runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2000-04-06:
Jeg vil godt medgive fru Anne Baastrup, at der kan være behov for at stoppe op og se på udviklingen somme tider og vurdere, i hvilken retning det går.
Det er jo også det, som regeringen gør, når den kommer med sit oplæg til forbedring af lovkvaliteten.
Men jeg vil også godt sige, at med de love, der har fungeret så længe, er det vel ikke unaturligt, at der foretages justeringer på baggrund af de erfaringer, man høster.
Det er vel meget naturligt, at det, der er internt, ikke, fordi en tilsynsmyndighed skal begynde at se i det, bliver undergivet offentlighedslovene regler.
Det er jo bare for at nævne et eksempel på, at det jo er justeringer på baggrund af de praktiske erfaringer i en række af de eksempler, som fru Anne Baastrup nævner her, vi taler om.
Frank Jensen (S), 2000-04-06:
At jeg tager ordet, er ikke for at være i konkurrence med fru Anne Baastrup om, hvem der har ansvaret for, at lov om Københavns Havn har indbygget, at offentlighedsloven, forvaltningsloven og lov om Ombudsmanden fungerer, for hvis det er afgørende for fru Anne Baastrup og for hele selvforståelsen hos SF i den lovgivning, at det er SF, der har bragt det på bane, så må SF gerne det for min skyld.
Jeg vil meget gerne undgå, at vi taler os fra hinanden,
Og det er baggrunden for den vejledning i god lovteknik og lovkvalitet, som regeringen om kort tid sender ud og får distribueret til alle ministerier.
Hvis man i forbindelse med en konkret lov og en konkret stillingtagen til et konkret forvaltningsområde ønsker at friholde det område fra offentlighedsloven, så skal der i lovforslaget redegøres for begrundelsen for denne undtagelse, og hvorved denne retsstilling adskiller sig fra offentlighedsloven, sådan at Folketinget kan se det. Vi har et fælles ønske om størst mulig offentlighed.
Vi vedkender os også - det tror jeg også SF gør - at der kan være områder, hvor det er nødvendigt at undtage offentlighedsbestemmelserne.
Det var jo f.eks. også begrundelsen for, at SF stemte for lovforslaget om at lave en lovregulering, der forhindrer, at personalemapper, i det omfang vi så det, blev brugt til chikanøse formål imod offentligt ansatte.
Anne Baastrup (SF), 2000-04-06:
Jeg er ikke uenig i fru Birthe Rønn Hornbechs opdeling i myndighedsudøvelse og anden virksomhed, men hvis jeg nu tager eksemplet med rengøringsniveauet på en skole, hvor man har udliciteret rengøringen, mener fru Birthe Rønn Hornbech så ikke, at det vil være i offentlighedens interesse, at man får at vide, præcis hvor mange nullermænd der må ligge - nej, måske ikke præcis - men altså om det nu kan være rigtigt, at hvis der bare ligger et eneste almindeligt stykke papir i klasseværelset, så bliver der ikke gjort rent. Sagen er den, at der ikke er adgang til offentlighed på det her område.
Det er træls.
Derfor tror jeg, at fru Birthe Rønn Hornbech skal gå i gang med at tænke lidt videre end blot til den der konkrete myndighedsudøvelse over for enkeltborgere.
Vi har også det der mere samlede: Hvordan kan vi som offentlighed, hvordan kan journalisterne, få at vide, hvad det er, der egentlig sker overordnet i den pågældende kommune, når det drejer sig om de her områder.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-04-06:
Jamen jeg vil stadig væk fastholde, at offentlighed først og fremmest skal sikre den demokratiske kontrol.
Så har verden jo ændret sig meget, siden vi fik den første offentlighedslov.
Vi har fået en masse forskellige konstruktioner, der ligger et eller andet sted mellem offentligt og privat, og som også ligger et eller andet sted mellem myndighedsudøvelse og det private erhvervsliv.
Jeg kan ikke præcis overskue, hvor grænserne skal gå.
I hvert fald set ud fra sådan et almindeligt folkestyreprincip
er det jo en selvfølge, at borgerne beder om indsigt i, hvad en kommunalbestyrelse foretager sig, for at få at vide, hvad pengene er gået til.
Det er ikke sikkert, det altid er offentlighedsloven.
