runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ritt Bjerregaard (S), 2002-10-10:
Regeringen har med sin tiltrædelseserklæring og statsministerens nytårstale gjort det til en vigtig del af regeringens politik at bekæmpe såkaldte smagsdommere.
Det er senere kommet frem, at statsministeren dermed mente eksperter, der havde en anden politisk opfattelse end regeringen.
Det har SF taget konsekvensen af og stillet en forespørgsel, som giver nogle udmærkede citater af, hvad statsministeren har ment.
Statsministeren siger: Vi som borgerlige politikere kunne konstatere en påfaldende tendens til, at udsagn fra eksperter i råd og nævn og institutioner var udtryk for 68-tænkning og systematisk var kritisk over for os.
Og ydermere: Det er da ikke en hemmelighed, at denne gruppe af eksperter altid støttede venstrefløjen og altid var i opposition til os, og det var en mærkværdig oplevelse.
Socialdemokratiet vender sig imod en sådan politik, og vi var i sidste folketingssamling stærkt kritiske over for regeringens ønske om at nedlægge Måltidets Hus, Rådet for Bedre Madkvalitet og Børnekostpuljen.
Det afspejler en helt anden politik end den, Socialdemokratiet står for.
Med det fremsatte forslag går regeringen videre i blandingen af almindelig, fornuftig oprydning og sit ideologiske felttog mod anderledes tænkende.
Vi kan i Socialdemokratiet godt støtte den almindelige oprydning, det vil sige, at § 2-udvalget for Frugt og Gartneriprodukter kan sammenlægges med § 2-udvalget for Landbrugsvarer.
Vi er derimod ikke enige i ønsket om ændringerne i fiskerisektoren, og vi er direkte uenige med ministeren i at stoppe det bæredygtige fiskeri.
Vi mener heller ikke, at der er nogen grund til at ændre i innovationsloven.
Vi kan støtte de ændringer, der er vedrørende udvalget for vikarordninger og udvalget vedrørende indkøbsforeninger, og vi er også positive med hensyn til udvalget for plantenyheder.
Men vi kan ikke støtte ændringerne vedrørende landdistriktsloven, vi mener absolut, at der er brug for de fire udvalg.
Med disse bemærkninger skal jeg tilkendegive, at vi ikke støtter regeringens ideologiske felttog - heller ikke i dette forslag - men vi støtter den praktiske oprydning.
Kristen Touborg (SF), 2002-10-10:
Lige et kort spørgsmål til ministeren.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-10-10:
Ligeledes vil vi gerne søge svar på spørgsmålet om, hvorvidt kurser og uddannelser på området kan etableres i samarbejde med landbrugsskolerne.
Men vi glæder os til at gå ind i udvalgsarbejdet.
Søren Krarup (DF), 2002-10-10:
Nu er det jo meget karakteristisk, at hr. Kamal Qureshi i sit svar til mig slutter med at fortælle en historie om tre mænd, der skal ind på et diskotek.
Det var faktisk ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte: Kan man også møde kvindelige indvandrere?
Jeg ved jo, at mandlige indvandrere gerne vil på diskotek, for der kan de træffe danske piger.
Outlandish er vist et eller andet orkester, er det ikke det?
Dem vil jeg ikke interessere mig for.
Det er vist herrer.
Men jeg spurgte: Kan man møde kvindelige indvandrere på diskotekerne?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-10-10:
Venstre støtter dette lovforslag, som er fremsat af finansministeren.
Lovforslaget følger op på statens overenskomstforhandlinger fra foråret.
Forslaget har været til høring i de berørte organisationer og er blevet tilrettet, så alle skulle være blevet taget i ed.
Forslaget fastholder det nugældende erhvervsevnekriterium for tjenestemænd ved vurdering af en eventuel tilkendelse af svagelighedspension.
Hvis svagelighedspensionstilkendelsen fortsat var knyttet til denne vurdering, ville det indebære en ny ændring af tilstanden for tilkendelse af den type pension, og denne tilstand var ikke tilsigtet ved overenskomstforhandlingerne, og derfor fremsættes lovforslaget.
Dernæst indeholder dette lovforslag en overgangsordning
for de tjenestemænd, der fik et særligt tillæg, der var parallelt med folkepensionsalderen.
