runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2006-03-22:
Nu har ministeren jo ingen garanti for, at afgiftsnedsættelsen også slår igennem i den endelige pris, som brugeren skal betale.
Så der er et ret stort usikkerhedsmoment.
Men jeg synes, at ministeren er lidt vægelsindet i den her sag.
Jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvad det er, ministeren egentlig gerne vil i forhold til ophavsretsområdet, når det gælder kompensation.
Ønsker ministeren at lægge en afgift på de medier, som folk bruger til at optage?
Det, der har været princippet under den ordning, vi har haft indtil nu, har været, at de medier, der bliver brugt til at optage på, har man lagt en afgift på, og det vil ministeren så fortsætte, hvad angår blankbånd.
Men ministeren vil ikke, forstår jeg, tage de nye medier ind, som folk nu optager på, og belægge dem med en afgift.
Går ministeren ind for afgifter på de medier, som folk bruger til at optage, eller gør han ikke?
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Lige for først at få den del på plads: Det er korrekt, at hvis man sammenligner fra februar til februar, har der været en stigning på ca. 940 mio. kr., men hvis man kigger på, hvad der er sket, siden SKAT har overtaget restanceinddrivelsen, er der igen tale om, at der har været en stigning på ca. 700 mio. kr.
Jeg synes, det er ret væsentligt lige at få slået fast endnu en gang, at kommunerne fortsat har opgaven med at opkræve gæld hos borgerne.
Det er kommunerne, der udsender rykkere, og det er kommunerne, der skal forsøge at få borgerne til at betale frivilligt.
Vi får først kendskab til gældsposterne på det tidspunkt, hvor kommunerne opgiver selv at inddrive dem og oversender restancen til SKAT, så vi med de inddrivelsesskridt, der er til rådighed – udlæg, lønindeholdelse m.v. – kan tage mere kontant fat på at få inddrevet restancerne, og derfor ligger der stadig en række oplysninger om tilgodehavender, som SKAT ikke har et klart billede af, ude i kommunerne.
Lene Jensen (S), 2006-03-22:
Jeg må bare konstatere lidt af det samme, som jeg konstaterede på det samråd for en måned siden, og som nu er blevet nævnt nogle gange: Enten ved ministeren ikke, hvor meget det kommer til at handle om – det kan jeg sådan set godt tilgive, for det afhænger jo et eller andet sted af fremtidige hændelser –
eller også, og det har jeg det lidt sværere med, vil ministeren ikke rigtig byde på, hvor stort et provenuproblem vi har at gøre med.
Jeg ved ikke, om det kan have noget at gøre med, at i ministerens regi, nemlig i SKAT, har man lige skudt mere end 50 pct. forkert med hensyn til, hvad første fase af it-systemerne vil koste.
Det er en sag, vi hygger os med i Finansudvalget lige nu, og måske er ministeren bange for at komme frem med nogle tal, der senere hen viser sig ikke at holde.
Men så vil jeg bare opfordre ministeren til at være en smule mere modig, for det er faktisk vigtigt for os at have en fornemmelse af, hvor meget det drejer sig om.
Især når der er lidt forskel mellem vores vurderinger, især når ministeren synes, det går meget godt, mens vi andre synes, det går knap så godt, kunne det måske hjælpe at få nogle tal på bordet.
Kim Christiansen (DF), 2006-03-22:
Lovforslagets formål er jo at udvikle og videreføre den digitaliseringsproces, der allerede er i gang med de småjusteringer af Nemkontoen, der allerede har været nævnt, altså en forlængelse af retsfristen på 3-5 bankdage for dermed at følge almindelig praksis for betalingsafvikling.
I februar indførte man den her elektroniske fakturering, og det har tilsyneladende været en succes.
Med det her forslag skabes der så en mulighed for, at hele processen fra bestillingen til betalingen gøres elektronisk, og det må siges at være ganske fornuftigt.
Lovforslaget omhandler også betalingssystemerne SKB og OBS, som benyttes til afregning mellem staten og kommuner, regioner og selvejende institutioner m.v.
Samtidig er der også den lille passus om, at arbejdsløshedskassernes anvendelse af betalingssystemet ophører med det her lovforslag, da det har vist sig ikke at være hensigtsmæssigt.