Men jeg vil sige som den socialdemokratiske ordfører, at jeg også synes, at det må være en selvfølge, at en kommunes indbyggere kan få at vide, hvad det er for kvalitetskrav, man har stillet, når man udliciterer.
Det synes jeg ville være en god ting, men jeg kan ikke overskue, om det lige skal være via offentlighedsloven - om det er de principper, som vi normalt forstår ved offentlighedsloven, der skal gælde dér.
Men det må være en selvfølge, at der ved udlicitering er offentlighed om, hvilke krav der stilles.
Til gengæld må der være andre ting af økonomisk karakter, som i hvert fald ikke i første omgang er offentligt tilgængelige af hensyn til virksomhedernes interesse i at hemmeligholde dem.
Men det er altså først og fremmest en demokratisk kontrol, som vi er optaget af, og som ikke må svækkes, når der udliciteres.
Vi har - det kan jeg godt sige - ikke noget bud på det, for så havde vi fremsat et lovforslag for længst.
Dér synes jeg også, det er vigtigt, at vi får en diskussion i Retsudvalget om, hvordan vi kan sørge for, at denne demokratiske kontrol fastholdes med de nye former for udliciteringer og omdannelser til selskaber, der foregår i disse år, og som vi ønsker skal foregå.
Anne Baastrup (SF), 2000-04-06:
Jeg er fuldstændig enig i, at når det drejer sig om reel konkurrence, hvor man kan miste penge, så kan der være en pointe i hr. Klaus Hækkerups indvending.
Men vi har kun én metro, ja, det satser jeg da i hvert fald på.
Der er ikke noget konkurrenceelement i metroen, og ikke desto mindre er der ingen mulighed for, at offentligheden har indblik, for langt de fleste ting handler ikke om miljø.
Mener hr. Klaus Hækkerup ikke, at det er ganske problematisk, at store dele af den københavnske undergrund bliver gravet op, uden at offentligheden overhovedet kan få indblik i, om det er det rigtige eller det forkerte, man gør dér?
Det næste er: Mener hr. Klaus Hækkerup som tidligere borgmester, at det ville være smart, når man beslutter sig for at udlicitere rengøringen på en given skole, hvis brugerne på den skole havde lov til at få at vide: Hvad er det for et niveau, der skal gøres rent efter?
Hvor mange nullermænd må der være, for at der er gjort rent nok?
Henriette Kjær (KF), 2000-04-06:
Da vores ordfører på området, hr. Brian Mikkelsen, ikke kan være til stede, skal jeg blot meddele, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-06:
Også Det Radikale Venstre hilser velkommen, at Grønland gerne vil være med under det videnskabsetiske komitésystem, og jeg vil blot supplere denne tilslutning med at sige, at vi ser meget gerne, at der bliver kigget nærmere på det videnskabsetiske komitésystem på et senere tidspunkt.
Der er efterhånden indhøstet så mange erfaringer med det, at det nok trænger til at blive kigget efter i sømmene, og der har jo været mange eksempler på, at de komiteer, der arbejder med disse ting, simpelt hen ikke har mulighed for at følge op på alle de forsøg, der bliver udført, så kontrollen med forsøgene måske i meget høj grad er helt illusorisk.
Derfor håber vi, vi kan komme til at diskutere det på et senere tidspunkt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-04-06:
Jeg hørte Venstres ordfører bruge et par ord på situationen i USA og Microsoft og spørgsmålet om monopolmisbrug af en dominerende stilling, og jeg kan ikke dy mig for at stille Venstres ordfører det spørgsmål, at hvis man opfatter det, der er sket i USA, som noget positivt, hvorfor er Venstre så så negativ i forbindelse med den forestående revision af den danske konkurrencelov, som netop tager sigte på at gå ind og kigge på misbrug af en dominerende stilling og på fusionskontrol?
Kristian Jensen (V), 2000-04-06:
Det var såmænd ikke en værdiladet udtalelse, det var blot en konstatering af, hvad der rent faktisk har fundet sted i USA.
Henriette Kjær (KF), 2000-04-06:
Dette forslag har allerede været diskuteret en del i medierne, og det har været en udmærket debat, og vi er sådan set glade for SF's forslag, så vi får sat fokus på de muligheder, der ligger i at bruge open source-programmel.
