runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 1998-06-25:
Til hr. Jacob Buksti, som spørger, om jeg har det dårligt med, at de borgerlige ordførere ikke var her under min ordførertale:
Nej, jeg er altså vant til så meget i politik, så jeg overlever jo nok, at det ikke var alle, der hørte de guldkorn, jeg kom med.
Forhåbentlig kan vi få en god debat
alligevel.
Så om PET, hvor hr. Buksti nævner, at der er en fremstrakt hånd fra hans side: Det ved jeg godt, og det anerkender jeg også, og jeg tror på, at der i regeringen er en diskussion om behovet for en uvildig undersøgelse.
Når jeg alligevel tog det frem, var det for yderligere at gøre opmærksom på, at det altså er nødvendigt at få denne uvildige undersøgelse som en forudsætning for, at vi kan komme videre.
Men jeg er helt klar over og har bestemt anerkendt, at der også i denne sag er en fremstrakt hånd fra hr. Buksti, og jeg håber så, at vi kan komme i land til sidst.
Hr. Ebbe Kalnæs siger i sit indlæg bl.a., at vi jo kun har fået indflydelse på ca. 2 promille af denne finanslov.
Men sandheden er jo den, at finansloven er meget stor, og at finanslovforhandlingerne jo altså ikke angår alle de, om man så må sige, næsten automatiske udgifter, der er på finansloven, men er indsnævret til en mindre del af den samlede finanslov.
Men i stedet for at tale om promille synes jeg det er vigtigere at tale om, hvad det var, vi faktisk fik gennemført i forhold til hjemmehjælp, i forhold til grønne job og i forhold til uddannelsespladser.
Og det, der var pointen i mit indlæg, var, at både i den forrige finanslov og i denne var der en afgørende anderledes prioritering end dengang, det var sammen med de borgerlige.
Så spørger fru Aase D. Madsen, om jeg vil bruge nogle pinsepakkemidler på plejehjemsområdet.
Men jeg er sådan set ligeglad med, om der er tale om pinsepakkemidler eller der er tale om andre former for penge; jeg kan bare sige, at SF hele tiden har været opmærksom på de ældres forhold, og at det var SF's formand for Socialudvalget, der straks efter Viborgsagen indkaldte socialministeren til et samråd og tog sagen op og pressede regeringen.
Og jeg kan garantere fru Aase Madsen for, at vi fortsat vil køre en linje, hvor vi prioriterer de svageste i vores samfund.
Det har vi gjort i finanslovforhandlingerne, og det har vi gjort i alle andre sammenhænge, hvor vi har haft indflydelse, og den prioritering vil stadig væk være der.
Ulla Tørnæs (V), 1998-06-25:
Jeg forstår godt, at SF er meget tilfreds med pinsepakken, for SF har jo fået nogle væsentlige indrømmelser, men jeg forstår til gengæld ikke, hvordan hr. Holger K. Nielsen kan stå her og fremhæve flere gange, at det jo er venstrefløjen, der har den sociale ansvarlighed i Danmark, for jeg vil bare bede hr. Holger K. Nielsen forklare mig, hvordan pinsepakken tilgodeser de lavestlønnedes forhold på arbejdsmarkedet.
Det kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på af hr. Holger K. Nielsen.
Aase D. Madsen (DF), 1998-06-25:
Fra Dansk Folkepartis side kan jeg da sige, at vi i høj grad nød hr. Holger K. Nielsens varme tale for de svage i samfundet.
Og nu har hr. Holger K. Nielsen jo virkelig fået en position, hvor han kan bide sine forligspartnere i haserne, så vil hr. Holger K. Nielsen sætte handling bag ord med hensyn til at overføre pinsepakkemidler til disse svage grupper?
Nu har SF jo fat i den lange ende, så det kunne jeg da godt tænke mig at høre lidt om.
Vi har jo set den fortvivlende situation, der er på plejehjemsområdet, så det skal ske her og nu.
