runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2001-05-08:
Til fru Aase D. Madsen, som rejser spørgsmålet om barmarksværkerne: Der har vi jo faktisk gjort en meget betydelig indsats.
De repræsentanter fra Gl. Rye, jeg mødtes med - det var på et møde i Silkeborg i går - havde til deres værk alene fået en støtte på 5 mio. kr. plus glæde af, om man så må sige, de gaspristilbud, de har fået fra DONG med hensyn til deres elproduktion, og andre ting, som har hjulpet dem.
Og der påpegede jeg med rette, at med den aftale, en meget bred kreds af partier har arbejdet med meget længe, og som for regeringen er helt afgørende, vil der blive givet en hjælp til i gennemsnit for en normal husstand på 1.500 kr. om året.
Ingen mennesker kan forstå, at man skal beskattes forskelligt, alt efter om man bor i et centralt kraftvarmeområde eller et decentralt, og vi nåede også til et resultat med eksperterne, forhandlerne for de pågældende partier.
Og det parti, som hidtil havde haft de største problemer, nemlig Det Konservative Folkeparti, overvandt sine bekymringer, og vi fandt en løsning.
Og så blev den underkendt i Venstres gruppe.
På den baggrund synes jeg, det er lige stærkt nok at give regeringen skylden for ikke at finde de penge, som Venstres gruppe, bare fordi der snart skal være valg, ikke vil være med til at bevilge.
Til hr. Hansen-Nord: Jeg er ked af det, men jeg havde svært ved at finde nogen begejstring.
Jeg havde svært ved at finde nogen stolthed over de resultater, vi havde nået i fællesskab, og det tilskrev jeg den lidt vanskelige politiske situation, Venstre øjensynlig befinder sig i i øjeblikket, og det anerkender jeg så kan være en begrænsning, når man skal tale.
Om de konkrete tekniske spørgsmål prøvede jeg at svare
på en del af dem og sagde, at jeg var parat til at tage fat på resten af spørgsmålene senere hen.
Må jeg endelig sige, at jeg altså er utrolig glad for, at vores aftale omkring Kyoto er så klar, som den er.
Elreformaftalen, som jo er forhandlet med hr. Hansen-Nord og hr. Thor Pedersen, er fuldstændig lysende klokkekrystalklar, og det gør også, at vi i fællesskab kan ratificere Kyoto-protokollen.
Vi har holdt sammen i denne sag, og det vil vi gøre fra først til sidst.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Nu taler ministeren om afgiftsudligningen, men hvorfor kan man ikke følge den vej, man har gjort før, med hjælpepakker, hvor man tager noget fra DONG, og man finder noget i statskassen?
Når man nu har ferniseret sig op i hjørnet, hvorfor kan man så ikke lave den i form af hjælpepakker i stedet for at smøre afgiftsforhøjelser af på de centrale varmebyer?
Men jeg håber, ministeren kommer op og kan svare mig på det, jeg ikke kan forstå.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Naturligvis er vi utrolig stolte af det, men jeg er nødt til at gentage over for ministeren, at vi i Venstre gerne vil være på forkant med udviklingen.
Vi vil gerne sikre os, at de problemstillinger, som ministeren hver dag kan konstatere og læse om i pressen med den ene og den anden indgangsvinkel, er noget, vi tager fat på i god tid, så vi får dem løst, inden de bliver problemer.
For det er jo kendetegnet for regeringen, at man bare lader det ligge, indtil problemerne bliver for store, og så kommer vi løbende og skal hjælpe regeringen med at få rettet disse ting op.
Vi er meget stolte af det, der er blevet lavet, og vi gør, hvad vi kan, for at få det til at se fornuftigt ud.
Jeg håber, ministeren er af samme opfattelse.
Svend Auken (S), 2001-05-08:
Venstre er stolte af energireformaftalen. Det var det, man skulle have startet hele diskussionen med: stolthed over det, man selv har gjort, et dagværk, der er leveret.
Det skulle man have startet med.
Så tror jeg, vi havde undgået meget af det andet.
Og så skulle man læse aftalen, når det drejer sig om Kyoto-protokollen.
Den er fuldstændig krystalklar.
Indgåede aftaler gør man klogt i bare at overholde og ikke sætte spørgsmålstegn ved.
