runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
For det, som kalder mig herop, er hendes tale om, at de, der vil gøre en indsats i Danmark, skal være velkomne.
Og det er jo, kan man sige, et liberalt synspunkt, hvor det udelukkende drejer sig om at have mulighed for selvforsørgelse og beskæftigelse.
Men jeg vil spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Vil hun ikke give mig ret i, at det er jo altså en lille ting? Grundforholdet i det spørgsmål, der nu i, skal vi sige snart 25 år har oprevet Danmark og bl.a. sat en ny regering ind i landet, er jo, at der i disse årtier finder en folkevandring sted fra ulandene til ilandene, og det vil sige, at hvis vi i den vestlige verden ønsker at bestå som os selv, er vi nødt til simpelt hen at stoppe denne folkevandring.
Og det vil sige, at dermed falder i og for sig alle disse mere eller mindre praktiske integrationsforanstaltninger til jorden, for det afgørende er at få standset indstrømningen.
Jeg synes, jeg kunne høre på fru Birthe Rønn Hornbechs bemærkninger, at det er hun ikke uenig i, men jeg vil godt have det sagt tydeligere.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-03-21:
Hr. Kamal Qureshi spurgte, hvorfor man ikke siger rent ud, at man gerne vil begrænse antallet af udlændinge.
Jamen altså jeg vil da godt sige, at det er Venstres grundholdning, at Danmark ikke bare er et tilfældigt geografisk område med et tilfældigt antal mennesker, der kan gøres op i en statistik. For os er Danmark fortsat et folk, hvor der er værter, hvor jeg har bemærket hr. Kamal Qureshis, må jeg sige, berettigede påtale over for ministeren for nogen tid siden, hvor det blev understreget, at hr. Kamal Qureshis land er Danmark.
Men vi kan jo ikke i al evighed bare lukke grænserne op, hvis vi fortsat skal være Danmark, og det ønsker vi.
Så det kan jeg godt medgive.
Men det, der er sammenhængen i den politik, der nu lægges frem, er jo, at de, der så kommer til Danmark, skal integreres, og det er Danmark og det danske Folketing, der bestemmer, hvem det er der skal have opholdstilladelse i Danmark.
Det er det, det er udtryk for.
Med hensyn til tvangsægteskaber forstår jeg ikke helt den måde, jeg er citeret på.
Det, jeg gentagne gange har sagt i dagspressen, er, at tvangsægteskaber i dag er strafbare.
Ulovlig tvang er strafbar, men desværre håbløs at bevise.
Det er det jo bl.a., fordi de piger, der så kommer til politiet, i løbet af nogle dage render fra det, de har sagt, fordi de er under et pres derhjemme.
Hele dette afsnit om familiesammenføringer går ud på at ændre den holdning.
Jeg håber, at de ansøgninger ikke kommer, fordi der sker en holdningsændring, fordi forældrene med dette lovforslag erkender, at nu er det altså slut med arrangerede ægteskaber og tvangsægteskaber.
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-21:
Jeg har jo også netop konstateret i min ordførertale, at vi meget gerne vil deltage i diskussioner om det her, men for nuværende på baggrund af det, der ligger, ser vi ikke yderligere behov for at gå ind i diskussionen.
Det er jo sådan, at det, hvis man rejser til et andet land og eventuelt fik statsborgerskab dér og vendte tilbage til Danmark igen, ville være en smal sag at få et statsborgerskab.
Det har man aftalt.
Der er nogle spilleregler.
Så spørgsmålet må være, om det vil nytte noget at have to gange statsborgerskab, hvis man arbejdede i et andet land.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-21:
Jeg vil godt sige herfra, at vi fra SF's side, længe før denne her regering fik flertal, har prioriteret nogle konkrete tiltag for at gøre noget ved tvangsægteskaberne, helt konkret stramme op på retspraksis, sådan at man fordømte flere af de forældre, der medvirker til tvangsægteskab, helt konkret stramme op på lovpraksis, sådan at man får dømt nogle af de mænd, der lever i de her tvangsægteskaber, for voldtægt, når de føler, at de har ret til at have seksuelt samkvem med deres ægtefælle mod ægtefællens ønske.
Det vil Venstre ikke være med til.
Det har Venstre anført.
