runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2003-09-09:
Jeg vil gerne medgive hr. Kristian Jensen, at Venstre har været fantastisk til at skabe vækst. Den eneste vækst, der har været i regeringens tid,
er sket i den store, lange kø af folk, der er blevet ledige, og derfor kan det nok være svært, for tallene kommer ind hele tiden - de går desværre i negativ retning - og alle hjemmesider bliver opdateret med alle de mange flere arbejdsløse, der er kommet.
Men man kan slå computeren til og finde ud af, at det er i hvert fald som minimum 50 flere om dagen, der er blevet arbejdsløse, plus dem, der er fortrængt.
Det, der så er spørgsmålet, er jo: Hvorfor vil man egentlig begrænse adgangen til de supplerende dagpenge?
Vi efterspørger eksempler hos sygeplejerskerne, som Venstre endda lancerede i finanslovforslaget: Hvad er det for en sygeplejerske, der får 450.000 kr. og kan hæve 50.000 kr. oveni?
Det må det da kunne lade sig gøre at få et eksempel på, for det er jo sådan, man har solgt det.
Så kommer man med svindelanklager osv., og dem må vi da også have noget at vide om.
Det kan da ikke passe, at man fremlægger et så stort program uden at have ét eneste eksempel, så det må da være meget enkelt at kunne svare på det her i dag.
Og så er det altså en faktuel kendsgerning, at det her først og fremmest rammer kvinderne.
Det er dem, der først og fremmest bliver ramt af, at de er på deltid og ikke kan få supplerende dagpenge.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Når man hører hr. Kristian Jensen, skulle man tro, at det var et andet land, vi lever i, end vi rent faktisk gør.
Vi får et skønmaleri af, at det går godt alle steder.
Der er ganske vist lidt problemer med beskæftigelsen, men det skal man nok få klaret.
Jeg er derfor nødt til at spørge hr. Kristian Jensen, som for kort tid siden var ude at lancere, at der ville komme en stor jobplan: Hvor blev den af? Det store tema i dagens debat er ikke alle mulige floromvundne betragtninger, men hvordan vi gør noget ved den arbejdsløshed, som er steget og steget og steget under den nuværende regering.
30.000 mennesker har mistet deres arbejde, 50.000 arbejdspladser er forsvundet, og hver eneste dag under den nuværende statsminister er der 50 mennesker, som er røget ud i arbejdsløshed.
Og så hører man hr. Kristian Jensen stå og sige: Ja men det er noget, der kommer udefra; det kan vi ikke gøre noget ved.
Jeg kan berolige hr. Kristian Jensen med, at det svar ikke er godt nok for oppositionen, og det er slet ikke godt nok for de mange mennesker, som hver evig eneste dag oplever, at de og deres familier kommer i klemme, fordi hr. Kristian Jensen og hans parti ikke vil gøre en aktiv indsats i forhold til arbejdsløsheden.
Sandy Brinck (S), 2003-09-09:
Nu forstår jeg så, at jeg skal finde pixiudgaven, som jeg har læst grundigt.
Jeg har oven i købet sat en lille gul snip ind dér, hvor det sociale område kommer, og jeg kan så forstå, at det område, som regeringen siger man prioriterer meget højt, nemlig den negative sociale arv, skal jeg finde under det, der hedder øvrige temaer.
Jeg synes stadig væk, det er en meget underlig måde at håndtere et emne på, som ligger én meget på sinde.
Det er oven i købet i et afsnit, hvor man formår meget præcist at skrive, hvor mange penge der skal bruges på handicapboliger.
Så undrer det mig, at man ikke kan skrive, hvor mange man vil bruge på den negative sociale arv.
Når man nu har gjort sig de mange overvejelser, kan vi så ikke få at vide: Hvor mange kroner vil regeringen bruge på at bryde den negative sociale arv?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg vil anbefale fru Sandy Brinck at læse den lille pjece, der i folkemunde kaldes pixiudgaven af finansloven, og slå op på side 16 og læse, hvad der står om indsatsen over for den negative sociale arv.
Så kan fru Sandy Brinck få et hurtigt overblik over, hvad det er, vi ønsker.
Men hvis jeg skal uddybe det nærmere, så er det bl.a. at begynde at lave mål for indlæring, mål for sociale evner i daginstitutionerne, det er at inddrage familier, venner og bekendte mere i styrkelsen, skabe netværk omkring udsatte børn i stedet for bare at springe direkte til en anbringelse.
