runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Enhedslisten støtter, at vi får indført hygiejnestandarder på de danske sygehuse.
Derfor var vi positive, da Socialdemokraterne fremsatte deres forslag, og vil også stemme for, såfremt det kommer til betænkning og stemmeafgivning.
Vi mener, det er fuldstændig tåbeligt, at der ofte bliver skåret ned på rengøringen på hospitalerne, for, som mange ordførere har været inde på under debatten, det er helt afgørende for en god behandling, at der også er en god hygiejne.
Der er mange dygtige ansatte på sygehusene, der gør meget og gerne vil gøre endnu mere for at sikre en god hygiejne, men når der konstant bliver skåret ned, og rengøringen kommer igennem de forskellige udliciteringer osv., så personalet skal løbe stærkere og stærkere og får mindre og mindre tid til at gøre rent, er det også så utilfredsstillende for de ansatte selv, at de bliver enormt stressede og nedslidte, og en del af dem så nedslidte, at de må gå på førtidspension, fordi de simpelt hen ikke kan leve op til de krav, der er til en god hygiejne.
Så hvis man skal sikre ordentlig hygiejne på sygehusene, handler det også om at sikre, at der bliver en ordentlig normering for det personale, der skal sørge for, at der er rent.
Vi tror ikke på, at konkurrencen, udliciteringen her vil medvirke i en positiv retning.
Tværtimod kan man se af de resultater, man indtil nu har set på udlicitering af rengøring, at det går den modsatte vej.
Hvis Dansk Folkeparti tror, at det ikke er nok, at sygehusledelserne får en påtegning fra kontrollen om, at de ikke lever op til ordentlige hygiejnestandarder, at de er nødt til også at få sådan en smiley for at kunne få det helt skåret ud i pap, at hygiejnen ikke er god nok, før de gør noget ved det, så vil vi da gerne være med til at se på det. Vi tror ikke helt, at det er nødvendigt.
Vi tror, det må være nok med den kontrol, der kommer i skriftlig form, men vi vil gerne se på, at man giver en smiley til sygehusledelsen også. Vi har de samme betænkeligheder, som andre ordførere har været inde på, hvis man forventer, at patienter, der bliver akut indlagt, skal sige: Nej, her er en dårlig smiley, så jeg vil gerne ud i ambulancen igen og køres videre til det næste sygehus mange kilometer væk.
Det tror vi altså ikke rigtig er så betryggende for patienterne, så derfor vil vi gerne høre lidt mere om, hvem det er, man egentlig forestiller sig, at den smiley skal henvende sig til, før vi ser på det.
Men som sagt håber vi, at det lykkes at udmønte det flertal, der er for indførelse af hygiejnestandarder, i, at der så også bliver vedtaget et forslag i denne samling, som sikrer, at de hygiejnestandarder nu bliver ført ud i praksis.
Naser Khader (RV), 2003-05-09:
Jeg udelukker ikke, at der er en sammenhæng mellem hygiejne og infektioner, visse former for infektioner.
Men jeg stillede det spørgsmål, om der er en direkte årsag til alle former for infektioner.
Altså som sagt, jeg er sympatisk indstillet over for forslaget, men også skeptisk og har en del spørgsmål, jeg gerne vil have afklaret, før jeg vil sige ja eller nej til at være med til en beretning.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Jeg behøver jo ikke at gentage fru Lone Møller, for det vil jeg så også opfordre til.
Og det viser tallene jo helt klart at der er, når der er 80.000 - det tror jeg var tallet i år 2001 - der får infektioner på de danske sygehuse.
Det koster godt 1 mia. kr.
Altså vi skal jo ikke smide 1 mia. kr. ud i den blå luft, fordi vi ikke har en ordentlig hygiejne på vores sygehuse.
Men der er jo mange ting inden for det her felt, og jeg håber da, at hr. Naser Khader forstår, at der er behov for det.
Selvfølgelig får vi ikke noget gratis.
Det koster penge.
