runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Marie Meldgaard (S), 1999-11-04:
Danmark har altid været i front, når det gjaldt om at gennemføre EU's direktiver.
Specielt på arbejdsmarkedets område har det været vigtigt for os at sikre, at arbejdstagerne fik ordnede forhold, hvad enten det gælder en arbejdsplads her i landet eller i udlandet.
Det har også været kutyme, at arbejdsmarkedets parter er blevet inddraget i udvalgsarbejdet
, når direktiverne skulle implementeres.
Det er også sket i det her tilfælde, og det drejer sig jo så om direktivet vedrørende udstationering af lønmodtagere til Danmark, som skal være gennemført 16. december her i 1999.
Lovforslaget sikrer, at lønmodtagere, der er udstationeret her i landet, er omfattet af den danske arbejdsmiljø-, ligebehandlings-, ligeløns- og forskelsbehandlingslov samt funktionærlovens § 7.
Endvidere er vi meget tilfredse med, at direktivet tager højde for social dumping, så lønmodtagere, der i deres eget land arbejder på dårligere vilkår, ved arbejde i andre lande sikres de vilkår, der er gældende i det land, arbejdet nu udføres i. Hvad angår ferieloven, så er vi også tilfredse med, at der er sanktionsmuligheder i form af bøde, hvis ikke arbejdstageren tilgodeses med den for ham mest gunstige ferielov.
Det sker efter anbefaling fra arbejdsmarkedets parter, der under udvalgsarbejdet har ønsket dette.
Den anbefaling har arbejdsministeren valgt at følge, og Socialdemokratiet kan støtte den, da vi har gode erfaringer med, at parterne ved implementering af andre direktiver har holdt sig inden for rammerne af det, direktiverne foreskrev, uden at der er egentlig lovgivning på området.
I Socialdemokratiet vil vi selvfølgelig følge udviklingen nøje på det her område, og vi er også klar til egentlig lovgivning, hvis det viser sig, at parterne ikke lever op til det, de mener de kan selv.
Selvfølgelig er det hensigten, at der skal lovgives på alle områder, når et direktiv vedtages, men der er også her lagt op til, at der skal ske en evaluering i år 2001, og senest skal en lovændring være gennemført 1. januar 2003.
Her i forslaget er der også tale om, at der skal være et forbindelseskontor, som skal udføre
forskellige vejledningsopgaver, og det blander vi os ikke i hvor skal være, og vi er tilfredse med arbejdsministerens beslutning, men vil gerne anmode om, at parterne også her bliver inddraget meget i arbejdet omkring vejledning. Min slutbemærkning skal være, at vi har læst høringssvarene nøje og er meget opmærksom på, at der eventuelt er tale om lidt uheldige eller uhensigtsmæssige formuleringer, og det er vi parat til at se på under udvalgsbehandlingen. Men som udgangspunkt kan vi støtte lovforslaget.
Ove Hygum (S), 1999-11-04:
Jeg vil naturligvis kvittere for den brede opbakning og den tilslutning, der er til lovforslaget.
Det kan se ud som to tekniske mindre ændringer, men rummer jo netop det perspektiv, som flere har fremhævet, at vi får England ind i kredsen, og England og Danmark har på området et ganske fortrinligt samarbejde.
Jesper Kiel (EL), 1999-11-04:
Det er et af den her slags lovforslag, hvor vi i dette Folketing må betragte os selv som ekspeditionskontor for et simpelt EF-direktiv.
Dorit Myltoft (RV), 1999-11-04:
Jeg skal blot ganske kort meddele, at Det Radikale Venstre støtter dette gode lovforslag.
Christine Antorini (SF), 1999-11-04:
Da SF's ordfører, hr. Ole Sohn, ikke har mulighed for at være til stede, vil jeg fremføre SF's synspunkter.
SF kan selvfølgelig tilslutte sig dette lovforslag.
Det er afgørende vigtigt, at Storbritannien bliver omfattet af de direktiver, der tidligere er vedtaget med hjemmel i den sociale protokol.
Da Storbritannien stod uden for den sociale protokol, gav det reelt ledelserne i fællesskabsvirksomhederne nogle muligheder for at bruge denne undtagelse som udgangspunkt for at omgå nogle få, men trods alt vigtige rettigheder, som EF-direktivet om europæiske samarbejdsudvalg i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncernerne giver lønmodtagerne.
