runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 1999-12-10:
Jeg vil gerne holde fast i, at hvis det her havde været et fiskalt forslag, så havde man da, uanset hvilket lobbyarbejde der ellers var gjort, interesse i at fastholde, at så mange produkter som muligt skulle afgiftbelægges, fordi det er det, der giver penge i kassen.
Rør, døre og vinduer er fritaget, fordi der rent faktisk er en fornuftig genbrugsordning, som virker.
Det er primært professionelle, der skrotter rør, døre og vinduer, og man har rent faktisk en fornuftig ordning for de produkter, man samler ind. Jeg vil gerne spørge fru Henriette Kjær: Når nu den frivillige aftale ikke virker, hvad synes Det Konservative Folkeparti så vi skal?
Hvilke guldkorn har Det Konservative
Folkeparti
med til os i posen i dag?
Hvad skal vi gøre, når frivillige aftaler ikke virker?
Er afgifter så ikke et glimrende instrument?
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-10:
Jeg kan forstå, at fru Henriette Kjær alligevel ikke så godt kan lide det dér med afgifter, men nu ved vi jo i hvert fald, at i 90 pct. af tilfældene har vi umiddelbare alternativer.
Vil fru Henriette Kjær så være med til at lave en udfasning af pvc på de områder, hvor vi umiddelbart har nogle alternativer?
Eller har Det Konservative Folkeparti ikke nogen miljøpolitik på det her område?
Henriette Kjær (KF), 1999-12-10:
Jeg må skuffe hr. Søren Kolstrup, for jeg tror altså ikke, at afgiften har nogen virkning på miljøet, men jeg ser hr. Søren Kolstrups imødekommenhed på den måde, at skulle afgiften blive indført, så er hr. Søren Kolstrup dog så fornuftig, at han synes, vi skal prøve at udvikle nogle gode alternativer, og at pengene skal bruges miljøpolitisk og ikke til at glæde finansministeren, så på det sæt er vi enige.
Til fru Pernille Blach Hansen må jeg sige: Jeg kan næsten ikke holde ud at høre Socialdemokratiet og regeringen tage æren for, at døre og rør og vinduer er blevet pillet ud.
Det er simpelt hen massivt lobbyarbejde fra SiD i Hammel, det er massivt lobbyarbejde fra de virksomheder, der har været på banen, fordi de er kommet med så gode argumenter, at man ikke har kunnet gøre andet end at pille det ud.
Så æren synes jeg man skal lade andre om at tage.
Og med hensyn til midlerne, jamen så har vi jo hørt, at finansministeren sagde, da finansloven endelig var forhandlet færdig, at han mente, der var plads til finanspolitiske lempelser, og det har han så nok også ment i den her sag.
Jeg tror ikke, det har noget at gøre med gode miljøpolitiske argumenter.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-12-10:
Fru Henriette Kjær er meget overbevist om, at det her reelt er et fiskalt forslag.
Så vil jeg gerne bede fru Henriette Kjær forklare mig, hvordan det kan være, at man i det oprindelige forslag, som vi sendte til høring, havde et provenu på 175 mio. kr. i 2001.
I det forslag, der ligger nu, er man nede på et provenu på 95 mio. kr. i 2001.
Dvs. man har faktisk nedskrevet provenuet med 80 mio. kr.
Det har man gjort af miljøhensyn.
Hvis fru Henriette Kjær havde ret, var der da ikke nogen grund til at pille de produkter, der virkelig spyttede i kassen, ud.
Det ville da være dumt, hvis det her bare var en fiskal afgift.
Det vil jeg godt have fru Henriette Kjær til at forklare mig.
Og så synes jeg da også, at det er tankevækkende at høre fru Henriette Kjær sige, at hun ligesom Venstres ordfører overhovedet ikke på nogen måde er overbevist om, at der er problemer med ftalaterne.
Det viser bare for mig endnu en gang, at Det Konservative Folkeparti har et meget anstrengt forhold til forsigtighedsprincippet og ikke anerkender, at den tvivl, der reelt er, skal komme miljøet og sundheden til gode.
Det er sørgeligt.
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-10:
Ja, det var jo en interessant tale, fru Henriette Kjær holdt.
