Frode Sørensen (S), 1998-11-06:
Tak til erhvervsministeren for en god redegørelse om erhvervspolitikken og erhvervsregulering.
Jeg synes, det er vigtigt, at Folketinget én gang om året får lejlighed til at drøfte de initiativer, som regeringen planlægger på det erhvervspolitiske område.
Sagt på godt sønderjysk går det jo ikke så ringe her i Danmark.
Vi er et rigt land.
Af de 12 rigeste OECD-lande er det kun Norge, USA og Japan, der overgår os, når vi måler bruttonationalproduktet, og vi har befæstet denne stilling i toppen de seneste 4 år.
Men redegørelsen viser også, at vi ikke må hvile på laurbærrene.
Det er ikke nok blot at bekræfte os selv i, at det går godt.
Det er i virkeligheden den måde, mange virksomheder allerede i dag agerer på.
Virksomhedslederne er indstillet på at påtage sig et større socialt ansvar.
40 pct. af virksomhederne har i dag en organiseret miljøindsats, og to tredjedele af dem har indført renere teknologi.
Danmark er et foregangsland, hvad angår koblingen mellem det at tjene penge og udvise socialt og miljømæssigt ansvar.
Vi kan naturligvis ikke lukke øjnene for den internationale krise, som opleves mange steder, og den kan desværre ikke undgå at påvirke os.
Skal vi komme gennem den kommende tid uden alt for mange skrammer, er opskriften fortsat en stram penge- og finanspolitik, en fast kronekurs og en erhvervspolitik, der hele tiden lever op til, at vi lever i en verden i konstant forandring.
Kort og godt: Den linje, som regeringen lagde sig fast på fra starten i januar 1993, skal fortsættes.
Det er glædeligt, at redegørelsen dokumenterer, at konkurrenceevnen i 1996 blev forbedret med 1,2 pct. og i 1997 med 2 pct.
Det er også positivt, at virksomhedernes direkte omkostninger fra nye love er på under 0,2 pct. af den samlede lønsum i erhvervslivet.
Men vi må desværre konstatere, at konkurrenceevnen i 1998 er blevet forringet med 2-3 pct., og dette forhold skyldes bl.a., at vore lønstigninger i år forventes at ligge over udlandets, kombineret med at kronen er styrket.
Naturligvis må vi være opmærksomme på denne udvikling, men samtidig glæde os over, at vores konkurrenceevne ligger over gennemsnittet for OECD-landene
Vi har kort sagt formået at kombinere et højt lønniveau med en stor markedsandel.
Selvfølgelig spiller lønniveauet altid en stor rolle for virksomhederne, og derfor er det vigtigt, at de danske lønstigninger ligger i underkanten af udlandets.
Men det er jo slet ikke den eneste faktor i konkurrencen.
Det gælder frem for alt om, at de danske virksomheder mener, at et godt produkt, en hurtig omstillingsvillighed og en stor omstillingsevne, er deres væsentligste konkurrenceparameter.
Især er eksportvirksomhederne meget bevidste om, at det drejer sig om andet end løn.
Som tidligere nævnt er intet i denne verden statisk, hvilket indebærer, at de betingelser, som tidligere er skabt med f.eks. teknologisk service, styrket samarbejde mellem virksomheder og forskere og den øgede forskning, fortsat er vigtige.
Men nyt skal der til, og derfor hilser Socialdemokratiet med glæde, at regeringen i erhvervsredegørelsen for 1998 præsenterer 40 nye initiativer til styrkelse af virksomhedernes rammebetingelser.
Vi skal have et konkurrencedygtigt erhvervsliv, og udvikling af og anvendelse af ny teknologi giver vækst i produktiviteten.
Øget innovation er lig med vækst, men det forudsætter, at nogle fundamentale forhold er på plads, herunder medarbejdernes kvalifikationer og den måde virksomhederne organiserer sig på samt deres adgang til viden og kapital.
Redegørelsen viser, at der er sammenhæng mellem offentlige investeringer i teknologiske serviceinstitutter, centerkontrakter og erhvervsforskere.
En beregning viser, at f.eks. en investering på 50 mio. kr. i disse aktiviteter over en årrække vil øge produktionen med 1,3 pct., svarende til 2 mia. kr., og på årsbasis er der tale om en mervækst på ca. 0,1 pct.
Forslaget om at fremme sensorteknologien er god, og jeg noterer mig også, at man kan forvente forslag om en ny lov om forskeres ophavsret.
Jeg ved ikke, om »forretningsengle« måske er en anden mulighed.
Af de love, som de seneste år er vedtaget af Folketinget, har omkring halvdelen direkte betydning for erhvervslivet.
Jeg skal ikke her remse dem op, men vil nøjes med at sige, at efter min mening er det nødvendigt at se på, hvilke nye love og regler der påvirker virksomhedernes direkte omkostninger eller medfører nye administrative opgaver.
Ser vi på de administrative opgaver, er det jo ofte sådan, at store virksomheder med specialister føler sig mindre belastet end små virksomheder.
Redegørelsen indeholder en opgørelse over nye loves engangsbyrder og løbende byrder.
En sådan opgørelse vil naturligvis være behæftet med en høj grad af usikkerhed, og vi er derfor glade for, at man nu gennem de nyligt nedsatte test- og fokuspaneler vurderer de forventede administrative opgaver, som nye love kan betyde.
Jeg er sikker på, at mange mindre erhvervsdrivende med kyshånd vil tage imod tilbud fra private serviceleverandører om at overtage det administrative arbejde til en rimelig pris. Kvalitet i love og regler er vigtigt, og Socialdemokratiet medvirker gerne til at forenkle og forbedre lovene til gavn for erhvervslivet og forbrugerne.
Vi har optimale muligheder for at fremme en ny dynamisk udvikling i erhvervene, ikke mindst i de IT-baserede grene, som er i stadig og rivende vækst.