Jeg synes nemlig, det er fremragende, at man ser på de alternativer, der er til Microsoft, og jeg synes også, at det offentlige skal være på vagt over for monopoler.
Det er det offentliges opgave at føre tilsyn med monopoler, men ikke at lave virksomhed for at bryde monopolet, og det er her, jeg synes man fra SF's side lægger lidt op til, at man skal være med til aktivt at bryde et monopol og økonomisk gå ind og støtte udviklingen af open source-programmel.
Det er så dér, jeg er uenig, for det offentlige skal ikke fremme et produkt frem for et andet, og selv om det her ikke er et kommercielt produkt, så ender det jo med at blive det i sidste ende, fordi det skal bearbejdes af nogle kommercielle aktører.
Det offentlige kan jo i dag forsøge sig med open source, hvis man er utilfreds med Microsoft, eller hvad man ellers skulle bruge.
Så hvis der er en udbredt utilfredshed med det, man bruger i dag, så vil efterspørgslen efter andre styresystemer jo også naturligt være der og komme til syne, og så vil brugen af open source højst sandsynligt også udvikle sig naturligt, uden at det offentlige går ind og støtter det.
Jeg er altså imod, at regeringen skal udarbejde en handlingsplan med konkrete mål og midler for udbredelsen af open source-programmel.
SF skriver så også i sit beslutningsforslag, at man tror, der vil være penge at spare ved at bruge open source-programmel.
Det er jeg nu ikke så sikker på.
Det er jo ikke bare et spørgsmål om at hente det ned og så bruge det.
Der er jo behov for udviklede programmer, der passer til det - altså tekstbehandling, regneark osv. -
samt brug for at tilpasse programmellet til dansk brug, og det koster som bekendt mange penge, særlig nu, hvor der er efterspørgsel efter folk, der kan den her slags, og de ligger jo i den dyre ende.
Umiddelbart kan jeg ikke støtte forslaget, men jeg synes, vi skal prøve at fortsætte diskussionen og se, hvor langt vi kan komme.
Egil Møller (DF), 2000-04-06:
Da vores normale ordfører på området, hr. Klaus Kjær, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Open source-programmer må ses som en realistisk mulighed og som et alternativ til de etablerede, patenterede programmer.
Udgangspunktet for open source-programmerne er, at programmellet vil være gratis, og at man højst skal betale for eventuel service ved levering eller installation af programmet.
De åbenlyse fordele ved open source-systemerne er, at brugerne uden større økonomiske investeringer får mulighed for at udvikle egne løsninger, hvor der ellers er tale om begrænsede udviklingsressoucer, ligesom brugerne bliver uafhængige af leverandøren, f.eks. i forbindelse med opgraderinger.
I Frankrig er man kommet meget vidt med open source-systemerne.
Her er et lovforslag om det offentliges overgang til at benytte open source-software på vej gennem det franske senat.
Det skulle give mulighed for, at offentlige institutioner frit kan anvende og modificere programkoder efter behov.
Også i Tyskland er man langt fremme med hensyn til statslig støtte
vedrørende open source-programudvikling
I USA regner man med, at markedsandelen for open source-programmet Linux vil udgøre 9 pct. i virksomhederne i løbet af de næste 2 år.
I Dansk Folkeparti finder vi det naturligt, at Danmark også på dette område bliver førende inden for IT, så Dansk Folkeparti vil positivt indgå i udvalgsarbejdet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-04-06:
bag beslutningsforslaget.
Vi har megen sympati for, at det kan boble forneden og føre til gode og kreative løsninger med hensyn til udvikling af open source ad frivillighedens vej.
Vi er som sagt glade for, at det spirer forneden, men forslaget knytter jo så også mere generelt an til spørgsmålet om, hvorvidt staten skal blande sig eller det skal overlades til markedet.
Også jeg vil altså fastholde princippet om, at det er ude på de enkelte institutioner, man skal træffe beslutning om, hvilke typer af programpakker og programmel, man bruger.
Jeg skal så skynde mig at sige, at jeg var glad for SF's ordførers præcisering af, at der ikke er tale om et egentligt dekret, for det kan vi i hvert fald ikke gå ind for fra radikal side.
Vi skal ikke have et regeringsdekret om, hvilke platforme der skal bruges på de enkelte institutioner, det være sig Microsoft eller andre typer software.
