runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-11-03:
Når Folketinget opretter jernbanestrækninger eller godsbaner ved lov, så skal de også nedlægges ved lov, og det er faktisk, hvad det her lovforslag i bund og grund går ud på, nemlig at der skal nedlægges en række godsbanestrækninger, der ikke længere er behov for, og det skal man altså gøre ved lov.
I Venstre kan vi godt lide, at der bliver ryddet op i ministerierne indimellem, vi kan godt lide regelforenkling, og derfor kan vi generelt støtte lovforslaget.
Så skal jeg også bare meget kort nævne, at der jo er nogle bemyndigelser til ministeren i det her lovforslag, og vi har tænkt os at følge ministerens udmøntning af bemyndigelserne meget tæt.
Rune Lund (EL), 2005-11-03:
Det indeholder en lang række forbedringer, og derfor er vi positive over for det.
Vi vil dog gerne lige gøre opmærksom på, at vi faktisk synes, det er ufornuftigt at bunke en lang række forslag sammen med krav til privatbanedrift.
Vi synes, det er ret uhensigtsmæssigt, at man bunker så mange forskellige ting sammen i ét forslag, men det ændrer dog ikke på, at vi er positive over for det.
Vi kan støtte de tiltag, der sættes i værk som følge af jernbanesikkerhedsdirektivet.
Jeg har dog et par enkelte kommentarer ud over det, og det er, at vi godt kan støtte en frit lejde-ordning, men det undrer os en lille smule, at erfaringerne med den eksisterende indberetningsordning ikke er omtalt i forslaget.
En frit lejde-ordning, ligesom vi har på flytrafikken, er jo fornuftig, hvor lokoførerne f.eks. kan indberette, hvis de har haft en fejl med et signal og toget bare kørte videre, selv om der var rødt.
På den måde kan man indberette med en frit lejdeordning, uden at det kommer til at stå på nogen papirer, eller uden at man får skældud, hvis man er lokofører.
Det er jo sådan, at der i dag allerede eksisterer en indberetningsordning, som ikke er lovfæstet.
Og jeg kunne godt tænke mig, at transportministeren ville love os her i dag, at vi kunne få en redegørelse til Trafikudvalget for ligesom at vide noget om, hvad erfaringerne er med den eksisterende indberetningsordning, og hvad problemerne eventuelt måtte være i den, simpelt hen for bare at tage en beslutning på et mere oplyst grundlag.
En anden ting, jeg lige vil nævne, er ministerens ønske om at ændre måden, man opgør trafikomfanget på i aftalerne med privatbanerne.
Og her vil vi egentlig gerne ind i en lidt nærmere diskussion, for vi vil gerne have præciseret, hvad det er for helt konkrete problemer, som privatbanerne synes at have med de nuværende intervalkrav.
Vi mener, det var en vigtig lære af vanskelighederne med Arriva og de problemer, der udløste behovet for en myldretidskontrakt dér, at man ikke altid kan være sikker på, at den måde, der køreplanlægges på, giver den bedste togforsyning.
På den måde sikrede man sig, at der var en masse lokoførere, som fra starten af dagen var nødvendige i myldretidstrafikken, der ikke skulle lave så meget senere på dagen.
Men det betød jo, at myldretidstrafikken fik en alt for lav kapacitet, og derfor kan et intervalkrav være en god og fornuftig måde at regulere på.
Og det kunne jeg godt lige tænke mig nogle kommentarer til fra ministeren, sådan at vi kan undgå situationer a la Arriva, hvor Arriva spreder alle togene ud over hele dagen og på den måde sparer penge og på den måde negligerer, at der skal være en ordentlig myldretidstrafik om morgenen og også om eftermiddagen for den sags skyld.
Derfor vil vi gerne have undersøgt, hvad privatbanernes ønsker betyder for togbetjeningen.