Hvorfor siger man ikke ligeud, at man vil bruge de her mennesker og begrebet tvangsægteskaber for at begrænse antallet af mennesker, der kommer til det danske samfund?
Det er ærlig snak.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-21:
Jeg skal love fru Birthe Rønn Hornbech, at jeg overhovedet ikke vil tage udgangspunkt i konventioner eller noget som helst i mit spørgsmål, men bare i, hvad der er fornuftigt eller ikke fornuftigt, idet jeg går ud fra, at fru Birthe Rønn Hornbech har den opfattelse, at rigtige flygtninge skal beskyttes.
Det har i hvert fald været, hvad Venstre og De Konservative har sagt igennem alle debatterne, så det går jeg ud fra er udgangspunktet.
På den baggrund vil jeg godt høre: Hvad er grunden til, at man afskaffer reglen om at søge ambassadeasyl, altså søge asyl i Danmark fra en ambassade i udlandet.
Hvad er den nærmere begrundelse for det?
Er der et misbrug?
Hvordan forekommer det misbrug?
Og hvem er det, man forhindrer i at komme til Danmark ved at afskaffe den mulighed?
Bertel Haarder (V), 2002-03-21:
Jeg vil forsikre hr. Søren Søndergaard om, at hvis en dansker har boet 15 år i udlandet og erhvervet statsborgerskab i udlandet og derefter vender tilbage af forskellige grunde, vil det kun tage to år at generhverve det danske statsborgerskab.
Det synes jeg er en ganske rimelig fleksibilitet, som sikrer, at danskere kan være mobile og internationale og uddanne sig og gifte sig og arbejde i udlandet, uden at de skal straffes unødigt, når de kommer hjem.
Og så synes jeg, vi til sidst skal høre hele det vers, der nu har været citeret og maltrakteret så mange gange, for jeg kan det udenad: »Til et folk de alle hører, som sig regne selv dertil, har for modersmålet øre, har for fædrelandet ild; resten selv som dragedukker sig fra folket udelukker, lyser selv sig ud af æt, nægter selv sig indfødsret.«
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-21:
Ja, der kommer ingen historisk gennemgang og redegørelse eller citater herfra.
Jeg forholder mig ganske konkret til lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at neutralisere virkningerne i den danske indfødsretslovgivning af en ny svensk statsborgerretslovgivning, som accepterer dobbelt statsborgerskab.
Med loven fastholdes princippet, som har været gældende i hvert fald hidtil her, nemlig så vidt muligt at begrænse dobbelt statsborgerskab, hvilket vi i Kristeligt Folkeparti kan tilslutte os.
Og det må vel siges at være en kort bemærkning.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-21:
Nej, men jeg vil så bare indskrænke mig til at komme med en enkelt konstatering til hr. Krarup og en enkelt til hr. Langballe, nemlig at respekten for det nationale udgangspunkt er vigtig, men det, der er problemet, er, at der sker en konsekvent sammenblanding mellem det nationale udgangspunkt og statsborgerskabet.
Alle andre steder i verden er der ikke nogen sammenhæng mellem det nationale og statsborgerskabet.
Det nationale skal respekteres selv inden for nogle rammer, hvor man ikke kan definere, at statsborgerskabet er lig med nationaliteten.
Folk skal have mulighed for at være med, og jeg tror, at man får meget store problemer, hvis man skaber boligforeninger i Danmark, hvor man siger, nå, men selvfølgelig må folk komme til møderne, selvfølgelig må de godt snakke i boligforeningen, men når det kommer til det punkt på boligforeningens dagsorden, der hedder valg til bestyrelsen, så kan de godt gå udenfor, for så har de ingen rettigheder.
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
Jamen hr. Søren Søndergaard vil jeg meget gerne komme med en kort bemærkning til.
Jeg vil nemlig sige, at det, han dér anfører som rettigheder, jo simpelt hen er det, der er lov i landet.
Selvfølgelig er også det tyske mindretal omfattet af loven i Danmark, og selvfølgelig er også det danske mindretal i Sydslesvig omfattet af loven i Tyskland.
Det er simpelt hen lov.
Retsstatens grundlag.
Hans udlægning af det historiske er og bliver jo altså meget tyndbenet.
