runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-12-14:
Hr. Morten Helveg Petersen kom jo meget nemt om ved det ved at sige, at IT - vi taler om IT-uddannelsessektoren - at IT er et af de otte satningspunkter, der er i flerårsaftalen.
Men jeg må jo så melde, at jeg mener jo nok, at hr. Morten Helveg Petersen burde sætte sig ned og læse flerårsaftalen, fordi det rent faktisk er sådan, at det var Det Radikale Venstre, der blokerede for, at man ikke i aftalen fik indskrevet, at universiteterne skal sørge for, at de studerende har adgang til IKT-værktøjer, f.eks. e-mail, Internet, at universiteterne skal sørge for, at man etablerer en hjemmeside for de studerende, at man skal sørge for at bruge denne her hjemmeside til at fremme eller tilmelde sig studier.
Det var De Radikale, der sørgede for, at man ikke ville sikre, at publiceret forskningsmateriale bliver frit tilgængeligt på nettet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Morten Helveg Petersens kommentarer til, at IT er et af de otte satningspunkter på flerårsaftalen på universitetsområdet, når det samtidig er De Radikale, der har blokeret for, at man som minimum kan have en e-mailadresse, at man som minimum kan finde sine studieplaner på nettet.
Ulla Tørnæs (V), 2000-12-14:
Jeg skal blot sige til hr. Morten Helveg Petersen, at jeg er helt på det rene med, at det naturligvis er Enhedslistens egen afgørelse, hvad Enhedslisten stemmer.
Det var heller ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, hvordan den radikale, ansvarsbevidste samvittighed har det med at indgå store forkromede aftaler om statens budget, hvorefter så det selvsamme parti stemmer imod den lov, man har lavet en aftale om.
Man lad nu det være.
Så til noget andet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Helveg Petersen om erhvervsdelen i den finanslov, som bliver vedtaget her i aften.
For på et svar, som jeg stillede til den radikale gruppeformand under åbningsdebatten om erhvervsbelastningerne i finanslovforslaget, svarede fru Elisabeth Arnold mig, og jeg citerer fra Folketingets forhandlinger 2000-2001, side 132: »Når det så blev et nej i torsdags, må man også sige, at så må der være ting i forbindelse med finanslovforhandlingerne, som betyder, at nu er vilkårene altså ændrede, og det må man selvfølgelig se på det med nye øjne.«
Jeg vil bare spørge hr. Morten Helveg Petersen: Hvad er det, der er sket siden oktober, som gør, at den erhvervspakke, som regeringen har fremlagt, nu alligevel er blevet vedtaget? Hvad er det, der er sket af ændringer siden oktober måned, som gør, at der ikke er sket nogen ændringer i erhvervspakken?
Mariann Fischer Boel (V), 2000-12-14:
Jeg må sige til hr. Morten Helveg Petersen, at jeg nu ikke helt synes, vi fik slukket flimmeret på skærmen, for hr. Anders Samuelsen udtaler den 23. november i et interview i Jyllands-Posten, at hr. Jens Peter Vernersen taler mod bedre vidende, når han påstår, at skattetrykket er faldet.
Skattetrykket er snarere vokset, siger hr. Anders Samuelsen og henviser til Danmarks Statistik.
Nu siger hr. Morten Helveg Petersen, at skattetrykket er nogenlunde temmelig konstant, og det har det været i hvert fald i denne regerings levetid.
Men så vil jeg godt spørge hr. Morten Helveg Petersen, om den radikale finansordfører kan bekræfte, at det i virkeligheden er muligt at holde skattetrykket - og nu taler jeg om det her regnedrengeskattetryk - at holde det kunstigt nede ved at omrokere på beskatningen fra direkte skatter til afgifter.
Kan hr. Morten Helveg bekræfte, at det er rigtigt?
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Først til hr. Frank Aaen.
Jo, jeg kan bekræfte, at Enhedslisten stemte for de ting i går, som de havde indgået aftaler om, og jeg tillader mig i øvrigt at rose Enhedslisten for den ansvarlighed, der udvises.
Jeg synes, det er imponerende i forhold til den mangel på ansvarlighed, der udvises fra andre partier.
Og jo, jeg synes også, at det er paradoksalt at skulle høre på en diskussion om forligsbrud i forbindelse med en diskussion, hvor vi faktisk nedsætter noget, der kunne minde om en skat, at kritikken dér skulle komme fra de borgerlige partier, der ellers har så travlt med at forholde sig til skat, skattestop osv.
