runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Hr. Frank Aaen fortsætter jo med samme rørende interesse som hr. Morten Homann.
Jeg vil bare sige, at udvalgsarbejdet ganske klart viste, at der var to muligheder for at lukke skattehullet.
Den ene mulighed var helt at afskaffe muligheden for international sambeskatning, og det ville i konsekvens af EU-regler betyde – eller i hvert fald en mulig konsekvens afhængigt af en verserende retssag – at vi så også var nødt til at afskaffe den nationale sambeskatning.
Det andet alternativ, hvis vi skulle lukke skattehullet, var at indføre et globalt puljeprincip.
Vi valgte, for at sikre, at skattehullet blev lukket, at indføre et globalt puljeprincip.
Derfor er det klart, at baggrunden for at lave disse ændringer, vi taler om i dag, er, at vi skulle have lukket et skattehul.
Det er fuldt ud i overensstemmelse med regeringens skattestop.
Skattestoppet har betydet en stor sikkerhed for borgere og virksomheder.
Det betyder nemlig, at de ikke behøver at frygte, hvad der måtte være af initiativer i skiftende års finanslove af skattestigninger og andet.
Skattestoppet er derfor et gode, det skal der holdes fast i, og dette lovforslag er naturligvis fuldt ud i overensstemmelse med skattestoppet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Man bliver jo lidt forundret, for vi får at vide, at det ikke har noget med skattestoppet at gøre.
Jeg vil sige til hr. Kim Andersen, at det var derfor, jeg bad om ordet, for det synspunkt accepterede jeg.
Det var derfor, jeg sagde, at jeg ikke troede, at hr. Kim Andersen hørte hele mit indlæg.
Det gik på, at det altså derfor er helt frivilligt fra Venstres side og fra Det Konservative Folkepartis side, at man vælger at give flere hundrede millioner kroner til aktionærerne i landets største banker, landets største forsikringsselskaber, dem, der har olievirksomheder, og dem med aktier i A.P. Møller.
Jeg synes, det er fair nok, at man synes, det er vigtigt at give dem flere hundrede millioner på årsbasis i år og til næste år og næste år og næste år i stedet for at bruge pengene til at styrke folkeskolen, til at lave bedre pleje for de ældre og til at gennemføre andre velfærdsforbedringer.
Jeg synes, det er fint, for så kan vi se, hvad man prioriterer fra V’s og K’s side.
Hr. Morten Homann havde jo en pointe.
Hullet, der lukkes – sådan husker jeg også en pressemeddelelse, vi fik fra skatteministeren nogle uger før valget – giver i sig selv ikke noget provenu. Så betyder det jo, at de skatteændringer, der laves på alle mulige andre områder, og som rammer helt andre virksomheder, giver et provenu på 2 mia. kr.
Det vil altså sige, at det at indføre en skat på virksomheder i almindelighed, som giver et provenu på 2 mia. kr., da umiddelbart lyder som et brud på skattestoppet.
Men da det ikke har noget med det første at gøre, er det altså ikke en kompensation, men bare en foræring.
Så jeg synes, at det ser ud, som om det er en tilståelsessag, at regeringen her har overtrådt sit skattestop over for landets virksomheder, men det må regeringen selvfølgelig selv om, om jeg så må sige.
Det er ikke mig, der skal tvinge regeringen til at opretholde skattestoppet, der er af ubodelig skade for velfærden mange steder i samfundet.
Men det lyder da, som om hr. Homann havde en pointe, når regeringen faktisk med den her lov overtræder sit eget skattestop.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg synes jo altid, at det er både rørende og sødt, når oppositionen til venstre viser en sådan fantastisk omsorg for skattestoppet, at de løfter pegefingeren og advarer mig imod, at nu er jeg vist lige ved kanten og på kant med skattestoppet eller i direkte modstrid med skattestoppet.
Lovforslaget her ligger naturligvis inden for skattestoppet, for baggrunden for, at vi ændrer reglerne, er, at der skal lukkes et konkret hul i ligningslovens § 5 H, hvor det har vist sig muligt – det har heldigvis ikke været særlig benyttet – at lave en transaktion, der gør, at man vil tørre underskuddet af på det danske skattevæsen.
