runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 1998-04-22:
Jeg kan love både hr. Skaarup og fru Birte Rønn Hornbech, der også var inde på spørgsmålet om politiets indsats over for rockermiljøet, at selv om der er erklæret en såkaldt våbenhvile mellem Hells Angels og Bandidos, er det regeringens opfattelse - og den ved jeg politiet deler - at man skal fastholde det greb, man nu har om rockermiljøet, også selv om der er våbenhvile.
Man skal blive ved med at efterforske den kriminalitet, der begås i det miljø, og man skal fastholde overblikket over og kortlægningen af miljøet.
Vi er mange, der har den opfattelse og også mener at have historisk belæg for den, at i det miljø kommer der både her i landet og internationalt set perioder, hvor rockerne kan være trængt af forskellige grunde og erklærer, at nu vil de hellige sig - om man så må sige - deres gamle bikertilværelse, deres gamle optagethed af motorcykler og deres broderskab.
Men vi ved også erfaringsmæssigt fra 1970'erne og 1980'erne, da der var en voldsom krig mellem Bullshit og Hells Angels i Danmark, at der blev skabt fred i kraft af, at der nærmest skete en fuldstændig udradering af den ene gruppe, nemlig Bullshit.
I 1990'erne har vi oplevet en tilsvarende voldsom rivalisering mellem to grupper, nemlig Hells Angels og Bandidos.
Jeg er klart af den opfattelse, at det er godt, de ikke kriges og anvender våben over for hinanden, som de gjorde i 1996 og 1997 med blodsudgydelser, direkte drab og mange drabsforsøg.
Det er godt, der nu er våbenhvile, men det er ikke noget, der giver mig anledning til at drage en endelig konklusion om, at det er en varig tilstand for den nærmeste fremtid og slet ikke på lang sigt.
Det er regeringens klare opfattelse, også hvis de begår anden form for kriminalitet, f.eks. hvis de, som hr. Skaarup var inde på, optræder truende og derigennem skaffer sig beskyttelsespenge - både ude i samfundet, men i høj grad også i vore fængsler, hvor der jo i øjeblikket er et meget stort antal personer med tilknytning til rockermiljøet til afsoning eller varetægtsfængsling.
Det er i høj grad et udtryk for et formidabelt godt politimæssigt arbejde, at det er lykkedes at få så mange domfældt, og jeg vil også godt benytte denne lejlighed til at sige, at der også er udført et godt arbejde af Politiets Efterretningstjeneste, som har gjort det muligt for politiet at føre så mange sager til domfældelse.
Det er en understregning af, at det er nødvendigt at have en efterretningstjeneste, der også kan bidrage, når der er tale om så voldsomme attentater mod de grundlæggende principper for et demokrati som vort, der har gjort sig gældende i rockermiljøet.
Jeg skal svare konkret på spørgsmålet om Rigsadvokatens undersøgelse.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-22:
Jeg takker for det gode svar om beskyttelsespenge, og vedrørende forbudet vil jeg gerne spørge justitsministeren, om han fortsat går ind for det eller måske er på vej væk fra det.
Det har vi lidt svært ved at vurdere ud fra den debat, der har været indtil nu.
Desuden kunne vi godt tænke os at spørge justitsministeren, hvilke muligheder justitsministeren ser for i højere grad at beskytte vidnerne i disse sager.
Det er jo karakteristisk, når man taler med de mennesker, som f.eks. må betale beskyttelsespenge, at de ikke tør stå frem.
Hvis man spørger dem, om de ikke kan gå til politiet og fortælle de ting, siger de: Uha nej, det tør vi søreme ikke, for så kommer Hells Angels ret hurtigt og fortæller os, at vi er nogle værre nogen og giver os tæv og andre uheldige ting.
Derfor er der ikke nogen af de mennesker, der tør stå frem med deres viden overhovedet, og derfor vil Dansk Folkeparti godt spørge justitsministeren, om justitsministeren ser nogle muligheder for f.eks. at indføre anonyme vidner i retssalene.
Det ser vi som en god mulighed
for at komme de sager til livs, og hvornår vil der eventuelt komme et udspil om det?
