runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Det kan jeg svare hr. Kamal Qureshi ret kort og klart på.
I Venstre har vi den opfattelse, at vi skal have et godt sundhedsvæsen, som skal behandle syge mennesker, men her er et område, hvor jeg har den samme holdning, som jeg havde for omkring 10 år siden.
Jeg mener stadig, at det ikke er nogen sygdom, at to lesbiske kvinder ikke kan få børn sammen, og at det er en konsekvens af den måde, de har valgt at leve sammen på.
Jeg synes dog også, de skal have mulighed for at blive gravide med lægers hjælp, men når der ikke er tale om en sygdom, er det ikke i det offentlige sygehusvæsen, men andre steder, det skal ske.
I dag foretager en jordemoder 1.800 inseminationer om året, især på lesbiske og enlige kvinder, og så synes jeg bestemt også, det vil være fornuftigt, at en læge får mulighed for det.
Det er sådan set bare det, det hele drejer sig om.
Men sygehusvæsenet er altså efter min opfattelse til for at behandle syge mennesker, og det er ikke en sygdom at være lesbisk.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-02:
Jeg kan forstå, at hr. Jørgen Winther også i andre sammenhænge har leveret forsidehistorier, men efterfølgende måske ikke har leveret varen.
Men lad det nu ligge.
Lad mig spørge hr. Jørgen Winther helt konkret i denne sammenhæng: Hr. Jørgen Winther siger, at han mener, at lesbiske er lige så gode forældre som alle mulige andre forældre, og at børn har lige så gode opvækstvilkår i en lesbisk familie som i andre familier, men hvad er så baggrunden for, at lesbiske forældre skal betale, og andre forældre ikke skal betale?
Der er lesbiske kvinder, som ikke kan blive gravide, fordi de f.eks. er infertile og derfor har behov for reagensglasbehandling, og de kan jo ikke komme under behandling uden at hive penge op af lommen.
Det lægger det forslag, hr. Jørgen Winther måske kommer med, jo op til, og jeg kan altså ikke forstå logikken i det.
Hvis forældreegnetheden og alt andet er på plads, hvorfor skal der så være forskel på brugerbetalingsområdet?
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Det har nu også været tilfældet mange andre gange, vil jeg sige.
Sagen er, at Venstre ikke kommer med noget som helst forslag.
Regeringen har fremsat et forslag med mange gode ændringer af loven, som vi støtter fuldt ud, men vi synes, det er vigtigt, at vi på et så tidligt tidspunkt som muligt får gjort klart, at der er nogle Venstrefolk, som har skiftet holdning.
Vi kender alle sammen den gode hr. Preben Rudiengaard.
Han og jeg har kørt parløb på området, vi har haft en bestemt holdning tidligere, men nu har vi en ny holdning, fordi vi føler, at der er nye tendenser i tiden, og at der nu er gode argumenter for, at også lesbiske skal have mulighed for at blive befrugtet.
Jeg går ind for brugerbetaling og for private sygehuse; det har jeg givet udtryk for mange gange, og det er min holdning.
Men på nuværende tidspunkt vil jeg ikke afsløre noget som helst om ændringsforslag.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-02:
Diskussionen om Venstres kursændringer og skiftende udsagn, alt afhængig af om det er i en valgkamp eller her i Folketingssalen, kan vi jo tage, når ministeren kommer på talerstolen.
Som en reaktion på det, der stod i Politiken, kom hr. Jørgen Winther allerede i morgenens radioavis med den nyhed, at hr. Jørgen Winther ville stille et ændringsforslag, som ville sikre, at lesbiske kvinder fik adgang til kunstig befrugtning, og når vi nu behandler selve lovforslaget, er det vel ikke for meget forlangt, at hr. Jørgen Winther kan give os en melding: Kommer forslaget, eller kommer det ikke?
Hr. Jørgen Winther er har jo fået ryddet forsiden af Ekstra Bladet og har udtalt sig i morgenens radioavis.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-02:
Det vil med andre ord sige, at fru Birthe Skaarups holdning til lesbiske er, at et lesbisk par ikke er i stand til at varetage et barns tarv, ikke er i stand til at opdrage et barn.
Det er Dansk Folkepartis holdning, som er sådan delvis uafhængigt af, hvordan verden har udviklet sig, og hvad det er for holdninger, der ellers findes i det her samfund.
