runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anna-Marie Hansen (S), 2000-03-17:
Som en kommentar til hr. Flemming Hansens bemærkninger vil jeg gerne fastholde det her som en skattepolitisk diskussion, selv om der jo selvfølgelig er væsentlige dele af en sundhedspolitisk diskussion i det. Jeg vil gerne pointere, at Socialdemokratiet er imod, at der indføres særregler, hvor beskatningen lempes for særlige ydelser til særlige befolkningsgrupper.
Vi mener nemlig, at skatteyderne bør have en ensartet skattebehandling, og vi mener også, at vi derfor skal give støtte til sociale og sygdomsbekæmpende formål til dem, der måtte have behov derfor, og at det bør ydes gennem det sociale og sundhedsmæssige system og ikke via nogle særregler i skattelovgivningen.
Og til spørgsmålet om første gang, loven blev vedtaget i 1987, så har jeg fundet frem, at det var hr. Anders Fogh Rasmussen, der netop var blevet ny skatteminister, og han godkender loven på denne måde her, og jeg citerer: »Jeg tror, at der med denne lovændring åbnes for et meget positivt privat supplement til det offentlige socialsystem, og jeg synes, det er tankevækkende, at de politikere inden for socialområdet, der har udtalt sig om dette, jo alle har udtalt sig positivt om lovforslaget.«
Som jeg læser det, var meningen altså dengang også et supplement til det sociale og sundhedsmæssige system.
Det er altså et forslag, der er fremsat af V og K mindre end 2 måneder efter, at et bredt flertal i Folketinget vedtog at fordoble den oprindelige bundgrænse fra 5.000 kr. til 10.000 kr.
Det skete i forbindelse med L 44, hvor beløbet blev reguleret for første gang, siden ordningen blev indført i 1987.
Det forekommer mig noget besynderligt, at V og K ikke ved den lejlighed stillede noget ændringsforslag om en yderligere forhøjelse, når de allerede nu midt i februar havde det beslutningsforslag, vi diskuterer i dag, klar til fremsættelse.
Det virker som sagt besynderligt.
Som allerede nævnt af skatteministeren er forhøjelsen af den skattefri bundgrænse fra 5.000 kr. til 10.000 kr. mere end en opvejning af den almindelige inflationsrate.
En ren pristalsregulering ville jo kun berettige til at hæve beløbet til godt 7.000 kr., og når regeringen valgte alligevel at hæve bundgrænsen - dengang med V's og K's fulde opbakning - så var det jo for at sikre et rimeligt, fast bundfradrag for denne skattefritagelse af mindre ydelser udbetalt af fonde m.v. til sociale formål eller sygdomsbekæmpelse, og det er nogle gode formål, som vi i Socialdemokratiet gerne støtter. Når jeg læser bemærkningerne til B 97, finder jeg det altså hensigtsmæssigt, at vi minder hinanden om formålet med, at de ydelser, der udbetales fra godkendte fonde m.v., fritages for beskatning.
Det er et formål, som vi i Socialdemokratiet bakker fuldt op om.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-17:
Jeg vil på vegne af Det Radikale Venstre først sige, at vi selvfølgelig ikke kan støtte det her forslag, ligesom vi ikke har kunnet støtte det alle de andre gange, det har været fremsat.
Så vil jeg hæfte mig ved en enkelt ting ved det, nemlig punkt 2, som bliver fremhævet af forslagsstillerne, nemlig at bekæmpelsesmiddelstatistikkens offentliggørelsestidspunkt tilpasses politisk. Jeg må sige, at jeg faktisk synes, det er temmelig grove løjer at påstå den slags, og jeg har ikke hørt nogen, nogen overhovedet her i dag i hvert fald, komme med nogen som helst beviser for en påstand som den, der er stillet op i bemærkningerne her.
Vi synes også, det er helt i orden, at det, Miljøstyrelsen og andre institutioner under Miljøministeriet laver, bliver indberettet til Danmarks Statistik, og det produkt, der kommer ud af det, statistiske efterretninger på miljøområdet, eller hvad det hedder, faktisk er et fremragende redskab.
