runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-03-03:
Det blev jo uklare svar, og vi vil sandsynligvis komme til at opleve gentagne gange fra nu af til næste finanslov, at hvad angår finansiering af gode og sådan sympatiske forslag fra Venstre, skal vi ikke bekymre os, for det vil man bare ordne over den store kasse.
Jeg synes, det er lidt pauvert af et stort oppositionsparti at forholde sig sådan til økonomien, men det må vi så leve med. Men jeg fik ikke svar på mit andet spørgsmål
: Hvis Venstre mener, at det kan lade sig gøre at finde 250 mio. kr. yderligere til det her store uddannelsesområde, er det så det, Venstre vil prioritere højest?
Så må alle andre, der måtte komme og meddele, at de synes, det, de har til rådighed
til at drive skole for, er for sparsomt, og - jeg nævnede dem før, de er der jo alle sammen - berettiget eller uberettiget, vente.
Venstre vil altså sige: I må i hvert fald tøve, indtil vi har fundet 250 mio. kr. til den opgave her, og så kan vi se, om der er mere i kassen - den store altså.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-03:
Det var vedrørende de hundrede procents tilskud, som jeg nævnte lige før.
De hundrede procents tilskud er naturligvis hundrede procent af det, som de kommunale SFO'er får i tilskud, altså en total ligestilling mellem kommunale og private SFO'er.
Det var det, de hundrede procent gik ud på.
Så vil jeg gerne igen stille fru Else Winther Andersen det spørgsmål, om hun ikke er nervøs for, at med den totale ligestilling vil der også følge et ønske om styring på en lang række områder. Tror fru Else Winther Andersen, at det er denne totale ligestilling, de private skoler ønsker?
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Til hr. Baadsgaard, der afkræver mig en prioriteringsrække
over øgede tilskud; før blev der nævnt handelsskoler og tekniske skoler. Jamen i dag diskuterer vi altså SFO i de private skoler.
Det er ingen prioriteringsdebat, vi har.
Den kan vi tage på et andet tidspunkt, for det kan også være meget relevant at begynde at stille spørgsmål om handelsskoler og tekniske skoler.
Fru Tove Videbæk spurgte, om en hundrede procent ligestilling mellem SFO'erne i de private skoler og i de offentlige bekymrer mig: Nej, det giver mig ærlig talt ikke så store bekymringer, for de private skoler har jo i dag et tilsyn, ligesom andre skoler har, så der skulle ikke være noget anderledes i det.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-03-03:
Det kan da godt være, fru Else Winther Andersen synes, at det ikke er en prioriteringsdebat, at det er lidt ubehageligt at skulle forholde sig til det her, og at man hellere vil have, at man sådan hver anden uge kan komme med gode forslag og så sige, og så for øvrigt ordner vi det over den store kasse, eller at den prioritering vil vi ikke foretage i dag.
Jeg spurgte konkret: Hvis Venstre har 250 mio. kr. til rådighed, hvad det forslag her koster, er det så det først fornødne for Venstre, når vi ser på uddannelsesområdet og bliver mødt med berettigede eller uberettigede beklagelser over skoledriftsøkonomien?
Det må Venstre da have forholdt sig til, når man sætter 250 mio. kr. - en kvart milliard kroner - på højkant.
Man kan ikke bare sådan sige, at det ordner vi ved en anden fin lejlighed.
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Jamen hvis vi ikke skal have en prioriteringsdebat, så lad os tage en debat om kvalitet: Der står i forslaget, at de private skoler er en uvurderlig gevinst for uddannelsessystemet.
Det Radikale Venstre er fuldstændig enig.
Det er sundt for folkeskolen, at den har konkurrence fra private skoler.
Det Radikale Venstre er fuldstændig enig.
De private skoler ansporer folkeskolen til at gøre tingene bedre.
Ja, det gør de.
Så vil jeg gribe tilbage til et spørgsmål, som fru Else Winther Andersen stillede til den socialdemokratiske ordfører tidligere i debatten: Hvorfor skal man have en dårligere service på en privat end på en offentlig skole?
