runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jeg vil sådan set godt følge lidt op på de spørgsmål, der lige har været, og også svarene.
Kan hr. Morten Østergaard bekræfte, at da vi i midtfirserne, godt og vel, vedtog en lovgivning herinde, som betød, at man fjernede de gammelkendte kommunale plejehjem, ældreboliger, og sagde, at vi fremover gerne ville have noget, der var nyrenoveret, at vi gerne ville have nogle tidssvarende plejehjem, så var der ikke på noget tidspunkt lagt an til, at det var lejerne i den almene sektor, der skulle finansiere det.
Det er det første spørgsmål, om hr. Morten Østergaard kan bekræfte det.
Jeg er meget sikker på, hr. Morten Østergaard vil bekræfte det her.
Og så vil jeg godt som det andet spørge i forbindelse med næste års forM022S14321560ALFV.FM Page 1509
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
handlinger, der skal være, om man så fra radikal side vil være med til at sikre, at det ikke bliver lejerne, der fremover skal have en særskat, som de skal betale for at sikre, at vi får det nødvendige antal plejehjemspladser, det nødvendige antal ældreboliger, som vi selvfølgelig mener skal bygges, men som vi mener er en samfundsopgave.
Vil man fra radikal side næste år være med til at bakke op bag det ønske, at det er en samfundsopgave, som lejerne ikke skal betale en særlig andel til?
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Men med hensyn til, hvad der skal ske, når vi igen får regeringsmagten, hvad jeg da håber meget på, må jeg sige, at vi har planer om, at der skal laves en reform af den almene sektor, og det er derfor, at vi også er med i den her aftale.
Den skal laves næste år.
Og det er klart, at laver vi en aftale om det, så er det den, der står ved magt også, når vi skulle komme til.
Det er pokkers ærgerligt.
Vi er uenige i prioriteringen, men vi løser det forhåbentlig i forbindelse med en regeringsdannelse alligevel.
Jeg tror ikke, det bliver det, der endeligt vil slå skår i forholdet mellem De Radikale og Socialdemokraterne.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Derfor er der ingen tvivl om, at den økonomiske politik, som vi er enige om, og regeringens meget stramme økonomiske politik, som regeringen har lagt ud over kommunerne med kun 0,5 pct. stigning om året, har betydet, at man selvfølgelig bruger alle muligheder for at kunne få finansieret sit byggeri.
Men det, der ikke er fair og legalt, er, når vi, der træffer de overordnede beslutninger, måske løber fra de fællesprincipper, vi har.
Og jeg kan da godt forstå, og jeg respekterer, at De Radikale er gået med her, men for os var nok nok.
Og den der med den brugte bil, hvor vi sagde, at det var 2,2 mia. kr., der blev til 5,7 mia. kr. – hvornår er nok nok for jer?
Hvornår synes man, at man har taget for mange penge til at finansiere det, som jeg kalder for velfærdssamfundets kerneopgaver?
Jeg spørger i al stilfærdighed: Kan vi ikke være enige om, at det er kerneopgaver, vi alle skal være med til at finansiere, også jeg, der bor i hus?
Det kan da ikke kun være lejerne, der skal betale halvdelen af ydelsesstøtten.
Foreløbig er der gået over 4 mia. kr. til, når vi kommer ud af 2006.
Kan vi ikke blive enige om, at det her er noget, vi gør sammen efter et valg, hvor vi siger, at det er en velfærdsopgave, der påhviler alle?
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Det kan være svært at vide, hvad vi skal regne med, for nu har vi jo haft en aftale i 2002, 2003 og 2004 med Socialdemokraterne, som nu pludselig ikke længere kan bruges, på trods af at den i al væsentlighed kun er en videreførelse i 1 år af de principper, som Socialdemokraterne har lagt navn til i 2002, 2003 og 2004.
Det er altså en aftale for 2006, hvorefter der skal laves en reform af hele sektoren med henblik på at øge den økonomisk selvbærende del af sektoren, sådan at man kan klare sig selv bedre.
M022S14321560ALFV.FM Page 1508
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Det er fantastisk ærgerligt, at Socialdemokraterne, som jeg synes man må anerkende har en stor andel i den almene sektors opståen i det her land og ofte har kæmpet for den, ikke er med, når det slag skal slås næste år.
Det synes vi er fantastisk ærgerligt, og vi har svært ved at forstå prioriteringen, at man ikke for at få netop det kunne leve med en aftale i endnu 1 år, der fuldstændig mindede om den, man havde levet med i 3 år.