Når vi fra radikal side vælger at afvise beslutningsforslaget, så er det ikke på grund af mangel på sympati for selve tankegangen bag open source, men det er et spørgsmål om patenter, som vi i første omgang knytter vores modstand op på.
Der skal være mulighed for at have patenter for at beskytte ophavsretten.
Det kan faktisk være en forudsætning for, at man anvender noget, for, at noget bliver brugt, og derfor lægger vi vægt på den undersøgelse, der foretages i øjeblikket, nemlig undersøgelsen af danske virksomheders behov og ønsker på dette område.
Holdningen - den danske holdning - bør altså afvente denne undersøgelse.
Det er så vigtige spørgsmål, så fundamentale spørgsmål, at den skylder vi at afvente.
Vi afviser det konkrete forslag, men vi har masser af sympati for tanken bag udviklingen af open source.
Børge Klit Johansen (KRF), 2000-04-06:
Et spørgsmål til hr. Morten Helveg Petersen vedrørende software-patenter: Det er min forståelse, at i det øjeblik, man kompilerer et software-program og smider koden væk for brugeren, så har man beskyttet sig mod kopiering og efterligning, og dermed er patenter unødvendiggjort.
Jeg vil gerne høre, om ikke hr. Morten Helveg Petersen er enig i den betragtning.
Når det drejer sig om den måde, som man i USA tolker patenter på, har jeg fundet et eksempel på, at man har givet patent til et firma, der har fundet ud af - det er omkring 2000-problematikken - at hvis det er et tal mellem 70 og 100, så taler man nok om 1900-tallet, og hvis det er mindre end 70, så er man nok i 2000-tallet, og det kan man så gå ud og tage patent på og har fået det i USA.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-04-06:
Jeg bliver svar skyldig med hensyn til de mere tekniske detaljer i patenteringen
, men min pointe er, at der foregår en undersøgelse om danske virksomheders behov og ønsker på området, som jeg synes vi anstændigvis må afvente, inden vi lægger holdningen klar på området.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-06:
... synes jeg er en vigtig ting, for jeg tror i virkeligheden, der også er økonomi i det for det offentlige.
Ole Hækkerup (S), 2000-04-06:
Jeg skal blot kvittere for hr. Knud Erik Hansens fortolkning af det med at udarbejde en handlingsplan med konkrete mål og midler.
Og det er ikke for at forplumre debatten yderligere, specielt ikke når vi er enige om så mange af intentionerne, men vores bekymring var alene, om vi her fra Folketinget påtager os et ansvar, som retligt selvfølgelig hører til hos nogle andre.
Så var der det med, om vi kan påvirke en udvikling i Danmark, og selvfølgelig kan vi det.
Og det, jeg sagde om, at vi skal sørge for at rydde alle barrierer af vejen, der på nogen som helst måde kan forhindre, at man altid træffer det bedste valg, var netop et forsøg på at sige: Hvordan kan vi bidrage til at påvirke en udvikling?
Og det klare tilsagn om at fremme det også i EU-sammenhæng var også et forsøg på at sige: Hvordan kan vi så bidrage til at fremme en udvikling?
For jeg var lidt bekymret med hensyn til den præcise tekst.
Så det var alene foranlediget deraf, og jeg skal blot kvittere for den fortolkning, hr. Knud Erik Hansen gav ordene i anden omgang.
Tom Behnke (FRI), 2000-04-06:
I forbindelse med tredjebehandlingen af L 98 vil jeg tillade mig at citere fra betænkningen, fordi der er indleveret et betænkningsbidrag, som jeg synes er ganske fornuftigt.
Det er Venstre, der har skrevet et betænkningsbidrag, som jeg har tænkt mig at citere lidt fra: Vi er snarere bekymret for, at de elever og studerende, som skal sidde i de mange nye råd, vil opleve det, som om demokratiet ikke fungerer, for der er jo ikke lagt op til, at disse råd får bestemmende indflydelse på væsentlige forhold.
Venstre tror mere på, at det, uddannelsessystemet kan bidrage mest med, når elever og studerende skal forberedes til medvirken i et demokratisk samfund, er, at de tilegnes solide, faglige kvalifikationer.
Evnen til at forholde sig kritisk til tekst og tale forudsætter nu engang, at man overhovedet kan forholde sig hertil.