Men det, jeg vil høre hr. Naser Khader om, er, om hr. Naser Khader og Det Radikale Venstre vil være med til at lave en beretning, som jeg kan forstå der måske kan blive tilslutning til, til det her forslag, så vi går videre og får en udvidet model, som ministeren så har bekendtgjort vil komme.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på - nu har jeg desværre ikke fået det hele med herned - alle de spørgsmål, jeg har stillet til den tidligere socialdemokratiske regering og de tidligere sundhedsministre, og det er mange, hvor jeg simpelt hen har fået henholdende svar: Man var i gang med noget, man var i gang med noget.
Sådan lød det hele tiden.
Nu bliver der sat skub i det, og jeg er sådan set glad for, at vi har fået fremsat dette forslag; det var faktisk det, jeg sagde, da Socialdemokratiet fremsatte deres forslag i oktober måned, nemlig at vi havde noget på bedding, for hvis det ikke lykkedes at få Socialdemokratiets forslag igennem, ville vi sætte vores på dagsordenen, og det er det, vi har gjort.
At der så er et pres fra Socialdemokratiet nu, til trods for at man har haft mange år til at lægge yderligere pres på regeringen før 2001, var det vel, jamen altså lad os tage det positivt, lad os se at komme i gang.
Fru Lone Møller var selv inde på, at det drejede sig om 80.000 patienter, det er faktisk 300.000 liggedage, og det koster over 1 mia. kr. Lad os bruge den milliard kroner til behandling af patienterne, til at forbedre og forebygge i stedet for på infektioner, sårbehandlinger osv.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
hvad der er lavet i den socialdemokratisk ledede regerings tid
Der er ingen tvivl om, at der var mange ting, der ikke blev lavet, der var formentlig også nogle ting, som ikke blev lavet godt nok, men det skal i hvert fald ikke bevirke, at jeg skal henslæbe resten af min tid i det her Folketing med at tænke på, hvad der ikke blev lavet, mens Socialdemokratiet sad i regering.
Fru Birthe Skaarup siger, at nu er vi jo i gang.
Jamen siden år 2001 har fru Birthe Skaarup haft mulighed for at trykke på de grønne knapper og være i gang.
Vi kunne have været i gang i 2001.
Så kan det godt være, at hun ikke kunne få Socialdemokratiet i tale inden år 2001, men der er da ingen undskyldning for at sige, at der ikke sker noget som helst nu.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Birthe Skaarup: Hvis Socialdemokratiet sætter deres hygiejneforslag til betænkningsafgivelse på onsdag, vil fru Birthe Skaarup så ikke synes, at det er bedre ikke kun at være i gang, men at være rigtig i gang ved at trykke på de grønne knapper inden sommerferien?
Jeg vil da gerne spørge fru Birthe Skaarup, hvis hun mener noget med det her, om hun kan stemme for, at forslaget bliver vedtaget inden sommerferien; jeg er sikker på, at der er et flertal.
Eller er det bare hykleri?
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Sagt til fru Lone Møller: Sidste gang, Socialdemokratiets forslag var til behandling, var til første behandling den 31. oktober 2002.
Den 2. april 2002 behandlede man B 66 fra Socialdemokratiet.
Jeg vil godt sige, at det forslag, vi har lavet med smiley-ordningen, altså ikke er nøjagtig det samme som Socialdemokraternes, og derfor synes vi selvfølgelig, at vores er en tand bedre.
Det er derfor, vi arbejder videre med det her forslag, og jeg håber på, at Socialdemokratiet vil tilslutte sig dette forslag, der går lige en tak videre end det på ganske få sider.
Men lad os nu se, for der er jo tilkendegivelser fra ministeren om, at vi kan få udbygget det endnu mere, og det synes jeg faktisk vi skal.
Vi skal udbygge det endnu mere for patienternes skyld, for det er det, det handler om.
Det er jo de mange, mange tusinde infektioner, som overhovedet ikke giver livskvalitet for en indlagt patient, vi skal komme til livs.
Lene Garsdal (SF), 2003-05-09:
Nu er jeg jo ikke så gammel i gårde her på Tinge, og jeg må sige, da jeg læste forslaget, synes jeg, det var et bemærkelsesværdigt forslag.
Altså i SF støttede vi det beslutningsforslag fra Socialdemokratiet, som har været fremsat flere gange og senest i oktober, om at indføre ensartede hygiejneregler på de danske sygehuse.
Så ser man, at baggrundsmaterialet her er fuldstændig identisk med det, og så undrede jeg mig såre over, at det ikke vandt støtte hos Dansk Folkeparti dengang.
