runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Jeg synes egentlig, det er en utrolig form for argumentation, man hører fra Venstres ordfører.
Grunden til, at man klarer sig så skidt i forhold til resten af EU-landene, er, fordi den tidligere regering var så fantastisk, at den havde fået arbejdsløsheden så fantastisk langt ned, og så er det jo en helt urimelig opgave at stille den nye regering at fastholde så flot en kurs.
Jamen hvis den ikke kan det, så må den vel gå af og lade en anden træner komme til, for den nye træner har ikke klaret det så godt som den gamle træner.
Det må vel være konsekvensen.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Det er da lidt beklageligt, at hr. Ole Sohn er kommet ud i den vildfarelse.
Jeg synes egentlig, jeg svarede meget præcist på, hvorfor udviklingen har været i Danmark, som den har været f.eks. i forhold til Tyskland, netop fordi vi havde en væsentlig højere beskæftigelse i Danmark, end man havde i Tyskland, ergo havde vi lettere ved at få et fald.
Udgangspunktet er altså anderledes.
Når vi dernæst har det der meget fleksible arbejdsmarked, hvor det er let at komme af med folk,
så vil konjunkturerne slå igennem hurtigere i Danmark, når det går nedad, men de vil også slå hurtigere igennem, når det går den anden vej, for her tør man, lige så snart man har en ordre i hus, ansætte arbejdskraft.
Det tør man ikke, når man går til Tyskland.
Der er det først, når alle andre muligheder er udtømt, at man så tør ansætte arbejdskraft.
Det er da noget, vi skal holde fast i.
Jeg er også sikker på, at hr. Ole Sohn er enig i, at det fleksible arbejdsmarked, vi har i Danmark, skal vi holde fast i. Det er altafgørende.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Jeg er helt opmærksom på, at arbejdsløsheden var i bund, da VK-regeringen tog over.
Men det skyldes jo ikke VK-regeringen, det skyldes jo den økonomiske politik, der blev ført under SR-regeringen med SF's støtte.
Men jeg fik ikke svar på, hvad årsagen er til, at stigningen i arbejdsløsheden er tre gange så høj i Danmark.
Det er jo ikke fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, der er årsagen til stigningen i arbejdsløsheden.
Det er jo regeringens økonomiske politik.
Det er jo, fordi man netop har skåret i den offentlige service, man har skåret i det offentlige forbrug og dermed også i beskæftigelsen, og med de rammer, som derudover er blevet givet, bliver det jo ikke attraktivt for virksomheder at flytte hertil. Så det er jo regeringens samlede økonomiske politik, der bidrager til den markante stigning i arbejdsløsheden.
Så nytter det jo ikke noget at sige, man har brugt et par tusinde kroner hist og pist til at sætte en jernbane i gang, for det forslår slet, slet ikke til at trække beskæftigelsen i gang igen, hvad man nødvendigvis må gøre, når det er lavkonjunktur.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Nu er det ikke Venstre, der siger, at dollarfaldet er hovedårsagen.
Jeg beskriver bare, hvad Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har sagt, det betyder for beskæftigelsen i Danmark.
Det er jo bare et af mange bidrag, som trækker i den gale retning.
Så har regeringen taget en lang række initiativer, der virker i den positive retning, og derfor har vi holdt beskæftigelsen så godt, som vi har.
Når vi så i Danmark har haft et større fald end i mange andre europæiske lande, så har det jo flere årsager.
Den ene er, at vi i Danmark havde absolut den laveste ledighed i forhold til de andre lande, altså at der var meget at tage af.
Så har vi et meget fleksibelt arbejdsmarked i Danmark, det er altså let at komme af med medarbejdere.
Det har man f.eks. ikke i Tyskland.
Det betyder, at det sker hurtigere i Danmark, fordi man i Tyskland er bundet af medarbejderne længere.
Men vi har jo været enige om her, at det meget fleksible arbejdsmarked, vi har i Danmark, er langt at foretrække.
For i det øjeblik, konjunkturerne vender igen, og det gør de forhåbentlig - og noget tyder på, at de er ved det allerede - så vil vi også få en meget hurtigere stigning i beskæftigelsen i Danmark.
Jeg tror, hr. Ole Sohn vil være enig med mig i, at vi skal holde fast i det meget fleksible arbejdsmarked
, fordi det på det lange stræk er langt at foretrække.
