runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Fru Ester Larsen nåede sidste gang ikke at svare mig, så jeg håber, jeg får svar i denne omgang på, om Venstre så også vil åbne for, at borgere, der er fyldt 18 år, kan få mulighed for at bruge det offentlige system, hvis de faktisk synes, at de gerne vil fortsætte hos de tandlæger og tandplejere, som de har kendt gennem hele deres barndom og ungdom og har tillid til og synes giver en god behandling.
Vil de kunne fortsætte der, når de er fyldt 18 år, eller gælder Venstres fritvalgsideologi kun for private, mens man synes, at offentligt ansatte altså ikke skal have muligheden for at kunne yde et godt tilbud til borgerne?
Så vil jeg godt høre, hvordan Venstre forestiller sig, at man på det her område vil få en forbedret tandsundhed som resultat af det øgede ressourceforbrug i modsætning til den fritvalgsordning, man har indført på ældreområdet,
som kun har ført til mere bureaukrati, som ikke har givet mere hjemmehjælp, men tværtimod nogle steder mindre hjemmehjælp.
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-13:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Det lyder meget fint med fleksibilitet og øget valgfrihed, men kunne fru Ester Larsen fortælle mig, hvad det er for en procent, der kunne finde på at vælge et gratistilbud fra og betale 35 pct. selv.
Hvilken del af befolkningssegmentet taler vi om?
Vil det være de rige forældre, eller vil det være de fattige forældre, der vil have mulighed for at benytte sig af det tilbud?
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-13:
Jeg ønsker under ingen omstændigheder at deltage i hr. Aage Frandsens nedvurdering af kollegernes evne til at tage stilling til det, der tages stilling til undervejs i forhandlingerne.
Og lad mig minde om, at vi faktisk var igennem et ret langt mødeforløb.
Det var grundigt belyst, førend vi endte med at indgå en finanslovaftale omkring erhvervsskolerne, som SF og Socialdemokratiet desværre ikke ønskede at være med i.
Og så vil der på baggrund af det komme et lovgivningsinitiativ.
Så der er ikke mulighed for her i dag at sige, hvad et sådant lovinitiativ helt konkret vil indeholde.
Men målet vil jeg gerne gentage.
Det er at finde en langsigtet løsning, en bæredygtig løsning på hele praktikpladssituationen.
Carsten Hansen (S), 2003-03-13:
Nej, det er det da ikke.
Det, jeg har bedt ministeren om, er jo ikke at komme med det konkrete indhold i forslagene til ændring.
Det eneste, jeg spurgte om, var: Hvorfor dog det her kissejav?
Hvorfor fremsætte et lovforslag, som man ved, der kommer ændringer til?
Så lad os i dag få et tilsagn om, at det, der skal ske, er, at nu lader vi det her ligge, til ændringsforslagene og et nyt lovgivningsinitiativ kommer, så man ved, hvad det er.
Det, der er vores problem, er, at det her lovforslag i sig selv kunne være ganske uskyldigt, men der er lagt op til noget, som måske er knap så uskyldigt.
Og det ville da være rart over for Folketingets partier at tilkendegive, at man, inden det her bliver færdigbehandlet, vil stille med ændringsforslagene, således at hvis man vil have Socialdemokratiet eller andre med, så kender vi konsekvenserne af det.
Det var da det mindste, man kunne gøre af respekt for lovgivningsarbejdet.
Aage Frandsen (SF), 2003-03-13:
Altså der er ikke tvivl om i det her tilfælde, at der er der utrolig meget, utrolig meget, man bagefter skal udmønte.
Og det er også derfor, der nu kommer det her forslag, og så kommer der ændringsforslag til det her forslag, fordi der er så meget, der skal udmøntes.
Jeg vil sige omkring folkeskolen, at der er jeg ikke i tvivl om, at forligsparterne, der sidder med det nu, næsten egentlig ved, hvad det er, der skal udmøntes, fordi det jo er aftalt på alle de der møder.
Det var det altså ikke her.
Vi skal selvfølgelig ikke skændes om, om det var syv gange, der var møder, så mange var det nu altså ikke, men det her var altså et kompleks af noget, som vedrørte erhvervsskolerne.
Der var penge, og der var indhold i det.
Det var noget, der vedrørte de frie skoler.
