runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Hvis vi starter bagfra: Jeg troede rent faktisk, at det var det samme, der lå i det SR-skatteloft, der var lagt op til, nemlig et loft over stigningen i takt med inflationen, og da inflationen er den samme på landsplan, må den samme skævhed geografisk jo være genspejlet i Socialdemokratiets skatteloft bare med et højere niveau for alle, så alle husejere kommer til at betale lidt mere, men stadig væk med den samme skævhed.
Men det kan være, at man nu er i gang med endnu en ændring af det skatteloft, som er temmelig upræcist, og det ville glæde mig meget, hvis man får det præciseret noget mere.
Når det drejer sig om bustrafikken, så har jeg kunnet søge oplysninger frem om, hvor stor en andel den brugerfinansierede del af bustransportudgifterne har været tilbage fra 1996 og frem til 2004.
Der har de altså ligget og svinget fra højst 0,63 til i dag 0,57, og det vil sige, at man har haft en udvikling i forhold til, hvor stor en andel af buspriserne, som brugerne har betalt, på ca. 0,6 gennem hele perioden plus/minus ...
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-24:
Jeg troede egentlig, at vi kunne være enige om, at når man flytter fra skattebetaling til brugerbetaling, som man har gjort efter de beregninger, der ligger fra Danmarks Statistik, er man klar over, at det vejer meget mere for de lavtlønnede end for dem, der ligger midt i, og at det er endnu lettere for de højtlønnede at betale en brugerbetaling.
Det er jo konsekvensen af det, der er sket her.
Man har lavet lettelser for de højestlønnede, for det er trods alt nemmere at betale 5.700 kr., hvis man tjener en hel million, end hvis man tjener en halv million.
Så troede jeg egentlig, at skatteministeren, da jeg forleden så ham på tv, var blevet så meget klogere, at han erkendte skævheden i skattestoppet på boligen.
Som jeg sagde: I provinsen giver det omkring 400 kr. til en boligejer, for de dyreste boliger nord for København, i Gentofte, giver det 6.000 kr.
Jeg forstår, at skatteministeren synes, at det er i orden.
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Nu bliver jeg meget forvirret, for jeg kan ikke forstå, om jeg skal opfatte hr. Jens Peter Vernersens udlægning sådan, at Socialdemokratiet er i gang med at løbe fra deres eget skatteloft over ejendomsværdiprisstigningerne, hvor man jo har sagt, at ejendomsværdiskatten kun må stige i takt med inflationen.
Det vil jo også betyde, at præcis den samme skævhed så i givet fald vil afspejle sig i det socialdemokratiske skatteudspil.
Det synes jeg er interessant.
Det må jeg bare forholde mig til.
Jeg kan ikke genkende de 5.500 kr., der er nævnt i spørgsmålet.
Jeg har ingen mulighed for at kommentere det, da det ikke er anvist, hvor de kommer fra.
Det, jeg kan se, er, at prisstigningerne på børnepasning er markant lavere for en familietype med en indkomst på 500.000 kr., end den var under den tidligere regering.
Jeg kan se, at vi har stoppet væksten i de grønne afgifter.
Må jeg minde om den tidligere finansminister, fru Pia Gjellerups, besvarelse, inden hun stoppede med at være finansminister, hvor hun sagde, at de grønne afgifter under SR-regeringen var steget 115 pct. ...
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Så kan jeg næsten færdiggøre sætningen, for den tidligere regering lavede ikke afgørende ændringer i de grønne afgifter uden hver gang at kompensere dem med de laveste indkomster, men det glemmer hr. Kristian Jensen, undskyld, skatteministeren hver gang.
Jeg vil godt ind i en sådan lidt mere ordentlig holdningsdiskussion med skatteministeren, for jeg respekterer jo meget, at vi har forskellige synspunkter; der er noget, vi er enige om, der er meget, vi er meget uenige om.
Det er jo fair nok, at den nuværende regering har valgt et skattestop, som har nogle konsekvenser.
En af konsekvenserne er jo, at der så skal betales på en anden måde.
Det, vi kan konstatere efter Danmarks Statistik, er, at der har været nogle ekstremt store prisstigninger, specielt på de områder, som de med de lavere indkomster betjener sig af, bus, børnepasning osv.