Idet den er reduceret fra 67 til 65 år, indeholder forslaget en overgangsordning for de berørte aldersgrupper.
Endelig er der stillet en teknisk konsekvensændring som følge af, at de nye lønsystemer, der ikke er baseret på skalatrin, selvfølgelig også kan give den enkelte optjeningsret til tjenestemandspension.
Lone Møller (S), 2002-10-10:
Forslaget er i stor udstrækning konsekvensrettelser, og Socialdemokratiet har ingen bemærkninger og kan tilslutte sig forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2002-10-10:
Da lovændringen skyldes forhandlingsresultater, har Dansk Folkeparti ikke det helt store at sige om det her andet end, at vi kan støtte.
Hvis der så bliver lidt problemer med det, må vi drøfte det nærmere i udvalget.
Men som udgangspunkt støtter vi det her.
Lars Barfoed (KF), 2002-10-10:
Der er her tale om et lovforslag, der dels er en konsekvens af førtidspensionsreformen og dels en opfølgning på overenskomstaftalefornyelserne for statens vedkommende pr. 1. april 2002, altså rent tekniske ændringer, som den konservative folketingsgruppe fuldt ud kan støtte.
Ole Sohn (SF), 2002-10-10:
Det havde været meget enkelt at kunne tilslutte sig de foregående talere, som gjorde opmærksom på, at det er et teknisk meget, meget indviklet forslag om justering af tjenestemandspensionerne, og ved en umiddelbar gennemlæsning ville jeg også være kommet til den konklusion.
Men der er faktisk et problem i lovforslaget, som jeg formoder ikke er tilstræbt, og det vil jeg gerne have undersøgt.
Det viser sig nemlig, at der er en gruppe tjenestemænd, som har en førtidspension af sociale årsager, som bliver ramt økonomisk.
Det er netop en gruppe tjenestemænd, der er gået på social førtidspension, og som har en forholdsvis lav tjenestemandsløn.
De bliver ramt af den overgangsordning, der bliver, altså når under-67-års-tillægget sænkes til et under-65-års-tillæg, fordi de i de 2 år, hvor tjenestemanden er henholdsvis 65 og 66 år, vil blive ramt økonomisk.
Det har næppe været tilstræbt, det forestiller jeg mig ikke, for det ville jo være en afsindig skævvridning, hvor man lader nogle socialt dårligt stillede tjenestemandspensionister få forringet deres økonomiske vilkår, medens i øvrigt højtlønnede tjenestemænd ville få en lille forbedring som følge af loven, og jeg kan ikke forestille mig, at det er nogens ønske at skabe en sådan social profil.
Det ville i hvert fald være i strid med den ånd og det, regeringen tidligere har givet udtryk for, og det er jo heller ikke den ånd, som ligger i oppositionen, at man skal forværre forholdene for de dårligst stillede og forbedre dem for de bedst stillede.
Så jeg formoder, at der foreligger en fejl i den måde, loven er skruet sammen på.
Jeg er meget opmærksom på, at der ligger et aftalegrundlag med CFU og Finansministeriet, men i så fald må der være sket en svipser i de forhandlinger. Derfor vil jeg godt undervejs have foretaget nogle økonomiske konsekvensberegninger af lovforslaget for de tjenestemænd, der før 1. juli 1999 er afskediget på grund af svagelighed, og som er blevet tilkendt social førtidspension før denne dato, og dermed få beregnet konsekvenserne for deres 65. og 66. år.
I virkeligheden har vi forberedt et ændringsforslag, og jeg mener også, at det kan være nødvendigt at lave et ændringsforslag til loven, sådan at man undgår denne skævvridning.
Det kan ske ved, at man fjerner enkelte ord, og det er den sætning, der i § 1, stk. 2 hedder »og som fylder 65 år i perioden 1. juli 2004 til 30. juni 2006«.
Hvis den sætning udgår, undgår man, at der er nogen, der bliver
Men for at få helt på det rene, hvor stor en gruppe, der er tale om, og hvor mange penge, der er, så har jeg en række spørgsmål, som jeg vil aflevere til skriftlig besvarelse under udvalgsbehandlingen, og så formoder jeg, at vi ved fælles hjælp får rettet den skævhed op.
