runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 1998-03-27:
Betyder det, at ethvert ønske om at få uvildige jurister udefra til at kigge nærmere på sagen, hvis man i Politisk-Økonomisk Udvalg på et tidspunkt skønnede, at der var behov for det, er ude af betragtning?
For SF's vedkommende sagde vi, at vi overhovedet ikke kunne se, at der kunne blive tale om en rigsretssag, og vi sagde, at sådan som vi kunne se det på indeværende tidspunkt, var der ikke grundlag for at bede nogle udefra om at se på sagen.
Men vi har stillet en række spørgsmål i Politisk-Økonomisk Udvalg, som ikke nåede at blive besvaret. Dem ønsker vi at få besvaret, og hvis det viser sig, at der er grundlag for at gå videre med sagen, er det vores hensigt at gøre det.
Derfor vil jeg spørge hr. Anders Fogh Rasmussen
: Er der fuldstændig lukket nu?
Og et andet spørgsmål: Hvad er der lukket for, rigsretssag, særlige undersøgelser eller hvad, og hvad er der ikke lukket for?
Frank Aaen (EL), 1998-03-27:
Tak for svaret, vil jeg sige til hr. Anders Fogh Rasmussen.
Der skal låg på.
Jeg synes, det er meget interessant, når vi husker Venstres og De Konservatives optræden i hele debatten om offentliggørelsen af Færøbanksagsrapporten, og når vi husker vores diskussion i PØ-udvalget, hvor venstrefløjen og V og K var enige om, at der selvfølgelig skulle foretages yderligere undersøgelser.
Selvfølgelig skulle vi have afdækket det politiske ansvar for, hvordan det kunne gå, som det gik i Færøbanksagen.
Er Venstre blevet bange?
Kan vi ikke få en forklaring på dette skifte fra, at vi skulle have undersøgt det politiske ansvar, til, at nu skal der ikke længere rodes i det, nu skal vi kun kigge fremad?
Er Venstre blevet bange for at få afsløret sit eget ansvar, eller hvad er baggrunden for kursskiftet i denne sag?
Må jeg så i øvrigt lige tilføje til sidst, at det jo er lidt bemærkelsesværdigt, at hr. Óli Breckmann på den måde har kastet sit lod i V's og K's vægtskål, når vi har fået denne melding fra Venstre om, at man synes, der skal låg på Færøbanksagen.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-03-27:
Den diskussion havde vi i forbindelse med finanslovdebatten.
Betyder det, som hr. Anders Fogh sagde før, at man har opgivet tanken om en treårig dagpengeperiode?
Betyder det, at man har opgivet tanken om, at 25-30-årige skal på halve dagpenge?
Og endelig skal jeg endnu en gang spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Har man fået et nyt syn på arbejdsmiljøet i partiet Venstre?
Hidtil har vi jo oplevet, at hver evig eneste gang, der har været arbejdsmiljø på dagsordenen her i Folketingssalen,
har Venstre sagt nej, nej, nej og atter nej.
Et ordentligt arbejdsmiljø har en direkte sammenhæng med udstødningen fra arbejdsmarkedet, og jeg må sige til hr. Anders Fogh Rasmussen, at den sammenhæng er vi nødt til at holde fast i, hvis vi skal begrænse udstødningen fra arbejdsmarkedet.
Det er helt centralt, at vi får stoppet den store og voldsomme nedslidning, der er på arbejdsmarkedet, så lad os derfor høre, om Venstre har skiftet synspunkt, når det drejer sig om arbejdsmiljøet.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-03-27:
Også fra mig skal der lyde et velkommen til fru Pia Christmas-Møller i hendes nye opgaver.
Jeg synes, det på mange måder var en forsonlig tale, og jeg lagde mærke til, at på skatteområdet sagde fru Pia Christmas-Møller, at det altid skulle kunne betale sig at arbejde.
