Jørn Pedersen (S), 2001-02-28:
Ja, nu her efter torskekrigen skal vi så til noget helt andet.
Det forslag om grundtakstmodel, vi har til forhandling i øjeblikket, er et forslag, der har været længe undervejs.
Faktisk er det sådan, at vi har set flere oplæg op gennem 1990'erne, hvor man har forsøgt at redegøre for, hvordan man måske kunne lave en byrdemæssig fordeling, der var bedre end den, vi kendte.
Mange af de berørte parter følte sig lidt nervøse for det nye, der skulle ske, og det bevirkede så, at man i foråret 2000 fik nedsat det, vi kalder Grundtakstudvalget, hvor nogle af aktørerne på området, f.eks. DSI, Børnesagens Fællesråd, Socialpædagogernes Landsforbund, Socialrådgiverne og andre satte sig sammen for at give et bud på, hvordan vi kan lave en model, der er fornuftig.
Og jeg vil sige, at det jo er glædeligt i dag, hvor vi førstebehandler lovforslaget, at kunne konstatere, at de forslag, som dukkede frem efter udvalget, faktisk er med.
Nu er det så foreslået, at forslaget skal træde i kraft den 1. januar 2002, og det vil sige, at der er god tid til at forberede sig på det, der nu kommer.
Ideen med den delte finansiering er faktisk baseret på love tilbage fra 1984 og 1985.
Man har gentagne gange hørt, at det var den mindst dårlige måde at løse det på.
Ingen har nok været særlig begejstret for metoden.
Fremover får vi så det grundprincip, at den, der bestiller ydelsen, betaler prisen.
Det er jo noget, vi kender i mange andre sammenhænge.
Hovedindholdet er selvfølgelig, at kommunen betaler grundtaksten, der højst må udgøre de faktiske udgifter, og at amtet betaler det yderligere.
Jeg skal nok lade være med at gå ind på de enkelte satser, de er jo nøje beskrevet i lovforslaget.
Men jeg vil godt sige, at det, der har været helt afgørende for Socialdemokratiet, er den kvalitetssikring, som vi også kan se i lovforslaget.
Vi er også meget tilfredse med, at der er afsat midler til kvalitets- og metodeudvikling.
Vi tror, vi får brug for pengene, og vi er sikre på, at de er med til at sikre, at kvaliteten bliver højere.
Vi hilser også med tilfredshed, at der nu kommer kvalitetsstandarder på hele voksenområdet.
Den konsulentfunktion, der nu kommer på handicapområdet i de fire regioner, hvor der bliver 14 konsulenter og en leder, tror vi faktisk vil være med til at løfte hele handicapområdet ganske væsentligt.
De regionale udviklingsråd, hvor også brugerne er sikret repræsentation, tror vi giver os et godt overblik over, hvad der foregår de forskellige steder, og i hvert tilfælde giver en mulighed for, at man kan få en god dialog om de problemer, man støder ind i.
Vi synes også, det er vigtigt for hele Folketinget, at socialministeren en gang om året kommer med en redegørelse til Folketinget, og jeg håber også, at det kan betyde, at vi får en debat om området.
Vi er også meget tilfredse med, at år 2002 og 2003 bliver en overgangsordning, hvor vi forsøger at sikre, at kommunernes økonomi ikke tager skade af, at vi indfører et nyt system.
Men jeg vil godt sige, at Socialdemokratiet vil følge udviklingen meget nøje, fordi det er et helt nyt område, og det er mange penge, vi har i spil.
Vi vil også være rede til at lave ændringer, hvis det viser sig undervejs, at der kommer nogle utilsigtede konsekvenser.
Jeg synes, vi må sige, at det er meget tilfredsstillende, at vi efter et langt forløb er nået frem til at have et lovforslag, hvor vi kan sige: Det ser efter vores bedste overbevisning ud, som om det er et godt lovforslag, som vi kan få glæde af på hele området.
Og så skulle jeg hilse og sige, at Det Radikale Venstre er fuldstændig enige med os, og de går også ind for lovforslaget, ligesom vi gør.