runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bruno Jerup (EL), 1997-12-17:
Men så kan jeg forstå, at hr. Duetoft og Enhedslisten jo er enige, og det er også sådan, at de krav, som hr. Duetoft stiller op om god sygehusstandard, jo lige præcis er de krav, som har været diskuteret igennem lang tid både i Retsudvalget, i sundhedspolitiske sammenhænge og i forbindelse med de 75 mio. kr., i forbindelse med de 133 mio. kr. sidste år, vi har diskuteret det igen og igen, og hr. Duetoft og Enhedslisten har været enige.
Vi ved faktisk godt noget om, hvad vi går efter, og derfor ved vi også godt, hvad de penge skal bruges til.
Om tidsrammen så er tre eller fem år, o.k., det kan vi diskutere, men jeg synes bare, at det interessante er at få gjort klart, at man er nødt til at have en, hvad skal man sige, skala.
Selv om regeringen er enig i enestuerne og i god sygehusstandard, er den tidsramme, der ligger fra regeringens side,
simpelt hen for lang.
Den er ikke tre eller fem år, den er måske 15 år, og det er for lang tid.
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Kim Behnke, og det er med hensyn til et af de ændringsforslag, som foreligger fra Fremskridtspartiets side.
Fremskridtspartiet foreslår, at der skal bruges 8 mia. kr. ekstra til folkepension, og det er jo et beløb, som ikke skræmmer Enhedslisten, for vi mener også, det kunne være nødvendigt at bruge et beløb af den størrelsesorden.
Men i bemærkningerne står der lige under forslaget, at de skal udbetales uafhængigt af ægtestand og formueforhold, og der står yderligere, at de også skal være uafhængige af anden indkomst.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om det er korrekt forstået, at det beløb, som skal udbetales, skal tillægges grundbeløbet eller tillæggene og skal være uafhængigt af indkomsten.
Er det på den måde, de 8 mia. kr. skal deles ud?
Nej, naturligvis gør det ikke det.
Jeg synes da, at det er et enormt godt tilbud, hr. Duetoft kommer med.
Det vil jeg omgående takke ja til, og jeg håber, at vi får den diskussion
bl.a. i forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 75 og det videre arbejde dér.
Så på den måde er jeg helt enig med hr. Duetoft.
Men så kan man sige, at de penge bare bliver smidt ud til sygehusene, men det ændrer ikke ved, at hvis man skal have en udbygningstakt, så man får enestuer, er det altså et beløb af den størrelsesorden, vi snakker om, for hvis man ser på det, der for øjeblikket ligger, er der simpelt hen ikke tilstrækkeligt med penge til, at man kan sikre sig, at der bliver de enestuer, medmindre man har en forestilling om, at antallet af patienter i systemet sådan vil kunne halveres eller reduceres til et meget, meget minimalt antal inden for en meget kort tidshorisont.
Det tror jeg så ikke på, men det kan da godt være, og hvis det er sådan, at man skal holde fast i, at de skal have den enestue, som hr. Duetoft og undertegnede er enige om, skal der altså et større beløb til.
Pia Christmas-Møller (KF), 1997-12-17:
Jeg har sådan set allerede svaret hr. Jan Petersen.
Det Konservative Folkeparti mener ikke, at dagpengesystemet skal bruges til at betale folk for at gå på ferie. Det skal bruges til at give folk, der ikke har et arbejde, en ordentlig og anstændig økonomisk dækning.
Det er kerneopgaven, og det er det, vi gerne vil målrette systemet til.
Hr. Dyrlund bevæger sig stadig væk i den planøkonomiske tankegang.
Han sætter sig ned og ser, hvor mange mennesker der er på et bestemt udviklingstrin i dagpengesystemet, regner en 2-3-4 måneder frem i tiden og sætter så en streg og bruger tallet fuldstændig skånselsløst.
Han forbiser enhver erfaring på dette område, endog regeringens egne erfaringer på området.
Han forbiser det, man med et specialudtryk kalder den dynamiske effekt, den effekt, der indebærer, at når nye regler træder i kraft, så ændrer folk adfærd.
han fuldstændig, selv om vi har stabler af rapporter, der dokumenterer, at sådan forholder det sig.
Så disse mennesker vil ikke blive sendt ud i det blå uden sikkerhedsnet, uden forsørgelse og lignende.
De vil finde arbejde.