Hvis ikke det er tilfældet, så ligger der jo en politisk begrundelse for det, og så vil jeg bare sige, at så er vi dybt, dybt uenige i den del af lovforslaget og vil i så fald fremsætte ændringsforslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2002-10-10:
Det Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget og vil selvfølgelig nøje følge den problemstilling, som hr. Ole Sohn har rejst, for at få den afklaret. Men vi er som udgangspunkt positivt indstillet over for lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2002-10-10:
Med det her lovforslag skulle det sikres, at tjenestemænd ikke får forringet deres vilkår og muligheder i forbindelse med tilkendelse af svagelighedspension som konsekvens af de nye arbejdsevnekriterier for tilkendelse af førtidspension, som blev godkendt ved førtidspensionsreformen.
Da lovforslaget så også er et resultat af forhandlingerne mellem Finansministeriet og tjenestemændenes organisation, CFU, ville jeg jo gerne forvente, at Enhedslisten kunne stemme for forslaget.
Men vi er altså også opmærksomme på, at der tilsyneladende er et problem i forhold til en gruppe af de tjenestemænd, der i forbindelse med vedtagelsen af finansloven for 1999 blev frataget det såkaldte U67-tillæg.
Enhedslisten er endvidere enig med KTO i, at den nuværende diskrimination af samlevende i forhold til gifte med hensyn til muligheden for ægtefællepension er helt ude af trit med de nuværende familiemønstre og de muligheder, der findes i overenskomstansattes pensionsordninger.
Vi vil derfor også i forbindelse med behandlingen af det her forslag undersøge, om der dog ikke i Folketinget kan etableres et flertal for at opfordre, måske endda ligefrem opfordre meget kraftigt, måske endda ligefrem pålægge finansministeren at arbejde for en løsning, som indebærer, at der bliver mulighed for etablering af en samleverpension i stil med den ordning, der for eksempel eksisterer i PKA.
Tove Videbæk (KRF), 2002-10-10:
Som vi har hørt tidligere, er lovforslaget en konsekvensændring af førtidspensionsreformen, og så er der nogle tekniske ændringer, som er aftalt mellem diverse parter.
Men da det her jo ikke er ren teknik, idet der er nogle mennesker, der bliver ramt af det her, og da det er et nyt område for mig i hvert fald, vil jeg gerne have tid til at læse høringssvarene igennem.
Dem har vi ikke set endnu.
Jeg vil gerne have tid til at læse høringssvarene igennem og se, hvordan forskellige grupper bliver ramt, inden vi tager endelig stilling til det her lovforslag.
Thor Pedersen (V), 2002-10-10:
Jeg vil kvittere for de generelt positive bemærkninger, der er fra partierne i erkendelse af, at der er tale om konsekvensændringer af en lovreform fra 1999.
I øvrigt også for de tilsagn, som er givet af den tidligere regering, som jo omfatter en overgangsordning for to årgange af tjenestemandspensionister, der får førtidspension efter lov om social pension.
Så forstår jeg på hr. Ole Sohn og hr. Søren Søndergaard
og også fru Tove Videbæk
, at man under udvalgsarbejdet vil stille spørgsmål.
Der kan jeg kun sige, at det jo også er det, vi har udvalgene til, at man stiller spørgsmål, der giver os anledning til at give besvarelser og begrundelser og selvfølgelig også at overlevere høringssvarene.
Lovforslaget har været i høring, og jeg kan i hvert fald sige, at det, der foreligger som regeringslovforslag, er i overensstemmelse med høringssvarene.
Jens Kirk (V), 2002-10-10:
Formålet med lovændringerne er at gøre en høj fødevaresikkerhed endnu bedre, bl.a. også med udgangspunkt i en konkret sag, hvor der var mistanke om overtrædelse af reglerne ved ordinering, udlevering og anvendelse.
Med ændringsforslagene forventes det, at forbruget af veterinære lægemidler nedsættes.
Lovforslaget giver hjemmel til at modernisere Fødevaredirektoratets registre over dyrlæger og dyrlægepraksis og samkøre registrene med Vetstat.
Samkøring med Vetstat giver mulighed
for kontrol med medicinudlevering og sundhedsrådgivningsaftaler.
Derved bliver kontrollen med medicin og personer, der kan håndtere den, endnu bedre.
Dernæst giver lovændringen mulighed for at kræve uddannelse af besætningsejere, der således kan færdiggøre en behandling med receptpligtig veterinær medicin, som dyrlægen har påbegyndt.