Men det betyder jo ikke, at man skulle lægge hele det apparat, der indsamler de her statistikker, over i Danmarks Statistik.
Det synes vi er en gennemført dårlig idé, og det vil vi selvfølgelig ikke støtte.
Frode Sørensen (S), 2000-03-17:
Ja, franske vine kan føre til meget, også til ændringer af diverse gældende skattelove.
Baggrunden for det her lovforslag er den snedige omgåelse af de danske registreringsregler, som de såkaldte 1.000-kr.-selskaber indebærer.
Med denne her lov ændres
reglerne om sikkerhedsstillelse ved registrering af selskaber, som på registreringstidspunktet har en formue, der er under 125.000 kr. Og det kan Socialdemokratiet helt og holdent støtte.
nogle helt andre end dem, vi kender.
De engelske myndigheder kræver kun en selskabskapital på 100 pund, dvs. ca. 1.200 kr. Og det medfører, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen afviser at stemple den særlige engelske filialmodel som lovlig, men det blev som før nævnt altså underkendt.
Så da vi nu har to retsinstansers ord for, at dette smuthul ikke er uforeneligt med den frie etableringsret, fremsættes dette forslag med formålet at sikre, at man ikke skal kunne drive en virksomhed, der har et dårligere kapitalgrundlag end de danskbaserede anpartsselskaber.
Og vi er derfor også enige i, at lovforslaget skal gælde fra fremsættelsestidspunktet, den 1. marts 2000, så vi undgår, at den her type virksomheder bliver registreret i den mellemliggende periode.
Vi må holde fast i, at der så vidt muligt skal være lige konkurrencevilkår, hvorfor disse typer discountselskaber ikke må slippe igennem registreringens nåleøje uden den fornødne sikkerhedsstillelse.
For at vi ikke skal få uforudsete problemer med foreninger og organisationer, hvis formål eksempelvis er politiske eller velgørende, eller som udøver aktiviteter vedrørende amatørsport, er vi tilfredse med, at lovforslaget undtager disse for reglerne om sikkerhedsstillelse og registrering. Og med disse ord kan jeg på Socialdemokratiets vegne tilslutte mig lovforslaget og anbefale det til hurtig vedtagelse.
Flemming Hansen (KF), 2000-03-17:
De to foregående ordførere har omtalt baggrunden for lovforslaget.
Det skal jeg undlade.
Vi synes i den konservative folketingsgruppe, at det er rimeligt og naturligt, at der sikres en ligestilling mellem danske og udenlandske virksomheder, og det er også fuldstændig rimeligt og klart, at den danske stat, de danske myndigheder, ikke udsættes for unødig risiko hos disse udenlandske virksomheder for de tilgodehavender, staten må have hos virksomhederne. Den del af lovforslaget er den konservative folketingsgruppe helt enig i.
Men der står i lovforslaget, at det har virkning fra den 1. marts, dvs. fra fremsættelsesdatoen.
Da må jeg til gengæld sige, at dér har vi et princip i den konservative folketingsgruppe
: Vi vil ikke være med til at lovgive med tilbagevirkende kraft.
Det kan vi ikke diskutere, og alene af den grund siger vi nej til lovforslaget.
Vi vil derimod meget gerne imødekomme ministeren, for der er meget fornuft i lovforslaget, og sørge for under udvalgsarbejdet at hjælpe til med det.
Det kan gå meget
hurtigt, det kan for vores skyld vedtages allerede på onsdag
Alene af den grund siger vi nej til lovforslaget.
Så vender vi os til den danske del af det.
Dér virker det, som om ministeren foretager en opstramning, som jeg synes det er vanskeligt at se nogen grund til.
Men jeg medgiver over for ministeren åbent og ærligt, at det kan være, jeg ikke har forstået det, for jeg mener i virkeligheden, at det er sådan, at man har en selskabslovgivning, hvor minimumskapitalen, man kan starte med, er 125.000 kr., og så har jeg utrolig svært ved at se problemet.
Jeg har ikke rigtig hørt nogen, der kan forklare mig det.
Vi må også sige, at der er et spørgsmål om signalværdien
Hvis man ønsker at gøre det vanskeligere at etablere virksomhed i Danmark, er vi meget betænkelige ved det.