Men sådan er reglerne åbenbart herinde.
Det skal man ikke tage så tungt.
SF støttede forslaget fra Socialdemokratiet, fordi det dokumenterede, at hygiejneniveauet har stor betydning for patientsikkerheden, og at der samtidig var udviklet hygiejnestandarder, som bare ventede på at blive brugt.
Derfor fatter jeg stadig væk ikke, at Dansk Folkeparti ikke støttede det, men det vil jeg nu ikke trampe mere i.
For SF er det af afgørende betydning, at hygiejnen kommer i højsædet på de danske sygehuse, så patienterne kan være trygge ved at blive behandlet der og selvfølgelig også være sikret mod de alt, alt for mange infektioner, som vi har hørt tallene for i dag.
En smiley-ordning er god i restauranter eller fødevarebutikker, hvor man kan vælge en anden butik, hvis der er en smiley, der ikke lige sikrer kvaliteten.
Men hvad skal en patient stille op på et sygehus, som fru Lone Møller også sagde, hvis hun bliver indlagt akut, og det så er en sur smiley, der møder hende i døren. Hun kan jo ikke bare vælge et andet sygehus.
Og det vil jeg sige skaber ikke tryghed for en patient.
Så for SF at se skal der selvfølgelig være en hygiejnestandard på sygehusene, og den skal komme, jo før jo bedre.
Så finder vi i øvrigt, at sygehusene bør anvende de ressourcer, de har, på at forbedre hygiejnen og ikke på administrativt besværlige forslag som det her.
Så som det fremgår, kan SF ikke støtte forslaget, fordi vi finder, det vil skabe utryghed hos patienterne.
Men hvis der bliver en betænkningsafgivelse på onsdag om det tidligere forslag, vil vi støtte det.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Fru Lene Garsdal kan ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke støttede det tidligere forslag fra Socialdemokratiet, og det var jo, fordi vi fik at vide, at der var noget på vej, at det var under opsejling.
Vi synes så, og det sagde vi også, det kan man jo læse i referatet, at såfremt der ikke kom noget meget hurtigt, ville vi fremsætte vores eget forslag, som faktisk allerede lå næsten klar til at blive trykt.
Det er baggrunden for det her, og vi synes, vi har udbygget det noget mere end Socialdemokratiets.
Men jeg vil sige til fru Lene Garsdal, at jeg tror ikke, der vil blive mange sure smileys på de forskellige afdelinger.
Vi sætter en konkurrence i gang, og lur mig, om ikke vi får de store smil frem, hvis vi bruger smileys, og det håber jeg vi gør.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Jeg kunne måske så anbefale hr. Naser Khader at læse spørgsmålene og svarene fra behandlingerne af de to yderligere forslag.
Så tror jeg måske, hr. Naser Khader kunne få en masse ting oplyst.
Det fremgår i hvert fald af et af svarene, at Sundhedsstyrelsen fra Statens Serum Institut har fået oplyst, at sårinfektioner i gennemsnit forlænger indlæggelsesvarigheden med 10-14 dage, og andre infektioner som f.eks. urinvejsinfektioner og nedre luftvejsinfektioner forlænger indlæggelsesvarigheden med 6-7 dage.
Selvfølgelig kan man ikke give en hundrede procents garanti for, at det er hygiejnen, men sårinfektioner er i hvert fald i stor udstrækning et spørgsmål om, at der måske ikke er helt rent.
Så det var bare en anbefaling om måske at læse det materiale, der ligger til de to forslag.
Det kan man blive ret klog af.
Fru Birthe Skaarup henviser til det beslutningsforslag, der blev fremsat den 22. oktober 2002.
Må jeg erindre om, at det var en genfremsættelse fra folketingsåret år 2001-02.
Så vil jeg gerne sige til fru Birthe Skaarup, at det er rigtigt, at det ikke er det samme forslag.
85 pct. er identisk, og så er der en eller anden smiley-ordning, som vi altid kan diskutere, men jeg vil meget gerne tilkendegive, at Socialdemokratiet vil stemme for fru Birthe Skaarups forslag. Derfor forventer jeg så også, at fru Birthe Skaarup mener noget med det, så fru Birthe Skaarup sørger for, at forslaget bliver vedtaget inden sommerferien, hvis der er en mulighed for det.