Nu kan vi ikke længere vaske vores hænder her i Folketinget, nu må vi tage ansvaret.
Så ved jeg ikke, om det skal være efter stokkemetoden eller efter gulerodsmetoden, men kommunerne skal have at vide, at nu er de gået for langt med hensyn til, hvad der sker på hjemmehjælpsområdet.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-06-25:
Det, der bringer mig herop efter hr. Holger K. Nielsens indlæg, er jo det, at vi nu skal høre, at det er SF, der bærer de alvorlige økonomiske beslutninger igennem og er parat til det.
For under sin gennemgang sagde hr. Holger K. Nielsen bl.a., at man havde lavet en fornuftig finanslov, og det er jeg da ganske enig i, men man skal nok passe på, at man ikke svinger sig for højt op, for så vidt jeg erindrer, og det er i hvert tilfælde tæt på, så var SF's andel i den finanslov noget, der lignede 2 promille, som man fik rykket.
Det var jo forudsætningen for, at CD ikke rendte af pladsen, men var med til at hente den finanslov hjem, inden vi forlod regeringen.
Så vil jeg i øvrigt også godt sige til hr. Holger K.
Nielsen
, at når vi er bekymrede for, at Socialdemokraterne læner sig op ad SF, er det jo, fordi SF gerne ser en udligning og udjævning af indkomsterne, en omfordeling i stor stil.
Og det var ikke det, vi gjorde i 1993; det var faktisk, at vi satte skub i kareten.
Men det er ikke det, der sker nu; det, der sker nu, er, at alle tilskyndelser stort set forsvinder, og så kan vi blive lige på et væsentligt lavere niveau.
Så jeg håber ikke, at Socialdemokraterne fortsat vil hælde til den side.
Jacob Buksti (S), 1998-06-25:
Jeg lyttede med stor interesse til hr. Holger K. Nielsen, men jeg vil da spørge, hvordan hr. Holger K. Nielsen har det med at have fået den parlamentariske hundevagt, hvor han skal tale som den første efter middagspausen, når stort set alle de, der synes, det er et stort problem, at de røde har rottet sig sammen, ikke er kommet i salen.
Venstres ordfører er her, og den konservative ordfører er vistnok også kommet, men jeg har indtil videre kun set hende nede i grebningen.
Og at man ikke engang indfinder sig i salen, når der sker et så stort og afgørende skred i dansk parlamentarisme, synes jeg simpelt hen er for dårligt.
Hvis man vil vide, hvad der foregår, man jo også høre, hvad det er, der foregår her i salen. Men det, der har bragt mig herop, er, at hr. Holger K. Nielsen beskæftigede sig med Politiets Efterretningstjeneste og de diskussioner, vi har haft om den, for jeg synes, hr. Holger K. Nielsen skylder os at modtage den fremstrakte hånd, vi har rakt ud i forbindelse med de diskussioner, vi har haft.
Det er ikke rimeligt at fremstille det, som om vi ikke vil vende enhver sten.
Det afgørende er, at man kan have en forskellig tilgang til det, men vi er ikke modstandere af en uvildig undersøgelse; vi mener bare, at den skal foregå i den rette sammenhæng.
Det er bare det, jeg vil understrege.
Jørgen Estrup (RV), 1998-06-25:
Jeg sad og tænkte lidt over, hvad det egentlig var, der fik fru Pia Christmas-Møller til at hidse sig så voldsomt op, for når man hørte efter, hvad der blev sagt, var regeringen jo, ud over at være dødssyg og arrogant, i besiddelse af et synderegister, som jo burde berolige den konservative ordfører.
For vælgernes dom og eksekvering ved lejlighed burde da være fryd og gammen.
Men realiteten er vel, at der er tale om en gang alibi-snak.
Sagen er jo, at det ingen steder passer, når det bliver sagt, at der ikke var tale om seriøs kontakt mellem V og K og regeringspartierne.