Hr. Poul Erik Dyrlund siger om ungdomsindsatsen, som vi i fællesskab gennemførte for et par år siden, at den fornemste opgave bag ungdomsindsatsen var at få de unge mennesker i uddannelse.
Næh, formålet var at få de unge i uddannelse eller i arbejde, og sagen er, at vi har fået afskaffet arbejdsløsheden blandt unge, og det er ikke kun, fordi vi har færre i ungdomsårgangene.
Det er simpelt hen, fordi 60-70 pct. af dem, der tidligere var ledige, nu har fået arbejde.
De har rent faktisk fået arbejde.
Men hr. Poul Erik Dyrlund bevæger sig åbenbart i en fantasiverden.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen vil gerne markere sig på miljøområdet og håne K og V for, at vi ikke rigtig har gjort så meget ud af det i vores taler i dag, men har ikke forberedt sig ordentligt.
Det er lidt synd.
Det er synd, at man har sendt hende i byen med forkerte papirer og oplysninger, men jeg kan sige, at jeg står ved den oplysning, jeg kom med i mit tidligere indlæg, nemlig at vi har foreslået en rammebesparelse på 500 mio. kr. på Miljøministeriets konto, og der er en række mulige initiativer for at levere den besparelse, regelforenkling og lignende.
Vi mangler ikke kreativitet, men vi har ikke villet låse os fast på enkeltområder.
Derfor har vi nøjedes med at angive en ramme.
Hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen er til rådighed, vil vi meget gerne i fællesskab med hende og hendes parti gennemføre besparelsen.
Det er muligt inden for Miljøministeriets konto.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1997-12-17:
Lad os så acceptere, at de såkaldte håndakter ikke kan bruges til noget; med andre ord siger vi, at vi ikke har de papirer, der ligger til grund for V's og K's ændringsforslag til finansloven.
Men der står trods alt, at der skal spares 500 mio. kr.
Det tror jeg ikke man kan komme uden om, og hvis vi siger, at de 500 mio. kr. alene skal spares på administrationen, så svarer det i årsværk til noget, der ligner 1.500.
Så er der altså ikke mange tilbage til at svare på bl.a. hr. Niels Jørgen Langkildes mange spørgsmål i Miljøudvalget
, og der er heller ikke mange tilbage til at sørge for, at vi f.eks. får strammet op på pesticidgodkendelsen, og at vi får formindsket den sagsbehandlingstid, vi har, når det drejer sig om pesticider, præcis det forslag, som Venstre og De Konservative netop har fremsat. Så derfor var der måske en mulighed for, at vi kunne få en forklaring fra fru Pia Christmas-Møller på, hvordan der skal spares 500 mio. kr. på Miljøministeriets budget.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-17:
Jeg synes, fru Pia Christmas-Møller taler udenom, når vi taler om den manko på de 20.000 ledige, som vil stå uden forsørgelse pr. 1. april.
Vi har indrettet et dagpengesystem i dag, som betyder, at hver gang der er et ledigt job, skal jobbet besættes, og det bliver jo besat meget langt hen ad vejen.
Vi har næsten ingen eksempler på, at der er problemer med at besætte de ledige job.
Det er også rigtigt, at vi har gjort en indsats over for de unge under 25 år med det primære formål at sikre, at de unge kom i uddannelse og i gang med uddannelsesaktiviteter.
Det var det fornemste formål med den lovgivning, og det er de kommet.
Det, der er problemet, og det, vi ikke kan få svar på, er: Hvor er de 20.000 job, som vi helt konkret står og mangler pr. 1. april, hvis vi vedtager V's og K's ændringsforslag?
Giv os dog et bud på, hvor man vil skaffe de 20.000 job om tre måneder.
Det er det, vi taler om.
Jan Petersen (S), 1997-12-17:
Fru Pia Christmas-Møller svarede mig egentlig ganske enkelt: Feriedagpenge er ikke nogen kerneydelse i arbejdsløshedsforsikringen.
Men inden vi slipper så let, så bliver ordføreren for De Konservative, fru Pia Christmas-Møller, nødt til at forholde sig til det indholdsmæssige problem, og det er, at en ledig, der holder ferie, under alle omstændigheder holdes skadesløs via arbejdsløshedsforsikringen, men den, der i løbet af det ferieår, hvor mennesker, der er i beskæftigelse, optjener feriepenge, det menneske, som ikke har et fuldt ferieår, fordi vedkommende har været ledig en del af året, mister godtgørelse, mister feriedagpenge for de dage, der ikke er optjent penge. Mener fru Pia Christmas-Møller, at det er en fornuftig og flot belønning til mennesker, som har bevæget sig fra ledighed og i arbejde, at man starter med at give dem et knald nedad i indkomsten i de feriedage, de ikke kan få adgang til længere?