Ved transport over lange afstande, f.eks. transport af hunde i forbindelse med forsvarets udstationering,
kræver loven, at der følger en dyrlæge med transporten.
Lovforslaget åbner mulighed for fleksibilitet i denne sammenhæng.
Hvis der kun transporteres enkelte dyr eller få dyr, vil det være at skyde gråspurve med kanoner, hvis der skulle følge en dyrlæge med.
Andre personer, der er vant til at håndtere dyr, kan sagtens udføre en akut behandling via telefonisk kontakt med en dyrlæge.
Forslaget vil betyde små udgifter for staten i forbindelse med modernisering af registre, men der er hovedsagelig tale om engangsudgifter.
Ligeledes kan der være udgifter for den enkelte landmand, såfremt han skal gennemgå
en mindre uddannelse for at kunne bruge receptpligtig medicin, men omkostningerne kommer tilbage igen.
Omvendt er der på lang sigt penge at hente både for staten og landmændene.
Med lovforslaget er der desuden sat fokus på at fratage
dyrlægen hans autorisation, såfremt vedkommende tilsidesætter fødevaresikkerheden og dyrenes tarv.
Fratagelse kan ske både administrativt og gennem domstolene; der skal dog være tale om grove, gentagne tilfælde af fejl, før dyrlægen kan fratages sin autorisation.
Fordelen ved lovforslaget er altså en bedre kontrol med veterinær medicin og de personer, der håndterer den.
Desuden en større fleksibilitet i situationer, hvor anvendelse af dyrlæge ville være alt for omkostningsfyldt.
Overtrædelse af regler om indførsel, ordinering, udlevering og anvendelse af lægemidler bør helt klart ikke accepteres.
Venstre støtter lovændringerne.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-10-10:
I Socialdemokratiet hilser vi også lovforslaget velkommen.
Ministeren angiver i bemærkningerne, at forslaget er et svar
på de meget kedelige eksempler, der har været på misbrug af medicin hos dyrlæger.
Vi har ventet utålmodigt på dette udspil, og vi er enige i, at det er nødvendigt med en opstramning og også med forbedrede sanktionsmuligheder.
Vi deler også ministerens ønske om at forbedre mulighederne for at føre kontrol med anvendelse af medicin i husdyrbruget, sådan som det siges i fremsættelsestalen.
Christian H. Hansen (DF), 2002-10-10:
I alle erhverv kender man begrebet brodne kar, dvs. nogle, der fuldt ud er bekendt med loven på deres fagområde, men som alligevel i mange tilfælde bevidst vælger at træde ved siden af.
Den tendens har vi også set hos dyrlægerne og i landbrugserhvervet, vel ikke fordi der er specielt mange brodne kar i de to erhverv, for det er noget, man stort set kan finde i alle erhverv.
Derfor kan det nogle gange være nødvendigt med en opstramning af lovgivningen og i hvert fald sanktionsmuligheder på visse felter.
Det gælder også med hensyn til reglerne for at begrænse medicinforbruget.
Det er meget vigtigt, at der bliver en effektiv kontrol, således at hverken landmænd eller dyrlæger føler trang til at anvende mere medicin, end der er allerhøjst nødvendigt. Vi har desværre haft nogle uheldige sager om overforbrug af medicin.
Det var jo også derfor, at der i sin tid blev nedsat nogle arbejdsgrupper, som skulle se på opstramningen og kontrollen med medicinanvendelse hos dyrlæger og hos landmænd.
I Dansk Folkeparti kan vi fuldt ud støtte de initiativer, der er lagt op til, nemlig en hjemmel til at oprette et nyt register over autoriserede og praktiserende dyrlæger samt dyrlægepraksis, adgang til at stille krav om uddannelse, når landmanden selv anvender medicin, adgang til at kræve aflivning af dyr mod erstatning, hvis nødvendigt ved kontrol og udbygning af reglerne og rettighedsfrakendelsen fra dyrlæger og landmænd.
Og endelig udvidelsen af strafferammen fra bøde til fængsel i indtil 2 år. I Dansk Folkeparti synes vi selvfølgelig, at det er uheldigt, at man er nødt til at komme med sådan nogle initiativer, som ligger i dette her lovforslag.
Det burde egentlig være ganske unødvendigt.
