runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-22:
Jeg kan sige til hr. Ole Stavad: Det har ikke så meget med forespørgslen her at gøre, men det er korrekt, at jeg i Aalborg deltog i et regionalpolitisk møde om det jysk-fynske erhvervssamarbejde, hvor jeg ikke kom og konkret lovede en hel masse flere penge, som den tidligere regering lovede.
Men vi kan trods alt konstatere, at der selvfølgelig, også med Socialdemokratiets mellemkomst, er afsat 175 mio. kr. til det jysk-fynske it-samarbejde fra UMTS-midlerne.
Det synes vi faktisk er et rigtig godt tiltag, som kan være med til at løfte regionerne på det her område.
Så spørges der, om det skal være de store byer, der skal trække udviklingen.
Man kan vælge at sige
, om det her skal være et vækstspor, man kører efter.
, at intentionerne, når vi udflytter statslige arbejdspladser, er, at det også skal kunne generere noget vækst i regionerne. Nu er det jo ikke nogen regionalpolitisk debat i dag - den handler om udflytning af statslige arbejdspladser - men der er jo ingen tvivl om, at motorveje og god infrastruktur, hvis der ligger større byer i nogle regioner, er med til at trække udkantsområderne i regionerne op.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-22:
Jeg havde måske nok en mistanke om, at vi lige skulle berøre Folkecenteret.
Det er rigtigt, at jeg har besøgt det, og det er også rigtigt, at jeg har udtalt mig positivt.
Jeg var glad for at se nogle engagerede mennesker, og jeg har ikke fortrudt noget som helst af det, jeg sagde.
Jeg har forsøgt at gøre min indflydelse gældende ved at fortælle, hvad jeg syntes, der var godt.
Men der er den forskel - og det tror jeg alle erkender - at når man er medlem af et regeringsparti, kan man ikke på samme måde stille op her i Folketingssalen onsdag efter onsdag og spørge ministeren, om han dog ikke har fortrudt det.
Det er rigtigt, at der var engagerede mennesker, og at jeg beklager, at centeret er nedlagt, men det blev altså resultatet på grund af den samlede disponering vedrørende de råd, nævn og udvalg, der skulle nedlægges. Hr. Ole Vagn Christensen spurgte om Rigsarkivet og gartnerierhvervet.
Jeg ved ikke, om det ikke på en eller enden måde kommer til at rage ind over den regionalpolitiske debat, som vi skal have på mandag, men jeg vil dog sige, at det at flytte så mange statslige arbejdspladser, som der bliver tale om ved at flytte Rigsarkivet til Odense, giver en styrke i et område.
Rigsarkivet kan af oplagte grunde ikke flyttes til et decideret yderområde, men det betyder, at for Fyn med omliggende øer bliver der en styrkelse af kraftcenteret.
Til hr. Ole M. Nielsen: Det er rigtigt, at der var meget lidt konkret.
Jeg synes nu i øvrigt, vi alle sammen burde tilstræbe, at der var meget lidt konkret, for hvis man går ud og siger, man mener, at netop den og den institution bør flyttes, oprettes, eller hvad der nu kan være, gør vi en masse mennesker urolige, især i tilfælde af flytning.
Jeg synes, vi skylder dem, at vi undersøger sagerne rimelig godt,
inden vi begynder at flytte rundt med noget. Angående det med beskatningsgrundlaget er vi enige om, at det ikke er nok at opgøre det på amtsbasis; Viborg Amt er et godt eksempel.
Men det, der er opgjort i redegørelsen, er faktisk, så vidt jeg husker, arbejdsmarkedsregioner, så det er en lille smule anderledes.
Men vi er i øvrigt fuldstændig enige på det punkt.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg vil medgive den konservative ordfører, at man kan blive stemt ned i sin gruppe, og det har fru Else Theill Sørensen meget fair sagt her fra talerstolen.
Jeg synes, at det er i orden, at man argumenterer på den måde, men jeg synes, at den konservative ordfører skylder os svar på, hvad råd, nævn og finanslov 2002 har kostet for de udsatte områder, når vi kigger på statslige arbejdspladser. De her ting er jo så fortid, men jeg vil også godt spørge lidt til fremtiden.
Det er jo et område, vi står lige over for at skulle tage stilling til.