Vi ønsker fleksibilitet, men vi ønsker ikke, at der køres tog på tidspunkter, der ikke er relevante for passagererne, bare for at opfylde en kilometerkvote, som giver statsligt tilskud.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-03:
Det gik lidt hurtigere, end jeg havde forventet.
Men jeg har heller ikke tænkt mig at tage meget af Tingets tid.
Forslaget er en samling af flere elementer: EU-del, letbanesikkerhed.
Og vi har ikke nogen specielt kritiske indfaldsvinkler til det.
Det med indberetninger om sikkerheden virker fornuftigt.
Man kunne spørge: Hvordan er det i dag, er der nogen store ændringer i det?
Men samlet set er vi positive over for det her forslag.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-03:
Jeg skal ikke ulejlige Tinget med at gentage, hvad det er, lovforslaget går ud på, men jeg kan sige, at når det handler om at implementere EUregler, forbedre sikkerheden på jernbanen og forbedre passagerernes retssikkerhed i form af bedre forsikringsordninger, kan man altid påregne Det Radikale Venstres fulde støtte.
Således også til dette forslag.
Henriette Kjær (KF), 2005-11-03:
Det her er et forslag, som vi fra konservativ side kan støtte fuldstændig.
Vi synes, at de elementer, der er indbefattet af EU’s anden jernbanepakke, er gode, fornuftige tiltag, som forhåbentlig vil føre til øget sikkerhed på jernbaneområdet.
Jeg synes, det er godt, at vi nu får nogle helt klare retningslinjer for indberetning, naturligvis om ulykker, men også sikkerhedsmæssige uregelmæssigheder, som ikke nødvendigvis har medført en ulykke.
Vi finder det desuden positivt, at Havarikommissionen hvert år offentliggør en beretning om sin virksomhed på jernbaneområdet.
Men det har jo desværre vist sig, at nogle virksomheder har ladet forsikringen udløbe uden at forny policen, og det kan vi jo på ingen måde acceptere.
Derudover har jeg hæftet mig ved, at forslaget præciserer, at bestemmelsen om sikkerhed og ansvar i jernbaneloven også skal gælde letbane og metro.
Det synes jeg er meget betryggende, i og med at vi ser flere og flere kommuner, der ønsker etablering af letbaner, og så selvfølgelig også, at det kommer til at gælde den allerede eksisterende metro.
Så vi kan varmt støtte dette forslag.
Walter Christophersen (DF), 2005-11-03:
Til forslag til lov om ændring af lov om jernbane, lov om amtskommunernes overtagelse af statslige ejerandele i privatbanerne og lov om trafikselskaber bemærker Dansk Folkeparti, at der under almindelige bemærkninger til lovforslagets indhold anføres: Med lovforslagets bestemmelser foreslås jernbaneloven ændret på fire områder i lov om amtskommunernes overtagelse af statslige ejerandele i privatbanerne, og i lov om trafikselskaber foretages én ændring.
For så vidt angår jernbaneloven foretages for det første en gennemførelse af visse regler i EU’s anden jernbanepakke.
For det andet sker der en justering af jernbanelovens regler om forsikring.
For det tredje tilpasses indberetningsreglerne med henblik på at forbedre jernbanesikkerheden.
For det fjerde sker der en præcisering vedrørende lovens anvendelse på letbaner, herunder metro.
For så vidt angår lov om amtskommunernes overtagelse af de statslige ejerandele i privatbanerne, bemyndiges transport- og energiministeren til at fastsætte bestemmelser om trafikbetjeningen.
Da denne lov forventes ophævet i forbindelse med, at bestemmelserne om privatbanerne i lov om trafikselskaber sættes i kraft, foreslås en tilsvarende ændring af lov om trafikselskaber.
Dansk Folkeparti konstaterer, at det foreslås, at loven træder i kraft den 1. februar 2006, hvorfor implementeringsfristen for jernbanesikkerhedsdirektivet den 29. april 2006 således bliver overholdt.
