runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Jeg er ret overbevist om, at socialministerens besvarelse ligger på linje med det, jeg har sagt her, nemlig at de regler, der gælder for betaling for børns pasning i daginstitutioner, er nøjagtig de samme som dem, der gjaldt under den tidligere regering.
I virkeligheden kan man vel sige, at det er det parti, som fru Sandy Brinck selv er medlem af, der har indført disse regler.
Dem viderefører vi så.
Også tidligere har det jo været sådan, at forældrene skal dække en vis procentdel af de udgifter, der er forbundet med pasningen.
Det er der ikke noget nyt i.
Hvis de omkostninger, der er, stiger, så stiger forældrebetalingen også.
Så føjer jeg til, at vi da selvfølgelig alle helst ser, at omkostningsstigningerne bliver så begrænsede som overhovedet muligt, og på det punkt er jeg fuldstændig overbevist om, at socialministeren og jeg er helt enige.
Sandy Brinck (S), 2003-01-28:
Statsministeren var jo også i salen i tirsdags, hvor det her spørgsmål blev rejst over for socialministeren.
Der er sket stigninger, og når der kommer den øgede forældrebetaling, må det vel være enhver regerings opgave at kigge på det pres, der er over for en særlig borgergruppe.
Det er jo en holdning, som ingen kan være uenig i.
Men kunne man ikke godt forestille sig, at grunden til, at børnefamilier faktisk ikke har meget tid sammen, er, at de knokler rundt for at tjene ekstra 100.000 kr. for at kunne få passet deres børn?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
For det første vil jeg altså lige gentage, at regeringen ikke har ændret reglerne for betaling for pasning af børn i dagsinstitutioner.
De regler, der gælder i dag, er nøjagtig de samme regler, som gjaldt under den tidligere regering, som blev indført under den tidligere regering.
Jeg ved ikke, hvor fru Sandy Brinck har pengene til at gøre det.
Lad mig så gentage: Denne regering har ikke forhøjet den procentsats, som gælder for forældrenes betaling for pasning af børn i daginstitutioner.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-01-28:
I går afleverede FN's våbeninspektører deres længe ventede rapport til Sikkerhedsrådet.
Det var en konklusion i rapporten, at man ikke har fundet masseødelæggelsesvåben i Irak.
Den »smoking gun«, man har ledt efter, har man ikke fundet.
Ikke desto mindre har reaktionerne fra den amerikanske regering gået på, at der med våbeninspektørernes rapport er grundlag for at indlede en krig.
Man har skruet retorikken voldsomt op.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at få afklaret, om den danske regering deler den opfattelse, at der med Blix-rapporten er grundlag for at indlede en krig mod Irak.
Sandy Brinck (S), 2003-01-28:
Det er altså en lille bitte smule mærkeligt at høre en statsminister stå og dække sig ind under en tidligere regering, når den her stigning rent faktisk er sket inden for det seneste år.
Så vidt jeg ved, har denne her regering rent faktisk siddet lige nøjagtig i den tid. Så vil jeg spørge statsministeren: Hvis man nu forestillede sig, at Socialdemokratiet rent faktisk kom med et forslag, som kunne ændre forældrebetalingen og få den ned på et leje, hvor forældrene rent faktisk kunne være med, og lægge et loft over den, hvordan vil statsministeren så forholde sig til sådan et forslag?
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-28:
Det er jo lidt ærgerligt, men alligevel meget godt at få bekræftet, at statsministeren taler og taler, men når det kommer til konkret handling, ønsker statsministeren ikke at gøre noget for f.eks. at lette børnefamiliernes vilkår.
Jeg vil godt have statsministeren til at bekræfte, at de økonomiske aftaler, som regeringen indgik med Kommunernes Landsforening, er med til at stramme økonomien i kommunerne. Jeg vil godt have statsministeren til at bekræfte, at formanden for Kommunernes Landsforening, venstremanden Egil W. Rasmussen, flere gange har fortalt, at de aftaler, som KL har indgået med regeringen, er med til at sænke den service, som kommunerne kan tilbyde til bl.a. børnefamilierne.
Jeg vil godt høre, om det ikke er med til at få statsministeren til at overveje, om statsministeren kun vil tale med fin retorik eller vil gøre noget for at lette hverdagen for vores børnefamilier.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Fru Lotte Bundsgaards påstande er fuldstændig grundløse, fuldstændig uden indhold, helt ved siden af.