Dansk Folkeparti vil som udgangspunkt støtte forslaget, men i udvalgsarbejdet vil vi gerne have nogle af kritikpunkterne i høringssvarene besvaret, bl.a. det med tilgængelighed for handicappede og det med afvikling af det offentliges kontantkasser, som vi ser kan blive et problem, i forbindelse med at udstedelse af pas og kørekort overgår fra politiet til kommunerne.
Men med disse små spørgsmålstegn ser vi frem til det videre udvalgsarbejde.
Pia Gjellerup (S), 2006-03-22:
Det er, som det lige er fremgået af Venstres ordførers tale, ikke et meget omfattende forslag, men det kommer dog til at få betydning for ganske mange, mange penge, idet det jo handler om under indtryk af de erfaringer, der er indhøstet i de indledende faser, at justere så vel Nemkonto som Statens Koncernbetalinger/Offentligt Betalingssystem.
Vi vil fra Socialdemokratiets side kunne støtte forslaget, men vi vil under udvalgsarbejdet være lidt optaget af at få belyst og på nogle enkelte punkter fastslået nogle ting vedrørende tre emner.
Der er den nye adgang, som der lægges op til at finansministeren skal have i stedet for det, der er opregnet i lovteksten, til at kunne fastsætte, hvad det er for betalinger, der er omfattet.
Det kan vi helt støtte sker på denne mere smidige måde, men vi vil gerne sikre os, at de steder, hvor der er tale om, at kommuner og/eller regioner indgår, sker det af hensyn til de gensidige konkurrenceforhold, der er i forhold til pengeinstitutterne for disse store offentlige myndigheders side, aftalebaseret.
Men det er altså sådan et mere specifikt forslag, som jeg blot vil nævne her, og som vi lige vil vende tilbage til og få kodificeret i forhold til det høringssvar eller høringsnotat, der allerede er givet fra Finansministeriet.
Så vil vi gerne have belyst det svar, der i høringsnotatet er givet vedrørende ATP, altså det Fttmo065.fm Page 4926
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM spørgsmål og de overvejelser, der er, om tilknytning af ATP til betalingssystemet.
Der er spørgsmålet: Er det brugerbetalingsovervejelser, eller hvad er det, der gør, at der ikke kan svares umiddelbart og klart?
Det vil vi i hvert fald også gerne lige vende under udvalgsbehandlingen.
Og endelig vil vi gerne have belyst, hvad det er for nogle forhold, der gør, at anbefalingen om at følge de retningslinjer, der er lagt med hensyn til handicaptilgængelighed vedrørende it-systemer, ikke imødekommes blankt i kommentaren, men at der tages et forbehold, der handler om at anvende formuleringen »i videst muligt omfang«?
Det vil vi gerne have belyst, fordi det jo kan skyldes nogle forhold, man kender til, eller også kan det bare være et generelt forbehold, så man ikke har lovet for meget.
Og det sidste vil vi ikke være så glade for.
Det kan være, at vi kan anerkende det første, hvis der er konkrete forhold, man kan redegøre for, men det vil vi i hvert fald også forfølge.
Så med disse ekstra bemærkninger om forhandlingsbasering af ændringer, om ATP's mulighed for tilknytning og om den selvfølgelige handicaptilgængelighed, som Folketinget i øvrigt i enighed har understreget meget tydeligt forleden dag, vil vi forudse, at vi ved tredjebehandlingen vil kunne give forslaget vore stemmer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-22:
Lovforslaget, som vi nu har til behandling, drejer sig om en justering af Nemkontoordningen og reglerne om selvejende institutioners anvendelse af statens koncernbetalinger.
Det elektroniske fakturasystem, som blev indført i februar 2005, har vist sig at være en stor succes, dog efter lidt indkøringsproblemer.
Ultimo 2005 blev 97 pct. af alle fakturaer til det offentlige således modtaget elektronisk.
Det er med de første driftsmæssige erfaringer i bagagen, at vi nu skal justere Nemkontoordningen.
Der er i lovforslaget tale om små justeringer, som vi i Venstre kan tilslutte os, bl.a. at oprettelsen eller ændringen af en Nemkonto ændres fra 3 til 5 bankdage, da det tidligere simpelt hen ikke har været muligt at overholde de gældende frister.