Var det sådan, man skulle forstå fru Henriette Kjær?
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Det vil Venstre ikke have noget imod.
Men i modsætning til visse, så vil vi bygge på en viden og en erfaring, man kan se gennem de undersøgelser og dokumentation, der ligger deri. Noget vil vi så sige: Selv om det ikke er dokumenteret og bevist nok, så vil vi alligevel bruge forsigtighedsprincippet, men det vil komme an på tilfælde til tilfælde.
Nøjagtig som jeg i øvrigt har oplevet de andre partier sige det.
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-10:
Vil Venstre gøre brug af forsigtighedsprincippet?
Og i givet fald: Hvilken type forsigtighedsprincip går Venstre ind for?
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Til fru Pernille Blach Hansen kan man jo i hvert fald sige, at der er jo sket det, at vi er blevet betydeligt klogere. Der er sat nogle spørgsmålstegn ved nogle ting.
Vi har fået nogle debatter, som gør, at pludselig så begynder vi altså at vurdere det anderledes.
Jeg synes sådan set, det er mærkeligt, at man skal høre på, at jeg har taget nogen som sandhedsvidne.
Jeg tror da ikke engang, at man kan finde repræsentanten for Danmarks Naturfredningsforening og få vedkommende til at sige, at jeg har citeret ham forkert.
Jeg er faktisk den, der har stået hele tiden og sagt: Ja, der er stor diskussion, som i øvrigt fru Vibeke Peschardt også har sagt.
Og så vil jeg bare sige: Hvis nu det er ftalaterne, man går så meget efter,
Men det ser fru Pernille Blach Hansen let og elegant på.
Det betyder ingenting.
Herregud, lad os nu bare få et forslag igennem.
Vi skal have nogle penge.
Det ville jo have været dejligt at have hørt, hvis det virkelig havde så stor betydning, så det kan jo heller ikke have været noget, der har gjort så meget indtryk på fru Pernille Blach Hansen.
Hr. Jørn Jespersen siger noget omkring, om det er nok for så at lave et forsigtighedsprincip.
Fordi det man må sige er, at det er en prioritering og vurdering hver gang, og det er også en prioritering og vurdering, om det er på mennesker.
Indtil nu har vi hørt, at man reagerer fuldstændig forskelligt, om det er mus og rotter, eller det er mennesker.
Det er noget med den måde, det er bygget op på.
Og hvis det er rigtigt - jamen det var i hvert fald det, som vi jo netop kunne høre, vi der var til konferencen - så vil jeg så derfor kun sige: Det kan man ikke sige bare så hurtigt og sige, at det er det eneste, der er argumentet for det.
Jeg vil så sige til hr. Søren Kolstrup: Jeg synes, at det er meget rimeligt, at vi kan holde ud her i Danmark at vente de 4-5 måneder på, at vi får den rapport, vi selv har bestilt i EU.
I EU må man jo sidde og ryste på hovedet og sige: De danskere, først beder de om en hel rapport omkring pvc og ftalater, og når så endelig den er lige på vej, så skynder de sig at gennemføre noget hovedkulds, uden at de rigtig ved, om det virker.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-12-10:
Endnu en gang vil jeg godt påpege, at jeg synes simpelt hen, at det er for groft, at vi alle sammen skal tages til indtægt, fordi vi tilfældigvis var ved en konference, hvor Dansk Industri havde indkaldt deres egne eksperter, og så bliver de nu fremstillet af hr. Hans Christian Schmidt som værende sandhedsvidner på området.
Det synes jeg er for groft. Jeg vil godt vende tilbage til den lille afgift, som Venstre stemte for i 1998.
Det er l år siden.
Hr. Hans Christian Schmidt siger: Verden er ikke statisk.
Nej, hvad er der så sket på det ene år, der er gået, siden Venstre nu ikke mener, at der er behov for afgifter for større mængder pvc?
For 1 år siden, i 1998, stemte Venstre for en afgift på pvc i film til fødevarer.
Det er 1 år siden.
siden, som gør hr. Hans Christian Schmidt så fast i troen?
Jeg er nemlig ikke blevet overbevist på det ene år, der er gået, tværtimod.
Men jeg vil gerne have et meget, meget klart og udtømmende svar.