Det siger i hvert fald både arbejdsgivere og arbejdstagere.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Jeg kan forstå, at regeringen mener, at dollarfaldet er hovedårsagen til den stigende arbejdsløshed kombineret med 11. september og SARS, og hvad der nu måtte have været af ulykker.
Det har jeg meget forståelse for, det har selvfølgelig haft en stor indvirkning.
Når jeg så prøver at tjekke, hvordan arbejdsløsheden er steget i de øvrige EU-lande, som er underlagt nøjagtig de samme betingelser med faldende dollarkurs, så kan jeg konstatere, at arbejdsløsheden i de øvrige EU-lande i 2003 er steget med 0,6 procentpoint, mens den i Danmark er steget med 1,8 procentpoint.
Hvordan vil hr. Jens Vibjerg forklare, at stigningen i arbejdsløsheden er tre gange så høj i Danmark som i de øvrige EU-lande, som er underlagt nøjagtig de samme globaliseringstendenser?
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-09:
Nu er der jo bare det med Venstres politik, at den ikke virker.
Alt imens man har talt om, at der skulle komme flere i arbejde, går det den stik modsatte vej.
Der bliver flere arbejdsløse, og der er mange flere virksomheder ud over dem, ministeren nævnte, der har været nødt til at varsle, at de enten lukker eller også afskediger i større omfang.
Når man så siger, der ingen begrænsninger er, så hænger det jo dårligt sammen med, at man trækker den her ramme ned over regionerne, hvor man kun må bruge en vis del af aktiveringsmidlerne.
Det var derfor, jeg spurgte hr. Jens Vibjerg, hvordan det kunne være, at man nu i Venstre har en anden holdning end dengang, man var i opposition.
Der syntes man, det var fint, at de enkelte regioner selv frit kunne disponere over deres midler.
Jeg forstår jo, at Venstre ingen forslag har til, hvordan man kan skabe nye job.
Er Venstre så ikke enig i, at det er bedre i den periode, til der måske kommer nogle job, at give folk uddannelse og frit valg på alle hylder i forbindelse med de fire områder, ministeren har nævnt?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Nu har ministeren, og jeg har i min ordførertale, nævnt alle eller i hvert fald en række af de initiativer, der skal til for at sikre en fortsat høj beskæftigelse i alle egne af landet, herunder altså også i Nordjylland.
Det er altså 3 måneder, plus at der i alle de tilfælde, hvor der enten er et job eller et potentielt job i den anden ende, ingen begrænsninger er, og det vil sige, at vi kan uddanne alt det, der er brug for i forhold til det arbejdsmarked, vi har derude.
Så der er fuldstændig frit slag i forhold til det behov, der er.
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-09:
Jeg har to enkle spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg.
Det er helt præcis: Hvilke forslag vil partiet Venstre stille for at skabe nogle nye arbejdspladser i Nordjylland for de mange, som er forsvundet, som selv ministeren var inde på, og som han ikke kunne nå at remse op alle sammen?
Det skal jeg gerne hjælpe med ved en senere lejlighed.
Det andet er, at for 3 år siden var hr. Jens Vibjerg en meget fremsynet mand.
Da var han i opposition og foreslog, at vi kunne lave en række forsøgsregioner og putte alle pengene ud i dem.
Dengang havde partiet Venstre tillid til, at de enkelte regionale arbejdsmarkedsråd havde fri råderet over, hvilke uddannelser man kunne give tilskud til, uden at man skulle sidde i København og være smagsdommere.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jens Vibjerg, om han vil være med til at fjerne loftet over de 6 ugers selvvalgt uddannelse og fjerne det uddannelsesloft, som Arbejdsmarkedsstyrelsen har trukket ned over regionerne,
sidste år på 55 pct., i år på 50 pct., og dermed gøre Nordjylland og andre områder af vores land, der har en højere ledighed end landsgennemsnittet, til forsøgsregioner
for at give midlerne fri, for at gøre noget aktivt for at modvirke den stigende ledighed.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Det var ministeren, der i sin opremsning snakkede om, hvad regeringen har gjort, og at man ville bygge ekstra boliger i Nordjylland.
Derimod har vi det med som noget generelt, at i andre dele af landet kan det være en god idé at sætte nogle af de arbejdsløse bygningsarbejdere i gang med at bygge boliger.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Nu vil det nok føre lidt for vidt at begynde at diskutere forsvarsforlig under den forespørgsel her.