Realiteten er den, at det tilbud, som Venstre og De Konservative fik, var af en størrelsesorden, så det er svært at forklare konservative vælgere, at det sagde man nej til, oven i købet uden at ville diskutere det, uden overhovedet at ville tage et nyt møde. Jeg troede på et eller andet tidspunkt, at jeg til evig tid skulle savne hr. Jacob Haugaard, da han forlod Tinget.
Nu er jeg klar over, at de elementer, som hr. Jacob Haugaard repræsenterede - de bevidst arbejdssky elementer - faktisk stadig væk er her.
Det er jo rart at mærke.
Frank Aaen (EL), 1998-06-25:
Vi har forsøgt i flere omgange at få konkretiseret, hvad det er, Venstre har af politik, som skulle stå i stedet for det, der vedtages med pinsepakken.
Det er ikke lykkedes.
Og derfor må jeg hjælpe lidt på vej og spørge, om fru Ulla Tørnæs kan bekræfte, at de planer, partiet Venstre arbejder med, er massive besparelser på uddannelsesområdet, herunder en forringelse af uddannelsesorloven; det er massive besparelser på arbejdsløshedsdagpengene, herunder en afkortning af dagpengeperioden; det er massive besparelser på miljøområdet, herunder en fjernelse af alt det, der gør, at erhvervslivet også skal spare lidt på energien; det er besparelser på ulandsbistanden, og på udgiftssiden er det bl.a. genindførelse af en lang række af de fiduser, som selskabstømmerne boltrede sig i.
Kan vi ikke få en bekræftelse her på, at det er
nogenlunde i den retning, de planer går, som Venstre vil have sat i stedet for det, vi står for: skattelettelser til de laveste indkomster betalt af de højeste?
Klaus Hækkerup (S), 1998-06-25:
Nu lykkedes det jo ikke at få noget svar fra Venstre.
Det er muligt, at De Konservative har en klarere holdning. Jeg vil godt spørge, om De Konservatives holdning til den aftale, regeringen har indgået med kommunerne om, at kommunernes vækst højst må være 1 pct. i de kommende år.
Mener De Konservative, at det er for meget, at det er for lidt, eller at det er passende, når man tager i betragtning, at vi jo også skal holde sammen på den samlede økonomiske udvikling i Danmark?
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-25:
Det er en gang imellem lidt træls - sådan hedder det derovre, hvor fru Ulla Tørnæs kommer fra - at høre Venstres gentagne synspunkt: I har soldet opsvinget op.
Jeg vil gerne sige til fru Ulla Tørnæs, at det opsving, vi har, er kommet, mens vi har haft en socialdemokratisk ledet regering.
Man kan vel nærmere sige, at vi har skabt opsvinget til gavn for den danske befolkning, til gavn for familierne.
Det er vel rent faktisk det, der er sket - i stedet for at sige, at man har soldet opsvinget op.
Til spørgsmålet om, om det her indgreb kom som en tyv om natten: Det er muligt, at det kom som en tyv om natten for Venstre, men jeg har ikke været til mange møder, uden at spørgsmålet er blevet stillet gang på gang: Hvor lang tid kan vi køre med den hastighed, vi gør i Danmark - i økonomien - og hvornår sker der en justering?
Jeg har ikke deltaget i ét møde det sidste halve år, uden at det spørgsmål er blevet stillet.
Og så tilbage til det, som der aldrig bliver svaret på:
Vi har stillet spørgsmålet så mange gange efterhånden.
Ulla Tørnæs (V), 1998-06-25:
Jeg må sige til hr. Buksti, at de såkaldte tilbud, som hr. Buksti her nævner at regeringen lagde på bordet under forhandlingerne, er jo ikke andet end småkradserier i en pakke, som var vel tilrettelagt til at indgå en aftale med den yderste venstrefløj om.
