runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2002-03-12:
Jeg skal blot i tilknytning til det, som statsministeren har sagt, tilføje, at dette Institut for Menneskerettigheder, som viderefører de aktiviteter, der i dag varetages af Det Danske Center for Menneskerettigheder, skal løse en funktion, som ikke kan løses i et ministerium, idet det bl.a. skal være høringsinstans, og denne rådgivning, som man skal give, hører hjemme i et forskningsmiljø og ikke i et ministerium og har derfor en naturlig plads i den kommende udenrigspolitiske forskningsinstitution.
Det vil få sin egen uafhængige bestyrelse på 13 medlemmer: 6 udpeget af Rådet for Menneskerettigheder, og her vil der være 2, som har tilknytning til etniske minoriteter eller til humanitære organisationer, som beskæftiger sig med etniske minoriteter.
Der vil være 2 udpeget af rektor for Københavns Universitet, 2 udpeget af rektor for Aarhus Universitet, 2 udpeget af rektorkollegiet og 1 udpeget af medarbejderne ved instituttet.
Rådet for Menneskerettigheder, som jeg har omtalt, skal sammensættes sådan, at det afspejler de synspunkter, der gør sig gældende blandt interesserede frivillige organisationer, særligt berørte offentlige myndigheder og interesserede forskere og andre særligt interesserede enkeltpersoner og grupper af personer, herunder de etniske minoriteter.
Det bliver ligesom det nuværende centerråd for Det Danske Center for Menneskerettigheder et ganske stort og bredt sammensat organ.
I praksis nedsættes det ved, at det nuværende centerråd opfordres til at konstituere sig som Rådet for Menneskerettigheder.
Sammensætningen vil derefter være rådets egen sag.
For alle tre direktørstillinger gælder, at de besættes af de respektive bestyrelser ved offentlige opslag.
Ingen af disse stillinger besættes af regeringen.
Ved sammensætningen af bestyrelsen og rådet er der, som statsministeren nævnte, taget højde for de forpligtelser, der følger af artikel 13 i Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om lige behandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse.
Vi forankrer således det etniske ligestillingsarbejde i en stærk organisation og sikrer en effektiv og forsvarlig løsning af de forpligtelser, der følger af EU's direktiv.
Når vi ikke gør det nu, skyldes det, at der sidder et udvalg med professor Eva Smith som formand, som barsler til august med råd til regeringen.
Vi vil da udforme et lovforslag i oktober, der kommer til behandling i Tinget i november, og så er der god tid til at få det hele på plads, så det kan træde i kraft senest i juli 2003.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-03-12:
Den 11. januar 2002 fremlagde regeringen sit forslag om nedlæggelse af råd, nævn, udvalg og centre.
Det fremgik heraf, at Det Danske Center for Menneskerettigheder skulle lægges sammen med fire andre i en fælles institution, integreres i en fælles institution.
Det fremgik endvidere, at hvad der ikke blev sammenlagt af Det Danske Center for Menneskerettigheder med fire andre institutioner, skulle overføres til Udenrigsministeriet med bevilling. Der fremgår ikke med et ord i forslaget fra 11. januar noget om centrets uafhængighed og ingen som helst tilkendegivelse af, at man havde forståelse for, at Det Danske Center for Menneskerettigheder er et nationalt menneskerettighedsinstitut oprettet i overensstemmelse med de såkaldte Paris-principper godkendt af FN's generalforsamling.
Det tør nok siges, at forslaget vakte opmærksomhed.
Det tør siges at være en alvorlig påmindelse fra FN's menneskerettighedskommissær.
Det førte så til, at statsministeren svarede, men uden at skabe klarhed.
Også i statsministerens svar tales der om integrering af centret, og siden har der så i indland og udland været en livlig debat om spørgsmålet.
Det forlyder nu, at regeringen forbereder et lovforslag.
Det får vi forhåbentlig snart præsenteret her i
Folketinget.
Jeg håber, at debatten i dag kan bidrage til en principiel afklaring af de vigtige spørgsmål, som her er til debat.
Besvarelse
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-12:
Ja, det er også første gang, jeg er ude for, at der er så stor en forhandling under en anden behandling, så det kom lidt bag på mig.
Jeg må sige, at ændringsforslagene til lovforslag nr. 79 da er en forbedring i forhold til det oprindelige lovforslag, bl.a af deltagerbetalingen.