Til gengæld vil jeg gerne kvittere for én ting, hr. Hansen-Nord sagde, og det er, at når der er tekniske problemer, så er det en stor fordel for os alle sammen, hvad enten det gælder et regeringsparti eller et oppositionsparti, der er en del af aftalen, at vi med det samme mødes og prøver at løse problemerne.
Det har vi gjort.
Jeg vil gerne give et eksempel til fru Aase D. Madsen.
Det er et svar til hende.
Der er ingen grund til at bede om ordet, før jeg har svaret, vel?
Det kan godt være, at svaret er utilfredsstillende, men netop barmarksværkerne er en glimrende illustration af det, jeg netop har sagt til hr. Peter Hansen-Nord om, hvordan vi samarbejder i forligskredsen.
Barmarksværkerne har haft masser af vanskeligheder, tekniske, de har haft svært ved at få tilslutning nok.
Så steg gaspriserne sammen med de almindelige oliepriser, og så tog vi faktisk affære i forligskredsen.
Vi fandt for statens vedkommende 250 mio. kr., og gasselskaberne fandt 120 mio. kr.; vi fandt tilsammen 370 mio. kr. Når man tænker sig, at der er 17.000 varmeforbrugere, så er det altså en støtte kontant på godt 20.000 kr. pr. varmeforbruger.
Gl. Rye, som jeg nævnte før, har fået 5 mio. kr. alene. Derudover hævede vi elafregningsprisen med 2-3 øre i gennemsnit.
DONG gav et tilbud om lavere gaspriser, og rosinen i pølseenden skulle så have været ligestilling mellem de varmekunder, der findes i de centrale kraftvarmeområder, og dem, der er ude i de decentrale områder, ikke mindst i barmarksværkernes kundekreds.
Og det ville have givet barmarksværkernes kundekreds en højst retfærdig tiltrængt lempelse på 1.500 kr.
Men hvad skete der?
Og De Konservative, der har været bekymrede, overvandt sig selv.
De overvandt sig selv.
Det har ikke været nemt.
Det har ikke været nemt. Der er ikke noget så vanskeligt i politik som at overvinde selvskabte vanskeligheder.
Det er ikke nemt. Men hvad skete der så, efter at Venstre havde forhandlet det hele på plads og folk sad derude og virkelig trængte til de 1.500 kr.?
Hvad skete der så i Venstres gruppe?
Så gik der splinter i det hele, så så man fælder, spøgelser ved højlys dag.
Det er en skam, det skal jeg være den første til at sige.
Og der tror jeg, at fru Aase D. Madsen og jeg kan finde hinanden.
Det er virkelig en skam, og det er ærgerligt, at partitaktik i et enkelt parti skal ødelægge så meget for denne gruppe mennesker, som har en meget høj varmeregning.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Først til fru Aase D. Madsen: De 2 mia. kr. var jo en del af en finanslovaftale.
Men jeg mener da, vi var rimelig gode til at sikre, at erhvervslivet slap fri for de 4 øre.
Hvis fru Aase D. Madsen har kigget øvelsen igennem, er det en afgift, vi alle sammen betaler som forbrugere, hvorimod langt de fleste virksomheder slipper for denne distributionsafgift.
Jeg kan sige, at de 30 pct. af EU's energiforsyning er a-kraft, en tredjedel af den udbygning, der finder sted på verdensplan, er a-kraft, og jeg har aldrig haft nogen berøringsangst over for a-kraft. Jeg forstår, der er nogle, der har det.
Jeg kan endda forstå, der er nogle, der har det meget.
Men verden vil ikke kunne komme til at hænge sammen, uden at der sker en passende udbygning med a-kraft, og slet ikke for de lande, som ikke er oppe på vores levestandard.
Jeg vil godt sige, at når der i grønbogen står »a-kraft mere nuanceret«, så er det faktisk en snak om, at man på EU-plan er ved at tage mere afstand fra a-kraft.
For tidligere har man sådan set ikke behandlet den særlig hårdt, i og med at mange af medlemslandene jo får en meget betydelig del af deres energiforsyning igennem a-kraft.
Så ordet nuanceret opfatter jeg som et tilbagetog, forstået sådan at man er ved at blive mere kritisk over for a-kraft-udbygningen i EU.