Der er bare et spørgsmål: Mener skatteministeren, at det er en fair måde, og er det det, man gerne vil nå med sit skattestop?
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Hvis jeg så skal afslutte sætningen, er den, at en familie med de laveste indkomster har haft en stigning i grønne afgifter på 115 pct., hvorimod en direktørfamilie havde en stigning i de grønne afgifter på kun 35 pct.
Det vil sige, at det, man gennemførte med de grønne afgifter under den tidligere regering, var markant socialt skævt.
Så må jeg igen fastholde, at når man kigger på dagpasningsudgifterne for forskellige familietyper, bl.a. den familietype, der har en årsindkomst på 500.000 kr., jf. det svar finansministeren gav mig i juni måned, så lå prisstigningerne markant højere under den tidligere regering, end de ligger under den nuværende regering, samtidig med – og det er jo værd at holde fast i – at der ikke var noget skattestop, samtidig med at de grønne afgifter steg, samtidig med at kommuneskatterne steg løbende, så der var en vækst i kommuneskatterne på over 3 procentpoint i den periode, hvor den tidligere regering sad.
Alt sammen var det med til at gøre, at borgernes råderum blev indskrænket, hvor denne her regering udvider borgernes råderum.
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Jeg forstår godt skatteministerens behov for misinformation.
Den tidligere regering gennemførte en massiv forhøjelse af fripladsgrænserne, som de lavere indkomster fik gavn af.
Men vil skatteministeren ikke forholde sig til, om han virkelig mener, at det er ordentligt ud fra de holdninger, som Venstre og regeringen står for, at konsekvenserne af det skattestop, som regeringen har indført, er, at de rige får store lettelser, de små indtægter får meget små lettelser, de fattige får store prisstigninger og brugerbetalinger, som de rige stort set undgår.
Er det en acceptabel konsekvens af det skattestop, som skatteministeren er sat til at forvalte?
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Jeg kan slet ikke genkende den præmis, som spørgsmålet bliver stillet ud fra.
Derfor vil jeg helt afvise spørgsmålet.
Det, der er kendsgerningen, er, at hvis man tager børnepasningen, også hvis man tager den for en lavere indkomstgruppe, hvis man f.eks. tager den for indkomstgruppen med en årsindkomst på 380.000 kr., så kan man se, at det kun er, hvis man kun har ét barn, at der under den tidligere regering har været en lavere prisudvikling end under den nuværende regering.
Hvis man har to eller tre børn og en årsindkomst på 380.000 kr., ja, så ville man have haft en højere eller en tilsvarende prisstigning, som der er under den nuværende regering
Der er ikke under denne her regering sket en voldsom vækst i brugerbetaling, som der bliver lagt op til.
En gennemsnitlig husstand får 1.700 kr. mere til rådighed næste år på grund af skattestoppet.
Hvis man tager skattelettelserne med og tager en typisk LO-familie med to børn, så vil de få godt 17.000 kr. mere til sig selv næste år, end de ville have fået under den tidligere regerings politik, hvis den havde været videreført.
Jacob Buksti (S), 2004-11-24:
Jeg synes, at den måde, som skatteministeren optræder på, næsten er grænsende til det uacceptable.
Skatteministeren kunne godt tage og forholde sig til det spørgsmål, der er stillet, hvor skatteministeren bl.a. er blevet bedt om at belyse den sociale profil af den ekstra regning, der er her.
Ministeren er ikke blevet bedt om at komme med sammenligninger med både det ene og det andet historiske tilfælde.
Ministeren kommer her og har knap nok forberedt sig.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, det er jo ikke tal, vi har opfundet, det er Danmarks Statistiks forbrugerprisindeks, og det er offentliggjort.
F.eks. fremgår det af pkt. 07.3.2.1 om bustransport, at der fra januar-oktober 2001 til januar-oktober 2004 er sket en stigning på 20,4 pct.
Hvis man tager den kombinerede persontransport, det er pkt. 07.3.5 i Danmarks Statistiks forbrugerindeks, er der sket en stigning på 26 pct.
Ministeren burde da i det mindste forholde sig til det og ikke komme og sige, at han ikke kender det.
Det står der, det er offentliggjort af Danmarks Statistik.
Det kan da ikke være rigtigt.