Anbringelse kan være nødvendig, men jeg mener, at vi skal gøre en stor indsats, inden vi griber til anbringelse, for at bruge de kvaliteter og de styrkeområder, der er i ethvert barns netværk - det kan være familie, venner og bekendte, omgangskredsen, der kan være inde og aflaste.
Vi har en lang række forslag, som vi naturligvis gerne vil drøfte med de partier, der er med i satspuljeaftalerne, og som vi tror på vil være med til at skabe en bedre ramme for at imødegå negativ social arv.
Det, at mennesker får frit valg til at vælge, om de ønsker at holde fast i den kommunale hjemmehjælp eller at tage en anden, en privat hjemmehjælp, er i sig selv med til at gøre mennesker myndige og fjerne den umyndiggørelse, der er lagt ned over dem.
Derfor er frit valg en god ting, også selv om det skulle være sådan, at det ikke er halvdelen eller en tredjedel eller en fjerdedel, der har valgt det frie valg.
Det viser jo bare, at der er mange gode kommuner, der har styr på deres hjemmehjælp, fordi man ikke ønsker at skifte.
Men de skal have friheden til at skifte, og det har vi givet dem. Jeg tror ikke på, at kommunerne skal ud at konkurrere
om arbejdet ved at byde ind over hinandens grænser
, og det er det, som hr. Jørn Pedersen spørger til, når han beder mig om at få opbakning til at give den ene kommune tilladelse til at arbejde i den anden kommunes område.
Den form for offentlig konkurrence på kommunekasser synes vi er skadelig, og den kan vi ikke støtte.
Til hr. Lars Kramer Mikkelse: Det er faktisk sådan, at den byfornyelsesaftale, som vi indgik sidste år, og som hr. Lars Kramer Mikkelsen er så sur over, jo blev indgået med Socialdemokratiet, og derfor kan jeg ikke forstå, at hr. Lars Kramer Mikkelsen nu begynder at rende fra den og synes, at den er forkert.
Vi tror tværtimod på, at vi kan øge borgernes, altså boligejernes, finansieringsandel ved den reform, vi lægger op til, og det vil vi naturligvis gerne have lov til at præsentere partierne mere for under forhandlingerne.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-09-09:
Et af de områder, der rammes af nedskæringer med den her finanslov, er byfornyelsen, idet regeringen forventer en besparelse på intet mindre end 215 mio. kr., hvilket i øvrigt fortsætter den linje, som man sidste år lagde med finansloven, hvor man også skar ned på byfornyelse og kvarterløftområdet, hvilket bryder den offensive indsats, som SR-regeringen satte ind på det her område både i forhold til byfornyelse og kvarterløft.
Det forventes, at ejerne selv skal skyde flere penge i byfornyelsen.
Det synes vi sådan set i Socialdemokratiet er en god ide, hvis man kan formå ejerne til det.
Jeg vil godt stille det spørgsmål til hr. Kristian Jensen: Hvordan har man tænkt sig, at ejerne skal skyde flere penge ind i det her? Hvordan har man tænkt sig at gøre det?
Jørn Pedersen (S), 2003-09-09:
Jeg takker Venstres ordfører for svaret og må konstatere, at ambitionsniveauet er meget lavt, hvis det er sådan, at Venstre mener, at de mange penge, der er brugt på frit valg, og det antal personer, der har valgt det, er en succes.
Så har man et meget lavt ambitionsniveau.
Men nu til noget helt andet.
Hr. Kristian Jensens ønske om frit valg gælder ikke en borger, der bor i Hammerum, der kan vælge imellem: Skal hjemmeplejen komme fra Ikast eller Herning?
Så langt rækker det ikke, i hvert fald ikke, hvis det er kommunalt.
Derfor synes jeg, det er meget, meget hult, når man påstår, at der er et frit valg, og at man vil fremme det frie valg.
Det vil man altså ikke, hvor det er et reelt frit valg, hvis en borger siger: Jeg vil hellere have nabokommunen, for jeg synes, de gør det bedre.
Man ved jo godt, at mange steder ligger distrikterne tæt på kommunegrænserne, og det ville måske være meget, meget fornuftigt, at man kunne vælge sådan en løsning.