Så til fru Anni Svanholt: Når industrien siger: Kør bare derudad, kan det da kun være dem, der laver vindmøller, der siger sådan.
For alle de andre industrier, der skal betale prisen, har vist en helt og aldeles anden opfattelse af, hvad det her VE-tillæg betyder for deres konkurrenceevne.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-08:
Først til hr. Ebbe Kalnæs: Jeg vil meget nødig ud i procentgymnastik her.
Men jeg kan sige, at i den publikation, der hedder Klima 2012, der står alt det her.
Og så kan man jo gøre det, som man gjorde ved miljøvurderingen af finansloven i 1998, tror jeg det var.
Der slog man faktisk det hele sammen, og så sagde man - og det var det, der lå i min indledning her om det her afsnit - at når man slår det hele sammen, så kan man på kort sigt godt opfylde.
Og der er jo ikke noget odiøst i, synes jeg i hvert fald, at jeg siger, at jeg ikke synes, man tager fat på trafikken, for det synes jeg faktisk ikke man gør, og jeg synes, den CO2-handlingsplan er utrolig tynd.
Dernæst til hr. Søren Kolstrup
: Altså svaret er nej.
Jeg er ikke i stand til på nuværende tidspunkt at vide så meget om det, at jeg kan kaste mig ud i at pålægge Dansk Undergrunds Consortium særlige afgifter eller takster.
Det er selvfølgelig noget, man skal drøfte dels i min gruppe og dels i en regering, så det vil jeg slet, slet ikke ind i og tale om.
Så svaret er nej.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Vi skal føre klimapolitik, vi skal føre CO2-politik over hele linjen.
Det Radikale Venstre udmærker sig ved, at hvad enten det drejer sig om industri eller landbrug, og så kommer det, transport, skal der føres CO2-politik.
Det Radikale Venstre har en generel politik.
Det skal være en ubeskåret politik.
Der skal ikke være slinger i valsen.
Vi ved alle sammen, at Det Radikale Venstre sidder i regeringen, men det udmærker sig ved at have en klar politik.
Men så lyder mit spørgsmål: Tør fru Vibeke Peschardt, er fru Vibeke Peschardt indstillet på at gå planken ud med sit synspunkt og også inddrage nordsøpolitikken under Danmarks CO2-politik og slås for, at vi får ikke bare en CO2-afgift, men en afgift på alle klimagasser i Nordsøen, så fru Vibeke Peschardt får lejlighed til at drage den fulde konsekvens af sit bæredygtighedssynspunkt og sin C02-politik?
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Nu har hr. Peter Hansen-Nord sagt så meget om de her 20 pct.
og er måske kommet lidt i opposition til sine andre reformpartier.
Jeg vil gerne høre, om hr. Peter Hansen-Nord kan bekræfte, at med hensyn til de 20 pct. vedvarende energi, som jo skal stige, er det således, at det er et fordyrende element på elregningen, og om dette fordyrende element ikke vender den tunge ende nedad igen, for det kommer jo ud på elregningen med, jeg kan ikke huske hvor mange milliarder, men jeg tror, det er 1,3 mia. kr. om året, som vi betaler ekstra for den vedvarende energi.
Er det ikke korrekt, at vi må sætte en stopper for det?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Der har løbende været en forbedring på det område på grund af, at mængden er blevet større, det er vi enige om.
Det sidste tiår eller de sidste to tiår har man reduceret den lokale udledning, forurening, med ca. 25 pct., uanset at den er steget meget.
Er det rigtigt, når vi gør den til det store dyr i åbenbaringen?
Når ca. 12 pct. af CO2-udledningen kommer fra privatbilismen, får vi den så ikke nogle gange til at virke voldsommere, end det i virkeligheden er tilfældet, og kan tallene bekræftes?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-08:
Jeg må sige, at det i denne omgang var klar tale, hvad angår atomkraft, når Venstre siger: Ind med atomkraft og direkte udbygning med atomkraft.
Det er ret utroligt, at et parti i Danmark vil hævde et sådant synspunkt i dag i 2001 med alle de problemer, der er med atomkraften.
Men nu ved vi, hvor Venstre står dér.
