runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-12:
Som hr. Rasmus Prehn sagde, er han meget ny ordfører på området – og velkommen til i øvrigt – men når hr. Rasmus Prehn så siger, at man gerFttmo036.fm Page 2559
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
ne vil have det præciseret og understreget mere, ved jeg ikke, om hr. Rasmus Prehn så er i stand til at komme med nogle undersøgelser fra dansk side, som siger, at vi har et problem, og ikke blot kan henvise til, at der er nogle, der vurderer, at der måske er et problem i USA.
Men er der nogle, der har nogle konkrete eksempler på offentlig-private forskningsprojekter i Danmark, hvor der er nogle, der føler, at forskningens effektivitet og redelighed er blevet tilsidesat?
Jesper Langballe (DF), 2006-01-12:
Det ved jeg ikke.
Jeg har i min ordførertale tændt nogle advarselslamper.
Med hensyn til spørgsmålet om forskningsfriheden er der en idé om – det er sådan noget, især De Radikale er verdensmestre i – at man skal lave uvildige undersøgelser af alting, også de ting, som ethvert fornuftigt menneske kan sige sig selv, hvis man tænker sig lidt om.
Ole Glahn (RV), 2006-01-12:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er vigtigt, at man informerer om de tilbud, der er.
Jeg er også af den opfattelse, at kommunalbestyrelserne og de nuværende sammenlægningsudvalg også ved det, så jeg er ikke i tvivl om, at det her ville være kommet.
Men jeg er meget i tvivl om, om det her fremmer kvaliteten i oplysningerne, for kvalitet betyder, at man kommer ind og får en indsigt i, hvilken hverdag eksempelvis ens barn kan forvente at få på en institution eller i en skole.
Det gør man altså ikke bare ved nogle tal.
Der er andre kvaliteter, som man som forældre lægger vægt på.
De informationer får man f.eks. ved den samtale, man har, inden man bliver indskrevet på en institution eller på en skole.
Det er da vigtigt, at man kan søge på nettet og få at vide, hvornår der er åbent, og hvornår man kan forvente at man kan få løst andre sådanne objektive ting.
Men selve det om kvaliteten i institutionen skal man tale med de pågældende om, og det skal man også høre om blandt dem, der er brugere af systemet i dag, f.eks. forældrebestyrelse og forældre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Nu er det jo godt med konstruktiv kritik, men jeg føler jo også, at hr. Ole Glahn er kørt ud ad den gale vej, når han forholder sig så kritisk til forslaget.
Kunne hr. Ole Glahn ikke bare bekræfte, at det er tidens trend, at vi informerer om de ydelser, vi laver, at vi informerer om kvaliteten, og at vi kontrollerer, at kvaliteten er i orden, og at borgerne har krav på, at de ydelser, de får, også er noget, de kan informeres om?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Jeg anerkender, at det er en opgave, der skal løses.
Og hvis en informationsopgave absolut skal beskrives som bureaukrati, så kan vi godt være enige om, at der skal flere til at løse den her opgave.
Hvis det er bureaukrati, så er det efter fru Line Barfods definition bureaukrati, men efter min definition er det en positiv opgave, der skal løses for at understøtte det frie valg.
Det frie valg er jo det, der er så afgørende for os, og som vi synes er vigtigt for borgerne.
Hvordan skulle de ellers vælge, hvis ikke de får information?
Jeg synes det er helt nødvendigt at skabe sammenlignelig information, og derfor er jeg glad for, at der bliver brugt penge på den her opgave.
Line Barfod (EL), 2006-01-12:
Nu tror jeg sådan set, at der er en del borgere, ikke kun i den kommune, men mange steder, som er interesserede i, om man kunne bruge nogle penge på at få bedre forhold i børnehaver og på plejehjem osv. frem for at skulle bruge dem på regeringens korstog for, at der skal være så meget privat som muligt.
Det, jeg ikke helt kan forstå, er, at hr. Christian Wedell-Neergaard ikke vil anerkende, at det her er mere bureaukrati.
