Christian H. Hansen (DF), 2000-05-05:
Jeg må sige, at på denne solebestrålede fredag eftermiddag er vi i Dansk Folkeparti faktisk glade for, at vi sammen med Kristeligt Folkeparti har kunnet fremsætte disse to beslutningsforslag.
er omfattet af indgrebet.
Hvis man generelt ser på de byrder, der er pålagt landbruget i dag, er det efter Dansk Folkepartis opfattelse ganske omfattende byrder, der er tale om.
Byrderne kan både være økonomiske og bureaukratiske, men hvis vi forholder os til det administrative, er det naturligt at tage det med i de to beslutningsforslag - i hvert fald i B 126 - nemlig at lægge op til, at der sikres en ensartet administration af loven i amter og kommuner, så bredejernes retssikkerhed sikres over hele landet.
Som loven administreres i dag, er det i praksis forvaltningsmyndigheden, der afgør, om et vandløb er naturligt.
De fleste kommuner og amter forudsætter uden at indhente yderligere dokumentation, at alle vandløb er naturlige, og for at bevise, at et vandløb ikke er naturligt, må en bredejer ofte selv foranstalte undersøgelserne.
Heri ligger der efter Dansk Folkepartis opfattelse to urimelige tiltag, nemlig for det første, at utilstrækkelige definitioner i loven fører til, at bredejerne forskelsbehandles, og for det andet, at det kun er de bredejere, der har ressourcerne til at undersøge sagerne nærmere, der har mulighed for at få ændret kommunens eller amtets afgørelse.
Som forslagsstillere finder vi det
endvidere krænkende for retssikkerheden, at bredejerne pålægges bøder, uden at det har været nærmere undersøgt, om vandløbene er naturlige eller højt målsatte, og bredejerne dermed er omfattet af bestemmelserne om dyrkningsfri bræmmer. Det skal slås fast, at vi er enige i både de praktiske og de miljømæssige fordele ved en udvidelse af bræmmerne fra 1 til 2 meter.
Men vi finder det ikke tilfredsstillende, at udvælgelsen har karakter af en generel erstatningsfri regulering, hvor der ikke skal ydes erstatning ifølge grundlovens § 73, og derfor finder vi det rimeligt, at der ydes bredejerne en kompensation for udvidelsen af bræmmerne fra 1 til 2 meter.
I Dansk Folkeparti er vi også af den opfattelse, at havde man i sin tid, da man vedtog de 2 meter dyrkningsfrie bræmmer, også indbygget en kombinationsmodel i forslaget, havde man undgået den utilfredshed, som egentlig er ganske forståelig, blandt de berørte bredejere.
Det havde været nemmere at opnå forståelse for sagen, og nogle af dem, der har været trukket gennem årelange retslige slagsmål, havde været dem foruden.
Det havde sparet ressourcer for samfundet, og det tror jeg egentlig at alle ville have været ganske glade for.
Jeg tror egentlig også, at myndighederne ville have været glade for, at de havde undgået at gå ind i de sager, og jeg har også lidt på fornemmelsen, at nogle folketingsmedlemmer ville have været glade for, at vi ikke skulle have denne lange debat på denne her solskinsdag.
Alt havde faktisk været meget nemmere, hvis man havde fået kompensationen indført fra starten.
Det handler vel i bund og grund om, at der skal være noget mere retfærdighed til, men retfærdigheden har været meget, meget svær at få øje på for dem, det er gået ud over.
En anden fordel ved de to beslutningsforslag, hvis de bliver vedtaget, bliver ganske synlig, hvis man kommer på den tanke, at man vil udvide bræmmerne til f.eks. 6, 8, 12 meter, eller hvad ved jeg.
Socialdemokratiet forsøgte i dag at give tilsagn om, at det vil man ikke, men det faldt til jorden igen, så det kan være, det er 20 meter bræmmer, vi skal have på hver side, og så forlanger miljøministeren sikkert skovrejsning, og så er der jo slet ikke behov for at dyrke noget længere.
Med henblik på fremtiden vil forslagene altså også være en hjælp for de berørte bredejere, så de kan ånde lettet op.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at man blandt lovgiverne her i Folketinget med jævne mellemrum har snakket om denne udvidelse af bræmmerne, og som det ligger i dag, kan man faktisk så at sige ved brug af salamimetoden udvide bræmmerne langsomt uden at skulle yde kompensation.
Så ved jeg godt, det har været drøftet i dag, at det jo er lagt ind i lovgivningen, og når man kommer ud over det, skal der ydes kompensation osv.
Men hvis jeg kender Folketinget ret, kan man jo finde på at sige: Jamen det ændrer vi så også.
Jeg må sige, at det finder jeg faktisk uretfærdigt, og jeg tror godt, jeg her i Folketinget tør nævne, at det ord, jeg har brugt mange gange her i min ordførertale, nemlig uretfærdigt, er meget mildt i forhold til de ord, vi hører ude i landet hos de berørte parter i disse sager.
Så vil jeg gerne til sidst fra Dansk Folkepartis side rette en tak til Venstre for den positive modtagelse, Venstre har givet de her forslag.
Ligeledes en tak til De Konservative og til Centrum-Demokraterne, som også har været positive.
Man må sige, at de tre partier - jeg skal ikke trække det længere nu - har lært noget nyt og har kunnet se, at det her var fornuftigt.
Det skal vi ikke diskutere, det skal vi blot være ganske glade for.
Og også en tak til Frihed
Til SF's Annie Svanholt: Min taletid var brugt under de korte bemærkninger, så jeg havde ingen mulighed for at svare på det der med, at problemerne med administrationen ude i det ganske land bare var en påstand, og at det slet ikke var noget, der foregik, men jeg vil faktisk invitere fru Annie Svanholt op på mit kontor, hvor hun kan se nogle af de sager, der er, og jeg synes også, at fru Annie Svanholt skal tage ud og undersøge det lidt nærmere ude i kommunerne, for der er problemer.
Men tak for en god og konstruktiv debat i dag.