Det var Det Konservative Folkepartis hensigt, og fru Pia Christmas-Møller konstaterede, at det også var regeringens hensigt, så vi er altså i virkeligheden enige om målet.
Det synes jeg er en meget, meget væsentlig konstatering.
Derefter sagde fru Pia Christmas-Møller, at det ikke var klart, hvordan regeringen ville løse problemet.
Det medgiver jeg.
Så vil jeg gerne spørge: Hvordan hænger det sammen med, at de samme vismænd, som på mange måder giver os gode råd om økonomien i samfundet, som også har konstateret, at det ikke kan betale sig at arbejde, hvad det burde kunne, siger, at jobfradrag i Danmark er en rigtig dårlig idé?
Det vil ikke virke, fordi lønstrukturen i Danmark er så sammenpresset, at den slet ikke ligner den, vi har i de lande, som har indført jobfradrag med god effekt, nemlig USA og England.
Betyder det, at Det Konservative Folkeparti sigter mod en lønstruktur, som de har i USA og England, med meget stor spredning mellem de lavtlønnede og de højtlønnede?
For i sådanne tilfælde vil jobfradraget virke, men ikke i det danske samfund.
Jacob Buksti (S), 1998-03-27:
Jeg kan i hvert fald godt love, at hr. Holger K. Nielsen ikke får en gentagelse af formueskattens afskaffelse, for den er jo røget sig en tur!
Det, jeg bare vil sige, er, at der jo findes nogle samarbejdsmuligheder, som inkluderer Kristeligt Folkeparti, Centrum-Demokraterne osv., så der er en lidt bredere model end bare Venstre og De Konservative eller Socialistisk Folkeparti.
Det er alene det, jeg siger.
Sådan er det jo.
Det er også det, hr. Anders Fogh Rasmussen har stået og gjort sig stor på, så hvis hr. Holger K. Nielsen vil forhindre hr. Anders Fogh Rasmussen i at få indflydelse, så værsågod, men det er altså også SF's ansvar.
Margrete Auken (SF), 1998-03-27:
Jeg forsøgte under valgkampen at få fru Annette Just til at sige, at det dog måtte være en trykfejl, der stod i det program.
Det ville hun ikke, hun prøvede at orde sig ud af det.
Nu prøvede hr. Kim Behnke også at orde sig ud af det.
Vi slår fast, at hr. Kim Behnke ikke har sagt undskyld for at udnævne samtlige andengenerationsindvandrere til kriminelle, og at det er den tone, det foregår i fra hr. Kim Behnkes og hans liges side.
Når det foregår på den måde, har han ingen grund til at jamre over, at vi slår hårdt igen og i øvrigt nødigt vil være i stue med ham.
Villy Søvndal (SF), 1998-03-27:
Jeg synes, Venstre foretager mange herresving i disse dage, og for nu lige at følge med vil jeg bare spørge, om jeg forstod hr. Anders Fogh Rasmussen rigtigt.
Se, det betegner en ny linje, ikke i forhold til, når Venstre har været i regering, for så har man været villig til den stramme linje, men det betegner en helt ny linje i forhold til de sidste 3-4 år.
Det betyder, at alle løfter om bedre forhold for gamle, bedre forhold for syge, uanset om man vælger privat eller offentligt hospital, og bedre forhold for børn får det svært i Venstres terminologi, hvis man skræller de mere ideologiske udsagn væk.
Det betyder, at Venstre i dag siger: Man kan være sikker på, at Venstre vil være med til en stram aftale over for kommunerne og amterne.
Jeg synes ikke, det er særlig klogt af Venstre at give det løfte på nuværende tidspunkt, bl.a. fordi det umuliggør det samspil, der tidligere har været om at undgå, at kommunerne skulle være dem, der blev gidsler i de offentlige finanser.
Her ændrer Venstre i dag kurs og giver regeringen et håndslag på, at den stramme økonomi over for kommunerne kan gennemføres sammen med Venstre.
