runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg må indrømme, at den betragtning, der går ud på, at hvis vi beholder DONG, og hvis vi giver DONG en opgave i Nordsøen, så har Folketinget ingen indflydelse på det, forstår jeg simpelt hen ikke.
For det er jo Folketinget, der som den danske befolknings repræsentanter ejer DONG, og man kan vel ikke få større indflydelse på et selskab end ved at eje det.
Sådan er grundloven jo indrettet
, at den, der ejer det, bestemmer.
Og det vil sige, at i det omfang, staten fortsat bestemmer, kontrollerer DONG, ejer DONG eller i hvert fald et flertal af aktierne i DONG, ja, så bestemmer staten da.
Mener fru Aase D. Madsen, at vi har større indflydelse på A.P. Møller end på DONG?
Nej, det kan hun vel ikke mene.
Så er hun inde på ledelsesforholdene, og der kan meget vel være nogle relevante spørgsmål i det, for vi skal have de rigtige ledelsesformer.
Men det er altså bare en kendsgerning, at selskaber som f.eks. DSB og DONG, som er ejet af staten, er overordentligt veldrevne selskaber.
Der kan godt være ting, der kan gøres bedre, der er også nogle gange, de gør noget forkert, men så kan vi tage det op og kritisere det.
Og jeg synes ikke, DONG skal købe vandværker i Herning.
Det er ikke DONG's opgave, det kan vi nok godt blive enige om, men det godkendte fru Aase D. Madsen jo.
Ja, det godkendte fru Aase D. Madsen, så vidt jeg ved, men det kan være, jeg har taget fejl på det punkt.
Men jeg mener bare, at det da er fuldstændig indlysende, at vi ikke kan få større samfundsmæssig og folketingsmæssig indflydelse på tingene end ved at lade DONG overtage produktionen.
Hvordan skulle man kunne få større indflydelse
end ved, at samfundet selv ejer det selskab, der kører butikken?
Jeg forstår simpelt hen ikke fru Aase D. Madsens tankegang.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
For tredje og sidste gang: Er det virkelig stadig har hr. Keld Albrechtsens ønske, at vi skal have en stor kommerciel virksomhed med en magtfuld finansminister i spidsen
, som det danske Folketing ikke har tøddel indflydelse på?
Det kan godt være, det er Enhedslistens politik, men det er ikke Dansk Folkepartis politik.
Man skal ikke være lovgiver og så samtidig sidde som den øverste i en stærkt kommerciel virksomhed, det går aldrig godt.
Og hvis hr. Keld Albrechtsen vil se alle de mange spørgsmål, jeg har stillet til finansministeren og økonomi- og erhvervsministeren netop om denne interessekonflikt som lovgiver og som ejer af et stort kommercielt selskab, så tror jeg nok, at hr. Keld Albrechtsen finder en anden måde at anskue tingene på.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg ved ikke, hvad fru Aase D. Madsen mente med det nationale, for jeg tror, at fru Aase D. Madsen er enig med mig i, at hvis DONG bliver sat til salg, vil den mest sandsynlige køber være A.P. Møller.
Så bland udlandet uden om det her, for det vil der næppe være tale om.
Det, jeg hele tiden kredser om, er, at man ikke har kunnet sandsynliggøre, at en DONG-model vil være en dårlig løsning. Man kan bare ikke lide den.
Det, jeg bare beder om, er, at vi får regnet igennem, hvad DONG-modellen vil betyde for staten og for skatteyderne.
Lad os så sammenligne den med den model, som ministeren har fremlagt.
Det kan jo være, når man har set de beregninger - selv om det ville være bedre for skatteyderne, det tror jeg fuldt og fast at det ville, og det tror jeg at beregningerne vil vise - at Hr. Lidegaard får en anden opfattelse.
Det kan vi så få afklaret ved at få det regnet igennem.
Hvis det viser sig, at jeg har ret, og at DONG-modellen er bedre end A.P. Møller-modellen,
må man jo træffe sin beslutning.
Så kan det godt være, at fru Aase D. Madsen alligevel siger, selv om beregningerne måske viser, at jeg har ret, at de bare ikke vil have DONG-modellen, men A.P. Møller-modellen, og så træffer man den beslutning.