Men det må jeg konstatere, at det vil hr. Kristian Jensen og Venstre altså ikke være med til.
Der skal trods alt være grænser for det frie valg.
Sandy Brinck (S), 2003-09-09:
Vi har flere gange i løbet af dagens debat været inde på de mange, mange elementer i regeringens finanslovudspil, som er med til at understøtte den negative sociale arv og faktisk lægger hindringer i vejen for, at man kan blive mønsterbryder.
Men jeg kunne godt tænke mig at få fokus drejet over på, hvad det så er, regeringen vil gøre aktivt for at bryde den negative sociale arv.
Hr. Kristian Jensen var jo inde på i sit indledende oplæg for godt nok mange timer siden, at det ville regeringen så sandelig gøre noget ved.
Og så er mit spørgsmål: Hvor står det i finanslovudspillet? Hr. Kristian Jensen har et par gange nævnt satspuljen og har også sagt tidligere, at det jo er ethvert partis mulighed at fremlægge, hvad man vil med satspuljen.
Jo, men problemet er, at regeringen netop ikke har skrevet, at man vil gøre noget med hensyn til den negative sociale arv, det står ikke nogen steder.
Jeg synes, det er en besynderlig måde at håndtere et emne på, som man hævder at have prioriteret meget højt.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til hr. Jørn Pedersen: Jeg mener, at frit valg på ældreområdet er en bragende succes.
Der er mange, der har været glade for at få muligheden for at vælge en anden udbyder eller bare i det hele taget at få lov til selv at vælge, hvem det er, der skal levere hjemmehjælpen i deres eget hjem.
Og derfor var det ikke, fordi jeg syntes, det var en dårlig ordning, at jeg ikke tog den med, det er igen et spørgsmål om, at vi desværre har nogle taletidsbegrænsninger
, der gør, at jeg ikke kan nævne alt det gode, regeringen gør, på den korte tid, 20 min., jeg har til rådighed.
Det, jeg sagde, var, at vi bl.a. på folkeskoleområdet ville lave tilbud, der gik over kommunegrænsen.
Så spørger hr. Jørn Pedersen: Hvad så med de ældre?
Det er jo rent faktisk sådan, at allerede i dag har man ret til at komme på plejehjem på tværs af kommunegrænserne, og man har ret til igennem frit valg-ordningen at vælge, præcis hvem det er, man ønsker at have til at levere sin hjemmehjælp.
Derfor er der mulighed for at vælge på kryds og tværs af kommunegrænserne allerede i dag.
Til hr. Jann Sjursen: Mifresta bliver nedlagt med det forslag til finanslov, regeringen lægger frem nu her.
Det er også derfor, vores bidrag til EU stiger med 1 mia. kr. til næste år.
Derfor er det altså vigtigt at sige, at vi holder fast i en udviklingsbistand, der renset for inflation til næste år er lige så høj, som den er i år, nemlig 11,4 mia. kr. Til hr. Martin Lidegaard vil jeg bare sige, at hr. Martin Lidegaard tager fuldstændig fejl, når det bliver påstået, at vi fifler med tallene.
De er lagt ganske åbent frem, så enhver kan se dem.
Det er blevet oplyst, hvad vores ulandsbistand er, hvor stor miljødelen er.
Det er blevet lagt frem i regeringens publikationer hen over sommeren - »en anden verden«; det kan godt være, det var en bedre verden, det vender jeg tilbage til - hvor vores ulandspolitik er blevet lagt fast i den finanslov, der er blevet lagt frem.
Så vil jeg bare sige, at hr. Martin Lidegaard må have en ufattelig dårlig hørelse eller en kort hukommelse, for jeg nævnte ud over partikelfiltrene 60 mio. kr. til habitatområderne, 50 mio. kr. i år til en naturhandlingsplan,
at vi har rejst 4.000 ha skov, hvor den tidligere SR-regeringen kun rejste 400 ha om året.
Det er langt bedre miljø, og det er endda for færre penge.
Martin Lidegaard (RV), 2003-09-09:
Jeg må sige, at jeg også finder, at der må være grænser for, hvor meget man kan fifle med tallene her.
Vi bliver altså nødt til at få bekræftet, at der samlet set er tale om en betydelig nedskæring både på Mifresta og på ulandsbistanden.
Selv om man slår de to puljer sammen, så er der tale om en dramatisk nedskæring.