Iværksætterkulturen i Danmark er væsentlig mindre, antallet af iværksættere i Danmark burde være langt større, end det er sammenlignet med alle de lande, vi normalt sammenligner os med, og derfor finder vi, at signalværdien er uheldig, hvis man gør det vanskeligere at etablere sig.
Men det vil vi gerne se på under udvalgsarbejdet.
Det kan være, at jeg har misforstået det, men jeg gentager, at den tilbagevirkende kraft gør, at vi ikke vil sige ja til lovforslaget.
Vi vil meget gerne være med til, at det bliver lynhurtigt behandlet, det er i orden, det er fair, men folk skal vide, hvilke love de har at rette sig efter i dette land. Jeg håber, at ministeren vil imødekomme os på det, og så tror jeg, at Skatteudvalgets formand vil imødekomme os ved, at vi lynhurtigt kan behandle lovforslaget i Skatteudvalget i stedet for.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-17:
Da vores partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Lovforslaget har til formål at begrænse kreditrisikoen i forhold til skatter og afgifter i virksomheder med et beskedent kapitalgrundlag, og det sker ved at indføre krav om sikkerhedsstillelse for en række virksomheder med begrænset ansvar, når de på registreringstidspunktet har en formue på mindre end 125.000 kr. Højesteret afsagde i februar 2000 dom i en sag om registrering hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen af en filial af et udenlandsk selskab.
Dommen blev afsagt på baggrund af en dom fra EF-Domstolen, og domstolen slog fast, at det er uforeneligt med EF-Traktatens regler om den frie etableringsret at afvise at registrere en filial at et udenlandsk selskab.
Og det gælder også, selv om det udenlandske selskab ikke driver erhvervsmæssig virksomhed i sit hjemland og kun er oprettet for at drive hele virksomheden i det land, hvor filialen oprettes.
Det er således blevet muligt for personer, der bor her i landet, at købe et udenlandsk selskab med en kapital på 1.000-2.000 kr. og herefter begynde at drive virksomhed her i landet uden personligt at hæfte for selskabets gæld.
Nystartede selskaber m.v. med en så beskeden selskabskapital udgør en særlig kreditrisiko, ikke mindst i forhold til kreditorer, der, som f.eks. skatte- og afgiftsmyndighederne, på kort sigt er uden indflydelse på karakteren og omfanget af et eventuelt mellemværende med selskabet.
Lovforslaget er foranlediget af Højesterets dom, og det foreslås, at andre virksomheder end personligt ejede, der skal registreres for A-skat, arbejdsmarkedsbidrag, lønsumsafgift eller moms, skal stille en vis sikkerhed for told- og skattemyndighedernes tilgodehavender, medmindre virksomhederne på registreringstidspunktet har en formue på 125.000 kr. For at undgå tænkning i, at der eventuelt sker
en ændring, foreslås det, at loven får virkning fra fremsættelsestidspunktet.
SF indstiller lovforslaget til vedtagelse, idet EU's regler, EF-Domstolen og Højesterets dom betyder, at det i dag er muligt at tænke spekulativt imod, hvad dansk skatte- og aktielovgivnings hensigter er.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-03-17:
Da vores ordfører på området, hr. Klaus Kjær, er forhindret i at deltage, skal jeg fremføre følgende: Formålet med lovforslaget er, som det så smukt hedder, at begrænse kreditrisikoen i forhold til skatter og afgifter i virksomheder med et beskedent kapitalgrundlag.
Dybest set drejer det sig om, at man vil have bremset op for det hul, som er i loven, hvor det er muligt for personer, der bor her i landet, et købe et udenlandsk selskab med en selskabskapital på et ganske ringe beløb og herefter begynde at drive virksomhed i landet.
EF-Domstolen har fastslået, at det er uforeneligt med EF-Traktatens regler om den frie etableringsret at afvise at registrere en filial af et udenlandsk selskab, også selv om det udenlandske selskab ikke driver erhvervsmæssig virksomhed i sit hjemland og kun er oprettet for at drive hele virksomheden i det land, hvor filialen oprettes.