De implicerede parter burde selv holde orden i eget hus.
Men det har det altså vist sig, at det ikke er tilfældet, og derfor kan vi fuldt ud støtte det her forslag.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er meget vigtigt, at man fra myndighedernes side viser, at man ser meget alvorligt på overtrædelser på det her område, og egentlig vil jeg håbe, at det slet ikke bliver nødvendigt at gøre brug af disse stramninger, som vi indfører i dag.
Det er i hvert fald det, der vil tjene både dyrlægerne og landbrugserhvervet allerbedst i sidste ende.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-10-10:
Derfor skal vi til stadighed have øjnene åbne for, at der ikke sker ting, som på en eller anden måde kan true fødevaresikkerheden, eller som kan nedsætte tilliden til danske fødevarer og dansk fødevareproduktion.
Det her er et tiltag i den retning.
Som det allerede har været nævnt, har der været eksempler på overtrædelser af reglerne om indførsel, ordinering, udlevering og anvendelse af veterinære lægemidler.
For at mindske antallet af de overtrædelser, eller for simpelt hen at forhindre dem, foreslås det her bl.a., at der bliver foretaget en modernisering af Fødevaredirektoratets registre over dyrlæger og dyrlægepraksis, sådan at kontrollen med ordinering og anvendelse af lægemidler kan gøres mere effektiv; også en præcisering af, hvad der forstås ved begreberne en autoriseret dyrlæge, en praktiserende dyrlæge og en dyrlægepraksis. Men det væsentlige i lovforslaget er, at det giver mulighed for at frakende dyrlæger deres autorisation i tilfælde, hvor dyrlægen har voldt skade på menneskers eller dyrs sundhed, eller har fremkaldt fare herfor, mulighed for at fratage dyrlægen adgangen til at indgå aftaler om sundhedsrådgivning og retten til at udlevere receptpligtige lægemidler samt endvidere muligheder for at fratage en besætningsejer retten til at behandle dyr med anvendelse af receptpligtige lægemidler.
Så får ministeren også hjemmel til at stille krav om, at personer, der er beskæftiget i bedrifter, hvor der anvendes receptpligtige lægemidler, skal gennemgå et godkendt kursus i anvendelse af sådanne lægemidler.
Der er i lovforslaget præciseret, i hvilke tilfælde og under hvilke betingelser frakendelsen af autorisationerne og rettighederne skal finde sted, og hvilken varighed de frakendelser kan have.
Jeg vil ikke komme nærmere ind på detaljerne, men vil bare meddele, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Kristen Touborg (SF), 2002-10-10:
Der er afgjort tale om en kraftig forbedring af de eksisterende forhold, hvilket også er meget tiltrængt, så SF hilser lovforslaget meget velkommen. Vi har de senere år oplevet meget problematiske forhold
med kraftigt medicinmisbrug, som har været såvel dyrlægens som landmandens ansvar, og det håber vi meget, at det her lovforslag vil være medvirkende til at kunne afskaffe.
Jeg har dog et spørgsmål til ministeren, som måske ligger på kanten af selve lovforslaget, men jeg vil nu stille det alligevel: Efter min opfattelse er der behov for, at det bliver sikret, at der kan foretages flere ikkevarslede stikprøvekontrolbesøg ude i besætningerne.
Jeg mener, at den risiko, der er for, at der kommer et uvarslet kontrolbesøg, i øjeblikket nok er til at overse, og derfor vil jeg anbefale ministeren, at vi får det gjort sådan, at vi får strammet op på det, og at der kommer flere uvarslede kontrolbesøg.
Det tror jeg vil have en god præventiv virkning.
Men ellers vil SF gå positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Martin Lidegaard (RV), 2002-10-10:
Ja, som de forrige talere vil Det Radikale Venstre også godt takke ministeren for lovforslaget.
Vi synes, der er mange fornuftige skridt i det; vi har jo en helt fælles forståelse af, at på det her område skal der løbende strammes op, så Det Radikale Venstre tilslutter sig forslaget.
Så kort vil jeg egentlig gøre det, men måske nok lidt tilslutte mig den bekymring, som lå i hr. Kristen Touborgs tale her før, for man kan selvfølgelig spørge sig selv: Hvordan hænger det her lovforslag, som er yderst fornuftigt, sammen med de beskæringer, der har været i kontrollen forskellige steder, og kan vi være sikre på, at vi opdager, havde jeg nær sagt, de brodne kar, som vi jo desværre ved, der også er blandt dyrlægerne og hos besætningsejerne?