Frank Jensen (S), 1998-04-22:
Så længe formanden tillader, at jeg besvarer spørgsmål, som ligger uden for det lovforslag, vi har til behandling i dag, svarer jeg på dem, for jeg vil ikke give indtryk af, at regeringen ikke vil svare på de spørgsmål, der rejses i Folketinget.
Men det er jo Folketingets formands afgørelse, hvornår vi er så langt væk fra sagen, at formanden bliver nødt til at skride ind over for spørgeren.
Jeg mener ikke, at der er noget grundlag for hr. Skaarups indledende bemærkninger om, at der er tvivl om regeringens opfattelse af vidnebeskyttelse.
Regeringen lægger afgørende vægt på at beskytte vidner.
Den nuværende regering har taget en række initiativer til at øge vidnebeskyttelsen, og det vil vi fortsat gøre.
Jeg har i øjeblikket et udvalgsarbejde i gang i ministeriet vedrørende vidnebeskyttelse, og vi håber, at vi derigennem kan tage betydelig flere praktiske skridt til at gøre mere for vidners beskyttelse.
Dér, hvor vandene skilles - og hr. Skaarup ved godt, at der har været en principiel debat om det i rigtig mange år her i Tinget - er med hensyn til spørgsmålet om indførelse af anonym vidneførelse.
Det er sådan i dag inden for de lovgivningsmæssige rammer, at dommeren kan vælge at beskytte et vidnes identitet over for den tiltalte, hvis dommeren vurderer, at det ikke har nogen betydning for forsvaret, altså i sager, hvor dommeren mener eller kan vurdere, at der ikke vil være nogen som helst retssikkerhedsmæssige problemer for forsvaret.
Lissa Mathiasen (S), 1998-04-22:
Forslaget går i al sin enkelhed ud på at udskyde revisionen af betalingskortloven 2 år.
Det er vi meget enige i, ikke mindst fordi den udvikling, vi i øjeblikket ser på betalingsformidlingsområdet, går utrolig stærkt, og vi må vel forvente, at bare inden for de 2 år, der lægges op til at forlænge fristen med, vil vi i langt højere grad have mulighed for at kunne tage højde for tingene ved en kommende lovrevision.
Jeg skal heller ikke lægge skjul på, at vi fra Socialdemokratiets side venter med en form for spænding på resultatet af det udvalgsarbejde, ministeren har nedsat vedrørende den finansielle sektor efter år 2000.
Tilsvarende afventer vi med spænding udspillene fra den projektgruppe, som er nedsat under Erhvervsministeriet, med hensyn til bedre at kunne matche de muligheder, de behov og de krav, der med rimelighed må kunne stilles til en betalingskortlov, der også skal kunne virke fremadrettet.
Med disse få bemærkninger skal jeg på Socialdemokratiets vegne fuldt ud give opbakning til at udskyde revisionen i 2 år.
Kim Behnke (FP), 1998-04-22:
Ministeren efterlyste et magtmiddel, der var stærkere end det verbale, til at få parterne til at få en løsning på PBS' modvilje mod at bruge dankortet til internethandel.
Jeg vil give ministeren et godt råd: Efter at man har hørt behandlingen i dag, er der en klar vilje i Folketinget til, at hvis ikke parterne selv kan finde ud af det, lovgiver vi, og det plejer i den branche at få dem til forhandlingsbordet og få dem til selv at finde en løsning, for er der noget, de ikke kan lide, så er det, hvis det overlades til folketingsmedlemmer at fastsætte regler om det, for de har den opfattelse, at det har vi slet, slet ikke viden nok til. Så ministeren har det magtmiddel, Folketinget har givet ministeren i dag, og jeg synes, ministeren skal bruge det magtmiddel.
Lovforslaget om, at revisionen udskydes i 2 år, svækker det magtmiddel, for det sender det signal til den finansielle sektor, at de nu stadig væk kan sidde og drikke kaffe og spise wienerbrød i de næste 2 år, inden Folketinget igen griber til lovgivning. Min anbefaling skal være, at ministeren lytter til det, som faktisk alle ordførere sagde, nemlig at vi vil have en løsning, og at det skal være nu, og hvis ikke parterne selv kan finde ud af det, må vi allerede i efteråret 1998 igen gribe pen og papir og gå i gang.