Således som reglerne er nu, vil man - typisk med svigagtig hensigt - eksempelvis kunne starte en virksomhed her i landet som en filial af et udenlandsk selskab med en aktiekapital på f.eks. 1.200 kr. Filialen kan således i realiteten starte op uden noget kapitalgrundlag.
Ejeren vil ikke kunne gøres ansvarlig for skattemyndighedernes tilgodehavende, idet det jo drejer sig om virksomheder, der ikke er personligt ejede.
Når en virksomhed på registreringstidspunktet ikke har en formue på mindst 125.000 kr., giver lovforslaget således hjemmel til, at told- og skattemyndighederne kan sikre sig ved at kræve, at der stilles sikkerhed for den manglende formue.
Vi er i Dansk Folkeparti ikke begejstrede for lovforslag med tilbagevirkende kraft, og derfor skal der selvfølgelig i udvalget arbejdes på, om datoen eventuelt kan ændres, så den gælder fra lovens vedtagelse. Vi vil støtte forslaget i hele dets ordlyd, men håber så på, at datoen kan ændres, så den gælder fra lovens vedtagelse.
Sonja Albrink (CD), 2000-03-17:
Da tidligere ordførere allerede på kompetent vis har gennemgået lovforslaget, og hvad lovforslagets intentioner er, skal jeg blot tilkendegive, at vi i CD selvfølgelig gerne vil være med til at stramme op, hvis der er nogle ulige forhold, for vi går ind for, at virksomheder har så lige konkurrenceforhold og etableringsforhold som overhovedet muligt.
Vi er meget optagede af, som også andre ordførere har udtalt, at vi har en god iværksætterkultur, og vi er også tilfredse med, at vores erhvervsminister på det område prøver at gøre så meget som overhovedet muligt.
Ikrafttrædelsestidspunktet er der nogle andre ordførere der har rejst spørgsmål om; vi håber måske, at ministeren er venlig at kigge på det, men vi kan også tilsige en støtte til forslaget.
Vi vil godt være med til at rette op på de her forhold.
Anders Samuelsen (RV), 2000-03-17:
Også Det Radikale Venstre er positivt over for skatteministerens forslag om at indføre krav om sikkerhedsstillelse for told- og skattemyndighedernes tilgodehavende ved registrering af virksomheder med begrænset ansvar, når de på registreringstidspunktet har en formue på mindre end 125.000 kr. Forslaget har til formål at begrænse den kreditrisiko, som virksomheder med et beskedent kapitalgrundlag udgør for skatte- og afgiftsmyndighederne, og har bl.a. udspring i den såkaldte Centros-sag.
Og den dom, der faldt dér, respekterer vi selvfølgelig fra Det Radikale Venstres side, fordi det er klart, at de danske regler ikke skal stride mod EF-Traktatens regler om den frie etableringsret.
På den anden side må vi nok erkende, at virksomheder, som ikke opfylder formuekravet på 125.000 kr., udgør en potentiel stor kreditrisiko for skatte- og afgiftsmyndighederne.
Hvis ikke der indføres de krav, som forslaget lægger op til, vil der være stor risiko for, at skatte- og afgiftsmyndighederne påføres tab.
Samtidig er det også sandsynligt, at sådanne nystartede virksomheder med ringe kapitalgrundlag kan bruges til svigagtige formål. Jeg vil godt understrege, at vi også fra Det Radikale Venstres side er glade for specielt § 56 B, stk. 3, hvor det understreges, at bestemmelserne her ikke finder anvendelse på foreninger og organisationer, hvis formål er af politisk, fagforeningsmæssig, religiøs, patriotisk, filosofisk, filantropisk eller på anden måde almen velgørende eller almennyttig karakter, eller som udøver aktiviteter vedrørende amatørsport.
Det er en god undtagelse, som vi også kan støtte, og samlet set kan Det Radikale Venstre støtte op om forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-03-17:
Jeg tror ikke, at skatteministeren hørte hele min ordførertale, for der var ud over støtten til lovforslaget to bemærkninger.
Den ene, og den er jeg ikke sikker på at skatteministeren helt hørte, var til den principielle diskussion, om EU og EU-lovgivningen skal bestemme, hvordan vi indretter os i Danmark.