Det overordnede er: Går man ind for en decentral eller en central linje?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg er ligesom ministeren meget glad for det forslag til vedtagelse, vi har fået her.
Derfor vil jeg selvfølgelig også spørge, om vi så også er enige om indholdet i det.
Når jeg tager analysen her, er der en lang række kompetenceklynger, eller hvad man nu kalder dem, vækstområder, og det er jo noget, som den tidligere regering har lagt op til.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-22:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Stavad, at jeg egentlig beklager, det ikke kommer til at forløbe, sådan som indenrigsministeren og jeg havde planlagt, at de her debatter faktisk skulle køre samtidig.
Det kan der ikke være nogen tvivl om.
Jeg beklager.
Det var noget med 9 timers debat i Folketinget under en andenbehandling forleden dag, plus at vores kalendere ser ud, som de gør, der har været årsagen til, at debatten i dag er løbet af stabelen, og så at indenrigsministeren har den regionalpolitiske debat.
Det er indenrigsministeren, der er ansvarlig for den regionalpolitiske debat, det er korrekt.
Den dækker over flere ministerområder.
Og jeg kan sige, at vi jævnligt - det er ikke noget, vi decideret har skrevet ned - koordinerer og taler sammen i regeringen.
Jeg kan sige, at der jo også er sket en ændring af det tidligere Erhvervsministerium med hensyn til de af videnskabsministerens kompetenceområder og det, der er i dag.
Det er også svar til hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål: Sker der noget derude?
Der vil jeg blot sige, at det gør der.
Der er et tiltag på 175 mio. kr., som kommer fra UMTS-midlerne til det jysk/fynske erhvervssamarbejde, der er afsat fire gange 20 mio. kr. til regionalpolitik, fire gange 15 mio. til turismepolitisk handlingsplan.
Det er nogle af de elementer, som forefindes i Økonomi- og Erhvervsministeriet til det her område.
Jeg refererede, hvad fru Margrethe Vestager bl.a. havde sagt lidt om her fra talerstolen, og det havde jeg forståelse for.
Det var sådan set det, jeg sagde.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Det er også vigtigt for regeringen, at vi kan stå inde for det, der står i forslaget til vedtagelse.
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Jeg har et meget afklarende - det bliver det forhåbentlig, når jeg får svaret - spørgsmål til økonomi- og erhvervsministeren, fordi jeg simpelt hen ikke kan finde ud af, her hvor vi har flere regionalpolitiske debatter, der går sådan lidt ind over hinanden med udflytning som hovedtema i dag og en regionalpolitisk debat på mandag, hvem i regeringen det er, der har det koordinerende, overordnede ansvar for regionalpolitikken, for når jeg læser indenrigsministerens redegørelse, så fremgår det på side 2, at det er indenrigsministeren, der har det koordinerende ansvar.
Jeg synes, det er ret nyttigt at vide til det videre forløb.
Derfor ville jeg godt høre, om man har gjort noget tilsvarende i den nuværende regering, og hvem der har hovedansvaret og det koordinerende ansvar i regeringen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-22:
Eksempelvis ved at staten greb ind over for monopoliseringen.
Som det er i dag, sidder eksempelvis Arla Food på størstedelen af mejerifunktionen i Danmark, og her mener Enhedslisten, at staten skal gribe ind og bryde koncernen op i mindre produktionsenheder i flere forskellige virksomheder og dermed sikre, at man også kan fastholde produktionen i flere områder i stedet for den centralisering, der foregår i dag.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører i, at det har været meget ødelæggende med den udvikling, der er sket inden for det, der engang var andelsbevægelsen i det danske landbrug; det kan jeg fuldt ud tilslutte mig.
Men det, jeg har lidt svært ved lige at se, er, hvordan man egentlig hindrer, at fortrinsvis private virksomheder foretager sig de ting, som de foretager sig.
Jeg vil godt have det konkretiseret lidt nærmere, for det synes jeg kunne være spændende.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-22:
Debatten i dag har jo vist, at på trods af stor bredde i det politiske billede fra Enhedslisten og videre over må man konstatere, at selv om Enhedslisten på det nærmeste mener, at både Storebæltsbroen og en kommende Femern Bæltforbindelse, landevej i Nordjylland og lignende ikke er af det gode, så synes jeg, det er rart, at det er et bredt flertal i Folketinget, der står bag ved det forslag til vedtagelse, som nu ligger, og som også regeringen er enig i.
