runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2000-09-06:
Jeg må nok sige, at det var et meget opsigtsvækkende indlæg, vi for lidt siden hørte fra fru Pia Kjærsgaard - meget opsigtsvækkende! - for nu siger fru Pia Kjærsgaard her i Folketingssalen, at der overhovedet aldrig kan blive tale om en anbefaling fra Dansk Folkepartis side til dansk medlemskab af euroen.
Fru Pia Kjærsgaard brugte udtrykket »hverken om
10, 15 eller 20 år«
Men så er jeg nødt til at stille fru Pia Kjærsgaard spørgsmålet: Er fru Pia Kjærsgaard fejlciteret i Jyllands-Posten i den artikel, jeg står med her, eller er det korrekt, at fru Pia Kjærsgaard til Jyllands-Posten har udtalt følgende: »Hvis det i løbet af en årrække skulle vise sig gunstigt for Danmarks situation, så kan vi tilslutte os.
Det vil jeg ikke afvise.«
Det, fru Pia Kjærsgaard siger her fra talerstolen i dag, og det, fru Pia Kjærsgaard er citeret for i Jyllands-Posten, hænger ikke sammen.
Og jeg synes, Folketinget har krav på at vide: Hvilken af de to udtalelser dækker fru Pia Kjærsgaards holdning og Dansk Folkepartis politik?
Både fru Pia Kjærsgaard og hr. Frank Aaen spørger så:
Hvorfor folkeafstemning nu?
Hr. Frank Aaen vil have mig til at gisne om statsministerens motiver.
Dem kender jeg ikke noget til.
Det må hr. Frank Aaen spørge statsministeren om.
Jeg kan sige, at Venstres politik hele tiden har været krystalklar på det her punkt.
Vi har for lang tid siden sagt, at vort mål var, at Danmark skulle være medlem af euroen senest fra den 1. januar 2002.
Og da har vi så fået at vide, at hvis det skulle kunne nås rent praktisk, så skulle en folkeafstemning finde sted senest her til efteråret, og derfor har vi længe presset på for at få en folkeafstemning her til efteråret.
Det er simpelt hen grunden til, at vi har ønsket en folkeafstemning nu og er glade for, at statsministeren traf beslutning om at holde sådan en folkeafstemning netop i september.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-09-06:
Den konservative leder talte om, at nejsiden var løbet tør for argumenter.
Men de argumenter, hr. Bendt Bendtsen selv kom med, hvor seriøse er de?
Vi skal afskaffe kronen af hensyn til freden.
Er det seriøst, at vi skal gå ind i euroen og dermed afskaffe kronen af hensyn til freden?
Synes hr. Bendt Bendtsen, at det er et seriøst argument?
Og så det næste, at vi skal afskaffe kronen af hensyn til den økonomiske vækst og velstand.
Jamen undskyld, har vi ikke økonomisk vækst og velstand, og er det danske velstandsniveau ikke væsentligt over velstandsniveauet i eurolandene, specielt de store eurolande?
Går det ikke bedre i Danmark, som står uden for euroen?
Har den danske økonomiske vækst ikke været væsentligt større gennem 1990'erne end i eurolandene?
Hvordan kan man så betegne det som seriøst, at vi af hensyn til freden og af hensyn til velstanden skal afskaffe vores egne penge?
Klaus Hækkerup (S), 2000-09-06:
Allerførst en bemærkning til hr. Anders Fogh Rasmussen
, hvis han har tid til at høre efter.
Hr. Anders Fogh Rasmussen stillede sig herop på talerstolen og påstod, at jeg var tilhænger af, at man skulle indføre det, han kaldte en Ivar Nørgaard-politik, og at vi bare skulle devaluere os ud af problemerne.
Den politik har jeg aldrig givet udtryk for.
Jeg synes faktisk, at det er under bæltestedet...
Lad mig så spørge hr. Bendt Bendtsen, som sagde, at De Konservative ville acceptere et nej: Hvor længe?
Kan vi få at vide, hvor længe De Konservative vil acceptere et nej og undlade at bede om en ny folkeafstemning.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-09-06:
Hr. Bendt Bendtsen sagde, at demagogien var nærværende i debatten.
Og det synes jeg da nok der er grund til at konstatere, når man hører hr. Bendt Bendtsens tale, hvor han bl.a. plasker rundt i den berømte vandhistorie.