Mener fru Pia Christmas-Møller, at det er det, ledige mennesker, der kommer i arbejde, har fortjent?
Frank Aaen (EL), 1997-12-17:
Jeg må beklage, at jeg fik et forkert svar før.
Vi har fået lavet en beregning fra 1995 til 1997 - to år - som viser, at hvis man havde fulgt lønudviklingen på arbejdsmarkedet, så havde pensionen for en enlig pensionist været 1.500 kr. højere i dag, end tilfældet er.
Det er, fordi De Konservative sammen med andre har indført en ordning, så reguleringen hvert eneste år udhules en lillebitte smule, at pensionisterne sakker uhjælpeligt bagud, og det synes jeg man bør vedkende sig, når man i sine ændringsforslag har omsorg for pensionisterne og så omhyggeligt sørger for, at selv om man tager penge fra alle, så giver man kun penge til de rigeste pensionister. Jeg synes da, man må tage stilling til, om det er en fejl eller det er bevidst, at man fører en politik, der tager pengene fra dem, der har lidt, og giver dem til dem, der har meget.
Jørn Pedersen (S), 1997-12-17:
Nu stillede jeg hr. Thor Pedersen et spørgsmål, som han tilsyneladende ikke kunne nå at svare på.
Det kan skyldes manglende tid eller noget andet, men jeg vil gentage spørgsmålet til fru Pia Christmas-Møller, som jeg er ked af har fået andet efternavn her i dagens løb.
Det synes jeg ikke er helt berettiget, eftersom fru Pia Christmas-Møller tidligere har været socialpolitisk ordfører og har haft ret stor social indsigt, vil jeg gerne skynde mig at sige. Derfor er der heller ingen problemer overhovedet i at svare på følgende: Hvad har De Konservative tænkt sig at gøre for de ganske mange - de fleste - pensionister, der er på den nøgne folkepension og ATP?
Vil fru Pia Christmas-Møller fortælle her fra Folketingets talerstol, hvilke forventninger de kan have til fremgang?
Jeg er godt klar over, hvilke forventninger de velbjærgede pensionister kan have, men hvilke kan de almindelige pensionister, som der er 80-85-90 pct. af, have?
Det andet er, om det i opstillingerne til ændringsforslagene til finansloven er forbigået Det Konservative Folkepartis opmærksomhed, at der i Danmark er en gensidig forsørgerforpligtelse.
Jeg synes, der er lidt for meget hul i økonomien i de forslag, der er stillet her som ændringsforslag.
Det vil jeg godt have lidt nærmere beskrevet her fra Folketingets talerstol.
Ole Stavad (S), 1997-12-17:
Efterhånden begynder jeg at blive i tvivl om, om Venstre og nu også De Konservative overhovedet kender indholdet og konsekvenserne af de ændringsforslag, de har stillet.
Når fru Pia Christmas-Møller her fra talerstolen kan sige, at de, der vil nyde gavn af Venstres og De Konservatives forslag på pensionistsiden, er pensionister, der har mindre end kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere, så må det være udtryk for, at man ikke ved, hvad indholdet er.
Forudsætningen for, at en enlig pensionist får en gevinst på bare én krone, er, at man har det, der svarer til en erhvervsindkomst på ca. 195.000 kr.
Forudsætningen for, at en enlig pensionist får den fulde gevinst, er, at man har en indkomst i størrelsesordenen knap 300.000 kr., og der gives ikke noget til den enlige pensionist, som har under de dér ca. 195.000 kr.
Det er sandheden.
Derfor vil jeg sige, at hvis vi kan sætte os sammen og snakke fornuftigt og ordentligt - jeg kender fru Pia Christmas-Møller som en person, der normalt er modtagelig for argumenter - så synes jeg, vi har en opgave at løse i det nye år.
Pia Gjellerup (S), 1997-12-17:
Vi har været endnu flere Pia'er engang.
Det er da godt, vi ikke er det nu.