Det er altså kun denne her regering, der kan få det til at lyde, som om man virkelig styrker både ulandsbistanden og miljøområdet ved at skære hundredvis af millioner kroner.
Det ville være en reel styrkelse af den!
Når man så tænker på, at det eneste konkrete eksempel på en offensiv miljøpolitik, vi har fået heroppe, altså er de her 12-15 mio. kr. til partikelfiltre!
Er det virkelig regeringens miljøpolitik - er det 12 mio. kr. til partikelfiltre?
Så tror jeg faktisk, at den danske befolkning er i stand til at se proportionerne i det her, hvis det er det svar, ordføreren vil diske op med.
Jeg synes, det er mere ærlig snak at sige: Vi har en dødssyg økonomisk politik, der ikke hænger sammen, vi har et skattestop, der låser os på hænder og fødder, det skal vi have finansieret på en eller anden måde, og derfor skærer vi i alt det, vi overhovedet kan komme af sted med, og som er så lidt synligt som overhovedet muligt - både på miljø, på ulandsbistand, trafiksikkerhed, hele vejen.
Jann Sjursen (KRF), 2003-09-09:
Mange tak for det, hr. formand.
Jeg vil godt vende tilbage til det svar, som hr. Kristian Jensen har givet om Mifresta-bistanden, for jeg synes, det er nogle fantastiske svar, der bliver givet fra hr. Kristian Jensens og Venstres side.
Det er, som om det overhovedet ikke har nogen betydning, at man helt har nedlagt den ramme, og at aktiviteterne så bare bliver videreført under en ny ramme for den internationale indsats.
Derfor bliver jeg også nødt til at bore i det spørgsmål.
Det er jo ikke sådan, at vores hukommelse bare går
tilbage til finansloven for i år og til, hvordan tallene for miljøindsatserne og ulandsbistanden ser ud næste år, nej, vi vil godt gå tilbage, og vi må konstatere, at de 1,5 mia. kr., som var en midlertidig besparelse, nu er blevet en permanent besparelse, som går til bl.a. at finansiere skattestoppet.
Er det ikke sådan, det hænger sammen?
Jørn Pedersen (S), 2003-09-09:
For ca. 4 timer siden sagde Venstres ordfører heroppe fra talerstolen, at han ville tale om sit partis mål.
Det synes jeg er en god målsætning at have, og derfor har jeg et par spørgsmål omkring det, der var et dominerende emne, nemlig frit valg.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Kristian Jensen: Hvorfor mener han, at det på ældreområdet måske ikke indtil videre har været den store succes?
Det synes vi også er en god idé, og derfor er mit spørgsmål til hr. Kristian Jensen: Gælder det så også for ældreplejen?
Skal man så også, når man har behov for ældrepleje, have mulighed for at vælge det i nabokommunen, for så vil der jo virkelig være tale om frit valg?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-09-09:
Det er jo ikke så underligt, at vi er uenige, når man lægger op til forandringer, som slet ikke er en del af den aftale, vi har indgået med regeringen, og det er jo sådan set det, der er tilfældet med det finanslovudspil og det udspil til byfornyelsesreform, som bliver fremlagt af regeringen.
SR-regeringen havde fokus på byfornyelse, havde fokus på kvarterløft og på vores dårligst fungerende boligområder.
Problemet er, at vi har en regering i dag, som er hamrende ligeglad med byfornyelse, som er hamrende ligeglad med kvarterløft og vores svageste boligområder.
Vi synes, det er synd, at man tager beboere som gidsler i et ønske om at forsøge at få ejere til at betale noget mere til byfornyelsen, hvilket vi sådan set grundlæggende ikke kan være uenige i, at man skal gøre, men vi mener bare, det er forkert, at man tager beboerne som gidsler, fjerner kommunernes ret til at gå ind og råde over ejendommene, når de får lov til at stå og forfalde, hvilket vi har set i nogle af vores største byer.
Det er forkert, det er en forkert prioritering, og vi mener, at regeringen fratager kommunerne et redskab, hvilket er forkert, fordi det i virkeligheden sætter kommunerne i den situation, at de ikke kan sørge for ordentlige boliger til deres borgere.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Fru Pernille Blach Hansens spørgsmål er så forudsigelige, at der hverken er behov for den ene eller anden form for hjælp, og hendes argumenter er så forkerte, at der slet ikke er brug for hjælp til at tilbagevise dem.