Men så har man i det mindste haft muligheden for at tage stilling til det på et klart grundlag, og så er det en rent ideologisk beslutning, som så bliver truffet af Dansk Folkeparti og regeringspartierne. Jeg vil bare gerne have, at udvalget får mulighed for at tage stilling på et oplyst grundlag.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Det, staten gør i øjeblikket, er jo ikke at plyndre DONG, tværtimod er det DONG, der plyndrer staten, vil jeg have lov til at sige.
De har så mange milliarder, som vi kunne bruge i staten, så ind i statskassen med dem.
Så vil jeg gerne spørge, om den veneration, som hr. Albrechtsen stadig væk har for DONG, betyder, at han vil gå ind for en fusionsmodel med et stort kommercielt firma, så det bliver det her store energiselskab, hvor aktierne skal sendes på markedet, og hvor vi skal have børsnoterede selskaber osv.
DONG er ikke statisk.
DONG kan ikke blive ved at leve i den nationalistiske filosofi, som hr. Albrechtsen har.
Det er en illusion at tro.
Det har overlevet sig selv.
Tiden er blevet en anden, må jeg fortælle hr. Keld Albrechtsen, se det i øjnene.
Det er ikke i statens interesse.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg er faktisk glad for, at DONG har en styrke, der satte selskabet i stand til at byde på NESA.
Jeg syntes så, at det var noget fjollet noget af DONG at begynde at blande sig i NESA, og det lykkedes så heller ikke, men det er en anden sag.
Det er fuldstændig rigtigt, at DONG har den finansielle styrke, som skal til for at gå ind og løse opgaverne.
Men så skal vi ikke begynde at plyndre DONG, således at DONG ikke er i stand til at løfte opgaverne.
Så skal vi glæde os over, at DONG har den kapacitet og kan blive statens repræsentant i Nordsøen og kan blive det med et kapitalgrundlag og en kapitalstyrke, der er nødvendig, og har den ekspertise, der er nødvendig.
Vi skal være dybt taknemlige over, at vi har et sådant statsligt selskab, og at vi kan sætte det ind til gavn for alle borgere i dette samfund.
Jeg vil så svare hr. Martin Lidegaard, at man bestemt kan være både grøn og liberal.
Det mener jeg i øvrigt selv jeg er.
Det, jeg sagde, var, at man næppe kan være grøn og liberalist, og det er noget helt andet.
Det er noget med, at det hele skal ud i privat drift, også det, der ikke er egnet til det.
Jeg har ikke foreslået, at staten skal til at producere tandpasta.
Her nævnte jeg så nogle eksempler, og jeg forstod, at hr. Martin Lidegaard langt hen ad vejen er enig.
Det er så blot for at afklare nogle af begreberne.
Jeg er meget glad for, at hr. Martin Lidegaard brugte udtrykket liberal her i sit spørgsmål, for hvis deri skal ligge, at han måske ikke opfatter sig som liberalist, men som liberal, så synes jeg jo, at det er fremragende.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Det er dejligt, at hr. Keld Albrechtsen snakker så varmt for DONG.
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, om det ikke er en god idé, at DONG slipper nogle af de milliarder af kroner, der ligger der, bl.a. de milliarder, som man ville købe NESA-aktierne for - man ville faktisk købe dem kontant.
Hvis penge er det?
Er det ikke skatteydernes?
Vil hr. Keld Albrechtsen ikke arbejde for, at vi trækker dem ind i statskassen og siger: I har alt for mange penge, I skal ikke gå ud og opkøbe i den danske sektor?
Er det virkelig hr. Keld Albrechtsens mening, at vi overhovedet ikke skal se på DONG, der køber ind alle vegne og vil gøre sig til monopolist?
Det er jo også en del af DONG.
Så spår hr. Keld Albrechtsen om fremtiden og siger, at sådan og sådan vil det være, ekspertisen skal ikke være i Nordsøen mere, og DONG er sådan og sådan.
Det er der ingen der siger, og det var det, jeg startede hele debatten med i dag.
Der er jo ingen, der siger, at den model ikke er holdbar.
Vi skal se på en lang række modeller, og det er det, eksperterne skal finde ud af sammen med finansministeren og sammen med Folketinget.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Det er et lille tillægsspørgsmål til ministeren, for som ministeren jo helt rigtigt selv gjorde opmærksom på, så vil faktisk halvdelen af den forventede olieproduktion finde sted inden 2012, og det vil sige, at olieproduktionen altså også topper inden for den periode.
