Ulrik Kragh (V), 2003-03-12:
Tak til SF for at rejse forespørgslen i dag, der giver lejlighed til at diskutere forsvarets vilkår og fremtidige planlægning set i relation til den internationale sikkerhedspolitiske situation.
Og tak til ministeren for den besvarelse, der blev givet.
Verden er en anden efter afslutningen af den kolde krig, udvidelsen af NATO og angrebet på World Trade Center den 11. september 2001.
Fjenden er gået fra at være geografisk fast placeret til at være bevægelig og verdensomspændende.
Truslen er flyttet fra nationernes kamp om værdigrundlag til enkeltindividers personlige korstog, og fjendernes mål er ikke længere primært militære enheder, men også intetanende, uskyldige civile borgere, som på ingen måde får mulighed for at flygte, før det går løs.
På mange måder er verden blevet mere sikker set i forhold til dens undergang, men mere ustabil set i forhold til den enkelte borgers tryghed.
Den nye situation kræver naturligvis en grundig analyse, således at de værktøjer, vi i Danmark vælger at udstyre vores forsvar med, stemmer overens med den ændrede verden og den nye sikkerhedspolitiske situation.
Arbejdet med den sikkerhedspolitiske vurdering skal naturligvis inddrages, inden der tages beslutninger om den endelige udformning af forsvarets ressourcevalg af menneskelige, teknologiske og våbenmæssige kapaciteter.
Det står dog allerede nu klart, at NATO-alliancens udvidelse giver Danmark en ny geografisk placering.
Hvor Danmark tidligere stod i første række i forhold til vores alliances fjender, vil et udvidet NATO give Danmark en geografisk placering bag de nye grænselande i NATO.
Denne mere tilbagetrukne placering betyder, at ressoucevalget i fremtidens forsvar skal være mere internationalt orienteret end tidligere, og det betyder f.eks., at antallet af kampfly, kampvogne og artillerienheder skal afstemmes bedre med, hvad vi har mulighed for at flytte til verdens brændpunkter. Der er altså behov for mere logistik samt lettere og mere højteknologiske enheder i fremtiden.
Det betyder, at efterretningskapacitet til vands, til lands og i luften bliver mere vigtigt i fremtiden.
Et forhold, hvor bl.a. den tiltrængte udskiftning af danske ubåde bliver et centralt emne.
Når det danske forsvar bliver endnu mere udadvendt i fremtiden,
skal vi sikre, at den interne sikkerhed, som forsvaret tidligere har varetaget, stadig er til stede.
I dette arbejde
vil yderligere inddragelse af hjemmeværnet være en naturlig udfordring for de 60.000 mænd og kvinder, som daglig viser deres engagement og vilje til frivilligt at yde en indsats for sikkerheden for Danmark. Hjemmeværnet skal have yderligere ansvar i forbindelse med beskyttelse af infrastruktur og militære installationer i en fremtid, hvor vores øvrige forsvar bliver mere og mere udadrettet.
Hjemmeværnet har et stort potentiale i forbindelse med efterretningssamarbejde, og hjemmeværnet kan bidrage til mere tryghed i forhold til egenbeskyttelse ved biologiske og kemiske terrorangreb.
Det ligger altså i kortene, at hjemmeværnet skal udvikles i takt med udfordringerne.
Når vi allerede nu kender den del af vilkårene, som jeg netop har ridset op her, vil det være naturligt, at løsningen af forsvarets aktuelle budgetproblemer med behov for tilpasning for samlet 1 mia. kr. i 2003 og 2004 bliver koordineret med tilpasningerne for fremtiden.
Derfor ser Venstre med tilfredshed, at forsvarsministeren har igangsat et stykke arbejde.
Forhandlingerne ser vi frem til, således at vi i god tid får indgået et bredt forlig, hvor vi gerne ser alle Folketingets partier deltage, således at vi får så bred en beslutning som muligt.
Alt i alt finder vi, at det er en fornuftig arbejdsplan, der er udstukket, og derfor skal jeg på vegne af Venstre, Det Konservative Folkeparti, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti komme med følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at regeringen har iværksat indledende overvejelser om forsvarets udvikling efter 2004 og tager til efterretning, at regeringen vil nedsætte en arbejdsgruppe, som skal udarbejde en sikkerhedspolitisk vurdering i lyset af udviklingen siden Forsvarskommissionens beretning fra 1997 samt belyse konsekvenserne heraf for forsvarets indretning.
Arbejdsgruppen skal i sit arbejde inddrage de overvejelser, der pågår inden for NATO, og inddrage Institut for Internationale Studier og andre fremtrædende forskere.