Det er jo ikke noget, der betyder noget, andet end at i stedet for at piske boligejerne om torsdagen pisker man boligejerne hen over weekenden.
Andet er det jo ikke.
Så vil jeg gerne sige til hr. Jan Petersen: Jeg er helt sikker på, at langt de fleste børnefamilier havde den opfattelse efter statsministerens nytårstale, at der var skabt forventninger om, at statsministeren ville imødekomme et ønske om, at børnefamilierne kunne få større frihed til selv at tilrettelægge deres hverdag.
Og hvad er så svaret fra hr. Jan Petersen?
Det er, at man hæver fripladsgrænsen for en daginstitution.
Det giver ikke nødvendigvis børnefamilierne mere tid sammen.
Det er ikke svaret på de forventninger, som statsministeren fik opskruet med sin nytårstale.
Så vil jeg sige til hr. Frank Aaen: Vi har gang på gang fremlagt vores finanslovoplæg, og jeg kan såmænd senest henvise til vores oplæg til finanslov 1998, og det kender hr. Frank Aaen åbenbart særdeles udmærket.
Men sagen er jo den, at vi som et af vore tilbud til regeringen foreslog, at vi skulle lave en rammeaftale for finansloven for 1999.
Det afslog regeringen.
Regeringen har travlt med at vise rettidig omhu, som hr. Buksti nævnte i sin ordførertale, over for det private forbrug, men det halter unægtelig med den rettidige omhu, når det gælder det offentlige forbrug.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-25:
Midt i al den her strid mellem forhandlingsdelegationer på den ene og på den anden side vil jeg gerne først og fremmest takke fru Ulla Tørnæs for det svar, jeg fik omkring det her
med EU-arbejdet
Fru Ulla Tørnæs sagde bl.a., at Venstre arbejdede kraftigt på, ligesom Dansk Folkeparti, at skabe større åbenhed om EU-arbejdet.
Så vil jeg gerne bede Venstres ordfører om at komme med bare ét eneste konkret bud på, hvad Venstre så har meldt omkring åbenhed, sådan et konkret bud på: Hvor er det, Venstre vil skabe større åbenhed?
Er det åbne Europaudvalgsmøder?
Nej, det har jeg hørt Venstre sige nej til.
Er det førstebehandlinger her i Folketingssalen af EU-forslag?
Nej, det har jeg hørt Venstre sige nej til.
Jeg har faktisk hørt, at alt, hvad vi andre har foreslået, har Venstre været det parti herinde i Folketinget der er gået kraftigst i spidsen for at sige nej til, men er ikke selv kommet med nogen bud på, hvad det så er, der kan gøres.
Og nu står vi ved en proces, hvor vi hen over sommeren skal arbejde med de her ting bl.a. i Folketingets Europaudvalg, og derfor kunne det ærlig talt være rart her i fuld offentlighed at få nogle bud fra Venstre på det her.
Hvad er det egentlig, Venstre vil helt konkret på det her punkt?
Jørgen Estrup (RV), 1998-06-25:
Fru Ulla Tørnæs sagde før, at når hun havde brugt ordet utroværdig om økonomiministeren, var det, fordi økonomiministeren sagde ét og gjorde noget andet.
Og så kan jeg ikke lade være med alligevel - fordi det er jo et ret stærkt ord at bruge - at sige, at jeg står med det interview, som fru Ulla Tørnæs snakker om.
Og det er jo rigtigt, at når man går ned i første spalte i det interview, kan man se, at økonomiministeren siger, at der er ikke brug for et eller andet drastisk her og nu-indgreb.
Så må man jo sige, at det lyder da, som om det er en rigtig overskrift.
Men går man over i sidste spalte, står der meget klart og tydeligt præcis det, som hr. Jacob Buksti citerede før.
Og så spørger jeg fru Ulla Tørnæs: Jamen nåede fru Ulla Tørnæs under læsningen ikke frem til sidste spalte?
