runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Jeg anklager hr. Søren Kolstrup for at være til skade og fare for miljøet.
Nu er det behændigt, at hr. Søren Kolstrup er i stand til at sidde på hjul og køre alle drømmene.
Der er heldigvis et bredt flertal i det her Folketing, der tænker anderledes, inklusive et ansvarligt SF.
Hvis man afviser markedsmekanismerne i denne her sammenhæng i et markedsbaseret samfund, i et kapitalistisk samfund, så får man ikke miljø for det.
Og hr. Søren Kolstrup vil stadig sidde tilbage i sin hønsestrikkede, kratluskende basisgruppe og smårode med de her ting, uden at det bliver til noget, og uden at det bliver til nogen fortrængninger.
For hvis ikke vi bruger de mekanismer, vi lægger op til her, og spiller ind i det marked, der eksisterer og er virkeligheden, er hr. Søren Kolstrup så ikke en trussel mod miljøet og mod den fortrængning, vi gerne ser?
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Hvis det drejer sig om at smøre afgifterne af på de store centralvarmebyer, så tror jeg ikke, at ministeren og Dansk Folkeparti kan finde hinanden i det spørgsmål. Så kom ministeren ind på, hvis skyld det var.
Nogle gange var det de teknisk overoptimistiske projekter, der havde ligget.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om der ikke har ligget godkendelse fra Energistyrelsen af disse projekter. Jeg står i hvert fald med nogle godkendelser her, hvor man oven i købet fra Danske Elværkers Forening siger, at de er overoptimistiske, disse økonomiske beregninger, man har lagt til grund for værkernes tilblivelse.
Man påstår jo altså fra De Danske Elværkers side, at Energistyrelsen har været for overoptimistisk i sine beregninger.
Det er jo det, som barmarksværkerne nu kæmper med, og derfor skal de hjælpes.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Nogle har nu været inde på spørgsmålet om fleksible mekanismer, handel med varm luft er der også nogle, der kalder det engang imellem.
Det hedder så meget forskelligt.
Men jeg vil gerne høre, om ikke Socialdemokratiet er enig i, at det, der er vigtigt i den her sammenhæng, er at få lavet
nogle bindende aftaler, også med de østeuropæiske lande.
Og tror Socialdemokratiet ikke, at det er markedet og markedsmekanismerne, der skal trække de miljømål igennem netop ved at bruge de fleksible mekanismer?
Er Socialdemokratiet ikke villig til at acceptere, at der måske nok er nogle i starten, der kan få en fordel, der ikke umiddelbart giver den store gevinst, men det giver mulighed for at overføre samarbejde, knowhow, teknologi osv., og at vi hellere skal sætte det mål, at vi får folk forpligtet og får nogle gode og brede aftaler, end at vi farer rundt på vanlig dansk eller vesteuropæisk manér og skal have det ideelle og dermed ingenting får?
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
På baggrund af ministerens indlæg er jeg nødt til at gentage her fra talerstolen, og det mener jeg, vi skal have på plads, inden vi kører videre også omkring forslaget til vedtagelse, at når vi er med til at stemme for et forslag til vedtagelse, hvor vi taler om Kyoto-ratificering, så er det o.k. med mig, men vi er altså nødt til samtidig at være enige om, at dette intet har at gøre med den interne byrdefordeling, man i EU har aftalt.
Kyoto-mekanismerne og Kyoto-protokollen ligger jo med de muligheder, de nu ligger med, og det må jo kunne tages for sig.
Jeg er nemlig ikke af den opfattelse, at det er et korrigeret tal, men det kan jeg forstå på ministeren.
Men vi må skille de her to ting fuldstændig ad og tale om Kyoto på den ene side, og det er så det, der står i forslaget til vedtagelse, og hvis ministeren vil have rodet EU's byrdefordeling ind og have fedtet Venstre ind i en masse ting, så bliver det altså ikke i dag, det kommer til at ske, vil jeg sige til ministeren.
Svend Auken (S), 2001-05-08:
Det bliver mere og mere bizart.
Man har næsten ikke fantasi til at forestille sig, hvad et eventuelt tredje indlæg fra hr. Hansen-Nord kan medføre.
Det var kendt før Kyoto, under Kyoto og efter Kyoto.
Danmark har i den forbindelse ikke tilsluttet sig nogen forpligtelser, uden at det forinden har været grundigt drøftet med Folketingets partier, og uden at vi har taget stilling først i Europaudvalget, inklusive hvor partiet Venstre har bakket op.
