runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2004-10-27:
Jeg vil godt indledningsvis sige tak til justitsministeren for ministerens måde at tackle debatten på, som jeg for så vidt synes godt kan være lidt af en udfordring, når man betænker, at det jo ikke her i Folketingssalen er muligt at tage konkrete sager op og beskæftige sig med de oplysninger, som er tilsendt et særligt udvalg, nemlig Kontroludvalget, her i Folketinget.
Alligevel synes jeg, det var nyttigt med den gennemgang, som justitsministeren gav af de forskellige initiativer, der er taget, ikke mindst selvfølgelig af den nuværende regering, efter det, der skete i USA den 11. september.
Men jeg kan kun sige, at de initiativer, der er taget, jo også har været båret af Kristendemokraternes støtte.
Vi mener, det er vigtigt, at de lovgivningsmæssige initiativer er taget, og vi har så i øvrigt fuld tillid til, at regeringen rent forvaltningsmæssigt sørger for, at disse initiativer bliver udført på bedste vis.
Jeg synes i lighed med andre ordførere, at det er noget voldsomt, når Dansk Folkeparti, også i form af hr. Jesper Langballes indlæg her for lidt siden, ligefrem beskylder regeringen for, at den forvaltningspraksis, der er, ikke er i overensstemmelse eller skulle være i overensstemmelse – sådan må man jo forstå det – med den lovgivning, der er vedtaget.
Hvis hr. Jesper Langballe rent faktisk mener det, så er det en endog meget alvorlig anklage mod regeringen, men en anklage, som efter vores opfattelse også er totalt ubegrundet.
Vi vil godt give vores fulde støtte til regeringen i denne sag, ikke bare til, at lovgivningen, som er givet af Tinget, også bliver forvaltet på ret vis i praksis af ministerier og embedsmænd, men også til, at den opbygning og styrkelse af Politiets Efterretningstjeneste, som er sket i de senere år, sker på en sådan måde, at ressourcerne, også den forholdsvis store ressourceallokering, der har været til Politiets Efterretningstjeneste, bliver til bedste for PET og bliver udmøntet på en sådan måde, at man langsomt, men alligevel i et vist tempo, får bygget PET op til at kunne matche de krav til efterforskning og overvågning, som vi må sige er nødvendige i dagens Danmark også på baggrund af de terrortrusler, vi bliver mødt med, og som det globale samfund bliver mødt med.
Derfor har jeg sådan set ikke så meget at føje til det, ministeren har sagt.
Det synes jeg sådan set heller ikke der er nogen grund til, for jeg vil dermed også gerne udtrykke tillid til regeringen på dette felt.
Jeg synes dybest set ikke, der er noget at komme efter.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-10-27:
Det er til justitsministeren, og det er for så vidt helt overflødigt.
Jeg vil bare sige, at vi bakker helt op om de synspunkter.
Det burde være en selvfølge, at man ikke her i Folketingssalen kan stå og diskutere konkrete sager, det ville ødelægge efterforskningen.
Jeg synes, det på udmærket vis er blevet tilkendegivet af justitsministeren, hvordan politiet arbejder.
Mit spørgsmål er som sagt en selvfølge, men jeg vil bare godt lige spørge, om det ikke til trods for alle disse gode initiativer er sådan, at vi er enige om i regeringen og regeringspartierne, at vi selvfølgelig til enhver tid vil foretage de nødvendige justeringer, hvis det pludselig skulle vise sig ud fra erfaringer, at det var nødvendigt, justeringer i lovgivningen, ressourcer til politiet osv.
Lene Espersen (KF), 2004-10-27:
Jeg takker selvfølgelig for opbakningen og især for det spørgsmål, som fru Birthe Rønn Hornbech rejser.
Det er selvfølgelig klart, at regeringen, såfremt det viser sig, at der er behov for yderligere initiativer – det kunne være lovgivningsmæssige initiativer eller andet – naturligvis er indstillet på at gennemføre dette og gerne i tæt samarbejde med andre lande, der har tilsvarende problemer.
Det skal der overhovedet ikke herske nogen tvivl om.
Men jeg vil gerne understrege, at det for os er helt afgørende, at vi ikke alene i forhold til den danske befolkning, men også i forhold til udlandet bestemt fremstår som et land, som aktivt bekæmper terrorisme og vil gøre vores yderste i kampen mod terrorisme.