Jernbanesikkerhedsdirektivet vil i øvrigt blive implementeret i dansk lovgivning ved en bekendtgørelse samtidig med denne lovs ikrafttræden.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jytte Wittrock (S), 2005-11-03:
Lovforslaget er et eksempel på, hvordan der efterhånden samles en del emner under ét forslag, og det gør det ikke nødvendigvis nemmere at gennemskue.
Der er i al sin enkelhed her tale om, at i tre forskellige love, nemlig i lov om jernbaner, i lov om amtskommunernes overtagelse af de statslige ejerandele i privatbanerne og i lov om trafikselskaber, tilpasses visse regler EU’s jernbanepakke omkring forhold vedrørende jernbanesikkerhed.
Der justeres i jernbanelovens regler om forsikring, og i indberetningsreglen tilpasses der for at forbedre jernbanesikkerheden.
Det kan vi i Socialdemokratiet kun se som en positiv udvikling og en forbedring, så det er vi positive over for.
Vi har med tilfredshed noteret os, at den mulighed, som ministeren skulle have haft for at lade internationale vedtagelser være gældende på andre sprog end dansk, er taget ud af lovforslaget i overensstemmelse med visse høringssvars ønske.
Vedrørende privatbanerne er vi opmærksomme på, at der i forslaget slås fast, at der ikke er lagt op til en ændring af omfanget af trafik, men alligevel er der lagt op til en revurdering og en ændring af bestemmelserne om, hvordan man opgør kravene som aftalt i 2000, for at aftalerne om kapaciteten kunne blive overholdt.
Vi vil under udvalgsarbejdet sikre os, at der derved ikke reelt åbnes en mulighed for, at visse strækninger forringes.
Men når vi har det afklaret, er vi sikre på, at det her er et lovforslag, som vi kan støtte.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-11-03:
Dette her lovforslag sætter jernbanesikkerheden i fokus.
I Venstre synes vi, at det er væsentligt at have jernbanesikkerheden i fokus hele tiden.
Vi kan ikke holde til at have usikre jernbaner, og derfor ønsker vi sikkerhed frem for alt.
Alle delene i lovforslaget vil være med til at forbedre jernbanesikkerheden, hvorfor vi kan støtte lovforslaget.
Elisabeth Geday (RV), 2005-11-03:
Nu vil jeg lade ministerens bemærkninger til Det Radikale Venstre og retssikkerheden passere, ikke mindst fordi ministeren er ledende medlem i en regering, hvor retssikkerhed i relation til udlændinge og Udlændingestyrelsen jo simpelt hen er ikkeeksisterende.
I stedet kunne jeg tænke mig at spørge ministeren om, hvad der skal ske med Arbejdstilsynet, om ministeren nu i anledning af vedtagelsen af den her lov, hvor man jo kan imødese, at Arbejdstilsynet skal bruge en hel del energi på indsamling af beviser og bevisførelse og det at skulle til at føre en række nye sager i hvert fald på en ny måde, så har tænkt sig at benytte den her anledning til i de igangværende finanslovforhandlinger at tildele Arbejdstilsynet en stigende bevilling i stedet for, som tilfældet er i øjeblikket, en faldende bevilling.
Det er det største skridt, der er taget nogen steder, for arbejdsmiljøet i Danmark.
Og vi har jo givet ressourcer til, at disse screeningsbesøg kan gennemføres.
De her straffesager vil ikke betyde, at der bliver beslaglagt ekstra ressourcer.
Men jeg synes, det er lidt flot, at fru Geday så bare siger: Nå, men så lader vi lige det her med retssikkerhed være væk et øjeblik.
Den betyder altså ret meget i straffesager.
Jeg gentager det, og min appel går på, at vi taler om objektiv pålæggelse af straf.
Det er dog uhørt.
Jytte Wittrock (S), 2005-11-03:
Vi er i Socialdemokratiet i princippet heller ikke imod, at man rydder op.