Efterfølgende er det blevet støttet ved den ene vedtagelse efter den anden i Folketinget.
Man kan ikke ratificere Kyoto-protokollen uden at gøre det sammen med de øvrige EU-lande.
Det står fuldstændig krystalklart, at vi har bundet os til hinanden, og det er i selve protokollen forudset, at lande ratificerer sammen.
Derfor kan man ikke stemme for ratifikation uden samtidig at tage stilling til den aftale, som Folketinget for længst har godkendt, og som det undrer mig såre, at partiet Venstre måske under indtryk af det forestående valg nu vil løbe fra.
Vi er bundet af det, vi har sagt ja til inden for EU, og det er ikke kun »vi« forstået som regeringen - eller jeg forstår endda, at det er mig, der sådan tosser rundt i den internationale manege og binder mig til et eller andet uden at have noget som helst på plads inden.
Nej, det er Danmark, der er bundet.
Danmark er blevet bundet efter alle kunstens regler i det her, og det nytter ikke noget.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-08:
Jeg var meget glad for at høre miljø- og energiministerens besvarelse, som slog det meget klart fast.
Ministeren siger, at Danmark selvfølgelig ratificerer Kyoto-protokollen under alle omstændigheder, og det andet er, at vi holder fast i de 21 pct., og de skal nås ved egen indsats.
Thi den udtalelse passer jo fuldstændig med det, ministeren sagde ved fremlæggelsen af Klima 2012.
Der står: Vi vil skære 21 pct. af udledningen af drivhusgasser, som vi lovede i Kyoto, og vi vil gøre det hjemme hos os selv.
Kyoto-mekanismerne skal lægges oven i de 21 pct. Hvis vi tager dem i brug, skal det være for at overopfylde vore egne forventninger.
Den udtalelse har jeg tidligere sagt tak for, og den siger det meget præcist.
Men jeg må spørge også den socialdemokratiske ordfører, for jeg kan være lidt i tvivl om, hvorvidt det helt er samme linje: Kan hr. Erik Mortensen bekræfte, at det er Socialdemokratiets og regeringens linje fortsat?
Erik Mortensen (S), 2001-05-08:
Med hensyn til hr. Peter Hansen-Nords spørgsmål kan jeg nok ikke bidrage ret meget mere, for det ligger jo ligesom ovre i ministerens regi.
Med hensyn til både hr. Ebbe Kalnæs' og fru Anni Svanholts spørgsmål, så er det helt klart, at disse smarte ord om joint implementation nok mest er aktuelle for os, for der taler vi jo om industrialiserede lande, men på hver sit niveau.
Det skal være gensidig bistand.
Det skal være udvikling det ene sted, og til gengæld kan der så selvfølgelig købes kvoter i et omfang til Danmark som modvægt til investeringen.
Jeg har svært ved at se, at vi skal lade markedet som sådan køre helt frit ud ad sporet.
Jeg går ud fra, at betingelserne for brugen af disse instrumenter skal forhandles grundigt, så vi ved, hvad vi taler om.
Og når jeg hører ordet varm luft, så er det jo sådan set et begreb, der for mig siger, at det altså er en historisk mængde CO2, som ingen formentlig forventer nogen sinde vil kunne inddrages i produktionen igen på det pågældende sted.
Derfor ser jeg frem til, at de forhandlinger, som skal foregå i EU-regi,
bliver meget konkrete om, hvad det egentlig er, vi taler om, sådan at de investeringer, der måtte finde sted i de pågældende lande, dels har en virkning, og at dét, som man får som modydelse, også er reelt, sådan at alle er enige om, hvad vi taler om.
Derfor synes jeg ikke, der er nogen misforståelser, i hvert fald ikke for mit vedkommende, om, hvad regeringen har meldt ud, og hvad jeg forventer, vi skal opnå i forhandlingen
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Det er jo alvorlige emner om både Kyoto og fleksible mekanismer.
Jeg ville gerne have deltaget i det.
Men jeg synes, der er et tredje vigtigt emne, som jeg bliver nødt til at holde hr. Erik Mortensen fast på.
Hr. Erik Mortensen siger, at det er et tillokkende emne at se på Nordsøens olie og gas.
Men vi kan nok ikke gøre så meget ved det, for vi er privatretligt bundet.