Høringssvarene er alt overvejende positive, og i Venstre bakker vi naturligvis op om tiltag, der sikrer en effektiv offentlig forvaltning til gavn for borgere, brugere og medarbejdere, og vi kan derfor naturligvis støtte forslaget fra Venstres side.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Jeg må bare igen konstatere, at hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål var, hvorledes man vil holde kommunerne skadesløse i forbindelse med den manglende inddrivelse.
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM til det offentlige, skal de selvfølgelig også betale ind.
Det, der er væsentligt at holde fast i på sigt, er den mulighed, der ligger nu med en samlet inddrivelse, for at man mere effektivt og rationelt kan gennemføre inddrivelsesskridt over for skyldnere, uanset om de skylder til kommunen, DSB, licensen, politiet eller andet.
Regeringens mål er klart: Restancerne, ikke bare på skatteområdet, men samlet set, vil vi gerne have nedbragt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-22:
Hvis ministeren ikke har forberedt sig på, hvor meget det er, kommunerne har af udestående, så er der jo ikke andet at gøre, end at ministeren må gå hjem og forberede sig for at få afklaret det spørgsmål, for det er jo da mindst lige så vigtigt, som det er at finde ud af, hvor store restancerne er på de aktive skatter.
Det er da bestemt lige så vigtigt, og det må vi jo så vende tilbage til.
Vi kunne ikke komme længere med det her, i og med at ministeren ikke har forberedt sig på det.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Nej, vi er faktisk meget optaget af, og vi arbejder både fra Skatteministeriets og fra SKATs ledelse ganske hårdt på at få yderligere sikret, at inddrivelsesområdet fungerer udmærket.
Tværtimod har jeg i min besvarelse sagt: Der er ikke noget grundlag for nu at konstatere, at kommunerne har et tab.
Hvis der er inddrivelsesskridt, vi ikke har kunnet gennemføre på kort sigt, ja, så har vi fortsat mulighed for at hente det op og dermed få det ind igen.
Hvis vi kigger på de indbetalinger, der har været til det, der hedder KOBRA-systemet, som er den måde, vi opgør indbetalinger på på restancer, så vil man tydeligt kunne se, at der fra november 2005 og frem til februar 2006 har været en klar stigning i indbetalingerne, sådan at vi nu er oppe på ikke et fuldt ud normalt, men et næsten normalt niveau i forhold til 2003 og 2004.
Det er også det, der giver sig udslag i, at vi på skatteområdet har fået stabiliseret restancerne, hvor man tidligere har oplevet, at de rent faktisk har været stigende.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-22:
Jeg skal kun lige kort vende tilbage til skatteområdet og gentage det, jeg sagde tidligere: Ja, det er stabiliseret på et niveau 1 mia. kr. højere.
Det er sådan set det, man kan se ud fra de oplysninger, jeg har givet her, og som ministeren også har bekræftet.
Det drejer sig om, hvor stort problemet er for kommunerne, og så er det selvfølgelig ikke kun skattedelen, så er det selvfølgelig lige så vigtigt med den anden del, som, hvis det er rigtigt, er i milliardstørrelsen.
Selvfølgelig er det et problem.
Og her er det så staten, der har overtaget ansvaret, og så er det straks noget, man er mindre optaget af.
Det synes jeg er et problem.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Både hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål og de foregående spørgsmål har kredset om det restancebeløb, der er i forbindelse med skatterestancer, og derfor har min forberedelse til spørgetiden naturligvis drejet sig om spørgsmålet om restancer på skatteområdet.
Der er der kun at konstatere, som jeg allerede har gjort det tidligere, at hvis man sammenligner år for år, så er der en forskel på ca. 940 mio. kr.
Hvis man sammenligner, hvad der har været af udvikling fra den 1. november til i dag, så vil der være en vækst på ca. 700 mio. kr. – noget af det er en vækst, som naturligt foregår ved sæsonudsving i den periode, og noget er kommet, fordi vi ikke har haft mulighed for at videreføre de betalingsaftaler, der var.