Vi snakker om SFO.
Hvorfra ved fru Else Winther Andersen, at der er en dårlig service på en privat skole?
Jeg har selv været med til at oprette en friskole, som kører en SFO-ordning.
Den kører fremragende, fordi vi netop i den skoleform som forældre er klar til at gå ind meget mere aktivt direkte i børnenes hverdag for at sikre kvalitet.
Og kvalitet er ikke altid et spørgsmål om penge.
Så kan jeg ikke godt få fru Else Winther Andersen til at fortælle lidt mere om, hvad man så mener om kvaliteten på baggrund af det spørgsmål, som blev stillet af Socialdemokratiet.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Nu synes jeg også, vi skal finde kammertonen.
Fru Else Winther Andersen skal have ros for, at hun sammen med De Konservative nu fremsætter et forslag, hvor vi kan diskutere i åbenhed, og hvor pressen, hvis den er der, kan følge med, således at det ikke sker hos finansministeren klokken halv tre en nat, lige inden der slås et eller andet søm i, og hvor alle vi, der kender noget til friskoler, og alle vi, der ved noget om materien på de enkelte områder, ligger sødt og sover.
Det er vigtigt, at vi får indført en mulighed for, at de enkelte folketingsmedlemmer på de enkelte områder får en prioriteringsdebat.
Men så synes jeg også, at fru Else Winther Andersen skal respektere, at hvis det her forslag skal finansieres ved, at man nedsætter arbejdsløshedsunderstøttelsen, jamen så er det ikke SF's kop te, og hvis det er sådan, at fru Else Winther Andersen vil finansiere det her ved at nedsætte ulandsstøtten, således at man i Mozambique ikke kan få helikoptere, så er det ikke SF's kop te.
Sådan skal vi åbent kunne diskutere prioriteringen, og det synes jeg fru Else Winther Andersen også skulle kvittere for.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Hr. Baadsgaard vil nu utrolig gerne forholde sig til en prioriteringsdebat i dag, i stedet for at vi tager tingene enkeltvis.
For jeg er da helt sikker på, at vi godt på et tidspunkt kan få en diskussion om økonomien for både handelsskoler og tekniske skoler.
Men her har vi et område, som vi siger at vi gerne vil være med til at finde beløbet til i de kommende finanslovforhandlinger.
Jeg har også pointeret, at Venstre altid har fundet pengene, når vi har fremsat forslag, så de blev finansieret.
Vi kunne jo bl.a. tage og lytte til landets kommuner, der er utrolig kede af alle de puljer, der findes i ministeriet.
Det var bare et løst forslag om, at man måske bad finansministeren om at se på de ting.
Det er noget, KL også gerne vil være med til at se på.
Det var kun sådan en løs boble, jeg godt kunne sende lidt op på det område.
Jeg vil gerne kvittere for hr. Svanes ord »kvalitet«, synliggørelse af, at det, der er forskellen mellem en privat skole og en offentlig skole, er forældrenes engagement, og det skal der ikke sættes penge på.
Det er ikke det, vi er ude på.
Det, vi er ude på, er dér, hvor SFO'en reelt ikke kan tilbyde den åbningstid og det indhold til børnene, som man kan i den kommunale skole.
Derved har forældrene ikke den valgmulighed.
Det er det, vi gerne vil sætte i højsædet.
Jeg har i og for sig svaret fru Anne Baastrup.
Jeg vil da gerne kvittere for, at man også i SF synes, at det er en god idé, at vi har debatten her i Folketinget om SFO'erne i stedet for de der streger, der pludselig opstår i nogle finanslovforhandlinger, og som vi er lige irriterede over.
Og som sagt har jeg svaret på det med finansieringen, og det kan her også gælde i forhold til fru Anne Baastrup.