Derfor ændrer vi sambeskatningsreglerne for at sikre, at hullet bliver lukket, og det er i fuld overensstemmelse med regeringens skattestop, naturligvis er det det.
Derfor glæder det mig, at vi nu har, viser det sig i Folketinget, et flertal for at gennemføre denne ændring, der betyder, at et hul bliver lukket og samtidig gør Danmark til et mere attraktivt investeringsland ved en sænkning af selskabsskattesatsen.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg tror, at jeg har forstået det rigtigt nok.
Så må skatteministeren lige prøve at forklare mig, hvor det står i regeringens udlægning af skattestoppet, at man ikke blot kan lukke huller, men også kan ændre og stramme en lang række andre skatteregler, som ikke direkte relaterer sig til det lille hul, som skatteministeren taler om.
Men der er en stramning på en lang række andre punkter.
Jeg er helt sikker på, at skatteministeren, hvis han går hjem og læser på lektien, regeringens katekismus om skattestoppet, vil finde, at det her er i lodret strid med skattestoppet.
Jeg synes, det er fornuftigt at gøre det, men skatteministeren skal ikke komme og påstå, at det er i overensstemmelse med skattestoppet, at man ikke alene lukker et lille hul, men laver en hel omlægning, en stramning af samtlige sambeskatningsregler.
Det er i lodret strid med skattestoppet.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
For det første er jeg sikker på, at hr. Morten Homann er langt klogere, end han forsøger at give indtryk af her, for hr. Morten Homann ved godt, at vi med de 30 pct., vi har i selskabsskat i øjeblikket, ligger lavere end andre vesteuropæiske lande – nogle andre.
Men hvis vi ser det i forhold til OECD-gennemsnittet eller i forhold til gennemsnittet af de 15 gamle EU-lande, er det først, når vi har gennemført dette lovforslag og sænket selskabsskatten til 28 pct., at vi ligger under gennemsnittet.
Det er jeg ret sikker på hr. Morten Homann godt ved, så det behøver hr. Morten Homann ikke forsøge at spille uvidende om.
Men vi lukker det ikke bare ved at lukke det lille hul, eller hvad man skal kalde det – nu kan man altid vurdere, om hullet er stort eller lille.
Vi lukker det ikke bare ved at lukke hullet.
Vi lukker det sådan set ved at ændre hele regelsættet, fordi det har vist sig, at det ikke er muligt i det gældende regelsæt at lave en konkret lap så at sige, der passer til hullet.
Derfor har det været nødvendigt at ændre hele regelsættet for sambeskatningen.
Det er det, vi gør her.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg tror faktisk oprigtigt, at det var skatteministerens intention at gå på talerstolen for at skabe mere klarhed i debatten, men jeg må desværre tilstå, at jeg ikke helt synes, at det lykkedes for ministeren.
Under det sidste dagsordenspunkt, vi havde, fremhævede ministeren jo, at Danmark lå i den absolut lave ende med sine 30 pct. i selskabsskat.
Så der er det ikke helt klart, hvor skatteministeren egentlig står.
Der er det vist lidt en holdning alt efter, hvilke mål man vil opnå.
Men der, hvor jeg synes at forvirringen for alvor kommer ind, er: Hvad er det, man i virkeligheden laver med det her forslag?
Så synes jeg, at det er fair nok.
Men hvis man ikke lukker et skattehul, er det så ikke i modstrid med skattestoppet?
Er det ikke i modstrid med skattestoppet at lave en stramning i sambeskatningsreglerne på 2 mia. kr.?
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Hvis hr. Poul Erik Christensen har fulgt med, vil han vide, at de øgede skatteindtægter primært er kommet gennem øgede skattebetalinger fra selskabsskatten og gennem øgede betalinger fra pensionsafkastbeskatningen, hvilket er et tegn på, at den erhvervspolitik, regeringen har ført, har gjort, at aktiemarkedet har givet et højere afkast, samt at virksomhederne har haft så meget vind i sejlene, at de frivilligt har betalt mere selskabsskat ind.
Det er tegn på, at det går godt i samfundet.