Men det, jeg synes, det er vigtigt fremadrettet at bide mærke i, er, at vi har fået oprettet en lang række betalingsaftaler, vi har fået en lang række skyldnere til at betale ind til os, og vi har dermed fået stabiliseret restanceniveauet.
Det er jeg sikker på ikke kun foregår på skatteområdet, men nu er det skatteområdets tal, jeg har taget med, og derfor kan jeg sige, at der på skatteområdet er sket en stabilisering af restancerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-22:
Jamen jeg er fuldstændig bekendt med, hvordan forløbet var omkring dette lovforslag, hvor vi jo netop argumenterede for, at når nu ministeren ville nøjes med at inddrive 30 steder i landet, så skulle kommunerne have en absolut mulighed for at kunne lave opkrævninger.
Og det kom der jo også et svar på undervejs: Det var man indforstået med.
Alt andet ville jo også være fuldstændig tåbeligt – altså, hvis det var sådan, at man ikke havde ladet kommunerne i hvert fald i første omgang forsøge at foretage opkrævningen.
Men det ændrer jo ikke ved, at staten har overtaget inddrivelsen allerede fra i efteråret 2005, og man mener altså, at det på nuværende tidspunkt er et milliardbeløb, der udestår, ikke i de aktive skatter, som også er i den størrelsesorden, men i det, der ligger på den kommunale side.
Og hvis det er tilfældet – jeg ved ikke, om ministeren ved noget om det; det kunne jo fortælles her – at det er 1 mia. kr., der ligger ude i Fttmo065.fm Page 4916
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM restancer, så er det jo ikke rimeligt, at kommunerne skal gå og vente på disse penge, som ministeren har lovet at opkræve.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Det er sådan, at aftalen med Kommunernes Landsforening blev, at en del af det at få penge, som borgerne skylder kommunerne, i kassen, fortsat ligger hos kommunerne, nemlig hele det, man kalder opkrævningsfasen.
Det at konstatere, at der ikke er blevet betalt, det at udsende rykkere, det at lave frivillige betalingsaftaler ligger fortsat i kommunerne, og derfor har kommunerne både økonomisk og mandskabsmæssigt valgt at bevare den del af ansvaret på deres skuldre.
Det er først, når kommunerne konstaterer, at de ikke ad frivillighedens vej kan få opkrævet beløbet, at det overgår til inddrivelsen, og at det dermed bliver SKATs opgave med de inddrivelsesskridt, der er – lønindeholdelse, udlæg m.v. – at sørge for, at pengene kommer ind.
Derfor kan vi ikke lave den blankocheckmodel, som hr. Jens Peter Vernersen lægger op til, for kommunerne bærer selv deres del af ansvaret for, at restancemassen er så lille som muligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-22:
Nej, men det ændrer jo altså ikke ved, at kommunerne, efter hvad der er oplyst over for mig, har et betydeligt udestående.
Skatteministeren var jo også til KL's landsmøde i sidste uge, og der blev selvfølgelig talt om, at det var ganske problematisk, at den her inddrivelse, der nu er sat i gang, ikke fungerede, og derfor havde man et tilgodehavende, mente man, som var ganske stort.
Så må man meddele dem: Vi sender pengene ud til jer i form af et acontobeløb.
Det ville være en rimelig måde at ordne det her på.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Det bliver lidt en gentagelse af tidligere besvarelser, men jeg kan da sige til hr. Jens Peter Vernersen, at spørgsmålet angår en teoretisk situation, for som det fremgår af de svar, jeg har givet tidligere her i eftermiddag, er der ikke grundlag for at sige, at der er lidt tab som følge af fusionen.
Det gælder også i forhold til kommunerne, når vi taler om følgerne af sammenlægning af inddrivelse i staten.
Jeg skal også på det her punkt henvise til den redegørelse for status over en række temaer i fusionen, som jeg gav Skatteudvalget i svaret på spørgsmål 183 – alm. del.
Der er altså ikke i dag grundlag for at konstatere, at der er lidt noget tab fra kommunal side.
Først vil jeg bare igen understrege, at hvad angår restancespørgsmålet, som har været indledningen til hele denne seneste række spørgsmål, er det ikke vores vurdering, at der er nogen penge, der umiddelbart kan konstateres som værende tabt.