Men det er jo stadig en fordobling, når det gælder de handicappede, og dermed bliver det også sværere for dem at yde det tilskud, der nu bliver krævet af dem, og det er jo en forringelse.
Forslaget er jo stadig også en forringelse for tyndt befolkede områder, som får svært ved at komme med nogle tilbud på aftenskoleområdet og dermed også være til gavn for de borgere, der bor i de miljøer.
Når det gælder de ældre og de handicappede, bliver der jo så stadig væk en skævvridning, for det er og bliver vanskeligt for dem at tage del i og få glæde af de tilbud, som de jo har haft hidtil.
Så det bliver en skævvridning på det her område.
Tager vi daghøjskolerne, så ved jeg ikke, om man egentlig er klar over, hvor stort et stykke arbejde de faktisk gør.
De har bl.a. forberedende voksenundervisning for ordblinde og giver dem dermed mulighed for siden hen at få kompetencegivende uddannelse.
Hvor står de henne med dette lovforslag?
Så med L 79 må vi jo bare konstatere, at hvad angår daghøjskoleområdet, aftenskoler, for ikke også at nævne folkeuniversiteterne og den fri ungdomsuddannelse - det er jo virkelig et massivt
lovforslag -
bliver der hermed tale om en forringelse af de tilbud, der er til den enkelte borger, som har særlige behov, og der er ikke andet at byde på her og nu, for regeringen har ikke haft visioner eller mulighed for at sige, hvad der så er, andet end fleksibilitet, at det er en bedre vejledning, og at der skal være kvalitet i tingene.
Det er det.
Det er ord, som reelt ikke har noget større indhold for mennesker, som er udsatte.
Jeg må sige, at det faktisk er bedrøveligt, at der ikke har kunnet komme mere kvalitet i det end det, der bliver præsteret her.
Carsten Hansen (S), 2002-03-12:
Nu får vi i hvert fald et tilsagn fra De Konservative om det, hvis der er problemer eksempelvis med overgangsordningen.
Hvis de eksempler, som jeg har forsøgt at skitsere, holder -
jeg vil selvfølgelig bede ministeren om at kommentere dem - så betragter jeg det egentlig som et tilsagn om at se på en fornuftig ordning inden for de rammer, der ligger.
Det er ikke et spørgsmål om flere penge eller færre penge.
Det er et spørgsmål om, at vi får lavet en overgangsordning, som jeg i øvrigt har accepteret for 2002, for 2003, så det ikke bliver årselever på den frie kvote, der bliver afgørende, for det er det, der giver den helt fuldstændig fundamentale ulykkelige forskel.
Det er da en urimelig forskelsbehandling af Frederiksberg og Københavns Kommuner, at de skal have 18.000-19.000 kr. pr. årselev og Skagen en million.
Det er der vist ikke ret mange fornuftige politikere, der kan holde til.
Det er dejligt med tilsagnet, og jeg skal selvfølgelig sørge for, at vi bliver yderligere oplyst om denne sjove ordning, som man har foreslået for 2003.
Helle Sjelle (KF), 2002-03-12:
Til hr. Aage Frandsen vil jeg blot sige, at det primært gælder den dialog, der skal være mellem Undervisningsministeriet, Kommunernes Landsforening og kommunerne og oplysningsforbundene, med henblik på hvordan og hvorledes loven kan tilgodese de behov, der er ude omkring i samfundet, med henblik på at vi får en ordentlig implementering af loven.
Det var det, det primært handlede om.
Men jeg tror da altid, at hvis der er nogle store problemer i en lov, at det så er noget, man tager op.
Det kan jeg da ikke forestille mig andet.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-12:
Fru Helle Sjelle valgte en klog formulering: at det var noget, man måtte se på, hvis nu det ikke virkede rigtigt.
Gælder det loven som helhed, eller var det kun lige det element i loven, som man ville se på?
Jeg tænker på, at hvis det nu det viser sig, at afviklingen af den fri ungdomsuddannelse gør, at der er unge, som tidligere ville have fået en uddannelse, men som i fremtiden ikke vil få en uddannelse, og hvis nu det viser sig, at f.eks. de handicappede i ringere udstrækning eller måske endda i meget ringere udstrækning benytter sig af folkeoplysningsundervisningen, fordi det er for dyrt - vil man så se på det?