Kim Sejr (RV), 2003-05-09:
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti nævner screening, for nu er det jo ikke sådan, at traume- og torturramte flygtninge, når de kommer til Danmark, ligefrem stiller sig op på en piedestal og begynder at fortælle om, hvilken form for tortur de har gennemgået.
Det forholder sig faktisk lige modsat.
Tortur- og traumeramte flygtninge vil nemlig helst ikke ud med sproget om, hvad det er, de har været ude for.
Derfor har vi jo et kæmpemæssigt problem, når vi fordeler vores flygtninge.
Vi sender folk ud, og de bliver boligplaceret, mens de i virkeligheden viser sig at have et kæmpestort behandlingsbehov.
Vi ved det bare ikke.
For at sikre, at vi får den viden, foreslår Det Radikale Venstre, at vi får foretaget den screening på stedet, så vi får et stort og grundigt overblik over, hvad behandlingsbehovet egentlig er. Med hensyn til den behandling og den dokumentation, der foreligger der, skal det naturligvis ikke være sådan - og jeg håber heller ikke, at det er sådan i virkeligheden - at det er noget, der går tabt undervejs i et eller andet bureaukrati mellem den ene og den anden instans.
Anita Knakkergaard (DF), 2003-05-09:
Med hensyn til hvad Røde Kors har med det at gøre, vil jeg sige, at der jo står i forslaget med hensyn til asylfasen, at der skal man kunne påbegynde en behandling og i hvert fald en udredning, så man senere kan blive boligplaceret.
Det er her, man laver nogle af de udredninger, man gerne vil have i kommunerne, men man ser mange gange i kommunerne og i amterne eller på behandlingsstederne, at disse ting ikke følger med.
Det ville være rart, at man fik dem.
Man kunne jo forestille sig, at f.eks. sprogskolerne kunne have glæde af de rapporter. Med hensyn til hvor jeg har mine oplysninger fra, så har jeg haft kontakt med Amtsrådsforeningen, jeg har haft kontakt med KL, jeg har haft kontakt med Aalborg Kommune, og jeg har haft kontakt med et af behandlingsstederne.
Jeg har ikke læst den rapport, hr. Naser Khader henviser til.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Svangreomsorgen er vel ikke det sundhedspolitiske emne, der har været højst prioriteret på dagsordenen.
Det er også sjældent, der har været grund til at sætte fokus på den hjælp og den vejledning, vi yder fødende kvinder før, under og efter fødslen. Alligevel har man i mange amter livligt diskuteret antallet af fødesteder, men desværre har man sjældent diskuteret kvaliteten af den service, man yder de fødende kvinder og for den sags skyld også deres mænd.
Jeg bifalder de retningslinjer, som Sundhedsstyrelsen har udarbejdet.
Som Venstres ordfører sagde: Vi har jo nogle retningslinjer.
Ja, men nu er det jo sådan, at det ikke altid er ensbetydende med, at de bliver efterfulgt.
Det er vel også årsagen til det her forslag. Jeg synes, det er vigtigt, at kvinder under deres graviditet får de nødvendige råd og den nødvendige vejledning for at komme igennem graviditeten bedst muligt.
Den vejledning kan bl.a. omhandle kostvejledning, hjælp til rygestop og selvfølgelig særlig rådgivning for kvinder med komplicerede graviditeter og dem, som er i risikozonen.
Samtlige fødende kvinder har behov for at føle tryghed under fødslen.
En jordemoders tilstedeværelse under hele fødselsforløbet burde være en naturlig ting i et moderne samfund.
Det vil for det første gøre oplevelsen bedre for kvinden.
Det vil også gøre, at der i hvert fald formentlig ikke vil opstå så mange komplikationer.
Der er selvfølgelig også en grund til, at Sundhedsstyrelsens retningslinjer anbefaler, at jordemoderen besøger kvinden på barselafdelingen.
Når forældrene får mulighed for at diskutere fødslens forløb med en jordemoder,
er det bestemt nemmere at få bearbejdet fødslen og komme hjem i god ro og orden.