For det er jo det, der er tilfældet.
Vi havde en lovgivning, hvor vi via krav til egenkapital og til indbetalt anpartskapital eller aktiekapital mente, at vi var nogenlunde dækket ind sikkerhedsmæssigt i forhold til forskellige kreditter fra det offentlige.
Så kommer EU lige pludselig og pådutter os, at den godt må omgås, hvis man bare først etablerer sig i udlandet.
Det mener jeg er det helt principielle.
Mener EU-partierne, at det er en god idé, at EU også på det her område skal præge dansk lovgivning?
Jeg mener det selvfølgelig ikke.
Jeg mener sådan set også, at EU-partierne burde sige: Nej, det er uhensigtsmæssigt, og det er meget ærgerligt, at vi bliver tvunget til sådan en nødværgelov, som der er tale om, og som giver en masse problemer.
Det har vi hørt i debatten.
Jeg synes ikke, de er uoverstigelige, og derfor støtter vi lovforslaget, men det er alligevel noget rod, at EU på den måde tvinger os til en lovgivning.
Så skal jeg bare lige til sidst sige - for jeg kan se, at jeg ikke har mere taletid - at jeg nok skal stille spørgsmålet vedrørende filialer til erhvervsministeren, så vi kommer uden om det ved det her lovforslag.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-03-17:
Jeg ved ikke, om jeg skulle have været uopmærksom et øjeblik, men jeg vil godt bede skatteministeren svare på, om det her forslag får nogen konsekvenser overhovedet for danske virksomheder.
Det synes jeg vi mangler et svar på.
Kim Behnke (FRI), 2000-03-17:
Skatteministeren fik formuleret en sætning, der lød, at det ikke forhindrer udenlandske virksomheder i at sælge deres varer i Danmark, og at man ikke behøver at være milliardær for at få lov til det.
Skatteministeren er nødt til at være opmærksom på, at det lige præcis ikke er rigtigt sagt.
Alle de nye regler, man er ved at lave omkring postordresalg, omkring elektronisk handel osv., handler jo netop om, at for at momsregistreringer osv. skal kunne følges, bliver der krav om, at man skal være registret i de lande, hvor man handler.
Derfor har ministeren ikke ret.
I den moderne verden er det rent faktisk sådan, at det her kan blive en hindring for frihandel.
Frank Aaen (EL), 2000-03-17:
Det er muligt, at den danske regering har tilsluttet sig de regler, som vi her bliver nødt til at bøje os for, men det har den jo i givet fald ikke vidst at den har gjort, for
ellers havde den selvfølgelig straks lavet reglerne om og ikke afventet EF-Domstolens afgørelse.
Og regeringen forsøgte jo at opretholde den gamle status ved domstolene, og først efter EF-Domstolens afgørelse bliver den ændret, og derfor har vi det her lovforslag i dag.
Så vi har ikke vidst, at vi sagde ja til det, som vi nu kan se.
Mit spørgsmål til skatteministeren er: Mener skatteministeren, at vi på grund af EU-regler altid skal acceptere at lave tingene om, bare fordi man etablerer sig med en filial fra et EU-land?
Altså jeg synes, at det er en meget principiel diskussion, og det, jeg forslog før, var, at i stedet for at lave sådan en lov her burde man i virkeligheden bede om at få lavet EU-lovgivningen om.
Og det kan man vel godt få lov til, eller er det også forbudt?
Flemming Hansen (KF), 2000-03-17:
Fru Mariann Fischer Boel spurgte under de korte bemærkninger, om det også gjaldt for danske virksomheder, og jeg spurgte om det samme i min ordførertale, men da var ministeren nede og tale med sine embedsmænd og hørte formentlig ikke, hvad jeg spurgte om.