Så jo, jeg undrer mig også.
Til hr. Jens Rohde med hensyn til en lempelig finanslov.
Hr. Jens Rohde siger, at jeg måske var overrasket over, at det ikke var Venstres kritik af en lempelig finanslov, men økonoministerens kritik.
Til det første er der at sige, nej,
Venstres kritik af en lempelig finanslov tager jeg ret let, forstået på den led, at det havde Venstre jo faktisk haft mulighed for at gøre noget ved, hvis man havde haft viljen til det.
Så en Venstrekritik om, at finansloven skulle være for slap, tager jeg ret let, forstået på den led, at jeg ærgrer mig over, at det borgerlige Danmark ikke er trukket i arbejdstøjet, ej heller i forbindelse med den her finanslov.
Det havde da for partiet Venstre selv været den bedste måde at sikre, at finansloven ikke var for lempelig.
Hvad angår økonomiministerens kritik, jamen det er økonomiministerens rolle og funktion konstant at være varsom og opmærksom med hensyn til, om finanspolitikken er stram nok.
Derfor synes jeg, at det er et sundhedstegn, at økonomiministeren er opmærksom på, om finansloven nu også er for lempelig eller ej.
Min pointe var indledningsvis, at Det Radikale Venstre om nogen hæger om, at der føres en stram finanspolitik, og derfor er det da også en bekymring, vi deler.
Derfor er det da også utrolig vigtigt for Det Radikale Venstre
konstant at være opmærksom på, om økonomien udvikler sig ordentligt, konstant at være opmærksom på, om finansloven nu også er stram nok. Hr. Kristian Jensen er skuffet; det skal jeg selvfølgelig beklage.
Jeg har en tabel her om skattetrykket, og i år 2000 er det 49,3, og jeg kan nævne, at det var 49,3 i 1989, og sådan svinger det omkring de 50 pct. plus/minus.
Det er marginale svingninger.
Hvis man skal foretage en sammenligning af, hvad skattetrykket har været her og nu i forhold til for 10-15 år siden, så peger tallene på, at skattetrykket faktisk har været nogenlunde konstant.
Længere er den vel ikke.
Endelig hvad angår hjemme-pc-ordningen.
Arbejdsgiver kan fortsat stille en pc skattefrit til rådighed for medarbejdere.
Det, som vi fjerner, er så at sige en 50 pct. medfinansiering fra det offentlige.
Kristian Jensen (V), 2000-12-14:
Jeg må sige, at jeg er skuffet over hr. Morten Helveg Petersens svar til mig.
Jeg bad ikke hr. Morten Helveg Petersen stå heroppe og teoretisere omkring forskellige måder at udregne skattetrykket på.
Jeg bad hr. Morten Helveg Petersen konkret forholde sig til, hvorvidt han er enig med sin partifælle hr. Anders Samuelsen, der siger, at skattetrykket er steget, eller med Socialdemokratiets ordfører hr. Jens Peter Vernersen, der siger, at skattetrykket er faldet.
De siger to forskellige ting, og hr. Morten Helveg Petersen kan ikke være enig med begge.
Derfor vil jeg gerne spørge direkte: Hvem er det, hr. Morten Helveg Petersen er enig med?
Så vil jeg blot sige om hjemme-pc-ordningen, at medmindre journalisterne på både Politiken og Børsen i dag refererer fuldstændig forkert, så kan jeg se, at selv forskningsministeren er ked af, at man nu er ude og ødelægge den hjemme-pc-ordning, der var et godt bidrag til at løfte byrden med at få IT ud i de danske hjem, var et godt bidrag for at mindske udviklingen af et A- og et B-hold inden for IT. Så er det bare, at jeg spørger: Når forskningsministeren ifølge udlægningen fra journalister er utilfreds, er hr. Morten Helveg Petersen så så kisteglad, at han fortsat støtter forslaget?
Jens Rohde (V), 2000-12-14:
Jeg tror, hr. Morten Helveg Petersen blev så overrasket over, at jeg sagde de ord om økonomiministeren, som jeg gjorde, at han ikke rigtig hørte, hvad det var, jeg egentlig sagde.
For det var jo ikke min eller Venstres kritik af finansloven, af at den var for lempelig, det var jo ikke det, jeg henviste til.