Der er indgået en økonomiaftale mellem KL og regeringen, der afsætter tilstrækkelig penge til, at også børnepasningen kan finde sted på en forsvarlig måde.
De omkostninger, der er ved at drive daginstitutionerne, er jo ikke blevet påvirket opad af den økonomiaftale, som regeringen har indgået med kommunerne.
Så jeg afviser fuldstændig fru Lotte Bundsgaards påstande.
Villy Søvndal (SF), 2003-01-28:
Nu kan det jo være svært for en statsminister at dække så store områder, når man kommer ind på et fagområde, og jeg tror, at den fejl, statsministeren kom med, skyldes dette.
Statsministeren kom til at sige følgende: Hvis priserne stiger, er det, fordi omkostningerne stiger.
Det er simpelt hen lodret forkert.
Det vil jeg gerne dokumentere bare ikke her i dag, men på et senere tidspunkt.
Det er jo en kendt sag, at der blev sparet 0,5 mia. kr. på daginstitutionsområdet.
Så prisstigningerne kommer altså, selv om der bliver sparet.
Prisen stiger, og hvorfor det?
Jo, når man fanger kommunerne i det økonomiske jerngreb, regeringen har gjort, så betyder det, at egenkommunen afvikler det tilskud, der var medvirkende til at få forældrebetalingen ned under maksimumloftet.
Det er jo det, der er sket.
Derfor er det her ikke et udtryk for en omkostningsstigning, og det tror jeg også at statsministeren meget snart er nødt til at erkende.
Det her er et udtryk for, at kommunerne fjerner det økonomiske tilskud, og så står forældrene tilbage med smerten.
Eller måske statsministeren vil indrømme allerede nu, at han var forkert på den?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Overhovedet ikke, tværtimod.
Hver eneste ting, jeg har sagt, fastholder jeg.
Det er korrekt, at regeringen har indgået en økonomiaftale med kommunerne, der sikrer, at der er tilstrækkelig med penge også til børnepasningen.
Jacob Buksti (S), 2003-01-28:
Nu kan jeg forstå på statsministeren, at grunden til, at statsministeren ikke mener, at man skal tage det her problem alvorligt, er, at den udgiftsstigning, der er på daginstitutionsområdet, ikke skyldes, at regeringen har ændret i reglerne.
Nu er der jo andre områder, hvor der har været en udgiftsstigning, f.eks. boligområdet, hvor der er sket en stigning i ejendomsværdiskatten og grundskylden, hvor der heller ikke er tale om, at der er sket ændringer i reglerne, men hvor udgiften er steget, hvor regeringen så er gået ind med et skatteloft og har lagt det over.
Hvad er forskellen mellem boligejerne og børnefamilierne på det her område?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Regeringen har ingen planer om at ændre reglerne for betaling for børns pasning i daginstitutioner.
Jeg vil gerne understrege, at når jeg refererer, som jeg gør, er det ikke, fordi jeg prøver at dække mig ind og løbe fra noget ansvar.
Jeg peger bare på, at vi ikke har ændret på reglerne.
De regler, der gælder i dag, er nøjagtig de samme, som blev indført af det parti, som fru Sandy Brinck er medlem af. Nu forstår jeg så, at fru Sandy Brinck er uenig i de regler, som Socialdemokratiet i sin tid selv indførte.
Det er jo en ærlig sag.
Men så må Socialdemokratiet jo møde frem med det som krav eller ønske i forhandlingerne om finansloven.
Det er jo dér, man snakker om den slags ting.
Regeringen har ingen planer om at ændre reglerne.
Morten Østergaard (RV), 2003-01-28:
Ja, og så gælder strategien åbenbart kun i det omfang, at man fortsat ønsker at bevilge pengene, og det vil sige, at vi er tilbage ved, at strategien ophører, når puljepengene ophører.
Mit svar er sådan set også blot, at det, man har gjort, er at investere i en hest mere, og derfor har man fået lidt mere arbejde.
Vores politik var - og den mener vi stadig væk er den rigtige, som regeringen burde følge - måske at overveje, om man skulle indføre nogle traktorer i stedet for at blive ved blot at investere i flere heste.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Som fru Sandy Brinck ved, har regeringen jo ikke ændret på reglerne for betaling for pasning i daginstitutioner.