Jeg synes, man kan lære en ting af Danmarks forhold til Tyskland knyttet til Sønderjylland, og det er lykken ved at respektere det nationale, lykken ved at respektere den nationale selvbestemmelse og nationalstaten, og derfor er det jo temmelig meningsløst, at man så går herop og anbefaler netop i fredens navn, at man skal ophæve det nationale.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-21:
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde lidt af det, hun plejer at sige, når vi diskuterer det her, nemlig at man ikke skal gøre flygtninge til indvandrere.
Flygtninge, hvor forholdene i hjemlandet ændrer sig til det bedre, skal sendes hjem, og nu udvider man perioden fra 3 til 7 år.
Det er vi uenige i fra Det Radikale Venstres side, men sådan er flertallet herinde sindet at gøre, og det synes jeg også er i orden; sådan fungerer demokratiet.
Er det ikke det samme som at sige, at nu gør man flygtninge til indvandrere?
Jeg vil gerne spørge: Har fru Birthe Rønn Hornbech lagt mærke til det her, og hvis hun har lagt mærke til det, vil hun så erkende, at nu har Venstre skiftet mening med hensyn til, at man vil gøre flygtninge til indvandrere?
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-21:
Socialdemokratiet kan støtte, at vi med denne lov godkender denne her nordiske aftale.
I Socialdemokratiet er vi enige med regeringen i, at Danmark opretholder princippet om at begrænse det dobbelte statsborgerskab.
Vi er også opmærksomme på de fornyede diskussioner om dobbelt statsborgerskab, som jo har ført til en ny europarådskonvention, som går fra en principiel afstandtagen til dobbelt statsborgerskab til en accept af, at her har landene forskellige holdninger.
Men statsborgerskab er jo ikke et medlemskab af en tilfældig forening, hvorfor vi for nuværende ikke ser nogen grund til at ændre Danmarks hidtidige holdning
til dette spørgsmål.
Angående ægteskaber går Socialdemokratiet stadig væk ind for monogami, og denne retsopfattelse finder vi i Socialdemokratiet hensigtsmæssigt slår igennem i den myndighedsudøvelse, som også er på dette område.
Så som helhed kan vi støtte lovforslaget.
Inge Dahl-Sørensen (V), 2002-03-21:
Jamen jeg er så fuldstændig enig med hr. Søren Krarup, og mere er der ikke at sige.
Gudrun Laub (V), 2002-03-21:
Ja tak, men det kan jo kun blive gentagelser.
Martin Lidegaard (RV), 2002-03-21:
Betyder det, at Venstres ordfører går ind for at nedlægge forskningen på alle ministeriernes ressortområder, så vi i fremtiden udelukkende baserer hele vores viden og udviklingsarbejde på det arbejde, som embedsmænd i ministerierne foretager sig?
Gudrun Laub (V), 2002-03-21:
Der foregår jo forskning om transport på forskellig måde, og der er jo rig mulighed, også for hr. Martin Lidegaard, til at stille spørgsmål i Trafikudvalget og til ministeren gennem det politiske system, så jeg kan ikke se, at der skulle være nogen risiko for, at man skulle miste noget af vital betydning for trafikforholdene.
Martin Lidegaard (RV), 2002-03-21:
Jeg vil bare i al enkelhed gerne høre helt præcis, hvilke personer det er, Venstres ordfører mener, ministeren kan rette henvendelse til, når Transportrådet er lukket, og forskningsprojekterne er nedlagt på universiteterne.
Så kan man jo netop ikke blive ved med at spørge, for så eksisterer ekspertisen nemlig ikke længere, og kapaciteten eksisterer heller ikke længere.
Hvem er det helt præcis, man stadig kan spørge?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
Så vil jeg godt spørge: Når nu ministeren i et svar til hr. Martin Lidegaard skriver, at det er korrekt, at nedlæggelse af Transportrådet på kort sigt vil indebære en vis forringelse af finansieringsmulighederne for den universitetsbaserede trafikforskning, betyder det så ikke på ganske almindeligt dansk, at der altså sker en nedskæring, som ikke bliver erstattet fra anden side, i hvert fald ikke med nogen høj grad af sikkerhed? Er det ikke et problem?
Nu forstod jeg, at Venstre har tillid til, at ministeren sørger for, at det alligevel ikke sker, og så vil jeg godt spørge ministeren: Vil ministeren kommer herop og give et sådant tilsagn, som Venstres ordfører antydede, at der skulle ligge i denne sag?