Så kan man være uenig eller enig i, om det skal være der, men det fremgår jo af de økonomiske konsekvensberegninger for forslaget, at det koster mellem knap 15 mio. og 17 mio. kr. at etablere den it, der skal laves her, og at man regner med, at det så vil koste 1,8 mio. kr. om året plus det, kommunerne skal have for at bruge al den tid, de skal, når de f.eks. skal beskrive den daglige rytme på samtlige plejehjem.
Fttmo036.fm Page 2589 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Jamen jeg accepterer ikke opdelingen i forbrugere og borgere.
Der er tale om en moderne kreds af borgere, som ikke kun ser på den ydelse, de får, men de har selvfølgelig også et ansvar for og en medleven i, hvad det er for nogle ydelser, de får leveret, og hvordan de får dem leveret.
Fru Line Barfod kunne næsten få det til at se ud, som om vi her opfinder et regelsæt, som vil give en kolossal stigning i omkostningerne og være unødigt bureaukrati, og det mener jeg slet ikke det er.
Det er en proces, som er godt i vej, og hvor borgerne har krav på at vide og kunne sammenligne og kunne se og derved kunne deltage i diskussionen.
Hr. Ole Stavad har jo gjort opmærksom på et udmærket eksempel, som jeg er sikker på interesserer borgerne i den kommune, det drejer sig om.
Line Barfod (EL), 2006-01-12:
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at borgere i dette land føler sig som forbrugere mere end som borgere, og at det, man har brug for, er sådan en slags forbrugeroplysning for at kunne sammenligne to varer.
Kunne ordføreren ikke bare et kort øjeblik prøve at overveje, om der var borgere, der også følte sig som borgere og derfor gerne ville have muligheden for at vide, hvad alt det egentlig koster, som jeg også opfatter som detailregulering og et enormt bureaukrati, med at vi skal skaffe alle de her oplysninger og presse på, for at der kommer private udbud, og hvad man egentlig kunne have fået af bedre service for det?
Når man f.eks., som det fremgår af forslaget her, skal til at oplyse om dagligdagens rytme på samtlige plejehjem i samtlige landets kommuner, så kunne det være, at den tid, der skal bruges på at beskrive dagligdagens rytme alle steder, og de ressourcer, det koster, kunne have været bedre anvendt til at tage sig af de ældre, at borgerne måske gerne ville have haft det valg, og at det var det, de hellere ville have man brugte ressourcerne på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Jamen jeg har lyttet til hr. Kristen Touborgs indlæg, og vi kan jo diskutere det videre.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-12:
Jeg kan så nøjes med at konstatere, at ordføreren i alt fald ikke er i stand til at finde andre lovforslag, der er mere detailregulerende end det her.
Det synes jeg dog alligevel er en vis imødekommelse.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Nu er det her en førstebehandling, hvor vi skal behandle den principielle stillingtagen, og jeg har jo sagt, at vi er positive over for lovforslaget og ikke betragter det som detailregulering.
Jeg kan ikke her stå og opfinde eksempler, men jeg vil meget gerne tilsende hr. Kristen Touborg et par eksempler på, hvorfor jeg mener at det ikke er unødig detailregulering.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-12:
Den konservative ordfører har adskillige gange fremhævet, at han ikke mener, at lovforslaget her er udtryk for detailregulering.
Det kan man godt undre sig over, men jeg skal indskrænke mig til at spørge: Kunne ordføreren ikke give et par eksempler på, hvornår man så finder det er detailregulering?
Hvis det her ikke er detailregulering, hvornår synes ordføreren så det er det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Nu tror jeg, at det med det ideologiske korstog er hr. Ole Stavads påstand.
Vi vil gerne levere de bedste ydelser til konkurrencedygtige priser.
Jeg mener ikke, at det, hr. Ole Stavad kommer med, er borgernær information.
Borgeren er jo interesseret i: Hvornår åbner det, hvornår lukker det, hvad koster det, hvad er det for en ydelse, jeg modtager, og hvem er det, der leverer den?