Mogens Lykketoft (S), 2004-11-24:
Hvis det af en eller anden grund ikke er blevet klart for statsministeren, hvorfor de her spørgsmål er blevet rejst, så skal jeg bare lige gentage det: Det er de, fordi vi godt kunne tænke os, at den danske regering havde en mere selvstændig og en mere kritisk holdning til, hvordan koalitionen i Irak, som man har bragt os ind i, skal udføre sit arbejde.
Det er i håb om på den måde lettere end ved de nuværende og hidtil anvendte metoder at vinde de fleste irakeres tillid og opbakning til den demokratiske udvikling, som jo er begrundelsen for, at vi, til trods for vi måske kunne forestille os andre og mere nyttige måder, som Danmark kunne bidrage til Iraks genopbygning på, alligevel er gået med til det næste halve års forlængelse.
Jeg tror ikke, at der er nogen som helst uenighed mellem det, den franske udenrigsminister har sagt i Sharm el Sheikh, og det, vi mener.
Det, vi stiller spørgsmål til statsministeren om, er, om han har nogen som helst selvstændig opfattelse af, hvordan koalitionen skal anvende sine kræfter i Irak, og om han nogen sinde har tænkt sig at fremføre den over for USA.
Bodil Kornbek (KD), 2004-11-24:
Fru Anne-Marie Meldgaard spurgte, om vi kunne være sikre på, at vi modtog de her 500 flygtninge pr. år.
I bemærkningerne til lovforslaget, hvor man opererer med noget, der hedder indførelse af en flerårig kvote, en 3-årig kvote, dvs. 1.500 kvoteflygtninge over en 3-årig periode, står der, at »såfremt det ikke skønnes muligt at opbruge kvoten, skal ubrugte pladser, herunder de dertilhørende midler til integration, konverteres til støttemidler, der skal øremærkes til genbosætningsarbejde i tredjelande.«
Jeg vil så gentage spørgsmålet: Kan vi være sikre på, at Danmark modtager de 500 kvoteflygtninge, som vi er forpligtet til om året, også hvis der bliver indført en 3-årig kvote?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-24:
Det har jeg alt sammen redegjort for i dag.
Jeg konstaterer bare, at i morgen står regeringen og Socialdemokraterne og andre partier sammen om at forlænge de danske soldaters tilstedeværelse i Irak med et mandat for deres opgave, som vi også er enige om.
Så er det bare, jeg undrer mig over, at Socialdemokratiets formand i dag prøver at grave en grøft, som jeg ikke føler eksisterer.
Jeg synes, at dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik tjener sig bedst ved, at den kan hvile på et så bredt fundament som muligt.
Derfor glæder jeg mig over, at vi i morgen stemmer sammen om at forlænge de danske soldaters tilstedeværelse i Irak, men jeg beklager, at vi i dag skal bruge tid på at skabe kunstige skel.
Jan Trøjborg (S), 2004-11-24:
Jeg er selvfølgelig glad for, at statsministeren interesserer sig for, hvordan jeg har det, og at han har sin egen fortolkning af det.
Imidlertid tror jeg, at jeg ved, hvordan statsministeren har det.
Han synes, det er sjovt at prøve at se, om han kan lave lidt polemik og et forsøg på at tegne forskellige linjer i den socialdemokratiske spørgerække.
Jeg kan fortælle, at det er der ikke tale om.
Tværtimod tror jeg, at jeg har været en af dem, der har været mest kritisk over for regeringens passive tilpasning til den amerikanske indsats i Irak efter krigen.
Jeg synes, det er trist for den videre danske debat, at regeringen har været så ukritisk i forhold til, hvordan amerikanerne har tilrettelagt forsøget på at vinde freden.
Jeg har udtrykt mig ganske skarpt i forhold til den amerikanske indsats, men jeg skal da gerne gentage det næste onsdag, hvis statsministeren opfordrer til det.
Jeg vil gerne sige, at jeg jo følte, at der var lidt imødekommenhed hos statsministeren, men at han ikke havde fået forberedt sig på spørgsmålet og ikke havde læst det.
For det, jeg spørger om, er rent faktisk: Kan Folketinget få en samlet status i foråret i god tid, inden vi igen får en diskussion om forlængelse af det danske mandat?
Vi har, synes jeg, et forholdsvis mangelfuldt grundlag for diskussion om og stillingtagen til forlængelse af mandatet.
