Bent Bøgsted (DF), 2006-02-10:
Jeg er sikker på, at der vil ske ændringer, når man er færdig med screeningen, for det, der ligger i den arbejdsmiljøreform, vi har nu, er jo ikke færdigt.
Hr. Carsten Hansen var inde på sikkerhedsrepræsentanter i de små virksomheder, men jeg tror altså, det aldrig nogen sinde kan opnås, at en sikkerhedsrepræsentant kan kontrollere alle sine arbejdskollegers sikkerhed.
En virksomhed har måske ni ansatte, der er ude og arbejde fem forskellige steder, og skulle én sikkerhedsrepræsentant så køre rundt og tjekke dem?
Jeg tror nok, at sikkerhedsrepræsentanten i langt højere grad ville bekymre sig om at tjene sin egen løn.
Så skal man benytte et helt andet system, som jeg er sikker på at hr. Carsten Hansen gerne øn sker, men som jeg ikke ønsker.
Så skulle en mand være ansat kun som sikkerhedsrepræsentant, så han kun skulle tjekke og holde øje med sikkerheden, men det er ikke det, vi vil.
Jeg synes egentlig, at det er et vigtigt spørgsmål, der bliver rejst her i dag.
Hvad vil vi med fremtidens arbejdsmiljø?
Er det nok, det, der sker i dag?
Hvad skal ændres?
Vi har allerede lavet tiltag med arbejdsmiljøreformen, der endnu knap har nået at virke fuldt ud.
Alligevel er der mange, der taler om en stærkere indsats, så vi får et bedre arbejdsmiljø.
Vi må jo se i øjnene, at arbejdsmarkedet er under kraftig forandring.
Vi ser en stigende outsourcing af industrielle arbejdspladser og tilgang af østlig arbejdskraft, der har betydning for vores arbejdsmiljø.
Vi ser en vækst i servicesektoren og en hastig teknologisk udvikling.
Der bliver flere ældre på arbejdsmarkedet, som vi af erfaring ved at virksomhederne ikke altid er lige begejstrede for at ansætte.
Og der bliver et fortsat stigende antal indvandrere, der skal ind på arbejdsmarkedet, og som er svære at få ind på arbejdsmarkedet, netop fordi de ikke har tilpasset sig det danske system.
Kort sagt er arbejdsmarkedet under forandring.
Om det så er i positiv retning kan jo altid diskuteres, men det betyder så også, at vi vil se et arbejdsmiljø, der vil være under stadig forandring.
Mange af de problemer, som vi ser i dag, er det ikke givet, at vi har om 20-30 år, og der er ingen, der i dag kan sige noget præcist om, hvordan vi ser på arbejdsmiljøet om 30 år.
Derfor er man nødt til at tage udgangspunkt i det, vi kender i dag.
Vi ved, at udviklingen betyder, at der sker en fortsat udvikling af de hjælpemidler, som bruges på arbejdsmarkedet.
Det vil betyde en mindre belastning af den menneskelige krop og dermed bevægeapparatet, hvilket igen vil sige, at vi må forvente en væsentlig reduktion i antallet af muskel- og skeletbesvær i fremtiden; men vi skal samtidig være opmærksomme på, at den udvikling, som vi ser og vil se – med en kraftig stigning i antallet af job, der er præget af stillesiddende arbejde, så man bevæger sig for lidt – vil kunne betyde en stigning i antallet af andre problemer, som vi må tage højde for i fremtiden.
Det vil typisk dreje sig om hjerte-kar-sygdomme.
I arbejdsmiljøreformen er reduktion af alvorlige ulykker, tunge løft og ensidigt gentaget arbejde og forbedring af det psykiske arbejdsmiljø prioriteret som de vigtigste områder, hvilket vi også har kunnet se resultatet af; men vi er klar over, at det ikke er nok.
Vi skal selvfølgelig se på alle områder, men det er ikke noget, der kan gøres på et par år.
Havde det været tilfældet, vil jeg tro, at problemerne havde været løst for længe siden. Som det fremgår af redegørelsen, satser regeringen frem til og med 2010 på en reduktion af arbejdsulykker med 20 pct., en forbedring af det psykiske arbejdsmiljø med 10 pct. og en reduktion af høreskadefremkaldende støj med 15 pct. og generende støj med 10 pct.
Muskel- og skeletbesvær skal også reduceres, og det vil komme senere.
Jeg synes, det er en positiv tilgang, og det burde også være muligt at nå målet.
Men det skal ske i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, hvilket også er tilfældet, for det, vi bygger på, er jo det, arbejdsmarkedets parter er blevet enige om, så alt andet lige skulle det være realistisk.
En reduktion af det skadelige arbejdsmiljø vil kun være til gavn for alle, der bliver berørt af det, og jeg tror ikke, der er ret mange virksomheder, der ikke er klar over, at de kan spare penge ved at satse på et godt arbejdsmiljø.
Vi kan se, at nogle virksomheder, der har et dårligt arbejdsmiljø, faktisk også har ekstra store udgifter til sygedagpenge og til forskellige behandlinger af deres ansatte, eller hvad det nu kan være.
Der er fokus på området, og fremover vil der også blive ekstra fokus på det i virksomhederne, så jeg tror, vi vil se, at virksomhederne vil lægge stor vægt på at leve op til de arbejdsmiljøkrav, vi nu stiller til dem.
Men det er kun ude i virksomhederne, problemerne kan løses.
Dansk Folkeparti vil se frem til den samlede indsats på arbejdsmiljøområdet, og vi forventer, at miljøet vil blive meget bedre i løbet af nogle år.