At disse rettigheder trænger til at blive styrket via både ændringer af EF-direktivet og en mere vidtgående dansk lovgivning, er en anden sag, som Folketinget og Arbejdsmarkedsudvalget forhåbentlig får lejlighed til at drøfte.
Også SF kan støtte, at uddannelsen fortsætter, og ligesom de øvrige ordførere har vi også noteret, at det er en meget positiv evaluering, der har været på både indhold og relevans i forhold til arbejdsmarkedsbehov.
Vi har dog også hæftet os ved den delkonklusion i evalueringen, som siger, at kommunerne opretter for få elevpladser, fordi deres økonomiske ressourcer er pressede, og at der også er langt flere ansøgere til uddannelsen end udbudte elevpladser.
PGU'en er en oplagt uddannelsesmulighed for den gruppe af unge, som har svært ved at finde andre pladser ude på arbejdsmarkedet.
Med den satsning, der er på CVU'erne i øjeblikket, vil der også være en risiko for en manglende succes, fordi det er ude i kommunerne, der skal bevilges penge til efter- og videreuddannelse inden for en række af de mellemlange videregående uddannelser.
Dorit Myltoft (RV), 1999-11-04:
Når Det Radikale Venstre i dag stemmer for det her lovforslag, så er det, fordi det er en præcisering af den gældende lov og for at sikre, at erhvervsministeren kan administrere den gældende lov, som vi selv har været med til at vedtage i Folketinget.
Det er virkelig i Folketingets interesse, at det sker.
Revisionen af hele lukkeloven er først aktuel i år 2000.
Hr. Egil Møller refererede i sin ordførertale en udtalelse af den radikale ordfører, hr. Morten Helveg Petersen,
men den udtalelse handlede om lukkeloven, og det er ikke den, der er til debat i dag eller til afstemning i dag.
Bjarne Laustsen (S), 1999-11-04:
På Socialdemokratiets vegne kan jeg meddele, at vi ikke har noget imod, at sagen går tilbage til Skatteudvalget inden tredjebehandlingen for yderligere afklaring.
Den usikkerhed, der er for brugtvognsforhandlerne, vil selvfølgelig fortsætte en uges tid endnu så.
Men hvis de borgerlige partier kan leve med det, så kan vi også.
Klaus Kjær (DF), 1999-11-04:
Til skatteministeren: Ingen af de her importører kommer i klemme ved en udsættelse af sagen.
Derimod er der mange, som kommer i klemme, hvis denne her lov bliver kørt igennem ved en hastebehandling, oven i købet på et forkert grundlag.
Jeg tror nok, at de brugtvognsforhandlere, som ellers ville komme i klemme, ikke har så meget at udsætte på forholdene omkring retssikkerheden, fordi de skal vente en uge yderligere, før de her forhold bliver afklaret.
Kim Behnke (FRI), 1999-11-04:
Dette møde indledtes med, at skatteministeren berettede, at spørgsmål om katalysatorer ikke er afklaret før om en uge.
Jeg kan derefter supplere med at fortælle, at væsentlige interessenter på det her område, nemlig FDM og Statens Bilindspektion, skriftligt har draget hele grundlaget for lovforslaget i tvivl.
Når vi beder om at få mødet udsat, så er det, for at de ting skal være afklaret, inden loven går til tredje behandling, og loven træder i kraft.
Så siger skatteministeren, at det er uheldigt for de mennesker, det drejer sig om, fordi lovforslagets vedtagelse i den nuværende tilstand vil betyde, at i stribevis af brugtvognsforhandlere går konkurs. Ja, de må gå fra hus og hjem og får deres privatøkonomi ødelagt.
Og ærligt talt, vil jeg sige til skatteministeren, om det sker en uge før
eller senere tror jeg i den store sammenhæng er ligegyldigt, hvis vi har chancen for at få skatteministeren på bedre tanker, så de pågældende mennesker ikke skal gå fra hus og hjem.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-04:
Omvendt er det jo også sådan, at en mistanke om, at vi her i Folketinget lovgiver på et for usikkert grundlag, er en
mistanke, som vi gerne bør være fri for, og uanset at man kan diskutere, om der er noget i det her eller ej, så synes jeg, at det medansvar, som den side af salen herovre gerne vil påtage sig med hensyn til lovgivningen her, skal de da have del i. Og vi ønsker ikke, at man skal forhindre muligheden for at undersøge tingene nærmere, så alle er klar over, hvad det er, man stemmer for i sidste ende.