Så må jeg også sige, at nu har vi hørt mange socialdemokratiske ytringer i dag om plejeboliger og den slags ting.
Kan man med ren samvittighed kigge ud i det kommunale landskab og sige, at der ikke findes en socialdemokratisk borgmester, ikke et socialdemokratisk byrådsmedlem, der ikke har bidraget til, at kommuner har finansieret plejeboliger via den her finansieringsform?
Kan man sige det med stolthed i stemmen?
Jeg tvivler på det, for det er jo altså kommunerne, der sammen med boligorganisationerne skal søge om at få lov at bygge de her ting, og det har der formentlig også været socialdemokrater med til i betragtning af den store andel, der har været.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Jeg lytter med stor interesse til De Radikales ordfører.
Men det, jeg vil spørge den radikale ordfører om, er, at når vi nu kommer i regering sammen efter næste valg, er det så ikke sådan, at vi kan genindføre det princip, der herskede før 2002, nemlig at når man opfører plejeboliger, ældreboliger osv., er det en opgave, som alle i landet skal bidrage til, og at det ikke kun er lejerne i den almene sektor, der skal finansiere over halvdelen af ydelsesstøtten, men at vi så reserverer de mange milliarder, som i øjeblikket bliver taget fra lejerne, og bruger dem på at gøre en ekstraordinær indsats for at skabe samlingskraft i vores samfund, for at komme de udsatte boligområder til livs.
Men kan vi ikke regne med, at de principper, vi førte regering sammen på i næsten 10 år, er dem, der holder, og det er derfra, vi får mange flere penge også i fremtiden til at tage fat i de massive problemer med konkurrencedygtighed, med sammenhængskraft, med ghettoisering?
Var det ikke bedre at have brugt pengene på det?
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Det er, fordi Det Radikale Venstre er meget travlt optaget af, at vi får taget kampen op med det delte Danmark, og at vi får gjort en indsats i de udsatte områder.
Det er det, som hr. Frank Aaen givetvis står rundtomkring på ølkasser og taler varmt for: at nu skal der gøres en indsats for de svageste i samfundet.
Men hr. Frank Aaen har ikke rigtig noget bidrag at komme med, fordi det som her går op i storpolitik og andre hensyn.
Vi har en klar holdning til skattestoppet på ejerboligområdet, vi har en klar holdning til ghettoindsatsen.
Det skal der gøres noget ved, og det er derfor, vi nu i dag er med til at gennemføre, at der bliver en mulighed for det.
Hvis man læser høringssvarene, kan man se, at der faktisk er en meget varm modtagelse af netop de initiativer, der foregår på det her område, og det må selv hr. Frank Aaen acceptere.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Det ændrer ikke ved, at en lang række af de udmærkede formål, som hr. Morten Østergaard før opregnede, der skulle løses i forbindelse med ghettoer og andre områder, er udgifter, som staten burde afholde.
Det, der sker med det her, er altså, at man tager nogle penge fra lejerne, og som det helt korrekt blev sagt af hr. Morten Østergaard, er det penge, lejerne indbetaler til en fond.
Dem tager man nu op af fonden, så sparer staten nogle penge, og de penge staten sparer, hælder de ud i skattelettelser til ejerne.
Dermed er det da helt indlysende, og det passer også nogenlunde på beløbet, at man tager et milliardbeløb fra Landsbyggefonden, putter det i statskassen, og så giver man en ordentlig skattelettelse på nogenlunde det samme milliardbeløb til ejerne.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Jeg tror, det er klart for hr. Frank Aaen og de fleste andre, at Det Radikale Venstre ønsker en helt, helt anden beskatning på ejerboligområdet.
Vi er imod skattestoppet, og det fremstår klart for enhver, at vi ønsker, at der skal tages fat der.
Lejerne betaler ind til Landsbyggefonden.
Det stammer helt tilbage fra 1967, da fonden blev oprettet, og det stammer sådan set helt tilbage fra 1933, da man startede med almene boliger, at huslejen ikke skulle sættes ned, når lånene var betalt ud.
Det er sådan set en solidarisk ordning, kunne man fristes til at sige, hvor man får nogle fordele, og til gengæld bliver man ved med at betale den samme leje.
Derfor bidrager det her jo ikke, som hr. Frank Aaen prøver at sige, til uligheden, for lejen bliver netop ved med at være den samme.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Nu har jeg nogle gange hørt folk fra Det Radikale Venstre sige, at der er en enormt stigende ulighed på boligmarkedet.