Jeg vil bare spørge, om det er rigtigt forstået.
Så er det virkelig et herresving af karat, som vi har oplevet i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-03-27:
Jeg kunne forstå på statsministeren, at det var ham magtpåliggende at tale sig frem til disse meget brede, konsensusprægede forlig, og det må have været baggrunden for, at statsministeren bl.a. sagde til Venstre og De Konservative: Lad os nu glemme alt det, der er sagt i valgkampen.
Jeg kan såmænd godt forstå, at statsministeren siger det, for han har jo selv et behov for, at vi glemmer alt, hvad der er sket i valgkampen.
Men det ønsker vi ikke at gøre fra Dansk Folkepartis side, vi ønsker selvfølgelig at stå ved det, vi har sagt i valgkampen.
Men jeg må sige, at når statsministeren når frem til nogle meget meget brede vendinger om, at Dansk Folkeparti er kommet med løfter for milliardvis af kroner - overbudspolitik af rang, som jeg forstod på statsministeren - tror jeg, det skyldes, at statsministeren i sin regnemaskine lægger alle de løfter, der er kommet fra alle de partier, han nu glemmer løfterne fra, oven i Dansk Folkepartis løfter.
Jeg tror, det må være sådan, statsministeren har forsøgt at regne, for ellers kunne han selvfølgelig ikke nå frem til det resultat.
Når jeg tog ordet, var det egentlig ikke for at fremkomme med den selvfølgelighed over for statsministeren, for det ved jeg jo godt at statsministeren selv er klar over.
Nej, det er fordi statsministeren kom med et budskab heroppefra, som jeg synes er langt mere bekymrende, langt mere bekymrende.
Her i Folketinget siger statsministeren kun ca. trefjerdedele af det, han siger på møder ude rundt om i landet, og det er langt mere bekymrende.
Han sagde nemlig meget, meget nedladende, at Dansk Folkepartis menneskesyn ikke hænger sammen.
Statsministeren kunne lige så godt have taget de rette ord i munden og sagt det, han siger til eleverne ude på skolerne eller rejser rundt med, bl.a. i valgkampen, nemlig at Dansk Folkepartis fremgang minder ham om noget i 1930'erne.
Det er statsministerens ord, og må jeg ikke godt sige, at jeg væmmes ved den slags udtalelser.
Jeg kan ikke tage nok afstand fra den slags udtalelser, og jeg synes, statsministeren burde holde sig for god til at komme med den slags udtalelser.
Det er mit indtryk, at statsministeren med sådanne udtalelser er med til at bære benzin til et meget, meget farligt bål.
Jeg er ikke sikker på, at statsministeren til fulde forstår det, men jeg håber, der er nogle besindige folk, der kan fortælle ham det, så han kan komme på andre tanker og behandle parlamentsmedlemmer - de folkevalgte her - på en mere anstændig måde og i højere grad komme i samklang med det, Dansk Folkeparti mener, i stedet for at rende rundt og give anledning til nogle utrolig væmmelige betragtninger.
Der må ligge et sådant synspunkt bag, når statsministeren kan sige sådan noget.
Kim Behnke (FP), 1998-03-27:
I Jyllands-Posten den 28. januar 1998 under overskriften »Udlændinge bryder loven mest« refereres der meget grundigt til den kriminalstatistik, der viser, at andengenerationsindvandrere er langt mere kriminelle end tilsvarende danske børn.
Fru Margrete Auken udnævner det så til at være racisme.
Jamen det har intet med folks race at gøre, om de er andengenerationsindvandrere eller ej.
Det er ikke folks race, det er deres kriminelle adfærd, vi anfægter, og fru Margrete Auken har ingen som helst forklaring på det, andet end at de pågældende skal have lov til at stå ude på Nørrebro i København og skrige op i et tv-kamera, at det er danskerfrit område.
