Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
Der er kun én ting, jeg ikke forstår, siger hr. Keld Albrechtsen.
Det er nu et udsagn, man godt kunne rejse en debat om, men det skal vi ikke bruge lejligheden her til.
Jeg skal bare svare på det spørgsmål, hr. Keld Albrechtsen stiller: Hvorfor skal vi implementere?
Jamen det følger jo ganske enkelt af EU-medlemskabet og de regler, som det kører efter.
Der er det vores grundlæggende opfattelse, at når Danmark på demokratisk vis har tilsluttet sig et internationalt samarbejde, så retter vi os efter de regler, der gælder i det.
Vi kan være utilfredse med reglerne, og der er vi jo meget ofte enige med Enhedslisten i den konkrete kritik af reglerne, men vi har altså en forskellig holdning til, hvordan man så agerer.
Vi ønsker at påvirke systemet ved at være aktive, ved at indgå i forhandlingerne, arbejde for vores ting, hvor Enhedslisten har ét svar på alt, der ikke lige er efter Enhedslistens tanker og principper, og det er civil ulydighed.
Vi er ikke generelt tilhængere af civil ulydighed.
Vi synes faktisk, at det er godt med stærke internationale organisationer.
Vi går ind for flere bindende regler, for stærkere internationalt samarbejde, og så skal man selvfølgelig også respektere samarbejdets regler.
Hele gensplejsningsområdet lider efter SF's opfattelse under den meget store svaghed, at der ikke har været en forudgående folkelig, demokratisk debat om, hvad teknologien dybest set skal bruges til, hvad de samfundsmæssige behov, der kunne dækkes, er.
Vi har i stedet for set en udvikling, hvor teknologien er blevet brugt på en måde, hvor det har været det kommercielle, der har været drivkraften, ikke samfundets behov.
Det har selvfølgelig også været årsagen til, at der har været en så stor skepsis, og at hele området er så debatteret, som det er.
På den baggrund er det naturligvis positivt, at der nu kommer øget og forbedret regulering i form af direktiver i EU og også et svagt begyndende globalt samarbejde omkring regulering af området.
Selve udsætningsdirektivet er jo ikke det, der er til debat her, men blot en implementering af det, og derfor skal jeg bare kort sige, at vi synes, at det udsætningsdirektiv, der er baggrund for loven, er en klar forbedring af det gamle direktiv.
Jeg kan nævne to eksempler på forbedringerne:
Tilladelserne er nu tidsbegrænsede, og miljøvurderingerne er markant udvidet.
Til gengæld synes vi, at der i forbindelse med EU-arbejdet er nogle klare mangler: For det første er hele mærkningsproblematikken ikke afklaret, og for det andet er
erstatningsansvaret det heller ikke.
Der havde vi gerne set, at man i forbindelse med EU-arbejdet havde sikret en sammenhæng mellem udsætningsdirektivet, sporings-/mærkningsdiskussionen og hele erstatningsansvarsspørgsmålet.
Det kan vi forhåbentlig rette op på senere, men det havde formentlig været nemmere at klare det i en sammenhæng med udsætningsdirektivet.
Og så til selve loven, som skal implementere direktivet.
Vi støtter naturligvis, at Danmark implementerer det - det er banalt at sige det - men det er indtil videre vores opfattelse, at selve implementeringen er noget uambitiøs i forhold til de muligheder, som direktivet rent faktisk rummer.
Det ligger jo også meget godt i forlængelse af det, som de nuværende regeringspartier tidligere, da de var i opposition, har sagt, nemlig at der ikke var nogen grund til, at Danmark skulle lave ambitiøse implementeringer af EU-direktiver, man skulle nøjes med den mest simple og uambitiøse implementering og ikke gå foran på nogen måder.
Det synes jeg så regeringen selv lever meget godt op til nu:
Kun at gøre det, der er absolut nødvendigt og ikke ret meget mere.
Jeg skal bare kort pege på nogle af de ting, vi under udvalgsarbejdet vil spørge til for at se, om ikke vi kunne få en stærkere og mere ambitiøs implementering.
Det drejer sig om selve måden, vi definerer og fastlægger risikovurderingen på, det drejer sig om den konkrete udførelse af den overvågning, som direktivet lægger op til, og det drejer sig om konsultationen af offentligheden, også informationen til offentligheden.
Ligesom Socialdemokratiet vil vi kigge på miljøgarantien eller rettere sagt den manglende miljøgaranti, og vi synes heller ikke, spørgsmålet omkring de etiske overvejelser indgår særlig stærkt i selve beslutningsprocessen.
Så der er altså en del områder, hvor vi gerne vil undersøge under udvalgsarbejdet, om ikke vi kunne implementere stærkere uden at komme i modstrid med direktivet, men tværtimod udnytte de ret vage og uklare formuleringer, som direktivet rummer på en lang række områder, til at lave en lidt stærkere og mere ambitiøs implementering af direktivet i Danmark.
Grundlæggende støtter vi selvfølgelig lovforslaget, men vi vil se, om det ikke er muligt at gøre det mere effektivt, stærkere og mere ambitiøst under udvalgsbehandlingen, og vores endelige stemmeafgivning vil selvfølgelig også afhænge af, i hvilket omfang det måtte lykkes under udvalgsarbejdet.