Indebærer den socialdemokratiske position, at hr. Erik Mortensen vil sidde med bind for øjnene og hver eneste gang, man opskriver reserverne, hver eneste gang man øger produktionen, hver eneste gang man får mere og mere produktion op, så siger Socialdemokratiet, at de vil lade 7 og 4 være lige, og at det ikke gør noget, at Danmark bliver nettoimportør som f.eks. i Energi 2008, hvor regeringen lægger op til det?
Er det Socialdemokratiets politik, at det er det, de øgede reserver og den øgede produktion i Nordsøen skal bruges til, og at der intet afleveres til vore børn, men bare til kortsigtet profit?
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Der sidder mange, mange tusinde mennesker ude omkring i landet, som ikke kan betale deres varmeregninger.
Jeg bad om et svar på, hvad Socialdemokratiet ville gøre.
Vil man f.eks. via finansloven hente pengene op af statskassen?
Statens indtægter fra Nordsøen steg alene i selskabsskat, produktionsafgift og olierørsledningsafgift fra 1999-2000 med 3-4 mia. kr., og dertil kommer det øgede aktieudbytte fra DONG på over 1 mia. kr.
Er der ikke plads i finansloven til at åbne mulighed for at lave en særlov eller lade det indgå, således at man redder disse mennesker?
Selvfølgelig er der plads til det.
En af grundene til, at det er gået så galt, er jo de høje gaspriser, og de høje gaspriser kommer jo ind igen via DONG.
Vi må gøre noget.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre?
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Jeg er klart indforstået med, at vi skal videre med en meget mere spændende debat end den, vi er startet med her.
Men jeg er nødt til at sige, og jeg er nødt til at sige det tydeligt, at når vi stemmer for et forslag til vedtagelse, hvor Kyoto er med, så er det i min version ikke samtidig en blåstempling af EU's interne byrdefordeling.
For hvis det jeg hører her er rigtigt, så er der ikke nogen ude i verden, der er klar over det, for så betyder det jo i realiteten, at Danmark ukorrigeret har accepteret reduktionsmål i Danmark på 28-29 pct., og det har jeg aldrig hørt om før.
Derfor er det måske en manglende forståelse fra min side, og det kan være, at ministeren kan vise, hvor mange gange det i øvrigt har været behandlet og vedtaget.
Men sådan har jeg aldrig nogen sinde opfattet denne her situation, og så er det virkelig en meget barsk målsætning, man på danskernes vegne har sat sig selv.
Svend Auken (S), 2001-05-08:
Man kan ikke stemme for det her forslag til vedtagelse om ratifikation - jeg siger det til Venstres gruppe, så de kan høre efter - uden at man samtidig ratificerer sammen med de øvrige EU-lande.
For vi har bundet os til hinanden, så vi ratificerer sammen.
Og den indbyrdes fordeling, der er aftalt, gælder og binder Danmark, indtil noget andet måtte være aftalt.
Men der er ingen grund til bekymring efter min mening i forhold til de 21 pct. på et korrigeret grundlag, som vi har gjort klart gang efter gang i forhold til de andre EU-lande, og som fremgår af den protokol, der ledsagede den danske tilslutning i juni 1998.
I den protokol står det ganske tydeligt, hvad det er for et tal i forhold til hvilket, vi vil reducere med 21 pct. Så Venstre ved at stemme ja - eller andre ved at stemme ja - binder sig ikke op på 28 pct., men de er bundet af den aftale, der gælder indbyrdes mellem EU-landene, og den er for Danmarks vedkommende på 21 pct.
Vi har lagt afgørende vægt på
og vil hele vejen igennem holde fast på et korrigeret grundlag, som skiftende regeringer har gjort
Det er jo ikke noget, jeg har opfundet.
Det var oven i købet noget, der blev fastlagt under Schlüterregeringen, dette med reduktioner i forhold til det korrigerede grundlag.
Det går jo helt tilbage til 1992.
Så efter min mening skal der ikke herske nogen tvivl: Stemmer man for det her forslag til vedtagelse, så stemmer man for at ratificere Kyoto sammen med de øvrige EU-lande.
Sådan er den folkeretlige stilling nu, sådan har Folketinget mange gange før taget stilling til det, og sådan har Venstre også tilsluttet sig det. Stemmer Venstre nu imod det, så er det et lige så tydeligt signal om, at man løber fra alt, hvad man har sagt hidtil, og at man undergraver Danmarks internationale forhandlingssituation og tilkendegiver, at en kommende regering, hvor Venstre deltager, ikke agter at leve op til Danmarks internationale forpligtelser.