Er det ikke en lidt grim ting at være rodet ind i, hvis man ellers ønsker at fremstå som nogle, der gerne vil mere lighed i samfundet?
M022S14321560ALFV.FM Page 1507 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Nu skal man jo passe på med, hvad man tager andre til indtægt for.
Det, jeg sagde, var, at der er behov for en lokal helhedsindsats.
Man kan ikke som i Socialdemokraternes optik sidde herinde og løse alle problemerne.
Det, man i stedet for bør gøre, er at sige, at nogle steder er der én type behov, andre steder er der en anden type behov.
Det mener vi ligger i aftalen, og det mener Programbestyrelsen, som netop har fremlagt sine anbefalinger, og som anbefaler en bredspektret indsats.
Det er derfor, det er så fantastisk, at vi nu, samtidig med at anbefalingerne kommer, kan sige, at der næste år er 600 mio. kr. til denne indsats.
Det er ærgerligt, at Socialdemokraterne har travlt med at købe kommunalvalgsstemmer ved at love huslejenedsættelse over én bank i stedet for at vælge at sige: Skal vi ikke tage fat i de allersvageste, der hvor problemerne i Danmark er allerstørst, og løse problemerne i de udsatte områder.
Det har man desværre ikke overskud til at være med til i denne her omgang, men vi er glade for, at det alligevel lykkes at komme igennem med det.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Nu skal den radikale ordfører være opmærksom på, at vi har andre intentioner med at sænke huslejen end alene det at løse ghettoproblemstillingen.
Derfor synes vi, at en generel huslejenedsættelse er det rigtige.
Derfor synes jeg sådan set ikke, der er noget rimeligt i det, som ordføreren siger her, nemlig at det socialdemokratiske forslag ikke vil virke.
Derimod bekræfter ordføreren, at forslaget, der bliver diskuteret her, ikke vil løse problemet netop i Gjellerup, og det er jeg glad for at ordføreren bekræfter.
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
Hr. Jakob Axel Nielsen er som jurist meget optaget af, hvorvidt der er tale om grundlovsbrud eller ej, og det kan jeg sådan set godt forstå.
Men kunne den konservative ordfører så ikke ligesom jeg være interesseret i at få en uvildig vurdering af det lovmedholdelige i det, man har gang i?
Vi har fået Justitsministeriets egne folks vurdering af spørgsmålet.
Jeg ved ikke, om de kan siges at være fuldt ud uvildige, men kunne vi ikke få en uvildig vurdering?
Så synes jeg i øvrigt, det taler for sig selv, når hr. Jakob Axel Nielsen som konservativ boligordfører rent ud erkender, at han ikke aner noget som helst om subsidieringen af private ejerboliger.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Men hensyn til uvildighed er det jo altid et flot ord at bruge.
Jeg tror, spørgsmålet gik på, om vi vil være med til en uvildig undersøgelse, men til det må man jo sige, at Justitsministeriets Lovafdeling har nogle meget, meget dygtige folk, og at Justitsministeriets Lovafdelings fornemste opgave er at sørge for, at regeringen ikke begår grundlovsbrud.
Derfor ville det være meget dårligt arbejde af Justitsministeriets Lovafdeling, hvis de ikke fortalte, hvad der er rigtigt, frem for hvad der er politisk opportunt, og jeg er helt sikker på, at Justitsministeriets Lovafdeling undersøger juraen og ikke rådgiver efter, hvad de mener er gængse politiske opfattelser.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Det var jo med patos i stemmen, den konservative ordfører fortalte, hvornår den almene sektor blev skabt, og hvornår Landsbyggefondens fundats blev oprettet, men der var måske ikke lige så meget patos i stemmen, da den konservative ordfører sagde, at han ingen viden havde om støtte til ejerboliger.
Men det er nok også derfor, det går så galt med argumentationen.
Jeg vil godt høre: Hvornår er det indført i Landsbyggefondens statutter, at den skal betale for plejehjemsbyggeri og ældreboligbyggeri?
Indtil langt op i 1980’erne var det en rent kommunal finansieringsopgave.
Det var ikke den almene sektor, der stod for det, og det er fuldstændig på linje med det, den tidligere konservative M022S14321560ALFV.FM Page 1503
finansminister Palle Simonsen siger i sit høringssvar: Regeringen løber fra sit ansvar for at bygge boliger til de svageste.
En af kerneopgaverne i velfærdssamfundet, opførelse af plejehjemspladser og ældreboliger, bør være noget, alle i samfundet har ansvar for, altså via skattebetalingen.
