runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Der er sådan lidt Erasmus Montanus-argumentation over hr. Morten Homann.
Morlille kan ikke flyve, en sten kan ikke flyve, ergo er Morlille en sten.
Må jeg starte med at sige: Arbejdsgiverkontrollen er faktisk blevet styrket i denne regerings tid.
I 2001 blev der foretaget ca. 5.400 kontroller.
I 2003, og det forventer vi også i 2004, blev der foretaget 8.000 kontroller.
Vi har altså en stigende arbejdsgiverkontrol, og den virker ganske glimrende.
Det har bare ikke noget med dette emne at gøre.
Det er ikke et spørgsmål om, at kildeskattebøderne afskaffes, fordi arbejdsgiverkontrollen ikke fungerer.
Den er der, den er blevet styrket og blevet udvidet.
Kildeskattebøder har bare ikke noget med det at gøre, og derfor er det, at hr. Morten Homanns argumentation ikke hænger sammen.
Hr. Henrik Sass Larsen har bedt om ordet.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-10-21:
Jeg forstod det således, at jeg var blevet sat på listen.
Tak for svarene fra ministeren, kun et par enkelte ting.
Baggrunden for den bekymring, som vi har udtrykt i forbindelse med skatteligningen, ligger jo bl.a. i høringssvaret fra skatterevisorerne.
M007.fm Page 481
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
som et bedre og mere sikkert udvælgelsesgrundlag end de edb-registrerede oplysninger fra det eksisterende virksomhedsskema.
Det er sådan baggrunden for, at vi er bekymret for, om man nu ikke burde indsende det her skatteregnskab.
Men det kommer igen til at afhænge af, hvordan specifikationerne på de elektroniske indberetninger bliver.
Derfor vil jeg høre ministeren, om det er muligt, at den specifikation bliver omfattet af det her forslag og ikke først bliver udarbejdet senere, så vi præcis ved, hvad det er, vi har med at gøre.
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Hvis vi starter med slutningen, så vil vi gøre, hvad vi kan for i lovgivningsprocessen her at få præciseret så tydeligt som muligt, hvilke elementer det på nuværende tidspunkt er der skal indgå.
Det vender vi tilbage til under udvalgsarbejdet.
Så vil jeg sige, at jeg godt kan forstå, at man en gang imellem føler usikkerhed, når vante arbejdsrutiner, som man kender og er tryg ved, ændres til nye arbejdsrutiner.
Vil det være et plus, eller vil det være et minus?
Derfor er det også naturligt for f.eks. Skatterevisorforeningen at spørge: Hør, er der en risiko ved det her?
Det, jeg bare gerne vil understrege, er, at på det her område ligger nogle erfaringer og ikke kun fra Herning Kommune, men nu kender jeg tilfældigvis Herning Kommune som et sted, hvor der er gode erfaringer med at overgå til den elektroniske udvælgelse for netop at bruge kræfterne på det, der er væsentligt i den konkrete ligning.
Men vi skal gerne også under udvalgsarbejdet i hvert fald forsøge på at tydeliggøre kraftigere, hvorledes og hvorfor vi tror, det her vil være en styrkelse af kontrollen, også selv om det foregår på baggrund af elektronisk udfyldning.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Peter Christensen (V), 2004-10-21:
Jeg skal på vegne af Venstre tilkendegive, at vi naturligvis kan støtte lovforslaget.
Den nuværende dobbeltbeskatningsaftale går tilbage til 1970.
De ændringer, der lægges op til med lovforslaget, er alle til gavn for kongeriget, og da vi som Folketing kun forholder os til den samlede protokol, kan vi naturligvis støtte det forhandlingsresultat, som man er nået frem til.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-10-21:
Jeg skal meddele på vegne af Socialdemokratiet, at vi også kan støtte det fremsatte lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-21:
Dansk Folkeparti mener også, at det er et glimrende resultat, man er nået frem til gennem de forhandlinger mellem den danske og den malaysiske regering, og vi støtter derfor lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-21:
Også i Det Konservative Folkeparti er vi ganske godt tilfredse med forslaget og støtter det derfor.