Vi har sagt, at vi vil komme med en regional vækststrategi i foråret 2003, som vi vil fremlægge for at styrke vækst og beskæftigelse med udgangspunkt i de eksisterende erhvervsmæssige kompetencer, der ligger i regionerne.
Vi har også sagt, at det er regeringens hensigt, at nye statslige institutioner som udgangspunkt bør placeres uden
for hovedstadsområdet, medmindre konkrete grunde og hensyn til kompetence og effektiv administration taler imod en sådan placering.
Og der skal tages explicit stilling til nye institutioners placering i aktstykke eller lovforslag. I forbindelse med vedtagelse i 2000 og marts 2001, altså vedtagelse nr. V 69, var der også lagt op til, at regeringen skulle fremlægge nogle konkrete planer om udflytning af et antal eksisterende statslige arbejdspladser.
Som jeg sagde i mit første indlæg heroppefra i dag, så er der jo folk, der mener, som det også er fremgået af pressen, at det er for meget, regeringen tager fat i - Sikkerhedsstyrelsen, som skal udflyttes til Jylland, er sådan ca. 85 årsværk, Rigsarkivet 110 årsværk, det er endnu ikke opgjort, hvor meget det drejer sig om i Skov- og Naturstyrelsen - mens der så er andre parter, der mener, det er for lidt.
Jeg tror, det er ligegyldigt, hvilket initiativ regeringen måtte komme med på det her område med det antal arbejdspladser.
Jeg synes også, fru Margrethe Vestager har sagt det meget rigtigt i dag, at det er dyrt at flytte ud, og det kan også være dyrt menneskeligt at flytte ud.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi sørger for at sikre en regionalpolitik, så alle områder af landet bliver attraktive for udvikling og bosætning, så vi kan sørge for at få et økonomisk bæredygtigt grundlag, ligegyldigt hvor man bor i Danmark.
Der var et enkelt spørgsmål, der blev stillet fra hr. Kristen Touborg under debatten, om, hvor meget det egentlig betød i forbindelse med finanslov 2002, finanslov 2003.
Til den sidste kan jeg sige, at vi jo ikke er færdige med finanslov 2003.
Og med hensyn til det, der er sket af besparelser og effektiviseringer omkring finanslov 2002, kan jeg sige, at det er for tidligt at vurdere konsekvenserne af de ændringer i relation til statsadministrationen, men langt den største personalereduktion er jo sket i hovedstadsområdet.
Alt i alt kan jeg sige, at jeg er tilfreds med, at det er et bredt flertal i Folketinget, der nu står sammen om det forslag til vedtagelse, der ligger.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-22:
Jeg vil spørge fru Theill Sørensen, hvad hun mener om det, der i redegørelsen er formuleret som udbud af statslige arbejdspladser.
Det blev forsøgt afdramatiseret i ministerens ordførertale, men så brugte ministeren alligevel til sidst den formulering, at kommunerne skal byde på de arbejdspladser.
Det er jo ikke så langt fra et udbud.
Det er kun et spørgsmål om at vende ordene lidt anderledes.
Hvad er fru Theill Sørensens holdning til, hvis i forvejen svage områder skal til at stille sig an og byde?
Er det ikke statens opgave at sige, at her er et svagt område, som vi vil prøve at tilgodese, hvis ellers alle tingene omkring arbejdspladsen kan opfyldes osv., og så vil vi selvfølgelig indgå i et samarbejde?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg vil godt spørge lidt mere til beredskabsrapporten.
Jeg medtog, at vi kun har haft den i ganske få dage, og at man ikke derudfra kan svare på nogle eksakte og detaljerede spørgsmål.
Men når jeg alligevel spørger til den, er det bl.a., fordi der jo er opridset to modeller i den, som begge er centraliseringsmodeller.
Jeg tror, at ét sted i Danmark i hvert fald vil have en helt særlig interesse.
Det er Bornholm, og de er nok dem, der står nærmest for, at deres ene center, det, der ligger på Bornholm, skal nedlægges.
Og da de har et valg her i nærmeste fremtid, finder jeg sådan set, det er rimeligt, at man giver udtryk for, hvad det er, partierne mener om det område.