Så uanset at Folketinget med dets arbejdsrytme i de kommende dage ikke kan træffe nogen afgørelse før torsdag, hvilket er klart uheldigt, mener vi, det er bedre at træffe afgørelsen på torsdag, end at vi er under mistanke for at lovgive på en sjusket måde.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-11-04:
Til skatteministeren: Brugtvognsbranchen har levet i usikkerhed om, hvordan det her forslag ville lande siden tirsdag i sidste uge.
Jeg er overbevist om, at både branchen og Folketinget vil være væsentlig bedre tjent med, at vi får en ordentlig og en fornuftig behandling af lovforslaget, for er der noget, jeg synes, vi ikke skal stå model til, så er det at blive klandret for, at det, vi foretager os her i Folketinget, er lovsjusk. Så jeg synes, at det er indlysende klart, at denne her sag bliver nødt til at blive udsat, så vi kan få en ordentlig og en fornuftig behandling af de oplysninger, som vi bliver gjort bekendt med.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-04:
Det må jeg sige er noget af det mest arrogante, jeg nogen sinde har hørt i denne her Folketingssal.
Hvad med de mange tusind mennesker, som er kommet i klemme, hvis man om en uge finder ud af, at vi har besluttet noget på et forkert grundlag i Folketinget?
Det kan jo være, der er mennesker, der er klogere end skatteministeren.
Det er vel meget sandsynligt. Det her er forretninger truffet på et lovligt grundlag.
Det er efter borgerlig opfattelse og forhåbentlig også SF's opfattelse
et indgreb i demokratiske borgeres demokratiske handlinger.
Derfor er det rimeligt, at man belyser det nøje, og derfor vil det ikke betyde noget, om man ventede en uge til, for det kunne jo være med de oplysninger, vi har fået for præcis 4 minutter siden, at de nye oplysninger rokkede ved beslutningsgrundlaget, og så vil det jo være drønhamrende uretfærdigt over for borgere i det her samfund, at man havde truffet en beslutning på et forkert grundlag, da man godt kunne vente en uge med at træffe den rigtige beslutning.
Sonja Albrink (CD), 1999-11-04:
Jeg skal på CD's vegne tilkendegive, at vi kan støtte de gode intentioner, der er kommet fra flere partier heroppe, og derfor ønsker vi også den her sag godt belyst, inden vi stemmer ved tredje behandling.
Klaus Kjær (DF), 1999-11-04:
Ja, Dansk Folkeparti kan naturligvis støtte Frihed 2000's forslag om at udsætte sagen, så vi kan få det her spørgsmål seriøst behandlet i udvalget.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-04:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte Frihed 2000's idé om, at sagen bliver trukket tilbage til udvalget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-11-04:
Da jeg kl. 10 i aftes forlod Folketinget, var der ikke svar eller kommentarer fra ministeren.
Det var der heller ikke til morgen.
Nu fik vi så en mundtlig redegørelse.
Jeg mener, at under de vilkår så må det rigtige være, at vi skal have den skriftlige besvarelse fra ministeren, før vi endelig færdigbehandler dette forslag. Derfor mener jeg, vi må udsætte det, indtil vi har fået det skriftligt, som ministeren har læst op for os, så vi kan sidde og vurdere det, og ikke sådan skal stå og høre, om vi helt har forstået det rigtigt.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-11-04:
Hele behandlingen af lovforslag nr. L 58 er jo startet, fordi ministeren ønskede, at vi fik det her forslag hurtigt igennem Folketingssalen, og det har vi så stillet os velvilligt til her i huset.
Men jeg synes jo nok, at de udtalelser, skatteministeren kommer med på nuværende tidspunkt om nogle oplysninger, som skatteministeren har fået fra Færdselsstyrelsen, som udvalget ikke er gjort bekendt med - det kan vi så i udvalget få i løbet af en uges tid, så vidt jeg kunne høre det på skatteministeren - og at vi kører et forslag igennem, som vi i realiteten ikke kender konsekvenserne af, finder jeg fuldstændig uacceptabelt.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er acceptabelt.
Vi har vist os velvillige langt hen ad vejen
, men det her sidste udspil om nogle oplysninger, der kommer 5 minutter i 10, altså 5 minutter inden vi skal træffe den endelige beslutning, er ikke rimeligt.
Det er ikke en rimelig behandling af Folketinget.