Jeg mener nok, det ligger i kanten af den.
Det synes jeg at vi skal lade de partier, der sidder ved de forhandlinger, om.
Jeg tror, at Kristendemokraterne er med omkring forhandlingsbordet, når vi snakker om et nyt forsvarsforlig.
Så jeg tror, at når regeringspartierne er med, og når Kristendemokraterne er med, er det nok i gode hænder.
Sådan har jeg ikke opfattelsen af, at hr. Bjarne
Laustsen er
, så derfor behøver jeg jo ikke at gentage alle de her forslag, som regeringen rent faktisk har gennemført for at sikre en højere beskæftigelse, end vi ellers ville have haft.
Nu fokuseres der jo på afskedigelser, og det skal vi
selvfølgelig også, for det er en ulykkelig situation, hver gang et menneske bliver afskediget fra sit job.
Det glemmer hr. Bjarne Laustsen så at få med.
Med hensyn til forsøg så var begge partier jo involveret i to forsøgsprojekter i henholdsvis Ringkøbing og Århus Amter, og vi må jo sige, at vi måtte lære af de erfaringer.
Det er jo det, man har forsøg til.
Og erfaringen fra de forsøg var jo, at der specielt i Århus blev brændt en utrolig masse penge af til ingen verdens nytte.
Nu har vi jo lavet en aftale om »Flere i arbejde« og om, hvordan vi skal disponere, og det vedstår vi os fuldt ud.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jeg forstod på ikke bare hr. Vibjerg, men også på Venstres finanspolitiske ordfører, hr. Kristian Jensen, at der i Venstre er en uhørt begejstring eller i hvert fald en stor begejstring for den dokumentation, der kommer fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Det får mig selvfølgelig til at spørge, om Venstre og dermed også hr. Vibjerg så er enig i, at det er en god idé at lave en massiv fremrykkelse af offentlige investeringer, for det er sådan set et synspunkt, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd også har, når man skal imødegå det, som jo er korrekt, nemlig at dollarkursen har betydet et tilbageslag for dansk økonomi.
Hvad Socialdemokratiet vil lægge af andel i sådan en skattereform, kan hr. Jens Rohde sådan set selv læse i vores skattereformudspil.
Jeg er fuld af fortrøstning med hensyn til, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre kan udforme en skattereform, der opfylder det formål, der er angivet i vedtagelsesforslaget, nemlig at det fremmer beskæftigelsen og gør det markant.
Jeg synes ikke, at der er nogen grund til nu at begive sig ind i nogen særlige afsløringer over for hr. Jens Rohde om, hvorledes sådan nogle forhandlinger skal foregå, og hvor mange der skal være med.
Men jeg kan bare konstatere, at det før er lykkedes os at blive enige med de partier, som hr. Jens Rohde peger på.
Men det udelukker selvfølgelig ikke, at det kan foregå endnu bredere.
Jeg synes sådan set, at hr. Jens Rohde burde stoppe her, for erfaringer med i udgangspunktet at have uenighed om skattereformer er han jo en erfaren herre ud i.
Jens Rohde (V), 2004-03-09:
Vi kan da i hvert fald konstatere, at vælgerne overhovedet ikke kan få nogen klare svar på, om man, når man kommer med en fælles vedtagelse, agter at lave en fælles skattereform med Enhedslisten.
Vi kan jo se, at S og R ikke engang har mulighed for at blive enige.
Der er det socialdemokratiske skatteoplæg, og der er også det radikale skatteoplæg, men fælles for dem er, at det øger beskatningen både af den danske befolkning - af boligejerne, bilejerne, pensionsopsparerne - og også af dansk erhvervsliv.
Hvis vi f.eks. tager forslaget fra Socialdemokraterne om at indføre en lønsumsafgift, som beregninger fra Finansministeriet viser vil have en negativ effekt på beskæftigelsen på 2.000 arbejdspladser, hvordan forestiller hr. Jan Petersen sig så, når vi nu taler om, at det tab, der har været, i høj grad er i den private sektor, nemlig de 42.000 arbejdspladser, at den socialdemokratiske medicin med højere beskatning af boligejere, bilejere, pensionsopsparere og af dansk erhvervsliv skulle kunne føre til nogen øget beskæftigelse?
Vi kan jo se i det forslag til vedtagelse, der er kommet fra oppositionspartierne, at der skal laves en skattereform.
