Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Dansk fiskeri er i stormvejr, og årsagerne hertil er flere.
Hvis vi skitserer den øjeblikkelige status, er det sådan, at fiskerflådens indtjening ikke er tilstrækkelig til en fornyelse.
Flåden er for stor, og fartøjerne er for gamle
, selv om gamle fartøjer jo godt kan være ret moderne rent udrustningsmæssigt.
Flåden bliver mere og mere effektiv, flådens forrentning er faldende, der er et stigende antal havdage, og der er ikke udsigt til forbedrede fangstmuligheder i en 5-årig periode.
Hvor meget tonnagen bør reduceres med, vil også afhænge af den rapport, som er på vej med hensyn til FUP-programmerne.
Kommissionen har ikke gjort status, men allerede nu mener vi, at det kniber i nogle lande.
Udnyttelsen af de danske fangstmuligheder kan forbedres, bl.a. ved et kvalitetsløft af de fangede fisk.
I industrifiskeriet er der for stor kapacitet.
Brændstofkrisen gør det jo ikke bedre, for brændstof er blevet dyrere.
Kvoterne er beskåret år for år, el Nino'en har indvirket, og mange både ligger stille og har ligget stille siden nytår.
Det er vel situationen.
Der er også andre kendsgerninger at forholde sig til.
I Danmark har vi kun rådighed over ca. 20 pct. af torskekvoten og 4 pct. af tungekvoten, men jeg synes dog også, vi skal rose dansk fiskeri, for vi er vel en af de mest selektive nationer, der findes.
Men det er en kendsgerning, at hver 15. år er en fordobling af effektiviteten nødvendig, hvis man fortsat skal kunne skabe sig en levevej af fiskeriet.
Svaret må blafre i vinden.
Kun 1.542 ud af helt nøjagtigt 4.232 både havde i 1999 en indtjening på over 190.000 kr., og disse både udgør ca. 90 pct. af både kapacitet og tonnage og beskæftiger 3.800 personer om bord.
Alle ved, at kystflåden er gammel, og at den består af forholdsvis mindre både, mens konsumflåden og industriflåden i det pelagiske fiskeri er meget større og meget mere effektiv.
Den er mere tidssvarende og har mange flere havdage.
Hvad er opgaven så for os i dag?
Det er at få flåden tilpasset, så der sikres et tilfredsstillende indtjeningsgrundlag, fleksibel adgang til at skaffe kapacitet til nybygning og fiskerireguleringer, der sikrer mulighed for en langsigtet fiskerimæssig og økonomisk planlægning, uden at vi nødvendigvis kapitaliserer kvoterne i nogle af fiskerierne.
Lad os finde en dansk model med indspark fra alle berørte parter og herunder også tage hensyn til EU's grundforordningsbestemmelse fra 1992 om flere års- og flere artskvoter og -takker og om udsving ved kvoter på plus/minus 15 pct. Med den lange vedtagelse, vi nu har sendt over til fødevareministeren, ved fødevareministeren helt nøjagtig, hvilke problemer der skal tages fat på.
Vi får nu alle FIUF-midlerne i spil, ministeren skal fremlægge et løsningsforslag til en ny fiskeriforvaltning senest medio maj, og skulle der mangle ekstra millioner dér, er Venstre villig til at hjælpe.
Vi har ikke sat målene op endnu, og derfor foreslår Venstre, at vi ved fremlæggelsen af den redegørelse, som skal gives, og de løsningsforslag, der skal komme midt i maj, tager en ny forespørgselsdebat og afgør, om det, der er fremlagt, er tilfredsstillende.
Vi skulle jo gerne søsætte den rigtige løsning, så både fiskerne, deres familier, lokalsamfundene og de meget fiskeriafhængige kommuner synes, at de er hjulpet godt på vej.