Pia Larsen (V), 1998-04-22:
I Venstre undrer vi os meget over dette lovforslag - ikke fordi vi har noget imod, at tingene bliver anskuet i en større sammenhæng, og at der finder en vis fremtidssikring sted, som regeringen lægger op til i udvalgsarbejdet om den finansielle sektor efter år 2000, men mere fordi vi frygter, at hele den meget betændte problemstilling om betaling med dankort på Internettet hermed bliver lagt i syltekrukken.
Men ministeren må meget gerne korrigere mig, hvis jeg tager fejl, og hvis ministeren har en anden opskrift på, hvordan vi snarest muligt sikrer, at de danske forbrugere og handlende ikke bliver tabere i udviklingen af handelen og betaling med dankort på Internettet, hører jeg meget gerne om det.
Trods gentagne forsøg har det ikke vært muligt for PBS, altså bankerne, og de handlende repræsenteret ved Dansk Handel & Service at blive enige om en for begge parter acceptabel løsning på dette problem.
Jeg har dog i dag læst i dagspressen, at bankerne og Dansk Handel & Service skulle være ved at nå til enighed, men jeg vil nu gerne se et resultat, før jeg tror det, det hidtidige forløb taget i betragtning.
Derfor ønsker Venstre, at vi sammen med regeringen finder en måde at fremtvinge en løsning på, enten ved at vi holder parterne fast ved forhandlingsbordet med en tidsfrist på, eller ved den noget mindre tiltalende måde, at Folketinget selv løser problemet, som vi f.eks. var nødt til, da vi gennemførte de omfattende ændringer i børslovgivningen.
Der skal ikke herske tvivl om, at Venstre helst ser, at parterne selv finder en løsning, men de skal åbenbart opfordres kraftigere - for nu at sige det på den måde - end tilfældet har været indtil nu.
Og det mener vi er erhvervsministerens opgave.
Derfor er det heller ikke hensigtsmæssigt at udskyde en planlagt revision af betalingskortloven i hele 2 år.
Udvalgsarbejdet om den finansielle sektor efter år 2000 kan sagtens omfatte betalingskortloven alligevel.
Jeg erkender, at det er en vanskelig opgave, men vi skylder forbrugerne at få gjort noget ved dette her.
Derfor opfordrer Venstre regeringen til at højne ambitionsniveauet for tidshorisonten, således at vi får sagen på bordet igen allerede i næste folketingssamling straks efter sommerferien.
Christine Antorini (SF), 1998-04-22:
I SF er vi også enige i en udskydelse, men jeg har en enkelt kommentar om den del, som flere har nævnt omkring Internettet og betaling.
Bankernes PBS har forsøgt at sætte betalingskortlovens § 20 til debat, fordi forbrugerne og virksomhederne ønsker at kunne anvende dankort til betaling for transaktioner forhandlet på Internettet.
Bankerne forsøger bl.a. også her at sikre sig gebyrer for transaktioner via Internettet, ligesom de tidligere har forsøgt at sikre sig gebyrer ved andre transaktioner med dankort. I SF finder vi det helt urimeligt, at bankerne gang på gang forsøger at vælte gebyrer over på forbrugerne og virksomhederne, når disse nye betalingsformer rent faktisk betyder, at bankerne får mindre arbejde i den direkte kundebetjening.
Det er kun en blandt mange ting, som det er godt der bliver kigget nærmere på under udvalgsarbejdet, men vi er også åbne over for at kunne drøfte, om lige præcis denne problemstilling er noget, vi skal kigge på hurtigere.
Egil Møller (DF), 1998-04-22:
Som følge af, at det af regeringen nedsatte udvalg om den finansielle sektor efter år 2000 endnu ikke har afgivet betænkning, kan vi anbefale at skyde revisionen i 1 år.
Da udviklingen på dette område ændrer sig hastigt,
er vi betænkelige ved at udskyde revisionen i 2 år. Kan ministeren bekræfte, at der vil blive lagt pres på det nedsatte udvalg for at færdiggøre dets arbejde, således at vi ser et nyt udspil på dette område snarest muligt?
Sonja Albrink (CD), 1998-04-22:
Hvis det skulle vise sig under udvalgsbehandlingen, at vi måske kunne få revisionen noget før, støtter vi også det, men ellers støtter vi det foreliggende forslag.