Ingrid Rasmussen (S), 2000-03-03:
Jeg har et lille, kort spørgsmål til fru Else Winther Andersen: Kunne fru Else Winther Andersen ikke indvie os i, hvem det er, der fører den kontrol, som jeg lyttede mig til at fru Else Winther Andersen bemærkede lige før i sit svar til fru Tove Videbæk.
Hvem er det, der har den kontrol med de frie grundskolers SFO-ordninger?
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Det er dejligt med en åben debat.
Jeg vil så spørge fru Else Winther Andersen: Er det botilbud til psykiatriske patienter, man skal snuppe fra.
Jeg skulle hilse og sige
, at det så i givet fald er halvdelen, nej, det er alle pengene.
For det sidste ville SF synes var en enorm god idé: at vi fik forbedret SFO'erne på friskolerne og så slap for nogle af de motorveje.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Til fru Ingrid Rasmussen vil jeg sige om det tilsyn, jeg refererede til: Det var det forældretilsyn, der jo ligger i den generelle friskoleordning.
Det var det, jeg refererede til.
Jamen jeg sagde, at vi har hørt kommuner nok sige, at de var ved at være træt af det puljetyranni.
Det, der ligger på lovgivningsområdet for motorveje, den pulje, der ligger i Trafikministeriet, kan vi da ikke gå ind og røre.
Vi har puljer nok, som ikke har noget med lovgivning at gøre, som bliver udmøntet af de enkelte ministre.
Så er det nu lige den pulje, vi skal have fat i?
Men ellers er det den generelle finanslov, vi går ind og ser på.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-03-03:
I den folkeskole, jeg gik i, fik vi ofte læst højt af fortællingen om Kejserens Nye Klæder: Drengen, der stod der,
opdagede, at kejseren ikke havde noget tøj på
Jeg ved ikke, hvorfor jeg drager den parallel nu, men sagen er jo den, at den debat, vi også oplevede før med den forrige ordfører, opfatter jeg udelukkende som SF's forsøg på at komme med en undskyldning for, hvorfor man ikke kan støtte et ellers glimrende forslag, som SF hele vejen igennem har støttet intentionen bag.
Sjældent har jeg hørt så mange undskyldninger på så løst et grundlag; det bliver jeg nødt
til at sige. Vi har utallige gange herinde i Folketingssalen diskuteret prioriteringer, og vi har utallige gange diskuteret intentionen bag forskellige forslag, og så begynder man lige pludselig, hvilket jo så er interessante nye toner fra SF, at tale om finansiering: Man vil ikke støtte det, hvis det går ud over helikopterne til Mozambique. Altså, det er jo en rørende historie.
Jeg kan love fru Anne Baastrup for, at det ikke kommer til at koste en eneste helikopter til Mozambique.
Det, man taler om her, er en intention og et forslag, og så finder man pengene i sidste ende.
Jeg er lidt sur nu, det vil jeg godt erkende, for det her ødelægger et ellers aldeles glimrende forslag og en aldeles glimrende intention, når man kommer med alle mulige andre forklaringer.
Sådan spiller klaveret jo ikke herinde.
Der afgør man jo ikke fra Folketingets talerstol, hvor man finder pengene henne.
Vi kan bare garantere, at de penge bliver fundet.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Jeg forsætter såmænd bare den diskussion, vi havde på den konference, og det kan hr. Brian Mikkelsen da ikke have glemt.
Jeg mente, det var totalt overbud, at hr. Brian Mikkelsen slog ud med armene og sagde, at vi skulle finde 200 mio. kr. pr. 1. januar et eller andet år.
Det er overbudspolitik, og med de erfaringer, jeg har haft med Venstre og De Konservative i år, vil jeg aldrig i livet gå ind for at skrive en blankocheck til dem, for jeg kan jo risikere, og det ved hr. Brian Mikkelsen jo også godt, at Venstre og De Konservative kommer med nogle besparelsesforslag, som er fuldstændig uacceptable.
Vi så det jo, dengang vi skulle forhandle politiforlig.
Vi ved jo, hvad det er for nogle besparelsesforslag, de to partier kan komme frem til.