Jørn Jespersen (SF), 1999-12-10:
Nu har der foreløbig været en diskussion omkring kræftrisiko, og der er en vis diskussion, og det var derfor, mit spørgsmål gik på, hvordan Venstres forsigtighedsprincip egentlig så ud.
Det har vi ikke fået noget svar på.
Når vi kigger på spørgsmålet om forplantningsevnen, så hedder det igen i EU's udkast til risikovurdering, at der er tilstrækkeligt bevis for, at DEHP, som er et af stofferne, nedsætter forplantningsevnen hos mus og rotter.
Desuden er der vist skader på testikelceller efter indtagelse af lave koncentrationer.
Undersøgelser af mus har vist fosterskader ved koncentrationer uden effekter på moderdyret, og det er på denne baggrund foreslået, at stoffet skal klassificeres som giftigt og reproduktionsskaden i gruppe II - det er stoffer, som anses for at forringe menneskers forplantningsevne.
Og der foreligger tilstrækkelig dokumentation for at nære stærk formodning om, at menneskets udsættelse for stoffet kan forringe forplantningsevnen.
Er det for Venstre tilstrækkeligt grundlag for at lave en regulering?
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-10:
Hr. Hans Christian Schmidt har da fuldstændig ret i, at der er en diskussion blandt videnskabsmænd omkring det her.
Det er da rigtigt nok.
Men det er dog interessant, at der, hvor vi bor, og her, hvor vi bor, er der faktisk ikke nogen diskussion om, at der er en risiko for kræft. Der er en risiko for, at det her påvirker fertiliteten.
for en type forsigtighedsprincip, hr. Hans Christian Schmidt har, hvis han overhovedet bruger et sådant.
Vi ved, der er nogle, der om forsigtighedsprincippet siger: Ja, der skal være beviser, og der skal være alvorlige skader, før vi bruger forsigtighedsprincippet.
Er det den type forsigtighedsprincip, som f.eks. Dansk Industri bruger?
Er det det, der er hr. Hans Christian Schmidts forsigtighedsprincip?
Så lad os få det at høre.
Eller vil hr. Hans Christian Schmidt og Venstre overhovedet ikke bruge noget forsigtighedsprincip?
Det synes jeg var rart at få at vide.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Man kan måske undre sig over, at hr. Søren Kolstrup ikke vil gøre mere ud af at forklare lidt om de grønne afgifter.
Jeg vil da sådan set gerne så sige til hr. Søren Kolstrup, at når jeg kigger på grønne afgifter, så rammer det da de svageste skuldre hårdest.
Det kan jeg så have en forståelse for ikke bekymrer Enhedslisten så meget, men det bekymrer Venstre.
Jeg vil gerne sige så til hr. Søren Kolstrup, da nu han også taler om et bundfradrag: Er det så noget, han har sikret sig i den her aftale, eller tror hr. Søren Kolstrup, at disse afgifter, der nu bliver lagt på, ikke er nogen, der vil berøre borgerne i Danmark?
Eller hvad er det, der skulle drive til, at det ikke var noget, som forbrugerne kom til at mærke, den her slags afgifter på ftalater?
Så vil jeg blot sige igen, at jeg havde gerne hørt hr. Søren Kolstrup lige markere, at han kvitterer for den indsats, der er ydet af NKT.
Jeg forstår jo i hvert fald, at hr. Søren Kolstrup udmærket kan tale om Ford.
Det er måske også det, der gør, at han bedre har kunnet sluge det her forslag, der fritager undervognsbehandling.
Hr. Jørn Jespersen havde lidt travlt med at fortælle noget om, hvad fagbevægelsen mente sådan generelt.
Jo, men det er vel forskellen på SF og Venstre, at Venstre citerer den fagbevægelse, som har skoene på til hverdag og går og arbejder med pvc
De har nu lidt betydning for os, de mennesker, der kender noget til det.
Sådan er der forskel.
Jeg citerede blot dem, der rent faktisk arbejder med det.
Men jeg vil gerne spørge hr. Jørn Jespersen: Vil hr. Jørn Jespersen stemme for det forslag, jeg hørte hr. Jørn Jespersen omtale, og hvoraf det fremgår, at ftalater til undervognsbehandling og tekstiltryk er undtaget?