Det er fuldstændig forkert, at der skulle være sparet 1,5 mia. kr. på miljøområdet.
Der er blevet flyttet om på en lang række ressorter i ministerierne i forbindelse med regeringsskiftet, og det er sådan, at hvis man tager Miljøministeriet, som det er i dag, er der sparet 125 mio. kr. mere end det, der blev lagt op til i det seneste finanslovforslag, som SR-regeringen lagde frem.
Det, vi gør til næste år, er bl.a., at vi afsætter 50 mio. kr. til habitatområder, og 15 mio. kr. til partikelfiltre.
I år har vi gjort det, at vi har afsat 50 mio. kr. til en naturplan.
Vi rejser mere skov, end den tidligere regering gør, og derfor er vi selvfølgelig også med til at sikre et godt og velfungerende miljø fremover.
Derfor tager jeg ikke så meget argumentet om, at virksomhederne har været tilfredse med at få støtte, som et argument.
Det, vi kigger på, er, hvad vi kan gøre med de midler.
Der synes vi, at det er vigtigere bl.a. at bruge pengene til partikelfiltre, som vi tror på er med til at løse problemerne.
Det er ikke bare at støtte de vognmænd, der
alligevel skulle have gjort det, det er at sikre, at der bliver et renere miljø også for borgerne i København og andre storbyer.
Til hr. Martin Lidegaard, der snakker om Mifresta, som jo ganske rigtigt gik både til miljø- og fredsaktiviteter og til stabiliserende aktiviteter, vil jeg sige, at de ting, som skal videreføres, er integreret i den udviklingsbistand, vi generelt set giver.
Hvis vi ser på, hvor meget vi bruger på miljø- og udviklingsbistand til næste år i forhold til i år, er beløbet uændret.
Vi har gjort det, at vi har omprioriteret en lang række ting, så vi kunne fokusere mere, bl.a. på hjælp i nærområderne, en nærområdeindsats, fokusere på en stabiliseringsindsats og fokusere på bl.a. miljøintegrering i de øvrige programmer, vi har.
Jørn Jespersen (SF), 2003-09-09:
Jeg prøver lige den tredje og sidste gang for at høre, om der dog ikke er en eller anden form for begrundelse fra regeringen og Venstres side for, at man laver de meget drastiske nedskæringer på miljøområdet, altså på miljøbistanden og på programmet for renere produkter.
Det er jo det, der er fremtid i.
Det er det, der peger
fremad mod en verden, hvor vi både skal bekæmpe fattigdom og samtidig sikre et rent miljø, men det er det, man fjerner.
Alt det, der rummer udsyn og globalt engagement og der er fremtid i, fjerner regeringen.
Kan vi dog ikke få en forklaring?
Så siger hr. Kristian Jensen, at programmet for renere produkter var lidt udslidt.
Men hvor ved han det fra?
Hvad ligger der af evalueringer, og hvad ligger der af erfaringer i de virksomheder, der har været en integreret del af det?
De er positive, så vidt jeg ved.
Ved hr. Kristian Jensen noget andet?
Miljøbistanden til Østeuropa, en stor succes for virksomheder, for miljøet og for Danmark - hvorfor skal den fjernes?
Det er altså kortsigtet, det er nationalistisk indadvendt, og det er gammeldags.
Er det ikke muligt at få
bare en enkelt forklaring?
Pernille Blach Hansen (S), 2003-09-09:
Desværre er det sådan, at hr. Kristian Jensens to første svar
til mig har været så elendige, at der ikke er grund til at foreslå, at man bruger den tredje livlinje, nemlig at spørge salen eller publikum.
Det, jeg gerne vil spørge om i stedet, er: Hr. Kristian Jensen er så optaget af det eneste nye initiativ, der overhovedet er på miljøområdet i hele finansloven, nemlig de 15 mio. kr. til partikelfiltre.
Vi vil meget gerne være med til at støtte, at man skal gøre noget for partikelfiltre
, men er det ikke rigtigt, at lige nøjagtig den måde, man har valgt at skrue det sammen på i regeringen, frarådes i en rapport fra Trafikministeriets embedsmænd, som siger, at midlerne vil blive brugt til vognmænd, som under alle omstændigheder vil blive nødt til at montere partikelfiltre, fordi deres lastbiler kører i Europa?
