runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Jeg har et spørgsmål til fru Else Theill Sørensen.
Vi fik at vide af miljøministeren, at når amterne bliver nedlagt, skal staten tage over og styre de centrale områder, bl.a. med hensyn til opfyldelsen af vandrammedirektivet, men dog alligevel således, at kommunerne også skal gøre det.
Det lykkedes egentlig ikke ministeren at forklare, hvordan det kommer til at foregå, men det kan vi jo vende tilbage til over for ministeren.
Er det sådan, at Det Konservative Folkeparti forestiller sig, at den ekspertise og de medarbejdere, som i dag er i amterne, skal overgå til staten, så staten har nogle, der har forstand på de 12 regionale vandområder, der er i Danmark?
Eller skal disse mennesker ansættes i kommunerne?
Eller bliver de ikke ansat nogen steder?
Det vil jo være ret afgørende for, hvordan tingene kommer til at tage sig ud i virkelighedens verden, hvor de mennesker bliver placeret, og har Det Konservative Folkeparti en plan med hensyn til det?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-12:
Vi har her i foråret forhandlet et par måneder, og rimelig intenst vil jeg sige.
Det kan godt være, det er lidt overdrevet at sige, at hver en sten i sagskomplekset er blevet vendt, men der er i hvert fald stillet utallige spørgsmål, som er besvaret, utallige delemner har været debatteret frem og tilbage, og kendsgerningen er, at i slutfasen stod vi så langt fra hinanden, at det stod klart, at der ikke kunne opnås et bredt forlig.
Det førte til, at et flertal bestående af Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne lavede den aftale om vandmiljøplan III, som alle er bekendt med, og ud fra det tror jeg, det siger sig selv, at Det Konservative Folkeparti ikke kan stemme for beslutningsforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jeg ved ikke, hvordan hr. Martin Lidegaard kan udlægge det, jeg sagde, sådan.
Jeg sagde, at det var en rent tænkt situation, hvis man kommer dertil, at man skal tilbagekøbe nogle kvoter, og jeg mener, man skal se på, hvordan den faktuelle situation er i dag.
Der er f.eks. mange kvægbrugere, der holder op, og de har altså også et bestemt antal dyreenheder.
Hr. Martin Lidegaard begår den samme fejl som alle mulige andre.
Man snakker kun om svinebesætninger, og det er det eneste, man ønsker at snakke om, for det kan folk forholde sig til, fordi de lugter og alle mulige andre ting.
Man snakker slet ikke om, at der også findes både mink, høns, kreaturer og alt muligt andet.
Når man ser på det samlede antal dyreenheder, sådan som man skal gøre, når man snakker om disse ting, var den samlede miljøbelasting næsten den samme for 5 år siden, som den er nu.
Der er en svag stigning, men så længe den kan holdes inden for de rammer for miljøbelastning, som amterne tillader, mener jeg, at så kan vi også indestå for den.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-12:
Men når man gør sig lidt umage og kigger på, hvordan trykket fra svinebrugene på den danske jord og det danske vand er steget de sidste 10-20 år, synes jeg ikke, der skal megen fantasi til at forestille sig, at det tryk vil fortsætte med at stige, medmindre man beslutter, at i de områder, hvor man har en fornemmelse af, at nu er smertegrænsen altså nået, skal produktionen ikke længere udvides.
Bare for at være helt sikker: Er hr. Jørn Dohrmann enig med mig i, at hvis vi på et tidspunkt skulle komme i den helt tænkte situation, at trykket skal nedbringes, vil det koste penge til landbruget i kompensation?
Er hr. Jørn Dohrmann enig med mig i, at det vil ske, hvis vi skulle komme i den situation?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jamen den situation mener jeg er en tænkt situation.
Jeg mener ikke, det er realistisk, vi kommer i den.
Vi skal tænke på, hvor mange landbrug der holder op hver eneste dag i Danmark, og hvor mange bliver omlagt, og vi skal også tænke på, at nu skal de store landbrug VVM-godkendes hvert ottende år, og hvis de ikke bliver godkendt, får de jo ikke nogen tilladelse. Men det er en tænkt situation.
Hvis vi bliver nødt til at fase nogle producenter ud, må vi jo se på det til den tid.