Graviditet er ikke en sygdom, men ikke desto mindre er det jo en periode i en kvindes liv, hvor der er brug for særlig vejledning om, hvordan hun gør det rigtige, og vejledningen skal selvfølgelig også inddrage resten af familien, herunder manden.
Derfor er det da dybt tåbeligt, at man har skåret på det billigste forebyggende tiltag.
Mange amter har skåret på fødselsforberedelsen, og mange har sagt til mig: Er det da ikke noget, de fødende selv kan betale? Jo, kvinder, som har en økonomi, som jeg har, kan sagtens betale det.
Men dem, der måske har mest brug for det, har altså temmelig svært ved at betale 1.500 kr. til et AOF-kursus.
Vi mener generelt ikke i
Socialdemokratiet
, at vi skal lovgive i detaljer på sundhedsområdet, men på det her område har der virkelig været mulighed for at gå ind og forringe det, så derfor vil vi gerne støtte det her forslag.
Men generelt kan vi støtte forslaget.
Hans Andersen (V), 2003-05-09:
Da fru Ester Larsen ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Med B 81 fremsætter Enhedslisten forslag om ved lov at sikre gravide ret til at deltage i fødselsforberedelse, ved lov at sikre fødende ret til at have en jordemoder til stede under hele fødselsforløbet og ved lov at fastsætte ret til en samtale med en jordemoder som opfølgning på fødselsforløbet.
Intentionerne i forslaget er positive.
Der er vist ingen politikere, der ikke finder det rigtigt at sikre tryghed og sikkerhed omkring graviditet og fødsel.
Men det forekommer uhensigtsmæssigt at lovgive så detaljeret om omsorgen for gravide og fødende.
Som bekendt er gravide og fødende sikret en række
forebyggende ydelser.
Lovgivningen sikrer også ret til hjemmefødsel.
Forslagsstilleren vil gøre det til et retskrav for den fødende, at der skal være jordemoder til stede under hele fødslen.
Den eneste fødselsform, der i dag er tilrettelagt ud fra den forudsætning, er hjemmefødsler, så hvis man prioriterer det forhold højt, bør man nok overveje den form. Ud over de lovpligtige ydelser tilbyder amterne yderligere ydelser, men de tilbyder ikke alle de samme.
Sundhedsstyrelsen har udarbejdet retningslinjer for svangreomsorgen, hvor man oplister en række anbefalinger.
Ministeren har tilkendegivet i dag, at regeringen er indstillet på at få afklaret, i hvilket omfang anbefalingerne efterleves.
På den baggrund ser vi i Venstre ingen anden anledning
til at iværksætte lovgivningsinitiativer her og nu og kan derfor ikke støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Det glæder mig, at ministeren siger, at regeringen er enig i intentionerne og mener, at man skal iværksætte en undersøgelse for at se, om det virkelig er rigtigt, at amterne skærer ned i stedet for at sætte flere ressourcer ind.
Det kan så undre, at ministeren har behov for at undersøge det, når vi andre kan se det i pressen hver dag og også kunne høre det på den eksperthøring, der var i Sundhedsudvalget.
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-09:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Mogens Nørgård Pedersen, var nødt til at tage af sted,
skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Kristeligt Folkeparti er som udgangspunkt principielt positiv over for det fremsatte forslag. Vi er enige i, at den nuværende ordning har nogle uheldige konsekvenser, og at det kan være rigtigt at bruge en indkomstgrænse som kriterium i stedet for alder.
Vi mener dog også, at det er en stor og kompleks gruppe, der er omfattet af ordningen nu, og derfor er vi ikke helt sikre på, at man ved at bruge en indkomstgrænse i stedet for en aldersgrænse vil undgå utilsigtede konsekvenser.
Vi synes også, det kunne være interessant at vide, hvad der ville ske, hvis man i den nuværende ordning betalte markedsrenten, altså uden nødvendigvis at ændre aldersgrænsen til en indkomstgrænse.
Med disse overvejelser in mente er Kristeligt Folkeparti principielt positivt indstillet over for forslaget.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Jeg anede også nogle positive bemærkninger i Kristeligt Folkepartis ordførers ordførerindlæg.
Så var der en bred front, som afviste det her forslag, hvor jeg også måtte finde Enhedslisten.