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
I SF er vi også positive over for forslaget.
Vi vil dog under udvalgsarbejdet lige se lidt nærmere på den her skattemæssige håndsrækning til en M007.fm Page 482 Monday, November 1, 2004 10:03 AM væsentlig dansk virksomhed og se nærmere på problemstillingen om, hvorvidt man laver en mulighed for skattely ved at udvide matching credit til også at omfatte finansielle indtægter.
Det vil vi se på under udvalgsarbejdet, men som udgangspunkt er vi positive, og det er Enhedslisten også.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Vi vil naturligvis med interesse studere de svar, der kommer på foranledning af SF, men umiddelbart er vi meget positive over for forslaget.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-21:
Også Kristendemokraterne er positive over for forslaget.
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Jeg er glad for de positive tilkendegivelser, og de spørgsmål, der kommer, vil vi besvare så hurtigt som muligt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Peter Christensen (V), 2004-10-21:
Venstre kan støtte lovforslaget, som jo har det hovedelement, at det nu bliver muligt at flytte en dansk pension til et grønlandsk pensionsselskab, uden at der bliver betalt afgift af den, og det kan Venstre naturligvis støtte.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-10-21:
Som Venstres ordfører så fint argumenterede for, er vi også enige i lige præcis sigtet med den her tillægsaftale, så derfor kan vi også støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-21:
Dansk Folkeparti støtter også dette tillæg til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsoverenskomst, og vi takker hr. Peter Christensen for den glimrende fremlæggelse af indholdet.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-21:
Det Konservative Folkeparti kan fuldt tilslutte sig, hvad der er sagt af de tidligere ordførere, og støtter også forslaget.
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
Både SF og Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Vi synes dog godt, at hr. Peter Christensen kunne have tilføjet, at tillægsaftalen er en videreførelse af en aftale, der udløb med udgangen af 2003, og på den baggrund kan vi også støtte forslaget.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-21:
Med den tilføjelse, fru Margrethe Vestager netop har gjort, kan vi også tilslutte os forslaget.
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Jeg glæder mig over den overvældende opbakning og vil derfor straks mandag i næste uge tage til Grønland for at overbringe de glædelige nyheder.
M007.fm Page 483
Monday, November 1, 2004 10:03 AM Afstemning
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-21:
Nu ved jeg ikke helt, hvor ministeren vil lægge afgrænsningen af ideen.
Hvis afgrænsningen ligger i, at der er en fond, er det én ting, men hvis hele ideen er den måde, formålet er beskrevet på, og som jeg mener er for snæver og fuldstændig mangler sigtelinjen mod bæredygtigM007.fm Page 451 Monday, November 1, 2004 10:03 AM
hed, synes jeg, det er afgørende.
Hvis der heller ikke kan røres ved de kvalifikationskrav, der stilles til bestyrelsesmedlemmerne, og hvis der slet ikke kan røres ved den måde, fonden finansieres på, fortolker jeg ministerens svar som: Nej, det kan der ikke forhandles om.
Vi tager de tre obligate forhandlinger, der skal føres i Folketinget ifølge grundloven, men ud over det skal I ikke regne med ret meget.
Jeg synes, det ville være meget trist, hvis det er den rigtige udlægning af ministerens svar.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-10-21:
Ja, og det er jo netop også derfor, vi har haft overvejelser omkring det her spørgsmål.
Men hvis vi som sagt har et moderselskab i Danmark, som ejer et datterselskab i et andet EU-land, så kan det overføre sit overskud til selskabet i Danmark.
Det er jo det, der er konsekvensen.
Det er jo sådan, når man ser på provenuet, at så medfører den flytning et tab på sigt på 125 mio. kr. om året, men man må jo også antage, at i det øjeblik overskuddet bliver flyttet til et selskab i Danmark, så indgår det i regnskabet der.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Heller ikke Det Radikale Venstre er fuldstændig overbevist om det positive i forslaget.
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Else Theill Sørensen, gennemgik forslaget, kunne man næsten se moderstaten foran sig – den omsorgsfulde og allestedsnærværende moderstat, der kan sørge for, at vi ikke skal ulejliges med små, væmmelige rudekuverter eller andre ting, der kunne forstyrre vores forbrugsfest.