Det er jo også derfor, at vi er så omhyggelige med at følge op lovgivningsmæssigt og samarbejdsmæssigt på alle de områder, hvor Danmark forpligter sig.
Morten Bødskov (S), 2004-10-27:
Også vi i Socialdemokratiet er selvfølgelig glade for at konstatere, at det arbejde, som Politiets Efterretningstjeneste vedrørende det her spørgsmål udfører, sker på baggrund af en meget bred enighed i Folketinget.
I debatter af denne type er der tale om ekstremt alvorlige anklager mod den til enhver tid siddende regering og på nuværende tidspunkt justitsministerens og særligt Politiets Efterretningstjenestes arbejde.
Der er tale om alvorlig mistillid, og jeg synes, at justitsministeren bør gøre, hvad hun kan for at sikre, at den slags hentydninger og beskyldninger og mistænkeliggørelse ikke hænger i luften efter den her debat.
Jesper Langballe (DF), 2004-10-27:
Det er lidt vanskeligt at forholde sig til al den hellige, bornerte forargelse i spørgsmålsskoven, men jeg vil alligevel prøve at stille nogle spørgsmål til ministeren.
For det første vil jeg sige, at jeg går ud fra, at ministeren udmærket er klar over i forbindelse med den antiterrorlovgivning, som Dansk Folkeparti ikke ville medvirke til, at det skyldtes, at det ikke havde spor med terror at gøre, men simpelt hen var et EU-forsøg på at lave en fælles europæisk retsorden.
For det andet går jeg også ud fra, at ministeren er fuldstændig klar over, at jeg ikke ét sekund har angrebet Politiets Efterretningstjeneste.
Men jeg vil godt, når nu hr. Morten Bødskov belærer mig om magtens tredeling, spørge ministeren: Er det ikke rigtigt, at ministeren faktisk ikke hører til den lovgivende, men til den udøvende magt, og at den lovgivende magt har en slags eftersyns- eller kontrolfunktion i forhold til den udøvende?
Det er jo faktisk derfor, vi sidder her – men nu er det jo ikke hr. Morten Bødskov, jeg skal henvende mig til.
Så vil jeg endelig spørge: Kan ministeren bekræfte, når både fru Anne Baastrup og hr. Morten Bødskov henviser til muligheden for at stille spørgsmål i Kontroludvalget, at alt hvad der siges i Kontroludvalget er så hemmeligt, at ingen anstændig politiker – selv ikke til sine nærmeste partifæller – overhovedet røber noget?
Jeg kan i hvert fald sige, at Dansk Folkepartis repræsentant i Kontroludvalget ikke gør det.
Jeg tør ikke sige, hvad der er skik i hr. Morten Bødskovs og fru Anne Baastrups partier.
Men vil ministeren bekræfte, at sådan er det, og sådan må det være, fordi vi har med så følsomme ting at gøre, når vi taler om efterretningstjenesten?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-10-27:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om ikke det egentlig var klogere af statsministeren nu simpelt hen bare at beklage over for Folketinget og befolkningen, at han gav et forkert billede af situationen i debatten.
Det kan man jo komme til.
Det kan være, statsministeren på det tidspunkt ikke vidste og slet ikke kunne forestille sig, hvor galt det faktisk stod til, nemlig at der faktisk var tale om en nedskæring på 3,7 mia. kr.
Og de 3,7 mia. kr. afspejler jo den samlede effekt.
Det er jo et mål for, hvor meget mindre miljø vi får.
Vi får minus 3,7 mia. kr. i den tid, denne her regering har siddet.
Så kan man diskutere, om det er fornuftigt, om det er klog politik, men statsministeren burde da vedgå det.
Derfor vil jeg godt spørge: I stedet for nu at kaste sig ud i en række nye håbløse forklaringer, som vi så skal have op i de næste spørgetider, fordi de også viser sig at være forkerte, var det så ikke klogere, at statsministeren simpelt hen bare sagde undskyld, og vi så kunne gå videre?
Lene Espersen (KF), 2004-10-27:
Jeg vil da gerne sige til hr. Morten Bødskov, at det jo sådan set er det, jeg har forsøgt de to gange, hvor jeg har haft en mulighed for at tage ordet, nemlig at sige, at det ikke har noget på sig at komme med den slags påstande.