Hvis priserne stiger, er det, fordi omkostningerne stiger.
Her deler jeg naturligvis fru Sandy Brincks bekymring, hvis omkostningerne stiger, og det bliver meget dyrt at få sine børn passet.
Vi vil vel alle hellere have, at det ikke var så dyrt, men man er jo nødt til at dække de omkostninger, der er.
Men jeg vil gerne understrege, at regeringen ikke har ændret i reglerne for betaling for pasning af børn i daginstitutioner.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-28:
Jeg vil godt have ministeren til at forholde sig til det udvalgsarbejde, der er i gang i hans eget regi, som handler om patentområdet eller hele området med intellektuelle rettigheder, og spørge, om det er korrekt forstået, at han forventer, at der kommer en udvalgsrapport her til sommer, og om han forventer, at den giver anledning til ændret lovgivning eller udspil, og hvis det er tilfældet, om det så ikke ville være mere fornuftigt at vente med den del af det her forslag, der handler om sprogkravet, til man har det sammen med resten.
Der er jo alligevel ikke tale om, at sprogkravet træder i kraft inden sommer, formentlig, fordi der er tale om en bemyndigelse til, at ministeren kan sætte det i værk, når mindst otte lande har implementeret, og det er der jo ikke tale om endnu.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-28:
Jeg skal takke for svaret, som jeg fik, omkring forsikringsordningen.
Der var noget, der undrede mig, og det er sådan set, hvorfor der i det seneste halve år, hvor ministeren har siddet i formandsstolen, og hvor man har behandlet patentspørgsmålet - der har fra dansk side tidligere været lavet et ganske godt analysearbejde, som er blevet fremlagt for såvel Rådet som Kommissionen - så ikke er lavet en sammenkobling af tingene.
Når nu vi er i den her situation, så forstod jeg med hensyn til fri proces, at ministeren ikke var afvisende over for det, men jeg forstod det ikke sådan, at jeg fik et tilsagn, og jeg mener sådan set, at den økonomiske formåen også spiller en rolle, når vi taler om, hvordan vi undgår krænkelser af patenter.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-28:
Jeg kan i hvert fald sige, at det ikke er på lovprogrammet i indeværende periode.
Jeg skal sørge for, at der kommer et skriftligt svar på, hvor langt vi er på området. Og til hr. Ole Vagn Christensen: Nej, jeg kan ikke give nogen løfter heroppefra i dag.
Jeg synes, det er sympatisk.
Nu må vi afvente, at Kommissionen kommer med det her forslag.
Det er korrekt, at vi har haft formandskabet, og at vi har sat fokus på indre marked på en række områder, men jeg kan jo ikke her stå og skynde på Kommissionen. Den har mulighed for at gennemarbejde det her og komme med et forslag, og så må parterne jo drøfte, når forslaget foreligger.
Jeg kan som sagt ikke i dag give løfter, selv om jeg synes, det kan være sympatisk med de tanker, der kommer fra hr. Ole Vagn Christensen.
Hans Andersen (V), 2003-01-28:
Da Venstres ligestillingsordfører, hr. Troels Lund Poulsen, ikke kan være til stede, skal jeg læse følgende op: Venstre kan fuldt tilslutte sig, at man gør Ligestillingsnævnet permanent.
I den evaluering af Ligestillingsnævnet, som PLS Rambøll har foretaget, opregnes både de stærke og svage sider ved nævnet, men samlet set er der særdeles tungtvejende argumenter for at bibeholde Ligestillingsnævnet.
Herved sikres den enkelte borger en let og gratis adgang til at få prøvet sager om forskelsbehandling.
Desuden giver Ligestillingsnævnet som en uafhængig klageinstans en mulighed for at tilgodese de ikkeorganiserede arbejdstagere, der på den måde kan få taget en sag op. Kaster vi et blik ud i fremtiden, må vi sørge for, at Ligestillingsnævnet bliver mere kendt i den brede offentlighed.
Derfor må der overvejes tiltag til at sikre en offentlighedsstrategi, hvor det at udbrede kendskabet til Ligestillingsnævnet prioriteres højt.