Det ved vi jo alle sammen.
Det var økonomiministerens kritik, økonomiministeren, der ved flere lejligheder har sagt, at finansloven også efter hendes opfattelse er for lempelig.
Der vil jeg godt høre hr. Morten Helveg Petersen
, om han er enig med økonomiministeren i den betragtning.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Det har måske ikke altid været tilfældet, at der har været så meget at glæde sig over.
Men det glæder jeg mig selvfølgelig over at der er, og særlig når det vedrører radikal politik.
Vores skatteordfører er en ung og dynamisk herre, som med glæde engagerer sig i en skattepolitisk debat, og det er vi jo glade for i Det Radikale Venstre.
Til hr. Kofod-Svendsen
: Nu skal jeg ikke lægge hovedet på blokken; de 4 pct. i vores meningsmålinger skal jo heller ikke forstås så bogstaveligt.
Så hr. Kofod-Svendsen må heller ikke nagle mig fast til væggen lige netop på den procentsats.
Med hensyn til diskussionen om grønne afgifter og social profil er det i sandhed en vigtig diskussion.
I forbindelse med finansloven er der jo så iværksat et stykke arbejde, hvor man netop skal kigge på kombinationen.
For vi er udmærket vidende om, at grønne afgifter vender den tunge ende nedad, altså at der er øvre grænser for, hvor mange grønne afgifter man kan indføre, uden at det har en stor betydning for indkomstfordelingen.
Det er noget, vi tager meget seriøst, for princippet er rigtigt: at beskatte ressourcer; princippet er rigtigt: at beskæftige sig med grønne afgifter.
Men det er klart, som hr. Kofod-Svendsen påpeger, at så er der altså en fordelingspolitisk problemstilling, som man er nødt til at forholde sig til.
Derfor vil jeg også gerne medgive, at der er øvre grænser for, hvor meget man kan køre ud ad den tangent.
Så hvis jeg kan besvare hr. Kofod-Svendsens spørgsmål med disse principielle bemærkninger, håber jeg på, at det er nok. Til hr. Vibjerg til sidst, altså igen det her med forligsbrud: Det er min bedste overbevisning, at der ikke er tale om forligsbrud.
Igen: Det Radikale Venstre har lavet aftaler med politiske partier siden 1905.
Vi begår ikke forligsbrud, vi gør ikke i forligsbrud.
Det mener vi altså heller ikke vi har gjort i det her tilfælde.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-12-14:
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Kofod-Svendsen om, hvad Kristeligt Folkeparti vil gøre for at få kommunerne til at bygge mere. Vil man suspendere det kommunale selvstyre?
Det skorter jo ikke på forskellige støtteordninger til at komme i gang med forskellige byggerier.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Jamen det gør han så ikke.
Ja, og jeg er da glad for, at finansministeren indrømmer, at man har inddraget en del af konjunkturgevinsten for kommuner og amter, for det er nemlig rigtigt
Man kan gøre det op på mange måder
, men det bliver vel for alle primærkommunernes vedkommende op mod 10 mia. kr. og for amterne op mod 5 mia. kr., som de ville have haft mere i kassen uden bruttoskatten, altså et betragteligt beløb, som reelt er overført til statskassen.
Men så siger finansministeren ...
Jeg er for så vidt enig i det, finansministeren siger, for man får mange svar fra finansministeren, hvor man må spørge igen: Hvad skal vi bruge det til?
Men når nogen drister sig til at bruge dem og citerer dem, er det altså fladpandet - ja, altså ikke ministeren.
Jeg vil gerne præcisere, at det er papiret, der er fladpandet.
Christian Mejdahl (V), 2000-12-14:
Med risiko for at blive kaldt fladpandet, et udtryk, som jeg ikke synes klæder finansministeren,
tillader jeg mig alligevel at tage ordet.
Finansministeren trak nogle linjer op i sit indlæg, formentlig af hensyn til historieskrivningen, og derfor vil jeg også godt af hensyn til historieskrivningen spørge finansministeren, om han kan bekræfte, at en væsentlig del af svaret på finansministerens sammenligning af to 8-års-perioder, nemlig fra 1983 til 1991 og fra 1993 til 2001, er udgangspunktet.
I 1982-1983 skulle der bruges kræfter på at komme op af afgrunden, som Knud Heinesen så malende beskrev; dengang var renten over 20 pct., og inflationen var over 10 pct.