Så nævner fru Lene Jensen lidt ude på sidelinjen spørgsmålet om det aktstykke, Finansudvalget har behandlet i dag – eller rettere sagt: ikke behandlet.
Jeg vil gerne understrege én ting: Vi har ikke regnet én eneste krone forkert i Skatteministeriet.
Vi foretog et skøn, inden vi spurgte, hvad markedsprisen var, og siden det skøn blev behandlet i Finansudvalget, har vi måttet konstatere, at markedsprisen er højere. Jeg havde meget gerne stillet op i Finansudvalget her i formiddags.
Jeg tilbød at komme fra morgenen af og forklare, hvorfor markedsprisen er højere, end vi havde vurderet tidligere, men jeg måtte konstatere, at Finansudvalget ikke var klar til det i dag.
Jeg er sikker på, at vi får lejlighed til at drøfte det senere.
Men det er absolut ikke på baggrund af, at vi ikke vil forklare, hvorfor en markedspris er højere.
Jeg havde gerne Fttmo065.fm Page 4915
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
set, at Finansudvalget havde været klar til at behandle denne sag i dag, så vi kunne komme videre med arbejdet med at modernisere SKATs itsystemer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-03-22:
Regeringen har stået fast ved en aftale, som første gang blev etableret i 1992, om en kompensation for lovlig kopiering i et af de frirum, der ellers er i den offentlige atmosfære, så at sige.
Der har vi så taget det skridt at sige, at der skal være en form for kompensation.
Det startede med, at der var afgifter på videobånd, så cd'er, og sådan har man fulgt udviklingen også på dvd-siden.
Det, vi sikrer os nu med den her øvelse – og man skal lige huske på, at det, regeringens forslag handler om, udelukkende er dvd-siden – er, at når man sætter afgiften ned på dvd'erne, så tror vi på, at salget vil stige så eksplosivt, at der mindst vil komme de samme indtægter hjem, forhåbentlig flere.
Men det er rigtigt, som hr. Mogens Jensen siger, at det ikke er sikkert, at det vil give sig udslag i priserne ude i forretningerne.
Men der er altså ret stor forskel fra 10 kr. i afgift til 3 kr. i afgift, så lur mig, om den intensive konkurrence ikke også vil betyde, at de vil falde endnu mere end det, det svarer til også i procent.
Så jeg tror på, at der vil ske en eksplosion i salget.
Men det skal jo ikke afhænge af min tro eller af en rapport fra Skatteministeriet, som viser, at det vil være provenuneutralt ved de 3 kr. Derfor har regeringen givet det tilsagn – og det er som svar på hr. Mogens Jensens spørgsmål – at vi gør det her for at kompensere rettighedshaverne, men vi vil ikke samtidig skade it-penetrationen i det danske samfund.
Derfor vil vi garantere et provenu, som mindst er på det høje niveau, det var i 2005, og som sandsynligvis er 17 mio. kr.
Louise Frevert (DF), 2006-03-22:
Er det ikke måske lige at tage munden lidt for fuld, at vi, ordføreren fra Enhedslisten og ordføreren fra Dansk Folkeparti, starter på finanslovforhandlingerne her i marts måned?
Jeg tror, vi skal dreje den på et andet tidspunkt.
Men vi er da åbne for at diskutere det her, også fordi at det er noget, der skal tages stilling til.
Vi kan ikke lade det her svæve i det fri.
Skal vi ikke også være enige om én ting, nemlig at lige nøjagtig det, vi diskuterer i dag, er de 17 mio. kr., som drejer sig om dvd'erne, og det synes jeg er væsentligt.
At hr. Per Clausen gerne vil have en større og mere overordnet diskussion, er jeg fuldstændig enig i.
Den vi bør tage, og det kan måske gøres i udvalgsarbejdet.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-03-22:
Det er jo ikke til at sige.
Jeg kan da røbe, at da jeg var teenager, sad jeg og kopierede Dansktoppen derhjemme ved min transistorradio med en meget skrantende lyd og Radio Luxembourg, og hvad det ellers var, jeg kunne optage på mine kassettebånd.
I dag bliver der så optaget på nogle andre medier fra nogle andre medier, men der er jo kompensation for de medier, det bliver optaget over på i form af cd'en, dvd'en og videobåndet.