Jeg oplever ikke, og jeg mener egentlig heller ikke at have mødt nogen, der oplever, at det er til gene for dem at få at vide, hvilke oplysninger myndighederne har på dem.
Tværtimod synes de fleste egentlig, det er meget rart selv at have om ikke styr på, så i hvert fald fysisk adgang til at få styr på deres egen økonomi og gøre sig en konkret forventning om, hvordan skatten måtte blive gjort op ved årets udgang.
Jeg er klar over, at der bliver mulighed for at få adgang til de oplysninger, som bliver indberettet, men det er trods alt alligevel andenhånds, fordi de først skal indberettes af nogle andre, før man selv får adgang til dem.
Jeg vil gerne spørge til det, ligesom også SF har bedt om at få det belyst i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Spørgsmålet om ophævelse af bestemmelsen om bødestraf er vi mere positive over for.
Vi er klar over, at der er folk, som måske burde straffes hårdere end efter den bestemmelse, som foreslås afskaffet, men det må vi vende tilbage til på et andet tidspunkt, for det virker, som om det, man får ind fra de småsyndere, man er efter, faktisk ikke står i det rette forhold til den indsats, der gøres for at indkræve bøderne.
Som sagt har vi en forsigtig positiv indstilling til forslaget, men vi har en række spørgsmål i forbindelse med de ting, som også er blevet nævnt af ordførerne fra både SF og Dansk Folkeparti.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-10-21:
Det er vel indiskutabelt, at disse penge kan bruges på mange områder, men jeg synes, fru Pernille Rosenkrantz-Theil skal være opmærksom på, at det her også drejer sig om, at man altså skal have et skattesystem, så man ikke har dobbeltbeskatning på det her område.
Det ville der jo rent faktisk tale være om, hvis ikke det var sådan, at man implementerede det direktiv, som vi jo selv har godkendt i Europaudvalget.
Det er jo også en følge af, at vi vedtager det her, at man ikke bliver beskattet to gange.
Det synes vi trods alt ikke at der er nogen rimelighed i.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-21:
Jeg skal indledningsvis sige, at vi i Dansk Folkeparti naturligvis støtter intentionerne om, at man i videst muligt omfang undgår dobbeltbeskatning, også af virksomheder.
Men i samme åndedrag skal det også siges, at vi i Dansk Folkeparti også er enige i det høringssvar, der er kommet fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som netop sætter spørgsmålstegn ved, om man i det hele taget kan tale om, at der er tale om et moder/datterselskabsforhold, når ejerandelen er helt nede på 10 pct.
Det er også et spørgsmål, som har været rejst tidligere af Dansk Folkeparti, og vi mener som sagt, at det er ganske diskutabelt.
Ikke desto mindre har vi af hensyn til at undgå dobbeltbeskatning og især i relation også til vores dobbeltbeskatningsoverenskomster med vores tætte nabolande valgt i Europaudvalget at stemme for det her direktiv, og det har vi også i sinde at gøre ved tredjebehandlingen.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-10-21:
Som det har været nævnt, er der her tale om implementering af et EU-direktiv, som giver en ændring af moder/datterselskabsdirektivet.
En stor del af ændringsdirektivets bestemmelser er allerede i overensstemmelse med gældende dansk lov.
Med lovforslaget her gennemføres de ændringer, der herudover er nødvendige for at efterkomme direktivet.
Ændringerne går bl.a. ud på at udvide kredsen af juridiske personer, som moder/datterselskabsdirektivet kan anvendes på, og så går det ud på at nedsætte kravet til den minimumsejerandel, som et selskab skal have i et andet selskab, for at der skal kunne være tale om et henholdsvis moder- og datterselskab.
Ejerandelen nedsættes gradvis, sådan at den fra den 1. januar 2009 er på 10 pct.
Betydningen for selskaberne af at være moder/datterselskab er, at der så kan udbetales skattefrit udbytte fra datterselskab til moderselskab.