Det siger alle beregninger.
Der kan måske gå 1 eller 2 år ekstra.
Og mit spørgsmål til ministeren var derfor: Var det ikke naturligt i forlængelse af denne her udmærkede aftale, der ligesom fastsætter vilkårene, så vi kender dem i de kommende årtier, måske at påbegynde en drøftelse af, hvad vi gør, når olieproduktionen topper, og indtægterne til staten dermed falder, og Danmarks forsyningssikkerhed dermed reduceres? Det, jeg er ude på, er sådan set at få en tilkendegivelse fra ministeren om, at vi i den situation vil have behov for at supplere med andre energikilder.
Vi har behov for at kigge nøje på, om vi ikke har gjort os så sårbare økonomisk, at vi lige pludselig står med fletningerne i postkassen og ikke kan få den økonomiske politik til at hænge sammen.
Hele det kompleks føler jeg slet ikke, vi er kommet langt nok med at belyse.
Jeg erkender, at det ikke er noget, der relaterer sig direkte til beslutningsforslaget, men jeg mener, det ligger i meget smuk forlængelse heraf, og derfor vil jeg høre, om ministeren kunne forestille sig, at man påbegyndte et sådant arbejde.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Erik Mortensen, fordi man i Socialdemokratiet meget velvilligt har behandlet det forslag
Hvorfor gør finansministeren det?
Jeg kan ikke tolke det anderledes, end at det simpelt hen er for at lægge et pres på Socialdemokratiet.
Man truer simpelt hen Socialdemokratiet med, at hvis Socialdemokratiet ikke vil gå ind på den her aftale, så straffer man Socialdemokratiet ved at smide DONG ud med badevandet.
Jeg tror desværre, det er sådan, at regeringen kører det her forløb, og jeg håber, Socialdemokratiet er meget opmærksom på det, fordi det eneste, der jo så er at gøre ved det, er at rette op på det efter et kommende valg, hvor flertallet i Folketinget forhåbentlig kan se anderledes ud.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Jeg er ikke klar over, om det er det fremskredne tidspunkt, der giver den helt store forbrødring her i Folketingssalen, men jeg er meget glad for opbakningen til dette forslag.
Det vil give betydelige forbedringer med hensyn til at få dækket omkostninger i forbindelse med ulykker med omfattende olieforurening.
Så jeg vil blot sige tak for den positive tilgang, og vi håber også på en positiv tilgang under udvalgsbehandlingen.
Betina Hoffmann (KRF), 2003-10-23:
Kristeligt Folkeparti støtter naturligvis også det her forslag.
De senere års store olietankskibsulykker har vist et behov for supplering af de allerede eksisterende internationale forsikringsordninger.
Men derudover vil jeg sige, at man skal bemærke, at forsikring og erstatning ikke er de eneste tiltag, der kan være på området. Derfor ser vi gerne på sigt, at vi også tænker lidt i forebyggelse af uheldene, hvilket er mindst lige så nødvendigt som forsikring og erstatning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-23:
Enhedslisten mener, at det er fantastisk vigtigt at få sat en effektiv stopper for olieforurening af vores kyster.
Derfor har vi tidligere foreslået, at der skal være lodspligt i forbindelse med sejlads af olietankskibe i de danske farvande.
Det er jo en måde at forebygge det på.
Det her forslag handler godt nok ikke om at forebygge, men om at reparere, når skaden er sket, og det vil vi selvfølgelig også gerne være med til.
Derfor kan Enhedslisten støtte forslaget.
Naser Khader (RV), 2003-10-23:
Da Det Radikale Venstres søfartsordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne meddele, at vi er tilfredse med forslaget og støtter det.
Ole Sohn (SF), 2003-10-23:
Som et udtryk for det samarbejdende folkestyre skal jeg erklære mig helt enig med det indlæg, som fru Carina Christensen kom med.
SF støtter med samme begrundelse forslaget.
Carina Christensen (KF), 2003-10-23:
Jeg skal gøre det kort.
Vi kan tilslutte os forslaget, og vi ser frem til, at også de øvrige EU-medlemslande tiltræder protokollen.