Derfor vil jeg gerne bede om, at statsministeren i hvert fald går hjem og tænker over det.
Så kan vi jo mødes senere her i spørgetiden og håbe, at jeg kan få et mere positivt svar, altså at vi kan få et sådan konsolideret grundlag for den videre debat om dansk deltagelse i Irak.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-24:
Jeg mener, at det er en helt forkert opfattelse at have, at man skal skrive under på det, fordi der er nogle, der tror, at man vil gøre noget, der er forkert.
Jeg mener faktisk tværtimod, at når man kommer til et land, så tror jeg ikke, man kommer med – det bør man i hvert fald ikke gøre – en negativ indstilling til det land, sådan at det, man bliver forelagt, opfattes negativt.
Når fru Elsebeth Gerner Nielsen spørger om, hvorfor det lige netop er udlændinge, som skal skrive under, er det jo, fordi de kommer til landet og skal igennem en proces med integration, med danskundervisning osv.
Derfor er det da meget naturligt at sige: Vil du ikke nok være venlig at skrive under på det her papir, sådan at du kender de regler og de betingelser, der er i landet, og du samtidig, allerede inden du kommer, kan vise den loyalitet over for det nye land, du er kommet i, som sådan en underskrift byder.
Karen J. Klint (S), 2004-11-24:
Jeg hørte, at ordføreren indledningsvis skosede Socialdemokraterne for at være imod integration, og jeg kunne da godt tænke mig at få uddybet, om det er en opfattelse i Venstre, at Socialdemokraterne skulle være imod integration.
Det kan være, at vi ikke er enige i alt inden for udlændingepolitikken, men netop integration har jo altid været målet og stået forrest i de forslag, vi er kommet med.
Det er en del af spørgsmålet, men jeg vil egentlig også gerne drøfte kvoteområdet, hvor vi synes, at der er nogle problemer med udvælgelseskriterierne.
Der er helt fint, at der bliver flere af dem.
Hvordan kommer vi til at opfylde reglerne for de svageste?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-24:
Til det første spørgsmål, om Socialdemokratiet er mod integration: Det sagde jeg ikke.
Jeg sagde, at Socialdemokratiet i den tidligere regering, som det jo ledede, fuldstændig havde ladet stå til på integrationsområdet.
Jeg må indrømme, at Socialdemokratiet jo i samarbejde med den her nye VK-regering er gået ind i arbejdet, men det er bare mange, mange år for sent, at Socialdemokratiet har fattet, at det var vigtigt at gøre noget ved integrationen.
Med hensyn til de nye udvælgelseskriterier er spørgsmålet, hvem vi kalder de svage flygtninge.
Altså det er, som om der i spørgsmålet ligger, at fordi man er veluddannet og kan klare sig i det danske samfund, er man mindre svag som flygtning end en person, der ikke er veluddannet.
Sådan føler jeg det ikke.
Derfor mener jeg, at det er en helt forkert problemstilling.
Karen J. Klint (S), 2004-11-24:
Så vil jeg da godt oversætte lidt af det, jeg mener med svage.
Der står meget klart i lovforslaget, at folk, som er analfabeter, folk, som har nogle handicap, folk, som har smitsomme lidelser, som de garanteret ikke kan få behandling for i de der lejre i nærområderne, de er opsamlet fra, vil få sværere ved at komme til Danmark, fordi der er nogle indbyggede barrierer i den lovgivning, som vi har til drøftelse i dag.
Så der er forskel på nuancerne hos de mennesker, der bor i lejrene, og det er bare den erkendelse, jeg gerne vil have.
Socialdemokraterne har aldrig i nogen som helst regering arbejdet for, at der skulle være parallelsamfund i Danmark.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-24:
Nej, det er rigtigt, men den politik, der blev ført, dannede basis, grundlag for, at der er blevet parallelsamfund og ghettoer i det danske samfund, fordi Socialdemokratiet netop ikke gjorde noget ved integrationen, men bare lukkede folk ind uden at sørge for, at de fik en værdig tilværelse.
Se, det er problemet.
Med hensyn til antallet af syge flygtninge, som skulle komme til Danmark, siger lovforslaget jo ikke noget om, at der skal blive færre.
Det bliver det samme.
Men det er da klart, at det her udvælgelseskriterium jo er et tillæg til alle de andre.