Vi synes også, det er i orden, at der er noget, der forenkles, men vi er interesserede i, at der, som der står i lovforslaget her, kun effektueres en nedlæggelse af visse strækninger, hvis der er enighed hele vejen rundt.
Måske skal vi understrege, at såfremt der overhovedet med gode begrundelser ytres ønske om, at man holder fast i sådan en, er det ikke bare en bemyndigelsessag, så er det også en sag for Folketinget.
Med de ord kan vi i Socialdemokratiet også godt støtte det her forslag.
Walter Christophersen (DF), 2005-11-03:
L 24, forslag til lov om nedlæggelse af visse gods- og havnebaner, bemyndiger transport- og energiministeren til at nedlægge visse gods- og havnebaner.
Bemyndigelsen tænkes kun udnyttet i tilfælde, hvor alle interesserede parter, herunder især kommunerne, regionerne og planlægningsmyndighederne, er enige heri og der ikke er jernbanemæssige grunde for en bevaring af strækningerne.
Dansk Folkeparti er enig i, at der på jernbaneområdet følges den praksis, at baner, der er anlagt ved lov, også nedlægges ved lov.
Endvidere omhandler lovforslaget øvrige havnebaner, der ikke udtrykkeligt er nævnt i en anlægslov.
Det gælder også for disse, at ingen baner bliver nedlagt, før alle berørte parter, jernbanevirksomheder og lokale myndigheder m.v. er hørt og er enige i nedlæggelsen.
Forud for nedlæggelsen er der foretaget en jernbanefaglig økonomisk og sikkerhedsmæssig vurdering af Banedanmark og Trafikstyrelsen, der lægges til grund til for nedlæggelsen.
Dansk Folkeparti er også enig heri.
Dansk Folkeparti har forståelse for henvendelser fra kommuner og andre, der af byudviklingsmæssige hensyn har ytret ønske om, at visse gods- og havnebaner nedlægges.
Dansk Folkeparti gør imidlertid opmærksom på, at byudvikling ikke nødvendigvis vejer tungere end eksisterende virksomheders brug af denne infrastruktur.
Havnenes jernbanespor bør i denne forbindelse defineres.
For det første er der egentlige havnespor, hvorved forstås spor, der direkte tjener det formål at formidle godsomsætningen mellem skib og bane.
For det andet er der uegentlige havnespor, hvorved forstås spor, der i det væsentlige er anlagt med henblik på en bestemt virksomhed på havnen, der specielt har sporbehov.
Det betyder, at havnene effektivt kobler skib og færge med terminal, jernbane, last- og personbil.
Havnene er omdrejningspunkter for moderne transportopgaver og logistikløsninger.
Dansk Folkeparti finder, at de fremtidige miljøkrav og kapacitetsmæssige problemer på hovedfærdselsårerne vil medføre skærpet lovgivning på sigt.
Der vil således blive sat fokus på sammenhængen mellem de forskellige transportformer.
Dette vil medføre en anerkendelse og forståelse af, at havnene udgør et center for en kæde af transportformer.
Dansk Folkeparti finder det i denne sammenhæng nødvendigt, at der under udvalgsarbejdet med denne lov under bemærkningerne præciseres, hvilken stilling den berørte havn har til den forestående spornedlæggelse, samt at sammenhængen mellem de forskellige transportformer afspejles tydeligt i loven.
Dansk Folkeparti kan med disse bemærkninger tilslutte sig lovforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-11-03:
Nu kom vi jo ind på et område, som jeg ikke synes, vi berørte, da vi diskuterede forslaget i maj, nemlig miljøaspektet.
Jeg synes, det er interessant, hvis vi taler miljø og folkesundhed, for det er der også en del københavnere som går op i.
Der holder mange biler, og der er meget forurening, og der skal fokuseres på, hvad vi kan gøre rent miljømæssigt.
Hvad kan vi eksempelvis gøre ved at indføre miljøzoner i Københavns Kommune?