Uanset hvorledes hr. Poul Erik Christensen vender det, kan Det Radikale Venstre ikke komme uden om, at regeringen har sænket personskatterne med 10 mia. kr. uden hjælp fra Det Radikale Venstre; at vi lavet en Højteknologifond, der er med til at styrke forskningen i Danmark, uden hjælp fra Det Radikale Venstre; at vi nu gennemfører en ændring af erhvervsbeskatningen, der sænker selskabsskatten med 2 procentpoint, og desværre, må jeg konstatere, uden hjælp fra Det Radikale Venstre.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Når skatteministeren nævner, at personskatten er faldet, så harmonerer det ikke helt med en analyse, der blev lavet få dage efter, at valget var til ende.
Den sagde, at netop skattetrykket i Danmark havde været stigende under den siddende regering.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
For det første må jeg blankt afvise, at det drejer sig om nogle ganske få virksomheder.
Det drejer sig om flere tusinde virksomheder, der får gavn af den selskabsskattesænkning, som det her lovforslag vil medføre.
Så forstår jeg slet ikke, at Det Radikale Venstre stiller det op som et enten-eller.
Sandheden er jo, at den her regering både har gennemført en sænkning af personskatterne, har gennemført en øget investering i form af forskning gennem bl.a. en Højteknologifond, der er blevet oprettet, og nu også forbedrer rammevilkårene for erhvervslivet gennem en sænkning af selskabsskatten.
For denne regering er det ikke et enten-eller, som Det Radikale Venstre forsøger at stille det op, det er et både-og.
Vi har sænket personskatterne uden hjælp fra Det Radikale Venstre; vi har lavet en Højteknologifond, så vidt jeg husker uden hjælp fra Det Radikale Venstre; vi vil nu sænke selskabsskatten uden hjælp fra Det Radikale Venstre.
Så alle de punkter, som hr. Poul Erik Christensen nævner, lavere personskat, mere forskning, bedre vilkår for erhvervslivet, bliver regeringen nødt til at gennemføre uden hjælp fra Det Radikale Venstre.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Jeg ville selvfølgelig gerne efter debatten her kvittere for skatteministerens evne og vilje til at lukke et skattehul.
Det har min helt store sympati.
Men skatteministeren må så også indrømme, uanset hvor de 2 mia. kr. er kommet fra, at så er 2 mia. kr. 2 mia. kr., uanset om de er hentet det ene eller det andet sted.
Og investeringen i nedsættelse af selskabsskatten er en alt for diffus måde at styrke dansk erhvervsliv på.
Mener skatteministeren ikke, at denne direkte måde ville give et væsentlig større provenu til samfundet end denne metode med at dele ud til nogle ganske få virksomheder?
Jeg synes ikke helt, jeg fik svar på hr. Jakob Axel Nielsens evne og lyst til at nedsætte personskatten.
Jeg vil meget gerne høre, om ikke hr. Jakob Axel Nielsen mener, at pengene var givet bedre ud, hvis det var den menige skatteborger, der havde fået et nedslag i sin skat?
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg vil gerne spørge skatteministeren: Hvis det nu skulle vise sig, at det fortsat er sådan, at meget store virksomheder i årevis driver virksomhed i Danmark uden at betale skat, og hvis vi siger, det er lovligt, er der så ikke nogle regler, der bør laves om?
Punkt 1. Og punkt 2: Vil ministeren love Folketinget, at den ottepunktsplan, der nu er gennemført, betyder, at vi ikke endnu en gang kan lave lister over hundredvis af multinationale selskaber, der ikke bare i ét år, men i mange år ikke har betalt skat i Danmark?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-01:
Det første, jeg lige må korrigere hos den radikale ordfører, er, at hr. Jacob Jensen er Venstres ordfører, og at jeg hedder Jakob Axel Nielsen, men det er helt o.k.
Svaret er, at vi finder det – jeg mener også, jeg kom med svaret i min ordførertale – fremadrettet og stærkt for Danmark, at vi får nogle lavere selskabsskatter, fordi det er et stærkt signal til gavn for virksomhederne, men også til gavn for de medarbejdere, der er på virksomhederne, fordi det her øger vores konkurrenceevne, og der derved også kommer flere medarbejdere ude på virksomhederne.
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Hr. Frank Aaen kan bruge mange ord og gentage spørgsmålet igen og igen.
