Kim Behnke (FP), 1998-11-24:
Lad mig indledningsvis sige, at jeg er glad for, at både ministeren og alle ordførerne har taget debatten så alvorligt.
Hvis vi skal kigge lidt på nogle af de synspunkter, der er kommet frem, var Venstres hr. Kristian Jensen inde på, at der er nogle, der er kommet meget sent i gang.
Et af de områder, der bekymrer mig, er, at først her i november 1998 har man fra Landbrugsraadets side fundet anledning til at sende en pjece ud til landmændene med besked om, at de i øvrigt nok skal være opmærksomme på, at både deres fodringssystemer og deres malkeanlæg og alt muligt andet kan have edb-komponenter, som ikke er år 2000-sikre.
Det er et eksempel på en branche, som ikke har taget sin rolle alvorligt, for det er for sent, at man først her i november 1998 tager en sådan sag op.
Fru Henriette Kjær var inde på sundhedssektoren, og selv om vi i hvert fald på det punkt fik en meget flot erklæring fra ministeren i dag, er jeg tilbøjelig til at være bekymret. I juli i år kom det frem, at Rigshospitalet, som havde ofret millioner af kroner på et nyt edb-projekt, der hedder GSÅben, simpelt hen havde måttet droppe det og i stedet lave en aftale med Kommunedata om at få leveret et gammelt system.
De mennesker, der sad på Rigshospitalet og havde ansvaret og udløste denne edb-skandale, som jeg vil kalde det, er altså de samme mennesker, der stadig sidder på Rigshospitalet og er klar til at overleve år 2000, og jeg kan da godt være en lille smule bekymret, når de i den grad har fejlvurderet deres store edb-projekt.
Hvordan er det så med at vurdere år 2000-sagen? Fru Christine Antorini var en lille smule forbeholden over for, at vi overhovedet er her i dag.
Jeg synes, der er en ting, som er værd at få sagt her, og det er, at det, der indtil videre er foregået, er en kortlægning og afrapportering af, om der er problemer osv.
Men det har vist sig, at uanset hvilken branche man kigger på - selv da Folketinget gik i gang med at kigge på sine edb-systemer, var der fejl og mangler, og f.eks. landbrugsbranchen er først kommet i gang her i november 1998 med analysen - når man ikke at blive færdig med at få tingene udbedret inden årtusindskiftet, og derfor er det nødvendigt, at Folketinget tager en diskussion om, hvad vi gør ved det. Da vi havde konferencen med forsyningssektoren, kom det frem, at med hensyn til alle de tusindvis af husstande i Danmark, som har naturgasinstallationer, mener naturgasbranchen, at den kun har forpligtelser for det, der ligger uden for huset, men med hensyn til alt det, der findes inde i huset, er det den enkelte forbrugers eget ansvar at få fundet ud af, om det er år 2000-sikret.
Det tror jeg ikke der er mange naturgasforbrugere i Danmark, der er klar over.
På et kraftvarmeværk, hvor de har maskinmestre gående til daglig til at kigge på udstyret, er man nok klar over det.
Men den almindelige forbruger er ikke klar over, at den kasse, der sidder derude i bryggerset, skal man altså have en elektriker eller en VVS-mand ud og efterse.
Sådanne ting er det nødvendigt at få konkluderet på, og min opfordring til regeringen skal være, at man laver en aftale om at få bragt nogle OBS-udsendelser i tv og gør forbrugerne opmærksomme på, at der er ingen grund til panik som i USA, hvor folk flygter ud i ødemarken og graver sig ned i et hul med en dåse cola og noget dåsemad og tror, de kan overleve.
Man skal fortælle folk, hvad det er for nogle ting
Jeg kiggede selv på min egen fjernvarmeinstallation for 5 måneder siden og skrev bagefter et brev til det lokale fjernvarmeværk og spurgte: Er den år 2000-sikret?
Svaret er ikke kommet endnu.
Det er fem måneder siden, og direktøren har ladet forstå, at problemet er, at de ikke kan få en erklæring fra det firma, der har leveret komponenterne, og så er sagen altså indtil videre gået i stå.
Jeg vil da gerne vide, om der er varme i mit hjem i januar år 2000, eller om jeg skal ud og investere i en kasse stearinlys eller andet, for at der i det mindste er varme i huset, og derfor er det nødvendigt, at vi på nuværende tidspunkt gør status - ikke kun i nogle rapporter, statistikker, tal og procenter, men også med hensyn til, om der skal ske noget fra politisk side.
I den forbindelse er jeg selvfølgelig glad for, at man har kontakt til Beredskabsstyrelsen, for mens hr. Kristian Jensen gerne vil gøre det til den store beredskabsøvelse, er det mere et spørgsmål om, at der i hvert fald er nogle mennesker, der får besked på, at de skal være på arbejde den aften.
De skal ikke sidde i festligt lag, de må desværre sidde rundt omkring på Falckstationerne og andre steder og være klar til at rykke ud.
Så er der et problem, som vi ikke har snakket så meget om i dag, men som jo også eksisterer, og det er hele trafikområdet.
Man forsøgte at holde en konference og havde bl.a. inviteret kommunerne, men på det tidspunkt, hvor man var klar til at holde konferencen, var der kun syv kommuner og to amter, der havde tilmeldt sig. Så sent som i sidste uge fik vi at vide, at man fra den verdensomspændende søfartsorganisation nu har meldt ud, at de navigationssystemer, der er i skibene, for en stor dels vedkommende ikke vil kunne klare årtusindskiftet.
Hver eneste gang man løfter et lag, opstår der nye sager, fordi tingene hænger sammen, og derfor er det meget vigtigt, at resultatet af denne debat bliver en erkendelse af, at der altså skal afsættes nogle ressourcer, så der kan være folk i beredskab, når og hvis der sker nogle uheld.