Vi ved jo, at De Konservative er svage, når det endelig kommer til stykket.
De tør jo ikke komme og få det finansieret ovre hos skatteministeren.
De skal jo ned og skære på ulandsbistanden eller arbejdsløshedsunderstøttelsen eller andre steder.
Og hr. Brian Mikkelsen får mig ikke til at komme med nogen blankocheck. Den der surhed kan hr. Brian Mikkelsen godt spare sig.
Hr. Brian Mikkelsen har været i Folketinget lige så lang tid, som jeg har, og han ved, at man betaler ved kasse 1, hvis man stemmer for noget nu.
Vi har tidligere været med til ...
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag stillet af Kristeligt Folkeparti af den grund, at der for øjeblikket foregår en kirkepolitisk debat i vores parti, som jeg også ved at hr. Flemming Kofod-Svendsen er opmærksom på.
En del af de tanker, der ligger i Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag, indgår også i de interne drøftelser, som foregår i Det Radikale Venstre for øjeblikket.
Derfor er der også i den radikale folketingsgruppe forskellig opfattelse
af, hvilke roller staten og kirken måske skal spille fremover.
Men det vil være halsløs gerning af mig på nuværende tidspunkt, før denne proces er bragt til ende, at gå ind i en nuanceret debat i forbindelse med Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag, selv om flere dele af det har min personlige sympati.
Så jeg håber og tror også, at vi ved en senere lejlighed, når vi i vort parti er mere afklarede, kan få en ny debat om nogle af disse for mig at se væsentlige spørgsmål, som ligger i beslutningsforslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-03:
Til fru Else Winther Andersen
: Er det i tråd med Venstres generelle politik, at der skal være 100 pct. offentlige tilskud til private skoler og til alle andre private foranstaltninger i det danske samfund?
Kan fru Else Winther Andersen ikke være nervøs for, at hvis der bliver total ligestilling mellem kommunale og private skolers SFO'er, vil det offentlige også begynde at styre normeringer, besættelse af stillinger, åbningstider, aktivitetstilbud osv.? Tror fru Else Winther Andersen, at det er det, de frie skoler ønsker?
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Mit spørgsmål er lidt i forlængelse af hr. Hans Peter Baadsgaards.
Da vi var til en konference her, hvor friskolerne havde inviteret nogle politiske ordførere, nævnte hr. Brian Mikkelsen, idet han slog ud med armene,
at de naturligvis ville komme med det her forslag, og da jeg spurgte, hvor han ville finde pengene henne, sagde han: I finansministerens store kasse.
Jeg kan nu forstå, at fru Else Winther Andersen har
sådan lidt den samme holdning - i finansministerens store kasse - og hun henviser så i øvrigt til de besparelsesforslag, som Venstre kom med op til finanslovforhandlingerne.
Der skal vi jo mindes det skisma, der er mellem Det Konservative Folkepartis og Venstres holdning til, hvorvidt skatterne skal ned, op, blive og alt muligt.
Er det sådan, at vi skal finansiere de her 250 mio. kr. eller 200 mio. kr. over ulandsbistanden, eller hvor er det præcis, Venstre forestiller sig, at de her penge skal komme fra?
Det er helt, helt afgørende for SF, at Venstre præcist peger på, hvor de her penge skal hentes, for vi ved jo, at Venstre ikke vil være med til at forhøje nogen form for afgift.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
De frie skoler har altid været en mærkesag for Venstre.
De er et resultat af en flot frihedstradition, som vi har i det danske uddannelsessystem, og som gør det muligt for den enkelte elev at vælge skoleform.
Venstre vil gerne give brugerne, borgerne, valgmuligheder, da vi mener, at de kan have forskellige behov.
Vi anser desuden de private skoler for at være en uvurderlig gevinst for vores skolesystem.
Det er sundt for folkeskolen, at den har konkurrence fra de private skoler.