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Først vil jeg sige, at det er sådan, at vi i betænkningen har skrevet, at vi vil redegøre for vores stilling til SF's ændringsforslag til dette lovforslag.
Grunden til, at vi har skrevet det i betænkningen, er jo, at Kommunaludvalget stort set fuldtalligt i går var på besøg på Bornholm og havde en god og frugtbar samtale med forhandlingsudvalget på Bornholm, og hvor konklusionen på det møde var, at der ikke var enighed i forhandlingsudvalget om at støtte SF's ændringsforslag, der går ud på, at man skal bruge Bornholm som et forsøg i forhold til muligheden for at afholde åbne udvalgsmøder.
Jeg vil gerne understrege, at uanset at vi går imod SF's ændringsforslag, er vi principielt for åbne udvalgsmøder og for muligheden for, at man kan vedtage at have åbne udvalgsmøder, så det vil vi prøve at arbejde videre med.
Men vi respekterer også, som det generelt er i denne her proces, at der lokalt ikke er enighed om, at der skal være åbne udvalgsmøder. Derfor går vi imod det ændringsforslag, SF har stillet, men principielt kan vi sagtens tilslutte os.
Vi mener bare, at i så fald skulle man indføre det generelt for hele landet og ikke kun i forhold til den specifikke lovgivning om Bornholm. Der blev også rejst andre ting på mødet i går med forhandlingsudvalget på Bornholm.
Der blev rejst tre ting, som jeg mener at vi skal gå videre med under udvalgsarbejdet. Det vil vi i hvert fald gøre fra Socialdemokratiets side og få det afklaret med regeringen, inden vi endeligt færdigbehandler lovforslaget.
Derfor skal jeg selvfølgelig også bede om, at lovforslaget går tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling, sådan så vi kan gå videre med de her ting og vi kan indarbejde de samtaler, vi havde med bornholmerne i går.
Lone Møller (S), 2002-03-12:
Det kan godt være, hr. Jørgen Winthers hørelse fejler lidt.
Hr. Jørgen Winther har deltaget i udvalgsbehandlingen og har også overværet førstebehandlingen.
Socialdemokratiet har aldrig lagt skjul på, at vi er godt tilfredse med flere midler til sundhedsvæsenet.
til at arbejde for.
Derimod har Socialdemokratiet jo ikke haft nogen som helst indflydelse på fordelingen af de midler, der nu er blevet afsat, knap nok amterne.
Og der er vel ikke noget unaturligt i, at Socialdemokratiet giver udtryk for, at man ikke er sikker på, at de midler bliver givet således, at det er de mest syge, der bliver behandlet først, dem, der har det største behov.
Og ingen kan vel være i tvivl om, at Socialdemokratiet ikke ønsker at tage penge fra de allerfattigste i denne verden og give til syge mennesker i Danmark.
Vi har afsat penge på finansloven til at finansiere det, det ønsker regeringen ikke.
Men vi vil gerne være med til at opruste på sundhedsområdet.
Socialdemokratiet ønsker ikke at sende flere patienter på privathospitalerne, men det er der en mulighed for allerede i dag, og det kan der også være fremover.
Jørgen Winther (V), 2002-03-12:
Jeg må sige, at Enhedslisten og Det Radikale Venstre melder klart ud.
De er imod det her og stemmer nej.
Derimod er det for mig ét stort spørgsmålstegn, hvad Socialdemokraterne mener.
Den socialdemokratiske ordfører står her på talerstolen og siger: Socialdemokratiet er imod principperne i dette her lovforslag.
Socialdemokraterne er imod, at flere patienter skal behandles på privathospitaler.
Socialdemokraterne er dybt betænkelige ved, at det går ud over de medicinske patienter på medicinske afdelinger.
Socialdemokraterne tror ikke på, at ventetiderne bliver kortere.
Socialdemokraterne er imod alle de gode intentioner, alle de gode principper i dette her lovforslag, og alligevel stemmer Socialdemokratiet for forslaget.
Venstre stemmer for, fordi vi er for.
Det vil jeg gerne have et svar på.
Bertel Haarder (V), 2002-03-12:
Så vidt jeg kan høre og huske fra avislæsningen, drejer det sig om en yngre, enlig person, som efter min mening bør sammenlignes med en uddannelsessøgende, som jo får en lavere ydelse, og som til gengæld kan tjene penge ved siden af.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-12:
Jeg vil derfor spørge, om integrationsministeren har en hemmelig aftale med erhvervs- og boligministeren om at sikre, at det rent faktisk er muligt rundtomkring i kommunerne at skaffe boliger til mennesker, der er på så lavt et niveau, som man er her nede på, nemlig omkring de 1.350 kr.