Jeg er helt klar over, hvor hr. Frank Aaen gerne vil hen politisk: Al den tvivl, al den miskredit, der kan sås omkring regeringen, omkring skattepolitikken, ønsker hr. Frank Aaen at bruge sin taletid her i salen til.
Men det skal ikke lykkes.
Hr. Frank Aaen skal ikke have held med det, for det, der spørges om, er ikke tilfældet.
Det er ikke sådan, at Venstre forbinder skattehuller med noget som helst, der har med skattestoppet at gøre.
Skattehuller, skattesnyd, omgåelse af skatteregler skal jo bekæmpes.
Kristian Jensen har sat en stor kampagne i gang til bekæmpelse af sort arbejde, det er udtryk for samme tankegang.
De midler, der tjenes af os som borgere eller for virksomhedernes vedkommende, og som er skattepligtige, skal naturligvis erlægges til de offentlige kasser, sådan er det.
Men det er så samtidig en kendsgerning, at vi meget gerne vil gennemføre skattelettelser, det vil vi på arbejdsindkomst, og det vil vi på virksomhederne, når der er finansiel mulighed for det, og nu foretager vi en teknisk-administrativ omlægning af nogle regler, hvor vi lukker et hul, samtidig med at vi kan nedsætte skattesatserne, fordi det skaber finansieringen til det.
Det er jo en fantastisk positiv historie, og jeg kan da godt forstå, at hr. Frank Aaen har lidt vanskeligt ved at finde en grimasse, der kan passe.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg spørger, fordi der i øjeblikket jo oprulles den såkaldte TDC-sag med afhøringer, og det, der er det helt gennemgående tema i, hvorfor man lige præcis undlod at lukke TDC-hullet, som vi jo taler om i dag, i tide, var jo, at der fra branchen og revisorer kom den melding, at hvis man lukkede TDC-hullet, betød det jo, at TDC kom til at betale mere i skat, hvilket var rigtigt, og det ville jo være en skattestigning og dermed i strid med regeringens skattestop.
Det var jo lige præcis den argumentation – det fremgår lysende klart af de der udlægninger, der nu er kommet i undersøgelsen af TDC-sagen – om lukningen af et skattehul, der kunne udlægges som et brud på skattestoppet.
Derfor er det jo ikke helt underligt at spørge en gang mere: Ser det ikke ud, som om det lidt kunne ligne, at det er det, der driver regeringen, når man her lukker et skattehul til 2 mia. kr. og så lige præcis laver en skattelettelse på 2 mia. kr. i samme moment?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Jeg skal svare helt klart, og jeg skal også svare så kort, at det efterfølgende ikke skal kunne lade sig gøre for hr. Frank Aaen at foretage en anden udlægning, endsige manipulation af mit svar: Nej.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg har forstået regeringens skattestop sådan, at når man af en eller anden grund laver en skattestigning på ét område, så skal der gennemføres en tilsvarende skattelettelse på et andet område.
Derfor vil jeg gerne, for at forstå regeringens skattestop nogenlunde ordentligt – jeg ved ikke, om det bare er et tilfælde, at de 2 mia. kr. lige svarer til de to andre milliarder – spørge: Er det sådan, at man fra Venstres side opfatter det at lukke et skattehul som en skattestigning, og derfor skal en sådan skattestigning modsvares af en skattelettelse?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Jeg vil gerne sige til spørgeren, og det er ikke for at provokere eller forarge, men jeg synes ikke bare, at forslaget er rimeligt, jeg synes, at skatteministerens forslag er rigtig, rigtig godt, fordi det konsekvent lukker et hul, som et stort flertal herinde i Folketinget ønsker at lukke, fordi der er en utilsigtet anvendelse af den hidtidige beskatningsform inden for koncerner.
Regeringen tager fat på problemstillingen og lukker denne utilsigtede mulighed.
Man skriver oven i købet i bemærkningerne, at er der andre huller eller muligheder for omgåelse, misbrug, så tager man fat i dem, lige så snart myndighederne bliver bekendt hermed.
Der er tale om, at vi ønsker at lukke et hul, indføre et globalpuljeprincip.
Det giver et provenu, som vi så har mulighed for at lette skattesatsen med fra 30 til 28 pct., og det gør vi for alle virksomheder.