Colette L. Brix (DF), 2003-10-23:
Dansk Folkeparti finder det stigende antal ulykker bekymrende og er glade for, at Danmark har spillet så aktiv en rolle i forbindelse med en eventuel ny fond.
Vi finder det positivt, at vi som et af de første lande i verden ratificerer traktaten.
Der er behov for, at fiskere, mindre erhvervsdrivende og borgere i al almindelighed kan føle sig sikrere økonomisk, hvis katastrofen indtræffer.
Det er også helt fint, at ordningen, ligesom den eksisterende, betales af olieimportørerne.
Men dermed må det da også stå klart, som det anføres i forslaget, at i og med at det er et begrænset antal lande, der tiltræder ordningen i første omgang, vil danske olieimportørers risiko forøges væsentligt.
Det anslås i forslaget, at hvis kun EU-landene deltager i den nye fond, kan de danske virksomheders bidrag, hvis uheldet er ude, anslås til at være ca. 50 mio. kr.
Det har nogle konsekvenser, som vi må se nærmere på.
Ligeledes må Dansk Folkeparti opfordre regeringen til at gøre sit yderste for, at så mange lande som overhovedet muligt kommer med i denne ordning.
Det er også positivt, at man med den nye fond får muligheder for at få en hurtigere udbetaling, end tilfældet er i dag.
Med disse kommentarer stemmer Dansk Folkeparti for forslaget.
Niels Sindal (S), 2003-10-23:
Jeg vil starte med at rose ministeriet og Søfartsstyrelsen og for øvrigt også den tidligere regering.
Den første fond for olieskadeerstatning blev skabt i 1992.
Siden hen har man justeret på den, og i 2003 har man så lavet en supplerende olieskadefond.
Det er IMO, den maritime hale til FN, der har ansvaret
for det, og nu kan man jo drøfte FN på mange ledder og kanter, men med den situation, vi har maritimt, så er søfart global, og derfor er det meget væsentligt, at man arbejder inden for IMO.
Vi når op på en skadesfond på 1 mia. euro, som olieimportøren betaler.
Der er altså tale om nogle få øre, som, hver gang der ryger en liter olie ind i et land, går over i en fond.
Det er utrolig væsentligt, som vi også hørte den tidligere ordfører være inde på, at få ryddet op efter sådan en ulykke.
Denne fond fritager ikke rederierne og miljøet i øvrigt for at forsikre sig.
Det er, som navnet også lyder,
en supplerende fond. Jeg vil gerne understrege, at Socialdemokratiet er meget tilfreds med lovforslaget og støtter det fuldt ud
, og jeg gentager rosen til Søfartsstyrelsen.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Da Venstres ordfører, hr. Christian Lund Jepsen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Olieforurening er noget af det værste, man kan komme ud for i kystområder.
Derfor er det naturligvis vigtigst af alt, at vi i det hele taget undgår ulykker, som medfører forurening.
Billederne af strande fyldt med olie, fugle, der ikke har chance for at overleve og ødelæggelsen af erhvervsmulighederne for kystbefolkningen i en lang periode er et trist syn, som vi skal gøre meget for at undgå.
Men det er nok en illusion helt at tro, at man kan slippe for ulykker som senest de to store tankskibsulykker ved henholdsvis den spanske og franske kyst
, og det er jo heller ikke lang tid siden, at det kunne have gået rivende galt ved vores egne kyster.
Ved de store ulykker har det vist sig, at mulighederne for at få erstatning ikke er tilstrækkelige.
Derfor er regeringens lovforslag til oprettelse af Den Supplerende Fond for Olieskadeerstatning et positivt tiltag set med Venstres øjne.
Vi bor i et land med så store kyststrækninger, at der er en forholdsmæssig stor risiko for, at vi kommer til at gøre brug af den sikkerhed for erstatning.
Heldigvis er store ulykker forårsaget af olieudslip sjældne, men de er sandsynlige, og den sandsynlighed må vi se på med stor alvor.
For miljøets skyld og for muligheden for at få dækket omkostningerne ved en oprydning efter en ulykke er det et godt forslag.