Det er et meget stort skridt at tage, tror jeg, for hr. Hansen-Nord alene.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Jeg kan konstatere, at den socialdemokratiske ordfører ikke vil bevæge sig ind på nogle bæredygtighedsprincipper, når det angår Nordsøens olie og gas.
Men hvad siger den socialdemokratiske ordfører så til nye fund, ny produktion, nye udbudsrunder og nye koncessioner?
Vil man her gå ind i nogle overvejelser om, hvordan man kan lave et bæredygtighedsprincip for Nordsøens knappe ressourcer, eller vil man også her vende ryggen til sine egne bekendelser om bæredygtighed?
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Jeg synes altså, det er lidt for galt, at Socialdemokratiet ikke vil være ansvarligt, selv om Venstre er uansvarlig.
Det synes jeg altså er grove løjer.
Jeg står her med planlægningen af driften fra dengang, man etablerede barmarksværkerne, og her står der højt og tydeligt fra Energistyrelsen, at de selskabsøkonomiske energipriser udregnes konstant over hele perioden, idet eventuelle prisstigninger forudsættes at resultere i afgiftlettelser.
Hvis det ikke er en garanti for at bibeholde forholdet mellem olie og gas, er der altså noget galt.
Så vil jeg gerne gå lidt over på elsiden.
Vi hørte, at der var et meget stort eloverskud, og det vil sige, at der er en for stor elproduktion, og den betaler vi jo dyrt for.
Vi giver 60 øre for meget pr. kW, og så sælger vi den til Sverige og Norge for højst 10-15 øre, hvis vi er heldige.
Jeg vil også gerne høre, om det ikke er korrekt, at elprisen her i Danmark stiger med 10 pct. i 2001, og om det ikke er et problem, fordi elreformpartierne allerede i 1999 lovede, at elprisen skulle falde.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Da nu Nordsøolien er inde i debatten, kunne jeg godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke diskussionen kræver, at man tager stilling i en bred sammenhæng over en længere årrække.
Vi skal huske, at for godt 2 år siden kostede en tønde olie 10 dollar.
DUC overvejede faktisk at lukke to eller tre boringer, fordi det ikke kunne betale sig at hente olien op, og Amerada Hess, som er en ny aktør, var formentlig kørt økonomisk i sænk, hvis der ikke var kommet den hurtige hoppen op fra 10 dollar til 35 dollar.
Er det så ikke lidt for ringe, at den forenede venstrefløj i denne sammenhæng straks skal ud og se, om der er nogle billige points at score
, når der samtidig skal ske en genforhandling inden år 2012?
Skal man ikke lade sagen ligge, hvis man som stat vil være bare en lille smule troværdig?
Erik Mortensen (S), 2001-05-08:
Jeg har nævnt det før, og hr. Ebbe Kalnæs nævnte det nu igen, at det aftaleforløb, som vi har kendt gennem en årrække, og den energipolitiske kurs, som har bred opbakning i Folketinget, har lagt linjen for, hvordan efterforskningen og udvindingen skal foregå, og derfor kan jeg ikke se, at der er nogen grund til eller nogen mulighed for at ændre væsentligt på dette forhold.
Alt kan jo være ønskeligt, men på den anden side set er der altså også noget, der er bundet af nogle praktiske og ikke mindst nogle juridiske forhold i hverdagen.
Jeg må åbenbart imødese et forslag fra hr. Søren Kolstrup om, at vi simpelt hen standser al udvinding og al efterforskning og i givet fald på statslig baggrund overtager aktiviteterne i Nordsøen.
Jeg kan nemlig ikke forestille mig, at private operatører i så vidt omfang vil underlægge sig en styring som den, hr. Søren Kolstrup nødvendigvis må lægge op til.
Til fru Aase D. Madsen: Vi kommer jo ikke nærmere løsningen af problemerne.
Socialdemokratiet er absolut ansvarligt, også over for de mindste kraftvarmeværker, men det forholder sig sådan i Folketinget, at når man har et aftaleforum og et forlig, er det altså én for alle og alle for én, og når Venstre blokerer, blokerer Venstre altså for den løsning, som i meget høj grad kunne have taget højde for og løst det problem, fru Aase D. Madsen rejser her.