Det var noget, som vedrørte mange forskellige typer, og vi skulle sige ja eller nej til en hel pakke.
Og så er det, jeg siger: Når det så var ovre i Finansministeriet, så bliver det ikke bedre af den grund.
Sagligheden, fagligheden er ikke så høj derovre, som den er i Undervisningsministeriet.
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-13:
Jeg er stadig væk ikke enig med hr. Aage Frandsen, fordi det, at lige præcis den her del sådan set blev en del af finansloven, gjorde jo, at vi fik ekstra penge til bl.a. det her område, at vi fik ekstra penge til en flerårsaftale for erhvervsskolerne.
Og jeg forstår stadig væk ikke, at hverken SF eller Socialdemokratiet ønskede at være med.
Aage Frandsen (SF), 2003-03-13:
Til undervisningsministeren: Det, der lå i den aftale, vi fik præsenteret, var noget med penge. Vi synes ikke, der var penge nok.
Der var en række ting omkring erhvervsuddannelserne, som var ikkegennemskuelige.
Det er også derfor, man stadig væk er nødt til at forhandle i forligskredsen, om det nu er det ene og det andet, for hvad betyder de ting rent faktisk?
Så er det rigtigt, at så skulle man have en vetoret, men jeg synes, det er unfair at gå ind i en forhandling og sige: Jeg siger bare nej til det hele.
Sådan kunne jeg ikke drømme om at være.
Og så det tredje: Det var en - nu bruger jeg et udtryk, som måske er lidt af en tilsnigelse - statsliggørelse på nogle punkter af de frie uddannelser.
Af de tre elementer havde det sidste jo intet med de to første at gøre, men i Finansministeriet slår man tingene sammen.
Det tror jeg ikke man havde gjort, hvis Undervisningsministeriet alene havde været herre i huset.
Men det er ikke noget, den nuværende regering er alene om.
Alle tidligere regeringer har også tænkt sådan.
Ester Larsen (V), 2003-03-13:
Dette lovforslag er endnu et led i den kæde af forandringer, der giver borgerne større valgfrihed.
Det har i mange år været helt uforståeligt for mange forældre, at de ikke har kunnet få én eneste krone i tilskud, hvis de foretrak deres familietandlæge frem for den kommunale tandklinik til deres børn.
Det har selvsagt betydet, at forældre i almindelighed ikke har følt, at de har råd til at vælge frit.
Det rettes der nu op på.
Forældre skal stadig væk selv betale, hvis de vælger en privat praktiserende tandlæge for deres børn, men de vil fremover få et tilskud på 65 pct.
Valgfriheden tilføjer endnu en mulighed, nemlig den, at forældrene kan vælge at benytte en anden kommunes tandklinik.
Er serviceniveauet her højere end i hjemkommunen, forstået på den måde, at gennemsnitsudgiften pr. barn er højere, ja, så kan forældrene blive pålagt at betale forskellen. Forslaget giver også kommunerne større frihed.
De vil fremover kunne vælge at udlicitere tandplejen til en eller flere praktiserende tandlæger.
Forslaget vil ikke påføre det offentlige øgede udgifter, men alene åbne mulighed for, at tandplejetilbuddet kan gives og modtages på flere fleksible muligheder.
Og Venstre kan støtte forslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-14:
Ja, det er jo ikke noget stort forslag, men jeg takker mange gange for.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-03-14:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremsige følgende:
Dette kunne eventuelt med lidt skepsis signalere indskrænkninger af borgernes retssikkerhed, men man kunne bestemt forvente, at hvis dette kunne blive resultatet i virkeligheden, havde enten Lejernes LO, Boligselskabernes Landsforening eller Advokatrådet fået øje på problemerne eller set forringelserne, men det har de ikke.
De har simpelt hen ingen kommentarer til lovforslaget, det har vi heller ikke i Kristeligt Folkeparti, så Kristeligt Folkeparti har ingen problemer med at støtte forslaget.
Peder Sass (S), 2003-03-14:
Der findes i dag ikke nogen generel lovgivning om formen for digital kommunikation mellem borger, virksomhed og offentlig myndighed.