Jeg synes ikke, der altid er helt konsistens i regeringens politik, men det her forslag kan Det Radikale Venstre i hvert fald støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-10:
Lovforslaget er fremsat på baggrund af beklagelige tilfælde, hvor reglerne ikke er blevet overholdt, og det er klart, at Enhedslisten naturligvis støtter ligesom de øvrige partier, at man foretager en sådan opstramning, som der foreslås her.
Om der så skal gøres yderligere, sådan som hr. Kristen Touborg er inde på, tror jeg nok, der er god grund til at overveje.
Men jeg synes samtidig også, der er grund til at understrege, at med det her lovforslag er der ikke tale om, at vi har løst problemet med penicillin og antibiotika i dansk landbrug.
Jeg siger det bare for god ordens skyld, for jeg håber
ikke, ministeren så vil sige, at nu har vi så løst det problem, for det her er jo kun toppen af isbjerget.
Det egentlige problem er jo den lovlige anvendelse af penicillin og antibiotika, som finder sted i alt for stor udstrækning, og som jo skyldes, at dyrene lever i alt for ringe kontakt med naturen, og at deres naturlige immunforsvar derfor svækkes i disse år.
Vi kan desværre forudse med disse megasvinefarme osv., at det bliver et voksende problem, at dyrenes naturlige modstandskraft bliver mindre og mindre, og derfor vil tilbøjeligheden til at bruge antibiotika og penicillin osv. jo også vokse.
Så selve det fundamentale problem i dansk landbrug på det her område, vil jeg så bare minde om,
er altså meget langtfra løst med et forslag som det her.
Men med de bemærkninger vil Enhedslisten støtte intentionerne i det her forslag.
Vi vil da også gå ind i udvalgsarbejdet på linje med det, hr. Kristen Touborg har sagt og De Radikale har været inde på, og på den baggrund ser vi positivt på forslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-10:
Først vil jeg gerne sige tak for de mange positive
bemærkninger til lovforslaget.
Det førte med sig, at vi straks nedsatte en arbejdsgruppe eller faktisk tre arbejdsgrupper til at kulegrave de problemer, der var forbundet med bl.a. den her sag, også for at komme med nogle bud på, hvordan vi kunne stramme op på anvendelsen af veterinær medicin.
Som svar både til hr. Martin Lidegaard, til hr. Kristen Touborg og til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at vi har jo ikke afventet det her lovforslags fremsættelse.
Vi gik faktisk allerede i foråret i gang med at iværksætte nogle tiltag, altså administrative ændringer på basis af ændringer af bekendtgørelser, som klart har fokuseret på det her område allerede på det tidspunkt.
Det imødekommer så fuldstændigt hr. Kristen Touborgs ønsker om, at vi, fra at vores besøg tidligere har været annonceret, så i dag kommer på uanmeldte besøg
Så det er allerede sat i værk, og det kunne vi altså gøre uden en lovændring, men alene med en administrativ ændring af vores bekendtgørelser. Jeg håber, at det så vil imødekomme hr. Kristen Touborgs ønsker.
Det er der jo ikke nogen, der kan være interesseret i.
Hverken landmændene eller forbrugerne kan være interesseret i, at der overhovedet kan konstateres medicinrester i vores fødevarer.
Jeg tror, at det her lovforslag - bortset fra de helt konkret elementer - også sender et klart signal om, at vi har sat fokus på det her område.
Det var vist hr. Keld Albrechtsen og også hr. Martin Lidegaard, der nævnede hele diskussionen om ressourcer.
Vi har jo simpelt hen gjort det på hele det fødevaresikkerhedsmæssige område, at vi i højere grad, end det har været tilfældet tidligere, i dag fokuserer på de brodne kar, som nogle har været inde på.
Der er jo ikke tvivl om, at man har en meget god viden også i vores fødevareregioner om, hvor problemerne i givet fald opstår, og det bliver der så taget særlig hånd om. Men endnu en gang tak for de positive meldinger, og jeg vil selvfølgelig give Folketinget min fulde støtte til, at vi får et effektivt og hurtigt udvalgsarbejde.