Ja, elpriserne stiger, men det skyldes jo i et vist omfang, at brændselspriserne også er steget.
Vi har, som ministeren også var inde på i sin redegørelse
, satset på forsyningssikkerhed og en række PSO, altså public service obligations, for at sikre miljøforholdene ved produktionen og distributionen, og der er altså en pris, der skal betales for det.
Jeg kan ikke afvise, at nogle har haft en forventning om en kraftig reduktion af priserne, og at den formentlig ikke er slået igennem i fuldt omfang, men til gengæld har vi fået noget andet i samme forbindelse, og det er noget, som vi ikke kan undvære, nemlig en forsyningssikkerhed og selvfølgelig også en miljøgevinst hen ad vejen.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Jeg er da glad for at høre, at Venstres ordfører gerne vil i øjenhøjde med borgerne, men så synes jeg også, Venstres ordfører skulle se at komme i øjenhøjde med barmarksproblemerne.
Der skal i hvert fald være to til et forlig, og jeg kan da godt forstå, at Venstre siger nej til, at regningen skal smøres af i de store kraftvarmefyr.
Vel skal den ej.
Afgiften skal ned på kulniveauet over én bank, selvfølgelig skal den det, og jeg vil gerne høre lidt om, hvad hr. Peter Hansen-Nord vil gøre.
Der var noget, jeg ikke synes der var ét eneste ord om i talen, men det kan være, jeg har overhørt det.
Sidste år sagde hr. Peter Hansen-Nord, at nu skulle vi se at gøre noget med de tvangspålagte PSO'er, og jeg tillader mig at citere fra hr. Peter Hansen-Nords tale dengang: »Jeg har på fornemmelsen, at hver gang vi støder på et økonomisk problem i denne sektor, er vi ved at få et nøglebegreb, der hedder: Jamen det kan vi jo bare lægge ud på PSO'erne. Og det bliver man stadig væk ved med.«
Jeg vil gerne høre, hvad der er sket siden sidste år, for nu kom hr. Peter Hansen-Nord igen med en målsætning om, at nu skal der ses på alle de byrder, der pålægges via PSO'erne, og som gør udgifterne mere eller mindre usynlige.
Hvad har hr. Peter Hansen-Nord gjort i denne folketingssamling for at indfri sine løfter?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-08:
Hr. Peter Hansen-Nord sagde, at vedvarende energi vælter ind, og at det faktisk var noget af et problem.
I SF opfatter vi det overhovedet ikke som noget problem.
Vi skal være utrolig glade for, at vi er nået dertil, at der faktisk er opnået så store resultater på vedvarende energi-området. Jeg blev ærlig talt noget i tvivl om, hvor Venstre vil hen.
Jeg synes, det er udtryk for bagstræberisk erhvervspolitik, hvis man siger: Nu er det nok med de 20 pct.; vi vil overhovedet ikke mere; vi lukker ned; vi skal ikke mere!
Industrien siger jo på alle mulige måder: Fuld fart fremad, nu er der nye markeder ude i verden; USA og Saudi-Arabien sågar, som oven i købet har olie, vil også købe møller.
Det er jo klart og indlysende, at det er hjemmemarkedet, der har båret det frem.
Vi glæder os over, at også Middelgrunden kunne tages i brug her for nylig.
Det er et flot, flot resultat med de første rigtig store havmøller, som kan vises frem for omverdenen, og i SF er vi glade for, at vi har været med til at sikre det.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Venstre efterlyser en mere sexet, en mere gennemskuelig debat, forstår jeg, på dette felt.
Jeg tror, hr. Peter Hansen-Nord kan bidrage stærkt hertil, for jeg forstår, at meldingen er: Det er nok med 20 pct. vedvarende energi, så må det være nok med det pjat!
Men hvad er så den fagre nye verden?
Er det atomkraften, som hr. Peter Hansen-Nord jo tidligere har været klart inde på?
En mere nuanceret behandling end tidligere - er det den linje, vi kan forvente fra en eventuel kommende Venstreregering?
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Først kort til fru Aase D. Madsen om kraftvarme og ting og sager.
Lad os sige det, som det er: Det er nemmest at holde sig til sandheden.
Jeg fik forhandlet et forlig, som min gruppe ikke var tilfreds med, og derfor ligger sagerne, som de gør.
