Torben Hansen (S), 2003-12-02:
Socialdemokratiet kan under ingen omstændigheder støtte det her lovforslag.
Forslaget udhuler uddannelsesgarantien, fjerner næsten 5.000 nødvendige skolepraktikpladser, vender den tunge ende nedad i forhold til etniske unge, gennemfører halve, jeg vil da gerne i hvert fald i dag kalde dem korte uddannelser af hensyn til Venstres ordførers blodtryk, altså gennemfører korte uddannelser, som ingen har bedt om, straffer eleverne for andres forsømmelser, giver et lavere uddannelsesniveau, og så indføres det også med tilbagevirkende kraft for de elever, der er startet på grundforløbet her efter sommerferien.
Vi kan også se, at virksomhederne uddanner færre unge.
Det viser helt friske tal fra Socialforskningsinstituttet, som bliver offentliggjort her i weekenden, og det faldende antal lære- og praktikpladser kommer også i en tid, hvor der er næsten 12.000 unge, der ikke kan få den ønskede praktikplads, og hvor regeringen med det her lovforslag vil reducere antallet af skolepraktikpladser for dem, der er inde i systemet, fra de nuværende 7.000 til 1.200.
Det hænger ganske simpelt ikke sammen, og det er også den gennemgående røde tråd i høringssvarene til det her lovforslag.
Socialdemokratiet vender sig stærkt mod den her beskæring af skolepraktikken, og man kunne jo også sige til arbejdsgiverne, at hvis de er så stærkt imod skolepraktikordningen, så kunne problemet jo løses ved, at de oprettede det tilstrækkelige antal praktikpladser, kort sagt
var med til at leve op til ansvaret
I aftalen retter man også bager for smed.
I aftalen påpeges, at branchers uhensigtsmæssige brug af skolepraktikken skal imødegås, og det vil man imødegå ved at straffe eleverne gennem nedsættelse af lønnen i skolepraktik, skærpe kravene til elevernes faglige og geografiske mobilitet og en generel nedskæring på antallet af skolepraktikpladser.
Man mener arbejdsgiverne ikke gør det rigtige, udnytter systemet, og derfor går man efter eleverne.
Den logik er meget svær at få øje på.
Der er ingen krav til arbejdsgiverne i det her lovforslag, der er ingen incitamenter, der er kun krav til eleverne.
Regeringens forslag om nye korte uddannelser løser ikke nogen problemer, tværtimod.
Ikke alene har erhvervslivet jo ikke ligefrem stået og råbt på de her halve uddannelser, og man kan jo spørge, hvad der skulle ligge til grund for, at arbejdsmarkedet lige pludselig vil efterspørge dem.
De hidtidige erfaringer er der også redegjort for i høringssvarene, bl.a. fra HK, som jo var med i det merkantile udvalg, men HK siger nu, hvis Venstres ordfører, hvis andre vil læse høringssvaret, at de halve uddannelser ikke er løsningen, men tværtimod snart bliver en del af problemet.
I bedste fald virker det en smule naivt at tro, at delkompetencer, øget brug af kortere erhvervsuddannelser kan løse problemerne og skaffe flere praktikpladser.
Med dette lovforslag kan ministeren også nedsætte
ad hoc-udvalg - eventuelt imod parternes anbefaling, imod de faglige udvalg - til at lave korte uddannelser, som arbejdsmarkedet ikke efterspørger
Reelle beskæftigelsesmuligheder inden for brancherne kan ikke beskrives uden parternes medvirken.
Det vil også være interessant, om man kunne give eksempler på nogle faglige udvalg, som har sovet i timen. At lovforslaget skal træde i kraft allerede 1. januar er i klar modstrid med gældende praksis.
De nuværende elever på grundforløbet har påbegyndt deres uddannelse med en forventning om, at de kan færdiggøre den enten i virksomhedspraktik eller skolepraktik, og at de får løn i praktikken.
De må nu se, at nogle af deres vilkår er blevet ændret.
Det er ikke praksis i andre ungdomsuddannelser, og Socialdemokratiet tolker det som en klar markering af regeringens manglende interesse for og prioritering af erhvervsuddannelserne.
Uddannelsesgarantien har vi jo også set er meget vigtig for de unge.
En Gallupundersøgelse her fra august måned viser, at uden uddannelsesgarantien vil 20 pct. fravælge erhvervsuddannelserne.
Med regeringens forslag lægges der op til en udhuling af uddannelsesgarantien og dermed færre unge, der tør gå i gang med de faglige uddannelser, som alle, når der holdes festtaler, mener er vigtige, men virkeligheden er åbenbart noget andet.
Vi mangler også svar på, hvad regeringen vil gør, hvis de ekstra praktikpladser ikke bliver fundet, og hvor er det nye incitament til oprettelse, som ikke var der tidligere?
Det her lovforslag er Socialdemokratiet stærkt imod
, og dem, der kommer til at betale den højeste pris for det her forslag, er de mange tusinde unge, der må se drømmen om en bred velfunderet, anerkendt, fagligt hel uddannelse forsvinde i tågerne.