Regeringen vurderer i øjeblikket, hvad der skal til, før der kan indføres miljøzoner, og hele miljøaspektet mener jeg faktisk kan løses på en helt anden måde end ved at indføre en betalingsring.
Min pointe med hensyn til London og overvågningsdelen var sådan set, at man har haft en anden tilgang til spørgsmålet i London.
Man har for det første et velfungerende kollektivt trafiksystem i modsætning til, hvad vi rent faktisk har i København.
De har en metro, som er fuldt udbygget, og som har været det de sidste 50-80 år, men det har vi altså ikke i København endnu.
For det andet er der nervøsiteten over overvågningsdelen.
Jeg er bange for, at hvis man giver kommunerne frit slag – og det er jo det, der lægges op til med forslaget – til at lave betalingsregistreringssystemer, vil vi komme til at se kameraer, der filmer os, når vi kører ind og ud af byen, og det ønsker jeg simpelt hen ikke.
Rune Lund (EL), 2005-11-03:
Jeg kan bekræfte over for ordføreren, at Enhedslisten bestemt heller ikke er tilhænger af øget overvågning, og såfremt der skal indgå videokameraer og den slags ting, og der skal foregå en registrering, skal der stilles nogle meget, meget skrappe krav.
Men jeg synes alligevel, at ordføreren springer lidt let hen over de meget positive erfaringer, der har været i både London og Oslo, og man bliver nødt til at spørge sig selv – og det spørgsmål vil jeg stille ordføreren: Hvor mange biler skal der være i København?
Hvor lange køer skal vi have om eftermiddagen og om morgenen, og hvor meget mere forurening skal vi have i København, før Venstre synes, at det er en god idé at indføre et trafikbetalingssystem?
Det må vel snart være på tide.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-11-03:
Nu var hr. Rune Lund desværre ikke kommet i Folketinget, da Trafikudvalget var på besøg i London for at se på lige præcis den congestion charge, man skal betale for at kunne køre ind i centrum af London.
Der er en meget, meget stor forskel på London og København: I London har du et veludviklet metronet og et veludviklet bussystem, og det har vi endnu ikke i København.
En anden ting, som hr. Rune Lund også glemmer at fortælle, når han taler så varmt for Londonmodellen, er, at i London har man overvågning.
Der er kameraer stort set over det hele, men det er en af de ting, som vi i Venstre ikke er særlig begejstrede for, og derfor har vi ikke et ønske om bare at kopiere Londonsystemet.
Vi ønsker sådan set ikke, at alle, der kører ind og ud af byen, skal filmes.
Det strider imod vores tanker om frihed og om, at du frit skal kunne bevæge dig rundt, uden at der er nogle, der sidder og holder øje med, om du betaler dine 5 pund, når du kører ind og ud.
Rune Lund (EL), 2005-11-03:
Det var en helt fabelagtig formulering, ordføreren havde om, at det at indføre et trafikbetalingssystem ville svare til at genopføre bymuren, og derfor kunne jeg godt tænke mig en kommentar fra ordføreren: Mener ordføreren, at bymuren er blevet genopført i London og i Oslo?
Eller kan ordføreren derimod bekræfte, at de erfaringer, man har haft med trafikbetalingssystemer i de to byer, har været enormt gode, og at alle, selv bilisterne, er meget glade, selv om de skal betale lidt?
Der er nemlig bedre plads på vejene, og det betyder, at man kan komme hurtigt frem, at man nemmere kan finde en parkeringsplads, og at man ikke skal sidde så meget i kø.
Det er de to spørgsmål, jeg har til ordføreren.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-11-03:
Hvordan folk skal komme ind til metroen synes jeg sådan set er op til dem selv.
En af de ting, som jeg også husker vi diskuterede i maj – så kan vi tage den igen – er kys og kør-anlæggene, altså muligheden for, at du rent faktisk kan tage din bil på vejen ind til byen og parkere den og køre videre med den kollektive trafik.