Men der er Dansk Folkeparti groet fast i gode gammeldags, meget, meget gammeldags holdninger.
Tina Petersen (DF), 2006-02-02:
Processen i sig selv er jo, at vi med tiden må se, hvordan vi kan få sat det her hurtigere i gang.
Det kan vi, når det hele ligger klar, og når de udvalg, der sidder og arbejder med det, er klar til at komme med nogle meldinger.
Det er jo ikke, fordi vi ikke er i gang.
Undskyld, ja, nu tabte jeg tråden.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Jeg er enig med ordføreren i, at en metro kan være en rigtig god trafikinvestering for København.
Jeg er enig med ordføreren i, at en helhedsplan er en meget, meget fornuftig og god ting.
Men så kan man diskutere: Hvordan kan vi få flere letbaner, sådan at vi kan få folk transporteret fra forstæderne ind til midtbyen, så de kan bruge den her metro, som vi spytter mange penge i?
Jeg synes, det havde været smart at lave helhedsplanen først og så se metroen som en del af det; altså den omvendte rækkefølge.
Det havde været mere snedigt, hvis jeg må sige min mening om det.
I forbindelse med det her lovforslag, som jo er en del af det forlig, som er blevet indgået i morges, vil jeg vende tilbage til de 695 mio. kr., som amtet jo skød i det her, og hvor gælden stadig væk ligger i henholdsvis staten med 11 pct., regionen med 74 pct. og amtskommunen med 15 pct. Ville det ikke være mere naturligt at lade staten betale de 695 mio. kr. – eller for den sags skyld Københavns Kommune?
Hvorfor skal den tørres af på nogle kommuner og på en ø, Bornholm, som jo faktisk med det her ikke får direkte medbestemmelse i, hvad der skal foregå i Ørestadsselskabet, som kommer til at arbejde med de her ting?
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Det kan vi af flere grunde.
Vi er jo i den situation, at Københavns Amt ikke eksisterer om nogle få måneder, og derfor skal der være en ny konstruktion, men først og fremmest – og det er vores største motivation – er der jo, som flere har været inde på, i dag indgået en ny aftale om metroen, som Det Radikale Venstre for første gang er med i.
Det er vi glade for, og vi er især glade, fordi vi synes, det er blevet en god aftale.
Noget af det, der gør, at vi synes, det er blevet en rigtig god aftale, er den nye selskabskonstruktion, der kommer for metroen, hvor man udskiller arealudviklingen i ét selskab og driften i et andet.
Med de klare, om jeg så må sige, adskillelser i budget- og regnskabsopfølgning, som der ligger i aftaleteksten, sådan at vi kan følge både den gamle metro og den nye metro tæt økonomisk, har vi fået en klarhed og en åbenhed i forvaltningen af hele metroprojektet i København, som vi har ønsket os i mange år, og som vi derfor er utrolig glade for at være med til.
Det følger naturligt af den nye selskabskonstruktion, at man så også opløser de gamle selskaber for at kunne lave den nye konstruktion, og derfor kan vi med stor glæde stemme for det her.
Endelig kan jeg ikke lade være med at nævne her, at der i den nye aftale, vi har lavet i dag, jo også ligger et stærkt tilsagn fra alle partier om, at vi skal have lavet en samlet trafikplanlægning for København og omegn, hele hovedstadsområdet, og det nævner jeg, fordi jeg synes, det er historisk, at vi får det, men det er jo også noget, der vil komme beboerne i Københavns Amt i dag til stor gavn.
Det er klart, at når man skal dele et bo – om det så er på grund af en, havde jeg nær sagt, almindelig skilsmisse eller den form for skilsmisse, vi har med at gøre her – så er der nogle helt legitime konflikter, hvor man kæmper om, hvor gæld og aktiver skal placeres.
Det Radikale Venstre har ikke selv haft jurister på sagen, men vi forstår på ministeren, at han har haft meget stærke kræfter sat på sagen, kammeradvokaten bl.a., og at det er regeringens entydige overbevisning, at rent juridisk er der ikke nogen tvivl om, hvordan den her kage kan og skal deles.
Den gæld, som Københavns Amt nu får, er jo en gæld, som de under alle omstændigheder ville have haft.
Om det så bare var fortsat, som sagerne var i dag, ville det være den gæld, der var der.
Og det er svært for os at se anden udgang på sagen end den, som er fastlagt både i lovgivningen og i den aftale, der er indgået i dag, og derfor kan vi samlet set støtte lovforslaget i dag.