Gudrun Laub (V), 2002-03-21:
Nej, det har ikke givet anledning til bekymring, og det mener jeg heller ikke der er grund til, for trafikministeren kan jo trække på de samme kræfter og spørge, hvem han ønsker at spørge.
Til fru Margrete Auken kan jeg også sige, at der er jo intet i dette forslag, der forhindrer, at nogen taler med hinanden og kommer i dialog, og man har jo rig mulighed for at komme til orde og fremsætte synspunkter, uden at man behøver at mødes i Jernbanerådet.
Jernbanerådet tror jeg bestemt ikke vi kommer til at savne, og angående Transportrådets forskningsopgaver mener jeg fuldt ud, vi kan have tillid til, at trafikministeren vil sørge for, at der fortsat trækkes på de forskningsmuligheder, der er, uden at man behøver at have dem organiseret i Transportrådet.
Det er efter min opfattelse en unødvendig instans i den forbindelse.
Martin Lidegaard (RV), 2002-03-21:
Hr. Keld Albrechtsen stillede faktisk det spørgsmål, som jeg også gerne ville stille, så jeg vil også meget gerne opfordre Venstres ordfører til at svare på det.
Men måske kunne jeg også brede det lidt ud og spørge, om det overhovedet ikke har givet anledning til bekymring i Venstres folketingsgruppe, at på et område, hvor der hvert år investeres milliarder af kroner, skærer man ned på de 20 mio. kr., der skulle sørge for, at vi fik et kvalificeret grundlag at træffe vore beslutninger på - et grundlag, som ikke er vævet ind i det net af særinteresser, som vi alle sammen godt ved præger det trafikpolitiske område og de organisationer og ministerier, der er involveret i planlægningen.
Der er faktisk leveret en fuldstændig, uplettet, saglig og ikkesubjektiv vurdering i de sidste år, og giver det her slet ikke anledning til nogen som helst bekymring?
Det er jo noget helt andet arbejde end det, de andre forskningsinstitutioner udfører, Transportrådet har lavet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
I Transportrådets høringssvar fremgår det, at nedskæringerne på finansloven og det her forslag skønnes at medføre, at en tredjedel af den samlede transportforskning nedlægges i 2002.
Det ved jeg ikke om Venstres ordfører kan bekræfte.
Men jeg vil i hvert fald gerne spørge Venstres ordfører, der nævnte, at Danmarks Transportforskning kunne spille en rolle, om man har sikret sig, at de igangværende forskningsprojekter ikke afbrydes på grund af nedlæggelsen af Transportrådet.
Jeg har en mistanke om, at man ikke har været opmærksom på, at der faktisk er ganske alvorlige konsekvenser af forslaget, og derfor vil jeg gerne have en garanti for - når nu Venstres ordfører selv bringer det på bane - at det kunne være en løsning i forbindelse med Danmarks transportforskning.
Margrete Auken (SF), 2002-03-21:
Ja, de store høvl, hvad angår Jernbanerådet og det med, at det er i gode hænder osv., tager jeg under min egen ordførertale, men jeg vil lige sige om Jernbanerådet, at hvis Venstres og De Konservatives medlemmer havde passet det, så ville de have opdaget, at det er et fremragende sted at snakke med hinanden og finde ud af, hvad der foregår.
Det er ikke et spørgsmål om, hvor vidt der skulle afleveres råd og indstillinger til ministeren.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at det har været et kontaktsted.
Man sparer ingenting ved at lukke det.
Det, man opnår ved at lukke det, er, at man får kvalt et sted, hvor folk kan komme til at tale om tingene og møde hinanden.
Der er overhovedet ikke andre grunde til at lukke Jernbanerådet.
Og begrundelsen, som anføres af ministeren, er direkte fornærmende, for det er, som om man ikke får lavet noget i det råd.
Det gør man faktisk, og hvis Venstres og De Konservatives medlemmer havde deltaget, tror jeg, at de også ville have opdaget det.
Gudrun Laub (V), 2002-03-21:
Forslaget er en opfølgning på regeringens beslutning vedrørende sanering af råd, nævn, udvalg og centre, og regeringen har ønsket at reorganisere de mange transportpolitiske institutioner, som i et vist omfang tjener samme formål.
