runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-08:
Problemet er jo helt åbenbart, at der ikke bliver foretaget disse efterreguleringer.
Det vil sige, at der kommer til at mangle et beløb, og i hvert fald så vidt jeg er orienteret – det er faktisk også dokumenteret – forholder det sig altså sådan, at der mangler et beløb i størrelsesordenen 1 mia. kr.
Det ligger i spørgsmålet, og jeg synes måske endnu en gang, at ministeren skal være lidt forsigtig med at sige, at det ikke er korrekt.
Der er tale om, at ministeren har et ansvar for, hvordan tingene kører derude.
I øjeblikket bliver mange åbenbart sygemeldt på grund af stress – det kan vi vende tilbage til – og man får ikke det ligningsprovenu ind, man skal have.
Men det er jo ikke et spørgsmål om, at medarbejderne ikke knokler; det er et spørgsmål om, at vi har en minister og en regering, som har fravalgt at sikre, at pengene kommer ind, og det, der står tilbage, er jo, om det nogen sinde bliver rettet op.
Ministerens svar tyder på, at det gør det ikke, så de, der har kunnet tillade sig at se bort fra gældende regler, får en gevinst.
Det bliver jo konsekvensen.
Ole Stavad (S), 2006-11-08:
Jeg synes, det af hensyn til det efterfølgende forløb er interessant, at vi nu har skatteministerens udsagn om, at han mener, at ligningsindsatsen hos SKAT er tilfredsstillende, og at skatteministeren ikke mener, det er problematisk, at hans medarbejdere mener, at der med de ressourcer, der er til rådighed, og med den måde, overflytningen til staten er gennemført på, er en særdeles mangelfuld mulighed for at udføre et tilfredsstillende stykke arbejde.
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Jeg vil gerne sige, at det absolut ikke er min opfattelse, at ligningsindsatsen har været særdeles utilfredsstillende og klart mangelfuld.
Det er jo klart, at når man laver et system, hvor utrolig mange medarbejdere i SKAT bl.a. skal lære nye systemer, får nye kolleger og skal flytte arbejdssted, er de i en overgangsperiode nødt til at pakke mange af deres værktøjer ned i flyttekasser, transportere dem og sætte dem op igen, og så kan de ikke opretholde den samme produktion, alene af den grund at der er mange omkostninger ved at flytte sammen.
Men det er jo en investering i fremtiden.
Det er klart, at her i overgangsperioden i 2006 har vi ikke kunnet leve op til de forventninger til produktion, man gjorde sig, dengang man lavede Told og Skats flerårsaftale.
Jeg kan ikke bekræfte, at gælden skulle skyde i vejet med raketfart, men jeg tror, der først er behov for lige at få klarlagt, hvad det egentlig er, der er borgernes gæld til det offentlige.
Det er sådan, at når vi taler om gæld til det offentlige, sondrer vi mellem gæld, der er under opkrævning, og gæld, der er under inddrivelse.
Tidligere stod kommunerne og de statslige myndigheder selv for både opkrævning og inddrivelse af gælden af deres egne fordringer, men efter den 1. november 2005 er inddrivelse af offentlig gæld som bekendt samlet hos SKAT.
Det er korrekt, at det er en større del af den offentlige gæld, som ligger til inddrivelse.
Men for at vide, om den samlede gæld er vokset eller ej, er man nødt til at kende begge dele, både den gæld, der er til inddrivelse, og den gæld, der er til opkrævning, og der er ikke nogen, der har kunnet give mig et tal på, hvor meget der ligger til opkrævning ude i kommunerne.
Men det betyder ikke, at gælden i sig selv vokser.
Det betyder, at fordelingen mellem de to kasser, altså inddrivelse og opkrævning, bliver anderledes.
Jeg kan bekræfte, at der har været en stigning i det samlede beløb til inddrivelse siden fusionsdatoen.
Med en så stor omlægning af inddrivelsesopgaven, som tilfældet har været, var det forventet, at der ville ske en midlertidig produktionsnedgang.
Det var faktisk en del af det grundlag, som Folketinget havde, da lovforslaget blev behandlet og gennemført.