Der er jo allerede nu kriterier, man går ind og kigger på kvoteflygtninge.
Det her med, hvordan man kan falde til i det danske samfund, er bare et yderligere kriterium, så jeg kan simpelt hen ikke se problemet, for det er vel også sådan, og det er jo derfor, at de kriterier bliver lavet, at det ikke gør noget, at man også bruger fornuften, når man udvælger kvoteflygtninge, sådan at der er nogle flygtninge, der kan komme til Danmark, mens andre flygtninge kan komme til andre lande, hvor de måske vil falde bedre til.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-11-24:
Socialdemokratiet har i meget lang tid ønsket, at der skulle være obligatorisk danskundervisning for familiesammenførte, så vi hilser selvfølgelig det velkommen, hvad angår den del af forslaget.
Jeg skal så spørge Venstres ordfører: Hvorfor ønsker man ikke også fra Venstres side, at det bare skal stå helt i neon, at det er obligatorisk, at de folk skal lære dansk?
Det er ikke formuleret efter bedste evne i det her forslag.
Jeg synes, at det skulle pensles meget mere ud.
Er det en garanti fra Venstre om, at der ikke kommer færre kvoteflygtninge til Danmark?
Er det en garanti for, at Danmark modtager kvoteflygtninge?
Det er meget, meget vigtigt i hvert fald at få den garanti for, at det ikke er et spørgsmål om ligesom at skvise mange af den gruppe ud i nærområderne med det samme.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-11-24:
Jeg vil sige for mit eget vedkommende, at hvis jeg kom til et andet land og skulle starte med at skrive under på, at jeg ville opføre mig ordentligt, så ville jeg føle det stærkt diskriminerende, når jeg samtidig fik at vide, at det var der ingen andre borgere i det pågældende land, der skulle.
Med andre ord var der den opfattelse af mig som udlænding, at jeg selvfølgelig ville have en anden adfærd end landets egne borgere.
Af samme grund kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er det for et vidensgrundlag, der ligger til grund for, at det netop er udlændinge, der skal skrive under på, at de ikke vil tæve deres koner, og at de vil opdrage drenge og piger lige?
Er der lavet en undersøgelse, som tyder på, at alle uden for Danmark simpelt hen opfører sig værre end danskerne selv?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-24:
Jeg mener, at det om danskundervisningen og den måde, det er formuleret på, står ganske klart.
Det drejer sig om, at de, der bliver familiesammenført, og i øvrigt de flygtninge, som har fået opholdstilladelse, og som stadig bor i asylcentrene, skal have en bedre og mere effektiv danskundervisning.
Det, der egentlig har manglet også op igennem 1990’erne, er, at de familiesammenførte fik en mulighed for at få danskundervisning.
Derfor mener jeg, at det står ganske klart.
Så jeg forstår ikke helt, at der skulle være tvivl om det, men nu vil jeg godt sige, at Venstre går ind for at fastholde, og jeg kan ikke se, at der er nogen, der har sagt det modsatte i regeringen, at vi skal modtage 500 kvoteflygtninge om året.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-11-24:
Jeg vil godt spørge om økonomien i det her forslag, om Venstre ikke synes, det er underligt, at de to forslag her er kædet sammen, at man finansierer danskundervisning til familiesammenførte inden for en fælles ramme, det vil sige, at det, man sparer på kvoteflygtninge, sådan set finansierer danskundervisningen for familiesammenførte.
Eller hvordan ser regnestykket ud for Venstre?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-24:
Jeg mener altså, at det er et glimrende lovforslag her med de to elementer, og økonomien på udlændingeområdet, hvor man jo har forskellige konti, ændres jo ikke ved dette lovforslag.
Altså at sammenkæde danskundervisningen og kvoteflygtningene er jo meget, meget firkantet stillet op.
Så nej, jeg kan ikke se, at der overhovedet er noget problem i det her.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-24:
Nu kan vi selvfølgelig diskutere, om de kvoteflygtninge, der bliver udvalgt, skal kaldes stærke eller svage, men det er jo sådan set ligegyldigt.
Det, der vel er det afgørende, er, at der er nogle, der bliver udvalgt ud fra de kriterier, som er skitseret: at de ikke er for handicappede, at de ikke er for syge, at de taler et andet fremmedsprog og sådan nogle ting.