Dem, fru Margrete Auken forsvarer, er dem, som afbrænder McDonald-butikker, som stikker ild i dæk, og som sørger for, at når der i Vollsmose i Odense kører en politipatruljevogn ind, bliver den smadret, så politiet kun tør patruljere med to politivogne. Det er dem, fru Margrete Auken forsvarer.
Jeg siger velbekomme til SF; det vil vi aldrig være med til hos os.
Jeg kan betro fru Margrete Auken, at jeg havde været mere bekymret, hvis en SF'er var gået op og havde rost mig.
Sagen er jo den, at det ikke er Fremskridtspartiet, fru Margrete Auken skal være vred på, det er virkeligheden.
Det er ikke længere bare Fremskridtspartiet, der siger, at kriminaliteten blandt unge andengenerationsindvandrere er større end blandt andre unge.
Det er statistiske fakta, og hvis fru Margrete Auken ikke mener, man må gå op på Folketingets talerstol og referere til det eller gøre det i valgkampsannoncer, må fru Margrete Auken da have en underlig virkelighedsopfattelse. Skal vi fortie det, vi ikke bryder os om?
Efter Fremskridtspartiets opfattelse skal man kunne lægge tingene frem.
Så lad os tage en diskussion om, hvorfor andengenerationsindvandrerne er så kriminelle.
Men lad dog være med at fortie den kendsgerning, at det rent faktisk er sådan, at kriminaliteten blandt andengenerationsindvandrere er betydelig større, end den er blandt tilsvarende danske børn og unge.
Margrete Auken (SF), 1998-03-27:
Den første del af hr. Kim Behnkes indlæg er noget af det ækleste, vi har hørt i debatten i dag.
Jeg ved ikke, hvad det er for et skældsord, man skal bruge om Fremskridtspartiets politik, men jeg vil lige sige, at i det materiale, Fremskridtspartiet uddelte under valgkampen, udnævnte hr. Kim Behnke samtlige andengenerationsindvandrere til kriminelle.
Det er præcis den tone, som det foregår i i Fremskridtspartiet.
Og jeg vil bare sige, at vi heldigvis har en klar afstand til det, Fremskridtspartiet tillader sig at sige, og jeg vil ikke tilbageholde ordet »racisme«, når man udnævner samtlige andengenerationsindvandrere til kriminelle.
Det er det, vi snakker om, og piberiet fra hr. Kim Behnke er bare ulækkert.
Jørgen Estrup (RV), 1998-03-27:
Jeg tror, hr. Albrechtsen plejer at blive behandlet ordentligt, og det er jeg sikker på at den nuværende boligminister også vil gøre.
Så jeg tror ikke, der er nogen grund til ophidselse.
Som bekendt er det ikke mig, der er boligminister, men mon ikke vi skulle regne med, at det går lige så godt, som det plejer?
Og til hr. Kirkegaard
: Der er ikke nogen grund til betænkeligheder.
Jeg var ikke klar over, at det var en bestemt artikel, som den konservative ordfører, hr. Kirkegaard, havde i tankerne.
Der er ikke nogen ideer eller tanker om, at man på den måde skal inddrage pensionisterne. Så det burde forhåbentlig være klart nok.
Jacob Buksti (S), 1998-03-27:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Peter Duetoft.
Hr. Duetoft er jo en fredelig mand, ja nærmest en fredsbevarende mand, men desværre ikke altid en fredsskabende mand, sådan som han selv har sagt at han ikke har kunnet være det det sidste par dage.
Men når jeg er gået herop, er det jo, fordi hr. Peter Duetofts indlæg her med al ønskelig tydelighed beviser det, som vi var nogle stykker der var inde på tidligere på dagen, nemlig at analysen af dansk politik som bestående af to blokke på 89 og 89 er forkert.
Og derfor vil jeg gerne sige tak, og jeg ved ikke, om jeg skal sige undskyld - bare for at hr. Duetofts udtryk nu ikke skal komme i fare - for, at vores tonefald måske indimellem har været, som det har været, fordi valgkampen har smittet af.