Vi har forsøgt at lave kys og kør-anlæg langt ude i periferien af Storkøbenhavn, hvor der ikke er særlig mange, der bruger dem, men jeg har en stor undren over, hvorfor man f.eks. ikke har et kys og kør-anlæg ved Ryparken Station.
Det ville være oplagt, at man her, hvor man er tættere på bygrænsen, kunne parkere sin bil og så bruge den kollektive trafik inde i byen.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-03:
Har ordføreren også en idé om, hvordan folk skal komme ind til Metrocityringen?
Det er da rigtigt, at hvis den kører, er der nogle i centrum, der vil køre med den, men hvis man skal derind med bil for at køre med den, hvad er så ideen med den?
Og hvis strømmen af fremsættelser af dette og lignende forslag skal stoppe, kan ordføreren så give et bud på, hvilken tidsramme der skal til, før det begynder at blive alvorligt?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-11-03:
Jeg anerkender gerne, at der er mange biler i København.
Jeg tror også, at hr. Poul Henrik Hedeboe synes, der er for mange, men det synes jeg sådan set ikke selv.
Jeg synes, som jeg også sagde i slutningen af mit indlæg, at det er vigtigt, at vi giver folk friheden til at vælge, om de vil køre offentligt eller privat, om de vil bruge den kollektive trafik, eller om de vil tage deres bil eller deres cykel eller gå på deres to ben.
Hvad kan man så gøre lokalt?
Man får ikke det flow, som jeg synes det er naturligt at have ind og ud af en by, vel vidende at der er mange, der sidder i kø derude, når de skal ind til København.
Nogle af dem kunne måske vælge at tage den kollektive trafik, hvis den kollektive trafik var bedre, og nogle kunne vælge at bruge den kollektive trafik internt i København, hvis den kollektive trafik var bedre.
Det er lige præcis derfor, jeg fremhævede Metrocityringen som værende et fantastisk godt projekt, fordi mange mennesker kan transporteres på meget kort tid.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-03:
Vil fru Gitte Lillelund Bech ikke anerkende, at bilantallet fortsat stiger, og vil ordføreren ikke også samtidig anerkende, at der er rigtig mange biler i København – måske ikke for mange, men efter min smag for mange – og at forslaget lægger op til, at der skal gives nogle handlemuligheder på lokalt niveau, fordi man ikke kan klare overbelastningen?
På det lokale niveau har vi bl.a. Venstres spidskandidater til borgmesterposter i de to byer, hvor det kunne være aktuelt, nemlig København og Århus.
De går faktisk ind for at gøre noget sådant, så derfor er situationen ikke så stationær, som fru Gitte Lillelund Bech antyder, så kan vi ikke få en anerkendelse af, at der faktisk er et problem de steder?
Så siger ordføreren, at problemet er i gang med at blive løst.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-11-03:
Fra Venstres side er vi selvfølgelig interesserede i at følge udviklingen, både med hensyn til bilisterne og den kollektive trafik i Københavnsområdet, og hvis der kommer et tidspunkt – det mener vi altså ikke er nu, men det kommer måske om 5 eller 10 år – hvor der er behov for at indføre en eller anden form for regulering, er vi da åbne over for at se på det.
Men det, jeg anfægter ved forslaget her, er, at det er en genfremsættelse.
Det er et stort set uændret forslag, som vi nu behandler for tredje gang, og jeg synes altså sådan set ikke, at der er kommet meget nyt under solen, siden vi behandlede B 57 i sidste folketingssamling og B 2 i forrige samling.
Det er sådan set det, min anke går på: Når der er et så kort interval mellem, at vi behandler forslaget – sidst vi behandlede det, var faktisk i maj måned i år, tror jeg – kan man altså ikke forvente, at vi fra Venstres side bare siger: Ja, nu slår vi til, for det er vi fuldstændig enige i.
Det er vi altså ikke.
Vi ændrer ikke politik på den måde, for det er meget velovervejet, når vi ændrer vores politik.