Henriette Kjær (KF), 2006-02-02:
For det første mener jeg, at pågældende borgere får stor gavn af Metrocityringen, men også af metroens tredje etape, når den bliver fastlagt.
Den vil man da stadig væk bruge, selv om man bor i nogle af de kommuner, hr. Rune Lund har nævnt.
Jeg ser det her område som et storkøbenhavnsk område, og mange fra omegnskommunerne arbejder inde i København og kan der benytte metroen.
Man kan tage metroen fra sit arbejde ud til lufthavnen.
For det andet er det da rigtigt nok, at man ikke får indflydelse på den videre drift, men man har jo været med, kan man sige; amtet har jo været med i planlægningen af bl.a. linjeføringen fra Lergravsparken til Københavns Lufthavn.
Så jeg kan altså ikke se problemet.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Så vil jeg gerne forklare, hvorfor jeg godt kan se, at det er urimeligt.
I Østamagerbaneselskabet, sådan som det er nu, har amtet en ejerandel på 45 pct. og Ørestadsselskabet en ejerandel på 55 pct.
Det vil sige, at de borgere, vi taler om, der bor i de kommuner, jeg har nævnt, ud over at være med til at betale så også via amtet har haft en indflydelse på metroen og på udformningen af metroen.
Det har de ikke nu, fordi amtet bliver nedlagt, men de får stadig væk lov til at sidde tilbage med en regning på omkring 695 mio. kr., som skal fordeles med 11 pct. til staten – det er så ikke de borgere, vi snakker om – 74 pct. til regionen og 15 pct. til amtskommunen.
Hvori består det rimelige i, at de skal betale, når de ikke er med til at have en medindflydelse?
Det er spørgsmålet.
Henriette Kjær (KF), 2006-02-02:
Der er jo ingen aktiver nu, men stadig væk er borgere, der bor i de nævnte kommuner, også en del af Københavns Amt, der faktisk har besluttet sig for at investere i det her og har lånt nogle penge på vegne af de samme borgere, som hr. Rune Lund nu omtaler.
Så jeg kan sådan set ikke se forskellen mellem at være borger i et amt, der optog nogle lån og investerede i en metro, og at være borger i det, der er blevet til en region, og hvor vi har nogle kommuner.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Nu kan jeg forstå, at ordføreren for Det Konservative Folkeparti nok heller ikke vil mene, at kommuner som Albertslund, Gentofte, Herlev, Hvidovre, Rødovre, Høje Taastrup bør kunne eje en metro, men kan ordføreren så forklare mig det rimelige i, at de her kommuner og også Bornholm f.eks. skal betale til festen uden samtidig at kunne få indflydelse?
Burde aktiver og passiver ikke følges ad?
Her får man kun lov til at sidde tilbage med passiverne.
Man får ikke lov til at have nogen indflydelse.
Hvori består det rimelige i det?
Henriette Kjær (KF), 2006-02-02:
Jeg vil også starte med at udtrykke min glæde over forliget om Metrocityringen.
Jeg er glad for at tilhøre et parti, der er med til nogle visionære løsninger inden for den kollektive transport.
Det synes jeg er nødvendigt, og jeg vil sige, at jeg ikke forstår, at SF og Enhedslisten ikke er hoppet på at få en god kollektiv transport i hovedstadsområdet.
Det her lovforslag handler om at opløse Østamagerbaneselskabet I/S, og baggrunden er jo, som det også tidligere er blevet sagt, at amtskommunerne nedlægges pr. 1. januar 2007, hvorved Københavns Amtskommune ikke længere kan bevare sin ejerandel i Østamagerbaneselskabet I/S.
Selskabet blev stiftet af Ørestadsselskabet sammen med Københavns Amt, da man i sin tid startede anlægget af metroen, og selskabets opgave har været at skulle anlægge metroens tredje etape, der skal gå fra Lergravsparken til Københavns Lufthavn, og derudover skulle Østamagerbaneselskabet sammen med Ørestadsselskabet og Frederiksbergbaneselskabet udbyde driften af metroen.
Med dette forslag foreslås det så, at Ørestadsselskabet I/S overtager Københavns Amts ejerandel af Østamagerbaneselskabet, da denne løsning vil indebære de fleste fordele for metroprojektet, og den løsning kan vi bakke fuldstændig op om i Det Konservative Folkeparti.