Nu har jeg jo tidligere også her i Folketingssalen forklaret - det har hr. Bendt Bendtsen nok ikke været opmærksom på - hvorledes denne muntre episode opstod, og det har jeg også nærmere beskrevet i en artikel i Information.
Men jeg synes, at hr. Bendt Bendtsen måske skulle overveje lidt nærmere, hvem det er, der anvender demagogiske argumenter i den her debat, og så måske soppe op af havet og komme ind på land.
Så kunne debatten gå videre på saglige argumenter for eller imod.
Det vil jeg i hvert fald stærkt opfordre hr. Bendt Bendtsen til.
Bendt Bendtsen (KF), 2000-09-06:
Det kan være, hr. Keld Albrechtsen vil bruge sin spørgetid næste gang til at spørge om et eller andet.
Jeg kan sige til hr. Frank Dahlgaard, at vi har helt klart den holdning, at politisk stabilitet hænger uadskilleligt sammen med økonomisk stabilitet.
Når vi spørger de kolleger, vi har i f.eks. de baltiske lande, så har de et ønske om at komme med, og de har også et stærkt ønske om, at Danmark siger ja.
Vi er nogle, der kan huske, at rentespændet var 12 pct. i sin tid.
Og til hr. Hans Hækkerup.
Det går en rum tid.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der kan sætte tid på overhovedet, men det er klart, at siger befolkningen nej, så vil der gå en rum tid.
Jeg kan ikke svare mere nøjagtigt.
Frank Aaen (EL), 2000-09-06:
Lige først til hr. Bendt Bendtsens bemærkning til hr. Keld Albrechtsen før.
Spørgetid er noget, man har til ministre, og jeg kan sige for Enhedslistens vedkommende, at vi håber, vi aldrig nogen sinde får spørgetid til hr. Bendt Bendtsen.
Må jeg så sige, at et af jasidens argumenter er, at vi skal til bordet og have indflydelse.
Vil hr. Bendt Bendtsen give Folketinget bare ét eksempel - bare ét eksempel - på indflydelse, som Folketinget og det danske folk går glip af, hvis vi stemmer nej den 28. september?
Bare et enkelt konkret eksempel på indflydelse, det danske Folketing og det danske folk går glip af, hvis vi stemmer nej til euroen?
Holger K. Nielsen (SF), 2000-09-06:
Jeg skrev ned, hvad hr. Bendt Bendtsen sagde.
Han sagde følgende, at nejsiden slår plat på uvidenheden i visse befolkningsgrupper.
Jeg må lige gentage det: Nejsiden slår plat på uvidenheden i visse befolkningsgrupper.
Kunne hr. Bendt Bendtsen sådan for fuldstændighedens skyld ikke forklare dette Folketing, hvad er det for befolkningsgrupper, der er uvidende?
Hvad er det for en del
af befolkningen, som Det Konservative Folkeparti betegner som uvidende
Det synes jeg kunne være interessant at få afklaret heroppefra.
Bendt Bendtsen (KF), 2000-09-06:
Det er et svar til hr. Villy Søvndal og til hr. Holger K. Nielsen omkring demagogi.
Jamen det er jo respekt for politikerne.
Når politikerne med store våde øjne kan stå og se op i TV 2's kamera og sige, at det her betyder nok, at folkepensionen vil blive afskaffet, hvis vi stemmer ja, så mener jeg, man driver politisk plat, og jeg mener også, at hvis der er nogen, der måske ikke sætter sig så meget ind i sagerne, og som måske er meget kongetro, der sidder og hører på, hvad politikerne siger, så kan man måske blive lidt nervøs for, at der er nogle af dem, der kan finde på at stemme nej, når nu fru Pia Kjærsgaard går ud og siger, at det her det kan betyde, at kongehuset skal afskaffes.
Så mener jeg faktisk, at man driver politisk plat.
Og med hensyn til hr. Frank Aaens spørgsmål om, hvor vi har indflydelse: Ja, vi har da indflydelse, når der skal træffes beslutninger i Europa, når f.eks. renten skal fastsættes.
I dag har Luxembourg mere indflydelse, fordi de sidder med, hvor vi ikke sidder med.
Jann Sjursen (KRF), 2000-09-06:
Jeg synes, at hr. Bendt Bendtsen i sit ordførerindlæg malede sådan lige lovlig vel meget med den brede pensel.