Der synes jeg jo, at det kunne være interessant, nu hvor vi har hørt, at SF skal med i en regering, hvis S og R får magt til det, at spørge hr. Jan Petersen i forhold til den vedtagelse, der er lavet her, om S og R agter at lave en skattereform sammen med Enhedslisten.
Hvis, såfremt, ifald det måtte være tilfældet,
hvad kan den komme til at byde på ud over beskatning af de multinationale selskaber, for det var det eneste ord, der kunne komme op af hatten fra fru Line Barfods side? Måske hr. Jan Petersen kunne gøre vælgerne og os andre lidt klogere.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Jeg tror, hr. Jacob Buksti vil give mig ret i, at pinsepakken havde en negativ indflydelse på beskæftigelsen, altså uden pinsepakken ville vi have haft en anden, mere positiv udvikling helt frem til i dag.
Når man på den måde trækker penge ud, så påvirker det beskæftigelsen.
Det tror jeg er uomtvisteligt. Så må vi sige, at vi har haft en regering, der har taget en lang række initiativer for at afbøde virkningerne af den internationale konjunktur, som jo alle er enige om har været hård og barsk, og som har påvirket økonomien meget.
Men på grund af regeringens initiativer har vi sikret, at det fald i ledigheden ikke er slået igennem, sådan som det ellers ville have gjort. Så må vi jo ikke glemme, at en tredjedel af stigningen i ledighedstallet udelukkende skyldes det, vi har været enige om, nemlig at geare ned på aktivering, altså den meningsløse aktivering.
Socialdemokratiet og Venstre har været enige med hinanden om, at der skulle vi sadle om, og det har betydet, at ledighedstallet har været stigende.
Jacob Buksti (S), 2004-03-09:
Så vil jeg gerne bede hr. Vibjerg her i Folketinget svare på følgende: Førte pinsepakken til stigende arbejdsløshed eller til faldende arbejdsløshed?
Vil hr. Vibjerg ikke godt svare på det?
Jeg skal gerne hjælpe hr. Vibjerg ved at sige, at det betød, at arbejdsløsheden faldt.
Hvordan kan hr. Vibjerg så stå her og sige, at det, det drejede sig om, var, at arbejdsløsheden var blevet for lav?
Hr. Vibjerg må da indrømme, at økonomisk politik går ud på, hvordan og hvorledes forbruget er fordelt, og det, det drejede sig om, var, at det hjemlige forbrug var overophedet, og hvis man ikke bremsede det, så kunne man ikke nedbringe arbejdsløsheden.
Derfor står hr. Vibjerg jo nærmest her og laver en tilståelsessag, nemlig at hr. Vibjerg ikke ved noget som helst om, hvordan økonomisk politik virker, og derfor er det også, at den nuværende regerings politik fører til, at arbejdsløsheden stiger, hvilket den har gjort præcis fra den første dag, denne regering har siddet.
Men vil hr. Vibjerg ikke godt svare på bare én ting: Faldt ledigheden efter pinsepakken, eller steg den?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Jeg har en vis forståelse for, hvorfor de socialdemokratiske ordførere er nødt til at bruge de lidt stærke udtryk, for her har vi jo igen et eksempel på, at man om ikke benægter fakta, så i hvert fald prøver at holde dem væk.
Det var jo rent faktisk det, der var tilfældet, at man var bange for, at der var for mange, der skulle komme i beskæftigelse, og derfor indførte man pinsepakken.
Så hr. Jacob Buksti må da give mig ret i, at årsagen til, at man gennemførte pinsepakken, var, at man ville bremse økonomien og bremse beskæftigelsen.
Jacob Buksti (S), 2004-03-09:
Vil hr. Vibjerg påstå, at arbejdsløsheden steg efter pinsepakken?
Eller fortsatte den ikke med at falde?
Vil hr. Vibjerg ikke indrømme, at når man gennemførte pinsepakken, var det præcis for at kunne fortsætte med at nedbringe arbejdsløsheden? Derfor er det historieforfalskning, når hr. Vibjerg og andre Venstrefolk kører rundt i landet og siger, at man gennemførte pinsepakken, fordi arbejdsløsheden var blevet for lav.
Kan hr. Vibjerg ikke selv høre, hvor åndssvagt det lyder?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Nu er jeg ikke så sart, hr. formand, så det gør ikke noget.