Men også for at hjælpe turisterhvervet og fiskerierhvervet, som ville lide store tab ved en ulykke, er mulighed for en international erstatning en god idé. Miljøet er dyrebart, og med et forslag som dette, der handler om større erstatninger i forbindelse med olieudslip, vil der være en effekt i forhold til endnu større fokus på sikkerhed omkring olietransport generelt. For det er jo langtfra nok at tale om erstatninger.
Det handler også om øget skærpelse af sikkerheden for olietransporter.
En øget debat omkring sikkerhed er meget velkommen. Selvfølgelig er vi aldrig interesserede i med et lovforslag at lægge byrder over på et erhverv for at redde andre.
I det her tilfælde afholdes alle udgifter til den supplerende fond af de kontraherende landes olieimportører, men netop her kan man tillade sig at tale om en omkostning direkte forbundet med at drive olievirksomhed, og i sidste ende betaler vi alle for de beklagelige konsekvenser, der kan være ved at transportere olie på havet.
I det hele taget er dette et godt lovforslag, der så tydeligt indikerer, hvor meget vi har brug for hinanden i internationalt perspektiv.
Olieforurening kender ikke grænser, og derfor er det også væsentligt, at mange flere lande end EU-landene kommer med i en ny supplerende fond, og det håber vi der bliver gjort en indsats for.
Venstre kan støtte forslaget, og vi håber at komme hurtigt igennem udvalgsarbejdet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Jeg skal ikke opholde Folketinget så længe, men blot sige tak
for den brede støtte, der er til forslaget
Jeg ser frem til en positiv udvalgsbehandling.
Betina Hoffmann (KRF), 2003-10-23:
Kristeligt Folkeparti kan sagtens støtte det her forslag.
Og det sikrer fælles regler.
Desuden synes vi også, det er positivt, at der kommer yderligere tilsyn til sikring af, at hvidvaskloven overholdes.
Alt i alt et positivt forslag, som vi støtter.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-23:
Det her forslag indeholder en lang række meget forskellige elementer, hvoraf flere af dem er teknisk temmelig uoverskuelige.
Derfor vil jeg i første omgang her under førstebehandlingen forholde mig principielt politisk til forslaget.
Derfor skal jeg også meddele, at vi nok ikke ender med at støtte det her forslag.
Det er et forslag, som er et led i gennemførelsen af den totale liberalisering af kapitalbevægelser.
Og det er klart, at har man den anskuelse, at samfundet skal have mere kontrol over kapitalbevægelserne, så er det en temmelig dårlig idé at støtte det her forslag.
I Enhedslisten mener vi sådan set, at der er behov for mere kontrol med kapitalbevægelser, ikke mindre.
Vi mener, at det skal være overladt til mennesker og samfund at styre den politiske og økonomiske udvikling i verden i stedet for at lade det være op til firmaer og markedskræfter.
Så kort og godt
Naser Khader (RV), 2003-10-23:
Lovforslag nr. L 11 indeholder ændringer af en række finansielle love.
Formålet er bl.a. at fremme en effektiv brug af grænseoverskridende sikkerhedsstillelse blandt aktørerne på de finansielle markeder og reducere den risiko, markedsdeltagerne har på hinanden.
Herved bidrages til et effektivt indre marked for værdipapirer.
Lovforslaget indeholder tre elementer, hvoraf de to første er implementeringer af et EF-direktiv.
Den første del indfører nye regler om aftaler for finansiel sikkerhedsstillelse for dermed at fremme det indre marked for værdipapirer.
Det følger af et direktiv.
Den anden del ændrer kapitalreglerne for livsforsikringsselskaber m.v., så kravene til egenkapitalens andel af det samlede solvenskrav øges.
Formålet er at øge sikkerheden for, at den fornødne kapital er til stede, hvis et selskab kommer i økonomiske vanskeligheder.
Dette følger også af et direktiv.
Endelig udnævnes Erhvervs- og Selskabsstyrelsen til at føre tilsyn med, at virksomheder, der overfører penge og andre værdier, overholder hvidvaskningsloven.
Dette sker på baggrund af en henvendelse fra en international organisation mod hvidvaskning af penge, FATF.
Formålet er bl.a. at hindre hvidvaskning af penge til terrorisme.
Alt i alt støtter Det Radikale Venstre forslaget, og vi ser frem til udvalgsarbejdet.