Fru Pia Christmas-Møller var i gang med en heftig historieforfalskning i forhold til pensionisterne.
Pensionisterne skal ikke høre efter den dér Loreleisang, der synges af Venstre og De Konservative.
De bliver lokket på grund et ubehageligt sted.
Venstre og De Konservative gennemførte i 1983 - det kan godt være, det var med virkning fra 1984, men vedtaget i 1983 - at man fjernede grundbeløbet for mennesker, der blev på arbejdsmarkedet som 67-, 68- og 69-årige.
Det var et udmærket forslag.
Det stemte Socialdemokratiet for, og vi synes sådan set, at det var mærkeligt, at det ikke også gjaldt dem, der var 70 og 71 og 72, som var på arbejdsmarkedet, og som stadig oppebar store arbejdsindkomster.
Det er det, Venstre og De Konservative nu vil lave om igen, men det er altså Venstre og De Konservative selv, der har gennemført det.
Så det med denne umistelige ret, som hr. Thor Pedersen talte så meget om før, er vist helt afhængigt af, hvilken bænk man sidder på.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1997-12-17:
Igen til et af de områder, som hverken ordføreren fra Venstre eller fra De Konservative har gjort særlig meget ud af, nemlig miljøet.
Jeg må jo sige, at når det drejer sig om Det Konservative Folkeparti, så er miljøet et område, man lægger meget vægt på. Gang på gang hører man Det Konservative Folkepartis miljøordfører understrege partiets engagement i miljøsagen, f.eks. at sikre rent drikkevand.
V og K foreslår en samlet besparelse på en halv milliard kroner.
Man foreslår bl.a. Vandfonden nedlagt, og Vandfonden skal præcis bruges til at hjælpe de vandværker, som får problemer på grund af forurening af vandmiljøet.
Samtidig foreslår V og K, at naturforvaltningen reduceres med 60 pct., og Skov- og Naturstyrelsen skal beskæres med 60 mio. kr. Nu har vi lige siddet til forhandlinger med miljøministeren, og noget af det, i al fald Det Konservative Folkeparti har fremført, når det drejer sig om at sikre rent vand, er præcis, at vi skal gøre meget mere ud af naturforvaltningen og naturgenopretningen.
Hvad i alverden er så årsagen til, at Det Konservative Folkeparti foreslår en så drastisk nedskæring på dette område?
Jens Peter Vernersen (S), 1997-12-17:
Jeg ved ikke, om fru Pia Christmas-Møller har overvejet, at de forslag, som Venstre og De Konservative sammen stiller, og som fru Pia Christmas-Møller ikke taler så meget om, er i skærende kontrast til de krav, som fru Pia Kjærsgaards partikolleger stiller ud over landet - undskyld, fru Pia Christmas-Møllers.
I arbejdsmarkedsrådene sidder De Konservative og forlanger uddannelse.
De konservative medlemmer af arbejdsmarkedsrådene ved, at det er uddannelse, der er fremtiden.
På trods af det har man fra De Konservatives side
en række nedskæringer, som trækker i den modsatte retning. Bekymrer det overhovedet ikke fru Pia Christmas-Møller?
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-17:
Det er trods en lang debat ikke lykkedes at få afæsket Venstre et svar på, hvad man vil gøre ved de 20.000 arbejdsløse, som falder ud af dagpengesystemet her pr. 1. april 1998, hvis man vedtager Venstres ændringsforslag.
Vi ved godt, at man peger på, at man formentlig vil ende med 10.000 mennesker på kontanthjælp, men hvad med de sidste 20.000?
Og her melder sig et nyt spørgsmål: Har Venstre og De Konservative de 20.000 arbejdspladser til rådighed, som der skal være, hvis vi skal hjælpe disse mennesker pr. 1. april?
Hvor får man de 20.000 arbejdspladser fra?
Hvordan vil man skaffe dem i løbet af tre måneder?
Pia Christmas-Møller (KF), 1997-12-17:
Hr. Jan Petersen spørger, hvad pointen er i Venstres og Det Konservative Folkepartis forslag om at afskaffe feriedagpenge for arbejdsløshedsforsikrede.
Pointen er ganske enkelt den, at vi mener, at arbejdsløshedsforsikringssystemet er skabt for mennesker, som ufrivilligt er ladt uden for arbejdsmarkedet, mennesker, som står til rådighed for arbejdsmarkedet, mennesker, som har brug for at få godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste som følge af arbejdsløshed.