Eller er hun ligeglad med, hvad der står i sidste spalte?
Er det for at skabe en stemning herinde, sådan at det er sikkert, at vi ikke kan samarbejde fremover?
Er det det, der er meningen med det?
Jan Petersen (S), 1998-06-25:
Det var så en slags svar på, hvornår forhandlingerne mellem Danmark og Færøerne skulle være foregået.
Men vi begav os så ind i februar måned, og endelig fik Venstre det folketingsvalg, de havde råbt på i en tre år.
Så blev der valg på Færøerne.
Så gik der lidt tid, og så skulle der dannes en færøsk regering også.
Landsstyret blev dannet, og dér blev der så indledt det, som Folketinget forlangte.
Næh, det er efter folketingsvalget, vi taler om nu.
Så mit spørgsmål til fru Ulla Tørnæs er: Hvornår skulle regeringen have gjort det efter Venstres opfattelse?
Skulle man have ventet?
Mon ikke der var et parti, der så havde indkaldt til samråd? Der var en anden myte, jeg vil benytte lejligheden til at komme ind på.
Der var varm luft i regeringens børnefamiliepakke, sagde fru Ulla Tørnæs.
Kan fru Ulla Tørnæs forklare familier med lave indkomster, at nedsættelse af forældrebetalingen til daginstitutioner er varm luft?
Blot det.
Jørn Pedersen (S), 1998-06-25:
Nu er det heldigt, at man her i Folketinget har
flere svarrunder, for det giver fru Ulla Tørnæs en ny chance, og jeg er nødt til at gentage mit spørgsmål fra tidligere, for det er tilsyneladende ikke gået op for fru Ulla Tørnæs, hvad spørgsmålet gik ud på.
Hvor er det, Venstre vil begrænse?
Hvad er det for nogle områder, der skal skæres i?
Det nytter altså ikke kun at komme og sige, at det er nogle fritvalgsmuligheder, der koster milliardbeløb.
Man må jo vende den om.
Pinsepakken ville man ikke have, men man vil godt spare nogle steder.
Det er det enkle spørgsmål: Hvor vil Venstre spare? Jeg synes, det ville være særdeles moralsk over for vælgerne at oplyse bare nogle få punkter heromkring.
Jacob Buksti (S), 1998-06-25:
Nu ved jeg ikke, hvordan man i partiet Venstre opfatter ordet tilbud, men jeg hørte fru Ulla Tørnæs sige heroppe, at Venstre og De Konservative havde givet regeringen et tilbud, som regeringen ikke var gået ind på.
Som jeg opfatter situationen - og det tror jeg de fleste, der deltog i de forhandlinger, gjorde - havde Venstre og De Konservative nogle krav, nemlig de krav, som fru Ulla Tørnæs stillede op, hvorefter regeringen gav nogle tilbud.
Vi gav nemlig tilbud
om at ville sænke rentefradragets skattemæssige værdi ikke til 32, men til 36 pct.
Vi gav tilbud om at ville udskyde indfasningen af ejendomsværdiskatten, så det først var i 2001 og ikke 2000.
Vi gav tilbud om at ville indfase ændringen af kapitalpensionsfradraget over en anden periode.
Vi gav tilbud
om, at befordringsfradragets ændring heller ikke skulle være det, der skilte os.
Og vi gav tilbud om, at erhvervsskattedelen og pensionsskattedelen skulle skydes, som Venstre ønskede.
Det var regeringen, der gav et tilbud til Venstres og De Konservatives krav.
Og er det ikke også en rigtig betragtning, som vi ser i Venstres formands ugebrev, at så er det igen strategien fra partiet Venstre, nemlig at Venstre vandt valget 89-89, og derfor var det en streg i regningen, at der faktisk var partier til anden side, som gjorde, at det ikke var 89-89, og derfor kom Venstre aldrig nogen sinde ud af busken?