Jeg kan til gengæld sige, at nu ligger initiativet hos regeringen, og hvis regeringen vil have fjernet de meget høje afgifter på decentrale og barmarksprojekter osv., kan regeringen gøre det.
Jeg vil endda sige det sådan, at hvis regeringen ikke gør det, gør vi det selv, hvis vi måtte få mulighed for det, for man behøver sådan set ikke at hæve
nogen andre afgifter for at sænke afgifterne på decentrale og barmarksprojekter.
Vi kan endda finde på at gøre det med tilbagevirkende kraft, gældende fra den 1. juli 2001.
PSO er public service obligations, og jeg tror, vi er begyndt at blande tingene sammen, eller også gjorde jeg det selv sidste år, det skal jeg ikke kunne sige
Det er ikke noget, der er forfærdelig dyrt, men man skal selvfølgelig holde øje med de halve og kvarte øre på dette marked, for nogle steder har de jo en enorm effekt. Der blev spurgt, hvad jeg har opnået, og hvad mere der er kommet ud på den prioriterede del.
Der kommer noget hele tiden.
Efterhånden som der bliver bygget flere og flere VE-anlæg og udvidelser på decentrale og barmarksværker, kommer der jo mere og mere prioriteret el, og derfor foreslog jeg også i min tale, at den kunne gøres mere konkurrenceudsat og dermed skabe en bedre markedspris.
Til fru Anni Svanholt vil jeg sige, og det er også lidt til hr. Søren Kolstrup: De 20 pct. står i aftalen, og skal vi videre, må vi snakke sammen igen.
Så enkelt er det, og jeg ville måske gerne stille et modspørgsmål, hvis man må det: Er der overhovedet nogen andre lande på denne klode, der bare når op i nærheden af at have en vedvarende energi-andel på 20 pct.?
Jeg vil gerne høre, hvem det er.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Jeg er helt utrolig glad for hr. Peter Hansen-Nords svar, som jo var, at vi kunne sætte afgifterne ned den dag i morgen, hvis det var op til hr. Peter Hansen-Nord.
Nu bliver det nok ikke lige i morgen, men der er jo udsigt til et snarligt valg, og jeg vil gerne holde hr. Peter Hansen-Nord fast på det løfte om, at bagefter ser vi sandelig på disse forfærdelige afgifter, der ikke er grønne afgifter, men røde skatter.
Det er jeg meget, meget glad for.
I øvrigt skal jeg drille hr. Hansen-Nord lidt, for træerne skal jo ikke vokse ind i himlen.
Hr. Peter Hansen-Nord og hr. Peter Hansen-Nords parti var jo ikke så bange for afgifter i 1999.
Da indførte man en distributionsafgift, og man gaflede et provenu på 2 mia. kr. ned i statskassen og flyttede det over på elregningerne ved finanslovforliget.
2 mia. kr. inklusive en distributionsafgift - her var der ikke noget med, at man ikke ønskede at sætte afgifterne op.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Det er jo klart, at når ministeren står her og siger under ministeransvar, at det har Venstre tidligere sagt ja til og stemt for, må det stå til troende. Jeg siger bare, at det er ikke den verden, jeg har opfundet, for så har jeg jo ret, når jeg siger, at så har ministeren på et tidspunkt med reference til 1990 pålagt Danmark, pålagt Danmark at reducere ukorrigeret med 28-29 pct.
Men jeg kan ikke umiddelbart genkende, at det har været oppe nogen steder i diskussionen om EU's interne byrdefordeling.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Jeg skal takke hr. Peter Hansen-Nord, fordi han svarede på det ene aspekt i mit spørgsmål, nemlig at Venstre er fuldt tilfreds med 20 pct. vedvarende energi og absolut ikke har højere ambitioner, hvad angår den vedvarende energi - absolut ikke højere ambitioner.
Men kan hr. Peter Hansen-Nord bekræfte, at dér, hvor Venstre ser det store perspektiv, fortsat er atomkraft og kul?
Kim Behnke (UP), 2001-05-08:
Jeg skal blot bede om, at forslaget her efter anden behandling kommer tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Søren Hansen (S), 2001-05-08:
Jeg vil gerne foreslå, at lovforslaget går tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Margrete Auken (SF), 2001-05-08:
Da vi frygter at blive arbejdsløse i Kulturudvalget, vil jeg gerne bede om, at forslaget går tilbage til udvalget.