Og jeg skal lige for god ordens skyld gøre opmærksom på, at udbytte, der udbetales på den måde, altså er beskattet én gang, nemlig i datterselskabet.
Alt det her forbedrer mulighederne for danske selskaber for at indgå i samarbejder og strategiske alliancer med andre selskaber.
Og Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
M007.fm Page 469
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
Nu kan man jo sige, at det i og for sig kunne være lidt ligegyldigt, hvad SF's stillingtagen til det her lovforslag skulle være, al den stund at der er tale om et EU-direktiv, som uanset hvad vil blive implementeret i dansk lovgivning.
Når det så er sagt, skal det ikke være nogen hemmelighed, at de godt 100 mio. kr., der ifølge lovforslaget vil være i tabte skatteindtægter på det her forslag, er nogle penge, som vi langt hellere ville have brugt på noget andet i SF.
Det er vi bestemt lidt bekymrede over, så derfor vil vi gerne se nærmere på ikke mindst den del i udvalgsarbejdet.
Ligeledes vil vi også gerne se på den måde, som det her i øvrigt påvirker kompleksiteten i skattesystemet.
Så vi vil gerne se nærmere på forslaget i udvalgsarbejdet, inden vi gør vores endelige stilling op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Jeg kan godt forstå, hvorfor SF's ordfører står og væver oppe på denne talerstol, for hvis jeg var medlem af et parti, der havde noget som helst med socialisme i sit navn og var udsat for, at min EU-ordfører, eller hvem det er i jeres parti, der har været med, havde stemt for det her i Europaudvalget, så ville jeg også stå og væve.
Men måske hr. Morten Homann kan være lidt mere klar i mælet og forklare, hvordan det kan være, at SF var så klar i mælet i forbindelse med, der skulle gives forhandlingsmandat til regeringen i forbindelse med denne her lovgivning?
Det undrer mig noget, at SF kan gå med til noget som helst, der øger muligheden for aggressiv skattetænkning for de multinationale selskaber, og det er konsekvensen af denne her lovgivning.
Er det sådan en del af SF's nye EU-strategi, at til alt, hvad der kommer fra EU, nikker vi og siger ja og amen og stemmer selvfølgelig ja, selv om det er med til at øge uligheden i verden, hvis bare det er et direktiv, eller hvor har vi SF henne?
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
Man har SF der, hvor man arbejder for at få mest mulig lighed i det danske samfund og få gjort det muligt for folk, der vil drive en reel virksomhed, at gøre det på nogle fornuftige vilkår.
Jeg må med skam meddele fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at jeg ikke var til stede på det europaudvalgsmøde, hvor denne her sag blev behandlet, al den stund at jeg hverken er medlem af eller stedfortræder i Europaudvalget.
Så hvis fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil have en sådan nærmere gennemgang af, hvordan det møde forløb, så må jeg med skam henvise til medlemmerne af Europaudvalget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Men altså er det, vi har at gøre med her, i princippet det, at SF – og det synes jeg ikke rigtig jeg fik svar på – har tænkt sig at sige ja og amen til direktiverne, fordi de, som hr. Morten Homann selv sagde i ordførerindlægget, alligevel bliver gennemført.
Når hr. Morten Homann står og siger, at SF vil arbejde for større lighed i verden, så undrer det mig jo såre at komme herned og skulle behandle et lovforslag, som handler om at give 100 mio. kr. til de multinationale selskaber, og at SF så har stemt ja til forhandlingsmandatet.
Det er da mærkværdigt.
Det kan selvfølgelig godt være, SF har en anden opfattelse end Enhedslisten af, hvem det er, der har behov for flere penge i denne her verden.
Det tror jeg egentlig ikke.
Og derfor synes jeg, det ville være rart, hvis vi kunne få sådan en generel melding fra SF om, at man selvfølgelig ikke har tænkt sig at stemme for så top tåbelige direktiver som det, der kommer her, blot fordi det kommer fra EU.
Eller hvordan er det, jeres EU-linje hænger sammen i dag?
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
Jeg tror, jeg sagde meget klart i mit ordførerindlæg, at SF ville gå nærmere ind i denne her diskussion under udvalgsarbejdet, før vi gjorde vores endelige stilling op omkring det her lovforslag.