Jamen det er da positivt.
Vi fik for nylig en undersøgelse, som viste, at Danmark var et attraktivt land.
Det her er jo med til at cementere den position, at vi er et land, man gerne vil søge til og placere sine investeringer i, og det er altså med til at skabe fremgang og velstand i samfundet.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Jeg kan godt forstå, hr. Kim Andersen ikke forholdt sig til det, som jeg læste op fra Skatteministeriet.
Et konkret hul, en kreativ skatteplanlægning, der nu betyder, at man lukker disse sambeskatningsmuligheder og så præmierer dem, som har brugt det skattehul og anvendt den kreative skatteplanlægning.
Det kan jeg godt forstå hr. Kim Andersen ikke kommenterer.
Men det er jo det, der er tilfældet.
Jeg spørger bare: Synes hr. Kim Andersen, det er rimeligt?
Det ville jo svare til efter TDC-sagen, som kostede det selskab et milliardbeløb, at man så sagde: Det må I meget undskylde, TDC, nu får I kompensation på anden vis i den sag.
Det er vel præcis det samme, der sker her.
Jeg synes, man altså skal tænke sig meget om, inden man giver den slags præmiering.
Lad mig så også sige i forhold til bankverdenen: De har ikke sambeskatning, de tjener altså 750 mio. kr., på trods af at vi ved, hvilke indtægter de har haft både på dankortgebyrer og andre gebyrer, og nu skal de altså yderligere have det her beløb.
Olieselskaberne har heller ikke den her sambeskatning, de får formentlig 500 mio. kr. ud af det.
Synes hr. Kim Andersen fra Venstre virkelig, det er rigtigt?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Altså, jeg synes, vi skal begynde med at slå fast, at vi i dansk lovgivning har nogle helt fundamentale principper om lighed i forvaltningen og lige ret for alle.
Det her er en generel nedsættelse af selskabsskatten, og derfor kommer det naturligvis alle selskaber til gode, uanset hvilke brancher de opererer i.
Sådan må det være.
Så er der jo andre særlige ordninger for visse brancher.
Der er bl.a. for den sektor, som hr. Vernersen omtaler, jo noget, som betyder en hel del, bl.a. lønsumsafgiften, som belaster denne branche, pengeinstitutverdenen, bankerne, sparekasserne, og som ikke belaster andre.
Og sådan kan der nævnes andre eksempler.
Men når vi taler om virksomhedsskatten, aktieselskabsskatten, så er det en generel beskatningsform for alle virksomheder, der er omfattet af de selskabsordninger, og der kan vi naturligvis hverken favorisere eller disfavorisere nogen.
Det ville slet, slet ikke være rimeligt eller i overensstemmelse med dansk forvaltningspraksis.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
En nedsættelse af selskabsskatten med 2 procentpoint vil jo bevirke, at for at opnå det samme provenu skal aktiviteten af den samlede industriproduktion stige med 5-6 pct.
Er det ikke således, at Venstres ordfører må indrømme, at hovedparten af selskabsskatten ikke betales af produktionsvirksomheder, men af den finansielle sektor, banker, forsikringsselskaber, og så nogle ganske få store virksomheder?
Er det ikke forkert at tro, at ved at begunstige disse virksomheder vil der sættes mere gang i de produktive erhverv?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Det vil jeg meget gerne forklare.
For Venstre er det vigtigt, at vi nedbringer skatter og afgifter, når det er muligt, når det er hensigtsmæssigt i forhold til finansieringen af disse, og når vi i øvrigt kan opretholde de velfærdsniveauer, vi så har politiske ambitioner om på en række områder.
Men det er helt klart, at på det her område gør det det mere attraktivt at vælge at placere investeringer i Danmark end andre steder, sådan som jeg også var inde på i min ordførertale.
Det giver en selvstændig meraktivitet i vores land, flere arbejdspladser og deraf mere produktion, mere værditilvækst og følgende velfærd.
Så det er meget vigtigt for os.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Jeg bemærkede i Venstres ordførertale, at det første, der blev nævnt, var skattenedsættelsen.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvad det er, som er hændt i dansk erhvervsliv, der gør, at nedsættelse af selskabsskatten er så vigtig?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Lovforslaget her sigter på at lukke et hul i den danske skattelovgivning, nemlig i sambeskatningsreglerne.