I en tid, hvor e-mail, e-handel, sms-beskedder m.v. præger de flestes hverdag i både arbejdslivet og privatsfæren, er det os som lovgivere, der må have fingeren på tasterne og sørge for, at lovgivningen ikke skaber unødige forhindringer for kommunikationen.
Med dette lovforslags § 5 a sikrer vi, at et enkelt ministerium får mulighed for at udstikke retningslinjerne for digital kommunikation.
Jeg kan selvfølgelig udtrykke betænkelighed ved, at vi ikke lovgivningsmæssigt kan definere et præcist formkrav til digital kommunikation.
På den anden side er jeg opmærksom på, at udviklingen går så stærkt p.t., at det vil være en hindring og en forsinkelse, hvis vi ikke giver den mulighed, som dette lovforslag lægger op til.
Socialdemokratiet kan støtte det videre arbejde med lovforslaget.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-14:
Forslaget er en del af regeringens moderniseringsprogram, som giver folk mulighed for at bruge deres computere.
Det vil spare os for et stort ressourceforbrug, og det er en af vejene til et mere grønt Danmark.
Carina Christensen (KF), 2003-03-14:
I Det Konservative Folkeparti hilser vi dette forslag velkommen.
Vi synes, der er tale om fornuftige og hensigtsmæssige moderniseringer af henholdsvis lov om Klagenævnet for Udbud og næringsloven, som vil bidrage til at fremme og lette mulighederne for, at borgere og virksomheder kan kommunikere digitalt.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Kim Sejr (RV), 2003-03-14:
Det Radikale Venstre ser store muligheder i den digitale kommunikation og den digitale forvaltning.
Men der er også masser af barrierer - teknologiske, kulturelle osv. - som vi skal have overvundet, og det skal ske ved en modernisering og en bevidst satsning på at udbrede anvendelsesmulighederne.
Det mindste, man kan gøre, er selvfølgelig at bortskaffe de formelle barrierer for anvendelsen af digital kommunikation, og derfor kan vi støtte forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-03-14:
Man kan jo ikke ligefrem sige, at vi er inde i den store kritikdag i øjeblikket, og Kristeligt Folkeparti kan da også støtte forslaget som sådan.
Vi kan godt forstå udviklingen, og det er også vigtigt, at der åbnes for digital kommunikation.
Vi synes dog alligevel, der er lidt problemer angående ophængning af næringsbrevet.
Vi ved godt, at det ikke altid er befordrende at have sådan et papir hængende, og slet ikke hvor der er damp og andre ting.
Men vi synes alligevel, det er vigtigt, at kunderne ikke blot kan se, hvad virksomheds- eller forretningsejerens navn er, men også hvilken type forretning vedkommende har ret til at drive.
Derfor kunne vi egentlig godt forestille os, at bestemmelsen om at hænge tingene op fortsat kunne være gældende.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-03-14:
Jeg har faktisk præsteret at finde noget, jeg kunne være kritisk over for, selv om vi kan støtte det samlede forslag.
Det er sådan, at vi selvfølgelig er lidt bekymrede for, om det i fremtiden bliver sådan, at borgere og virksomheder, der ikke ønsker at benytte sig af digital kommunikation, ikke fortsat vil have samme muligheder som alle andre.
Det er det eneste kritiske, jeg kunne finde på, ellers vil jeg sige, at Enhedslisten kan støtte forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2003-03-14:
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, der giver ministeren mulighed for at fastsætte regler for anvendelse af digital kommunikation samt modernisere formkravene i næringsloven.
Som loven er i dag, hindrer den muligheden for at anvende digital kommunikation mellem staten og borgere eller virksomheder.
Baggrunden for denne ændring er, at et eventuel digitalt udstedt næringsbrev ikke nødvendigvis egner sig til ophængning.
Vi har noteret os, at lovforslaget ikke handler om den konkrete udformning af et eventuelt digitalt næringsbrev.
Forslaget har udelukkende til formål at fjerne en hindring for udstedelse af et sådant, og vi ser frem til at gå ind i det øvrige arbejde med udformningen af de digitale næringsbreve.
Dansk Folkeparti prioriterer meget højt, at den enkelte borger eller virksomhed har nemmest muligt ved at kunne kommunikere med de offentlige myndigheder, også digitalt.