Indtil videre ser høringsfristen ud, som om regeringen heller ikke i den her sag agter at følge demokratiet
ordentligt til dørs.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg synes, det var en lille fin afbrydelse ved ministerens indtræden.
Jeg vil godt spørge fru Else Theill Sørensen
Når man gør det modsatte, kan man ikke forvente andet, end at der er nogle, der sætter spørgsmålstegn ved, om det her nu er en klog måde at gøre tingene på.
Ulrik Kragh (V), 2002-05-23:
Det er jo ikke særlig opmuntrende at høre, hvor stor tilliden er til det kommunale selvstyre, når man hører Carsten Hansens ordførertale og efterfølgende svar.
Jeg sidder selv som medlem af en kommunalbestyrelse, og da vores udmærkede miljøminister på et tidspunkt sendte brev ud til alle kommunerne, hvor han spurgte, om de ikke kunne lave en liste over, hvad der var af problemer, man kunne tage fat på, var listen i den kommunalbestyrelse, som for øvrigt er socialdemokratisk ledet, meget, meget lang.
Jeg tror faktisk, at den var på 16 tætskrevne sider.
Og en stor del af de emner, der blev taget op, var netop emner, som vi i dag med det her forslag har mulighed for kommunalt at få større indflydelse på.
Jeg må spørge hr. Carsten Hansen: Hvad er der galt i, at de, der ved, hvor skoen trykker, også tager ansvaret?
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Nu skal vi åbenbart til at gøre spørgsmålet om planloven til et spørgsmål om kommunal tillid.
Det agter jeg ikke at gøre.
Jeg har stor tillid til de folkevalgte.
Jeg har i øvrigt flere venner, der er folkevalgte, også i kommunalbestyrelser, og jeg har stor tillid til dem.
Men der er jo en række opgaver, som vi her i landet har besluttet ligger forskellige steder, og det er vel dér, vandene skilles.
Det er sådan set fair nok.
Vi er bare bange for, at vi vil se en lang række uheldige eksempler på virksomheder, boliger osv., som bliver forkert placeret, og som bliver til stor gene for landbruget.
Det er vel et faktum, at en række landbrug for at være rentable i dag skal op på en vis størrelse.
Og nu vil man altså begynde at se nye landsbyer - det er jo, når de er over fire, er det ikke sådan? - som vil skyde op rundtomkring.
Vi vil se det ved virksomheder og andre steder, hvor der udvides, uden at man har ønsket det, for det kan de gøre ifølge det her.
Og det mener vi er forkert.
I øvrigt har man evalueret på det her.
Man har set, hvordan landzoneadministrationen har været, og det viser sig, at også efter den gamle lov forløber det i langt de fleste tilfælde, helt op imod 80 pct. af tilfældene, uden problemer udeomkring.
Så er der nogle ganske få sager, hvor landzonemyndighederne har måttet gribe ind.
Sådan må det være.
Det har jeg ingen problemer med.
Lad os så også tage andre områder.
Vi har gymnasierne, vi har sygehusvæsenet, vi har en lang række opgaver, som ligger ude i amterne, som jeg mener de varetager bedre end kommunerne.
Og det tror jeg da at der er bred enighed om.
Jeg ved ikke, om hr. Eyvind Vesselbos parti har planer om at fjerne gymnasierne fra amterne og lægge dem ud til kommunerne eller hvad.
Sådan er der jo forskellige opgaver, og sådan må det være.
Lad mig bare sige til hr. Ulrik Kragh, at det er sådan, at det er de 20-30 største byer i det her land, der vil blive de klare vindere af det her.
Og det er bl.a. det, vi også har så meget imod.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-05-23:
Jeg kan forstå på hr. Carsten Hansen, det siger han i hvert fald her fra talerstolen, at han har tillid til det kommunale selvstyre.
Men det er ikke noget, som bliver udtrykt gennem det, som jeg så forventer og kan forstå at Socialdemokratiet vil stemme i dag.
Alligevel har hr. Carsten Hansen sagt, at hvis det her lovforslag blev delt op, kunne der da godt være ting, man var for.
