runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Vi kan så glæde os til, at det kommer, men jeg forstår stadig væk ikke – med al respekt for de udvalg, som ministeren nævner her, og med al respekt for det sikkert fortrinlige arbejde, som udøves – hvorfor man ikke også betragter det som en naturlig del af regeringens arbejde og forsøger at give et bud på det.
Det ville da være rimeligt, om regeringen havde sagt, at åbenhed og indsigt er vigtige nøgleord også i kampen mod terror for at sikre, at når vi i øvrigt investerer i efterretningsvirksomhed, så er der også er nogle, der er med til at kontrollere kontrollanterne.
Det havde da været et smukt princip, om regeringen havde fundet anledning til også at redegøre for de holdninger.
I stedet forstår jeg nu på ministeren, at det her er noget, der kommer til at vente, jeg ved ikke i hvor lang tid.
Jeg synes, der er behov for en melding fra ministeren på det her felt.
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Jo, det er det.
Jeg er meget glad for spørgsmålet, fordi det bl.a. er noget af det, som arbejdsgruppen peger på, nemlig at det er det udvalg, der hedder Wamberg-udvalget, der ser på, hvorledes PET bruger de informationer, som de indhenter, og at der skal ses nærmere på, hvordan det udvalg ligesom udfører en kontrol og følger med i tingene, så der bliver bedre retningslinjer.
Det synes jeg er meget rigtigt og meget vigtigt.
Men jeg vil også sige til hr. Morten Helveg Petersen – for det synes jeg også er vigtigt at have med i den brede debat, vi har – at vi jo alle sammen ved, at der lige nu sidder en PET-kommission og forsøger at gøre sit arbejde færdigt.
Når PET-kommissionen er færdig med sit arbejde, vil PET-udvalget, som sidder med Hugo Wendler Pedersen i spidsen, så kunne færdiggøre sit arbejde cirka et halvt år efter, at kommissionens rapport foreligger, og det vil skulle danne grundlag for, at der skal være en form for regulering af PET’s virksomhed.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
I en artikel her forleden dag i Politiken skrev fru Birthe Rønn Hornbech: »Jeg tvivler på, at sikkerheden forbedres væsentligt med forslagene.
Men at retsstaten synger på sit sidste vers, såfremt de fremsatte forslag føres ud i livet, er sikkert.
Så har vor egen terrorfrygt og islamofobi destabiliseret demokratiet.
Terroristerne har virkelig vundet.«
Jeg vil gerne høre, om fru Birthe Rønn Hornbech stadig væk, set i lyset af at denne her rapport jo i virkeligheden fører videre til nogle lovforslag på sigt, står ved det her udsagn.
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Jeg vil sige til hr. Rune Lund: Nu har vi de sidste 4 timer diskuteret, hvordan vi forebygger terror, og jeg kan forstå, at hr. Rune Lunds bud på, hvad vi skal gøre, er: I skal bare gøre det, terroristerne ønsker, så skal de nok lade jer være i fred.
Jeg vil sige, at det eneste, jeg aldrig nogen sinde kunne drømme om at sige til den danske befolkning, er, at de beslutninger, der bliver truffet af et flertal i det danske Folketing, lige pludselig skal trækkes tilbage, fordi terrorister kommer med trusler, for så har terroristerne vundet.
Men det kommer sådan set ikke bag på mig, at terroristerne kører det spil, de kører, for hvad er det værste for en terrorist?
Det er sådan set et demokrati som det, vi har i Danmark, og det demokrati, som de danske koalitionsstyrker er med til at opbygge i Irak.
Jeg synes sådan set, det havde klædt hr. Rune Lund lidt bedre, hvis han frem for at fremture med dette her under hele debatten var kommet med bedre og mere konkrete bud på, hvad man kan gøre for at bremse terroristerne, frem for at stå her og sige indirekte: Bare vi følger terroristerne, bliver der jo fred på jorden.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Her står der: »... selv om de lande, der deltager i koalitionen i Irak, generelt anses for at være attraktive mål.«
Der står altså, at fordi vi deltager i en krig i Irak, er vi et mere attraktivt mål for terror, end vi ville have været, hvis vi ikke havde deltaget i Irakkrigen, og det er derfor, jeg ikke kan forstå, hvorfor man ikke bare siger: Jamen så trækker vi tropperne ud af Irak.