I øjeblikket bliver 13 pct. af de undervisningspligtige børn undervist i de frie skolers regi; det er mange børn.
Mange af de børn benytter sig af skolefritidsordningen
på deres lokale skole
Derfor er SFO blevet en integreret del
af tilbudet hos de frie skoler, såvel som det er i folkeskolen.
Vi kan i dag konstatere, at SFO er kommet for at blive, og derfor er det vigtigt, at de mange børn, der har deres daglige gang i SFO, får så gode vilkår som muligt.
I øjeblikket forsøger de private skoler at arrangere fritidstilbud, som deres økonomi kan klare, men det er klart, at de ikke kan tilbyde det samme indhold, som de kommunale skolers SFO kan.
Det mener vi ikke kan være rigtigt.
Der er også en smertegrænse for, hvor lidt man kan tilbyde børnene af nye og spændende ting.
Den smertegrænse mener vi er nået.
Dertil kommer, at de frie skolers SFO er tvunget til at tage flere børn i lokalerne for overhovedet at kunne få økonomien til at løbe rundt.
Det siger sig selv med et tilskud, der er 2/3 mindre end tilskuddet til de kommunale skolers SFO.
Hvis ikke Folketinget ser det som en forpligtelse at udligne tilskudsordningen, kan vi i værste fald risikere, at de frie skoler helt ville opgive deres SFO, og det ville være et ulykkeligt udfald, for derved ville børnene komme til at miste en uvurderlig helhed i deres hverdag, og det ville gøre dem mere stressede, at de skulle over i en pasningsordning et andet sted.
Hvad de færreste imidlertid tænker på er, at det vil koste kommunerne et kæmpebeløb, hvis børnene fra de private skolers SFO skal overgå til folkeskolens SFO.
De ekstra penge, det vil komme til at koste staten, vil Venstre naturligvis være med til at finde.
Vi vil derfor meget gerne være med til i de kommende finanslovforhandlinger at finde de penge, som vores forslag her vil koste.
Jeg kan oplyse, at ved sidste finanslovforslag havde Venstre anvist en besparelse på, jeg tror, hen ved 11 mia. kr.
Kristeligt Folkepartis forslag, nr. B 81, har vi af gode grunde stor sympati for, da det jo er samme problemstilling, det omhandler, men vi håber selvfølgelig, at det er vores forslag, der bliver vedtaget.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-03-03:
Jeg bemærkede, fru Else Winther Andersen sagde, at Venstre godt ville være med til at finde pengene, og det er man jo så også nødt til, for Venstre har jo lagt sig ubrydeligt fast på, at skattestigninger hverken i procenter eller kroner kan der overhovedet være tale om.
Derfor vil jeg gerne spørge: Har Venstre ikke et lidt klarere bud på, hvordan man skal finde de penge, eller skal det bare hvirvles ind, så man hen over året kan komme med den ene og den anden og den tredje og den fjerde gode idé, som man nok skal finde pengene til i det store kasseløb til sidst?
Jeg vil hellere gå lidt tættere på og lidt mere konkret spørge Venstre: Man hører berettiget eller uberettiget gentagne gange fra handelsskoler, tekniske skoler og universiteter, at de synes, besparelserne er for skrappe til, at de kan fastholde en ordentlig kvalitet.
Hvis man har 250 mio. kr. til rådighed, må jeg så forstå det sådan, at de første 250 mio. kr., Venstre kan få frigivet, skal bruges til det her, og så må de andre behov komme i anden række?
Margrete Auken (SF), 2000-03-03:
Jamen det er bare lige en kort bemærkning til Enhedslisten.
Hvis man læser forslaget, kan man se, at de penge, som betales over den kirkelige ligning til vedligeholdelse af de historiske kirker, langt overgår det beløb, som vi i givet fald kunne få frigjort, eller det er meget tæt på det i hvert fald.
Og et af vores problemer, og det, som har været indvendingen imod det forslag, som også oprindelig var SF's, var, at så ville vedligeholdelsen af kirkerne falde betragteligt.