Vi støttede forslaget til ændring af forvaltningsloven, da det blev behandlet den 21. februar 2002, og dette forslag er en konkret viderebearbejdelse af initiativerne, der skulle give vedkommende minister ret til at fastsætte regler om at anvende digital kommunikation.
Carina Christensen (KF), 2003-03-14:
Jeg skal gøre det kort: Vi har i Det Konservative Folkeparti heller ingen problemer med dette forslag, og vi kan altså støtte det.
Anne Baastrup (SF), 2003-03-14:
Det, der sker ved, at man lægger en bestemmelse ind, som skal blokere for myndighedernes opfyldelse af et krav fra udlandet - hvis det står i selve lovgivningen, at der er nogle ekstra blokeringer ud over det allerede nævnte, der følger af rammeafgørelsen - er, at så lægger det en meget tidlig blokering ind i stedet for, at man som konkret borger skal vente, til man kan komme hele vejen igennem det danske retssystem, før man kan undgå at blive udsendt.
Så der ligger en automatisk blokering i det.
Lissa Mathiasen (S), 2003-03-14:
Det er jo begrænset, hvor meget der kan siges til om dette forslag, som i den grad er af teknisk karakter.
Læser man høringssvarene igennem, kan man næsten kun ærgre sig over, hvor meget papir der er brugt til så få linjer, men dermed være også sagt, at vi fra Socialdemokratiets side kan støtte forslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-03-14:
Lovforslaget indeholder regler om, at afgørelser, der efter bemyndigelse fra ministeren træffes i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, ikke kan påklages for anden administrativ myndighed.
Baggrunden er, at de afgørelser, der typisk træffes af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, er af meget faglig karakter, f.eks. beslutning om at inddrage beskikkelsen fra en byggesagkyndig, og det vil derfor ikke være hensigtsmæssigt at kunne klage over sådanne afgørelser i Økonomi- og Erhvervsministeriets departement.
Venstre støtter forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-14:
Kristeligt Folkeparti gav sidste år sin tilslutning til rammeafgørelsen, som nu med dette lovforslag søges implementeret i dansk lovgivning.
For Kristeligt Folkeparti er det vigtigt, at danske statsborgere ikke kan blive udleveret til strafforfølgelse i et andet EU-land, medmindre der altså er tale om en forseelse, der kan give mere end 1 års fængsel, og også idet det sker under iagttagelse af princippet om dobbelt strafbarhed, altså at man ikke udleveres til strafforfølgelse i et andet land, medmindre den gerning, der eventuelt er begået, også er strafbar her i Danmark.
Det er vigtige principper i forhold til overhovedet at bevæge sig ind på det her område.
Når vi overhovedet synes, det er rimeligt at gøre det, er det, fordi vi synes, det er fornuftigt nok, at man kan blive strafforfulgt i det land, hvor man eventuelt har overtrådt lovgivningen.
Det synes vi sådan set er et såre naturligt princip.
Da vi har haft debatten om selve rammeafgørelsen, skal jeg blot sige, at jeg udmærket kan forstå mange af de betænkeligheder, som også nogle ordførere har redegjort for her under førstebehandlingen af lovforslaget. Derfor vil jeg blot sige, at jeg synes, det er udmærket, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet ser nærmere på, om man kan komme de sædvanlige retsgarantier, vi kender herhjemme, nærmere.
Spørgsmålet er, om man kan få det, når det kommer til stykket, det kan man nok ikke.
Derfor er det selvfølgelig utrolig vigtigt, at de retsgarantier, som vi kender fra den danske strafferet, også så vidt muligt overføres i denne her implementeringslovgivning, som vi nu står over for fra Folketingets side.
Så derfor vil jeg sige, at uanset vores principielle tilslutning i forbindelse med, at vi tilsluttede os rammeafgørelsen sidste år, så betyder den ikke, at vi synes, det her forslag blot skal gå glat igennem i Folketinget.
Vi vil også godt fra Kristeligt Folkepartis side være med til, at vi får en grundig drøftelse af forslaget og i virkeligheden også får belyst forslaget ud fra nogle af de konkrete eksempler, som har været fremdraget i debatten her i dag, og jo da ikke mindst det nok så omtalte græske eksempel.
Men med disse ord må jeg sige, at vi uden at se det på bundlinjen selvfølgelig gav tilslutning sidste år.