Beskyldninger om demagogi osv. fandt let vej til hr. Bendt Bendtsens mund, og han beskyldte bl.a. sådan helt generelt nejsiden for at sige nej til samarbejde og nej til EU og nej til euroen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Bendt Bendtsen, om det helt og aldeles er uden for hans forestillingsevne, at der rent faktisk er mange danskere, som er tilhængere af dansk medlemskab af EU, men som siger nej til euroen?
Er det en umulighed, eller er man bare uvidende, hvis man altså er i den situation, at man siger ja til EU, men nej til euroen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-09-06:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Bendt Bendtsen: Hvorfor fedter hr. Bendt Bendtsen sådan for de uvidende, når det gælder regeringssamarbejdet efter næste valg?
En af de uvidende må jo være hr. Jann Sjursen og dem, der stemmer nej sammen med ham.
Nogle af de uvidende må også være i hr. Bendt Bendtsens eget bagland, nogle af de uvidende må være en masse gode Socialdemokrater, som stemmer nej, nogle af de uvidende må være en masse gode Venstrefolk, som stemmer nej.
Hvad er dog det for en gang demagogi?
Jeg vil godt helt nøjagtig høre: Hvorfor skal hr. Jann Sjursen indbydes til regeringssamarbejde, for han jo er en af de uvidende?
Jeg forlanger et svar heroppefra, når jeg spørger om sådan en ting, for man kan ikke tillade sig det, som hr. Bendt Bendtsen gjorde over for halvdelen af Danmarks befolkning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-06:
Ja, det er jo sådan lidt pinligt, hvis vi skal afsløre hr. Bendt Bendtsens uvidenhed nu, hvor han jo er erklæret jasiger.
Det kan jo give lidt mærkelige associationer i forhold til denne her debat, men hr. Bendt Bendtsen er vel klar over EU-Traktatens artikel 108.
Altså når hr. Bendt Bendtsen kan stå heroppe og sige som et eksempel på, hvor vi får politisk indflydelse, at vi får indflydelse på renten, og at Danmark får indflydelse i Den Europæiske Centralbank, så er hr. Bendt Bendtsen vel ikke uvidende om, at de nationalbankdirektører, der sidder omkring bordet i Den Europæiske Centralbank, ikke må modtage nogen som helst briefinger eller instrukser eller søge rådgivning hos den danske regering eller det danske Folketing eller hr. Bendt Bendtsen for den sags skyld, men skal fungere fuldstændig uafhængigt, kun på vegne af sig selv.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Bendt Bendtsen: Ville det, at Bodil Nyboe Andersen i givet fald får lov til at sidde med ved nationalbankdirektørernes bord i Den Europæiske Centralbank, betyde én eneste anden afgørelse end de afgørelser, der er truffet, f.eks. om de rentestigninger, som er sket seks gange i år fra Den Europæiske Centralbanks side? Er der én af de beslutninger, der ville have været spor anderledes?
Selvfølgelig ikke, fordi det fremgår klart og tydeligt af traktatgrundlaget, hvad det er, de skal gøre, og derfor ville beslutningerne være blevet nøjagtig de samme, og derfor ligger der ikke nogen som helst indflydelse i forhold til Den Europæiske Centralbank i, at Bodil Nyboe Andersen får lov til at sidde med ved det bord.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-09-06:
De Konservative har flere gange sagt, at det her er et spørgsmål om ja med omtanke, og så hører man her, at De Konservative også siger, at nu skal vi med for at sikre en politisk/økonomisk stabilitet.
Jeg vil egentlig godt spørge De Konservative, om ikke det er politisk plat, hvis man har omtanke, at prøve at bilde befolkningen ind, at det her er ubetinget stabilitet.
Det, der er det helt afgørende, er, at landene faktisk fører en ræsonnabel finanspolitik.
Kunne man ikke godt forestille sig, at der var lande, der sagde, at de kunne godt tillade et lidt større underskud, fordi de f.eks. på pensionsområdet fik et ganske stort behov
for at finansiere en større pension?
Frankrig skal faktisk sætte skatterne op over næsten 60 pct., hvis det skal klare pensionsbyrden. Så kunne man jo tænke sig, at de ville underfinansiere.
Kunne man ikke tænke sig, at der var nogle, der ville sætte lidt mere skub i beskæftigelsen?
Og har EU så tilstrækkelige midler til det, eller er risikoen så ikke, at vi faktisk får en euro, der rasler ned, med den ustabilitet, det så giver?