Transportrådet nedlægges, og forskningen varetages herefter ved Danmarks Transportforskning.
Der er i forslaget en hjemmel til, at trafikministeren kan træffe afgørelse om, hvordan det skal gå med de igangværende projekter.
Så det skulle være i gode hænder.
Jernbanerådet nedlægges.
Det har været et uformelt dialogforum, der kun har afgivet nogle få udtalelser.
Der er nok ikke mange, der vil savne dette råd.
Da ordføreren for Det Konservative Folkeparti er den samme som før og derfor også er forhindret ved dette forslag, kan jeg på både Venstres og De Konservatives vegne anbefale forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
Vi er i Enhedslisten bestemt også positive over for forslaget.
Der er jo den her promillegrænse.
Nu har jeg forstået på det, Jernbaneforbundet skriver, at man i virkeligheden i dag slet ikke accepterer promiller, så det kan i virkeligheden være en lempelse, der ligger i forslaget,
ganske vist ikke ret stor, det er klart.
Til gengæld kan der være lidt uklarhed om, hvilke sanktioner der i virkeligheden bliver tale om, og om der kan være sikkerhed for domstolsprøvelse i sådan nogle sager. Men som sagt, fra Enhedslistens side er vi positive.
Martin Lidegaard (RV), 2002-03-21:
I Det Radikale Venstre kan vi også tilslutte os hensigten med lovforslaget, som er fornuftigt og rimeligt.
Meget mere tror jeg egentlig ikke, at jeg vil sige.
Vi tilslutter os.
Margrete Auken (SF), 2002-03-21:
Der er jo ingen af os, der kan have noget at indvende mod, at der kommer bedre sikkerhed på jernbanerne.
Det fremgår også af nogle af høringssvarene.
Så jeg vil ikke stille spor spørgsmål nu, men vente til vi kommer til udvalgsarbejdet, og jeg vil egentlig opfordre ministeren til heller ikke at fordybe sig for meget i det.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-21:
Da vor ordfører, hr. Poul Fischer, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne holde hans ordførertale.
Der sker løbende forandringer på jernbaneområdet: udskillelsen af Banestyrelsen fra DSB; flere ejere af de forskellige delstrækninger på jernbanenettet, herunder broerne; flere forskellige operatører på nettet og ikke mindst udsigten til yderligere liberaliseringer.
Der har været lange sagsbehandlingstider på godkendelse af både materiel og baner.
Det medførte, at der blev bevilget penge til en rapport til belysning af problemstillingerne og til løsningen af disse.
Denne rapport er baggrundsmaterialet for ændringen ved dette lovforslag. Det væsentlige er følgende: Tilpasning og præcisering af Jernbanetilsynets hjemmel til godkendelse af infrastrukturen og rullende materiel; en præcisering af, hvem der har ansvaret for overholdelse af sikkerhedsregler og tilsyn med personalets helbredsmæssige og faglige kvalifikationer; en præcisering af fortroligheden ved undersøgelse af hændelser og udstedelse af påbud til operatøren samt indførelse af en promillegrænse på 0,2 for sikkerhedspersonalet, hvilket svarer til bestemmelserne inden for luftfart.
Høringssvarene kan give anledning til nærmere overvejelser om justeringer og ændringer, men det vil ske under udvalgsarbejdet.
Dansk Folkeparti vurderer lovforslaget som nyttigt, ikke mindst for sikkerhedskravene, og Dansk Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.
Jytte Wittrock (S), 2002-03-21:
Vi er i Socialdemokratiet fuldstændig enige i, at det er et godt lovforslag.
Gudrun Laub (V), 2002-03-21:
Til dette lovforslag taler jeg også på vegne af Det Konservative Folkeparti, idet ordføreren er forhindret i at være til stede.
Det drejer sig om Jernbanetilsynet, som i den nuværende form er fra 1996.
Desuden er der i forslaget bestemmelser om straf for at arbejde på dette felt, hvis man har indtaget alkohol eller bevidsthedsforstyrrende stoffer i øvrigt.
Der er her en promillegrænse på 0,2, ligesom der er inden for flytrafikken.