I forhold til vedvarende energi er Venstre altså overhovedet ikke klar i mælet og kan ikke se, at det er helt nødvendigt både af miljø- og klimamæssige årsager og af økonomiske grunde, at vi sætter fuld gang i udviklingen af teknologier, som verden vil efterspørge i stigende omfang.
Vi har en chance for, hvis vi stadig væk sørger for at være i førerpositionen, at opnå store resultater dér.
Men Venstre ser bort fra det.
Det er ren bagstræb.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Venstres ordfører, hr. Peter Hansen-Nord, har ikke berøringsangst over for atomkraft, og da der ikke var en restriktion, da der ikke var et forbehold i udsagnet, tillader jeg mig at konkludere, at Venstre er uforbeholdne tilhængere af atomkraft såvel for den tredje verden som for Danmark.
Der var intet forbehold.
Men jeg synes da selvfølgelig, at hr. Peter Hansen-Nord skal have lejlighed til at bekræfte, at det var et udsagn af universel karakter gældende for fattige lande, gældende for Danmark.
Tak til hr. Peter Hansen-Nord.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Gennem en del år i Folketinget har denne problematik jo været drøftet med tilbagevirkende effekt hvert eneste år.
Jeg kan kun sige om a-kraft, at jeg gerne havde set, at det havde været den højteknologiske, industrialiserede verden, der var gået foran og havde overladt de mere vedvarende energier til dem, der måske ikke har teknologien af sikkerhedsmæssige årsager.
Men vi må konstatere, at verden altså ser sådan ud, at langt den største udbygning af ny elkapacitet i verden foregår med a-kraft.
Det gør den fortsat.
Derfor kan man ikke bare lukke øjnene for det.
Man kan forholde sig til det, diskutere det, men man kan ikke lukke øjnene for det.
Omkring spørgsmålet om kul, som jeg ikke fik svaret hr. Søren Kolstrup på tidligere, vil jeg bare sige, at der vel ikke er noget land, der har mere sofistikeret teknologi til at brænde kul af.
Jeg har fra starten været imod, at man indførte et kulforbud, fordi det bremsede vores troværdighed, når vi var ude og sælge ny teknologi.
Det står jeg ved.
Omkring VE: Vi ser godt nok en øget mængde VE gå ind på nettet, men vi ser også alt andet lige relativt faldende priser på 1 kWh produceret på de mest avancerede VE-anlæg som de store vindmøller.
Det synes jeg er en flot udvikling.
Jeg siger: Lad os nu tage en pause med vores 20 pct.-forpligtelse.
Vi kan diskutere det i forligskredsen, og lad os vente lidt og se, for jeg tror, at den kommercielle elpris kommer højere op, og at VE-prisen kommer længere ned.
Og pludselig ser vi måske, ligesom jeg nævnte tidligere omkring prioriteret strøm og markedsstrøm, at priserne mødes.
Der er jo ikke noget, der er skønnere end at lave VE-strøm, hvis det kan konkurrere med almindelig markedsstrøm.
Den dag tror jeg kommer.
Det bliver måske ikke i min tid, men dagen er ikke så langt væk, som den har været.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Hansen-Nord om CO2-situationen i almindelighed.
Hvis man vedtog en hurtig afvikling af atomkraft i Europa, ja, for den sags skyld også bredere, hvad ville der så ske med CO2-udviklingen?
Hvad ville der ske med det samlede CO2-regnskab, hvis vi nedlagde atomkraften med lynets hast, ikke mindst i Europa?
Ville vi være i stand til hurtigt at erstatte den med andet, som ikke udledte CO2?
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Jeg tror, hr. Ebbe Kalnæs selv kender svarene på alle tre spørgsmål, og hr. Ebbe Kalnæs har altså fuldstændig ret i sin antagelse om, at hvis man lukker a-kraft-kapaciteten ned, som den kendes i dag i Europa, så ville man stå over for nogle uløselige, lad os bare sig det, problemer.
Det er klart, at diskussionen herhjemme jo ikke er så aktuel, når vi taler om 160 pct. kapacitet i forhold til eget forbrug, men vi har jo også hørt vores energiminister slå fast, at en forudsætning for, at alle de her miljømålsætninger kan lade sig gøre, er, at vi ikke producerer mere el, end hvad der svarer til danskernes eget forbrug.
Vi har kun brug for de 100 pct.