Det er faktisk et faktum.
Det er også et faktum, at der over 3 år nu er sparet mere end 1,5 mia. kr. på miljøområdet - på alt, fra drikkevand til den lille forbruger på landet, der har fået forurenet sit vand og ikke længere kan få støtte, til naturgenopretning, hvor der er færre penge, og til alt det, som kommuner og amter også udfører.
Synes hr. Kristian Jensen ikke, det er sølle at stå her og prale af 15 mio. kr., når man lige har sparet 1,5 mia. kr.?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg er ked af, at Folketingets taletidsregler giver en begrænsning for, hvor langt jeg når at svare.
Det mener vi rent faktisk er en udgift, som erhvervslivet selv skal afholde.
Det, som er vigtigt at samfundssikre, f.eks. en mærkningsordning, bliver fortsat, og derudover bruger vi en lang række midler på noget af det, som vi mener er en af de største udfordringer for et sundt miljø, nemlig partikelforureningen i byerne - et område, hvor vi desværre aldrig så den tidligere regering tage noget konkret initiativ.
Med hensyn til Mifresta, som både hr. Martin Lidegaard og hr. Jørn Jespersen spørger til, er det naturligvis sådan, at når de lande bliver en del af EU, hvilket de gør næste år, giver vi ikke længere bilateral bistand direkte til dem.
Så kommer de ind under EU's samlede programmer, og derfor var der behov for at gøre op med den Mifresta-ramme, der fandtes.
Det tåbeligste ville være, hvis man blindt fortsatte og sagde: Hvad enten
der sker forandringer i verden, hvad enten EU bliver udvidet eller ej, skal vi leve op til det, som vi aftalte på et tidspunkt, hvor ingen kunne se EU's udvidelse blive så stor, som det sker til næste år.
Jeg vil bare sige til hr. Martin Lidegaard, at der er afsat flere midler til fødevareforskning i det finanslovforslag, der ligger nu, end der er i indeværende år.
Der er også afsat midler under Det Strategiske Forskningsråd til at lave forskning på energiområdet.
Så til fru Line Barfod: Når man kigger på, hvad den tidligere regering planlagde med sit forslag til finanslov for 2002 og sammenligner med det, regeringen lægger op til nu - renset for det, der er flyttet fra Miljøministeriet til andre ministerier - er forskellen rent faktisk, at vi lægger op til en besparelse på omkring 600 mio. kr., hvor den tidligere regering lagde op til en besparelse på omkring 475 mio. kr.
Det er forskellen på den ene regering og den anden regering, og de 125 mio., der er forskellen, skyldes bl.a. nedlæggelse af en lang række råd, nævn og puljer, som vi syntes var overflødige og havde overlevet sig selv og deres funktion.
Derfor mener vi rent faktisk, at den indsats, vi gør, også over for pesticider og for partikelfiltre, er langt mere givtig end den indsats, der blev gjort af den tidligere regering, og det, der ligger i oppositionens finanslovforslag.
Jørn Jespersen (SF), 2003-09-09:
Jeg har ikke svaret endnu.
Sådan startede hr. Kristian Jensen sit indlæg, og han kunne i og for sig også godt have afsluttet sit indlæg på den måde, for han talte om alt muligt andet, som ikke var rejst i debatten, hvorimod han ikke svarede på de to ting, jeg spurgte om, og som er de massive nedskæringer på miljøområdet i dette finanslovforslag.
Den ene er miljøbistanden til Østeuropa, som uden for enhver tvivl har givet meget gode resultater.
Den har gavnet miljøet lokalt og internationalt, den har været en kæmpe god forretning for dansk erhvervsliv, og den har givet os meget stor indflydelse i internationale miljøforhandlinger.
Men den er fjernet nu, den er væk.
Hvad er logikken?
For mig ser det ud, som om det er kortsigtet, indadvendt og gammeldags, og hr. Kristian Jensen havde ingen forklaring, i hvert fald i første omgang.
Kunne vi få den i anden omgang?
Så spurgte jeg til programmet for renere produkter: Hvorfor er det fjernet? Det trængte til at blive justeret, hørte vi.
Hvorfor det?
Ligger der en evaluering af, at det ikke virker?
For mig ser det kortsigtet, indadvendt og gammeldags ud.
Er der en forklaring, når vi nu spørger anden gang?