Og hvis hr. Jørn Jespersen vil stemme for det, er det så, fordi han deler den opfattelse, at det er alt for administrativt besværligt, så det lader vi være med, eller er det ud fra et miljøsynspunkt?
Jeg forstår på hr. Jørn Jespersen, at SF trods alt stemmer for L 69, som netop friholder undervognsbehandling og tekstiltryk, som jo netop er de to værste ting på ftalat-området, og jeg må så forstå, at det har SF ikke kunnet komme igennem med.
Jeg hører, at hr. Jørn Jespersen siger, at de skal anvendes til teknologi eller forskning eller noget andet.
Er det sådan, at hr. Jørn Jespersen i dag kan sige, at det er det, afgiften vil blive brugt til, at den altså ikke bare går ind i den store finanskasse, men at den er øremærket til at gå til noget med miljøet?
Helga Moos (V), 1999-12-10:
Jeg har forstået, at Enhedslisten har lavet sin helt egen version af, hvordan man skal fortolke forsigtighedsprincippet.
Men det har jo ikke nogen mening.
Jeg forstår, at hr. Sørens Kolstrups fortolkning af forsigtighedsprincippet bare handler om, hvordan Enhedslisten føler med sig selv.
Det lyder interessant, men vi kan ikke rigtig bruge det til noget.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Jamen så fik vi jo hørt det om de grønne afgifter, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Søren Kolstrup, når han nu synes, at grønne afgifter er så godt, er det så, fordi hr. Søren Kolstrup mener, at de rammer socialt retfærdigt? Er det det, der driver Enhedslisten frem til grønne afgifter?
For vi er jo enige om, at adfærdsregulerende er de jo ikke.
Og det andet, som jeg godt lige vil spørge hr. Søren Kolstrup om, er: Ved hr. Søren Kolstrup ikke, at f.eks. firmaet NKT er det første i verden med blyfri kabler, eller tæller det ikke i Enhedslistens miljøpolitik?
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-10:
Jamen jeg er jo altid glad for, når hr. Hans Christian Schmidt spørger om Enhedslistens principielle forhold til grønne afgifter. Og det vil jeg gerne svare på.
Enhedslisten støtter grønne afgifter.
Svaret er: Det går vi ind for, ja.
Men vi har altid sagt, at de grønne afgifter ikke er en løsning i sig selv.
Hvis de virkelig skal folde sig ud og kunne bruges, så tror vi, at de i en lang række sammenhænge skal kombineres med, at man bruger provenuet til at udvikle alternativer.
Der kan være tale om, at grønne afgifter kombineres med forbud.
Det er altså et meget skrøbeligt element.
Men vi har sagt: Det er bedre end ingenting.
Derfor er svaret: Ja, vi støtter det.
Det er det ene.
Så er der spørgsmålet om, hvilke virksomheder der er foran, og hvilke der er bagved.
I Danmark har vi jo oplevet, at der er nogle virksomheder, LEGO, Carlsberg, der har taget førertrøjen.
Ude i den store verden har vi oplevet, at nogle bilfirmaer, Ford f.eks., har taget førertrøjen.
Ikke konsekvent.
Men det interessante er bare, at der har været en interesse for udfasning af pvc.
Der var endnu et spørgsmål fra hr. Hans Christian Schmidt.
Jeg har ikke nogen undersøgelser omkring pvc om, hvad effekten er.
Jeg henholder mig til, hvad der er blevet sagt fra Miljøstyrelsens side.
Vi har ikke noget, der er bedre.
Vi har ikke noget præcist at sammenligne med.
Jeg synes, det lyder rimeligt, at det har en forholdsvis beskeden virkning, og der må jeg gøre opmærksom på, at det her ikke er vores idealudformning.
Vi havde ønsket et langt kradsere forslag.
Så til fru Helga Moos omkring forsigtighedsprincippet.
Vi mener, at hvis der er en usikkerhed på et punkt, så skal det komme forbrugerne til gavn.
Og hvis der er en usikkerhed, og der er en sandsynlighed for, at her er problemer, jamen så skal man tage det alvorligt.