Og som jeg sagde i min direkte besvarelse til hr. Jesper Langballe, er det ikke et billede, som jeg på nogen som helst måde kan genkende.
Jeg har en helt, helt anden opfattelse af sagen, og det er, at jeg mener, at politiet og Politiets Efterretningstjeneste gør et godt og et effektivt stykke arbejde, og jeg har også her redegjort for sådan mere overordnet, hvordan det arbejde så konkretiseres.
At vi ikke her kan stå og omtale konkrete sager eller verserende efterretningssager, har jeg også sagt en gang tidligere, og jeg gentager det gerne igen.
Det burde være entydigt for enhver, at det ikke er den slags eksempler, man diskuterer i en Folketingssal.
Der er andre og mere passende fora, hvis man ønsker drøftelser af dybt fortrolige informationer.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-27:
Hvis hr. Klaus Hækkerup mener, om der er en total reform af hele vores vandløbslovgivning inden for det næste godt og vel halve år tid, så kan det på ingen måde loves.
Det kan nærmest loves, at det ikke kan lade sig gøre.
Hr. Klaus Hækkerup ved jo bedre end de fleste, hvordan strukturreformen og kommunalreformen i den grad kommer til at præge hele folketingssamlingen fra jul og ud, og det her er, og det var det, jeg prøvede at sige i mine første svar, en ekstremt kompliceret problemstilling.
Det, der er spørgsmålet her, det er også det, der er udgangspunktet for hr. Klaus Hækkerups spørgsmål i dag, er, hvornår kommunen kan forvente svar på sin henvendelse, og det kan kommunen vældig snart, samtidig med at borgmesteren kan regne med en henvendelse fra Skovog Naturstyrelsens direktør.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Erik Larsen (V), 2004-10-27:
Da Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, ikke kan være til stede i dag på grund af et møde, skal jeg fremføre Venstres synspunkter omkring forslaget.
Det samme skal gælde personer, der får indfødsret.
Formålet er naturligvis at øge interessen og ansvarsfølelsen for det danske demokrati.
Det er et meget sympatisk forslag, og Venstre støtter ideen.
Vi synes, det er en god måde at vise borgere, der får stemmeret, hvordan demokratiet fungerer, og det kan øge forståelsen for, at det at få stemmeret ikke kun er en ret, men også et ansvar for fællesskabet.
Det er utrolig vigtigt, at borgerne ikke blot udnytter deres stemmeret, men at langt flere, end tilfældet er i dag, foretager et valg og tager ansvar for folkestyret.
Vi ved, at der også i Danmark er antidemokratiske kræfter, der ønsker at undergrave vores frie samfund.
Disse kræfter skal mødes med modsigelse, de skal udsættes for et demokratisk pres i den offentlige diskussion.
Her kan forslaget måske være med til at øge baggrunden for, at flere kan tage den diskussion op.
I den forbindelse er det værd at understrege, at vi i Venstre naturligvis forudsætter, at skolen først og fremmest tager sig af den opgave at lære eleverne, hvordan det danske samfund fungerer.
Men vi synes også, at en konkret hilsen fra det danske Folketing, når den enkelte indtræder i den konkrete situation, at hun eller han får valgret, er en rimelig måde at markere det på, sådan som Kristendemokraterne har foreslået.
Kristendemokraterne har i forslaget anslået en udgift på mindre end 1 mio. kr. om året.
Vi er enige med Kristendemokraterne i, at der ikke skal være tale om et nyt og flot og dyrt projekt.
Det drejer sig om at få udarbejdet et eksemplar med lettilgængelige kommentarer, som enhver kan tilegne sig ved selvstudium.
Vi støtter forslaget og går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Poul Nødgaard (DF), 2004-10-27:
For Dansk Folkeparti er svaret lige så enkelt, som forslaget er:
Naturligvis skal et så beskedent ønske efterkommes.
Jeg vil også lige komme lidt ind på det med Politiker for en dag, som hr. Ikast var inde på finder sted her i Folketinget.
Hvis vi havde mulighed for det, så kunne man fylde salen indtil flere gange med unge mennesker, der er levende optagede af det danske samfund.
Det er jo elever på en 14-15 år, og det vil være rigtig udmærket og godt, at de så senere får tilsendt sådan en grundlov.