Jeg kan godt forstå, at hr. Jens Peter Vernersen koger lidt over, for når argumenterne er svage, er man nødt til at bruge en stærk sprogbrug.
Er det ikke korrekt, at pinsepakken blev indført på grund af nervøsitet for overophedning af økonomien?
Det er i hvert fald det, der står
lysende klart i min erindring.
Ergo må det jo være det, der er rigtigt, og derfor kan jeg da godt forstå, at hr. Jens Peter Vernersen bliver lidt højrøstet og bruger lidt stærke udtryk, fordi det skal skjule de reelle problemer, som hr. Jens Peter Vernersen står i.
Nu er det jo ikke af bar ideologi, at vi ikke tror på, at bare vi ansætter alle i den offentlige sektor, er alle problemer løst.
Vi har set i andre lande, hvad det fører med sig, og det har vi i hvert fald ingen intentioner om skal ske i Danmark.
Vi har samtidig gennemført en arbejdsmarkedsreform, som Enhedslisten godt nok ikke er med i, men det er et bredt udsnit af partierne i Folketinget.
Denne reform sikrer de ledige den kortest mulige vej
tilbage til arbejdsmarkedet, og at færrest mulige kommer til at hænge fast i en ond spiral, hvor man stort set altid er uden for arbejdsmarkedet.
Den får dem over i den gruppe, som de fleste af os tilhører, hvor vi i den største del af tiden er aktive på arbejdsmarkedet, så er vi i kortere eller lidt længere tid udenfor, og så er vi igen inde og har fodfæste på det ordinære arbejdsmarked.
Det tror vi er en langt bedre vej.
Nu er det sådan, at regeringen - klart støttet af Venstre - har lyttet til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd netop ved at fremrykke nogle investeringer.
Så kan man diskutere, hvem der kom med ideerne først.
Det tror jeg rent faktisk at regeringen gjorde.
Man har satset på to strenge: både at sikre en fremrykning af investeringer og give skatte- og afgiftslettelser, som er med til at øge forbruget og dermed sikre beskæftigelsen og en mere holdbar beskæftigelse, både på kort og på længere sigt.
Derfor har man valgt to strenge frem for ensidigt at vælge én streng.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-09:
Nu kan man jo godt blive så forblændet af sin ideologi, af det private initiativ og den usynlige hånd, og hvad vi ellers kalder det, at man kommer til at holde en gruppe mennesker som gidsler.
Jeg mener sådan set, at det, der er tilfældet med denne regering, er, at man holder de arbejdsløse som gidsler, fordi man er så forblændet af det private, at man nægter at se mulighederne for, at man faktisk kan skabe nogle arbejdspladser.
Det er jo sådan, og det vil jeg gerne bede hr. Jens Vibjerg bekræfte, at det, som det offentlige taber på, at en person går fra at være i arbejde til at være på dagpenge, rundt regnet er 245.000 kr.
Er det ikke korrekt?
Er det ikke også korrekt, at det beløb svarer til mere end gennemsnitslønnen for en ufaglært arbejder?
Det svarer godt og vel til, hvad en skolelærer får udbetalt på startløn; det svarer godt og vel til, hvad en sygeplejerske får osv. Vil hr. Jens Vibjerg bekræfte det, og at det dermed er ren ideologi, der gør, at man ikke bruger de penge i det offentlige til at ansætte folk i ordinære stillinger i stedet for at holde dem på passiv overførsel?
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Ja, et stykke hen ad vejen.
Derfor har regeringen jo også på anlægssiden fremrykket investeringer for 1,5 mia. kr.
Regeringen har valgt at tage et beløb, der svarer til det, der er fornuftigt i forhold til den samlede økonomi.
Vi har jo set, at det har kunnet holde, så vi ikke har fået en stigningstakt i ledigheden inden for bygge og anlæg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-09:
Nu har jeg sådan set ikke argumenteret for, at vi skal rykke alle over i den offentlige sektor.
Det ville vist stadig væk, selv hvis vi tog hele flokken, betyde, at der var flere ansatte i det private, så jeg synes, at vi skal holde os til sagen, ellers lyder det jo, som om der tales udenom.
Det kan godt være, at denne regering har været i stand til at skabe nogle flere arbejdspladser hist og pist, men summa summarum er jo, at 45.000 flere står uden arbejde i dag - 45.000 mennesker flere står uden arbejde i dag.
Det kan godt være, at regeringen har forsøgt at gøre noget, men det er ganske simpelt ikke godt nok.