Og det er jo netop, fordi når vi skal gøre op, hvor det er, vi gerne vil bruge 100 mio. kr., så er det klart, at det ikke er det her, som står først for.
Derfor er det klart, at vi skal have belyst meget nøje, hvad det er, der ligger i det her forslag, og hvilke konsekvenser det får, før vi gør vores endelige stilling op.
M007.fm Page 470 Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Som det er fremgået af de øvrige ordføreres indlæg, behandler vi et lovforslag, der implementerer en ændring af moder/datterselskabsdirektivet.
Det er bestemt ikke enkle spørgsmål, vi drøfter her, og da de er drøftet af andre kolleger i et andet udvalg end Europaudvalget tidligere, kan man sige, at behandlingen her i salen naturligvis må være lidt amputeret.
Ikke desto mindre er Det Radikale Venstre positiv over for lovforslaget, ligesom vi gav mandat til det i forbindelse med europaudvalgsbehandlingen, så vidt jeg er orienteret.
Vi synes dog, at man på længere sigt godt kunne have en diskussion af, hvad der egentlig bliver tilbage mellem en mor og en datter, når grænsen nedsættes til 10 pct., men det må være en afspejling af moderne genetik, at man stadig væk kan have moder/datterforbindelser, når man når til en forbindelse på 10 pct. af ejerandelene.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-10-21:
Nu har fru Pernille Rosenkrantz-Theil gentagne gange talt om, at det her er en imødekommelse af de multinationale.
Jeg vil godt spørge: Har det her noget med Unilever at gøre?
Har det noget med Coca-Cola at gøre?
Har det noget med burgerkæden at gøre?
Det synes jeg der må komme et svar på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Det kommer der så.
Det her har præcis noget at gøre med alle de selskaber, som er multinationale, som er europæiske, og som derfor kan flytte frem og tilbage.
Det er rigtigt, at Coca-Cola ikke nødvendigvis får det store ud af det.
Men de multinationale selskaber, som er europæiske og laver transaktioner mellem europæiske lande, ja, de får noget ud af det her.
De får det ud af det, at fra det datterselskab, som de har i dag og som de ejer 10 pct. af, kan de, inden vi vedtager den her lovgivning, ikke flytte overskud fra et land til et andet.
Men i det øjeblik vi går ind og forandrer den her lovgivning, så kan de flytte overskud fra det ene land til det andet.
Det er jo såre simpelt, for det står jo i forslaget.
100 mio. kr. koster det her.
Hvorfor gør det det?
Hvorfor koster det her forslag 100 mio. kr.?
Det ville da være temmelig tåbeligt at stå og bryste sig af, at man giver nogle af de allerrigeste i denne her verden skattelettelser, hvis det ikke var tilfældet.
Jeg synes sådan set bare, man skal kigge på provenuet på bundlinjen, og så skal man spørge sig selv, hvem det er, der får de penge, og så skal man stille spørgsmålet igen: Hvem er det, der får noget ud af det?
Det kan godt være, Unilever ikke gør, det kan godt være, Coca-Cola ikke gør, men i den her verden er der andre selskaber end de to.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-10-21:
Det spørgsmål, jeg stillede, blev der faktisk ikke svaret på.
Vi har et selskab i Danmark, som har et datterselskab, der ligger i Tyskland, og nu kan det datterselskab føre sit overskud op til Danmark.
Derfor skal selskabet kun have 10 pct.
Det har jo ikke noget med de transaktioner at gøre, som vi har diskuteret vedrørende de multinationale, og som vi har været enige om.
Intet.
Det har intet med det at gøre.
Det ved fru Pernille Rosenkrantz-Theil ganske udmærket er tilfældet.
Derfor sker der ikke de ting, som vi taler om, med disse selskaber, som nu bliver nævnt gang på gang, hverken hos Coca-Cola, Unilever eller burgerkæden McDonald's, eller hvad det måtte være.
Det er ikke der, problemet er.
Det synes jeg faktisk vi skal forholde os til, når vi tager den her diskussion, inden vi kører den længere ud, end den kan bære.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Jamen så lad os da gøre det.