Vi er vidende om, som det også har været sagt fra flere ordføreres side, at Københavns Amt ikke synes om denne løsning, men vi mener, at den fordeling af gælden, der er foreslået, er klokkeklart i overensstemmelse med den oprindelige lovtekst.
Så vi har altså ingen problemer med at støtte dette forslag.
Walter Christophersen (DF), 2006-02-02:
Dansk Folkeparti konstaterer, at forventningen til og spørgsmålet om, hvad der skulle ske med Københavns Amtskommunes ejerandel af Østamagerbaneselskabet I/S, nu bliver afklaret og stadfæstet ved dette lovforslag.
Lovforslaget indebærer for det første, at Østamagerbaneselskabet I/S opløses pr. 1. januar 2007.
Opløsningen af Østamagerbaneselskabet I/S sker som en følge af, at amtskommunerne nedlægges pr. 1. januar 2007.
For det andet indebærer lovforslaget, at Ørestadsselskabet I/S overtager Østamagerbaneselskabet I/S' aktiver og passiver, rettigheder og pligter pr. 1. januar 2007.
For det tredje præciseres det i lovforslaget, at Københavns Amtskommunes rettigheder og pligter over for Østamagerbaneselskabet I/S overtages af Ørestadsselskabet I/S forud for overførelsen af Københavns Amtskommunes øvrige aktiver og passiver samt rettigheder og pligter til andre myndigheder end Ørestadsselskabet I/S efter lov om visse proceduremæssige spørgsmål i forbindelse med kommunalreformen.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Jeg vil gerne starte med at sige, at med hensyn til det der med at lave helhedsplanen, før man beslutter sig for store investeringer, har jeg svært ved andet end at give ordføreren ret i, at det nok ville have været en mere naturlig fremgangsmåde.
Men der er jo mange historiske forklaringer på, hvorfor vi så først får helhedsplanen nu.
Til det kan jeg kun sige: Bedre sent end aldrig.
Der er mange investeringer, der trænger sig på, men vi får dog helhedsplanen, før vi skal fastlægge det endeligt – også for så vidt angår en del af stationerne på den nye Metrocityring.
Vi får jo også mulighed for at snakke om pendling til og fra hovedstaden i sådan en trafikplan, så metroen bliver integreret og ikke kommer til at blive udviklet på bekostning af den øvrige kollektive trafik, men i samspil.
Det er det, som har ligget partierne meget på sinde.
Det, der har overbevist mig om den økonomiske konstruktion i forhold til Københavns Amt, er, at det af lovgivningen for Ørestadsselskabet, som jeg mener er fra 1992, ret klart fremgår, at det altså er et indskud, som parterne – dvs. også Københavns Amt – foretager for at få Østamagermetroen op at køre.
Derfor kan man sige, at det jo ville være lidt mærkeligt, hvis staten pludselig skulle ind og dække hele regningen, som amtet har indskibet sig i allerede tilbage i 1992.
Klaus Hækkerup (S), 2006-02-02:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg har forstået dybden i spørgsmålet, men hvis ikke der ligger finurligheder bag, så vil jeg sige, at svaret er ja.
Jeg forstår ikke helt det første spørgsmål.
Østamagerbanen er jo et selvstændigt selskab.
Metroen drives i et fælles driftsfællesskab på alle tre strækninger.
Så der er fuld integration.
Nettodriftsoverskuddet fra driften af den samlede metro fordeles så ud på de tre selskaber i forhold til deres anlægsudgifter.
Med hensyn til det andet spørgsmål vil jeg sige, at her er vi igen, synes jeg, på vej over i teologien.
Jeg har ingen tro med hensyn til, om Københavns Kommune vil rejse en retssag eller ej.
Det kan jeg desværre ikke udtale mig om.
Der må hr. Poul Henrik Hedeboe spørge i Københavns Kommune eller spørge andre.
Jeg kan have en mening om, hvorvidt det er fornuftigt eller ej, men det blev jeg ikke spurgt om, så det vil jeg holde for mig selv på nuværende tidspunkt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Ordføreren nævnte i sit første svar til hr. Rune Lund, at man kunne overveje den mulighed at sige, at de berørte kommuner i Københavns Amt kunne gå ind og overtage Østamagerbanen.
Er konstruktionen i virkeligheden ikke sådan, at Østamagerbanen er en integreret del af metroen, så man ikke på den måde kan skille etaper ud, altså at de ses som en integreret del?