I erkendelse af, at den ønskede indsats på området ikke kunne opnås med de til rådighed værende midler, har SKAT faktisk opprioriteret inddrivelsesområdet, så det er blevet opnormeret med 200 årsværk.
Denne opnormering er vi i gang med at gennemføre, og det er en lokal opgave at udmønte den, så man lokalt vurderer, hvilke personer der skal overgå til at arbejde med inddrivelse af gæld til det offentlige.
Ud over den personalemæssige opprioritering arbejdes der desuden her og nu med at forbedre funktionaliteten i de eksisterende edb-systemer, indtil vi kan tage et nyt it-system i brug på inddrivelsesområdet, hvilket vi forventer vil ske i 2009.
Ole Stavad (S), 2006-11-08:
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om det, han siger, er en benægtelse af de meget vedholdende udtalelser fra centrale skattemedarbejdere om, at den ligningsindsats, som man har været i stand til at udføre, efter at staten overtog opgaven, har været klart utilfredsstillende og særdeles mangelfuld.
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Tværtimod vil der i 2006 fortsat blive betalt en lang række skattekroner ad fordøren – moms, afgifter, A-skat m.v. – og de bliver afregnet, sådan som de skal.
Der vil også være en lang stribe kontroller, der sørger for, at de personer, der ikke selv afregner den korrekte skat, vil blive kontrolleret, og her vil der blive efterreguleret.
Men det er korrekt, som spørgeren antyder, at den måde, vi gør vores arbejdsindsats op på i dag, bliver ændret fra og med januar 2007.
I stedet for at måle, hvor mange virksomheder vi besøger, og hvor mange bilag vi vender i den enkelte virksomhed, måler vi på, om vi prioriterer vores indsats rigtigt, altså om vi vælger de tungere sager og de sværere sager, som jo giver os det størst mulige provenu i kassen.
Hvis men ser det som et billede, går vi stort set væk fra at måle, hvor meget benzin vi hælder på motoren, til at måle, hvor langt vi egentlig kommer med vores indsats, og det er en meget mere intelligent måde at måle den indsats, SKAT skal gøre, på end den måde, vi hidtil har brugt.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-08:
Vil det virkelig sige, at ministeren er af den opfattelse, at alt er, som det skal være?
Hvis det ikke er 1 mia. kr., er det så 900 mio. kr.?
Hvor meget drejer det sig om?
Som sagt synes jeg måske, ministeren skal være lidt forsigtig med ikke at ville indrømme, at der er en stor difference, for det er jo noget, man kan gøre sig bekendt med.
I denne sammenhæng kan ministeren vel også indrømme, at man har meget, meget store problemer derovre, fordi man har opgivet målsætningerne for indeværende år.
Det ligger der jo også dokumentation for.
Der er ingen pointmål efter 2006, så man har altså simpelt hen opgivet at sikre, at pengene for i år kommer ind.
Der er sådan set tale om et skattefrit år.
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Jeg kan sige klart og tydeligt, at der ikke ligger nogen opgørelse i regnskaberne og bogholderiet, som viser, at der skulle være en forskel på 1 mia. kr. mellem ligningsopgørelsen fra 2003 og ligningsopgørelsen fra 2004, og da det er det, der er blevet spurgt om, må jeg benægte, at der skulle være en forskel på 1 mia. kr.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-08:
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om det ikke er korrekt, at der for de to perioder, der nævnes i spørgsmålet, foreligger opgørelser, der viser, at der er en mangel på præcis 1 mia. kr. Kan ministeren ikke bekræfte det?
Hvis ministeren skulle vælge det uforsigtige svar, at det ikke kan bekræftes, kunne jeg måske anbefale ministeren at gå hjem og kigge i bogholderiet for at se, om det ikke er rigtigt, at der ligger klare og præcise opgørelser, som viser, at der mangler 1 mia. kr. det seneste år.
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Spørgsmålet lyder, om ministeren kan bekræfte, at ligningsprovenuet ved majafregningen i 2006 for indkomståret 2004 er faldet betydeligt osv. osv.