Og det mener jeg er det, der er indeholdt her.
Det har ikke til formål at øge graden af udlicitering, men det gør jo ikke noget, at der kommer nogle private leverandører, og hvis de så er både bedre og billigere, er det da med til at skabe en konkurrence.
Fttmo036.fm Page 2588 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Hensigten om gennemsigtighed er jeg helt enig med hr. Christian Wedell-Neergaard i at vi bør tilstræbe, så borgeren kan se, hvad der foregår.
Men hr. Christian Wedell-Neergaard må vel også være enig med mig i, at det så er en del af den gennemsigtighed, at borgerne kan se, at her har regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Det Konservative stemt noget igennem – uden deres stemmer var det ikke blevet vedtaget – som betyder, at man skal betale 2 mio. kr. i skat i den kommune, som man intet som helst får for.
Eller sagt på en anden måde: Man skal nu spare 2 mio. kr., fordi man efter loven er blevet pålagt en udgift, og man skal eksempelvis spare 2 mio. kr. på de andre daginstitutioner eller 2 mio. kr. på ældreomsorg, for at hr. Christian WedellNeergaards og de øvrige partiers ideologiske korstog for privatisering kan gennemføres.
Bør det ikke også kunne læses, for at der er åbenhed og gennemsigtighed?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Det, vi diskuterer, er jo, hvorvidt den ydelse, som den private leverandør her leverer i form af børnepasning, skal være en del af et sammenligneligt informationsgrundlag via de bestemmelser, der er i det her lovforslag, og det synes jeg den skal.
Jeg synes helt bestemt, at det bør være sådan, at man kan sammenligne den private leverandør og den offentlige, for så vidt angår både service, kvalitet, åbningstider osv., men jeg er naturligvis ked af, at der kommer sådan et eksempel, hvor man kan sige, at det er blevet dyrere.
Det var jo ikke meningen.
Meningen var jo, at det skal være sammenlignelige, konkurrencedygtige ydelser, som er lige, hvad angår kvalitet, så jeg synes, at man kan prøve at undersøge det eksempel, som hr. Ole Stavad kommer frem med, nærmere, men det her er jo ikke et udliciteringsforslag.
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Åbenhed er jo godt, men det er ikke helt ligegyldigt, hvordan man tilrettelægger det, hvis det er sådan, at man skal have et sandt og helt billede.
Valgmuligheder er godt, men det er ikke ligegyldigt, hvordan man tilrettelægger det.
Jeg kan ikke helt gennemskue forslaget her.
Jeg står med et konkret eksempel fra en kommune som følge af, at Det Konservative Folkeparti sammen med Venstre og Dansk Folkeparti, med alle andre imod, i sidste samling vedtog, at der nu kan oprettes kommercielle private daginstitutioner.
I den konkrete kommune – og det er kommunens egne tal fra behandlingen på byrådsmødet – betyder den bestemmelse, at man ved at få flyttet 76 børn fra at blive passet efter den såkaldte puljeordning over til at komme i en privat kommerciel børnehave får en merudgift for de 76 børn på 1.973.568 kr., som borgerne intet – intet som helst – får for, samtidig med at regeringen har skrevet til den pågældende kommune, at de nu skal sætte sig ned og åbne budgetterne og spare på noget, der går ud over borgerne.
Kommer det også til at fremgå, vil jeg spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, som en del af den åbenhed, man lægger op til her, eller bliver det holdt skjult?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Det er jo også sådan, at der er den reelle forandring i det, at amterne bliver nedlagt, og at informationsindsatsen dermed kun er beskrevet for kommunernes vedkommende.
Det er jo da i hvert fald en forandring.
Men jeg tilslutter mig ikke, at dette skulle være detailregulering ud over alle grænser.
Det er et spørgsmål om at skabe åbenhed og gennemsigtighed, et område, hvor vi jo også kommer til at arbejde for åbenhed og gennemsigtighed, når vi skal se på kommunernes økonomi, for at kunne sammenligne, og for at kommunalbestyrelserne kan anvende best practice som et redskab.