Regeringen ønsker at lukke dette hul ved at indføre et globalpuljeprincip i sambeskatningsreglerne.
Princippet indebærer, at hvis der vælges international sambeskatning, skal alle koncernforbundne selskaber beskattes.
Disse penge kanaliseres tilbage til erhvervslivet igen, ved at selskabsskattesatsen sænkes fra 30 pct. til 28 pct. Lovforslaget blev første gang fremsat tilbage i december 2004.
Dengang blev forslaget udsat for en hård kritik især fra erhvervslivet, som påpegede en række uhensigtsmæssigheder i det.
En del af denne kritik har regeringen nu imødekommet, og der er derfor sket en række ændringer i lovforslaget i forhold til den oprindelige fremsatte version.
Dansk Folkeparti støtter lukningen af et skattehul, og vi glæder os over, at der hermed bliver mulighed for at foretage en sænkning af selskabsskattesatsen.
For rigtig mange virksomheder her i landet vil det fungere som en skattelettelse, og vi støtter derfor lovforslagets vedtagelse, men vi har noteret os den kritik, der er rejst fra erhvervslivet, og vi tager den ganske alvorligt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-01:
Lad mig lige starte med at få lov til at sige, at forslaget her intet har med skattestoppet at gøre.
Da skattestoppet blev indført i sin tid, gav det også mulighed for at lukke utilsigtede skattehuller, og det har hele tiden været kommunikeret bredt og alment ud.
Selskabsskatten sættes ned, fordi vi har råd til det – nu kan jeg se, at hr. Frank Aaen og hr. Jens Peter Vernersen griner, men der er i hvert fald mellem De Konservative og Venstre fuldstændig symmetri i fortolkningen og forståelsen af skattestoppet.
Vi gør det, fordi vi har råd til det, og derfor er det positivt, som også Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, indledte med at sige.
Vi Konservative mener, at virksomhederne skal betale den skat, som de tilkommer efter gældende regler, hverken mere eller mindre.
Vi hilser det velkommen, at utilsigtede skattehuller renses væk, så gode, sunde aktiviteter, der er skabt i Danmark, ikke elimineres eller bortfalder på grund af nogle usunde aktiviteter, som er skabt uden for Danmark.
Vi synes også, at det, at man anvender provenuet til at sænke selskabsskatten, er et stærkt, godt signal til omverdenen: Kære erhvervsliv, I kan rolig bosætte jer i Danmark, bare kom hertil.
Forinden jeg forberedte denne ordførertale, ringede jeg over til Udenrigsministeriet for at høre lidt om selskabsskatteprocenter rundtomkring i sammenlignelige lande.
Vi kommer nu til at ligge lavere end Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Luxembourg og United Kingdom, og det er der et godt signal i.
Men det er også godt, at vi skaber et godt klima for vores erhvervsliv og dermed for alle lønmodtagere, og at vi skaber et godt klima for at sikre vores fremtidige velfærd.
Lad mig igen slå fast: Hvad er det, vi fjerner her?
Vi fjerner en sambeskatningsmulighed, som primært de store virksomheder har gjort brug af, og det er altså dem, der mister noget.
Men hvem er det, der får noget?
Det er jo alle danske virksomheder, lige fra de små anpartsselskaber til de store multinationale virksomheder.
Vi har fået råd til at give en selskabsskattelettelse til gavn for hele Danmark, og den fordeler vi til alle, også til dem, der ikke mister noget.
Det er blevet sagt, at de, man fjerner noget fra, også er dem, man belønner, men det er det jo ikke.
Man belønner over en bred kam.
Vi Konservative er glade, når skattesatserne sættes ned.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi gerne ser, at indkomstskatterne sættes ned, og der skal heller ikke være nogen tvivl om, at vi har en vision om, at indkomstskatten, altså skatten på løn, ikke kommer til at overstige 50 pct. for nogen dansker.
Her taler vi altså om selskabsskatterne, men det er også til gavn for hele Danmark, for vi får en forøget aktivitet og tiltrækker investeringer udefra.
Det er meget positivt, og vi hilser lovforslaget velkommen.