Vi har ikke helt fundet ud af, hvad det kunne være ud over nogle ændringsforslag, og det er sådan set det, jeg gerne vil forsøge at få afdækket i kombination med den her tillid til kommunalbestyrelserne: Hvis vi kigger på reglerne om planlægning til butiksformål, er kommunernes mulighed for at råde over bykernerne stadig væk inden for nogle rammer og nogle klare regler - det er jo ikke udtryk for, at der bliver anarki på det her område - er det så her, man måske kunne forestille sig, at hr. Carsten Hansen trods alt har tillid til, at kommunalbestyrelserne selv kunne finde ud af det i de byer, som de selv regulerer?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-23:
, når hr. Carsten Hansen siger, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne ikke kan modstå presset fra lokale interesser.
Det er da en mærkelig påstand at komme med, at kommunalbestyrelsesmedlemmer ikke skulle kunne varetage deres hverv. Jeg vil gerne igen stille spørgsmålet: Hvorfor har hr. Carsten Hansen ikke tillid til de kommunalbestyrelsesmedlemmer, der bliver valgt rundtomkring i landet?
Som jeg sagde i starten, er der også mange Socialdemokrater, så hvis man ikke har tillid til Venstrekommunalbestyrelsesmedlemmer, kunne man vel have det til sine egne.
Så svarede hr. Carsten Hansen ikke på det spørgsmål, jeg stillede tidligere, nemlig at der siden Anden Verdenskrig er sket en reduktion af landbrugsbedrifter fra 200.000 til 55.000, hvilket svarer til omkring 500.000 mennesker.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-05-23:
Vi i Dansk Folkeparti er meget glade for dette lovforslag.
Det er et forslag, som vi egentlig har kæmpet for i den sidste periode, i meget lang tid, og vi er særdeles glade for, at man her ved landzonetilladelserne kan lægge det ud til kommunerne, således at det er kommunerne, der egenrådigt kan bestemme, hvordan og hvorledes det her skal foregå.
Vi havde for en del år siden frikommuneforsøg om landzonetilladelserne, og jeg vil godt spørge hr. Carsten Hansen, om hr. Carsten Hansen ikke er enig med mig i, at kommunerne dengang gjorde det fantastisk godt, og at man både fra kommunernes og fra amternes side var enige i, at det bedste, man kunne gøre, var, at landzonetilladelserne blev ude i kommunerne i stedet for at blive tilbageført til amterne?
Søren Gade (V), 2002-05-23:
Nu er det, jeg begynder at blive en lille smule forvirret over de socialdemokratiske argumenter for at stemme nej.
Først siger hr. Carsten Hansen, at der vil komme 140.000 nye boliger på landet ved indførelse af loven.
Derefter siger hr. Carsten Hansen, at den nye planlov vil sætte udviklingen i stå på landet.
Der er dér, at jeg ligesom siger, at der er noget, der ikke helt hænger sammen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Sætter loven udviklingen på landet i stå, eller kommer der nye mennesker derude?
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Ministeren skriver selv i sit lovforslag i bemærkningerne, at vinderne vil blive de 20-30 største byer i det her land.
Det er også angivet i høringssvarene fra stort set samtlige rundtomkring.
Vi ønsker, at der skal være forskel på by og land.
Og der er ingen som helst tvivl om, at byerne har flyttet sig og der er kommet øgede begrænsninger på, hvad der kan være ude på landet.
Det har vi ønsket, og det har der indtil regeringsskiftet været bredt flertal for i Folketinget.
Sådan er det.
Det er vel fair nok. Til fru Rikke Hvilshøj skal jeg sige, at der er ingen tvivl om, at med de ændringer, der er kommet ind om bykernerne, definering af bymidter osv., er det et bedre forslag, end det oprindeligt var.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Efter en massiv påvirkning af de danske købmænd, af partierne herinde, en lang række samråd om spørgsmålet osv. tror jeg, at selv miljøministeren er blevet klogere på området.
Vi synes, at der her er sket en forbedring, det må vi sige.
Der skal heldigvis en VVM-redegørelse til, man kan ikke bare bygge over 3.000 m2.
Det var også det, vi påpegede under førstebehandlingen.
er forslaget slet ikke godt nok.
Til hr. Eyvind Vesselbo
: Spørgsmålet om der er 200.000 eller 55.000, er jo ikke det, det handler om.
Det handler om, at man frit og som udgangspunkt kan få lov at placere aftægts- og medhjælperboliger.
Er det 140.000, vi taler om! Så ved jeg godt, at der er indsat en 30 ha-grænse, det er dog en lille smule begrænsende.