Det vil jeg godt høre finansministerens kommentar til.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Og det er baggrunden for, at vi har fremsat forslag på ældreområdet.
Da Enhedslistens forslag blev behandlet, da sagde jeg udtrykkeligt, at vi ville komme med et forslag om nedsættelse fra 14 til 7 pct. på ældreboligområdet, ikke generelt, for det var for vidtgående, og derfor var vi imod Enhedslistens forslag, men den begrænsede del af Enhedslistens forslag om ældreboliger var vi for.
Det sagde jeg under førstebehandlingen her i Folketinget.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-12-14:
Vi havde for ikke ret lang tid siden et lovforslag, der var fremsat af Enhedslisten, hvor de meget gerne ville have, at vi alle sammen stemte for de 7 pct. i stedet for de 14 pct. Og så vidt jeg ved, var der ikke mange partier herinde, der stemte for, fordi vi ikke havde mulighed for at skaffe de penge.
Jeg vil gerne spørge hr. Kofod-Svendsen
endnu en gang
, om det ikke er rigtigt, at der i kommuneaftalen ligger tilladelse til, at kommunerne kan optage lån til deres andel, så de ikke skal stå med den likvide kapital i hånden til at bygge for.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Et af de forslag, Kristeligt Folkeparti har fremsat i dag, er, at når det gælder ældreboliger, så ønsker vi, at den kommunale grundkapital nedsættes fra 14 til 7 pct.
Det kommer vi til at behandle i de forslag til næste år, men de ligger som indbyggede finansierede ændringsforslag i finansloven.
Jeg tror, vi skal bruge gulerodsmetoden.
Det er den vej, vi har anvist.
Jens Vibjerg (V), 2000-12-14:
Den radikale ordfører var meget i tvivl om, hvorvidt man havde begået aftalebrud. Nu vil jeg godt citere teksten fra aftalen, for at hr. Morten Helveg Petersen overhovedet ikke kan være i tvivl, idet der står i aftalen, at der indføres nye kontingentregler, og det er altså to kontingenter, der indføres.
Der indføres nemlig et nyt efterlønskontingent, og så indføres der en lavere sats på kontingentet til dagpenge, og det er sat til seks gange maksimale dagpenge.
Og for at enhver tvivl skal være udeladt, så er det også i lovforslaget bekendtgjort, at de to satser i 2001 tilsammen skal være tretten, og det er altså de seks på a-kassekontingentet og de syv på efterlønskontingentet.
Så det er ikke til at tage fejl af.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Jeg vil da begynde med at takke hr. Morten Helveg Petersen for det svar, jeg fik før pausen.
Sådan som jeg forstod hr. Morten Helveg Petersen, havde Det Radikale Venstre to succeskriterier.
Det ene var, at meningsmålingerne ikke kom over 4 pct., og det andet var, at de skattepolitiske forslag, man kom med, var upopulære.
Så vil jeg gerne spørge til de grønne afgifter.
Nu hørte vi i går, at Det Radikale Venstre var virkelig godt påklædt til en skattepolitisk debat, så jeg ville da blive glad, hvis hr. Helveg Petersen vil delagtiggøre mig i, hvordan man virkelig satser på de grønne afgifter og samtidig bevarer og udbygger - for det forstod jeg også De Radikale ønsker - den sociale profil.
Det er denne kombination, jeg er meget interesseret i at høre mere om.
Flemming Hansen (KF), 2000-12-14:
Jeg synes, det er en god dag for skatteplagede danskere i dag.
Jeg spurgte den radikale finansordfører, hr. Morten Helveg Petersen, om hans partis opfattelse af mellemskatten, og han svarede, og jeg citerer: »Det Radikale Venstre vil gerne sænke skat på arbejdskraft.
Det er en skattenedsættelse, der i givet fald skal finansieres krone for krone.« Jeg noterede mig også, at til stede i salen var økonomiministeren, altså fra det radikale parti, der var gruppeformanden, der var finansordføreren og ikke mindst skatteordføreren.
Så jeg må sige, at der må være dækning bag disse udtalelser.
Jeg glæder mig over, at Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti nu har samme opfattelse.
Det Radikale Venstre er i bevægelse hen mod den opfattelse, vi har givet udtryk for hele tiden, at mellemskatten skal væk, og at der selvfølgelig skal fuld finansiering til.