Det er efter min mening ikke politisk stabilitet.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-09-06:
Hr. Bendt Bendtsen svarer ikke på mine spørgsmål.
Han begyndte at tale om rentespænd, det har jeg ikke talt om, for det er så lille en sag, og der er jo næsten ikke noget spænd mere.
Det er indsnævret.
Og mener hr. Bendt Bendtsen, at det er seriøst at sige, at vi må afskaffe
den danske krone og have fælles penge med de andre af hensyn til økonomien og velstanden?
Er det ikke sådan, at Danmark som et lille land har en stærk økonomi, en høj velstand og en lav arbejdsløshed?
Er det ikke sådan, at det også gælder i Norge, også gælder i Island, også gælder i Schweiz, også gælder i Sverige?
Alle sammen små lande med egen valuta uden for euroen.
Klaus Hækkerup (S), 2000-09-06:
Må jeg ikke bede hr. Bendt Bendtsen om at tage Nationalbankens kvartalsoversigt for maj 1997 og læse den artikel, uafhængige og objektive økonomer har skrevet over emnet »Rentespænd i en kommende ØMU«, og dér læse konklusionen i denne artikel, som på meget fornem vis belyser, at der også i ØMU'ens tredje fase vil være renteforskelle mellem landene, og at der som følge deraf, og det er en ren følge, er forskelle i landenes økonomier, altså i den politik, man fører internt.
Når han på den måde har set, at objektive og neutrale økonomer vurderer sagen sådan, vil han så ikke holde op med at sælge et ja til euroen på, at det vil bevirke, at vi får lavere rente i Danmark.
Bendt Bendtsen (KF), 2000-09-06:
Hr. Knud Erik Hansen spørger, om man ikke kan forestille sig, at det blev nødvendigt at sætte renten op.
Man bliver lidt forvirret på et eller andet tidspunkt, for jeg kunne forstå, at hvis franskmændene skulle bruge lidt flere penge til deres pensioner, så var det nødvendigt for dem at sætte renten ganske betragteligt op, eller at der skulle bruges nogle flere penge på det.
Altså, det er sådan, at der er visse krav, der skal opfyldes, for at man kan være med i det her samarbejde.
Det er i hvert fald nyt, men jeg går ud fra, at man stadig væk ønsker at fastholde fastkurspolitikken.
I øvrigt kan man jo sige, at franskmændene har valgt at bruge
andre midler, bl.a. finanspolitikken.
De vil sætte skatten ned for at agere på deres område.
Det gør man i øvrigt også i Tyskland.
Så i øvrigt til hr. Frank Dahlgaard: Jeg tror, det var en fortalelse af hr. Frank Dahlgaard, da han sagde den tyske rente, det er vel eurorenten, vi taler om i øjeblikket.
Der er ingen tvivl i mit sind og dér, hvor jeg kommer fra - det er såmænd også til hr. Klaus Hækkerup - at det er en økonomisk fordel, at rentespændet vil blive mindre på den danske rente, hvis vi får et ja, i forhold til hvis vi sejler udenfor.
Og så igen et spørgsmål om stabilitet.
Jeg vil gerne lige citere, hvad udenrigsministeren fra Letland sagde den anden dag: »For mange i Letland er Danmark er forbillede.
Et ja til euroen i Danmark kan blive meget vigtigt for os, der ønsker at komme ind i EU.«
Se det var udenrigsministeren fra Letland.
Frank Aaen (EL), 2000-09-06:
Så fik vi en snak om renten, og den kan afvises.
Det er i øvrigt også sådan, at renten basalt fastlægges ude på markederne, uanset om vi stemmer ja eller nej.
Derfor igen til hr. Bendt Bendtsen: Kan vi få bare ét konkret eksempel på en beslutning, noget indflydelse, som det danske Folketing og det danske folk går glip af, hvis vi stemmer nej den 28. september?
Villy Søvndal (SF), 2000-09-06:
Jeg har stadig væk et voldsomt behov for at få uddybet den der snedige analyse, som jeg forstår Det Konservative Folkeparti har brugt lidt tid på at udvikle, og som siger, at det er folk, der enten er fanget af demagogi, eller folk, der er uvidende, der stemmer nej.
Jeg vil sige, det er en simpel optik.
Det giver nogle problemer med at indplacere nogle mennesker, men lad det nu ligge.
Det, jeg synes er mere interessant, er, hvordan det kan forstås set i forhold til meningsmålingernes udvikling.