Sagen er sådan set, at i maj 2006 er der foretaget en afregning for indkomståret 2003, altså det foregående år, så spørgsmålet hænger ikke sammen med, hvordan tingene ser ud i virkelighedens verden.
Men hvis jeg skal gå lidt videre, kan jeg sige, at i forbindelse med gennemførelsen af den kommunale finansieringsreform er det blevet besluttet, at i 2007 og de følgende år skal der ikke foretages nogen efterregulering af skatter og tilskud vedrørende år, der ligger forud for kommunalreformens ikrafttræden, altså forud for den 1. januar 2007.
De nye kommuner vil sådan set ikke blive berørt af arv og gæld fra gamle kommuner.
Den sidste afregning i det gamle system blev derfor afregningen her i 2006, og den vedrører indkomståret 2003 og er sket på baggrund af en opgørelse pr. 1. maj 2005.
Derfor er det irrelevant at tale om et ligningsprovenu for 2004.
Ved fastsættelsen af bloktilskuddet for 2007 og de efterfølgende år tages der hensyn til, at der ikke sker afregninger af skatter og tilskud vedrørende tidligere år.
Bloktilskuddet fastsættes sådan, at der er balance i den kommunale økonomi set under et, så der bliver altså ikke tale om, at kommunerne bliver snydt på grund af bortfald af efterregulering.
Formålet med indsatsstrategien er at skabe grundlag for, at flere og flere skattekroner så at sige kommer ind ad fordøren, fordi borgere og virksomheder i stigende grad efterlever reglerne.
Ressourcerne skal sættes ind der, M013s08560926tojo.fm Page 872 Friday, January 5, 2007 12:54 PM hvor effekten er størst, og det betyder, at det er kontrollen med de bevidste snydere, der bliver optrappet.
Lise von Seelen (S), 2006-11-08:
Et gennemsnit på 8,4 dage opfatter vi ikke som værende få lukkedage.
Vil ministeren være enig med mig i, at de familier, som bliver mest berørt af, at de måtte have børn i dagtilbud, der lukker så mange dage om året, vil være de mest sårbare familier, og det vil være enlige forsørgere, som i højere grad bliver ramt af de her lukkedage end andre?
Vil ministeren være enig med mig i, at der, hvor vi snakker om, at vi netop vil tage initiativer for at støtte de mest sårbare familier, er lukkedagene og stigningen i antallet af lukkedage lige præcis det, der gør, at hverdagene bliver sværere for de sårbare og de enlige forsørgere?
Det er også en af grundene til, at jeg er lidt optaget af, at disse lukkedage nu ikke får for vidt et omfang.
Det er også noget, kommunerne må have lov til i en eller anden udstrækning selv at bestemme.
Jeg ved ikke, om Socialdemokratiet har tænkt sig at fremlægge forslag om, at det skal være forbudt for kommunerne at have lukkedage overhovedet.
Nu er det mig, der skal svare og ikke stille spørgsmål, men det ville være interessant at vide det.
Jeg er optaget af problemstillingen.
Det er derfor, jeg har oversendt undersøgelsen og nu også vil oversende en ny undersøgelse til Familie- og Arbejdslivskommissionen, fordi det så kan indgå i mine overvejelser, om der er behov for nogle tiltag, hvad angår lukkedage, for skete det i et meget vidt omfang, ville det jo være i strid med pasningsgarantien, men det er ikke mit indtryk, at det generelt sker i så vidt et omfang på nuværende tidspunkt – men det er jo det, vi skal have undersøgt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-08:
Det er selvfølgelig også interessant at vide, hvor stor en del af den gæld, der er – for der er altså opstået en gæld, efter at inddrivelsen er gået over til staten – kommunerne har til gode.
Det har jeg ikke spurgt om, men det må jeg vende tilbage til, for det har jo selvfølgelig en betydning derude, og jeg går ud fra, at ministeren også er indstillet på at svare på det.
M013s08560926tojo.fm Page 875 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at jeg mener, at der er lavet et flot stykke arbejde af medarbejderne i SKAT.
Jeg deler ikke den nedgørelse af SKATs medarbejdere, som hr. Ole Stavad giver udtryk for her.