Men det er altså ikke en situation, vi står i nu, det er en tænkt situation, og derfor mener jeg ikke, man kan svare på spørgsmålet på nuværende tidspunkt.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-12:
Det er med livet i hænderne, men jeg forsøger igen.
Jeg kan forstå, at jeg kom til at forvirre
Venstres ordfører mere end godt er ved at benytte udtrykket dispensation i stedet for kompensation.
Det er ikke sådan, når man har haft nogle lange dage og kommer fra et så uakademisk parti som Det Radikale Venstre.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at hr. Keld Albrechtsen kan udlægge det, som han har lyst til, men fakta er, at vi fik forhøjet det beløb, som skal bruges til forskning.
Men resultaterne af forskningen skal afventes, og derfor sagde vi fra begyndelsen, at vi gerne så, at planen løb over en 10-årig periode.
Det er ingen hemmelighed, det står vi fuldt og fast ved.
Det var vigtigt for os, at forskningsmidlerne blev øget, og det var vigtigt for os, at der kom flere penge til økologien, og at vi fik en langsigtet plan og ikke kun en kortsigtet plan, som nogle gerne vil have, med store procenter, som ikke har hold i virkeligheden.
Derfor er vi utrolig glade for, at pengene er sat af, og at det ikke bare er store løfter, og det skammer vi os ikke over.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Det er vist korrekt, at det er sådan i Viborg Amt, og mig bekendt er det også en forvaltning, som nyder meget stor anerkendelse for netop sin indsats på miljøområdet.
Ministeren vil nok kunne bekræfte, at det er tilfældet, for ministeren har da oplyst, at f.eks. forhandlingerne om giftdepoterne gennemførte amtet forbilledligt, og det havde de nok ikke kunne gøre, hvis der havde været færre medarbejdere.
Men det er jo slut med den slags løsninger.
Men jeg spurgte egentlig - og det bekymrer mig meget, at Det Konservative Folkeparti ikke kan sige, hvad der vil ske - hvor den ekspertise, alle de mennesker besidder, vil forvinde hen.
Jeg har forstået det sådan, at strukturreformen går ud på, at man skal spare nogle penge, fordi tingene vil blive effektiviseret, to kommunale forvaltninger bliver til en osv.
De ting, som hr. Dohrmann nu nævner, er ting, som alle partier var enige om, og som også indgår i det beslutningsforslag fra oppositionen, som nu er til forhandling, så det var ikke det, jeg spurgte om.
Det er ikke noget, der specielt skyldes hverken Enhedslisten eller Dansk Folkeparti, det er vi alle sammen lige gode om, om jeg så må sige.
Men hr. Dohrmann erkender altså, at det var Dansk Folkeparti, der fik forlænget tiden, så planen er i kraft i længere tid, og indsatsen dermed bliver forsinket.
Det er altså en rigtig fremstilling, jeg har givet: at det var Dansk Folkeparti, der i den sidste fase lavede en yderligere svækkelse af det oven i købet i forvejen helt utilstrækkelige forslag, regeringen havde præsenteret os andre for.
Jeg stiller bare spørgsmålet, fordi jeg tror, det kan være interessant for befolkningen at vide, hvilket parti her i Folketinget der har det laveste ambitionsniveau, når det gælder beskyttelse af vores vandressourcer, vores drikkevand og vores fisk.
Man må konstatere, når man ser på forhandlingsforløbet, at det er Dansk Folkeparti, som har den laveste målsætning.
Det er blot for at få afklaret Dansk Folkepartis rolle i de forhandlinger, der fandt sted.
Jeg ved ikke, i hvilket omfang Dansk Folkeparti har haft et selvstændigt ønske om at præge forhandlingerne, men hvis det har været tilfældet, har man i hvert fald holdt det godt skjult.
Det, vi kunne se, var, at da regeringen havde besluttet, at den ikke ville give nogen som helst indrømmelser overhovedet til Socialdemokratiet, De Radikale, SF og Enhedslisten, blev der optaget forhandlinger med Dansk Folkeparti, og disse forhandlinger førte til en yderligere svækkelse af regeringens udspil, fordi det nu blev forlænget, så det skal vare i over 10 år.