Men når ministeren så selv i sine bemærkninger skriver, at de som udgangspunkt altid skal have en tilladelse, så har vi spurgt: Hvad er forskellen?
I øvrigt kan vi risikere, at det ender med, at en række af dem kan frastykkes.
Jeg ved godt, at der er kommet en lille smule opbremsning på det også.
Alt i alt kan vi ikke stemme for forslaget, og det var også et svar til hr. Freddie H. Hansen.
Ulrik Kragh (V), 2002-05-23:
Nu har hr. Carsten Hansen i et par svar valgt at udnævne de 20-30 største byer som vindere.
Det ville da være skønt, hvis det var sådan, at Socialdemokratiet også kunne være med til at stemme for noget, hvor der var vindere.
Men lad så os tage fat i den anden del, nemlig hvad der foregår på landet.
Når det er sådan, at hr. Carsten Hansen har så ondt af, at man får lugten og gyllen væk fra landbrugsbygningerne og ud på marken, hvem er det så, der bliver vindere, når der samtidig er de forudsætninger, som hele tiden har været fra vores side, at der skulle være naturrigtig placering, nabohøringer osv., så man ikke generede hinanden?
Et andet eksempel ude på landet er eksemplet med medhjælperboliger og aftægtsboliger.
Vi havde et eksempel fra Kolding med den handicappede søn, der ikke kunne få lov til at blive etableret med sine forældre i nærheden, er det den form for personer, som man ikke ønsker skal have muligheden?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-23:
Og i den her sag skiller vandene ved tillid.
Tillid til kommunalpolitikerne, tillid til de lokale valgte repræsentanter, og det sagde hr. Carsten Hansen jo ganske klart: Vi har ikke tillid til, at de lokale kommunalbestyrelsesmedlemmer kan klare den her opgave.
Så jeg vil gerne spørge hr. Carsten Hansen: Hvilke andre områder vil man fratage kommunalbestyrelsesmedlemmerne mulighederne for at styre, skoleområdet, ældreområdet eller sportsområdet? Hvilke andre områder kan kommunalbestyrelsesmedlemmerne ikke klare?
Jeg vil godt spørge hr. Carsten Hansen: I perioden fra Anden Verdenskrig og frem til i dag er antallet af landbrugsejendomme faldet fra 200.000 til 55.000, og hvis man regner det om til mennesker, er det ca. en halv million, alt afhængig af hvor mange der bor på ejendommen.
Mener hr. Carsten Hansen ikke, at der er plads til flere mennesker ude på landet?
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Til hr. Søren Gade: Det er jo også det, der er misvisende i det her forslag.
Vi skal behandle næsten fem lovforslag i hinanden -
i hvert fald to.
Det ene handler om butiksudviklingen og administrationen her.
Det andet handler om en hel masse forslag.
Vi må konstatere, at det er sådan, at der nu bliver mulighed for uden nogen form for tilladelse og uden nogen form for dokumentation at bygge op til 36.000 boliger på landet.
Det har selv landbrugsorganisationerne i deres høringssvar udtrykt stor, stor betænkelighed ved.
Det har Venstre ikke villet lytte til.
Så har man dog indsat en 30 ha-grænse, men så skriver ministeren i sine bemærkninger til forslaget, at som udgangspunkt skal alle have tilladelse!
Så er der frastykningen.
Det vil man ikke være med til at støtte.
Der vil i oplandet til de store byer være en lang række landmænd, der kan tjene rigtig, rigtig mange penge.
Det med de 20-30 byer, må jeg sige til hr. Ulrik Kragh, er ikke noget, jeg har fundet på.
Vi synes, det skulle være hele landet, der blev vinderne, og ikke kun de 20-30 største byer.
Det var vigtigt for os, og derfor synes
vi, at det egentligt lå godt, som det lå. Til hr. Søren Egge Rasmussen: Det er fuldstændig
rigtigt.
Det er en fejlplaceret debat, hvor Venstre forsøger at sige, at Socialdemokratiet skulle have mistillid til sine egne kommunalpolitikere og alle mulige andre.
Men når argumenterne ikke holder, er man nødt til at forsøge at køre det over på noget, og det er egentlig - undskyld, jeg siger det - lidt utiltalende.
Lad os nu debattere indholdet i stedet for mistillid til de kommunale politikere.