Jeg synes faktisk, de har gjort et godt stykke arbejde, når man tænker på, at det har været en besværlig proces med overdragelse, indlæring af nye systemer, indkøring af ny it m.v.
Det er klart, at der har været manglende mulighed for at lave præcis det samme arbejde, men samtidig kan vi se, at vi har forstået og formået at få mindst det samme beløb i kassen som hidtil.
Ja, vi har faktisk fået flere penge i form af skatter og afgifter i statens kasser.
Det, vi kan se, er, at vi er begyndt at arbejde efter vores indsatsstrategi, hvor det, der er vigtigt, ikke er, at vi skal regulere efterfølgende, men at vi beregner den rigtige skat fra starten, så det er færrest muligt, der får problemer med deres skat, og vi kan bruge vores ressourcer til at kontrollere mere effektivt der, hvor der er de største problemer.
I stedet for at måle antallet af virksomheder, vi kommer ud i, måler vi på, at vi kommer ud i de rigtige virksomheder.
Vi skal altså sørge for at komme ud i de virksomheder, hvor problemerne er.
Det er den indsatsstrategi, som SKAT er i gang med at implementere, og det synes jeg faktisk at Folketinget skulle tage og bakke op, for derved bruger vi de samfundsmæssige ressourcer de steder, hvor behovet er størst.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-08:
Jeg må sige, at jeg synes, det er stærkt urovækkende, at den ansvarlige minister for det her område åbenbart er fuldstændig tilfreds med den sagsbehandling, der har været, og ikke mener, at noget kunne have været gjort anderledes, på trods af at jeg tror, at det er klart for hele befolkningen, at her var vi ved at begå uret imod et 15-årigt menneske.
Det virker fuldstændig paradoksalt.
Page 881
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Jamen jeg vil jo bare forholde mig til, at så snart der ligger nye oplysninger i en sag på et hvilket som helst tidspunkt i sagens forløb og sådan set også efter en afgørelse, er vi altid klar til at se på, om de nye oplysninger giver grundlag for en ny vurdering af sagen.
Og det gjorde det i den her sag, og det er jeg sådan set godt tilfreds med.
Og jeg er også glad for, at de, der har været involveret i den her sag, er tilfredse med sagens afgørelse.
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Jeg bliver nødt til at gentage: Borgernes gæld til det offentlige er delt op i to kasser, nemlig gæld, der er under opkrævning, og gæld, der er under inddrivelse.
Kommunerne kan vælge at overflytte gæld fra opkrævning til inddrivelse, på samme måde som statslige myndigheder, der ønsker, at SKAT skal stå for inddrivelsen, kan vælge at overflytte gælden fra opkrævningsdelen til inddrivningsdelen.
Hvis man skal vide, om borgernes gæld til det offentlige er steget eller faldet, skal man kende begge dele, og det gør jeg ikke.
Jeg har spurgt KL, om de gør det, men jeg har ikke fået noget svar, og derfor er der ingen, der kan sige, om borgernes samlede gæld til det offentlige er steget eller faldet.
Den er fordelt på en række forskellige områder, men det er intet udtryk for, at den samlede gæld skulle være steget i den samme takt.
Det kræver altså en viden om, hvor meget der ligger til opkrævning, og den viden har jeg ikke.
Men jeg vil gerne bede dem, der måtte ligge inde med oplysninger om det, om at stille dem til rådighed, for det kunne være meget interessant.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Der ligger også oplysninger fra UNHCR, de senest opdaterede.
Det, vi i det her tilfælde har fået besked på fra UNHCR, er, at de er på vej med nogle nye – det, de kalder position papers – anbefalinger og nogle nye vurderinger af situationen i Sri Lanka.
Og her har vi jo faktisk gjort det, inden vi overhovedet har fået de papirer, at vi er stoppet op og har sagt: O.k., det får også konsekvenser allerede nu for den her konkrete sag.
Så vil jeg bare, med hensyn til hvilken karakter det brev har, som jo også har været til stor diskussion,
sige, at Holland har faktisk fået et lignende brev, fordi der også har været en tilsvarende sag der.