Altså det ville simpelt hen gå for dårligt, for hvis det lå ovre hos staten, ville man ikke tage ordentlig hånd om dem. Jeg synes, det er en bekymring, som er utidig, men den har været der, og en af grundene til, at jeg synes, det giver mening at foreslå en kommission her, er at se på: Hvordan kan vi sikre, at vi holder et højt niveau?
Kirken ville stadig væk selv skulle betale en hel del af vedligeholdelsen, også af de historiske kirker, under den ordning, det vil ikke være muligt at flytte det hele over til statskassen, men sådan at det tilskud, der kommer, går til et formål - der er vi jo enige - som er fælles.
Det er bare lidt mere tricky end som så at sikre, at vi ikke bare får en rabundus, fordi der skal altså flere midler i det, end staten vil give
Margrethe Vestager (RV), 2000-03-03:
Statens tilskud til elever i skolefritidsordninger fastsættes i henhold til lov om friskoler og private grundskoler på de årlige finanslove og modsvares af kommunalt bidrag til staten af samme størrelse som tilskuddet.
Medmindre de to forslag forudsætter en ændret styring af området, f.eks. i form af indholdskrav eller øget kontrol med, hvordan disse blev opfyldt, så kræver en forhøjelse af tilskuddet ikke lovgivning på friskoleområdet.
Tilgangen til ordningen er næsten fordoblet, siden der i 1994 første gang blev givet statstilskud.
Tilskuddet var dengang på 5.115 kr. pr. årselev mod nu 6.799 kr., og det samlede statstilskud er selvfølgelig jo derfor også vokset fra ca. 56 mio. kr. til ca. 135 mio. kr. I dag deltager ca. 70 pct. af eleverne i friskolernes børnehaveklasse til 3. klassetrin i ordningerne mod ca. 50 pct. ved ordningens begyndelse
Jeg er klar over, at den gennemsnitlige udgift pr. barn i friskolernes skolefritidsordning er noget under det halve af udgiften i de kommunale ordninger. Samtidig ligger den gennemsnitlige forældrebetaling da også kun på ca. det halve.
Forholdet kan selvfølgelig dække over en lavere standard, men i væsentligt omfang dækker det nu mere sandsynligt over, at der er større muligheder for at lave skræddersyede ordninger på friskoler f.eks. i form af deltidspladser, hvilket jo også afspejles i kortere åbningstid og lavere personalenormering.
Jeg vil godt minde om, at man forudså det forhold ved indførelsen af hjemmelen til tilskud i friskoleloven i 1991.
I lovbemærkningerne hed det dengang, at udgiften pr. barn kunne tilpasses de konkrete behov ved skolen, f.eks. åbningstiden og forældrenes aktive deltagelse i åbningen.
Jeg vil også minde om, at friskoleloven giver friskolerne hjemmel til at yde tilskud til driften af skolefritidsordninger.
Hvor der lokalt kan være behov for, at friskolens skolefritidsordning svarer til en kommunal standard med hensyn til åbningstid, personalenormering og lign., så vil det også være muligt for friskolen at optage forhandling med kommunen om supplerende lokaltilskud ud over det tilskud, kommunen yder indirekte i form af et bidrag til staten.
En forhøjelse af tilskuddet, som det er foreslået enten med 25 pct. eller til et niveau, der skaber udgiftsmæssig ligestilling ved de kommunale skolefritidsordninger, ville medføre merudgifter i størrelsesordenen henholdsvis knap 40 mio. kr. og knap 250 mio. kr. Men uanset, at det dog er i millionklassen, vil jeg sige, at med de prioriteringskrav, jeg kan forudse at budgetlægningen for år 2001 vil stille Undervisningsministeriet over for, synes jeg ikke, at det er muligt på det her tidspunkt uden for og inden den samlede prioritering at finde midler af den foreslåede størrelsesorden til at forhøje tilskuddet til skolefritidsordningerne, og jeg vil derfor ikke støtte forslagene.