Der er en meget, meget nem løsning på terrorproblemet, nemlig at trække tropperne ud af Irak.
Det er den mest oplagte mulighed for at mindske terrortruslen i Danmark, så hvorfor ikke gøre det i stedet for at begynde alle de diskussioner om, hvordan milliarder af kroner kan kanaliseres over i overvågning og kontrol?
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Jeg har kun 1 minut.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Jamen det vil jeg meget gerne.
Justitsministeren glemte den sidste linje, da hun læste op fra side 12 ...
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Jeg vil sige til hr. Rune Lund, at det jo ikke er nogen overraskelse, at netop hr. Rune Lund stiller det spørgsmål.
Jeg vil gerne læse op af rapporten: »Generelt spiller modstanden mod koalitionernes tilstedeværelse i Irak og Afghanistan en meget stor rolle i den sunniekstremistiske propaganda ...«.
Jeg læser videre, og det er fra side 12: »Tjenesterne vurderer derfor, at terrortruslen mod Tyskland og Frankrig, der ikke har styrker i Irak, men som begge har styrker i Afghanistan, er højere end truslen mod Danmark ...«
Hr. Rune Lund skal lade være med alle de populistiske forsøg på at gøre krigen i Irak til den helt store terrortrussel.
Læs det, der står i rapporten, men læs det hele, og hvis hr. Rune Lund ønsker at stille flere spørgsmål, skal han stille dem med udgangspunkt i det, der faktisk står i rapporten.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Statsministeren sagde, at vi skal forebygge terrorisme ved at føre en aktiv udenrigspolitik, men hvordan kan det så være, at vi er engageret i Irak og har været med til at starte en ulovlig Irakkrig, som jo fører til mere terrorisme?
Vi kan læse i rapporten med de 49 forslag, at det også er embedsmændenes vurdering, og hvorfor fører regeringen en aktiv udenrigspolitik, der decideret fører til mere terrorisme, når der samtidig fremlægges en masse forslag fra regeringens side, som har til hensigt at bekæmpe terrorisme, men samtidig undergraver vores demokrati og undergraver vores retssamfund?
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Jeg vil sige til hr. Høgni Hoydal, at i handlingsplanen har regeringen meget nøje redegjort for, hvorledes hvert enkelt initiativ skal føres ud i livet.
Men for så vidt angår Færøerne og Grønland, vil jeg sige, at der er lavet en nærmere undersøgelse og en vurdering af, om udmøntningen af handlingsplanen vil være relevant for eller berører Færøerne og Grønland, og når vi har det grundlag i orden, vil regeringen og landsstyrerne også have det nødvendige grundlag for de videre drøftelser.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-16:
Igen: Tak for svaret.
Det er ikke, fordi jeg på nogen måde mistænker regeringen for at ville snige noget ind, det er mere på grund af det retlige ingenmandsland, der er mellem Danmark og Færøerne, hvor det f.eks. i bedste fald er uklart, hvilken kompetence visse myndigheder har på Færøerne.
Så vil jeg følge op med et spørgsmål, som gælder regeringens konkrete handlingsplan.
I visse af forslagene taler man ikke om lovændringer, men kun om ændringer af bekendtgørelser; jeg tror, jeg kan nævne forslag 19 som eksempel.
Vil disse bekendtgørelser blive sat i kraft, selv om der ikke gennemføres andre lovændringer?
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Jeg vil bare gentage for hr. Høgni Hoydal, hvad jeg allerede har sagt én gang, og det er, at regeringen vil tage initiativ til en drøftelse mellem færøske, grønlandske og danske myndigheder, såfremt det på baggrund af de konkrete initiativer vurderes at være relevant for Færøerne og Grønland.
Det er altså ikke noget, jeg kan tage stilling til i dag, men der vil blive taget kontakt, hvis der er behov for det.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-16:
Tak for svaret vedrørende Færøerne og Grønland.
Jeg skal ikke komme ind på det absurde med fangstteknologianalogi, men jeg vil da sige, at når man fisker med et fintmasket net på det forkerte sted, f.eks. i de frie vandmasser, fanger man ikke de store fisk på bunden.