Kommer der flere dumme i Danmark?
I starten førte jasiden solidt, nu er det nejsiden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-06:
Altså, jeg spørger hr. Bendt Bendtsen: Hvordan er det nu med den der Centralbank?
Hvad er det for en indflydelse, »vi«, som hr. Bendt Bendtsen sagde, får med et ja, så Bodil Nyboe Andersen skal sidde i Centralbanken?
Og hvad får jeg som svar?
At Dansk Folkeparti er repræsenteret i nogle folketingsudvalg.
Goddag, mand - økseskaft!
Hvis man overhovedet skulle lave en sammenligning, så ville det være noget med, at Dansk Folkeparti fik ret til at sende en af sine embedsmænd til nogle udvalgsmøder, og når vi så i øvrigt havde udpeget embedsmanden for de næste 8 år, så måtte han ikke søge rådgivning hos os, ikke modtage instrukser fra os eller på anden måde overhovedet agere på vores vegne, men kun agere på måske hr. Bendt Bendtsens og nogle andre partiers vegne.
Det ville være sammenligningen, hvis der skulle være en konsekvens i forhold til EU-Traktatens art. 108, som hr. Bendt Bendtsen selvfølgelig har læst og kender
, og derfor, må jeg sige til hr. Bendt Bendtsen, er der ikke en eneste af de rentestigninger, som ECB har foretaget igennem det her år, 6 stk., der ville have været spor anderledes af, at »vi«, som hr. Bendt Bendtsen siger om Bodil Nyboe Andersen, havde siddet med ved bordet.
Ville der overhovedet have været nogen forskel?
Hvori består indflydelsen?
Vi har ikke hørt et eneste bud endnu?
Bendt Bendtsen (KF), 2000-09-06:
Hvis jeg skal begynde med hr. Thulesen Dahl: Vi får altså en dansk nationalbankdirektør siddende med dér, hvor beslutningerne bliver truffet.
Det ville set med vores øjne
sige, at Luxembourg havde mere indflydelse på dansk pengepolitik.
Kan danske holdninger i denne her diskussion ikke gøre sig gældende?
Er man da fuldstændig uvidende om, at der er en form for dialog? Så spørger hr. Thulesen Dahl, om jeg kan komme med ét eksempel på, at der er blot én af de her renteændringer, der har betydet noget, hvor en dansk direktør kunne have gjort det anderledes?
Jamen det kan vi da ikke udtale os om.
Vi har jo ikke været der. I øvrigt ved jeg godt, at de ikke sidder og stemmer, men det er dialogen.
Det var derfor, jeg tog eksemplet med at sidde med i et Europaudvalg, i et Finansudvalg og have dialogen.
Så ved jeg ikke, om de her, nej, nu må jeg jo hellere være lidt diplomatisk, så de seneste bemærkninger vil jeg ikke kommentere. Til hr. Villy Søvndal: Nu kan vi jo se talen, når den er skrevet her i Folketinget,
og jeg har også min tale med her.
Hr. Villy Søvndal bevæger sig på kanten af citatfusk.
Jeg har sagt: »Ja, der bliver ligefrem drevet politisk plat på uvisheden i visse befolkningsgrupper.«
Med de ord mente jeg - hr. Villy Søvndal kunne godt citere det her direkte - at når man kommer med så demagogiske forklaringer, som vi har hørt i pressen, så prøver man på at skræmme mennesker til at sige nej på et usagligt grundlag.
Det er min holdning, og den vil jeg gerne give udtryk for her fra talerstolen.
Vi isolerer os, kører Danmark ud på et sidespor, og man hører ikke så meget på Danmark i samarbejdet.
Der er jo ingen tvivl om, at hvis man er med i en bestyrelse, der træffer nogle beslutninger - nu ved jeg ikke, hvordan det foregår i hr. Frank Aaens mødefora - så har bestyrelsen noget at skulle have sagt.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-09-06:
Nu går det op for mig, at hr. Bendt Bendtsen jo slet ikke har forstået, hvordan Centralbanken er opbygget.
Jeg vil godt spørge hr. Bendt Bendtsen, som nu føler, at han får indflydelse, og som mener, der er en dialog med nationalbankdirektøren: Har Det Konservative Folkeparti sådan en særlig underhåndsaftale med nationalbankdirektøren om, at hun vil rådføre sig med Det Konservative Folkeparti, eller hvad er det for en dialog?