Dvs. vi tager afstand fra det forsigtighedsprincip, der hedder, at der skal være et bevis, der viser, at der er alvorlige skader ved det.
Det mener vi er en alt for restriktiv måde, en forkert måde, at bruge forsigtighedsprincippet på.
Helga Moos (V), 1999-12-10:
Jeg vil gerne bede hr. Søren Kolstrup om at beskrive forsigtighedsprincippet og dernæst beskrive hr. Søren Kolstrups egen oplevelse af forsigtighedsprincippet, fordi jeg fornemmer, at der er forskel imellem de to ting.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Hr. Søren Kolstrup var jo en ivrig spørger tidligere på dagen, og det skal han kun have ros for.
Og så vil vi selvfølgelig kvittere med lige at stille et par meget interessante spørgsmål, synes jeg, til hr. Søren Kolstrup set i det lys.
Hr. Søren Kolstrup taler om, at de danske firmaer ligger i baghjulet i forhold til de amerikanske firmaer.
Vil hr. Søren Kolstrup ikke redegøre lidt nærmere for det.
Hvilke firmaer er det, der ligger i baghjulet på pvc-området?
Altså, det er kun fordi, at jeg jo noterer mig, at selv miljø- og energiministeren skriver, at vi er på forkant i Danmark.
Så jeg kunne da godt tænke mig at spørge: Hvad er det så?
Så vil jeg spørge om punkt nr. 2: Støtter Enhedslisten grønne afgifter?
Det er jo det, jeg har hørt hr. Søren Kolstrup kalde bl.a. det her også.
Støtter Enhedslisten grønne afgifter?
Så vil jeg gerne spørge til sidst: Hvilke undersøgelser
Hvilke undersøgelser er det, hr. Søren Kolstrup?
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-10:
Debatten i dag om pvc
har, synes jeg nok, bragt en afklaring.
På den ene side er der dem, der vil gøre noget ved det her problem.
På den anden side er der dem, der ikke vil gøre noget.
Vi har hørt tidligere, at industrien hyler som stukne grise over det her, men vi har også hørt, at industriens repræsentanter i dag ikke vil gøre noget ved det her problem.
Der kan være et lidt varierende mønster, men selv De Konservative vil prøve på at reducere problemet.
Det andet, vi har fået afklaret i dag, er, at de borgerlige partier har et skrøbeligt forhold til forsigtighedsprincippet.
Man vil tilsyneladende ikke anvende det, eller også vil man i hvert fald ikke anvende det i en udgave, der er værd at bruge.
Det tredje forhold er, at der er en lang række partier herinde, der ikke har villet erkende, at vi står over for en blind vækst, hvor der bruges stadig mere pvc.
Endelig synes jeg, det er interessant, at der er en række partier, der siger: Åh, ja, men forskerne er også så usikre, så derfor kan vi slet ikke tage stilling.
Dette siger man uden at overveje, at de personer og de forskere, som mener, at pvc er uskadeligt, primært er knyttet til amerikanske universiteter finansieret af privatkapitalen.
Det kunne så i øvrigt være en påmindelse om, at det er en dum idé at nedbryde den offentlige universitetsforskning, men lad det ligge. De borgerlige partier tvivler på, at der er alternativer.
Det er også en måde at kriminalisere det her projekt på.
Men det er dog interessant, at en række danske virksomheder, Lego, Carlsberg og ude i den store verden en lang række bilfirmaer, faktisk er gået i spidsen.
Vi oplever, at repræsentanterne for industrien i Danmark nærmest ligger i baghjulet, mens dog den mere avancerede kapital faktisk på nogle felter har taget førertrøjen.
Det synes jeg i sig selv gør den borgerlige modstand absurd.
Enhedslisten erkender, at det er et fremskridt, at man nu endelig vil gøre noget ved det her problem.
Det er ikke en dag for tidligt.
Vi vil være med til at støtte selv det mest beskedne fremskridt, men når det er sagt, så synes vi, det er såre tosset, såre dumt, at man lancerer et forslag, der er fyldt med så mange huller. Når man alligevel skal til at tage slagsmålet med industrien og med de borgerlige partier i Danmark, kan man lige så godt gøre det godt og grundigt.