Jeg er glad for, at ministeren orienterede om – og det er altså første gang, jeg hører det – at der har været kontakt til de færøske og grønlandske landsstyrer vedrørende dette spørgsmål.
Men jeg vil alligevel spørge, om justitsministeren kan garantere mig, at f.eks. PET ikke får udvidede beføjelser i det færøske samfund, uden at det er vedtaget i det færøske parlament, Lagtinget.
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Sådan har det været alle dage, og hvis der bliver holdt offentlige høringer, også efter at et lovforslag er fremsat, og der kommer gode ideer, har jeg aldrig holdt mig selv for god til at sige, at hvis der er nogle, der har bedre ideer end dem, jeg kommer med, lytter jeg gerne til dem.
Sådan skal det naturligvis være.
Det, jeg blot tilkendegiver, er, at de partier, der vil være med til at tage et ansvar for at føre processen videre, bliver inddraget.
Der bliver lyttet til dem, inden lovforslagene bliver fremsat, men derudover lytter vi da også til Folketingets øvrige partier.
Jeg kunne da aldrig drømme om hverken at afskære Retsudvalget fra at holde høringer eller afskære andre partier, der ikke kan støtte vedtagelsen, fra at komme med gode ideer.
Jeg siger blot, at de partier, der stemmer for, får en mulighed for at få vendt tingene med regeringen inden forslagenes fremsættelse, og det har intet at gøre med finansloven og de 150 mio. kr.
De 150 mio. kr. er penge, der skal bruges inden for en given ramme i finansloven, og det, jeg talte om, er, hvilke lovforslag der skal fremsættes.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-16:
Ja, det er jo næsten en tilståelsessag.
Det betyder jo, at hvis Retsudvalget skulle få den geniale tanke at holde en høring om eventuelle lovforslag eller indkalde nogle eksperter eller måske besøge nogle steder og få nogle ideer ved at se, hvad man gør andre steder, vil det ikke få nogen indflydelse på lovforslagene, fordi det allerede er aftalt med de partier, som stemmer for denne vedtagelse og derfor tilhører den særlig privilegerede klub, der kan få indflydelse på lovforslaget.
Det vil sige, at det, ministeren sagde, faktisk betyder, at Folketinget er sat ud af spillet.
Jeg vil gerne gøre ministeren opmærksom på, at det er en meget usædvanlig fremgangsmåde at sige fra Folketingets talerstol, at nogle bestemte partier får indflydelse, og at de, der ikke stemmer for en bestemt vedtagelse, ingen indflydelse får.
Jeg synes, det er en meget interessant besvarelse.
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Det skal fortolkes sådan, at de partier, som står bag vedtagelsen og dermed tilkendegiver, at den proces, vi nu har sat i gang, er den rigtige måde at gribe problemstillingen an på, vil blive indkaldt til møder, inden regeringen fremsætter lovforslag, og dermed få mulighed for at få indflydelse på lovforslagenes endelige udformning.
Men der er på ingen som helst måde tale om, at Folketinget bliver sat ud af kraft.
Folketinget vil naturligvis, fuldstændig som Folketinget plejer,
foretage det normale antal behandlinger, der kan stilles spørgsmål i Retsudvalget, der kan kaldes i samråd osv. osv.
Der bliver overhovedet ingen forandring.
Regeringen rækker hånden ud og siger: Vi er indstillet på at få andre partier med i denne proces, og nu kommer vi med en køreplan for, hvordan vi får tingene på skinner.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-16:
Jeg kunne også stille nogle spørgsmål om overvågning og tryghed, men vi får jo en overvågningsdebat senere på sæsonen, og derfor vil jeg gerne bruge mine spørgsmål til noget helt andet.
Ministeren sagde, at de partier, der stemmer for denne vedtagelse, vil blive inddraget i højere grad end sædvanligt i udformningen af lovforslagene, og min konklusion er derfor: Det vil altså være et særligt privilegium.
Man bliver medlem af en særlig privilegeret klub, når man stemmer for denne vedtagelse, og når lovforslagene bliver fremsat i Folketingssalen, er alt klappet og klart, og Folketinget sat ud af spillet – præcis det, som fru Birthe Rønn Hornbech advarede imod.