Med disse bemærkninger kan Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-01-28:
Nu har jeg selvfølgelig forståelse for, at den egentlige ligestillingsordfører, hr. Troels Lund Poulsen, ikke er til stede, men jeg vil nu alligevel rose Venstres ordfører, fordi Venstre jo ikke bare er sejlet op imod sin egen finansminister, der i et høringssvar har skrevet, at han synes, at Ligestillingsnævnet er fuldstændig overflødigt, Venstre er jo sådan set også sejlet op imod sin egen fortid, hvor man jo i sin tid stemte imod oprettelsen af Ligestillingsnævnet.
Så jeg vil da godt rose Venstre for, at man i denne her sag er kommet til den konklusion, at Ligestillingsnævnet faktisk gør et værdifuldt arbejde, der er værd at bevare i fremtiden.
Louise Frevert (DF), 2003-01-28:
Jeg ved godt, at det måske kan være vanskeligt for Socialdemokraternes ordfører at kunne tælle.
Altså en taburet har tre ben, en stol har fire
, så det, jeg egentlig mente, var, det femte ben på stolen og ikke to ben på en taburet eller det der regnestykke, der er fuldstændig irrelevant at diskutere her.
Det, der er tale om her, er et nævn, et ligestillingsnævn, som man har oprettet som en ekstra instans.
Vi er alle sammen lige for loven, og i den ligestillingslov, der er på nuværende tidspunkt, er der alle muligheder for at kunne få behandlet sin sag på en relevant måde.
Det er fuldstændig vanvittigt at bruge 600.000 kr. på at have tre embedsmænd siddende for at skulle behandle nogle klager, som kunne blive behandlet i et almindeligt forløb.
Så det er overhovedet ikke det, der er tale om.
Det her er et forslag om Ligestillingsnævnet, vi behandler, og overhovedet ikke noget
andet.
Helle Sjelle (KF), 2003-01-28:
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi, at alle mennesker, både mænd og kvinder, skal have de samme muligheder i vores samfund.
Derfor skal der heller ikke være nogen tvivl om, at Det Konservative Folkeparti deltager helhjertet i bestræbelserne på at udrydde ligestillingsproblemerne.
Det er også derfor, at vi støtter, at der er
en effektiv instans, som kan behandle klager over mangelfuld ligestilling.
Vi lægger vægt på, at der er et særligt klageorgan til varetagelse af individets retssikkerhed, der kan afgøre sager om kønsdiskrimination.
Vi er således meget tilfredse med det lovforslag, som ligestillingsministeren har fremsat, et lovforslag, der går ud på at gøre Ligestillingsnævnet permanent uden ændringer i den sammensætning og kompetence, som nævnet har i henhold til det nuværende lov om ligestilling af mænd og kvinder.
Det betyder, at nævnet kan fortsætte med at behandle klager over forskelsbehandling på grund af køn både i henhold til ligestillingsloven, der gælder uden for arbejdsmarkedet, og i henhold til den lovgivning, der er gældende for arbejdsmarkedet.
Der sker dog den betydelige tilføjelse, at nævnet også skal kunne behandle klager over forskelsbehandling i henhold til loven om børnepasningsorlov, og det synes vi faktisk kun er helt naturligt.
Det bemærkes i resultatet af evalueringen, at nævnet er for lidt synligt i offentligheden.
For os er der imidlertid ingen tvivl om, at det kan der rettes op på, bl.a. i kraft af den offentlighedsstrategi, der er omtalt i bemærkningerne, og som har til formål at øge kendskabet til nævnet og dets afgørelser.
Selve den sikring af nævnets fremtid, som vil blive resultatet af lovforslaget, er vi også overbevist om vil virke befordrende på nævnets muligheder for at opnå en mere markant profil fremover i offentligheden.
Vi støtter derfor lovforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2003-01-28:
I SF mener vi, det er helt afgørende, at ethvert samfund behandler folk ligeværdigt og derfor også skaber tiltag, som kan rette op på de skævheder, der kan være på grund af folks køn.
Diskrimination grundet en persons køn, diskrimination af kvinder, er en alvorlig hændelse, hver gang det sker.
Det er ikke kun alvorligt for de kvinder, det går ud over, men det er også ødelæggende for en følelse af ligeværdig behandling i Danmark.
Det er ødelæggende for enhver form for videre arbejde til fremme af ligestillingen i det danske samfund.