Og vi noterer os, at Det Radikale Venstre er på vej væk fra Socialdemokratiets mere betonagtige opfattelse af skatteproblematikken her i landet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-12-14:
Nu har jeg overværet hr. Peter Duetofts ordførertale på fjernsynet oppe i min stol, og jeg kan høre, at der er debatteret en hel del om hastighedsreduktion og den automatiske hastighedskontrol.
Hr. Peter Duetoft har gentagne gange sagt, at det vigtigste er, at vi skal have sat hastigheden ned ved skolerne, og at vi skal have sat hastigheden ned dér, hvor der er flest svage trafikanter.
Jeg vil spørge, om hr. Peter Duetoft er klar over, at hvis man vælger at bruge hastighedsvisere i stedet for automatisk hastighedskontrol, kan man rent faktisk reducere hastigheden med tre gange så mange procent som med den automatiske hastighedskontrol.
Hvis hr. Peter Duetoft er så ivrig efter at reducere hastigheden ved skolerne, var det så ikke en idé, at der blev opsat hastighedsvisere i stedet for automatisk hastighedskontrol?
Hvis hr. Peter Duetoft ikke kan tilslutte sig min mening om, at der burde sættes hastighedsvisere op, ser jeg det altså som en bekræftelse af, at det er et fiskalt indgreb,
når man har valgt at sige ja til den automatiske hastighedskontrol i stedet for hastighedsviserne.
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Jamen det er da stadig ikke rigtigt, at en bøderegn er noget, der kommer tilfældigt, som hr. Heiselberg siger.
Den kommer da som følge af, at man selv har valgt at køre for stærkt, og hvem har sagt, at de der automatiske fælder skal være det eneste, vi gør her i verden?
Det kan jeg også sige
til hr. Kaj Ikast.
Mig bekendt har vi et politiforlig, som jeg faktisk mener, at Venstre og De Konservative er med i, og det er vel i den forligskreds, prioriteringen skal diskuteres
: Burde vi inden for rammerne bruge noget mere på færdselsbetjente, samtidig med at vi har de fotofælder, eller hvad?
Hr. Heiselberg og hr. Kaj Ikast kan da ikke bare komme herop og sige: Buh buh, I er altså selv medvirkende til, hvad politiet skal lave.
Det er nok muligt, at jeg er meget atypisk - det kan da godt være - men når jeg ser et skilt med et billede af sådan en fotografidims, så jeg ved, at man kan blive fotograferet, kører jeg da i hvert fald ikke mere for stærkt, end at jeg kan betale det, det koster.
Så endelig til spørgsmålet fra hr. Frank Dahlgaard: Jamen resultatet af afstemningen var jo netop, at vi ikke vil være med til at løsne mere, end tilfældet er, og det er altså stadig vores opfattelse, fordi vi tror, problemerne kan komme på lang sigt.
Derfor vil vi gerne have en robust dansk økonomi, hvor der sættes grænser, så når hr. Frank Dahlgaard stiller sig op og siger: I dag er der ingen problemer.
Renten er lav, og vi har det godt, halleluja halleluja..!
Så snakker vi jo om to forskellige ting, med eller uden poesi.
Vi forholder os til situationen i dag og den situation, vi er nervøse for kan komme, hvor dansk økonomi kommer under pres og derfor skal være robust.
Svend Heiselberg (V), 2000-12-14:
... hr. Peter Duetoft!
Og så vil jeg gerne sige til hr. Peter Duetoft, at jeg ikke synes, at hr. Peter Duetoft skal forledes til at lytte ret meget efter fru Dorte Bennedsen, for det er helt klart, at unge fartbøller, spirituspåvirkede personer, aldrig vil respektere de automatiske fartfælder, man sætter op.
Det er jo også det, som man kan aflæse ud af den uheldsrække, der var i sidste måned på Fyn, hvor der var 15, der blev trafikdræbt: 9 unge på grund af for høj hastighed, 5 som var påvirkede, og så var der én ganske almindelig.
Jeg tror nok, man kan tale om en bøderegn, der vil ramme bilisterne, når man ved, at der er 158.000 bilister, der er løbet ind i de få fartfælder, der foreløbig er sat op.
Og de er jo også udelukkende sat op med det sigte, at de skal indbringe store beløb i statskassen.
Jeg har meget svært ved at forstå, at du er gået med til det ...
Kaj Ikast (KF), 2000-12-14:
Nu hørte jeg, at regeringen virkelig gør noget for sikkerheden.