Det er kerneopgaven i arbejdsløshedsforsikringssystemet.
Det bør også afspejle sig i regelsættet.
Her hører hverken feriedagpenge eller andre mærkværdige knopskydninger hjemme.
Til fru Pia Gjellerup, som stillede en række stærkt polemiske, lettere forvaskede spørgsmål til mig,
vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Thor Pedersen i, at folkepensionens grundbeløb er noget, alle skal have ret til, alle, der er fyldt 67 år, og det var denne ret, som Socialdemokratiet og de øvrige partier i rødkløverregeringen over en nat fjernede for en række pensionister uden forudgående varsel.
Det var skandaløst.
Det var i lodret strid med statsministerens løfter, der var givet mindre end to måneder forud.
Det er det, vi vil genoprette med vores ændringsforslag.
Til hr. Frank Aaen kan jeg sige, at jeg kan bekræfte, at Det Konservative Folkeparti sammen med SF, sammen med Socialdemokratiet, sammen med Det Radikale Venstre, sammen med Centrum-Demokraterne, sammen med Kristeligt Folkeparti og sammen med Venstre er med i noget, der hedder satspuljeforliget.
Det forlig gik ud på at sikre, at pensionisterne hverken fik mere eller mindre i regulering end mennesker på det almindelige arbejdsmarked.
for både pensionister og andre overførselsindkomstgrupper, og det er det, der sker ved forhandling hvert år.
Frank Aaen (EL), 1997-12-17:
Det lykkedes mig trods flere forsøg ikke at få hr. Thor Pedersen til at svare på det med at tage fra de fattige pensionister og give til de rige.
Men der er jo tale om et fælles forslag fra V og K, og derfor vil jeg spørge De Konservative: Kan det bekræftes, at Det Konservative Folkeparti er med i en reguleringsordning for pensioner, som hvert år udhuler reguleringen på grund af satspuljeforliget, som i år betyder, at pensionerne er 1.500 kr. mindre værd, end de ellers ville have været, og at man på den måde tager penge fra de fattigste, samtidig med at man i ændringsforslagene foreslår, at kun de rigeste pensionister skal have mere?
Pia Christmas-Møller (KF), 1997-12-17:
Det sidste først.
Jeg ved ikke, hvor fru Elsebeth Gerner Nielsen har sine oplysninger om VK-forslagene fra.
Det er ikke fra de ændringsforslag, som er stillet til finansloven.
Det er heller ikke fra vores oprindelige udspil.
Det må være rygter og andre udokumenterede påstande, som foranlediger fru Elsebeth Gerner Nielsen til at komme herop på talerstolen.
Jeg kan bekræfte, at vi har en rammebesparelse på Miljøministeriets område, men det handler om, at vi mener, at der er lige lovlig mange ansatte ovre i Miljøministeriets styrelser og råd og nævn.
Der kan spares temmelig meget på administrationen under miljøminister Svend Auken.
Til hr. Poul Erik Dyrlund kan jeg sige, at det er utroligt, at den ene socialdemokratiske ordfører efter den anden fræser på talerstolen i dag for at himle op om nogle forslag, Det Konservative Folkeparti og Venstre er kommet med.
Det er den samme sang, vi har hørt helt tilbage til 1980'erne.
Vi har faktisk fået afskaffet ungdomsarbejdsløsheden i fællesskab, da Socialdemokraterne endelig slog ørerne ud og lyttede til V's og K's argumenter, sådan som vi har tordnet dem i årevis.
Nu løber man fra, at det var en succesfuld kurs.
Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke indse, at dagpengesystemet ikke skal være en varig forsørgelse?
At det ikke skal være en varig parkeringsplads?
Vi skal gå aktiveringsvejen.
Vi skal afkorte dagpengeperioden, og vi ved fra erfaringerne med bl.a. de forslag, som er gennemført sammen med Socialdemokratiet, at rigtig mange mennesker selv finder arbejde.
Nu iler tiden.
Jeg skal skynde mig at svare på hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål, som vedrører vores besparelse på AMU-området.
Jeg vil gerne sige, at den ene SFI-rapport efter den anden dokumenterer, at AMU-systemet er alt, alt for dyrt, at det er ineffektivt, og at man ikke med de mange kortvarige kurser sikrer, at folk kommer i privat beskæftigelse.