Kim Behnke (FRI), 1999-11-04:
Regeringens argumentation for lovforslag nr. L 58 og den særlige afgift er, at man ikke vil have gamle bilvrag importeret, særlig fra Tyskland.
Jeg har fået et papir med en udskrift af en radioudsendelse, bragt af Danmarks Radio i Østjylland.
Lederen af FDM's tekniske afdeling i Århus og lederen af Statens Bilinspektion i Århus siger samstemmende, at de brugte biler, der importeres fra Tyskland: »... er i en bedre stand end tilsvarende brugte biler i Danmark.
For det er ofte sådan, at de biler, der importeres, dem, der på folkeligt dansk vil blive kaldt konebiler, har en meget fin tilstand.« Med det dokument, med FDM Århus og Statens Bilinspektion i Århus som baggrund mener jeg, at hele grundlaget for forslaget bortfalder.
Jeg skal derfor bede om, at punktet bliver udsat, og at der bliver afholdt et møde i Folketingets Skatte- og Afgiftsudvalg, så vi kan få afklaret, om de oplysninger fra FDM, Århus og de oplysninger fra Statens Bilinspektion i Århus er korrekte, for er de det, så er lovforslag nr. L 58 ikke længere et relevant forslag.
Ole Stavad (S), 1999-11-04:
Ja, jeg vil gerne give Folketinget et par oplysninger inden debatten om ændringsforslaget.
Jeg kan oplyse, at jeg her til morgen har haft møde med en repræsentant fra Færdselsstyrelsen om spørgsmålet om eftermontering af trevejskatalysatorer.
I den forbindelse kan jeg oplyse, at trevejskatalysatorer, der er eftermonteret og godkendt i Tyskland, også vil kunne godkendes som miljøvenlige i Danmark. For det andet: Trevejskatalysatorer, der påmonteres, efter at bilen er importeret til Danmark, og inden bilen indregistreres i Danmark, arbejder Færdselsstyrelsen i øjeblikket sammen med Statens Bilinspektion for om muligt også at kunne godkende, hvis de opfylder kravene.
Det skal ske på en måde, så det ikke skader Statens Bilinspektions muligheder for i øvrigt at løse sine opgaver.
I løbet af en uge skulle der ligge en konklusion på disse drøftelser og vurderinger, og derfor forventer jeg inden udgangen af næste uge at kunne meddele Folketingets Skatteudvalg konklusionerne på disse vurderinger.
Og da disse regler kan justeres efter den bemyndigelse, der er i loven til trafikministeren, ja, så kan retningslinjerne ændres fra dag til dag, når konklusionen er draget.
Bare den oplysning, som jeg mener har en direkte relevans i relation til Dansk Folkepartis ændringsforslag, som vi behandler her.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-04:
Læser man evalueringsrapporten og høringssvarene godt igennem, kan man se, at der generelt er stor tilfredshed med uddannelsen, både blandt nuværende og færdiguddannede elever, på arbejdsmarkedet og i kommunerne samt i de relevante organisationer.
Fra De Konservatives side var vi, som den foregående ordfører også var inde på, ligesom Venstre egentlig modstandere af den konstruktion, man vedtog for 3 år siden, men man kan jo se af PLS-rapporten, at tilfredsheden er stor. Der er et ganske lavt frafald på uddannelsen og øget beskæftigelse blandt de færdiguddannede, og der er også en øget lyst til videreuddannelse.
Det er i hver fald relevant at se og godt at se, at man har evnet at skabe en uddannelse, der lever op til størstedelen af de opstillede mål, og som formår at nå de unge, som ellers har folkeskolen som højeste uddannelse
Men der er også nogle punkter, som vi fra konservativ side gerne ser behandlet nærmere i udvalget.
Jeg mener, det er vigtigt at se nærmere på den store forskel, der er i antallet af oprettede elevevpladser i kommuner og amter og antallet af ansøgere.
Er det et rimeligt antal pladser, der er oprettet i amter og kommuner?
Og afspejler tallene de behov, der rent faktisk er i kommunerne, eller er det udelukkende et økonomisk spørgsmål, der er skabt af den ordinære uddannelses finansieringsform?
Hvis det er det sidstnævnte, der gør sig gældende, må vi se, om det er muligt at øge kommunernes incitament til at oprette reelle elevpladser.
Det er heller ikke helt godt at se elevernes aldersmæssige sammensætning.
Ifølge evalueringsrapporten er næsten halvdelen af eleverne på den ordinære uddannelse således over 25 år.