Enhedslisten erkender, at der på nogle enkelte felter kan være behov for overgangsordninger, men det er en misforståelse at undtage store områder for afgiften.
Ikke noget med undtagelser.
Ikke noget med huller.
Men så må man på ganske enkelte punkter erkende, at der ikke umiddelbart findes nogle udviklingsalternativer.
I de tilfælde, og kun i de tilfælde, kan det jo så blive relevant at føre pengene tilbage med henblik på, at der inden for et afgrænset tidsrum kan udvikles nogle miljøvenlige alternativer. Men selve ideen med en afgift på pvc og ftalater mener vi trods alt er et fremskridt, selv om vi aldrig har ment, at afgifter i sig selv er den store løsning på miljøproblemer.
Der skal nogle helt andre midler til, men vi ser dette som en måde at tage hul på bylden på og vil godt gå ind i den her diskussion.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-12-10:
Min meget brede erfaring med danske kommuner er, at hvis kompensationsordningerne er i orden, finder de også ud af at lave de her indsamlingsordninger.
Så jeg er fuld af tillid til, at det nok skal lykkes.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Jeg synes, at fru Vibeke Peschardt her fra talerstolen skal sige, hvad der skal til, for at vi tager de områder, for vi hørte jo, at man f.eks. i forbindelse med tagrender, med kabler har gjort en kæmpeindsats for at lave indsamlingsordninger.
Ligger der i det, fru Vibeke Peschardt siger, at det skal være en kraftig opfordring til kommunerne; er det et pålæg til kommunerne, at man skal gå ind i den ordning?
Man kan vel ikke sidde her med armene over kors og sige: Jamen det er alt sammen industriens skyld.
Hvis kommunerne ikke vil være med, så er det industriens skyld.
Hvis der er nogen i industrien, der ikke vil være med, så er det alle i industriens skyld.
Det er sådan lidt at fralægge sig et ansvar, synes jeg, så jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvad det så i grunden er for initiativer, man vil gøre over for kommunerne for at sikre den indsamlingsordning.
Kommunen skal da trods alt være med.
Det er jo dem, der har lossepladserne.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-12-10:
Til hr. Hans Christian Schmidt vil jeg bare sige, at når jeg sagde, at der var dele af det her forslag, der ikke fik synderlig stor praktisk betydning, så er det jo, fordi denne her plan jo ikke er fuldkommen.
Til gengæld er den et godt skridt i den rigtige retning.
Det kan godt være, jeg ikke fik udtrykt mig sådan til L 69.
Jeg er også blevet lidt klogere i mellemtiden.
Men faktisk tror jeg, at den specielt på pvc-området vil have en meget gunstig effekt, bl.a. fordi man jo gennem mange år i hele den industri har haft lejlighed til at arbejde med det her gennem aftalesystemet, og når så aftalesystemet ikke har virket, ja, så griber vi til lovgivning, og derfor tror jeg, at det specielt på det område vil være godt.
Jeg mener, det ømme ved det her - altså det vanskelige - er og bliver ftalatområdet.
Og jeg tror, det er det, jeg har ment.
Jeg kan ikke huske præcis, hvad jeg sagde ved den lejlighed, men det er i hvert fald noget i den retning, jeg har ment.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Da jeg sad og kiggede lidt på, hvad der er blevet sagt, dengang lovforslag L 69 var til behandling hernede, noterede jeg mig lidt af, hvad fru Vibeke Peschardt havde sagt.
Og en af de ting, som fru Vibeke Peschardt nævnte, var, at hun ikke mente, at det forslag ville få synderlig stor praktisk betydning.
Og så synes jeg, det er lidt modstridende, for hvis sådan et forslag ikke skal have synderlig stor praktisk betydning, hvordan skal det så kunne gøre, at nogle føler anledning til at skifte nogle materialer ud, når man selv mener, det ikke får nogen synderlig effekt.
Vi har jo haft det i samråd og fik af dem, der repræsenterer alt omkring kabelvirksomheder, altså tagrender, nedløbsrør, tagplader, kabler og ledninger, at vide, at skulle man anvende nogle andre midler, ville de være langt dyrere end afgiften.
Jeg synes ikke rigtig, der er nogen sammenhæng i det.
Peschardt