Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-05:
Jeg synes, der er mange gode takter i forslaget, specielt det, at man bruger data, som ligger ude i systemet, samler dem og letter tilgangen, som også gør, at man som borger lettere kan få adgang til dataene.
Det er flot, at det er ved at komme i gang.
Vi synes, det er godt, at der kommer gang i udnyttelsen
af dataregistrene, så de muligheder, der ligger i datanet og Internet, faktisk kan blive bedre udnyttet.
Det er også godt, at tredjepart kan få adgang til at bruge dataene.
Det er også godt, man sørger for at gøre noget ved oplysningernes pålidelighed i BBR-oplysningerne.
Der er et af problemerne, at de faktisk ikke har været præcise nok.
Om det lykkes med den metode, kan måske være tvivlsomt, men det er da et forsøg værd. Det er også godt, at man gør det fleksibelt, så den enkelte kommune selv kan indlægge datatyper, som de har brug for.
Og skal vi være positive over for anvendelsen af registrene til markedsføringsformål, ja, så er det kun, fordi det samlet minimerer udgifterne hertil, og det bliver acceptabelt, fordi det skal følge markedføringsreglerne.
Sidst, men ikke mindst, er det godt, at det nu gøres let
for den enkelte og den enkelte ejer at få adgang til oplysninger, der ligger om den pågældendes ejendom, og at det nu bliver muligt gennem én indgang at få adgang til forskellige databaser med oplysninger om ejendommen.
Vi har nogle enkelte ting, som vi godt vil drøfte
nærmere: Der er ikke nævnt noget i forslaget om lejernes adgang til oplysninger om den ejendom, de bor i.
Der er ikke nævnt meget om sikkerheden i systemerne.
Vi går jo selvfølgelig ud fra, at det er i orden, men det er en vigtig del af sådan et system, at sikkerheden er i orden, specielt den del af sikkerheden, der vedrører oplysninger om adgangskoder.
Det programmel, der styrer den, må opfylde maksimale sikkerhedskrav og herunder også fuld sikkerhed, ved at der ikke er bagdøre i systemet.
Det kan man for os at se kun sikre, hvis man leverer systemet med åben kildekode.
Det er ikke tilstrækkeligt, at det har en US-certificering.
Hvis der er det, må det snarere vække bekymring.
Alt dette med koderne bliver for os at se besværliggjort af, at vi faktisk ikke har ét offentligt system
Det er lidt bøvlet, at man skal have specielle koder for at gå ind i det her system.
Det havde været meget lettere, hvis vi havde et system med elektronisk signatur.
Det har vi nu måttet vente på.
Først måtte vi vente på at få vedtaget en lov for elektronisk signatur, og herefter har vi så måttet vente på, at en eller flere aktører måtte gå i gang med at etablere et system med elektronisk signatur, fordi staten ikke vil tage førertrøjen og være med til at etablere det, som man har gjort i Finland.
Vi tror, det havde været meget mere effektivt, og vi havde også fået systemet meget hurtigere, hvis staten havde sagt, at det faktisk er en opgave for staten at gå ind og være med til at etablere et system for elektronisk signatur.
Så havde vi også haft et system til det datanet, man er ved at opbygge her, og ikke en ad hoc-løsning, som man skal opfinde.
Der er også spændende perspektiver i, at man nu på sigt kan komme ind og se andre oplysninger: miljødata, fredningsdata, plandata, tinglysningsdata.
Jeg synes, det rejser en debat om betaling for sådanne oplysninger.
I nogle af disse data ligger der krav om betaling, blot fordi man får det elektronisk, for hvis man går ind og henter det - det er tinglysning - på kontoret, så får man det gratis, men hvis man skal hente det elektronisk, så skal man betale for det.
Det giver anledning til, at vi i hvert fald skal have nogle diskussioner om principper for betaling af ydelserne hentet på nettet, og det vil vi også godt have belyst nærmere i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Med disse ord vil jeg sige, at vi er positive over for forslaget, men vi vil godt have lidt belyst om lejernes adgang, om sikkerheden i forbindelse med adgangskoderne og også om principperne bag en eventuel betaling af borgernes træk på data.