Så det jo ikke er til at sige, om der bliver kopieret mere eller mindre.
Jeg har ikke set nogen tal for det.
Det kan være, der er noget forskning på området, men jeg har ikke set det.
Jeg kan bare sige, at den kompensation, som det her forslag handler om på dvd-siden, er den højeste kompensation, der har været nogen sinde, og det er det niveau, vi vil holde det på – forhåbentlig mere, hvis der bliver solgt nogle flere dvd'er.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-22:
Jeg synes, at hr. Ole Sohn i virkeligheden puster kunstigt liv i hele blankbåndsordningen med sit forslag, for hr. Ole Sohn er jo ikke parat til at tage konsekvenserne af sit eget forslag, nemlig at lade rettighedshaverne få den samme kompensation, som rettighedshaverne får, når der foretages en lovlig downloading.
Husk nu, at vi kun taler lovlig kopiering, lovlig downloading fra nettet.
I det omfang rettighedshaverne får 5 kr., hver gang der sker en lovlig downloading, må hr. Ole Sohn også ifølge sit eget forslag være parat til at lægge en afgift på 5 kr. pr. nummer.
Ellers er det bare noget med, at man synes, at der skal lidt penge ind, derfor lægger man en afgift, som slet ikke svarer til det, som rettighedshaverne i øvrigt får, og så er det jo også en halv løsning.
Så hvis hr. Ole Sohn vil tage konsekvensen af sit eget forslag, vil en MP3-afspiller få en afgift på 25.000 kr.
Ole Sohn (SF), 2006-03-22:
Det er i hvert fald ikke noget, der kan udledes af SF's forslag.
Hvis man bare antager, at der er solgt 700.000 MP3-afspillere sidste år, og hvis man siger 25.000 gange 700.000, så kan man næsten regne ud, at man kommer op på en kompensation, som ligger noget højere end de der 60.000-70.000, som har ligget.
Virkeligheden er jo, at SF's forslag er en harmonisering af den afgift, vi i dag har i Danmark.
Det er en harmonisering, i forhold til hvad 15 andre EU-lande gør.
Fttmo065.fm Page 4950
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
Til beroligelse for hr. Jakob Axel Nielsen kan jeg sige, at man i Sverige har en ordning svarende til den model, SF foreslår.
Der er det sådan, at man eksempelvis på en iPod med 20 GB betaler en afgift på 80 svenske kroner, hvilket svarer til 70 danske kroner.
Så det er altså helt, helt andre beløb, vi snakker om, og det ved hr. Jakob Axel Nielsen godt, eller også kan man i hvert fald finde ud af det, hvis det er sådan, at man beder om at få tallene frem.
Det vil jeg hjælpe hr. Jakob Axel Nielsen med ved at spørge ministeren, når vi kommer dertil.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-22:
Nu må jeg korrigere hr. Ole Sohn.
Jeg sagde faktisk 25.000 kr., men det skal ikke skille os.
Men min tese er ud fra SF's eget forslag, at man vil lægge en afgift på moderne teknologisk udstyr, der er egnet til kopiering.
Der siger jeg så, at hvis SF's afgift på kopieret udstyr skal være nogenlunde lig med det beløb, som rettighedshaverne får, når der købes musik fra hjemmesider lovligt – det er jo en meget nærliggende antagelse, at der skal være den samme afgift pr. nummer, som rettighedshaverne får, når der kopieres lovligt fra nettet – og hvis det beløb, 5 kr.,
ganges med 5.000, som er det antal numre, der kan være på MP3-afspilleren, så kommer vi op på 25.000 kr. for en MP3-afspiller plus prisen til sælger.
Det bliver for dyrt.
Ole Sohn (SF), 2006-03-22:
Jeg ved godt, at man kan være i en situation, hvor ens argumenter er svage.
Så kan man enten hæve stemmen eller komme med en fuldstændig outreret udmelding.
Hr. Jakob Axel Nielsen er en høflig mand, så han hæver ikke stemmen.
Han kommer til gengæld med en outreret udmelding.
Det synes jeg da kunne være interessant at vide.
Hvordan kan man regne sig frem til et sådant tal?