Nu skal jeg ikke lægge fru Line Barfod det til last, men jeg undrer mig lidt over, at man i Enhedslisten kan støtte en ordning, som er bygget op efter et kriterium, som hedder, at uanset hvilken økonomisk situation man er i, skal man have en fordel, bare fordi man har en bestemt alder.
Det, der netop er sigtet med det her, er at gøre op med den fejltagelse, som fru Gudrun Laub lagde for dagen i sin ordførertale, nemlig at ældre er en svag gruppe.
Det er i SF's øjne noget vrøvl.
Ældre er en ekstremt sammensat gruppe, hvor der er virkelig dårligt stillede mennesker, men hvor der også er - og der bliver flere og flere - utrolig mange, som er utrolig friske, klarer sig utrolig godt og også har en utrolig god økonomi.
Derfor er det en gammeldags måde at tænke på at sige, at man skal have tilskud, man skal have særordninger, f.eks. en ordning som denne her med favørrente, alene fordi man er i en bestemt alder.
Det skal gives efter kriteriet: Hvem er det, der har behov?
Jeg vil så bare lige indskyde som bemærkning, at netop fordi man har kriteriet, at der skal være friværdi i ejendommen for at optage de her lån, er der grænser for, hvor galt det kan gå for unge. Så jeg er ikke så bekymret over det, og jeg synes sådan set, det er en god mulighed for økonomisk trængte uanset alder at kunne udskyde deres skat på den her måde.
Jeg synes, det er meget lidt målrettet at give det til ældre bare på grund af deres alder.
Jeg synes, at det er udtryk for en politik, som giver privilegier til ældre og på den måde er en ungdomsfjendsk politik, som ligger meget godt i tråd med regeringens øvrige tiltag.
Men jeg takker for bemærkningerne, og jeg takker de partier, som gav deres tilslutning, og ser frem til udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Enhedslisten betragter det i udgangspunktet som en god idé, at pensionister kan få indefrosset deres ejendomsskat. Vi synes, det er fint, at ældre har mulighed for at blive boende, selv om deres økonomi forringes f.eks. i forbindelse med, at ægtefællen dør.
Derfor er vi ikke indstillet på at fjerne
denne mulighed
, og vi mener heller ikke, at der er behov for at indføre et indtægtsloft.
Derimod er vi positive over for SF's forslag om, at ordningen ændres til en renteneutral ordning.
Vi er enige i, at der ikke er nogen grund til, at kommunerne giver et direkte tilskud til ældre husejere, og vil derfor gerne gå ind i en drøftelse at, hvordan der kan findes en løsning på dette problem.
Vi vil også gerne overveje, om en sådan ordning kan udstrækkes til andre grupper end pensionister.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-09:
Da den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Lad det være sagt med det samme, Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte dette lovforslag fra SF.
Som bekendt vil SF med forslaget ændre de nugældende regler om indefrysning af pensionisternes ejendomsskatter, så der fremover bliver tale om en generel regel, som kan bruges af alle boligejere, hvis husstandsindkomster ligger under 350.000 kr. Nu er der jo ganske mange pensionister, som har en husstandsindkomst på under 350.000 kr., så SF's forslag vil givetvis kun hindre et beskedent antal pensionister i at benytte ordningen.
Og det er vores vurdering, at der blandt pensionister med en husstandsindkomst på over 350.000 kr. næppe er mange, der overhovedet benytter sig af ordningen.
Derfor køber vi ikke SF's argument om, at ordningen fortrinsvis gavner en rig gruppe ældre, fordi denne gruppe kan få lån til en favorabel rente.
Efter vores opfattelse benyttes ordningen først og fremmest af en gruppe pensionister, som har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, fordi deres ejerbolig er pålagt betydelige økonomiske byrder i form af høje ejendomsskatter.
Derfor ser vi ingen grund til at ændre reglerne om indefrysning af pensionisternes ejendomsskatter, sådan som SF foreslår.
Og vi kan heller ikke støtte ideen om en generel mulighed for indefrysning af ejendomsskatter for alle boligejere med en husstandsindkomst på under 350.000 kr. En ejendomsskat er jo en ejendomsskat og ikke en indkomstskat.
At blande begreberne sammen, som SF lægger op til, kommer der næppe noget godt ud af.
Som sagt: Vi kan ikke støtte forslaget.