Derfor vil jeg sådan set vende tilbage til udgangspunktet: Når det nu har vist sig, at det private
Kunne det være, at man skulle overveje, at den bedste måde at sikre, at folk ikke skal være for længe uden for arbejdsmarkedet på, er at give dem et arbejde?
Det er jo logik for burhøns.
Så på med arbejdshandskerne, og skab nogle flere stillinger.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jeg synes sådan set, at hr. Vibjerg og Venstre skulle være lidt påpasselige med på den ene side kun at bruge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, når man kan bruge det, når man på den anden side ikke kan bruge det, de så i øvrigt konkluderer.
Det får mig så til at fortsætte med at spørge hr. Vibjerg om den udmærkede dokumentation, som det samme erhvervsråd har begået om den offentlige beskæftigelse:
Fortryder hr. Vibjerg ikke, at regeringen har bidraget selvstændigt til, at arbejdsløsheden er steget, for der er 5.000 færre offentligt ansatte?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-09:
Hr. Jens Vibjerg siger, at vi vil gøre alt for at få flest mulige i job - det gør man sikkert også, men flest mulige er jo et vidt begreb - og ud på det private arbejdsmarked.
Men sagen er jo, at i den tid, vi har haft VK-regeringen, har vi tabt 45.000 arbejdspladser - 45.000 private arbejdspladser. Så sagde hr. Jens Vibjerg, at hvis vi havde haft en SR-regering, havde vi set massefyringer.
Jeg ved ikke, hvor kort hr. Vibjergs hukommelse er, men i den periode, hvor vi havde SR-regeringen, lykkedes det rent faktisk at få 200.000 ekstra i beskæftigelse, heraf to tredjedele på det private arbejdsmarked, og det skete i modløb, for det skete, mens der var dårlig konjunktur i Tyskland.
Hvis vi så lige går en lille smule tilbage til tiden fra 1986 til 1993, da vi havde Schlüterregeringen.
Hvad skete der da?
I den periode steg arbejdsløsheden fra 220.000 til 360.000.
Jeg synes simpelt hen, at det er uartigt at stå her på Folketingets talerstol og påstå, at hvis man har en SR-regering, går det den vej, når man har set, hvordan det rent faktisk er gået, og når man har set, hvordan det går, når vi har en Schlüterregering, en borgerlig regering.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Nu er det sådan, at i regeringen og i Venstre er vi meget optagede af den ledighed, vi har nu, og af at få flere i beskæftigelse.
Derfor har regeringen igangsat en række initiativer, som har virket, og som vil virke fremadrettet.
Da vi havde den samme beskæftigelsesgrad under SR-regeringen i 1998, hvad gjorde man da?
Da gjorde man, hvad man kunne for at smide folk ud i ledighed i stedet for, for da fik vi pinsepakken for at bremse beskæftigelsen, da var man bange for en overophedet økonomi.
Det tror vi på er lykken for Danmark.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-09:
Jeg må sige til hr. Vibjerg, at det, man gør i VK-regeringen, bare ikke virker.
Det virker stik modsat.
For det, man gør, er præcis det samme, som man gjorde, da man havde Schlüterregeringen, og der sker præcis det samme: arbejdsløsheden stiger.
Så til det med, at pinsepakken skulle føre til mere ledighed: Jeg vil sådan set anbefale hr. Vibjerg at gå tilbage og kigge på, hvad der rent faktisk skete.
Man fik en stigende beskæftigelse efter pinsepakken fra juni 1998 og frem til 2001.
Hvert eneste år fik man en stigende beskæftigelse.
Jeg synes simpelt hen, at det er uforskammet at stå på Folketingets talerstol og komme med disse påstande, som man i øvrigt har promoveret i dagspressen i små læserbreve her de sidste 14 dage.
Der er ikke noget som helst hold i det.
Det er noget sludder, hr. Vibjerg siger, han skulle hellere holde sig til fakta.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Det er det, vi gør hver eneste dag.
Vi sikrer, at flest mulige ledige kommer ud på det ordinære arbejdsmarked, først og fremmest i den private sektor, som er det, der skal sikre, at vi har velfærd til os alle i samfundet, uanset hvor vi er placeret.
Jeg tror på, i Venstre tror vi på, og i regeringen tror vi på, at den linje, vi har lagt, er den rigtige, og den vil vi holde fast i.