Det er gode, fornuftige tiltag, og Venstre og Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-21:
Jeg vil blot sige, at SF gerne vil støtte lovforslaget, og vi vil også benytte denne lejlighed til at byde vores nye medborgere velkommen.
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
For nylig hørte jeg om en skoleinspektør på Nørrebro.
Hun traf på skolens grund en tyrkisk far til en række tyrkiske børn i sin skole, og hun standsede ham og klagede over, at hans børn ikke talte dansk: Når de bor i Danmark, så skal de tale dansk. Den tyrkiske far kiggede på hende, så sagde han: Bor vi i Danmark?
Nej, vi bor i Mjølnerparken, og her er kun 2 pct. af beboerne danske.
Nej, vi bor ikke i Danmark.
Forleden snakkede jeg med en god kollega fra et andet parti her i Folketinget.
Han kommer fra Jylland ligesom jeg og har i et stykke tid måttet klare sig med at flyve frem og tilbage hver dag.
Det kan du ikke blive ved med at holde til, sagde jeg til ham, og en dag fortalte han mig, at nu havde han fået en lejlighed i København.
Det er på Nørrebro, sagde
han, til den ene side bor en klan af somaliere, til den anden side bor kun tyrkere, det er en underlig fornemmelse.
Ja, det er efterhånden en underlig fornemmelse at være dansker i dette land, for skridt for skridt, bid for bid bliver danskerne mere og mere fremmede i deres eget land.
Det er en historisk og national katastrofe, der er ved at finde sted.
For lad os ikke glemme, hvem der er den skyldige i danskernes stigende fremmedgørelse i Danmark: Det er dette Ting.
Det er Folketinget og de politikere, der i 20 år har befolket det, og som vore efterkommere vil forbande, når de fuldt ud oplever følgerne af disse års katastrofale indvandrerpolitik, sådan som vi nu ser det hele gentaget i dette katastrofale lovforslag om en hovedløs og uansvarlig tildeling af dansk statsborgerskab til 6.163 fremmede børn og voksne.
Uansvarligt, uanstændigt, landsskadeligt - med en grundlov, der kræver, at tildeling af indfødsret skal ske ved lov og i Folketinget, men hvor Folketinget slet ikke har indseende med, hvem af disse 6.163 personer der fortjener at få dansk indfødsret.
Jeg ved det, for jeg sidder i Indfødsretsudvalget, og jeg kan konstatere, at vi har haft lejlighed til at sætte os ind i højst 20-25 skæbner.
Resten kører pr. automatik og sættes på listen i henhold til et sjusket og løsagtigt cirkulære, hvor Folketinget i hvert fald ikke undersøger noget som helst.
Og kommer sagerne op i udvalget på de såkaldte samrådslister, er det afgørende argument ikke: Kan dette menneske blive dansk, har han eller hun forudsætninger for at blive dansker?
, så kommer det hele til at handle om lægeerklæringer og om terapi
Er det ikke synd for ham eller hende, at vedkommende ikke får indfødsret?
Ikke antydning af, at vi sidder i dette Ting for at tage vare på Danmark og for at sikre danskernes fremtid.
Vi stemmer naturligvis nej til forslaget.
Forslaget er landsskadeligt og uanstændigt.
Det er et vidnesbyrd om Folketingets pligtforsømmelse.
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-21:
Jeg skal blot meddele, at Socialdemokratiet kan støtte det af ministeren fremsatte forslag.
Per Dalgaard (DF), 2002-03-21:
Jeg vil gerne spørge fru Elisabeth Arnold, om ikke det bekymrer hende, at 90-95 pct. af alle de fremmede, vi får ind i landet, kommer med en kultur, der ligger så fjernt fra det, vi normalt anser for at være et liv, der er værd at leve.
Bekymrer det hende ikke, at de antidemokratiske tendenser, den kultur repræsenterer, er et problem?
Er det ikke også et problem, at disse mennesker primært anser en religion for at være hævet over ethvert lands love, som befolkningen i demokratiets ånd har vedtaget?
Flemming Hansen (KF), 2002-03-21:
Tak for den meget store tilslutning til dette forslag.
Den er jeg glad for.
Jeg kan bekræfte både over for hr. Keld Albrechtsen og fru Margrete Auken, at vi naturligvis vil svare grundigt på de spørgsmål, der kommer under udvalgsarbejdet.