Pengene kan anvendes langt, langt bedre og langt, langt mere effektivt til fordel for den private beskæftigelse.
Det er ikke uddannelse som princip, V og K vender sig imod, men vi vender os imod pengespild under overskriften »uddannelse«.
Bjørn Elmquist (RV), 1997-12-17:
Det var jo et modangreb for manglende seriøsitet og det, at man skulle ud og pleje særinteresser.
Men må vi forstå det, fru Pia Christmas-Møller her sagde fra talerstolen, sådan, at man inden for de 500 mio. kr.s rammebesparelser på Miljøministeriet ikke opererer med afskedigelser?
Vi sad og beregnede hurtigt, at det ville betyde en ganske stor reduktion af personalet derovre.
Men der var masser af ting at tage fat i.
Er det noget, som ikke vil hindre De Konservative i at leve op til deres løfter om at være med til at begrænse CO2-udslippet?
Kan vi gå ud fra det i hvert fald?
Det er meget sjældent, man får konkrete tilsagn under en debat som denne her, men jeg synes faktisk, at fru Pia Christmas-Møller skylder os det.
500 mio. kr. på rammebesparelser er let at stange ud, hvis man ikke vil konkretisere.
Pia Christmas-Møller (KF), 1997-12-17:
Nu synes jeg, debatten er ved at kamme fuldstændig over, når diskussionen drejer sig om rige og fattige pensionister, og hvem Det Konservative Folkepartis og Venstres forslag vil hjælpe.
Det, venstrefløjen, det, hr. Frank Aaen, det, Socialdemokratiet, det, den ene efter den anden har været heroppe og kalde rige pensionister, er altså personer, som får væsentlig mindre end vores kontanthjælpsmodtagere, end vores dagpengemodtagere.
Der er faktisk mennesker i dette land, som har en meget lille sideindtægt.
Vi har alene sat os for at genoprette vilkårene efter Socialdemokraternes indgreb i 1993.
Det er, hvad vi lover i vores ændringsforslag, og det er det, vi vil gennemføre, i det øjeblik vi kan få flertal hertil. Fru Pia Gjellerup begynder at grave ned i historien, og det er rigtigt, at der kom en ændring i 1983.
Det har bare intet med det her at gøre og kan under ingen omstændigheder bruges som bortforklaring af det voldsomme indgreb og overgreb, Socialdemokraterne stod i spidsen for i 1993, hvor man med mindre end en uges varsel rev tæppet væk under mange pensionister, da man fjernede retten til folkepensionens grundbeløb for de over 70-årige.
Det gjorde man med, lad os så sige to ugers varsel.
Man havde tredje behandling af forslaget i den sidste uge, før Folketinget gik på juleferie,
og det havde virkning allerede fra den 1. januar.
Kig i annalerne.
Jeg var ordfører på sagen dengang.
Til hr. Frank Aaen vil jeg gerne sige, at satspuljeforliget blev forhandlet i 1990, så vidt jeg husker, og fik virkning fra 1991, og det var et forlig, der blev indgået af en meget bred kreds af partier.
Baggrunden var den, at man op igennem 1980'erne havde oplevet, at overførselsindkomstmodtagere generelt havde en hastigere reallønsudvikling, end man havde på arbejdsmarkedet.
Det var, hvad man gik ind og regulerede, sådan at tingene passede bedre sammen.
Vi bliver ikke enige om, hvad der er rige, og hvad der er fattige pensionister under denne debat.
Det må jeg konstatere til hr. Ole Stavad.
Til den radikale finansordfører vil jeg gerne sige, at naturligvis vil Det Konservative Folkeparti leve op til de aftaler og forpligtelser, vi har indgået, på miljøområdet som på alle mulige andre områder.
Det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Men vi har faktisk arbejdet temmelig meget med mulige besparelser på Miljøministeriets område, og vi er overbevist om, at det er muligt under respekt for indgåede aftaler at gennemføre en besparelse på 500 mio. kr., som i virkelighedens verden på ingen måde vil genere eller skade miljøet, måske i virkeligheden det modsatte.
Det kan jeg garantere hr. Bjørn Elmquist for, og jeg ville meget gerne, om vi kunne indgå i forhandling om en sådan besparelse.
Det er jeg sikker på at vi vil tage imod med kyshånd, hvis det er det, der skal forstås ved de radikale meldinger i dag.