Det er ikke sådan, at der har været kastet et særligt blik på Danmark, men UNHCR har, fordi de er ved at lave nogle nye vurderinger, gjort os opmærksom på, at det er de på vej med.
Og den oplysning har vi selvfølgelig været glade for at få.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-08:
Jeg må sige, at jeg er forundret.
Det var altså kun skæbnen og måske pressens mellemkomst, der gjorde, at den her dreng ikke endte som børnesoldat på Sri Lanka.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at det drejer sig om noget generelt, for det er det dilemma, jeg tit står i her i salen, at jeg naturligvis ikke kan kommentere den konkrete sag i Folketingssalen.
Jeg kan imidlertid helt generelt oplyse, at der ved behandlingen af konkrete afgørelsessager altid sker en individuel bedømmelse af forholdene i den individuelle sag.
Det er altid sådan, at en sag kan genoptages, hvis der kommer nye væsentlige oplysninger frem; ja, vi skal faktisk tage sagerne op, hvis der kommer nye oplysninger, og det synes jeg er helt fornuftigt.
I det konkrete tilfælde, som spørgsmålet sigter mod, har der netop været tale om, at der kom nye oplysninger frem i form af ændrede anbefalinger fra FN's Flygtningehøjkommissariat, UNHCR.
Når UNHCR retter henvendelse til de danske myndigheder og oplyser, at UNHCR på grund af situationen i et bestemt land er ved at revurdere og meget snart vil komme med nye anbefalinger, tager Integrationsministeriet naturligvis sådanne nye oplysninger til efterretning.
En uledsaget mindreårig asylansøger kan få opholdstilladelse i Danmark, hvis den mindreårige vil blive bragt i en reel nødsituation ved en tilbagevenden til hjemlandet.
Når myndighederne behandler sådanne sager, lægges der bl.a. vægt på, om den mindreårige i sit hjemland vil have et sikkert familiemæssigt eller andet lignende socialt netværk, og der bliver lagt vægt på baggrundsoplysninger om forholdene i hjemlandet.
Lad mig derfor blot understrege, at myndighedernes ændrede vurdering af sagen altså skyldes, at der kom nye oplysninger frem.
Der er ikke tale om, at der er begået fejl i de tidligere afgørelser i sagen.
Nye oplysninger resulterer i en fornyet vurdering.
Den afgørelse, som dette spørgsmål sigter mod, er altså helt efter bogen og fuldt ud i overensstemmelse med den praksis, der har været siden 1993, og som altså også har været praksis under den tidligere regering.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-08:
Ja, det er jo en sag, som med rette har optaget sindene mange steder, og som handler om den behandling, som en 15-årig tamilsk dreng fik i Danmark i forbindelse med sin asylansøgning og den efterfølgende behandling, som altså endte med, at han ved FN's mellemkomst alligevel fik lov til at blive i Danmark.
Jeg vil gerne understrege, at spørgsmålet her jo ikke går på, at vi skal diskutere den konkrete sag, det kan vi selvfølgelig ikke gøre her.
Det, der er spørgsmålet her, er, hvilke konkrete initiativer ministeren i lyset af den sag har tænkt sig at tage for at rette op på de åbenlyse fejl, der må være sket, idet vi jo var meget tæt på at sende en M013s08560926tojo.fm
Page 880
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
15-årig dreng tilbage til en uvis skæbne – potentielt set som børnesoldat på Sri Lanka
Det er derfor, interessen altså samler sig om det generelle, hvor jeg mener, at offentligheden må have en interesse i at få at vide: Hvad gør ministeren nu for at sikre os imod gentagelsestilfælde?
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Det viser lidt om spørgernes indsigt i Skats arbejde, at man nu mener, at stigningen skyldes indsatsstrategien.
Stigningen er sket fra november til august.
Vi begyndte at arbejde med indsatsstrategien fra august og frem.
Det viser altså bare, at spørgerne ikke har sat sig ind i, hvad det er, der foregår i SKAT, og i, hvilken ændring af Skats arbejde indsatsstrategien er.
