Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-14:
Jeg vil gerne starte med at sige til hr. Ole Sohn:
Det er næsten sådan et prokuratorkneb, der bliver hevet op af lommen her, hvor man siger, at nu vil regeringen kun nurse pensionsinstitutterne.
Aldrig har jeg hørt magen til vrøvl.
Det, det drejer sig om, er, at regeringen klart har markeret: Vi går ind for øget gennemsigtighed på det her område.
Det er ikke det, der er spørgsmålet.
Spørgsmålet er derimod, hvordan vi får skabt den her øgede gennemsigtighed, og hvordan vi ikke bare fokuserer på at øge informationsmængden på enkelte områder.
Vi må derimod se på den samlede information, så vi får mere fokus på området.
Det er faktisk det, som det her Pensionsmarkedsråd, hvor der sidder folk fra Forbrugerrådet og alle andre steder, er i gang med at arbejde på.
Regeringen har jo sagt: Det venter vi på her pr. 1. juli.
Og jeg kan ikke lade være med at kigge en lille smule på nogle af de tiltag, der er sket.
Er det så nok?
Jamen regeringen har sagt: Vi arbejder videre for at øge gennemsigtigheden, så den enkelte pensionsopsparer får maksimalt ud af de penge, som bliver sat til side.
Jeg er meget enig i de bemærkninger - ud over det, der er kommet fra regeringspartierne - jeg også har hørt fra hr. Anders Samuelsen og hr. Jann Sjursen.
Vi er optaget af øget gennemsigtighed på det her område.
Hvis vi bare ser lidt på det, der er sket, så kan vi se, at i 2001 offentliggør Finanstilsynet flyttegebyrer, altså genkøbsfradrag, på hjemmesiden.
2001: Finanstilsynet fastslår, at midler givet til kunder ikke efterfølgende kan flyttes til egenkapitalen, og at driftsherretillæg skal være betinget af overskud i realiseret resultat.
2002: Finanstilsynet offentliggør indskudsomkostninger, indtrædelsesomkostninger, på hjemmesiden. 2003: Finanstilsynet offentliggør egenkapitalforrentning, herunder driftsherretillæg, samt beregningsregel for egenkapitalforrentning på hjemmesiden. 2003: Selskaberne skal fra og med årsregnskabet 2003 offentliggøre nøgletal fra egenkapitalforrentning, nøgletal fra forrentning af kundernes midler.
Jeg skal ikke bevæge mig ind på, hvad den tidligere regering har gjort, men blot tilsige, at regeringen er optaget af gennemsigtigheden på det her område og af at forbedre det her område.
Så ud over denne sal hører jeg altså ikke forskelligheden i det, der pågår her med, at vi skal have øget gennemsigtigheden.
Vi har nu folk siddende fra branchen, fra pensionsinstitutter, fra forbrugere og lignende, og de kigger netop på, hvad vi kan gøre for at gøre de her redskaber bedre.
Jeg er enig i, at det godt kan være lidt indviklet, når man selv - jeg har selv i formiddag været inde på Finanstilsynets hjemmeside - klikker sig ind og ser kolonnerne for, hvilke procentsatser man beregner på, hvad nøgletallene er osv. osv.
Det er sådan noget, opgaven går ud på.
Så til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Der bliver jo stillet helt eksakte spørgsmål om, at der er nogle selskaber, der over en periode kan bidrage med 740.000, andre med 1.430.000.
De er præcis lige gode til at forrente det, siger spørgeren.
Spørgsmålet er, om de nu er det.
Jeg erindrer i hvert fald nogle pensionskasser, der har investeret i golfbaner for nogle mennesker, der ikke har en særlig høj løn, og de fik en meget dårlig forrentning af deres investerede midler.
Det er så en helt anden snak.
Det med at tro på, at private pensionsinstitutter er noget skidt, den holdning kan jeg ikke have.
Nu står jeg her med Bremerrapporten om større valgfrihed
i pensionsopsparing.
Vi fik dengang sat fokus på, at hvis man havde 600.000 kr., som skulle flyttes fra et selskab til et andet selskab, og dem krydskørte vi, det kan man så læse på side 362, så var der et selskab, der skulle have 88.422 kr. for at flytte dem fra et selskab til et andet, mens der var et andet selskab, der ligger på 25.000 kr.
Hvad har det så betydet?
Det har i hvert fald betydet, at der var nogle, der fik en over næsen, og at man har rettet ind.
Til hr. Anders Samuelsen kunne jeg sige: Vi er da meget klar over, at der skal gøres noget med gennemsigtigheden.
Der er der de her pensionsmålere, som man har i selskaber, hvor man kan gå ind og spørge: Hvis jeg nu lægger så mange penge til side, hvor mange penge har jeg så om nogle år?
Det er ikke rimeligt.
Det er også det, Finanstilsynet har taget fat i.
Det arbejder vi med i øjeblikket.
Vi er inde at se på: Kan vi nu få en ensartet pensionsmåler på tværs af de her selskaber.
Så jeg ser ikke nogen stor slagmark i Folketingssalen, som visse ordførere har givet udtryk for under det her.