Var det Dansk Folkepartis fortjeneste, at det hele endte med en yderligere svækkelse af et i forvejen meget dårligt udgangspunkt?
Vi må i hvert fald konstatere, at i den afsluttende runde, hvor Dansk Folkeparti, Kristendemokraterne og regeringspartierne forhandlede, lykkedes det faktisk Dansk Folkeparti at få svækket regeringens plan yderligere,
så Dansk Folkepartis samlede bidrag til det hele har været en yderligere svækkelse.
Inger Støjberg (V), 2004-05-12:
Nu ved jeg altså ikke, hvad der ligger i udtrykket økonomisk dispensation - det var det udtryk, hr. Martin Lidegaard brugte - så jeg har vitterlig meget, meget svært ved at svare på spørgsmålet.
Økonomisk dispensation indgår simpelt hen ikke i det ordforråd, jeg normalt bruger.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-12:
Spørgsmålet er i al sin enkelhed, om man kan forestille sig, at der skal ydes økonomisk dispensation, hvis vi bliver nødt til at afvikle nogle af de svinebrug, vi har, om 6-8 år. Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi vi har fremsat et forslag om et intelligent svinestop på de jorder, der i dag er mest belastede. Vi kan komme i den mærkværdige situation, at man først giver tilladelsen og få år efter skal købe den tilbage igen, medmindre det altså er Venstres holdning, at landbruget ikke skal kompenseres.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Inger Støjberg (V), 2004-05-12:
Jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at forstå, hvor det er, hr. Martin Lidegaard helt præcis vil hen med det spørgsmål.
Jeg vil gerne bede om, at hr. Martin Lidegaard prøver at uddybe det lidt.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-12:
Som det er fru Inger Støjberg bekendt, skal Danmark jo implementere vandrammedirektivet om 6-8 år, og jeg vil i al enkelhed spørge fru Inger Støjberg, om hun har den opfattelse, at hvis det på det tidspunkt bliver nødvendigt at indskrænke svineproduktionen i visse egne af Danmark, vil det være rimeligt at yde en økonomisk dispensation til de landmænd, som vil blive nødt til at indskrænke deres svinebesætninger.
Inger Støjberg (V), 2004-05-12:
Jeg synes, det er fair nok, hvis man ønsker at føre miljøpolitik på denne måde, og det er fair nok, hvis man vil føre en miljøpolitik, der efter min bedste overbevisning slet ikke hænger sammen.
Vi har kigget på, hvilke behov der er, og det er ud fra det, vi har lavet forliget.
Men det er fair nok, hvis man ønsker at føre en miljøpolitik, der ikke bygger på det faglige grundlag, som vi har lagt os fast på, og som ikke tager hensyn til de økonomiske og beskæftigelsesmæssige konsekvenser.
Det er helt i orden, men så skal man bare indrømme det.
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Det er da fint, at fru Inger Støjberg siger, at det her er på baggrund af det faglige grundlag.
Jeg vil sige, at sådan ser
jeg det ikke.
Det havde været mere optimalt, om man havde brugt det fra regeringens side.
Jeg vil bare endnu en gang konstatere, at det har man ikke, og så er den jo sådan set ikke længere. Så siger fru Inger Støjberg, at oppositionens beslutningsforslag egentlig er noget helt andet.
Beslutningsforslaget svarer sådan set fuldstændig præcis til det sidste, vi lagde på bordet.
Vi kunne simpelt hen ikke strække os længere, og vi ville ikke bukke os helt derned, hvor regeringen stod og ikke ville bruge det faglige grundlag.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jeg kan tydeligt høre, at hr. Keld Albrechtsen fuldstændig har misforstået situationen, men vi er her jo bl.a. for at få tingene afklaret.
Situationen var den, at vi gerne ville have en lang aftale, som skulle løbe over 10 år; det er korrekt.
Men ud over det lagde vi vægt på i Dansk Folkeparti, at der skulle ske forskning på området, for nogle fine målsætninger kan ikke alene klare tingene.
Vi vil have forskning på området, vi vil have flere penge til forskningen, og når vi satser på forskning, skal der selvfølgelig være tid nok til, at forskningsresultaterne kan slå igennem.