Er det en rigtig fortolkning?
Lene Espersen (KF), 2005-11-16:
Jo, naturligvis, og jeg har heller aldrig sagt noget om, at vi ikke har det.
Men jeg synes blot, at statsministeren allerede er kommet meget ind på, hvilke initiativer der skal tages både nationalt og internationalt for at forhindre radikalisering og rekruttering til terrorisme.
Men når jeg kun har 1 minut til at svare på et spørgsmål, er det altså at drive det for vidt at bede mig redegøre for, hvad der gøres på uddannelsesområdet, integrationsområdet osv.
Der bliver lyttet til de råd, de giver, og derfor mener jeg, vi skal bruge de talerør, som er til rådighed, og hvor vi ved, at der bliver lyttet til budskaberne.
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Jeg skal bare spørge ministeren angående forebyggelse.
Jeg kan nu forstå, at ministeren mener, at det at forebygge, at nogen kan få den vanvittige idé at sprænge sig selv og andre i luften, i høj grad skulle være religiøse lederes ansvar, og at disse ledere ikke skal medvirke til radikalisering.
Mener ministeren overhovedet ikke, at regeringen og vi andre har et medansvar for, at der er sket en radikalisering i både Danmark og resten af verden, og skal satse på at forebygge, at der sker en yderligere radikalisering – ikke bare ved at pege fingre ad andre og sige, at de skal sørge for, at der ikke sker noget, men ved at stå sammen som samfund og skabe sammenhængskraft og demokrati i både Danmark og verdenssamfundet, så folk ikke får så vanvittige ideer som at sprænge sig selv og andre i luften?
Det skal sikres, at der er mindre polarisering og større sammenhængskraft i samfundet, og mener ministeren slet ikke, at regeringen har et medansvar for det?
Jeg må indrømme, at jeg blev lidt forundret over justitsministerens vurdering af, at folk ikke blev så opskræmte af, at der var mennesker, der døde ved et terrorangreb, hvis bare man bagefter ved hjælp af overvågningskameraet fik opklaret, hvem det var.
Altså, jeg kan godt se, at man i nogle tilfælde kan gå ud og fange terrorister, før de begår terrorhandlingerne, og det er selvfølgelig væsentligt.
Men det, som vi har talt om under hele debatten om forebyggelse, er at forhindre, at nogen overhovedet får den vanvittige idé at kunne finde på at begå terror.
Nogle af de eksempler, vi har set på terror, stærkest 11. september i USA og angrebene i London, har jo været begået af nogle, man overhovedet ikke havde mistanke til.
I USA havde man fået nogle overvågningsoplysninger om dem, men man havde ikke kunnet bruge dem, for man havde kun satset på massiv overvågning og ikke på et ordentligt politiarbejde.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Mit spørgsmål vedrører et emne, som stort set ikke har været berørt hidtil, og som der ikke er gjort noget synderligt ud af i rapporten, nemlig hele spørgsmålet om parlamentarisk indsigt og parlamentarisk kontrol med efterretningstjenesterne.
Jeg tror, alle anerkender, at efterretningsvirksomhed er helt centralt i kampen mod terror.
Men er det ikke logisk, at når man investerer mere i efterretningsvirksomhed, må man også styrke den parlamentariske indsigt og den parlamentariske kontrol?
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Jeg synes, at hr. Morten Bødskov er med til at bagatellisere det, der foregår i et område i Århus, som ingen dér har lyst til skal foregå.
Derfor skaber man et billede af, at det nok bare er noget småkriminalitet, det er nok ligegyldigt.
Men i virkeligheden skal vi være opmærksomme på, at når politiet kontrollerer de kriminelle miljøer i dag, specielt de kriminelle miljøer blandt indvandrere, som til en vis grad er ved at overtage scenen fra rockerne, konstaterer politiet, at der er en ny sammenhæng mellem organiseret kriminalitet, som normalt ikke har noget med politiske mål og ekstremisme at gøre, og så ekstremisme, fundamentalisme, hvor man også støtter politiske mål.