Et citat, som jeg og Frihed 2000 er 100 pct. enige i.
Og når jeg vælger at citere det her, og når jeg vælger at tage ordet, så er det, fordi det i modsætning til Venstre er Frihed 2000's opfattelse og konklusion, at vi derfor er nødt til at stemme imod lovforslaget.
Og derfor har vi i Frihed 2000 i modsætning til Venstre, som jo altså konkluderer, at de godt kan stemme for forslaget, på baggrund af det meget fine betænkningsbidrag fra Venstre valgt at sige, at så kan vi ikke støtte lovforslaget.
Børge Klit Johansen (KRF), 2000-04-06:
Det ene er, at jeg forstår, at forskningsministeren har vedtaget en standard for formatet af vedhæftede filer på e-mail mellem offentlige institutioner.
Når det drejer sig om offentlige institutioner, er det så alene et ledelsesproblem i den enkelte institution, hvilket format man vil bruge også i udvekslingen med andre, eller er der en overordnet politik på området?
Og derfor vil jeg gerne spørge, om ministeren har en overordnet eller grundlæggende holdning til dette spørgsmål?.
Egil Møller (DF), 2000-04-06:
Da vores ordfører, hr. Klaus Kjær, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne fremføre følgende: Lovforslaget har til formål, at den danske lov om et videnskabsetisk komitésystem ændres således, at den også kan sættes i kraft for Grønland med de afvigelser, som de særlige grønlandske forhold tilsiger.
Ændringen betyder, at der etableres en regional videnskabelig komité for Grønland, dvs. en komité, der refererer til den centrale videnskabsetiske komité.
Den ordning, man her lægger op til, kommer til at svare til den ordning, der allerede gælder for Færøerne.
Derfor synes vi også, det er naturligt, at den kommer til at omfatte Grønland, så vi kan fra Dansk Folkepartis side støtte lovforslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2000-04-06:
I sin rapport fra juni 1999 anbefalede udvalget vedrørende dansk-grønlandsk forskningssamarbejde, at de etiske retningslinjer for sundhedsvidenskabelig forskning i Grønland burde organiseres i samarbejde med Den Centrale Videnskabsetiske Komité i Danmark.
Dette ville kunne sikre en ensartet sagsbehandling, der baseres på de internationale regler og standarder i bl.a. Helsinkideklarationen.
Det svarer til den ordning, der er etableret for Færøerne.
Det grønlandske hjemmestyre ønsker denne ordning gennemført og har også tiltrådt lovforslaget ved brev af 7. marts 2000.
Kristeligt Folkeparti kan derfor tilslutte sig
dette forslag med bemærkningen om, at jeg også kan tilslutte mig det, som fru Elisabeth Arnold udtalte om en revision af loven om videnskabsetiske komiteer, og dermed, at der bliver kigget på kontrolreglerne vedrørende de forskellige forsøg, som nu udføres.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-06:
Enhedslisten kan tilslutte sig det fremsatte lovforslag.
Vi har nyttige erfaringer med de videnskabsetiske komiteer her i Danmark.
Vi ved, at Grønland gerne vil have indført en sådan ordning, og derfor er det oplagt, at det gøres så hurtigt som muligt.
Birte Weiss (S), 2000-04-06:
Tak for en positiv modtagelse af dette lille, men for Grønland vigtige spørgsmål!
Også jeg er glad for, at grønlænderne nu ønsker at komme ind under hatten af komiteer og det samlede komitéarbejde, og jeg går ud fra, at vi på baggrund af den positive modtagelse her kan få forslaget forholdsvis hurtigt igennem Folketinget.
Til fru Elisabeth Arnold, som rejste spørgsmålet lidt mere generelt om revision af det videnskabsetiske komitésystem, vil jeg blot sige, at jeg tror da også, at det er rigtigt, at man fra tid til anden kigger de systemer, vi har, igennem.
Præcis hvornår det vil være rigtigt at gøre det på det her felt, skal jeg såmænd ikke gøre mig klog på, men det er korrekt, at nu har man samlet nogle erfaringer, gode og mindre gode, og på et tidspunkt skal vi selvfølgelig til at evaluere dem.
Kristian Jensen (V), 2000-04-06:
Så kom det endelig, lovforslaget om elektroniske signaturer, og man kunne næsten sige, at bortset fra juleaften er der jo ikke noget, vi har set så meget frem til som det her lovforslag.