Mig bekendt er det uhyre sjældent, at man løber ind i boliger til den lave pris.
Så jeg vil høre: Er der hemmelige aftaler, som sikrer, at det rent faktisk er muligt for kommunerne at anvise boliger til så lave ydelser?
Bertel Haarder (V), 2002-03-12:
Jeg har i dag i samme avis svaret på præcis den lille reportage, for
det, som jeg syntes var det mest forbløffende ved den historie i søndags, var, at formanden for de danske socialchefer opviste en betydelig fantasiløshed med hensyn til, hvordan man løser det problem, som nogle kan få, med at få pengene til at slå til.
Jeg siger nogle, for det drejer sig altså i hver kommune om ganske få personer.
Det, jeg tillader mig at sige i dag i samme avis til socialcheferne, er: Når nu visse kommuner her i landet magter at tilbyde arbejde til samtlige kontanthjælpsmodtagere - danske såvel som udenlandske - kunne det så ikke tænkes, at man i det mindste i alle kommuner kunne skaffe job til den lille håndfuld, som det vil dreje sig om i de fleste kommuner, som kan dokumentere, at de ikke kan få pengene til at slå til? Jeg synes, at vi nu skal mobilisere noget fantasi på det her felt i stedet for blot at lave regnestykker.
Det er jo ikke så mærkeligt, at når folk har indrettet sig på det nuværende system, og når man så sætter dem ned i forhold til det system, får de et problem på kort sigt.
Det er der jo ikke noget mærkeligt i.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-12:
Integrationsministeren har nu sammen med beskæftigelsesministeren udarbejdet en integrationspolitik.
Jeg vil derfor godt - hvis det er sådan, at ministeren vil høre -
spørge ministeren: Hvordan hænger det sammen, når vi i Jyllands-Postens søndagsavis kunne se, at forudsætningen for, at man kunne få arbejde, var, at man talte dansk? På trods af at Jyllands-Posten via en afprøvning af en gruppe mennesker i en hel måned har undersøgt, om de kan leve af den lave integrationsydelse, er det så integrationsministerens ambition og opfattelse, at folk skal leve på den lave integrationsydelse, selv om de alligevel ikke kan komme på arbejdsmarkedet?
Eller hvordan agter ministeren rent faktisk at sikre, at man bliver integreret - det vil sige bliver en del af det danske samfund - hvis det viser sig, at man ikke kan komme på arbejdsmarkedet?
Svend Aage Jensby (V), 2002-03-12:
Lad mig slutte besvarelsen med at sige til hr. Søvndal, at jeg synes, hr. Søvndal skulle glæde sig over, at der tilsyneladende foregår intense, frugtbare forhandlinger mellem USA og Rusland om nedskæring af atomvåbenpolitikken, i stedet for at anvende et avisreferat, der citerer noget fra en rapport, som ingen kender noget til.
Det er da værd at glæde sig over, og andet kan jeg ikke oplyse hr. Søvndal om den såkaldte rapport
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-12:
Men det er jo det, der er det forskrækkende i rapporten her.
Vi diskuterer ikke selvforsvar.
Vi diskuterer en situation, hvor der i forhold til lande, der ikke selv har atomvåben, ifølge rapporten udarbejdes planer om, at USA starter en atomkrig.
Vi diskuterer scenarier, hvor man bruger atomvåben på det tidlige tidspunkt, altså langt, langt inden vi er i nærheden af selvforsvar, altså anvender dem offensivt.
Her undrer det mig bare, at en svensk regering, som må formodes at have samme oplysningsniveau som en dansk regering, er i stand til at udtale sig, synes jeg, befriende klart i forhold til denne her voldsomme skærpelse af atomvåbentruslen, og at den danske regering ikke er i stand til at sige noget - og er det en klassificeret rapport, kan vi ikke engang få den at se og få lov til at diskutere den.
Det angår jo i ordets egentlige betydning vores alles fælles fremtid, og det er derfor, det undrer mig, at den danske regering er så bovlam.