Det føler vi os selvfølgelig også bundet af i forhold til det her lovforslag, men loven, som skal gennemføres, skal selvfølgelig være bedst mulig i forhold til at sikre retssikkerheden for danske statsborgere, som kan blive udleveret til strafforfølgelse i andre lande.
Anne Baastrup (SF), 2003-03-14:
Det fremgår jo af ministerens kommentarer til høringssvarene, at man rent faktisk fra ministeriets side har taget noget fra præambelen og lagt ind i selve lovgivningen netop for at lave en blokering, og det er jo for at imødekomme danske borgeres retssikkerhed så langt, som man overhovedet har oplevet at man kunne komme med rammeafgørelsen.
Vi kan også blot i betænkningen henvise til menneskerettighedskonventionens fundamentale principper.
Jeg synes i hvert fald, at det her må give os anledning til nøje eftertanke, for fru Birthe Rønn Hornbech ved lige så godt som jeg, at det her ikke er udlevering af folk, der laver alvorlig organiseret kriminalitet med grænseoverskridende effekter, det her er helt almindelige borgere, der kommer galt af sted i et EU-land.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-03-14:
Det dér pirrer mig altså lidt, men jeg ved godt, at jeg havde lovet, at vi ikke skulle tage en lang akademisk diskussion her fredag eftermiddag, men altså blokeringer, helt ærligt, det lyder lidt freudiansk, ikke?
Skal vi så også til at skrive ind hver gang, at dette lovforslag er ikke i strid med grundloven?
Men jeg synes, at vi skal tage diskussionen med Justitsministeriets dygtige jurister, for jeg synes, det er meget principielt, at man bliver ved med at snakke om, at de menneskerettigheder skal stå her og der og alle vegne.
Jeg mener, det er forkert, for dem skal man altid tage hensyn til.
Jeg mener sådan set, at det kan være med til at svække dem, for hvad så med alle de love, hvor det ikke står?
Det synes jeg at fru Anne Baastrup skal tænke godt over.
Men lad os endelig tage en juridisk holmgang om det i Retsudvalget.
Og hvad så, hvis vi sætter mennskerettighederne ind?
Vi har jo sådan set nogle ret klart formulerede menneskerettigheder netop på det her område.
Det er en dansk lov.
Det er ikke ret længe siden, at Menneskerettighedsinstituttet ålede integrationsministeren - og jeg følte mig også ålet - fordi man i udlændingeloven havde henvist til menneskerettighederne, og nu var det også galt.
Nu forstår jeg, at det er det, fru Anne Baastrup vil have her.
Jeg synes, det kan være meget sjovt at få den diskussion, men jeg må nok indrømme, at den forekommer mig meget akademisk. Fru Anne Baastrup må vel give mig ret i, at det ikke gør nogen forskel.
Menneskerettighederne er inkorporeret i dansk ret, og der er en klar regel om fair trial, og vi ved godt, hvordan den fortolkes ved Menneskerettighedsdomstolen.
Så jeg vil spørge fru Anne Baastrp: Hvad er det, vi vil opnå af forskel?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-14:
Jeg vil gerne sige tak for tilslutningen til lovforslaget, og jeg vil også gerne sige til Enhedslistens ordfører, at lovforslaget ikke udelukker andre kommunikationsformer, så hvis man ønsker at sende et brev, er der altså stadig mulighed for det.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-03-14:
Med forslaget her fastsættes administrative regler om, at afgørelser, der efter bemyndigelse fra ministeren træffes i Erhvervs- og Boligstyrelsen, ikke kan indbringes for anden administrativ myndighed, f.eks. en afgørelse om, at et boligareal skal overgå til erhvervsareal.
Begrundelsen er, at den faglige ekspertise til at foretage disse faglige vurderinger findes i Erhvervs- og Boligstyrelsen og ikke i Økonomi- og Erhvervsministeriets departement.
Baggrunden for forslaget er, at By- og Boligministeriet er nedlagt.
Dets opgaver er overført til Økonomi- og Erhvervsministeriet med efterfølgende henlæggelse af beføjelserne til Erhvervs- og Boligstyrelsen, og en afskæring af klagegangen er derfor blevet aktuel.
Med forslaget vil der ikke ske nogen ændringer af de retslige krav, som hidtil har været gældende.