Det er det ene.
Det andet er: Tror ordføreren, at hvis ikke der laves en mindelig aftale, så kommer der en retssag?
Klaus Hækkerup (S), 2006-02-02:
Det er nogle rigtig gode spørgsmål, fru Gitte Lillelund Bech kommer med i dag.
Også her er svaret ja; det kan jeg bekræfte at vi gør.
Men vi vil meget opfordre til, at man af forskellige grunde søger en forhandlingskontakt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Så skal jeg bare lige have afklaret, om det er sådan, at Socialdemokraterne, selv om regeringen ikke skulle vælge at tage et møde med de pågældende kommuner, fortsat står bag det her lovforslag.
Klaus Hækkerup (S), 2006-02-02:
Til det andet spørgsmål, om jeg tror, at kommunerne i Københavns Amt vil engagere sig, må jeg sige, at det her jo er Trafikudvalget og ikke Kirkeudvalget, og jeg har ingen tro med hensyn til, hvad de kommuner vil.
Jeg synes bare, at det havde været fornuftigt at spørge de pågældende kommuner og det pågældende amt: Har I nogen interesse i at gå ind i det her eller ej?
Jeg synes, det havde været fornuftigt at tage en forhandling med dem.
Og jeg synes stadig, at regeringen skulle overveje, om ikke det var rimeligt at foretage sådan en forhandling med alle de berørte parter.
For nu har man jo allerede lavet en aftale med København og Frederiksberg, så de skal selvfølgelig også et eller andet sted være med i sådan en drøftelse.
Jeg tror, det ville være godt for metroen, hvis der var et bredt ejerskab og engagement bag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Jeg har to spørgsmål til hr. Hækkerup.
Det første er, om hr. Hækkerup ikke kan bekræfte, at det fremgår meget klart af den eksisterende lovgivning, at såfremt etape 3 skulle bygges, så skulle der også skydes penge ind, og at man ikke kunne have en forventning om, at Østamagerbaneselskabet ville komme ud med et meget, meget stort overskud.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål drejer sig om hr. Hækkerups ønske om at lade kommunerne i Københavns Amt overtage ejerandelen.
Tror hr. Hækkerup, at kommunerne i Københavns Amt, som på ingen måde berøres af metroen, sådan som det er i dag – bortset fra de kommuner, der ligger yderst på Amager – kommuner som Gladsaxe, Herlev, Lyngby, Glostrup, vil sige ja til at blive medejere af en metro, som de i øvrigt ikke kan bruge til noget?
Klaus Hækkerup (S), 2006-02-02:
Nej, det er der ikke tale om.
Der er tale om, at Københavns Amt nedlægges pr. 31. december i det herrens år 2006.
Det vil sige, at de, der har gælden, altså Københavns Amt,
forsvinder.
Derfor skal der foretages en fordeling efter fordelingslovens regler, som det her Folketing jo har vedtaget med et meget bredt flertal, og det afgøres, hvor Københavns Amts nettogæld skal vandre hen, eller hvis det har en formue, hvordan nettoformuen skal fordeles.
Her er det fastlagt, at af den sum, som kommer ud af det, når man gør det op, skal 74 pct. gå til Region Hovedstaden, 11 pct. til staten og resten til kommunerne i amtet.
Helt den samme fordelingsnøgle gælder for Frederiksborg Amt.
Deres aktiver og passiver gøres op, og er der en nettoformue, eller er der en nettogæld, så fordeles den efter helt de samme regler.
Der gælder ikke helt de samme fordelingsregler for Regionskommune Bornholm, for Københavns Kommune og for Frederiksberg Kommune, og det er vi helt tilfredse med.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Jeg må sige, og det glemte jeg at sige i mit første indlæg, at jeg er meget enig med ordføreren i, at det her er en stor trafikinvestering, som der kan ligge mange positive ting i, specielt hvis man får flere fødelinjer fra forstæderne ind til midtbyen, så folk rigtig kan gøre brug af metroen.
På den måde kan der ligge mange gode ting i det her.
Men jeg bliver nødt til at vende tilbage for lige at følge op på mit første spørgsmål.
Skal det forstås sådan, at Socialdemokraterne har følt sig nødsaget til at æde denne konstruktion, hvor der bliver fordelt en gæld på nogle kommuner på Bornholm og forskellige andre steder, samtidig med at de samme kommuner – også Bornholm – ikke har indflydelse på, hvad der kommer til at ske, fordi de ikke er repræsenteret via staten eller Københavns Kommune i Ørestadsselskabet?