Men desværre blev lovforslaget ikke til noget, og derfor har vi nu i stedet for at være foregangsland afventet, at EU har lavet sit direktiv på området færdigt.
Det er så glædeligt, at direktivet nu er færdigt, og at vi kan komme videre med den danske del af lovgivningen.
I Venstre er vi varme tilhængere af en digital signatur
i dansk ret; vi er varme tilhængere af de muligheder, det giver for, at man kan handle, man kan kommunikere, man kan indbetale eller indberette til det offentlige med juridisk bindende virkning.
Vi synes, det er et godt skridt på vejen til det netværkssamfund, som vi i Venstre også støtter.
Vi er også meget tilfredse med i Venstre, at lovforslaget er skrevet så teknologineutralt, som det er, at det ikke binder sig op på den ene eller den anden teknologi, at det ikke lægger op til, at man skal lave nøglerne på den ene eller den anden måde.
Det, som så bliver det spændende at få undersøgt under udvalgsarbejdet, er, om vi med lovforslaget her har lavet den optimale garanti for borgernes sikkerhed, om der er visse krav, der kan stilles for at højne borgernes sikkerhed mere: sikkerhed om fremmøde, sikkerhed om, at nøglen skal være uafhængig af hardwaren, sikkerhed for, at man ikke gennem hackere kan få adgang til borgernes nøgler, osv. Ligeledes vil vi i Venstre være opmærksomme på, at denne lovgivning som flere andre har et samspil med personlovgivningen, som jo diskuteres vældigt i op til mange udvalg i Folketinget. Alt i alt er det jo et lovforslag, som vi har set meget frem til; vi er glade for, at det er fremsat, og vi glæder os til se virkningerne, når loven bliver gennemført.
Henriette Kjær (KF), 2000-04-06:
I Det Konservative Folkeparti er vi også tilfredse med, at vi nu endelig kan behandle et sådant lovforslag om elektronisk signatur. Vi har ventet på det længe - også for længe -
og årsagen til utålmodigheden skyldes jo, at vi så gerne vil have, at Danmark skal være foregangsland inden for e-handel og elektronisk kommunikation i det hele taget, hvilket vi jo også ved at regeringen har en ambition om.
For at vi kan blive det, er det nødvendigt med visse standarder, der kan sikre en sikker og effektiv kommunikation.
Skal man handle med hinanden over Nettet, er det en væsentlig faktor, at man også kan identificere sig i forhold
til hinanden,
så den, der modtager ordren, også kan være sikker på, hvem det er, han handler med, og har noget juridisk bindende at hænge en kontrakt op på.
Samtidig er det af afgørende betydning for vores elektroniske kommunikation med det offentlige, at vi kan identificere os selv.
Når vi i fremtiden kan det, kan vi også foretage en lang række ting over computeren.
Hvor vi i dag skal printe vores skrivelse ud på papir, huske at skrive den under, putte den i en kuvert, købe frimærker og komme den i postkassen, kan vi i fremtiden blot sende den direkte fra computeren.
Det vil virkelig gøre det nemmere at ekspedere skrivelser til kommuner, SU-styrelsen eller anden offentlighed, og det ser vi frem til.
Jeg læste i øvrigt også om en sag, hvor Pressenævnet havde modtaget en klage over noget, der var skrevet i en avis.
Beklageligvis afsendte personen sin klage via e-mail, hvilket betød, at den ikke blev behandlet, da det ikke var et juridisk gyldigt dokument.
For fremtiden vil man kunne benytte sig af en elektronisk signatur og dermed sende sin klage elektronisk.
Det siger jo lidt om, at det er på høje tid, at vi får løst de problemer, der i dag er ved elektronisk kommunikation.
Vi synes, at modellen med, at alle frit kan etablere et nøglecenter, hvis de vel at mærke underlægger sig visse krav, er god og rigtig.
Det kræver selvfølgelig, at Telestyrelsen får opbygget et effektivt tilsyn, der åbenbart hovedsagelig skal foretage vurderinger af de revisionsrapporter, som centrene skal indsende til styrelsen.
Vi har faktisk ikke nogen indvendinger mod dette lovforslag.
Vi glæder os bare over, at det er kommet, og ser frem til at få loven prøvet i praksis.