Vi har her i Folketinget - også i diskussion med de mennesker, der ved noget om de forskellige organisationer - diskuteret meget, hvordan man får aldersprofilen ned i det hele taget i uddannelsessystemet i Danmark.
Det kan man gøre med både pisk og gulerod, men det er i hvert fald vigtigt at skabe nogle fornuftige incitamenter, så man starter tidligere.
Aldersgennemsnittet for vore færdiguddannede er markant højere end i de fleste andre europæiske lande, og det betyder et stort samfundsspild af ressourcer, hvor folk kunne være ude på arbejdsmarkedet og deltage i nogle fornuftige job i stedet for ofte at være på passiv ydelse.
Det betyder selvfølgelig også noget for den enkelte, der kunne være med til at tjene penge hjem til sin familie og sandsynligvis også ville få et bedre livsindhold af at være ude på arbejdsmarkedet, så det vil vi godt være med til at fokusere på i denne konkrete uddannelse.
Men vi er, som jeg nævnte indledningsvis, relativt imponerede over de resultater, der er skabt med uddannelsen, og det vil sige, at vi fuldt ud kan støtte lovforslaget.
Egil Møller (DF), 1999-11-04:
Dansk Folkeparti mener, at lovforslaget er en stramning af lukkeloven.
Regeringen har haft et hastværk, som jeg vil betegne som lovjaskeri.
Det er ikke folkestyret værdigt.
Lukkeloven blev vedtaget i 1995.
Dette her er anden revision, som vil give flere problemer i fremtiden, end den løser.
I Dansk Folkeparti mener vi, at lempelser eller total afskaffelse af lukkeloven vil dæmpe butiksdøden.
Det viser erfaringer fra Norge og Sverige.
»Afskaf den lukkelov«, udtalte den radikale ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, til Ekstra Bladet den 19. oktober 1999.
Den udtalelse synes jeg var meget fornuftig.
Men ét er, hvad der bliver sagt fra radikal side, noget andet er, hvad stemmeafgivelsen fra Det Radikale Venstre om nogle minutter vil vise.
Den taler simpelt hen det modsatte sprog.
Jeg må afslutningsvis konstatere, at forbrugernes fri vilje til at handle, når og hvor det passer dem, er noget, statsmagten bestemmer.
Dansk Folkeparti tager kraftig afstand fra denne statsindblanding og vi alene vide-holdning.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-11-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Egil Møller, om det overhovedet ikke gør indtryk, at De Samvirkende Købmandsforeninger klart og tydeligt i en henvendelse til Folketingets Erhvervsudvalg siger, at der ikke er tale om en stramning, men en præcisering af lovgivningen.
Det andet, jeg gerne vil spørge hr. Egil Møller om, handler om forbrugernes fri vilje.
Vi er i Socialdemokratiet tilhængere af et reelt, frit valg for alle med hensyn til at kunne handle.
Hvad er det for forbrugere, hr. Egil Møller taler om?
Er det dem, der er bilende, som mange i min generation er, og som let kan hive ned fra hylderne, hvad vi skal bruge?
Er det også de forbrugere, som ikke er bilende, ældre mennesker og andre, som også skal have tilgang til et bredt og varieret udbud af butikker i hele landet?
Ole Stavad (S), 1999-11-04:
Jeg vil gerne gøre den bemærkning til debatten om udskydelse eller ikke udskydelse, for at alle ved, hvad de forholder sig til: Konsekvensen af en udskydelse er, at der går en uge, hvor alle de, der står og ikke ved, hvad de kan disponere efter, får en usikkerhed på den uge mere.
Jeg vil ikke som minister gå imod, at Folketinget beder om, at forslaget går tilbage til udvalget, men det får jo den konsekvens.
Det er jo en kendsgerning.
Det får den konsekvens.
Det er jo ikke af hensyn til mig.
Jeg har ikke bedt om, at forslaget kommer hurtigt igennem.
Det er af hensyn til de mange mennesker og bilforhandlerne, så de har klarhed over, hvordan reglerne er, som de kan disponere efter.
Egil Møller (DF), 1999-11-04:
I fredags brugte vi en eftermiddag på en diskussion om lukkeloven, som for hovedpartens vedkommende fra Venstres side bestod i en proceduresnak, som nu er gentaget.
Jeg vil gerne spørge: Finder Venstre det rimeligt, at vi i stedet for en velovervejet, velanalyserende debat om den nye lukkelov, som vi skal revidere om et år, skal acceptere, at fiflerier skal styre, hvordan lukkeloven skal være?