I Dansk Folkeparti har vi i forbindelse med politiske aktiviteter rundtomkring i landet fået trykt grundloven i en såkaldt billigudgave.
Det er noget, folk er meget optagede af at få hjem at stå i deres bogreol.
Når vi synes, det er så godt at få den grundlov bragt ud til alle, bl.a. vores unge, er det, fordi vi mener, at grundloven er et bærende element i det danske samfund.
Den indeholder nemlig både de rettigheder, folk har, og også de pligter, som vi har over for dette samfund, som vi lever i.
Begge dele synes jeg er lige vigtige.
Det er jo sket ved flere lejligheder, at befolkningen har fået en sådan folkeafstemning.
Det har også vist sig ved flere lejligheder, at en afstemning i befolkningen er gået et stort flertal i Folketinget imod, og det er vel, hvis man skal sige det meget åbent, demokrati, når det er allerbedst.
Selvfølgelig er det ikke sjovt for dem i Folketinget, der får underkendt en beslutning, men på den anden side synes jeg, det er rart, at vi har en årvågen befolkning.
Et andet element ved forslaget, som jeg synes er godt – det står ikke i selve forslaget – er de politiske ungdomspartier.
Jeg synes også, det er en opbakning til det arbejde, de udfører, at vi nu her i Folketinget lægger vægt bag det arbejde, der udføres på ungdomsplan, og dermed sender det signal, at vi er meget optaget af det.
Jeg er sikker på, at de politiske ungdomspartier med stor tilfredshed vil hilse, at det her forslag gennemføres.
Der er lidt udgifter ved forslaget, men set i sammenhæng med et statsbudget på vel 450 mia. kr. eller deromkring skulle det ikke være uoverkommeligt at ofre i underkanten af 1 mio. kr. på det her foretagende.
Med det, jeg her har fremført, kan det vist ikke undgå nogens opmærksomhed, at vi vil støtte beslutningsforslaget
, både når det kommer til behandling i udvalget, og når det senere kommer til afstemning her i Folketinget.
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-27:
Da De Radikales ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Det forslag, vi har foran os, vedrører jo, som det allerede er nævnt af Dansk Folkepartis ordfører, de ca. 58.000, der hvert år fylder 18 år i Danmark, men derudover, hvilket jeg tror Dansk Folkepartis ordfører glemte, de ca. 5.000, der hvert år opnår dansk indfødsret.
Fra radikal side kan vi støtte beslutningsforslaget.
Vi finder, at ideen i forslaget er principielt rigtig.
Der er dog et spørgsmål, som det er vigtigt at diskutere, nemlig om de nye vælgere skal have den rigtige grundlov, som er svær at læse, som flere ordførere allerede har været inde på, eller om de skal have en læseletudgave, om jeg så må sige.
Efter radikal opfattelse bør de nye vælgere i hvert fald som det mindste have den rigtige grundlov.
Vi skal ikke på nogen måde foregive, at grundloven ikke er, hvad den er: en vanskeligt tilgængelig ældre lovtekst, der ved umiddelbar læsning efterlader indtryk af en styreform, hvor kongen bestemmer alt, mens virkeligheden jo er, at det er regeringen og Folketinget, der bestemmer.
Det Radikale Venstre vil forholde sig helt åbent til, om de nye vælgere også skal have en læseletudgave som f.eks. Jens Peter Christensens.
Det vil vi gerne drøfte i udvalget, men vigtigst er det for De Radikale at slå fast, at vi finder det helt naturligt, at alle nye vælgere får et eksemplar af den grundlov, der på godt og ondt er rigets grundlov.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-27:
Det kunne jeg da ikke drømme om, for jeg har holdt mig til sandheden, nemlig at man, når man skal gøre op, hvad besparelsen på Miljøministeriets budget egentlig er – og vi har ikke afvist, at der er sparet på Miljøministeriet, for det er der, for at vi kunne bruge penge til velfærd, til skoler, til de ældre og til sygehuse, det er rigtigt – så er der flyttet nogle penge, men det, vi har skåret ned på, er ordninger, der ikke fungerede.
Det er ting, som ikke har med miljø at gøre, det er ting, der har med administration at gøre.