Fttmo036.fm Page 2587 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Så jeg synes da, at det, hvis man ser på best practice, er et afgørende element, og det kan borgerne nu også få indsigt i ved at have dette instrument vedrørende information – så det synes jeg er helt naturligt.
Jeg kan jo forstå, når man er uenig om kommunalreformen, at man kan have forskelligt syn på opgavefordeling osv., men det plejer nu at være sådan i politik, at når vi kommer til det der med at fortælle om det, vi gennemfører, så er information et område, man plejer at kunne blive enige om.
Vi skal i hvert fald give den bedst tænkelige information om de løsninger, vi har fundet.
Hvorfor må informationen ikke gøres standardiseret og ensartet?
Ole Glahn (RV), 2006-01-12:
Jeg mener ikke, jeg har sagt noget om, at det ikke er vigtigt, at der skal være information.
Men det er vigtigt, at den information er dækkende for det, som er interessant at vide for brugeren.
Jeg mener, det er vigtigt, at det er de lokale, der er med til at fastsætte det her.
Det er også et konkurrenceparameter, at man f.eks. informerer meget om de områder, man er særlig god til.
Det betyder ikke, at man ikke skal have en vis form for ensartethed.
Det taler jeg ikke imod.
Men jeg taler imod, at man detaljeret fra centralt hold tvinger også selvejende institutioner til at beskrive på samme måde, som andre gør, også friskoler til at gøre det på samme måde, som kommuneskoler gør det på.
Det er med til at begrænse den frihed, man har, og det er vi dybt betænkelige ved.
Vi mener, at brugeren og borgeren har bedre kvalitet ved, at der er nogle forskellige valgmuligheder, og at man også lægger vægt på forskellige former for kvalitet og forskellige måder at løse opgaven på.
Forskellighed er i sig selv en kvalitet, når man skal vælge.
Fttmo036.fm Page 2591 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Leif Mikkelsen (V), 2006-01-12:
Det er jo et lovforslag, der egentlig er en imødekommelse af Danske Banks ønske om, at der åbnes for at afvikle bankens hypoteksafdelings lovbundne virksomhed, som åbenbart har været præget af afvikling.
Det er næsten historie, det er jo en gammel sag, en lov, der har holdt i 133 år og 9½ måned.
Det er da at skrive historie at tage det op i Folketinget og ændre på det.
Så man må sige, det har været en holdbar sag, man har vedtaget dengang i 1872, hvor man også har skrevet både KøFttmo036.fm Page 2598
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
benhavn og forskelligt andet med j, så der er sket lidt i udviklingen i de mere end hundrede år
Så der kan være meget historie at studere ud fra det.
Det er ikke mit indtryk, at det er under afvikling, det har man da benyttet sig livligt af siden og gør det stadig væk, men åbenbart ad andre kanaler.
Derfor er virkeligheden den, at vi egentlig bare her skal sikre, at det sker på en ordentlig måde, nemlig at de låntagere, der er i systemet, ikke får forringede vilkår.
Lovforslaget sikrer, at Danske Bank er forpligtet til, at de, der er i den nuværende ordning, kan forblive der eller indfries uden at lide tab.
Derfor kan jeg på Venstres vegne sige, at vi tilslutter os lovforslaget og opfordrer til en god behandling af det, især set i lyset af det historiske.
Pia Gjellerup (S), 2006-01-12:
Det her er jo øjensynligt meget enkelt, og det er noget, vi for længst er gået i gang med.
Man kunne godt undre sig over, at vi har været i gang med noget, der er så vanvittigt, at vi skal til at lave en lovgivning, hvortil der er 16 siders tætskrevne bilag, for at finde ud af, hvordan kommunerne skal gøre det, og hvad der sker, hvis de ikke gør det, og jeg ved ikke hvad.