Der vil blive afsat flere penge, og der bliver sat flere projekter i gang, bl.a. om nedbringelse af lugtgener og fosforoverskud, om gyllehåndtering og den slags ting.
Men det tager tid, inden man har resultaterne, så derfor er det meget vigtigt, at der er den fornødne tid.
Ud over det fik vi også givet den økologiske produktion et vældigt løft, det kom hr. Keld Albrechtsen slet ikke ind på, men det synes vi er meget, meget vigtigt.
Inger Støjberg (V), 2004-05-12:
Jeg vil gerne bekræfte hr. Torben Hansen i, at det grundlag, der ligger for vandmiljøplan III-forliget, er det faglige, saglige arbejde, som er blevet udført igennem et helt år.
De 13 pct. skal jo også ses i relation til de enorme forbedringer, vi allerede har oplevet i mindsket udvaskning.
Det er jeg da helt overbevidst om også indgår i hr. Torben Hansens optik.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-12:
Jamen så er der noget, hr. Keld Albrechtsen har misforstået.
Meningen med strukturreformen er ikke at spare penge, strukturreformen har til formål at give borgerne en bedre offentlig service.
Den er beregnet til at sikre, at velfærdssamfundet bliver bedre rustet til at klare fremtidens udfordringer, og det vil større kommuner jo være bedre rustet til.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, jeg røber her, når jeg siger, at det er ikke i forgårs, Det Konservative Folkeparti fandt på, at vi ønskede amterne nedlagt.
Det er tæt på 20 år siden, så vi er naturligvis glade for, at amterne bliver nedlagt.
Vi er helt overbevist om, at det bliver til gavn for borgerne, og det er jo sådan set dem, det handler om, vil jeg mene.
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Giver det ikke Det Konservative Folkeparti anledning til bekymring, at vi kan se, at svaret på spørgsmål om vandmiljøplanen, som Det Konservative Folkeparti jo som regeringsparti er med i, er, at den er alt for utilstrækkelig?
Det er fremgået af avisomtalen, det er også blevet nævnt af uafhængige eksperter, og også DMU har sagt, at den er fuldstændig utilstrækkelig, når det eksempelvis gælder om at begrænse algevæksten, især på baggrund af Odense Fjord-scenariet.
Giver det ikke Det Konservative Folkeparti anledning til bekymring for landbrugets bæredygtighed og for vore sårbare naturområder, at der er så mange, der er stået frem og har sagt, at de ikke rigtig synes, det hænger sammen?
Og kunne Det Konservative Folkeparti ikke have ønsket sig, at man havde lænet sig lidt mere op ad det faglige grundlag fra regeringens side?
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-12:
Jamen der lå bestemt ikke i mine bemærkninger, at store partier skulle være hverken værre eller bedre.
Jeg tror bare, det er en almindelig menneskelig erfaring, lige fra et ægteskab for to personer og så opad, at jo flere mennesker der kender en hemmelighed, jo hurtigere slipper den ud.
Og i bemærkningerne til lovforslaget om det såkaldte Kontroludvalg står der nemlig i § 5, at tavshedspligten i forbindelse med, hvad man erfarer i udvalget, svarer til, hvad der er gældende for medlemmerne af Det Udenrigspolitiske Nævn.
Og der kan vi bare konstatere, at de der er 17 medlemmer, og det er i hvert fald hullet som en si, uanset om de er fra små eller store partier.
Derfor kan jeg i hvert fald befrygte, at hvis man udvider det til 10-11, så vil det Kontroludvalg også blive hullet som en si, og så får man simpelt hen ikke oplysninger fra regeringen, og så har man slet ikke noget at bruge det til.
KL. 16.50
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Der er bestemt ikke tale om billige point.
Der er tale om, at det her beslutningsforslag fuldstændig afspejler det sidste, om man vil, udspil, vi lagde på bordet til forhandlingerne.
Grunden til, at det er fremsat som beslutningsforslag her i dag, er, at folk ude i det åbne land så kan se forskellen på det, og hvad det så endte med.
Nogle kalder det så den grønne firkant.
Men skidt med det.
Men det er simpelt hen det, der er bevæggrunden for det.
Så kan folk klart og tydeligt se forskellen på, hvad man fik, og hvad oppositionen var parat til at give sig med.