Hr. Bendt Bendtsen er vel opmærksom på, at den dialog er det, der lige nøjagtig er forbudt efter Traktaten, og i det brev, der er vedlagt betænkningen, som nationalbankdirektøren har skrevet til mig, står heller ikke noget som helst om en sådan dialog.
Der står tværtimod, at nationalbankdirektøren støtter den regel, der er i Centralbanken om, at hun ikke efterfølgende må fortælle, hvordan hun har stemt i Centralbanken.
Altså ikke alene må vi ikke have nogen dialog med hende, vi må ikke give hende nogen instrukser, vi må ikke engang snakke med hende om det, men vi kan heller ikke engang få at vide, hvordan hun har stemt, så vi efterfølgende måske kunne tillade os at sige, at det, hun havde gjort, ville vi godt have haft anderledes.
Jeg vil godt høre hr. Bendt Bendtsen: Hvad er det for en bestyrelse, man har en dialog med?
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-09-06:
Jeg synes slet ikke, hr. Bendt Bendtsen skal være diplomatisk heroppefra.
Jeg synes bare, han skal svare på, hvad han bliver spurgt om, og så lade være med, når han ikke kan svare, at henvise til, at så er det, fordi han er diplomatisk.
Jeg vil godt bare hundrede procent cementere, at den, der brugte udtrykkene demagogi og uvidenhed om dem, der ikke stemte ja, det var hr. Bendt Bendtsen. Jeg synes, at i denne her debat er der i hvert fald én konservativ, som har vist at have en ret stor viden på området.
Det er ikke hr. Bendt Bendtsen, men faktisk hr. Frank Dahlgaard, og han er nejsiger.
Han skylder mig også stadig væk et svar på, om den partner, man så gerne vil have med i en kommende regering, nemlig Kristeligt Folkeparti, består af demagoger og uvidende, for de har altså også taget en beslutning om at stemme nej.
Kan hr. Bendt Bendtsen, som så gerne vil i regering - lad os nu se, hvordan det går - i det hele taget sidde i regering med Kristeligt Folkeparti, som er et nejparti.
Hvad er det dog for noget?
Lad os få en forklaring.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-09-06:
Jeg fik ikke noget svar.
Jeg synes, at når De Konservative nu er så vidende og har omtanke og vi andre er forført, burde vi faktisk have et svar om den risiko, der kan ligge i konstruktionen. De Konservative forsøger at sælge det her som et stabilt økonomisk projekt.
Jeg spurgte: Hvad sker der, hvis nogen af de andre lande kommer i politisk og økonomisk uføre?
Nogle af de sydeuropæiske lande har et stort problem på pensionsområdet
og kan fremover godt komme i politisk og økonomisk uføre. Hvad så?
ØMU'en er for mig at se helt afhængig af, at man overholder finanslovkravene
Gør man ikke det, ja, så falder euroen, og så har vi et ustabilt Europa, et politisk og økonomisk ustabilt Europa.
Bekymrer det ikke Det Konservative Folkeparti, når det nu har så megen omtanke
Frank Aaen (EL), 2000-09-06:
Hr. Anders Fogh Rasmussen kommenterede ikke, hvordan det kunne være, at datoen blev fremrykket og statsministeren på den måde brød sit valgløfte.
Jeg har et bud: Dansk EU-politik har jo været præget af salamitaktik.
Jasiden har altid taget en lille skive ad gangen, og dette er den sidste skive,
er der hver gang blevet sagt.
Så lige pludselig så man Nicekonferencen om hjørnet i december, hvor der kan besluttes mere union og flertalsafgørelser til Bruxelles, og så var det, at man fra jasigernes side kunne se, at den næste salamiskive ville blive for tyk - for tyk til, at man kunne tro på, at danskerne ville spise den, og derfor var man nødt til at få den delt op i to.
Derfor var man nødt til at tage den ene skive nu, nemlig euroen, og så kan den anden skive komme efter december. Mit spørgsmål til hr. Anders Fogh Rasmussen er: Når nu Venstre er så forhippet på, at vi skal gå med hele vejen, og at vi virkelig skal have visionerne for det europæiske samarbejde frem i debatten, ville det så ikke fra Venstres side have været et korrekt standpunkt, at vi skulle have ventet 3 måneder, så vi både kunne tage stilling til Nicetraktaten og til euroen på én gang?