Det er sådan noget, vi har skåret ned på.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, når hr. Keld Albrechtsen regner besparelser på denne her måde, at hvis vi mødtes igen om, hvad skal vi sige, 5 år, 6 år, når vi kunne gøre en 10års-periode op, så kunne hr. Keld Albrechtsen måske sige, at i løbet af de 10 år var der sparet 9 mia. kr. på miljø.
Jeg udelukker ingenting.
Der er det bare sådan, at hvis man skal have et fair billede af, hvad der egentlig er sparet på Miljøministeriets budget, så skal man kigge på, hvad der er sparet på årsbasis.
Og der er niveauet altså, som jeg sagde, 540 mio. kr., og der er der sparet på de ting, jeg sagde, og ikke andet.
Derfor er det hr. Keld Albrechtsen, der giver et aldeles misvisende billede af, hvad der rent faktisk foregår på miljøområdet.
Morten Bødskov (S), 2004-10-27:
Vi synes også fra Socialdemokratiets side, at det er et ganske sympatisk forslag og en sympatisk idé.
Vi har vel alle en interesse i, at flest muligt forstår grundloven og tager aktivt del i vores demokrati.
Men går man lidt til forslaget, er der i hvert fald et par spørgsmål, der rejser sig: Vil folk forstå vores grundlov, selv i en læseletudgave, og vil en læseletudgave rent faktisk være et billede af den måde, hvorpå det danske samfund fungerer og er organiseret på i dag?
Næppe.
Det er vel et af problemerne ved det konkrete forslag.
Hvis vi gerne vil have et større engagement i vores samfund og den måde, det udvikler sig på, er det en fordel for det ønske, at det, vi beder folk engagere sig på grundlag af, giver et billede af det samfund, som folk skal engagere sig i.
Her synes vi, at der er problemer med den nuværende grundlov og dermed også med forslaget.
Sproget i grundloven er flot, men jeg tror rent faktisk, at mange unge vil have svært ved at forstå det.
Eksempelvis figurerer der en konge ganske mange gange.
Et naturligt spørgsmål for mange unge vil være: Hvor pokker er han?
Demokrati siger vi jo at vi har her i landet, og det har vi.
Men hvis man kigger i vores nuværende grundlov, vil mange temmelig sikkert spørge sig selv: Hvor står det?
Der står, at regeringsformen er indskrænket monarki.
Hvor mange 18-årige vil umiddelbart kunne identificere det som værende det bærende princip for det samfund, som de nu skal til at være aktive deltagere i?
Men vi synes, at ideen er sympatisk, og Kristendemokraterne skal selvfølgelig have al mulig ros for at starte den her debat.
Vi ser faktisk gerne fra Socialdemokratiets side, at endnu flere læser vores grundlov, og vi mener, at det er et vigtigt fundament for vores demokrati og ikke mindst for dets videreudvikling.
Men det kræver selvfølgelig, at det, vi udleverer, er forståeligt, og det kræver, at det, vi udlever, umiddelbart virker som et retvisende billede på, hvordan vores samfund fungerer i dag.
Det var bl.a. nogle af de centrale argumenter, som Socialdemokratiet fremførte, dengang vi foreslog, at vi skulle nedsætte en forfatningskommission til spørgsmålet om, hvorvidt vi skulle modernisere og have en ny grundlov.
Det mener vi at vi skal.
Vi har fremsat et beslutningsforslag, og det beslutningsforslag er sammen med andre blevet placeret i et nyt udvalg i Folketinget.
Det synes vi faktisk ville være rigtig godt.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-27:
Nu spurgte hr. Klaus Hækkerup i sit forrige spørgsmål: Hvornår kan man forvente svar?
Selve retsprincipperne er der ikke diskussion om her.
Det er en måde at diskutere det på.
Noget andet er, hvordan man skal afgrænse, når man dræner, hvor meget opland taler vi om?
Det er en anden slags diskussion.
Der siger jeg, at den problemstilling, Jægerspris Kommune rejser, kan vi tage ind og diskutere, når vi samlet kigger på vandløbslov.
Men selve retsprincipperne, som hr. Klaus Hækkerup udtrykte det, er der jo ikke diskussion om.
Der er ikke diskussion om, hvad der er gældende ret i dag.
Kaj Ikast (KF), 2004-10-27:
Jeg vil gerne takke formanden, fordi jeg får ordet først.
Jeg vil også takke Kristendemokraterne for dette forslag.