Så fik vi altså et svar fra ministeren, som jeg altså ikke forstår, og jeg er nødt til at citere, hvad der står i ministerens skriftlige fremsættelse:
»Foranlediget af Højesterets dom har regeringen vurderet, at der er behov for at begrænse kreditrisikoen i forhold til skatter og afgifter ikke alene i forhold til udenlandske virksomheder, men også i forhold til danske.«
Det er vi enige om. »
Regeringen foreslår derfor, at andre virksomheder end personligt ejede, der skal registreres for A-skat, arbejdsmarkedsbidrag, lønsumsafgift eller moms, skal stille en vis sikkerhed for told- og skattemyndighedernes tilgodehavender, medmindre virksomhederne på registreringstidspunktet har en formue på 125.000 kr.« Her er det altså, at jeg ikke forstår det, for man skal da have 125.000 kr. i indskud i sit anpartsselskab for at blive registreret, ellers kan man jo ikke blive registreret.
Og det er derfor, jeg tror, at der i hvert fald hos mig og åbenbart også hos fru Fischer Boel er opstået nogle misforståelser.
Det er så dårligt formuleret eller forkert formuleret, eller også må ministeren belære os om, at vi ikke har forstået det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-03-17:
Også vi støtter dette forslag.
Så klart ja fra vores side.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-03-17:
Skatteministerens forslag om sikkerhedsstillelse ved registrering, altså en pligt til, at små selskaber skal stille en garanti på mindst 125.000 kr. for at få lov til at drive erhvervsvirksomhed i Danmark, virkede, da jeg læste forslaget i første omgang, ikke nødvendigvis usympatisk.
Men så må jeg også nødvendigvis sige »i første omgang«.
Lovforslaget er et forsøg på at afbøde konsekvenserne af den Centros-dom, som den socialdemokratiske ordfører også nævnte, nemlig at danske myndigheder ikke kunne nægte en filial af - i det her tilfælde - et engelsk selskab at drive virksomhed i Danmark, fordi det ville stride mod reglerne om den frie bevægelighed.
Konstruktionen var jo lavet for at omgå det danske krav om de 125.000 kr. i kapital, som danske ApS'er skal stille. Derfor købte man så i det her tilfælde et engelsk selskab og lod selskabet oprette en filial i Danmark.
Problemet er jo, at det er relativt billigt at stifte et selskab i England, jeg tror, det koster omkring 100 pund, og det er klart, at så kan man komme uden om kapitalkravet på samme måde, som man kan frigøre sig fra den personlige forpligtelse.
Kravet skal nu stilles til alle selskaber, også danske, for at hindre forskelsbehandlingen, og så vidt jeg kan se ifølge bemærkningerne i forslaget, burde det være foreneligt med EF-retten, fordi det i øvrigt opfylder fire helt konkrete betingelser, men jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at man i ministeriet har sikret sig i EU, at vi ikke efterfølgende får problemer, når vi skal implementere lovforslaget.
Men så vil jeg prøve at vende mig mod de danske forhold.
Jesper Lau Hansen havde, jeg tror det var i forgårs, i Berlingske Tidende en artikel, hvor han sætter fingeren på nogle punkter, som jeg også godt vil rejse i dag.
Vil forslaget betyde en skærpelse for mindre virksomheder generelt?
I dag er der som nævnt et krav på 125.000 kr. som minimum for at drive et ApS, og først når 40 pct. af kapitalen er væk, begynder problemerne at opstå.
Vil lovforslaget føre til, at virksomhederne altid skal have en kapital på mindst 110.000 kr., altså 125.000 kr. minus 15.000 kr.?
I lovforslaget står der, at garantiforpligtelsen bortfalder efter 18 måneder, men det er noget uklart, om kapitalkravet gælder i hele perioden, eller om det så bortfalder, og kan det så opstå på et senere tidspunkt, hvis der viser sig likviditetsproblemer?
Der lægges jo ikke skjul på - det kan man så synes
Derfor kan man jo nok sige, at det kan virke noget hult, at erhvervsministeren med den ene hånd vil give mere kapital til iværksættere, mens skatteministeren med den anden hånd vil gøre det vanskeligere at starte virksomhed.
I Venstre er vi enige i, at vi godt vil være med til at lukke spekulationshuller, men vi er også optaget af, at det ikke får nogen negative konsekvenser for muligheden for at starte danske virksomheder.
Det håber jeg vi kan få afklaret i det forløb med behandlingen af lovforslaget i Skatteudvalget.