Hvad skal der ske med de 60 pct.?
Skal de lukkes ned?
Hvad skal der ske?
Må de ikke konkurrere?
Må de ikke sponsere?
Må de ingenting?
Det er jo altså også at begynde at grave sig et hul, hvor man skal holde op med at grave videre.
A-kraft fra Sverige har hjulpet danskerne og ikke mindst østdanskerne i masser af år til at få billig el.
Det ved vi jo, og det gør de stadig væk.
Der er stadig væk en blok, der kører lige ovre på den anden side, og så er der flere andre blokke.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-08:
Det er vi også i SF, og vi håber på, at vi kan få lavet en rigtig god energisparehandlingsplan i nær fremtid.
Så det lover jo godt, når De Konservative også er meget med dér.
Derudover synes jeg, at det var meget interessant også at høre fra den konservative ordførers overvejelser om, at man kan bruge vindkraft, f.eks. omsætte det til brint og brændselsceller.
Det er også noget af det, vi er meget optaget af i SF i forhold til at finde nogle bæredygtige løsninger for transporten.
Vi må naturligvis også, når vi snakker om en bæredygtig udvikling - og det er jo til debat, og der skal laves en nationalplan for det - tænke i de baner her.
Så jeg synes, det var interessant at høre, og jeg håber, at Det Konservative Folkeparti vil fortsætte den tankegang.
Eva Møller (KF), 2001-05-08:
Nu hørte jeg ikke rigtig noget spørgsmål i det, fru Anni Svanholt sagde, men jeg vil da gerne sige, at det er korrekt, at vi i Det Konservative Folkeparti gerne ser, at man udvikler nye teknologier og gør tingene på en bedre måde.
Vi mener, at brændselscellerne er en ny og en lovende mulighed, og det, som jeg nævnte her, var jo også spørgsmålet om at kunne bruge brændselsceller i den teknologi, som jeg i hvert fald har hørt Risø fremføre skulle komme inden for en overskuelig fremtid.
Og det vil sige, at inden for 5-10 år, siger de, skulle det være muligt, at vi f.eks. alle de steder, hvor man nu i øjeblikket taler om, at man vil lave elvarmekonvertering i det åbne land, skulle kunne forsyne ejendomme med en brændselscelle, som skulle kunne klare hele ejendommen.
Det er for os at se en teknik, der er fremtid i, der er en god idé i, og som kunne være med til ikke at forcere en udvikling
For vi skal jo ikke glemme, at en lang række af disse mennesker, der bruger elvarme, følte sig tilskyndet til det af de bemærkninger, vi kom med som politikere i 1973 under oliekrisen.
Derfor er det for mig at se væsentligt, at vi nu ikke svigter dem ved pludselig at sige til dem, at nu må de ikke bruge elvarme mere, sådan som vi selv tilskyndede dem til at gøre en anden gang.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Nu udtalte fru Anni Svanholt sin store glæde over den stadig stigende andel af vedvarende el fra vindmøller, og hvad det ellers er.
Så er der bare noget, jeg ikke rigtigt kan forstå, og det er, at først betaler vi en meget stor overpris for den vedvarende energi, og derefter skal vi altså til at betale CO2-afgift af den CO2-fri el.
Mener fru Anni Svanholt, at det er et godt system, at man betaler to gange for det samme?
Først en overpris for den CO2-fri el, og derefter betaler vi CO2-afgift for noget, der ikke er CO2 i.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Jeg forstod SF's ordfører sådan, at SF ser store perspektiver i et fortsat samarbejde med Venstre - med Venstre - om dansk energipolitik.
Indebærer det også, at SF finder, at VE-beviser er noget af det mest visionære, der findes, som styring til at udbrede vedvarende energi?
Det var hr. Peter Hansen-Nords indmelding, og det er jo også det, SF tilsyneladende kæmper for skulle være det mest visionære.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Fru Anni Svanholt og jeg er såre enige om, at jo mere vedvarende energi, jo bedre, men indebærer det, at SF er fuld tilfreds med den VE-defition, der findes i Danmark, altså at jo mere affaldsforbrænding, jo mere pladsforbrænding, jo bedre er det?
Det vil jeg gerne have en kommentar til.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-08:
Fru Aase D. Madsen siger, at man kommer til at betale to gange.