Svend Aage Jensby (V), 2002-03-12:
Jeg har ikke hørt og set, hvad den svenske udenrigsminister har sagt, overhovedet ikke.
Jeg kender ikke rapporten.
Regeringen kender ikke rapporten.
Hvis USA har til hensigt at føre den her politik, går jeg ud fra, at USA naturligvis vil drøfte det med sine allierede, men USA har altså også i sin fuldstændig legitime ret til selvforsvar nogle egne vurderinger, de kan gøre sig.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-12:
Jeg synes, den danske regering kendetegnes ved at være utrolig stille i sine vurderinger af, hvad der sker andre steder i verden.
Jeg læste den svenske udenrigsminister, som formentlig har samme oplysningsniveau, som vi har - vil jeg tro - nemlig at have orienteret sig i den internationale presse, og hun er utrolig skarp og utrolig præcis, for det her drejer sig om noget ganske principielt, nemlig om vi skal sænke atomtærskelen så langt ned, at atomkrig fremover bliver en langt større sandsynlighed, end vi har set indtil nu.
Jeg forstår godt, at ministeren ikke kan kommentere en ikke læst rapport, men ministeren kan vel godt forholde sig til de to centrale spørgsmål.
Det første spørgsmål: Vil den danske regering acceptere, at USA laver planer med angreb med atomvåben i lande, der ikke selv har atomvåben?
Det betyder at forlade afskrækkelsesdoktrinen til fordel for en aktiv atomdoktrin.
Det andet spørgsmål: Vil den danske regering acceptere, at USA anvender atomvåben på det tidlige tidspunkt for at undgå, at situationer udvikler sig?
Det er også en helt ny doktrin.
Svend Aage Jensby (V), 2002-03-12:
Så vidt jeg umiddelbart forstod på hr. Søvndals første spørgsmål,
lå der i spørgsmålet, at den rapport, som hr. Søvndal tænker på, men som hr. Søvndal ikke har læst, ligesom jeg heller ikke har, skulle være kommet ud ved en tilfældighed og et uheld.
Hvis det derfor drejer sig om klassificerede oplysninger, vil den naturligvis ikke blive stillet til hr. Søvndals rådighed, hvis Amerika overhovedet vil stille den til rådighed for den danske regering, hvis rapporten måtte findes.
For det andet vil jeg sige, at den danske regering følger opmærksomt med i den politik, der føres i NATO, som vi er medlem af, og vedrørende strategien i NATO og de vurderinger, man dér foretager sig, følger vi opmærksomt med. Så jeg kan ikke oplyse hr. Søvndal mere om det.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-12:
Jeg har heller ikke set rapporten.
Jeg har også kun set gengivelsen af den, men det er i og for sig hårrejsende nok.
Jeg vil spørge ministeren, om han vil indhente rapporten og sikre, at Forsvarsudvalgets medlemmer, måske også Det Udenrigspolitiske Nævns medlemmer, bliver beriget med rapporten, for så kan vi vende tilbage til en mere uddybende diskussion om det.
Det er jeg for så vidt meget indforstået med.
Det reelle i det er: Hvis oplysningerne, som de er gengivet i Berlingske Tidende i dag, er rigtige, vil man på to afgørende punkter ændre atomdoktrinen, dels i retning af at kunne anvende dem i forhold til lande, der i dag ikke har atomvåben, dels i forhold til at kunne anvende dem på det meget tidlige tidspunkt for at bekæmpe eventuelt kommende trusler.
Jeg synes måske godt, at forsvarsministeren kan forholde sig til, om forsvarsministeren synes, at det er klogt at gå ind og ændre doktrinen, så man reelt sænker tærskelen for anvendelse af atomvåben til et punkt, vi aldrig har set så lavt før.
Det har jo altid været sådan, at atomvåbnene var reserveret til afskrækkelse.
Her er de pludselig aktive ...
Svend Aage Jensby (V), 2002-03-12:
Jeg kan sige til hr. Søvndal, at jeg ikke er bekendt med den rapport, og jeg kan naturligvis ikke kommentere en eventuel foreliggende rapport på baggrund af nogle avisudtalelser.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-12:
Ifølge forlydender i weekenden, som er gengivet i den amerikanske presse og også i den danske presse i dag, er USA i gang med grundlæggende at ændre sin atomstrategi på i hvert fald to punkter.
Det ene er, at man vil anvende atomvåben mod stater, der ikke selv har atomvåben.