Det er det, vi har set som noget vigtigt at gøre opmærksom på; at sikre, at man også bruger de værktøjer, der skal til.
Det er lidt af det, der er tankegangen bag det forslag, der er i embedsmandsgruppens rapport, hvor man vil sammenlægge PET og NEC.
Der har man altså brug for en stærk enhed, der kan hjælpe til ude i politikredsene, hvis man finder noget, der virkelig er alvorligt.
Og jeg synes, at det, der skete i Rosenhøj, faktisk var alvorligt.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Nej, der er altså forskel på, om man er født i Danmark, eller om man på et tidspunkt i sit liv flytter til Danmark.
Regeringen og jeg forsøger jo på ingen måde at bilde nogen ind, at der ikke bliver begået ulovligheder i Danmark, heller ikke af danskere.
Hr. Morten Østergaard forsøger at lægge en masse i det her, som simpelt ikke er til stede.
Det, at der bliver begået vold mod kvinder i Danmark, gør det da ikke mindre relevant at oplyse om det over for nye borgere.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Jeg kan godt forstå, at ministeren snakker lidt rundt om det her med vold mod kvinder, for det er jo ikke noget, der er så rart at tale om.
Det er sådan, at risikoen i Danmark for at blive udsat for vold fra en, man kender, er større end for at blive udsat for vold fra en, man ikke kender.
Derfor er det klart nok, at det ikke er noget, der er rart at tale om, det er ubehageligt.
Men det er jo derfor, vi synes, det måske er en lille smule hyklerisk, at man så vælger at pådutte mennesker, som intet ulovligt har gjort, særligt at underskrive en erklæring om, at de ikke øver vold f.eks. mod deres hustruer, for det gør man ikke her i landet, når man nu rent faktisk desværre må konstatere, at det gør vi her i landet.
Har ministeren og har regeringen nogen plan om at lave en kontrakt for alle myndige 18-årige om, at de skal skrive under på, at de hverken vil slå deres børn eller deres hustru i al fremtid, for det vil jo være relevant.
Så ville der jo netop være lige muligheder og lige vilkår for alle uanset etnicitet, og uanset om man er født her i landet, eller man er kommet hertil på et senere tidspunkt.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Jamen jeg deler simpelt hen ikke hr. Morten Østergaards synspunkt.
Hr. Morten Østergaard skyder regeringen en masse motiver i skoene, som vi ikke har.
Det her handler om, at vi i Danmark bliver bedre til at fortælle klart og tydeligt, hvad spillereglerne er i Danmark, og at hr. Morten Østergaard ikke vil indse, at vi altså har grupper i Danmark, som stadig væk lever efter nogle helt andre værdier, f.eks. når vi taler om piger og deres muligheder for selv at vælge, hvilket voksenliv de vil have, og hvad de vil bruge deres fritid på.
Jeg håber da, at hr. Morten Østergaard er enig med mig i, at det faktisk er et problem.
Og selv om der skal være plads til forskellige kulturer i Danmark, kan vi altså ikke acceptere at undskylde det med kultur, at der er nogle piger, som ikke har mulighed for at deltage i en masse fritidsaktiviteter, fordi deres forældre siger: Du må ikke være sammen med drenge, eller at det ikke er passende.
Vi skal sikre i Danmark, uanset hvilken etnisk baggrund man har, uanset hvilken religion og kulturel baggrund man har, at der er lige muligheder for piger og drenge.
Og det er også en af de ting, vi gør opmærksom på her i erklæringen.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Men er ministeren helt blind for, at det muligvis kunne opfattes som en lille smule hyklerisk, at man prøver at give indtryk af, hvad det er for en kultur, vi har her, og hvordan disse fremmede mennesker, der kommer til landet, må agere, når man rent faktisk giver et indtryk af en kultur, som ikke er til stede i Danmark?
Når man f.eks. siger, at en mand ikke må slå sin kone, er det jo lovgivningsmæssigt set rigtigt.
Men faktum er bare, at det er der desværre utrolig mange mænd der gør, og derfor er det en gang hykleri, fordi det er af samme karakter som spørgsmålet: Er du holdt op med at slå din kone?
Uanset hvad man svarer, er det en bebrejdelse mod en selv.