Og så er der nogle, der ikke bliver udvalgt, fordi de åbenbart er handicappede, og fordi de er for syge, og fordi de måske har for mange traumer.
De har måske set deres mor blive voldtaget og så få skåret maven op og så blive smidt hen på et bål, og så er de måske ikke sådan helt integrationsparate i VK-regeringens Danmark.
O.k., de kommer så ikke med, de får så lov at blive.
Jeg går ud fra, at den model, som vi vælger i Danmark, anerkender vi vel også at andre lande vælger, og så er det bare, jeg vil spørge hr. Vesselbo: Hvem er det så, der bliver tilbage i lejrene, hvis alle lande vælger den samme model, som Danmark gør?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-24:
Nu er det jo sådan, at hr. Søren Søndergaard lægger op til, at det vil være nogle ganske bestemte grupper, som vil blive udvalgt til at komme til Danmark.
Men det her udvælgelseskriterium er et kriterium ud over de kriterier, der er i forvejen, det er bare et ekstra kriterium.
Hr. Søren Søndergaard lægger op til, at nu skal der aldrig mere komme handicappede flygtninge til Danmark eller flygtningekvinder, som er blevet udsat for vold, og lignende eksempler, som hr. Søren Søndergaard kommer med.
Det er jo slet ikke det, der er tilfældet her.
Det, der er udgangspunktet i den her yderligere dimension i udvælgelseskriteriet, er, at vi ud over de andre kriterier skal se på, hvordan man falder bedst til i Danmark, hvordan man har den bedste mulighed for at få en værdig tilværelse i Danmark.
De andre flygtninge, som vil blive tilbage, kan jo komme til andre lande, hvor man så har de bedre muligheder, end vi kan skønne de ville få i Danmark.
Det er misforstået, når hr. Søren Søndergaard tror, at det er bedst for alle flygtninge bare at komme til Danmark.
Det mener jeg ikke det er.
Erfaringerne har jo vist, at med den politik, man har ført op igennem 1990’erne, har flygtninge ikke fået de muligheder, som de egentlig havde krav på.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-24:
Vi snakker sådan set om Venstres og Konservatives idealflygtninge, nemlig dem, der bliver i nærområdet og ikke kommer rendende her til os, men bliver derhjemme og dermed er opsamlede i nogle lejre, hvorfra de så skal vælges ud i samarbejde med FN.
Der er det vel rigtigt at antage, at når man har et kriterium, der f.eks. siger, at vi ikke i så høj grad skal vælge handicappede til, så kommer der vel lidt færre handicappede, end der ellers ville have gjort.
Så er det bare, jeg vil spørge: Hvad er det for lande, som bedre kan tage imod handicappede, bedre kan tage imod folk med krigstraumer, bedre kan tage imod analfabeter, bedre kan tage imod folk, som kun har lært ét sprog og ikke kan et andet fremmedsprog?
Hvad er det for nogle lande, som Venstre mener er bedre til at tage imod den slags flygtninge?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-24:
Det tror jeg de vil være glade for.
Det har de sådan set nok heller ikke tænkt sig at gøre, så hvorfor skulle der være noget problem i at skrive under på det?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-11-24:
Nu skal alle udlændinge, der kommer til Danmark som familiesammenførte, til at underskrive en erklæring.
De skal underskrive en erklæring om, at de ikke vil tæve deres koner og børn, og at de vil opdrage drenge og piger lige.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan det hænger sammen med regeringens øvrige politik, som jo går i retning af, at Danmark skal være verdens mest konkurrencedygtige land.
Hvordan mener hr. Eyvind Vesselbo, at udlændinge, veluddannede udlændinge, der kommer til Danmark for at arbejde, vil reagere på, at de skal skrive under på, at de ikke vil tæve deres koner?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-24:
Ærlig talt synes jeg jo egentlig, at jeg har givet et meget imødekommende svar ved at sige, at ja, vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at tilvejebringe de oplysninger, der ønskes.
Det, jeg i hvert fald kan love med sikkerhed, er, at alt det, vi selv har ansvar for og derfor indseende med, kan vi give en fuldstændig redegørelse for, og i det omfang vi kan skaffe yderligere materiale og oplysninger, vil vi selvfølgelig gøre det.
Det synes jeg faktisk er et meget imødekommende svar.
Hermed sluttede spørgsmålet.