Og det, som er oppositionens udspil, vores sidste udspil, er fuldstændig det beslutningsforslag, der ligger her. Derfor er der selvfølgelig heller ikke, da det er et udspil til forhandling, sat kroner og øre på alle ting deri, uanset om det er forskning i økologisk landbrug, eller det er forskning i det ene eller det andet eller det tredje.
Og der havde vi da nok haft en forhåbning om, at nogle af de penge, der så skulle kræves op via afgifter - DMU fremhævede allerede i januar i Politiken, at pantafgifter i forhold til kvælstof er det samfundsøkonomisk mest rentable - så skulle bruges til forskning.
Det skal vi beklage.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Det er en mærkelig konklusion, hr. Torben Hansen fremstiller her.
Hr. Torben Hansen siger, at det sådan cirka er, hvad der står.
Altså man må da vide, hvad der står, når man efterhånden har refereret til det mange gange og i hvert fald påstået, at man har vidst, hvad det var, der stod.
Så kan man da ikke stå og sige, at det sådan cirka er, hvad der står.
Men jeg hørte igen, at hr. Torben Hansen overhovedet ikke forholdt sig til det spørgsmål, som jeg stillede, om, hvorfor der ikke er afsat penge til f.eks. forskning, som vi mener er en væsentlig del, og som man også påpeger her at man skal sætte fokus på, bl.a. med hensyn til ammoniak- og lugtproblemer.
Det kan man da ikke bare gøre med gyldne løfter.
Man må da have været inde at vurdere, hvor mange penge der skal afsættes til at sætte fokus på det her problem.
Eller er det noget, man slet ikke kan forholde sig til, idet man kun ønsker at fremsætte et beslutningsforslag, som egentlig næsten er gennemført med den vandmiljøplan III, som den grønne firkant længe har besluttet skal gennemføres?
Er det nogle billige point, man prøver på at score fra socialdemokratisk side?
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Ja, så skal det være sjette gang i aften.
Det, der står i det DMU-notat på side 2, er, at de velfærdsøkonomiske indtægter er udeladt, og at de ikke er af uvæsentlig karakter.
Det er sådan cirka, hvad der står. Samtidig må man jo også konstatere, at uanset hvordan man vender og drejer det, og det ligger jo også i betænkning 1429, som er baggrund for hele den nye landbrugslov, vil man have en nedgang i antallet af beskæftigede i landbruget og de sideerhverv, der følger med, fra ca. 123.000 i 2002 til 100.453 2014. Så uanset hvordan man vender og drejer det, vil man have en nedgang i beskæftigelsen i landbruget, men hvis vi gør det rigtigt, og vi også får de benefits med, som er udeladt i det regnskab, så er jeg også sikker på, at man kan få skabt noget beskæftigelse andre steder inden for den her branche.
Hvis man kigger tilbage, vil man jo også kunne se, at skærpede miljøkrav herhjemme i Danmark jo ikke har ført til, at der er flere, der er blevet arbejdsløse.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Når vi snakker benefits, så mener jeg også, at man skal forholde sig til, at arbejdspladser jo er regnet ind i det der. Så jeg mener, at når hr. Torben Hansen påstår, at det giver en masse benefits, så må han jo ligesom forklare, hvad det er, han så ser, der skulle komme af ekstra arbejdspladser.
Jeg vil holde fast ved det, som fru Inger Støjberg er inde på.
Jeg ville også gerne spørge hr. Torben Hansen: Hvordan kan det være, at man ikke ligesom har været inde at se på, hvor mange penge man vil sætte af til forskning i det her? Det er ikke nævnt ét eneste sted i det her beslutningsforslag, hvor mange penge man ønsker at prioritere til forskning, til den forskningsmæssig del.
Det har vi da gjort i vores vandmiljøplan, som er lagt frem her.
Der er der sat nøjagtige beløb af.
Der er ingenting med i det forslag, der er fremsat her.
Der er kun gyldne ord, der er ingenting, som jeg kan sige ville have en reel virkning.
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Det svar, der ligger dér, som er kommet her inden for de seneste dage,
Men det, der får tingene til at kamme over, og nu vil jeg så sige det for femte gang i dag, er, at man har lavet et velfærdsøkonomisk udspil, en velfærdsøkonomisk beregning uden indtægterne, og til indtægterne hører eksempelvis også beskæftigelsesdelen, og det står der også på side 2 i det fra DMU, som blev udleveret den 30. marts.