Når der nu lige præcis nævnes nogle områder, og det spørges: Skulle vi ikke bruge flere kræfter på det?
Jo, jeg synes da, at vi skal bruge flere kræfter på dem, der laver økonomisk kriminalitet.
Jo, jeg synes, vi skal bruge flere kræfter på transfer pricing for at sikre, at de store selskaber, der har mulighed for at jonglere rundt med pengene, betaler den rigtige skat.
Det er det, der sker med indsatsstrategien, fordi vi prioriterer indsatsen, så den store mængde danskere vil opleve, at der bliver mindre kontrol med dem, fordi deres skatteforhold kører stort set automatisk, fordi skatten bliver betalt gennem deres arbejdsgiver, end der bliver med dem, som snyder.
Vores kontrolfolk, vores indsatsfolk skal prioritere deres kræfter mere målrettet mod dem, der ikke vil betale skatten.
Så det er en god strategi, og de, der har lyst til at snyde, skal have det hårdere i fremtiden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-08:
Det kunne da være en mulighed, når M013s08560926tojo.fm Page 877
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
man ser den vækst, der forekommer med disse 5 mia. kr. ekstra, der nu ligger og ikke er drevet ind.
Det er jo alle andre ærlige mennesker, der betaler for det, fordi skatteministeren holder hånden over dem, der laver den slags udsættelser af deres betalinger.
Det er det, der sker.
Ærlige mennesker står nu for at skulle finansiere disse 5 mia. kr., fordi ministeren ikke sørger for at få pengene indkrævet.
Jeg synes, det er ærgerligt for folk i det her land, som gerne vil betale det, de skal betale og hverken mere eller mindre, at de skal opleve, at nogle bliver fri.
Så har skatteministeren åbenbart den fuldstændig naive opfattelse, at folk altid selv kommer og siger, hvad de skal af med i skat.
Jeg skal bare mindre om sagen med hr. Hovmand og TDC, hvor der jo netop var tale om en afprøvning af grænser.
Jeg går ud fra, at skatteministeren ved, at den slags afprøvninger sker på alle områder hver eneste dag, fordi der er nogle, der bestemt vil betale så lidt som muligt – og helst mindre.
Ole Stavad (S), 2006-11-08:
Derfor vil jeg godt spørge: Hvor kommer de 200 medarbejdere fra?
Tages de 200 medarbejdere ikke fra ligningsopgaver og andre opgaver, som SKAT skal løse?
For jeg kan ikke se, at de er blevet reduceret.
Det drejer sig om over 2.000 medarbejdere.
Og skatteministeren planlægger enten at fyre eller lade være med at genansætte andre, når nogle fratræder.
Det her sejler, vil jeg sige til skatteministeren.
Hvornår får den ærlige skatteyder en mulighed for at blive forsvaret af en skatteminister, i stedet for at det altid skal dreje sig om fuskerne?
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Det er fuldstændig op til kommunerne selv at vælge, hvornår de gør det, og man kan stille sig selv det spørgsmål, om det ikke er sådan, at når kommunerne har en opgave, som de enten kan løse for egne midler eller få andre til at løse for de pågældendes midler, kunne der måske være kommuner, der havde en interesse i at få staten til at løse opgaven for sine midler og derfor oversendte fordringerne tidligere.
En lang række spørgsmål om f.eks. bødekrav er løbende blevet overført fra politiet til staten i forbindelse med den aftalte overgangsordning mellem politiet og staten.
Men det er altså kommunerne selv, der vælger, hvornår de vil overflytte pengene fra opkrævning til inddrivelse, og det er derfor, jeg har bedt kommunerne om at give mig en opgørelse af, hvad beløbet til opkrævning var den 1. november 2005.
Så ved vi, hvorfra vi er startet, og så kan vi også diskutere, hvor langt vi er kommet.
Men når vi ikke kan få oplysning om, hvorfra vi er startet, er det altså irrelevant at diskutere, hvor langt vi er kommet.
Det svarer lidt til at skulle vurdere længden af et kuglestød ved at se, hvor kuglen lander, uden at vide, hvor kuglestøderen står.