Og jeg er fuldstændig enig med hr. Duetofts analyse: at det, der er det spændende i det nye Folketing, præcis er, at medens kommunevalget gav frygt for, at fløjene i dansk politik skulle blive styrket, så er det, som man ved skæbnens tilskikkelse har kunnet se her, at centrum er blevet styrket. Og det er det, der gør, at det nye Folketing også set fra både Socialdemokratiets og regeringens side er utrolig spændende at have med at gøre.
Så vi ser frem til flere fredsbevarende aktioner og håber på, at der måske også bliver nogle fredsskabende.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-03-27:
Nu røber jeg vel ingen hemmelighed, hvis jeg siger, at jeg tror, hr. Jørgen Estrup har haft en ganske særlig rolle at spille i forbindelse med, at forslaget om huslejestigninger for lejerne kom med i regeringsgrundlaget.
Det vil jeg næsten tro, og derfor vil jeg godt stille et spørgsmål til hr. Jørgen Estrup.
Så nu har jeg tjekket efter, hvad der skete i 1996, for hr. Jacob Buksti oplyste jo tidligere, at det, som regeringen påtænker, er en videreudvikling af den lov, som man i 1996 vedtog sammen med SF og Enhedslisten.
Så det jeg har tjekket efter, og under tredjebehandlingen dengang vedstod boligministeren, at der var tale om en klar aftale, og ministeren brugte betegnelsen »aftalepartnerne«, og så jeg vil spørge hr. Jørgen Estrup: Hvis nu man begynder at ændre den lov sammen med Venstre og De Konservative, er vi så ikke i den situation, at det ikke alene er løftebrud over for vælgerne, men også er aftalebrud over for SF og Enhedslisten?
Pia Christmas-Møller (KF), 1998-03-27:
Ganske uradikalt skar hr. Jørgen Estrup sit ordførerindlæg til efter det princip, at det bedste forsvar er et angreb.
Så Det Radikale Venstre føler åbenbart behov for at forsvare sig, og det forstår jeg sådan set godt, når jeg tænker på det luftige regeringsgrundlag, man har lagt navn til.
Men jeg må sige til hr. Jørgen Estrup, som jo igennem mange år har været sit partis forsvarspolitiske ordfører: Der blev skudt for lavt!
For på det plan, hvor man taler om 14 dage i helvede og 4 bloddryppende år, kan en anstændig og konstruktiv politisk diskussion simpelt hen ikke føres.
Så jeg vil anbefale Det Radikale Venstre, at man undlader at benytte sig af forsvarspolitiske strategier, for dem har man ikke rigtig forstand på at udføre elegant i den mundtlige debat.
I stedet vil jeg vende mig til et konkret spørgsmål, idet jeg vil spørge Det Radikale Venstre, om Det Radikale Venstre vil garantere pensionisterne, at deres pensionsudbetalinger ikke bliver pålagt bruttoskat, sådan som det er blevet varslet af den nye skatteminister.
For statsministeren var ivrig efter at give alle mulige befolkningsgrupper garantier før valgdagen, men de står ikke til troende, de står til fald, her efter valgdagen, og derfor vil jeg høre, om Det Radikale Venstre i stedet vil overtage faklen og garantere pensionisterne, at deres pensioner ikke bliver brandskattet.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-03-27:
Naturligvis er det det.
Men lad mig nævne, at da vi sidst forhandlede finanslov, havde vi da et udmærket samarbejde med CD.
Jeg synes, at der er mange punkter, hvor vi snildt kan gå ind og lave noget sammen med CD og også
Kristeligt Folkeparti, vil jeg tro, med deres grønne profil, som de jo har ved visse lejligheder i hvert fald.
Så jeg ser ikke nogle uoverstigelige problemer hverken i forhold til CD eller De Kristelige.
Det, jeg siger, er, at det afgørende for SF er, hvad man arbejder sammen om.