Carina Christensen (KF), 2003-10-23:
Da den konservative ordfører på det her område, hr. Lars Barfoed, ikke kan være til stede her i salen, skal jeg på hans vegne meddele følgende: Dette lovforslag er først og fremmest vigtigt, fordi det bidrager til at sikre en mere effektiv værdipapirhandel på tværs af landegrænserne i Den Europæiske Union. Når der handles værdipapirer både inden for landegrænserne, men ikke mindst over landegrænserne, er det af stor betydning, at sikkerheden for betalingerne er så høj som muligt.
Herunder er det naturligvis også vigtigt at sikre, at sikkerheder kan realiseres hurtigt, hvis det bliver nødvendigt.
Gennem lovforslaget implementerer vi et direktiv, der sikrer fælles regler på området for sikkerhedsstillelse og realisation af sikkerhedsstillelse.
Det vil blive sikret yderligere gennem bemyndigelsen til økonomi- og erhvervsministeren til at sætte Haagerkonventionen i kraft. Denne konvention skaber en bedre klarhed over de regler, der vil være gældende, for så vidt angår rettigheder til værdipapirer, der opbevares af mellemmænd i forbindelse med sådanne værdipapirhandler på tværs af landegrænserne.
På trods af lovforslagets måske en smule tekniske karakter er det vigtigt at understrege dets betydning for gennemførelsen af det indre marked på det finansielle område
gennem mere effektive værdipapirhandler i Den Europæiske Union. Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget i den form, hvori det foreligger, men vi vil naturligvis være åbne over for behandlingen af de nærmere enkeltheder i udvalgsbehandlingen.
Colette L. Brix (DF), 2003-10-23:
Lovforslaget indeholder en del forskellige elementer af skiftende karakter.
Collateral-direktivet, som er et af lovforslagets hovedelementer, vil øge parternes retsstilling
vedrørende finansiel sikkerhedsstillelse mellem EU's medlemslande.
Set i lyset af den stigende internationalisering og stigningen af låntagningen på tværs af grænserne er der en voksende risiko.
Den ny lov vil stille danske erhvervsdrivende bedre, når man flytter penge over grænserne, hvilket er en klar fordel.
Forslagets andre elementer vedrørende de tekniske ændringer fra finality-direktivet og de ændringer, der følger af forslag til lov om investeringsforeninger m.v., kan Dansk Folkeparti ligeledes stemme for.
Dansk Folkeparti ser ligeledes positivt på de øgede krav til egenkapitalens andel af det samlede solvenskrav for tværgående pensionskasser og livsforsikringsselskaber.
Denne øgede sikkerhed, hvis selskaberne skulle komme i problemer, ser vi som noget positivt, specielt når det drejer sig om folks pensioner og livsforsikringer.
Dansk Folkeparti ønsker at skærpe kampen mod international terrorisme.
Derfor står forslaget om at ændre reglerne i lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme fint mål
med vores politik.
Alt i alt kan Dansk Folkeparti stemme for lovforslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Da Venstres ordfører, hr. Christian Lund Jepsen, ikke kan være her,
skal jeg fremføre følgende: En sanering af statslige råd og nævn har været et af regeringens varemærker, og det er noget, vi i Venstre støtter op omkring.
Der, hvor ting kan gøres enklere og smidigere og mindre administrativt krævende, og der, hvor der oven i købet kan spares visse ressourcer ved nedlæggelser og sammenlægninger, ser vi det som en god idé.
Lovforslaget her er en konsekvens af den linje.
Helt præcist sker der med lovforslaget minimale indholdsmæssige ændringer.
At lov om opmåling af skibe ophæves,
er kun en konstatering af, at loven har overlevet sig selv.
Nedlæggelse af eksamenskommissionen for dykkere handler alene om struktur, nemlig den, at opgaven overtages af en anden instans, nemlig Søfartsstyrelsen.
En indholdsmæssig forandring er der dog, og den er bestemt positiv: en ny lovhjemmel til at fastsætte nærmere regler for klageadgang, bl.a. i sager, der forudsætter en særlig sagkundskab.
Men ellers er resten struktur, og man kan vel sige, at søfartsområdet med lovændringen får en lettere profil.
Med under 25 sager årligt kan man kun konstatere, at det ikke er hensigtsmæssigt at opretholde tre nævn på søfartsområdet.
Venstre vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.