Hvad er så begrundelsen for, at det kun er lejerne i den almene sektor, der skal pålægges en ekstraordinær særskat for at betale til det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Jamen der er jo ikke tale om, at lejerne i den almene sektor får en særskat.
Når jeg startede med at komme med den historiske redegørelse for Landsbyggefonden og den almene sektors opståen, var det netop for at forklare, hvorfor det ikke er lejernes penge.
Når det ikke er lejernes penge, er det også helt normalt, at når et forlig rinder ud, sætter de politiske partier, der er med i forliget, sig sammen og finder frem til balancen mellem, hvad der skal gives til renovering, og hvad der skal gives til nybyggeri.
Det gjorde vi i 2001, hvor Socialdemokratiet var med i aftalen, og det har vi gjort her i 2005.
Jeg har ikke helt fået svar på, hvorfor Socialdemokratiet egentlig rendte fra forhandlingerne.
Der skete i hvert fald noget midt i forløbet, som jeg ikke har fået nogen kommentar til, så desværre fik vi ikke Socialdemokratiet med i aftalen.
Men nu skal vi jo have et udredningsarbejde, så vi ikke i tide og utide skal lave politiske aftaler, men lader den almene sektor være mere selvstændig.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, selv om det er meget enkelt: Hvorfor skal de penge, som lejerne har indbetalt via deres husleje, tages fra Landsbyggefonden til at bygge plejehjemsboliger og ældreboliger?
Vi har aldrig nogen sinde haft det princip, før det blev stadfæstet i 2002.
Indtil midt i 1980’erne var det en kommunal opgave, og så sagde man: Det skal det ikke være mere, nu overgår det til de almene boliger.
Men der står ingen steder i Landsbyggefondens fundats, at det er meningen, at den skal finansiere plejehjemsbyggeriet, og det er fuldstændig det samme, den tidligere konservative finansminister Palle Simonsen siger i sit høringssvar: Det er en samfundsopgave, det er ikke noget, Landsbyggefonden skal finansiere, og det skal ikke privatiseres.
Mit spørgsmål er kort og godt: Hvorfor skal Landsbyggefonden og dermed lejernes midler bruges til byggeri af plejehjemspladser, altså ældreboligbyggeri?
Hvorfor er det ikke en samfundsopgave?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Fordi byggeri af disse boliger også er alment byggeri, og fordi det er sådan, at Landsbyggefondens formål hele tiden har været at stå for nybyggeri og renovering.
Balancen mellem tingene bliver bestemt fra politisk side.
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
Ud over en lang og tårevædende historisk udredning var argumentet fra hr. Jakob Axel M022S14321560ALFV.FM
Page 1502
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Nielsens side, at der er offentlige penge i den almen sektor, men så vil jeg spørge, om hr. Jakob Axel Nielsen ikke kan bekræfte, at der er stort set nøjagtig de samme subsidier i den private ejerboligsektor som i den almene sektor
Vi skal længere tilbage end til vismændenes rapport fra foråret 2001 for at finde ud af, at subsidierne er nøjagtig de samme, så hvis vi skulle følge hr. Jakob Axel Nielsens synspunkt, skulle vi så ikke stjæle nogle penge fra folk i private ejerboliger?
De er jo nøjagtig lige så subsidierede som de almene lejere.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Vi ved jo alle, at man ved udgangen af 2006 har brugt 8 mia. kr. fra Landsbyggefonden til at finansiere ydelsesstøtte til nye boliger, og halvdelen af disse boliger er plejeboliger og ældreboliger.
Jeg spørger: Efter et slag på tasken vil det være 4 mia. kr., der er gået til det, og det er jo dejligt, at vi får flere gode ældreboliger og plejeboliger.
Men er det ikke et paradoks, at disse penge kunne være brugt til renovering og huslejenedsættelser og i øvrigt til at tage hånd om det samfundsmæssige problem, hr. Jakob Axel Nielsen tog op i sin ordførertale, nemlig at sikre, at vi ikke får en forslumning og en ghettoisering af den almene sektor?
Palle Simonsen, den tidligere konservative finansminister, udtrykker jo betænkelighed, når han jo i sit høringssvar fra Ældreboligrådet siger, at det er en kerneopgave for hele velfærdssamfundet at sikre den nødvendige forsyning af ældreboliger og plejeboliger.