Jeg forstår faktisk ikke helt spørgsmålet.
Det er klart, at vedvarende energi koster mere på nuværende tidspunkt, altså at vindkraft koster mere end kulenergi, men prisen begynder at nærme sig nu, hvor vindmøllestrømmen fuldt ud kan konkurrere. Når vi skal have mere og mere vedvarende energi, og når det er på elprisen, så er vi altså alle sammen med til at betale den udbygning, for det er et samfundsspørgsmål. Til hr. Søren Kolstrup, som spørger om VE-beviserne: VE-beviserne er en del af aftalen inden for elreformen, og der er også aftalt, hvornår det skal træde i kraft.
Men det er klart, at vi i SF hele tiden gerne vil vurdere det, når det konkret skal iværksættes, og se, hvordan det også rent faktisk kan gennemføres, og om det er det rette tidspunkt at iværksætte det, for det er jo en fuldstændig nyskabelse inden for området, og det skal kunne gennemføres.
Det er ikke en del af de 20 pct. Hr. Kim Behnke spørger, hvordan vi skal få de andre lande med.
Nu er der jo en målsætning i EU om, at man skal have 12 pct. i år 2010.
Noget af det, man sådan set er fælles om, er, at det er den vej, det går.
Og jeg vil sige, at Tyskland har jo en beslutning om at afvikle atomkraften, så de bliver vel også nødt til at begynde at tænke i de baner, hvordan man nu konkret kan gennemføre den afvikling.
Det er muligt, at Frankrig ikke lige er klar til det.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Nu ved jeg ikke, om det er for intimt, det her, men jeg får sådan en lyst til at stille fru Anni Svanholt et spørgsmål om markedet.
Det er jo sådan en diskussion, man som erklæret socialist en gang imellem har det skidt med. Jeg vil gerne spørge fru Anni Svanholt: Når det gælder miljø, når det gælder CO2-fortrængning, når det gælder energispareområdet, har fru Anni Svanholt så også fået den fornemmelse, jeg har efterhånden, at netop markedskræfterne i denne her sammenhæng er overordentlig effektive til at nå nogle miljøpolitiske mål, der batter?
Der er f.eks. Elsparefonden og den meget aggressive facon, de spiller ind i markedet med, hvor de i den grad bringer markedet i virkelig kraft, når det gælder om at gøre det fornuftige, altså bruge mekanismerne i markedet.
På samme måde, når det gælder vedvarende energi og teknologi på højt plan, hvor netop det, at det er markedet, der får lov til langsomt at overtage det her, faktisk er det, der giver den store miljøpolitiske effekt.
Det vil sige, at småbeslutninger og tilskudspolitik i længden slet ikke kan flytte nær så meget, som markedskræfterne kan.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Nu talte fru Anni Svanholt før om, at vindmøllerne blev teknisk bedre og bedre og kunne producere mere og mere, og det er korrekt.
Som det ligger i øjeblikket, har jeg fået oplyst, at de moderne møller kan producere for en pris på 33 øre pr. kWh.
Hvorfor søren betaler vi så et tilskud på op til 60 øre, når de kan producere til den pris?
Det er da bare lige at fylde overskuddet ned i vindmølleejernes lommer.
Så jeg kan da ikke forstå det.
Til det med at betale to gange: Jamen kunne fru Anni Svanholt ikke forstå, at vi først betaler tilskud op til de 60 øre - det gør alle elforbrugere; vi betaler fra den reelle pris og op til 60 øre et tilskud, som belaster alle elforbrugere - derefter, og jeg taler om CO2-fri strøm, pålægges der af de 60 øre en CO2-afgift?
Det ved fru Anni Svanholt godt.
Der pålægges på alle elregninger CO2-afgift.
Hvorfor skal vi først betale et kæmpestort pristilskud
til en CO2-fri strøm og derefter betale en CO2-afgift?
Det er da ikke andet end rød skat at betale CO2-afgift af noget, der ikke er CO2 i.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Fru Anni Svanholt nævnte, at der kunne være usikkerhed, og at vi måtte se på det, men tør SF f.eks. tydeligt herfra sige, at der findes langt mere effektive midler, at SF vil slås for de mest relevante midler til at fremme vedvarende energi?