Henrik Svane (RV), 1998-04-22:
Da den radikale ordfører på området ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne anføre følgende: Betalingskortloven skulle have været til revision i denne folketingssamling 1997-98, men er altså blevet overhalet indenom af den elektroniske udvikling på området. Mulighederne for at betale med plastickort bliver dag for dag større.
F.eks. vil indkøb i supermarkedet på dankort eller lignende i løbet af de næste år blive stærkt suppleret af elektroniske indkøb med betalingskort på Internettet.
Det er derfor vigtigt, at vi i Folketinget sørger for at skabe nogle tidssvarende lovgivningsrammer på betalingskortområdet. Derfor har regeringen nedsat et udvalg om den finansielle sektor efter år 2000 samt et udvalg under Erhvervsministeriet til at forberede de nødvendige rammer på betalingskortområdet. Det Radikale Venstre kan derfor støtte lovforslaget om at udsætte revisionen af loven.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-22:
Mit partis ordfører kan ikke være til stede i salen i dag.
Jeg skal meddele, at Enhedslisten vil støtte lovforslaget, men meget gerne ser, at revisionen bliver fremrykket.
Kim Behnke (FP), 1998-04-22:
Det er selvfølgelig en ærlig sag for en minister at måtte gå i Folketinget og fortælle, at et nedsat udvalg ikke er blevet færdig med sit arbejde, og i den situation kan vi næppe fremtvinge noget særlig intelligent fra ministeren andet end et ønske om en udskydelse af en revisionsparagraf.
Men i betragtning af, hvor hurtigt den teknologiske udvikling går og hele udviklingen på betalingskortområdet, deler vi den opfattelse, som flere andre ordførere har haft, nemlig at en udskydelse i 2 år simpelt hen er for længe.
Vi er i øjeblikket i den situation i Danmark, at ganske mange forbrugere fravælger deres danske dankort til fordel for internationale betalingskort som Diners, American Express osv., fordi de dermed får adgang til de muligheder, der tilbydes dem f.eks. på Internet, hvor de kan handle direkte ved hjælp af de internationale kreditkort.
Det synes vi er en dårlig udvikling.
Vi synes, det er dumt, at vi i Danmark handicapper os selv ved ikke at have et fornødent regelsæt, der sørger for, at det her kan fungere.
Der er ingen tvivl om, at det marked, vi kender i dag, vil se helt anderledes ud om nogle ganske få år, og derfor bør de mennesker, som sidder og arbejder med de her ting, se at gøre deres arbejde færdigt, sådan at vi kan få tingene samlet op her i Folketinget og få sørget for, at det nødvendige regelsæt er til stede.
Det er selvfølgelig fristende at overlade det til pengeinstitutter, Forbrugerrådet og andre, der plejer at sætte sig sammen og forhandle de her ting på plads, men vi deler SF's bekymring for, at det så blot udløser gebyrer og forskellige andre former for fordyrelser for forbrugerne, og det vil vi ikke være med til.
Pengeinstitutterne har i øjeblikket en tendens til, at hver eneste gang de har en mulighed for det, pålægger de gebyrer.
Vi forventer alle, at handelen over Internet vil blive stor i de kommende år, men hvis folk ud over fristelsen til at handle steder med lavere momssatser end i Danmark oven i købet også tilskyndes af, at hvis de handler på andet end deres danske betalingskort, slipper de for nogle gebyrer, har vi et problem i Danmark, som vi lige så godt kan tage hånd om, inden det udvikler sig.
Derfor skal vi anbefale ministeren, at vi under udvalgsarbejdet får tidspunktet strammet op, og at ministeren over for det nedsatte udvalg får tilkendegivet, at vi altså nu vil se et resultat, eventuelt et foreløbigt resultat, for det er klart, at spørgsmålet om pengeinstitutterne og den finansielle sektor år 2000 er langt mere end betalingskort.
Det skylder vi både de danske forbrugere, men også dem, der har
betalingskortene, så vi ikke forærer deres kunder væk til udlandet.