Undskyld, hr. Jens Peter Vernersen, nej, det her har intet med transfer pricing at gøre, og nej, undskyld hr. Jens Peter Vernersen, det her har heller ikke noget at gøre med at kunne flytte underskud fra det ene land til det andet.
Der findes nemlig andre skattefiduser i den her verden end lige præcis transfer pricing og det at kunne flytte underskud fra det ene land til det andet.
Men jeg har hørt hr. Jens Peter Vernersen, og jeg har hørt de andre af Socialdemokraternes skatteordførere stå på den her talerstol og argumentere for, at de bredeste skuldre skulle bære M007.fm Page 472 Monday, November 1, 2004 10:03 AM det tungeste læs, og at det betød, at de multinationale selskaber skulle betale mere i skat.
Jeg forstår ikke for min død, hvordan det kan hænge sammen med, at man giver en skattelettelse på 100 mio. kr., som er ren og skær skattespekulation.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan det kan hænge sammen.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-10-21:
Nu er der ingen som fru Rosenkrantz-Theil, der kan få alt, hvad der vedrører det private erhvervsliv, til at lyde som en stor bunke fup og svindel det hele.
Jeg er grundlæggende af den opfattelse, at vi alle sammen lever af det private erhvervsliv.
Men sådan er der jo forskel på os.
Til det der med at flytte overskud fra, lad os tage hr. Vernersens nævnte virksomhed i Tyskland til Danmark, er der tale om, at hvis en virksomhed i Tyskland har valgt at udbetale udbytte – udbytte, det er noget, der er beskattet – og en dansk virksomhed så modtager det udbytte, så har virksomheden i Danmark, hvis den før har haft en ejerandel på 15 pct., skullet betale skat af det udbytte, der allerede én gang er betalt skat af.
Det er den dobbeltbeskatning, der fjernes.
Jeg har altså lidt svært ved at få det til at blive sådan et stort cirkus af fup og svindel.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Hvis man taler om en moder/datterselskabsforbindelse, hvor der er tale om et ejerskab af 10 pct., så har jeg noget svært ved at se, at man kan tale om et moder/datterselskabsforhold, og det er sådan set det, jeg forholder mig til, nemlig at man udvider antallet af selskaber, der kan undgå at betale skat i Danmark.
Det er jo derfor, I har lavet en provenuberegning, der hedder minus 100 mio. kr. til den danske velfærdskasse som bunden af det her.
Så vil jeg gerne sige til fru Else Theill Sørensen: Nej, jeg tror ikke, at alle i det private erhvervsliv snyder.
Det tror jeg faktisk ikke, men jeg kan konstatere, at min tiltro til virksomheder hører op, når en virksomhed som McDonald's har været i Danmark i 20 år – i 20 år – og har åbnet på den gode side af 100 forretninger i Danmark, og så ikke har tjent en eneste krone.
Det kan godt være, at det er rigtig venlige mennesker i McDonald's, men jeg tror faktisk ikke, at de laver burgere, fordi de synes, at det ville være supersynd for danskerne, hvis de ellers ikke fik noget at spise.
Jeg tror faktisk, de gør det for at tjene penge.
Og derfor bliver jeg selvfølgelig bekymret, når man ikke formår at tackle globaliseringen bedre, end at man åbner endnu et hul og kalder det for en moder/datterselskabskonstruktion, når et moderselskab ejer 10 pct. i datterselskabet.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-10-21:
Nu kunne jeg forstå, at det hele altså handler om disse 10 pct. og den dér ejerandel.
Men vi fik dog ikke gentaget den dér retorik omkring at flytte overskud.
Så vil jeg godt sige det, som hr. Vernersen sagde for lidt siden: Det her har ikke en burger med McDonald's at gøre.
Og det er sådan lidt underligt, at vi alle sammen skal vikles ind i nogle mærkelige forklaringer om multinationale selskaber, hver eneste gang der ændres et komma i skattelovgivningen.
Men altså vi kan da godt tage cirkusset en gang imellem, sådan genopføre det.