Inger Støjberg (V), 2004-05-12:
Det er en skam, at hr. Torben Hansen ikke svarer på mit
spørgsmål
jeg synes egentlig, det er ret interessant at få denne her problematik belyst.
Hvor er det, man vil give de her mennesker, som nu rent faktisk mister deres arbejde, en ny chance?
Man kalder forslaget her for en ny chance til vandet og naturen.
Hvad med de mennesker, der bliver arbejdsløse?
Hvordan vil man vil give dem en ny chance? Jeg vil gerne bede hr. Torben Hansen om at forholde sig konkret til det spørgsmål, der på baggrund af B 191 er stillet igennem Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg til Miljøministeriet, og som der nu foreligger et svar på, som viser, at det rent faktisk handler om et sted mellem 7.500 og 17.000 arbejdspladser eller årsværk.
Hvordan vil man give de her mennesker en ny chance, og hvordan vil man sætte det her på dagsordenen?
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Det lyder jo unægtelig som en diskussion, vi har haft tidligere på aftenen.
Nu kan jeg snart citere udenad, at det står fuldstændig klart, at de velfærdsøkonomiske beregninger, der ligger til grund, som blev bestilt engang i marts måned, ikke indeholder benefits, intet indeholder om - intet - hvad indtægterne ved det her er, hvad den positive beskæftigelseseffekt er.
Hvorfor er det ikke regnet med?
Hvorfor har man ikke medregnet de samfundsøkonomiske omkostninger ved omfattende iltsvind, som man eksempelvis havde i 2002?
Jeg tror, at fiskerne, både i Kattegat og i de indre danske farvande, synes, at de havde nogle væsentlige tab dengang, fordi der var andre steder, hvor vi desværre ikke havde været i stand til at udvise lidt rettidig omhu.
Inger Støjberg (V), 2004-05-12:
Man giver forslaget her benævnelsen »En ny chance til vandet og naturen«.
Jeg vil gerne bede hr. Torben Hansen forklare mig, hvordan man så giver en ny chance til alle dem, der i virkeligheden bliver arbejdsløse, hvis det her forslag bliver vedtaget.
Jeg vil gerne bede hr. Torben Hansen om at forholde sig til de beregninger, der ligger i svaret fra Miljøministeriet, som viser, at tabet af arbejdspladser svarer til mellem 7.500 og 17.000 årsværk. Hvordan vil hr. Torben Hansen forklare, at man på den ene side sætter arbejdsløshedsproblematikken utrolig højt på dagsordenen og samtidig fremsætter et forslag som det her, der betyder, at mange, mange bliver arbejdsløse?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-12:
Nu skal jeg jo ikke, og slet ikke fra Folketingets talerstol,
diskutere, hvad der er kristeligt, og hvad der er ukristeligt. Nu, vi er ved det kristelige, kan jeg oplyse til hr. Keld Albrechtsen, at vi også har skiftet navn til Kristendemokraterne.
Det er selvfølgelig svært at få vendt tungen om, men sådan er det.
Ikke fordi vi er blevet
hverken mere eller mindre af den grund, men jo, vi Kristendemokrater vil gerne tage ansvar for hele skaberværket, og vi vil faktisk gerne tage sådan et ansvar for skaberværket, at menneskene også kan overleve, og det er den balance, vi vurderer, når vi kigger på vandmiljøplanen, når vi kigger på naturen, at vi ikke skal blive så, om jeg må bruge udtrykket, frelst i forhold til naturen, at menneskene går hen og dør af det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Han kom med en betragtning om, at naturen var til for menneskenes skyld, ikke for sin egen skyld.
Det er jeg da bange for var en fortalelse.
Jeg troede, at man i Kristeligt Folkeparti havde den yderste respekt for hele skaberværket.
Det afspejler sig jo også i moderne forfatninger, f.eks. den sydafrikanske og den norske, men endnu ikke den danske.
Men jeg håber da bare, at det var en fortalelse, for jeg håber da, at man i Kristeligt Folkeparti har en almindelig respekt for hele skaberværket.