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-25:
Jeg hører, at fru Ulla Tørnæs ikke mener, Venstre fik nogen tilbud.
Man fik indrømmelser på værdien af rentefradraget fra 32 til 36 pct.
Det var en 30 pct.s svækkelse af det oplæg, vi havde lavet.
Man fik tilbud på befordring, kapitalpension, parkering af erhvervspakke, men man fik ingen tilbud omkring lejeværdien.
Det ved Venstre udmærket at vi ikke kunne give køb på.
Der blev sagt herfra, at regeringen har givet så mange løfter.
Jeg synes, man skal erindre, at der er kommet 130.000 ekstra børnepasningspladser i den tid, vi har haft en socialdemokratisk ledet regering.
Da vi havde en VK-regering, gav man ikke den slags løfter, og man gjorde heller ingenting.
Det spørgsmål, der rejser sig, og som ikke bliver besvaret, er: Hvad ville Venstre have gjort, hvis Venstre havde siddet i regering?
Hvad ville Venstre have gjort i de første hundrede dage?
Lad os høre det!
Ville man fjerne de 20.000 medarbejdere, der passer børn, der passer de gamle, der passer de syge, og som er kommet til de sidste tre år?
Jes Lunde (SF), 1998-06-25:
Hvor er forslaget fra Venstre til, hvordan man kan skaffe lige så mange milliarder i forbedring på betalingsbalancen som i pinsepakken?
Hvor er forslaget?
Er svaret, at Venstre ikke tør?
Har Venstre ikke det politiske mod til at fremlægge et alternativ, eller har man slet ikke noget alternativ?
Det er ærlig talt
en så central ting i den her debat, når man vælger at kritisere pinsepakken og sige, at det var urimeligt osv. - samtidig med at man erklærer sig enig i, at der er behov for indgreb - at vi får et modspil fra Venstre nu, at Venstre tør fortælle, hvad alternativet er.
Så det må vi bare have svar på.
Det kan jo ikke passe, at man tænker ligesom hr. Helge Adam Møller.
Han fortalte, at han hellere ville have givet skattelettelser hele vejen rundt.
Det er jo også sjovere; det er bare rystende uøkonomisk i den her sammenhæng, helt uansvarligt.
Det var ikke det, der var brug for.
Vi er enige om, at der er brug for en opstramning af hensyn til betalingsbalancen.
Vi har så valgt en løsning, hvor det er dem, der har flest penge, der skal bære, hvor det er det private forbrug, der bliver droslet ned.
Hvad er Venstres alternativ?
Er det grove sociale besparelser, samtidig med at man gør sig til af, at man vil afskaffe ventelister?
Er det det?
Lad os nu få det svar.
Tør Venstre slet ingenting i den her debat?
Klaus Hækkerup (S), 1998-06-25:
Det er i forlængelse af den tidligere spørger.
I de fem år, hvor den nuværende regering har siddet, er der sket en vækst på 10 pct. i faste priser.
Hvor er det, de 10 pct. er løbet løbsk?
Hvor er det, der ikke har været kontrol over det?
Hvor er det, det er for meget, kommunerne har fået lov over bloktilskuddene at afholde i udgifter?
Det ville være rart at få klar besked fra Venstre om, hvor det er, de egentlig mener der er syndet.
Jørn Pedersen (S), 1998-06-25:
Sjældent har man hørt så luftigt et indlæg, som Venstres ordfører har præsteret her i dag.
Jeg har lyttet med stor interesse både til det første indlæg og til svarene nu på første runde efter svar på det enkle spørgsmål: Hvor er det, Venstre vil finde pengene?
Det eneste, jeg har kunnet lytte mig til,
var det, der kom i sidste runde her.
Det var en fritvalgsmodel på børneområdet, hvor man vel kan regne ud, at det er omkring et par milliarder, det vil koste. Men hvis erkendelsen hos Venstre var, at der var behov for en opstramning, har jeg ikke kunnet lytte til ét eneste forslag fra Venstres side, ikke konkret i hvert fald.