Hvis det ikke er detailregulering, så vil jeg sige, at det næsten ikke er nødvendigt at være imod detailregulering, for så er man stort set ikke imod noget som helst.
Vi har jo fuldstændig fjernet definitionen, hvis dette lovforslag ikke er udtryk for detailregulering.
Det er endda også noget andet.
Det er også et udtryk for at ville kaste sig over nogle udviklinger, som ordføreren siger der er godt i gang, og ensidigt lægge ansvaret over på den ene side for både frembringelsen og kvalitetskontrollen og ansvaret for oplysningerne, ensidigt betalt af de pågældende kommuner.
Og det endda på et tidspunkt, som jo – og det synes jeg næsten var en indrømmelse til hr. Ole Glahn – i en kommunesammenlægningstid måske ikke er det mest hensigtsmæssige yderligere at bureaukratisere det frie valg på.
Det er jo også noget, man har fundet på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Nu vil fru Pia Gjellerup jo gerne fremstille det her som et stort bureaukratisk instrument.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at de private leverandører kommer med ind i det informationssystem, at man kan se de private leverandørers kvalitet og ydelse, og at dette bliver gjort sammenligneligt.
Så det synes jeg ikke der er nogen problemer i.
De private kommer jo ind på en række områder.
Med hensyn til mere fleksibel hjemmehjælp bliver der en række private firmaer, som bliver leverandører.
Der kan man søge en pulje, og ved hjælp af den pulje vil det så være muligt at få en privat hjemmehjælper.
Det vil da være naturligt, at det også beskrives i et informationssystem, som skal give borgerne en mulighed for at vælge.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-12:
Det er SF's opfattelse, at forslaget her er et led i regeringens ideologiske felttog om frit valg og flere private løsninger på de offentlige serviceområder.
Det er en ideologi, som SF ikke er enig i.
Men vi kan godt se behovet for, at der nu bliver bedre oversigt over lokaliseringen af de mere specialiserede tilbud på undervisnings- og socialområdet, efter at regeringen og Dansk Folkeparti med kommunalreformen har givet anledning til en meget stor spredning af disse tilbud.
Men det er bare ikke det, der er hensigten med lovforslaget her.
Et dagtilbud i den by, forældrene arbejder, kan være en udmærket ting.
En ældrebolig i børnenes kommune er en udmærket ting.
Men de ting arbejder kommunerne jo også med i dag.
Endelig kan man også stille sig meget tvivlende over for, om ikke det arbejde kommer til at give kommunerne endnu flere bureaukratiske og dermed økonomiske byrder.
Sporene fra privatiseringen af ældreplejen skræmmer jo unægtelig.
Her er det endt i mere kommunalbureaukrati og mindre ældrepleje.
Jeg synes, det er tankevækkende, at det i det seminar, som indenrigsministeren indkaldte os til i mandags, var et gennemgående tema, at man ønskede, at der skulle begrænses i detailreguleringen fra Folketinget til kommunerne.
Debatten her i dag har jo i alt fald vist, det ikke er alle, der synes, at det ønske er blevet opfyldt med lovforslaget her.
Så jeg vil egentlig gerne her til slut spørge ministeren, om det er regeringens opfattelse, at det ønske, der stærkt blev udtrykt på Vingstedcentret i mandags, imødekommes med det her lovforslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Nu accepterer jeg ikke, at det er detailregulering.
Jeg synes, at det er en fornuftig indsats for bedre information, Man kan sige, at det jo er en fortsættelse af den informationsindsats, som har været gjort i kommunerne igennem en lang periode.
Nu fortsættes der med det her initiativ, og Fttmo036.fm Page 2586
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
det giver altså sammenlignelig brugerinformation på tværs af kommunegrænserne, og det synes jeg er en fornuftig og god og helt naturlig ting i den situation, vi står i vedrørende kommunalreformen.
Jeg vil bare kvittere og sige, at det var en overraskende kritisk gennemgang af et ellers godt forslag.
Vi kender jo en tilsvarende ordning på sundhedsområdet.