Klaus Hækkerup (S), 2006-02-02:
Vi er ikke blevet præsenteret for et forslag, som vi ikke kunne øve indflydelse på.
Her burde man efter vores opfattelse have inddraget Københavns Amt og hørt, hvad deres synspunkter var.
Det, man har gjort, er, at man ligesom har sagt, at når de 600700 mio. kr. er ydet, som Københavns Amt har forpligtet sig til at yde som tilskud til banen, så er værdien af Østamagerbaneselskabet lige omkring nul, faktisk en lille smule negativ gør ministeriet det op til.
Det kan være en fornuftig løsning, det kan være en ufornuftig løsning, men det er ikke fornuftigt, at man ikke har forhandlet det med amtet og de berørte kommuner, og det er det, vi kritiserer.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Jeg kan forstå på det, som ordføreren siger oppe fra talerstolen, at Socialdemokraterne også på mange måder er blevet præsenteret for et forslag, som de mere eller mindre kunne sige ja til eller gå ud af lokalet.
Specifikt i forhold til Københavns Amt kan jeg forstå, at ordføreren er meget utilfreds med den model, der er lavet.
Det kan jeg egentlig også godt forstå, og jeg kan egentlig også godt forstå det i forlængelse af det spørgsmål, som socialdemokraten hr. Jeppe Kofod stillede den 25. januar, spørgsmål nr. S 2181, hvor hr. Jeppe Kofod spørger: Hvori består det rimelige i regeringens beslutning om at overføre en gæld på 630 mio. kr. fra metroprojektet i København til borgerne i den nye hovedstadsregion, herunder borgerne på Bornholm?
Jeg må da indrømme, at jeg er meget enig med socialdemokraten hr. Jeppe Kofod.
Man lader nogle folk betale for en metro, men de har ikke indflydelse på udførelsen af selve projektet.
Er det ikke en utrolig mærkelig konstruktion?
Her snakker jeg f.eks. om Bornholm, om Rødovre, om Hvidovre, om en masse af de kommuner i regionen, som jo ikke er en del af Københavns Kommune eller staten.
Klaus Hækkerup (S), 2006-02-02:
Ligesom fru Gitte Lillelund Bech vil jeg også gerne nævne, at det lovforslag, vi behandler i dag, tager udgangspunkt i den aftale om Metrocityringen, som vi har indgået her til morgen mellem Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Jeg vil godt give aftalen nogle få ord med på vejen.
Det er en rigtig god aftale.
Det er den største enkeltinvestering i udbygningen af den kollektive trafik, vi kommer til at opleve i den her valgperiode.
Det er en investering, der styrker vores hovedstad, der gør den internationalt konkurrencedygtig.
Det er en investering, der finansieres af byggemodningen af de grunde, som er ude i Nordhavnen.
Det er på alle måder en aftale, som vi kan hilse velkommen.
Vi kan tiltræde aftalen, og det vil vi gøre, når de lovforslag, som den skal udmøntes i, kommer til behandling her i salen.
Det gælder også det lovforslag, vi behandler i dag, og med det anerkender vi også, at Københavns Amt skal bidrage med et kontant indskud i henhold til den tidligere indgåede aftale om metroens tredje etape.
Det skal der ikke være tvivl om.
Med den her lovgivning og med aftalen overføres Københavns Amts ejerandel i Østamagerbaneselskabet til Ørestadsselskabet pr. 1. januar 2007.
Det synes vi er både beklageligt og kritisabelt, selv om jeg er opmærksom på, at ministeren i går havde et møde med amtsborgmesteren fra Københavns Amt, men der er jo gået en lang proces forud.
Socialdemokratiet finder det derfor ønskeligt, at regeringen gennem forhandling med alle berørte parter søger afklaret, om kommunerne i Københavns Amt i givet fald er interesseret i at overtage denne ejerandel samt de dertil hørende forpligtelser.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Jeg er klar over, at religion og tro holder vi lidt lav profil med i disse tider.
Så jeg vil ikke spørge ordføreren direkte om det der.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at når vi har et driftsselskab i metroen, så betragtes strækningerne faktisk som lige rent driftsmæssigt?
Det var den betragtning, jeg kom med allerførst.