Det er det centrale.
Og dér har vi ikke på forhånd fine fornemmelser hverken til den ene eller til den anden side.
Men jeg har mine tvivl, for jeg kender jo hr. Anders Fogh Rasmussen ganske udmærket.
Jeg ved jo godt, at han er en stædig kanalje.
Når det kommer til stykket, vil han jo slås til sidste blodsdråbe for de liberalistiske synspunkter, han står for.
Man får ikke ham til at lægge sig ned i støvet og bare stemme for en socialdemokratisk politik, så godt kender jeg ham. Og det ved hr. Buksti jo også ganske, ganske udmærket.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-03-27:
Jeg tror, hr. Jørgen Estrup tænker på, at der i loven er en revisionsklausul, og det er jo ikke usædvanligt, at der er det i en lovgivning.
Ikke desto mindre var det altså en aftale, der blev indgået mellem regeringen og SF og Enhedslisten, og derfor vil jeg spørge hr. Jørgen Estrup - som jo ved, at det voldte SF og Enhedslisten meget store problemer at indgå den aftale, fordi den ikke i alle henseender var helt skøn, og at de borgerlige partier totalt afviste at forhandle med regeringen, for de ville forgylde udlejerne i en grad, som selv hr. Estrup ikke ville være med til: Er det en måde at behandle SF og Enhedslisten på, at man så nu vil foretage ændringer i den lov sammen med Venstre og De Konservative? Er det en ordentlig og anstændig måde at samarbejde på?
Vi aftalte dengang, at vi skulle følge med i, om den lov, vi lavede, ville give utilsigtede huslejestigninger.
Det aftalte vi.
Er det så en anstændig måde at samarbejde på nu at gå sammen med Venstre og De Konservative og tilsidesætte det, som vi aftalte i 1996?
Jeg synes det ikke, vil jeg sige til hr. Estrup.
Pia Christmas-Møller (KF), 1998-03-27:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørgen Estrup, at jeg faktisk på intet tidspunkt i dagens debat har hævdet, at Det Radikale Venstre har gjort sig skyldig i vælgerbedrag, for det mener jeg ikke er tilfældet.
Det Radikale Venstre var modigt og fremlagde under valgkampen forslag om stigninger i bruttoskatten og om stigninger i lejeværdien for pensionisterne og mange andre gode forslag.
Socialdemokratiet står med en politik, som ikke kan beskrives på anden måde end som vælgerbedrag, for statsministeren var ude med den ene garanti efter den anden: over for boligejerne, over for boliglejerne, over for pensionisterne og over for efterlønnerne.
Ja, der var snart ikke den befolkningsgruppe, som ikke fik statsministerens personlige garanti - det skulle da lige være søens folk.
Men nu, efter valget, ser vi, hvordan maskerne for Socialdemokraternes politik falder.
Og jeg forventer mig noget andet af Det Radikale Venstre, og derfor vil jeg spørge Det Radikale Venstre,
om vi kan forvente, at bruttoskatten også vil komme til at omfatte pensioner.
Om dét er regeringens politik, vil jeg gerne vide, og jeg forventer faktisk et ærligt svar netop fra Det Radikale Venstre.
Jørgen Estrup (RV), 1998-03-27:
Det glæder mig, at fru Pia Christmas-Møller har sænket tonefaldet lidt, for jeg synes i og for sig ikke, at nogen af os kan være tjent med at hidse sig op over noget, der ikke har et reelt indhold.
Og hvad angår spørgsmålet om skattereformen og bruttoskatten og sådan noget, kan jeg sige, at der allerede er lagt en række ting frem i regeringspublikationen »Danmark 2005«, og resten tror jeg ikke vi skal tage op her i dag.
Det har jeg ikke noget som helst ønske om at gå ind i på nuværende tidspunkt.
Jeg synes, vi skal vente og se, hvad der ligger i den.