Der har man understøttet frit valg med oplysninger på en lang række områder, herunder bl.a. ventelister osv., og det har faktisk vist sig, at det får borgerne til at flytte sig.
Det får folk til at opsøge det relevante tilbud på det relevante tidspunkt.
Tilsvarende kan man sige, at der her skabes en gennemsigtighed i den kommunale service, som giver borgerne en mulighed for at opsøge den relevante service på det relevante tidspunkt.
Er det ikke en korrekt fremstilling?
Troels Christensen (V), 2006-01-12:
Lovforslaget er et af initiativerne, der skal forbedre borgernes valgmuligheder på de centrale velfærdsområder.
Skal frit valg fungere i praksis, kræver det selvfølgelig, at borgerne kender til de valgmuligheder, som de har fået.
Derfor er det nødvendigt, at vi får tilvejebragt relevant let tilgængelig og sammenlignelig brugerinformation.
Lovforslaget pålægger kommunerne at udarbejde sammenlignelig brugerinformation om dagtilbud, folkeskolen og ældreområdet.
Samtidig hermed tilvejebringes en ny og tidssvarende it-platform, som sikrer, at data kun tastes ind én gang for alle efter aftalte kriterier og parametre, som kan snakke sammen med andre offentlige it-systemer.
Jeg har selv fornøjelsen af at være borgmester i en kommune, som rent faktisk var den første på banen med sådanne løsninger, altså det at tilbyde borgerne at kunne sammenligne institutioner, skoler og ældrepleje via ens designede hjemmesider, som institutionerne selv holder ved lige via webindberetninger.
Alle kan følge med i alle relevante forhold og danne sig et indtryk af den enkelte skole og den enkelte institution.
Det, der specielt har glædet mig lokalt, har været, at alle politikere, uanset politisk tilhørsforhold, har bakket hundrede procent op om initiativet, som har været en åbenlys succes.
Det skal da heller ikke være nogen hemmelighed, at det ikke kun er en gevinst for borgerne, men så sandelig også er en gevinst for os lokalpolitikere, for forvaltningschefen, for ledere, for medarbejdere på institutionerne – alle får jo et nyttigt overblik.
Vi har jo selvfølgelig i startfasen investeret lidt tid og lidt penge, men det er altså kommet mangefold igen, skal jeg hilse og sige, da vi ud over tilfredse borgere har fået en mere effektiv Fttmo036.fm Page 2580 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
hverdag på alle niveauer.
Kommunikationen er simpelt hen blevet mere enkel og mere effektiv.
Vi skal nu kunne sammenligne hen over kommunegrænser, og vi vil med dette lovforslag hjælpe kommunerne med at få den nyttige brugerinformation på skinner.
Vi ved fra en række undersøgelser, at hovedparten af borgerne hylder det frie valg.
Det at kunne vælge opleves af borgerne som en kvalitet.
Venstre støtter naturligvis forslaget.
Undskyld, hr. formand.
Pia Gjellerup (S), 2006-01-12:
Jeg synes, det er meget interessant at sammenligne sygehusventelister og udbud af forskellige specialer inden for forskellige områder, hvor der måtte være ledig kapacitet i modsætning til andre steder, med et dagligt tilbud, som en række for ikke at sige den overvældende mængde af de kommunale servicetilbud udgør.
Det er jo ikke et spørgsmål, om man skal gå i den ene skole den ene dag og en anden skole den næste dag, at man skal have geografiundervisning det ene sted og matematikundervisning det andet sted.
Jeg synes faktisk, at sammenligningen halter ganske afgørende.
Men pointen er, at vi faktisk gerne vil have god oplysning, og vi vil også gerne være med til at systematisere oplysningen.
Men det skal være oplysning, som ikke blot giver oplysningsbilledet for oplysningernes skyld, men giver et reelt billede af enten kapacitetsmuligheder eller af nogle kvalitetsforhold.
Og det synes vi faktisk overhovedet ikke at den sammenstykning af oplysninger, der er lagt op til her, gør.