Hvad vil Venstre?
Hvem forsvarer Venstre?
Er det de små detailhandlende, der skal overleve?
Er det storcentrene?
Er det forbrugerne?
Hvilke typer forbrugere?
Det fik vi ikke svar på i fredags.
Ingrid Rasmussen (S), 1999-11-04:
Dette lovforslag drejer sig om ændring af et tidligere vedtaget lovforslag om grundlæggende social- og sundhedsuddannelser inden for bistands-, pleje- og omsorgsområdet.
Det er § 2 i lov nr. 501 fra 1996, der er tale om.
§ 2 er en revisionsbestemmelse, der siger, at ændringsloven skal tages op til revision i samlingen 1999-2000.
Det sker nu med vedtagelsen af dette lovforslag, idet § 2 ophæves.
Socialdemokratiet giver sin støtte til det, og så kunne man sige, at det var så det.
Det er en stor fornøjelse at læse disse høringssvar, som i det store og hele er utrolig positiv læsning. Det virkelige liv derude har vist os herinde, at det var en rigtig god idé at sætte denne uddannelse i gang.
Som det siges i flere høringssvar, tilfører PGU-uddannelsen det pædagogiske arbejdsfelt kvalitet.
Frafaldet er på et minimum, beskæftigelsesgraden efter gennemført uddannelse er meget positiv, lysten til videreuddannelse er i top, og det er jo et flot skudsmål at få.
Evalueringens positive vurdering af PGU'ens faglige mål og indhold stemmer således overens med de tilbagemeldinger, de faglige organisationer har fået fra deres medlemmer. Hvis jeg her til slut lige skal komme med et par bemærkninger om den videre færd for loven og for de mennesker, som fremover ønsker denne uddannelse, skal det være, at man ude i kommunerne og amterne gerne skulle oprette endnu flere elevpladser, end tilfældet er i dag.
Det er en meget populær uddannelse, og der er brug for de færdiguddannede personer.
De kommer hurtigt i arbejde eller videreuddanner sig, så ja tak til flere elevpladser.
Der er brug for dem.
Jens Hald Madsen (V), 1999-11-04:
I eftermiddag, har jeg forstået, skal der være grundlovskonference.
Og det ville jo have været heldigt, hvis man i dag bare kunne kigge tilbage på, at man havde en lovgivningsproces, som var rimelig.
Dette her indgreb er efter min mening et udtryk for lovsjusk, en hastebehandling, som i den grad er uanstændig over for lovgiver, men ikke mindst uanstændig over for de forbrugere, som rent faktisk gerne ville have haft friheden til at kunne vælge frit, hvor de gerne vil handle.
Under den tidligere behandling har jeg nævnt, at i min begrebsverden, så er det her en særlov.
Jeg ved udmærket godt, at man i den lov ikke kan finde navnet Føtex i Roskilde.
Men jeg kan bare konstatere, at der er nogle helt grundlæggende sætninger i det her forslag, nemlig at det her handler om butikker i stationer, det handler om butikker med en bestemt omsætningsgrænse, og det handler tilfældigvis noget om, at nogle dispensationsregler kan anvendes, men ikke for dem, som er startet med at åbne om søndagen efter den 1. oktober.
Mit spørgsmål har jo hele tiden været: Hvad er det for nogle butikker, der lige præcis efter den 1. oktober startede med at åbne om søndagen?
Det er Føtex i Roskilde.
Derfor er den lovgivning her en Lex Føtex i Roskilde, og derfor så synes jeg stadig væk, at haste sådan en lov igennem, at udforme den på den her måde, kan vi ikke være bekendt, slet ikke på en dag, hvor man skal have en grundlovskonference om kvalitet i lovgivningen.
Det er, at der i Danmark tilsyneladende ikke er lighed for loven.
Egil Møller (DF), 1999-11-04:
Erhvervsministeren udtalte så flot for et øjeblik siden, at det er lovgivernes rolle og opgave at gøre lovgivningsarbejdet så korrekt og rigtigt som overhovedet muligt, og det er jeg fuldstændig enig i.
Men her har vi jo et eksempel på, at man jasker en lovgivning igennem Folketinget på utrolig kort tid.
Jeg er helt sikker på, at denne lov vil skabe flere problemer, end den løser, og så har vi altså ikke opnået det, som erhvervsministeren lige udtalte her fra talerstolen.