Jeg ser det som en videreudvikling af Ungdomsparlamentet, som vi har kørt med stor succes.
Det er også en videreudvikling af Politiker for en dag, som vel er en af Folketingets største succeser med ungdomsarbejdet og det demokratiske arbejde.
Det her kan måske ikke stå alene, men det kan vi senere diskutere i udvalget.
Vi er i hvert fald meget positive over for tanken og ideen med det.
I de år, hvor vi fra dansk side arbejdede sammen med Estland, Letland og Litauen og havde undervisning for deres politikere, havde vi den danske grundlov som den bog, vi gik frem efter, og som var oversat til det lokale sprog.
Det havde en særdeles god effekt.
Jeg tror, at det på samme måde kan have en effekt for de unge over 18 år.
Vi vil støtte forslaget.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-27:
Jeg kan sige, at der kommer et brev fra mig til Jægerspris Kommune ganske hurtigt.
Jeg har først, må jeg jo så sige, hørt om denne her sag i går og kan helt, som jeg startede med at sige, dele spørgerens forbløffelse over, at der kan gå så lang tid med bare at få et svar.
Det, man så bare skal huske, er, at en ting er, at man kan give kommunen et svar, og det skal man selvfølgelig, men dermed være ikke sagt, at der er nogen enkel løsning.
Det, vi taler om her, og spørgsmålet om fordelingen mellem, hvem der skal afholde de her udgifter, går tilbage til en praksis, der har været gældende for de danske vandløb helt tilbage til 1949, og derfor er det en overordentlig vanskelig ting at løse.
Kommunalreformen kigger på nogle af de her ting, hvor kommunerne fra om 2 år bliver ansvarlig myndighed for alle vandløb.
Desuden vil kommunerne skulle løfte en række nye opgaver efter vandrammedirektivet, som jeg kort nævnte før, og Folketinget vil senere i denne samling komme til at tage stilling til det, når følgelovgivningen for kommunalreformen skal behandles.
Så der er altså en lang række ting omkring de danske vandløb, der er i spil lige nu, og set med mine øje viser de, at der kan være behov for et samlet serviceeftersyn af vandløbsloven.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-10-27:
Allerede der er det jo forkert, for det er jo ikke 540 mio. kr., det er 540 mio. kr. plus det, der vedrører miljøindsatsen i udlandet, og sådan bliver det bare ved.
Så har den nye miljøminister erkendt, at hendes ministerium simpelt hen ville falde fra hinanden, hvis man blev ved med at afskedige folk, og derfor måtte hun jo ud og love, at man standser nedskæringerne, godt nok ikke næste år, man tager lige et år mere.
Selv om det koster blod og tårer, tager man lige et år mere.
Det, statsministeren nævner om, at det nu skal fortsætte ned ad bakke i årevis, ved jeg ikke, hvor han har fra.
Det håber jeg så sandelig ikke er rigtigt, og det vil jeg da også bede ham om at beklage.
Lagene af bortforklaringer og mærkelige synspunkter vokser og vokser jo i denne her sag.
Det forsøgte man også at bestride i første omgang, og sådan er det bare hele tiden.
Nu vil vi så vende tilbage igen til statsministeren ved en senere lejlighed med den historie om de 540 mio. kr., for den holder heller ingen steder.
Klaus Hækkerup (S), 2004-10-27:
Tak til ministeren for en imødekommende besvarelse.
Den vil jeg gerne kvittere for.
Jeg synes stadig, jeg mangler svar på mit spørgsmål: Hvornår forventer ministeren, at retsprincipperne kan ligge klar?
Det må da kunne besvares uafhængigt af, om det er kommunalbestyrelsen, der har kompetencen, om der er kompetence over alle vandløb eller over nogle vandløb.
Det er jo nogle principper, der skal være gældende for alle vandløb, uanset hvor mange kommuner, hvor mange regioner, eller hvor mange amter de løber igennem eller berører.
Så jeg vil godt bede ministeren om at forholde sig til det.
Jeg kan måske også spørge på den måde: Ministeren nævnte, at der ville komme en følgelovgivning til strukturreformen i indeværende folketingssamling.
Vil der i forbindelse med det samtidig komme en afklaring, der fastlægger retsprincipperne og partsfordelingen ved oprensning og vedligeholdelse af vandløb?