Og vi ved udmærket godt, at der kommer forhandlinger, så jeg har ikke noget ønske om at tage den debat op her.
Men til hr. Keld Albrechtsen vil jeg blot sige, at der ikke er tale om nogen form for snak om, hvor en eventuel lovgivning skal vedtages med hvem og på hvilken måde.
Der er ikke engang et lovforslag endnu, og hr. Albrechtsens forargelse burde vel i og for sig dreje sig om faktiske begivenheder.
Den eneste faktiske begivenhed, der er tale om, er lovkatalogen i september.
Så jeg kan overhovedet ikke forstå, hvad det er, hr. Albrechtsen reagerer på nu.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-03-27:
Det er faktisk meget bemærkelsesværdigt, at hr. Estrup ikke besvarer spørgsmålet om bruttobeskatningen af pensioner.
Da vi havde skattereformforhandlinger i 1993, slog den daværende regering fast med syvtommersøm, at der skulle ske bruttobeskatning af pensioner, enten når der blev indbetalt til pensionen, eller når der skete udbetaling, og man valgte altså at pensionsbeskatte ved indbetalingen.
Det, der står tilbage nu, er en usikkerhed om, hvorvidt regeringen nu har planer om at foreslå, at der også skal ske bruttobeskatning ved udbetalingen af pensioner.
Det står i alt fald i det mindste mellem linjerne i en artikel i Børsen i dag, og jeg vil godt bede hr. Estrup af hensyn til kommende pensionister om at svare meget klart på det meget enkle spørgsmål: Kan man frygte, at regeringen vil foreslå bruttobeskatning ved pensionsudbetalinger?
Keld Albrechtsen (EL), 1998-03-27:
Det gør jeg, fordi spørgsmålet om huslejestigninger for lejerne er et helt vitalt spørgsmål for Enhedslisten.
Hvis der skal ske nogle ændringer, så er det anstændigt og ordentligt for et politisk parti først at gå til sine aftalepartnere og drøfte med dem, om der skal ske en ændring.
Hvis jeg kan få tilsagn om det, så er vi da nået et skridt videre her under debatten i dag.
Jørgen Estrup (RV), 1998-03-27:
Må jeg først sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis han kigger debatten i 1996 efter - og det forstår jeg at hr. Albrechtsen har gjort - så tror jeg, hr. Albrechtsen også meget tydeligt vil kunne se, at der dengang blev sagt, at det var en midlertidig lovgivning.
Og hvis en midlertidig lovgivning bliver erstattet af en ny lovgivning, kan man vist ikke tale om aftalebrud.
Så jeg synes nok, man er for langt ude, når man taler om aftalebrud i den forbindelse.
Men det, som i øvrigt bør føjes til i forbindelse med spørgsmålet om regeringsgrundlaget, er, at her er der jo alene tale om, at noget, der stod i lovkataloget fra september, følges op.
Andet er der sådan set ikke at sige om dét.
Der er intet nyt i dette.
Så forargelsen over, hvad der er kommet ind nu, kunne man altså have givet udtryk for allerede i september, hvis man dengang syntes, der var grund
til forargelse.
Og så til fru Pia Christmas-Møller
: Jeg beklager, hvis fru Pia Christmas-Møller opfattede det, jeg sagde, som slag under bæltestedet.
Men så slemt synes jeg nu egentlig ikke det var, og fru Pia Christmas-Møller har tidligere i dag været fremme med ordet vælgerbedrag, og så synes jeg ærlig talt, at det, som kom fra min mund i den sammenhæng, var lidt mere ironisk og knap så karakteranfægtende, og derfor synes jeg sådan set, man fra De Konservatives side burde holde en lidt lavere profil.
Men jeg skal så sige vedrørende skattereformen, at vi jo godt ved, hvad der bliver gangen i det, og derfor har jeg ikke flere kommentarer om skattereformen.
Dem synes jeg vi skal vente med, til der kommer et konkret forslag.