Det eneste, det drejer sig om, er, at afgørelserne for fremtiden kommer til at ligge i Erhvervs- og Boligstyrelsen.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Frode Sørensen (S), 2003-03-14:
Med den her modtagelse kan jeg kun sige, at mit humør skal være som det dejlige solskinsvejr udenfor, ingen som helst tvivl om den side af sagen.
Jeg fornemmer egentlig også på dem, som har taget lidt forbehold - jeg tænker på regeringspartierne - at der er nogle åbninger, som vi kan nå frem til.
Jeg skal præsentere det, der ligger i den tyske model, som jeg måske nok tror kan gøre, at nogle problemer bliver ført af vejen dér.
Jeg kan i hvert fald sige, at der er sikkerhed omkring den side af sagen, men det, der også ligger i tankerne, er jo, at man ikke bare skal sende en enkelt dykker ud.
Der skal nok være to for at sikre den fulde sikkerhed.
Fru Carina Christensen var inde på devalueringen af uddannelsen.
Det bliver der under ingen omstændigheder tale om her.
Vi skal ikke sende nogen på farlige opgaver, uden at de har fået den fornødne uddannelse.
Det er jo heller ikke ufarligt at gå ind i et brændende hus.
Det skal man både have den fornødne uddannelse og en løbende efteruddannelse til.
Men vi er jo altså i en situation i Danmark, at vi har 7.000 km kystlinje, så der er altså heldigvis massevis af træningsmuligheder til at få sikret, at man altid er up to date på det her område.
Bl.a. tror jeg, at det vil være væsentligt, at vi gør op med det der med, om det kan være rimeligt, hvis man i nogle områder på grund af økonomi siger: Jamen vi har ikke et redningsberedskab i et større område.
Det kan efter min mening ikke være rimeligt.
Det er en fælles samfundsmæssig opgave, og så må vi jo i forbindelse med finanslovdrøftelserne til næste år hjælpe ministeren med at finde de beløb, som jeg gerne vil sige i hvert fald i forhold til statens totale regnskab og budget er småpenge. Men utrolig mange tak for den positive modtagelse af det her.
Det har glædet mig rigtig meget.
Niels Sindal (S), 2003-03-14:
Lovforslaget er som nævnt en udløber af den syvende skibsværftpakke fra EU, hvorefter det var muligt at forlænge den gældende støtteordning, der udløb med år 2000.
Baggrunden for lovforslaget er, som der er beskrevet i bemærkningerne, den årelange tvist med Korea om konkurrenceforvridning af det globale skibsbygningsmarked.
EU har anlagt sag gennem WTO og samtidig vedtaget at tillade støtte til skibsbygning frem til marts 2004.
Der er bred enighed om lovforslaget blandt Folketingets partier, og også Socialdemokraterne er enige i, at dansk skibsbygning skal have mulighed for at konkurrere på lige og fair vilkår.
EU har arbejdet for at afvikle støtte til skibsbygning.
Den tidligere regering og den nuværende regering har aktivt arbejdet for at forhindre statsstøtte, og Socialdemokraterne mener fortsat, at dette er den rette vej frem.
Dette lovforslag bør være det sidste i rækken, og regeringen bør fortsat arbejde for at følge denne linje i såvel EU- som WTO-regi. Jeg vil benytte lejligheden til at gøre Folketinget opmærksom på, at skibsdesign, ny udvikling af maritim teknologi, maritime uddannelser, rederier m.v. - det, vi mere med et romantisk udtryk kalder Det blå Danmark - udgør en ikke ubetydelig del af dansk industri.
Hertil kommer efterfølgende rederidrift, og derfor vil jeg gerne under de givne omstændigheder udtrykke tilfredshed med lovforslaget og enigheden bag det, om end det tog lidt tid at få finansieringen på plads.
Men jeg forstod, at ministeren har arbejdet hårdt.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-03-14:
Tak til Socialdemokraterne for forslaget.
Vi er glade for, at der igen bliver sat fokus på området, og vi er enige i, at det er nødvendigt at sikre, at redningsberedskabet dækker bredt både med hensyn til indsatsområder og geografisk placering.
Vi er således enige i, at det er ikke er tilfredsstillende, at så få byer har den nødvendige dykkerassistance ved redningsopgaver.