Det er ødelæggende, når en kvalificeret ansøger frasorteres, alene fordi hun er en kvinde og ikke en mand.
Derfor er det afgørende, at det danske samfund har et rum, skaber et rum, hvor den kvinde, som har været udsat for diskrimination, kan klage, og hvor hun kan få behandlet sin klage på en ordentlig måde, uden at det skal være for vanskeligt, uden at det skal være for dyrt, og uden at det skal være for besværligt.
Det er også vigtigt for os, at et sådant nævn er i stand til ikke alene at behandle en klage, men også rette op på den urimelige diskrimination, som kvinden kan have været udsat for.
Det er jo reelt meget indlysende og meget i forlængelse af den normale logik, at det ikke nytter noget at lave en trafiklov, som siger, at man ikke må køre over 110 km/t. på motorvejen, hvis man ikke har et færdselspoliti.
Og det nytter ikke noget at have et færdselspoliti, der kan observere, at folk kører for stærkt, hvis det færdselspoliti ikke er i stand til at give bøder.
Selvfølgelig vil det også virke præventivt.
Derfor skal det, at der er så få sager, der er blevet behandlet i nævnet, ikke tages som et kriterium for, at nævnet er overflødigt, men tværtimod, at nævnet faktisk er med til at fastholde arbejdet.
Det svarer reelt til, hvis man sagde, at nu er antallet af folk, som kører for stærkt på motorvejen, faldende, og derfor skal vi fjerne trafikpolitiet, og vi skal fjerne bødesystemet.
Det synes jeg er en tåbelig logik.
Det er altid bedre at forebygge en lovovertrædelse, end det er efterfølgende at rette op på den. SF støtter helhjertet det her lovforslag og synes, at det er et godt initiativ, at ministeren for ligestilling har fremsat det.
Pernille Falcon (EL), 2003-01-28:
Lad mig slå fast med det samme, at Enhedslisten kan støtte, at Ligestillingsnævnet gøres permanent.
Et stykke hen ad vejen har Ligestillingsnævnet siden oprettelsen fungeret som et brugbart klageorgan i sager
vedrørende ligestilling og ligebehandling
Alligevel er det værd at knytte nogle få bemærkninger til lovforslaget.
For det første er det værd at bemærke, at nævnet det første halvandet år kun fik 72 sager, hvoraf de 32 blev afgjort.
Som det fremgår af evalueringen fra PLS RAMBØLL er det næppe udtryk for, at niveauet for diskrimination på grund af køn er tilsvarende lavt.
I første omgang er det glædeligt, at ministeren da også erkender, at årsagen kan være almindelige menneskers manglende kendskab til, at nævnet kan bruges som et rimeligt effektivt klageorgan.
Jeg kan ikke lade være med at undre mig over, at det i lovforslaget anslås, at udgifterne til Ligestillingsnævnet vil falde til 600.000 kr. i 2003.
Hvis man for alvor har til hensigt at sikre befolkningens kendskab til Ligestillingsnævnet og klagemulighederne, er det jo ikke gratis. Hvis det lykkes at komme igennem med budskabet, vil det betyde flere sager, så jeg vil gerne høre ministeren, om der vil blive tilført de nødvendige ressourcer til nævnet, hvis sagsmængden øges.
Vi skulle nødig have endnu et sted, hvor sagsbehandlingstiden bliver længere og længere.
For det andet vil jeg godt fremhæve endnu et punkt fra evalueringen af nævnet, som det har fungeret hidtil.
Det handler om nævnets muligheder for at være udfarende i debatten om ligestillingspolitikken.
Også på det punkt vil lidt større ambitioner fra ministerens side kunne medvirke til at skabe mere offentlighed om nævnet.
Jeg vil fremhæve en svaghed mere ved nævnets sagsbehandling, som kan være medvirkende til de relativt få sager.
I dag er det sådan, at klager til nævnet skal være skriftlige for at blive behandlet.
Det bør være muligt at få en mundtlig klage behandlet, så vi undgår, at nogle af de mennesker, som måske er ekstra udsat for diskrimination f.eks. på arbejdsmarkedet, bliver udelukket fra at klage, bare fordi de ikke tilhører en elite, hvad angår skrivekundskaber.
Også her vil jeg godt have en kommentar og en positiv tilkendegivelese fra ministeren.