Pernille Sams (KF), 1998-04-22:
I Det Konservative Folkeparti er vi enige i, at vi udskyder revisionen af denne lov, og vi er glade for, at ministeren har opgivet regeringens hidtidige tanker om at ændre § 20 til skade for både forretningerne og for forbrugerne.
Vi har den oplevelse, at internethandelen har været taget som gidsel i denne sag, og det håber vi holder op nu, hvor regeringen har opgivet at være aktiv medspiller i den stillingskrig, der har fundet sted.
Vi mener sagtens, at problemet med internethandel bør kunne løses også uafhængigt af en revision af betalingskortloven, men under alle omstændigheder ser vi frem til det udvalgsarbejde, der skal være.
Det er jo nyttigt og
ikke under nogen omstændigheder spildt, og så håber vi, at regeringens melding nu skaber baggrund for, at der både bliver ro om denne sag, og at problemerne omkring internethandelen stille og roligt bliver løst.
Klaus Hækkerup (S), 1998-04-22:
Hr. Keld Albrechtsen spørger, hvilke betingelser Socialdemokratiet vil stille for at kunne godkende en interventionsaftale mellem euro-området og kronen med henblik på at overholde kursudsvingene.
Til det vil jeg godt sige, at den grundbetingelse, vi har, er, at det danske forbehold skal respekteres, og det vil det også blive, for ellers vil der ikke blive indgået sådan en aftale. Så må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at der antagelig - men jeg er ikke ekspert på de områder - skal knyttes en række vilkår til sådan en aftale. De vilkår skal forhandles, og derfor skal vi ikke i dag og i åbenhed fastlægge vores forhandlingsposition.
Det afgør vi i et lukket møde fuldkomment korrekt og giver regeringen et mandat, og så håber vi på, at den kommer hjem med mest muligt af det, vi har bedt den om.
Sådan har det altid været, når vi har givet et forhandlingsmandat.
Det behøver hr. Keld Albrechtsen ikke gøre til et stridspunkt om åbenhed eller lukkethed.
Sådan har det altid været.
Hr. Kim Behnke nævner Irland og spørger, om ikke eksemplet med Irland vil føre til, at vi skal have harmoniseret vores selskabsskat.
Dertil vil jeg godt sige, at det, der for mig at se er problemet med Irland, er, at de har en noget lavere selskabsskat, som beregnes på en anden måde, samtidig med at virksomheder, der etablerer sig i Irland, stadig væk modtager etableringstilskud.
Det er størrelsen og spørgsmålet, om de overhovedet skal gives fra EU's side, der er genstand for kritik fra vores side. Og når hr. Kim Behnke nævner CO2-afgifterne, vil jeg godt sige, at det er for at reducere forureningen.
Vi har i Danmark kunnet gennemføre vores CO2-afgift.
Det kan andre lande selvfølgelig også gøre, og for os at se ville det være en god idé, hvis de gjorde det, for så kunne vi få nedbragt den samlede forurening i Europa, og den er trods alt grænseoverskridende i vidt omfang.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at hr. Klaus Hækkerup på den ene side kan meddele Folketinget, at den danske undtagelse vil være opretholdt fuldt ud, også når man indgår denne aftale med Den Europæiske Centralbank, men på den anden side nægter at oplyse, på hvilke betingelser Socialdemokratiet vil acceptere en sådan aftale, altså om Socialdemokratiet f.eks. vil garantere, at man ikke går længere i retning af at afgive magt til Centralbanken, end der blev godkendt ved folkeafstemningen den 18. maj 1993. Næh, det vil hr. Hækkerup ikke have en offentlig debat om.
Jeg blev egentlig så glad, da ministeren indledte debatten med at sige, at det var godt, at vi skulle have en offentlig debat om dette her, så det kom frem i det åbne, men så kvæler Socialdemokratiets ordfører et kvarter efter debatten ved at sige, at det er noget, der skal afgøres på hemmelige møder i Folketingets Europaudvalg, og sandelig ikke noget, som den danske befolkning skal blande sig i, før det er besluttet. Jeg må sige, at jeg synes, det er en ret rystende demokratiopfattelse, Socialdemokratiet lægger for dagen i denne sag.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Som nævnt i mit første svar er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, at det ikke er tilfredsstillende, at kvaliteten ikke er i orden i forhold til de kvalitetsmålsætninger, der er sat op for Post Danmarks drift.