Det kunne da være interessant, om Venstre, som ud over at være fornærmet over, at man ikke hører med til det gode selskab, siger, at de er parate til samarbejde, at de er duelige i en samarbejdssituation, ville præsentere nogle af de forslag, man ville komme med, noget af det, der var Venstres ønsker. Vi hørte faktisk kun ordene frit valg, og så vidt jeg har læst alle beregninger indtil nu, er det et udgiftskrævende forslag. Vi vil gerne høre Venstres forslag til besparelser i stedet for talen om ukontrollerede offentlige udgifter.
Ulla Tørnæs (V), 1998-06-25:
Jeg vil gerne starte med at svare hr. Jan Petersen: Jeg synes sådan set, det ville have været særdeles passende, hvis det var sådan, at statsministeren havde påbegyndt forhandlingerne med den færøske lagmand kort tid efter den 27. januar, for der var jo en periode fra den 27. januar og frem til den dag, hvor statsministeren udskrev folketingsvalg.
Jeg har fuld forståelse for, at disse forhandlinger ikke kunne foregå under en folketingsvalgkamp, men der har jo været tid nok.
Det synes jeg ikke fremmer samarbejdet, hvis
endelig vi skulle blive i hr. Jørgen Estrups egen terminologi.
Hr. Jens Peter Vernersen spørger, om Venstres reaktion ikke er lidt overgearet.
Næh, det synes jeg bestemt ikke den er, måske tværtimod.
Pinsepakken var fra første færd lagt an på, at der skulle indgås en rød aftale med venstrefløjen.
Det har vi ikke været et sekund i tvivl om.
Alene pakkens indhold og hele forhandlingsforløbet er for os at se et klart bevis på, at regeringen ønskede at lave en aftale med SF og Enhedslisten, og også det, at vi under forhandlingerne gav regeringen et konkret tilbud om, hvad der skulle til, for at vi kunne indgå i en aftale, viser jo netop, at regeringen ikke havde den rette vilje til at indgå en aftale med Venstre, Det Konservative Folkeparti og de øvrige borgerlige partier
Dagsordenen var sat på forhånd.
Til hr. Thulesen Dahl vil jeg sige, at vi ønsker en åben og offensiv EU-debat.
Personlig så jeg gerne, at EU-spørgsmål blev ligestillet med kommunalpolitiske spørgsmål eller andre spørgsmål af mere dagligdags karakter.
For os handler det om at sætte EU-spørgsmålet højt på den politiske dagsorden, og at vi får en debat om det ude omkring i vælgerforeningerne og på møder, men så sandelig også herinde i Folketinget.
Så har hr. Jes Lunde det dårligt over, at Venstre nu pludselig gør sig til ridder af, at det er Venstre, der vil sikre daginstitutionspladser.
Jeg troede da, hr. Jes Lunde udmærket var klar over, hvad der er Venstres holdning på det her punkt.
Vi har jo i mange, mange år ønsket, at børnefamilierne skal have langt større frihed til selv at tilrettelægge deres hverdag, til selv at tilrettelægge, hvordan man ønsker, børnepasningen skal finde sted.
Vi har gang på gang foreslået, at kommunerne skulle have mulighed for at lade pengene følge barnet, sådan at børnefamilierne får mulighed for selv at tilrettelægge deres hverdag til gavn og glæde for ikke mindst familierne selv.
Det tror jeg i øvrigt også ville være noget, som i høj grad ville imødekomme mange af de forventninger, som statsministeren skabte med sin nytårstale for et halvt års tid siden.
Men det er regeringen jo ikke parat til.
Regeringen vil absolut have, at børnene skal passes i daginstitutioner.
Vi så som sagt gerne, at forældrene fik mulighed for selv at vælge.