Jeg citerer: Ældreboligrådet finder derfor, det vil være betænkeligt, hvis finansieringen overlades helt eller delvis til den almene sektor som selvfinansiering, idet der så vil være en oplagt risiko for, at et pres på den almene sektors evne til selvfinansiering i perioder med højere renter vil begrænse mulighederne for nybyggeri af ældreboliger og plejeboliger.
Citat slut.
Jeg ved ikke, om hr. Jakob Axel Nielsen er enig med sin partifælle i, at det er et problem, at man i 2002 indførte et helt nyt princip, nemlig at lejerne i den almene sektor skal bidrage med halvdelen af ydelsesstøtten til gode, ordentlige ældreboliger og plejeboliger.
Er det ikke et problem?
Ville der ikke have været flere penge, hvis ikke den almene sektor skulle have brugt 4 mia. kr. fra 2002 til 2006 på at finansiere ældreboliger og plejeboliger?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Det, vi skal gøre som politikere, er at foretage prioriteringer.
Der må vi så fordele de penge og prioritere dem, sådan at vi føler, at vi får mest muligt ud af dem.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Jeg kan forstå på den radikale ordfører, at der er en vis begejstring fra De Radikales side for de her målrettede huslejenedsættelser, og at det kan være en af måderne at komme ghettoproblemerne til livs på.
Er det korrekt, at den radikale ordfører, hr. Morten Østergaard, i forbindelse med, at Socialdemokratiet fremkom med forslaget om lavere husleje, havde meget travlt med at kritisere det forslag og netop som eksempel brugte Gellerupplanen i Århus, hvor ordføreren selv kommer fra, og sagde, at der har man netop meget lav husleje i forvejen, så der vil huslejenedsættelse ikke virke?
Der er det derimod huslejen andre steder i andre dyrere almennyttige boliger, der skal sættes ned, sådan at der er et incitament til at flytte derhen.
Er det korrekt forstået, så at ordføreren faktisk sagde det modsatte af, hvad der rent faktisk ligger i forslaget her, nemlig at målrette det mod ghettoerne?
M022S14321560ALFV.FM Page 1506
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Ja, det er delvis korrekt.
Det, som er det afgørende, er, at man får mulighed for en helhedsindsats i ghettoområderne, altså en bred palet af tiltag.
Hvis man kigger i Programbestyrelsen, som kom i går med sine anbefalinger, er der en bred palet af tiltag, som kan være en type huslejenedsættelse, hvor det er en præmiering af folk, der skal fastholdes til at blive boende, eller en anden type huslejenedsættelse, hvor det er for at tiltrække nye folk.
Så er det korrekt, som hr. Rasmus Prehn er inde på, at det i nogle områder ikke vil være det rigtige redskab, og det er netop derfor, at vi ikke herfra skal gå ind, som Socialdemokraterne har foreslået det, og over én bank og med mild hånd strø huslejenedsættelser ud over alle folk, for det skal målrettes derhen, hvor det kan nytte noget.
Det er også rigtigt, at der i visse boligområder ikke er en situation, hvor det, der skal til, er at nedsætte huslejen.
Der er det en anden situation, man står i, ikke fordi huslejen er speciel lav, men fordi det ikke er attraktivt at bo der.
Der ser vi så nogle andre typer redskaber, f.eks. det, at man nu kan anvise bolig til folk andre steder, selv om de har en bolig i forvejen, hvilket kunne være det rigtige redskab i den sammenhæng.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Her har hr. Carsten Hansen fat i noget rigtigt.
Det er jo vigtigt, at der bliver skabt nybyggeri, også i København, som hr. Carsten Hansen selv har været inde på, og som Ritt Bjerregaard var inde på i sin valgkamp op til kommunalvalget.
Det er rigtigt, at vi skal gøre noget ved det eksisterende med renoveringsdelen; det er rigtigt, at vi skal gøre noget ved det eksisterende med henblik på salg af almene boliger med det formål at flytte lejere til andre steder, så vi får en homogen beboersammensætning, og det er rigtigt, at vi skal have mulighed for at ændre nogle lejemål til erhvervslejemål, så der kan komme kulturinstitutioner, døgninstitutioner, kiosker og fritidshjem, og hvad ved jeg.
Men der findes jo ikke nogen højere, endegyldig videnskabelig sandhed om, hvordan balancen skal være.
M022S14321560ALFV.FM Page 1504 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Jeg kan kun give hr. Carsten Hansen ret i, at alle tingene er vigtige.
Politik går jo ud på at prioritere og finde frem til en balance, og lad os da håbe, at udredningsarbejdet kan finde frem til en eller anden form for permanent balance, så vi ikke hele tiden skal have de diskussioner.