Post Danmark vil få til opgave at løse de problemer, der
med henblik på at vi får den kvalitet, vi skal have
Det er klart, at det er utilfredsstillende for borgerne, for borgerne har brug for, at vi har et velfungerende postvæsen.
Så skal jeg i øvrigt i denne her sammenhæng sige, at vi også stiller meget høje krav i Danmark.
Det er ikke nogen undskyldning, men vi stiller meget høje krav til regulariteten inden for postservice, og vi er et land i Europa, som klarer sig meget fornemt på det her område.
Men det er ikke nogen undskyldning.
Vi har stillet nogle kvalitative mål, og de skal opfyldes.
Anne Baastrup (SF), 1998-04-22:
Har ministeren overvejet, om der måske kunne være problemer med den måde, som ledelsen af postvæsenet varetager de arbejdsopgaver, der er forbundet med at tage hensyn til medarbejdernes arbejdsmiljø, herunder især det psykiske arbejdsmiljø?
Det kunne måske være én af grundene til, at der er problemer i Post Danmark.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Det indgår naturligvis i trafikministerens overvejelser.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Baastrup (SF), 1998-04-22:
I januar og februar var der en del travlhed i Roskilde Amt.
Det handlede om, at Banestyrelsen holdt offentlige møder for at finde ud af, hvordan København-Ringsted linjeføringen skulle foregå.
Da vi alle har en interesse i, at den kollektive trafik forbedres, og da vi alle har en interesse i, at de mennesker, der bliver berørt af en linjeføring, får reel mulighed for at få deres synspunkter inddraget i den endelige vurdering, så ønsker jeg at få oplyst, om ministeren har sat en ny frist, eller om den forhenværende ministers udsagn bare var snak.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Jeg kan oplyse fru Anne Baastrup om, at jeg her i begyndelsen af maj har et møde med repræsentanter for samtlige kommuner langs med de linjeføringer, som har været ude til høring, med henblik på at drøfte den kommende procedure.
Jeg har samtidig tilkendegivet, at det er min opfattelse, at vi skal lave mere præcise linjeføringer og lave en ny høring ud fra dette suppleret med de analyseresultater, som man arbejder med i øjeblikket - i øvrigt også efter aftaler med kommunerne.
Så der kommer altså en ny offentlighedsfase - en ekstra offentlighedsfase, kan man sige - hvor borgerne i højere grad får mulighed for at forholde sig mere konkret til projekterne, inden vi går over i det egentlige linjeføringsvalg.
Det var meningen, at vi skulle vælge linjeføring her i juni måned, men det har trafikministeren udsat med henblik på at sikre, at borgernes synspunkter kan komme til orde, så meget det nu er muligt i den her sammenhæng.
Anne Baastrup (SF), 1998-04-22:
Vil ministeren så i givet fald sikre, at også hensynet til pendleren kommer ind, eller er det et valg, der er truffet?
Har ministeren truffet den endelige beslutning om, at det skal være højhastighedstog, og om, at det er de hensyn, der
skal varetages, eller om det er hensynet til pendlerne?
Der er i den forbindelse kommet et forslag fra DSB, hvor det i højere grad er pendlerne, man tager hensyn til, og dette sammenholdt med Banestyrelsens forslag om, at det er højhastighedstogene og den hurtige transport mellem landsdelene, der skal prioriteres, får mig til at spørge, hvor ministerens politiske prioritering ligger her.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-22:
Jeg kan gøre opmærksom på, at den seneste konflikt, der har været på Nørrebro Postkontor, medførte, at børnechecken, som de fleste har brug for i løbet af kort tid, og som gerne skulle falde rettidigt, da man måske har afholdt nogle udgifter i forventning om en modtagelse af en sådan, ikke kom ud rettidigt.
Derfor synes Dansk Folkeparti, at det er på tide, at man gør noget alvorligt ved denne her situation.
Det kan ikke være rimeligt, at borgerne gang på gang kan opleve, at ting, som de gerne skulle modtage, ikke kommer frem til tiden.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
For mig at se er der heller ikke nødvendigvis en modsætning imellem højere hastigheder på jernbanen og det at tilgodese pendlerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
B. Spørgetiden