Ja, man har skåret antallet af færdselsbetjente ned med 24 pct. siden 1986.
Det eneste, der er effektivt i trafikreguleringen,
er en færdselsbetjent på en motorcykel med alt udstyret.
En fotofælde er intet værd.
Den tager ikke Brian'erne, dem, der kører 120 km/t, for dem kan den ikke nå at fotografere.
Spritbilisterne rører den overhovedet ikke ved.
Da jeg startede som trafikpolitisk ordfører her i Tinget, havde vi 1.372 dræbte i trafikken om året.
Nu har vi omkring 500, og det er også for meget, men det er ikke fartfælder, man skal have.
Hvis hr. Peter Duetoft gik ind og sagde: Vi tager 20 færdselsbetjente mere om året,
så skulle man se, hvordan det ville dykke.
Men fartfælderne er kun for at få penge i kassen og intet andet.
Det har intet med sikkerhed at gøre.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-12-14:
Jeg er løbet tør for poesi, men jeg må spørge hr. Peter Duetoft: Hvorfor vil hr. Peter Duetoft stramme finansloven?
Er der udsigt til krise?
Er der underskud på betalingsbalancen?
Er der underskud på statsfinanserne?
Er dansk økonomi i en betænkelig situation?
Reagerer finansmarkederne sådan, at man siger: Her må vi stramme i finanserne?
Nej, renten er lavere end nogen sinde, og forskellen mellem den danske rente og den tyske eurorente er nu nede på en kvart procent.
Og aktiekurserne har det fint og det hele.
Så hvis hr. Peter Duetoft og hans parti på grund af nejet til euroen vil stramme, så kan det da kun - ikke af hensyn til finanserne, det kan det ikke være - være for at straffe den danske befolkning.
Og det er da en underlig ting at gøre op til jul.
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Jeg er ikke enig med hr. Flemming Kofod-Svendsen.
Jeg mener faktisk, det netop er på et tidspunkt, hvor det går godt for filmen, at der er brug for at investere mere i den, så man kan få endnu mere ud af den medvind, dansk film har i øjeblikket.
Og dansk film er en enorm eksportvare for os ikke alene i sig selv, men bestemt også ved det omdømme, den giver det danske samfund.
Så jeg mener faktisk, investeringen er rigtig.
Til fru Dorte Bennedsen: Jamen jeg er da enig i, at man ikke får bøder, hvis man ikke kører for stærkt.
Det er også derfor, jeg tillader mig at sige, at når det bliver fremstillet af hr. Heiselberg, som om bøderegnen nu vil vælte ned over bilisterne, så er de jo altså lidt selv med til at kunne styre det.
Og jeg er også enig i, at det er en af de faktorer, der betyder meget for ulykkestallet.
Men der er jeg jo så nødt til at sige, og det er grunden
Man må altså meget undskylde, men jeg synes, det er tosset, at man ikke kan køre 130 km på en motorvej, når der ikke er en bil i miles omkreds - jeg taler ikke om Vendsyssel, for der er faktisk mange biler, men lidt længere sydpå - i nogle situationer, f.eks. hen på aftenen osv.
Og derfor: At overbelaste alle motorveje eller alle veje ude på heden med farthalløj, det er ikke dér, det skal gøres.
Det andet
ville være pjat og vil bare fjerne respekten for det, vil jeg mene, hvis man bare sådan gør det, og skabe en irritation.
Jeg vil gerne fortsætte diskussionen, men jeg mener, at det er to vidt forskellige situationer.
Og så kan jeg ikke lade være med at sige, at det ikke er mere end nogle få dage siden, at jeg besøgte Israel, og i det land lykkedes det at integrere 100.000 mennesker om måneden.
100.000 mennesker om måneden: Jøder, der kom fra Etiopien, jøder, der kom fra Rusland, jøder, der kom fra Syrien, jøder, der kom rundt om fra.
Lad nu være at sidde der og se ud i ansigtet, som om vi nu snakker om palæstinenserproblemer.
Det er ikke det, vi snakker om.
Vi snakker om, at det lille land, der er mindre end Danmark, fik integreret enormt mange mennesker hver måned, selv om de kom fra vidt forskellige kulturer.
Og jeg kan ikke lade være med at sige, at det ville måske have været smart, hvis danske myndigheder var taget derned og bare havde lært lidt af det.