I andre sammenhænge er det muligt at få hjælp til at udfærdige klager.
Det bør det også være her.
Jeg vil godt slutte med at sige, at jeg håber, at lovforslaget er starten på nytænkning, hvad angår ligestillingspolitik, fra ministerens side, så hun ikke igen risikerer at få dumpekarakter på forsiden af Kvindernes Fagblad.
Jeg hører til blandt dem, der hundrede procent slutter op bag kritikken fra repræsentanterne fra de tusindvis af ufaglærte kvinder i Danmark.
Der er nok at tage fat på: De kønsopdelte lønstatistikker som et redskab i kvindernes kamp for ligeløn, et ligestillingsperspektiv i barselorloven og en løsning på ulighederne på pensionsområdet, som hænger sammen med ulighederne mellem mænd og kvinder i arbejdslivet - for bare at nævne nogle enkelte eksempler.
Med de bemærkninger kan Enhedslisten støtte forslaget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Jo, det sidste kan vi jo til hver en tid blive enige om.
Hvad angår det langsigtede, er der nedsat en strukturkommission, der skal beskæftige sig med strukturudviklingen, bl.a. på amternes og på primærkommunernes område.
For så vidt angår det kortsigtede, agter vi at drøfte med Amtsrådsforeningen, om man gennem reformer af bevillingssystemerne og på andre måder kan give et ekstra incitament til at gøre en ekstra indsats på hospitalsafdelingerne, fordi vi netop har haft gode erfaringer med de 1,5 mia. kr., vi har haft bevilget.
Vi bandt dem til, at de kun måtte udbetales, hvis man udførte noget ekstra.
Det viste sig, at når man giver ekstra penge, får man også en ekstra indsats, og det er de erfaringer, vi nu vil bygge videre på.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-28:
Kristeligt Folkeparti er umiddelbart positivt indstillet over for det her forslag.
Vi er således enige i forslagets centrale del om at tilslutte os Patentlovstraktaten og London Protokollen.
Vi mener, det er centralt, at forslaget forenkler patentforholdene både for Ole Opfinder og de store erhvervsdrivende, og så vidt vi kan vurdere på nuværende tidspunkt, synes det at være tilfældet.
Naser Khader (RV), 2003-01-28:
Regeringens mantra synes at være, at vi allerede har ligestilling i Danmark, så hvorfor dog støtte den sag?
Optimismen savner et realistisk islæt.
Derfor støtter Det Radikale Venstre forslaget om at gøre Ligestillingsnævnet permanent og om at udvide sagsområdet. Nævnet er ikke blot nødvendigt.
Evalueringen viser også, at det er kompetent, effektivt og relativt billigt.
Evalueringen viser desværre også, at Ligestillingsnævnet er næsten ukendt i befolkningen.
Det er meget utilfredsstillende, for uden kendskab i befolkningen bliver nævnets kompetencer langt fra udnyttet optimalt.
Borgerne får ikke den hjælp, der reelt er til rådighed, og nævnets præventive effekt går tabt.
Den bebudede offentlighedsstrategi for Ligestillingsnævnet er således hårdt tiltrængt.
Det Radikale Venstre opfordrer ministeren til at lægge både kræfter og ressourcer bag projektet, ligesom vi opfordrer til tiltag, der kan skabe gennemsigtighed i lønstatistikker.
Det Radikale Venstre støtter som sagt forslaget om at gøre Ligestillingsnævnet permanent.
Med tanke på regeringens foregående tiltag er det da det mindste, ligestillingsministeren kan gøre.
Til sidst ros til ligestillingsministeren for at have stået fast i forhold til finansministeren.
Det er flot.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-28:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være stede, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne blot meddele, at vi hovedsagelig er positivt indstillet over for forslaget.
Vi mener, at den grundliggende bestræbelse, som ligger her for at sikre en større gennemskuelighed på området, er væsentlig at forfølge.
Og den er vi positivt indstillet over for.
Der er blevet rejst nogle spørgsmål på nogle enkelte områder, og dem vil vi selvfølgelig også nøje følge under udvalgsarbejdet.
Men grundlæggende ser vi det her som et skridt i en retning, som er svær at gå imod med vanvittig gode argumenter.
Så derfor er det vores grundindstilling fra Det Radikale Venstres side.