Hvis man svarer nej, lyder det, som om man stadig slår sin kone, og hvis man svarer ja, lyder det, som om man har slået sin kone.
Det er derfor, det er dybt stigmatiserende og et udtryk for, at regeringen – dikteret af Dansk Folkeparti, som jo også var med i forligsforhandlingerne – desværre insisterer på at mistænkeliggøre fremmede mennesker i dette land som havende en inferiør kultur.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Bare for at være helt præcis: Vi arbejder faktisk også med en integrationskontrakt, og det er ikke det samme som erklæringen.
Erklæringen er lavet, for at de nye borgere, der kommer til Danmark, kan skrive under på, at nu har de læst og forstået, hvad de grundlæggende spilleregler er her i Danmark.
Men det handler jo ikke kun om lovgivning.
Det handler også om, hvilke muligheder man har som ny borger i Danmark, og det gør vi også opmærksom på.
Men hvis man forbryder sig mod dansk lovgivning, er det lovgivningen selv, der fastsætter rammerne, så det er to af hinanden uafhængige ting.
Erklæringen er faktisk et forsøg på at rette op på det, vi har forbrudt os mod i årtier.
Vi har fra Danmarks side ikke kunnet finde ud af at signalere klart og tydeligt til vores nye borgere, hvad de grundlæggende spilleregler i Danmark er, og jeg kan ikke se, det er odiøst, at vi nu forsøger at kommunikere klart og tydeligt til de nye borgere, der kommer til Danmark.
En række af dem kommer fra lande med nogle helt andre kulturer, som er meget forskellige fra den, de kommer til nu, og jeg tror faktisk, at mange af dem vil sætte pris på, at de får ridset tingene op som noget af det første, når de kommer til landet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-16:
Jeg er meget glad for bemærkningen om, at det gør de fleste heldigvis, for det gør de selvfølgelig allerede i dag, inden der er noget, der hedder en kontrakt.
Men nu vil man altså indføre noget fuldstændig nyt.
Man vil have en vis gruppe mennesker her i samfundet til at skrive under på en kontrakt, som ikke har nogen som helst betydning.
Jamen hvad er det egentlig, man så vil med de kontrakter, når man ikke vil lave en kontrakt, hvor det er af betydning, om man overtræder den eller ej?
Jeg forstår det ikke, hvis det ikke bare er for at lave ren signalpolitik.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Svaret er nej.
Hvis man bryder dansk lovgivning, bliver man straffet efter de regler, der er på de forskellige områder.
Det, at man skriver under på erklæringen, er en tilkendegivelse fra en selv: Ja, jeg har læst det her, og jeg har ved at læse det sat mig ind i, hvilke spilleregler der gælder i Danmark.
Det er ikke en ny straffelov.
Det angår den gældende lovgivning, og den bliver man dømt og straffet efter, hvis man overtræder den, uanset hvem man er, men det har ikke noget med erklæringen at gøre.
Vi forventer selvfølgelig som udgangspunkt, at folk – og det gør de fleste heldigvis – overholder dansk lov, men nu får vi med erklæringen fortalt, hvordan nogle af de helt grundlæggende regler i det danske samfund er.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-16:
Det er jo rart at få at vide, at det er et spørgsmål om at sende et signal, men det undrer mig bare meget, at vi har at gøre med en integrationskontrakt, som en flygtning eller en familiesammenført skal skrive under på.
Hvad betyder den underskrift?
Det spekulerer jeg lidt over.
Der står bl.a.: Jeg vil på alle måder overholde den danske lovgivning.
Vil det sige, at en udlænding med midlertidig opholdstilladelse, som kører for stærkt på motorvejen, vil miste sin opholdstilladelse, fordi vedkommende ikke overholder kontrakten?
Der står også, at alle er forpligtede til at arbejde, uddanne sig og deltage i demokratiske processer.
Hvis man nu ikke bruger den stemmeret, man måske har, er det så baggrund for, at man kan miste sin opholdstilladelse?
Og hvis man, f.eks. fordi man er torturoffer, ikke er i stand til at uddanne sig, mister man så sin opholdstilladelse?
Er det det, underskriften betyder?
Eller hvad betyder den?