Og det andet er, at man vil anvende atomvåben offensivt og ikke kun defensivt for på et tidligt tidspunkt at imødegå påståede trusler.
Det er en dramatisk ændring af tærskelen for anvendelse af atomvåben, der hermed lægges op til.
Rapporten er jo kommet ud, fordi nogle journalister har fået fingre i den.
Den var næppe beregnet til udvortes brug, om man så må sige.
Det er en rapport, hvor der syv navngivne lande, og opgaven i forsvarsministeriet er i forhold til de syv pågældende lande at udarbejde konkrete planer for anvendelse af atomvåben.
Det her er alvorligt i et omfang, vi ikke har set i mange, mange år, og jeg vil spørge, hvad den danske regerings holdning er, og om den danske regering vil reagere på baggrund af det her.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Hr. Thulesen Dahl fik ikke tid til lige at svare på det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg forstod, at nybesættelsen af direktørstillingen er den indrømmelse, som Dansk Folkeparti har fået i de her forhandlinger.
Men hvad mener Dansk Folkeparti om, at der er en uafhængig bestyrelse?
Er det noget, Dansk Folkeparti går
ind for, at der er en uafhængig bestyrelse for det menneskerettighedscenter?
Selvfølgelig står man ved det kompromis, man har lavet med regeringen, det er klart, ellers havde man formentlig ikke lavet det.
Men hvis man selv skulle bestemme, går man så ind for, at der skal være en sådan uafhængig bestyrelse, som ansætter direktøren, afskediger direktøren og i det hele taget bestemmer, hvordan tingene skal gøres uden politisk indblanding udefra?
Anne Baastrup (SF), 2002-03-12:
Jeg kender en lang række unge, som meget, meget gerne ville have anvisning til et værelse, som kunne fås til 1.350 kr. Det vil jeg meget gerne have en liste over, således at vi kan hænge det op rundtomkring på de forskellige typer af uddannelsesinstitutioner.
Der vil komme run på den type værelser.
Men integrationsministeren har jo i den forbindelse også glemt, at de studerende har mulighed for at få arbejde, og der er en anden overskrift: En af grundene til, at de ikke kan få arbejde, er, at de ikke taler dansk; tal dansk som forudsætning, lær noget dansk, så kan det være, at vi kan kigge på det.
, da man allerede med det samme agter at sætte dem ned på den lave ydelse og så i øvrigt fastholde dem på det niveau - forhåbentlig med en husleje på 1.350 kr.
Vi får se.
Det næste, jeg vil spørge om, er: Hvordan kan det være, at integrationsministeren i sit forsøg på at være kreativ og udvikle sin fantasi, således at disse mennesker kan komme i arbejde, så nedlægger en af de tilsyneladende mest værdifulde institutioner, hvor det drejer sig om en kampagne for integration og om at få 1.000 mennesker i arbejde inden for staten?
Hvorfor nedlægger regeringen det?
Er det et forsøg på at udvise ny fantasi?
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Jeg må sige, at det er symptomatisk for den situation, som Danmark befinder sig i, som regeringen befinder sig i, at Venstres ordfører indleder med at sige, at menneskerettigheder stadig væk er et liberalt grundlag, stadig væk er noget, der er værd at kæmpe for.
Det indledte ordføreren med at sige, og det tror jeg er symptomatisk for situationen i øjeblikket, for alle ved, selv Venstres ordfører ordfører har erkendt det, at Danmark har lidt skade i forhold til den måde, regeringen har håndteret hele denne her sag på.
Jeg har i udgangspunktet et konkret spørgsmål til hr. Jens Rohde, og det drejer sig om den aftalepartner, man har i forhold til finansloven og i forhold til Det Danske Center for Menneskerettigheder.
Det er sådan, at hr. Søren Krarup fra Dansk Folkeparti er citeret for her den 3. marts 2002 i et nyhedsindslag at have sagt, at menneskerettigheder betragter man som et terrorredskab - som et terrorredskab, det var det ordvalg, der blev brugt.
Jeg skal så bare høre, om Venstres ordfører er enig i, at det er sådan, det forholder sig, og hvis Venstres ordfører ikke er enig i det, hvordan kan det så være, at man har lavet en aftale med Dansk Folkeparti om noget så vigtigt som et menneskerettighedscenter, hvis der er så stor uenighed.