runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2004-12-07:
Igen kommer vi det ikke nærmere, hvad det er for et forhold, Socialdemokratiet mener der er.
Hvor mange arbejdspladser pr. million er det, man skal lade skattehuller stå åbne for?
Her har vi igen et skattehul.
Vi har igen et Socialdemokrati, som gerne vil sige, at de lukker huller, og som gerne vil rose sig af, at de finder huller frem, men her har vi et konkret eksempel.
Hr. Jacob Buksti har stået på talerstolen i dag og sagt, at det er et skattehul, og hr. Stavad har stået her og tilkendegivet, at der er et skattehul, men ingen af de to eller deres parti vil stemme for regeringens forslag til at indsnævre det hul, der er.
Socialdemokratiet er ligeglad i den her sag, deres fine ord omkring hullukning gælder ikke længere.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-07:
Som ministeren jo er velbekendt med, går det ikke så godt med godstransporten på jernbane her i Danmark, som det burde gå.
Det er bl.a. et problem, om der overhovedet i fremtiden vil være noget transportørselskab til at køre godset.
Men i den her sammenhæng handler det altså om, at man nedlægger nogle banestrækninger, der faktisk burde være godstransport på.
Når vi ser på tilfældet med Løgstør, er det ret tunge industrisager som kalk- og fjernvarme-, vindues- og dørproduktion og lignende, der kunne blive tale om at køre på godstog.
Jeg kan godt se, at i og med at man har forsømt en jernbanestrækning så frygteligt, som det er sket, koster det mange penge at genetablere et funktionelt jernbanespor.
Men på den anden side synes jeg, det er trist, hvis vi nedlægger sporet med den konsekvens, at det ikke efterfølgende ville kunne genoprettes.
Derfor må det da være indlysende, at man skal fastholde en offentlig ejendomsret til sådan et sporareal og holde det åbent for, at det senere hen kan reetableres som jernbane.
Ellers kommer vi jo i den situation, at godstogstrafikken i Danmark reelt ophører med at fungere.
Hvis man ikke kan få godset over Storebælt på grund af prisen, ikke kan få det til Nordjylland, fordi der ikke er nogen, der vil køre godset, og man ikke kan få det ud til de mindre byer, fordi man piller jernbanesporene op, så står vi jo i en anden situation.
For Danmark har officielt – det har jeg tilsluttet mig at ministeren har gjort i EU’s Ministerråd; det ved jeg, at ministeren har gjort – tilsluttet sig en målsætning om, at man skal styrke skinnetransporten, altså gods på skinner.
Det har vi tilladt os at gøre opmærksom på i den her sag, også for så vidt i den næste.
Så kan jeg slippe for at skulle tage ordet til hvert eneste lovforslag.
Er ministeren ikke enig med mig i, at det faktisk går rigtig dårligt med godstrafikken, og at der må gøres noget, hvis den negative udvikling skal kunne ændres, så vi også kan leve op til vores internationale forpligtelser om at styrke godstrafikken, så det ikke ender med, at der kun er lastvognstog og motorvejstrafik tilbage?
Jeg vil gerne sige tak for svaret og også for ministerens garanti for, at der ikke med det her lovforslag sker en forringet aktindsigt for offentligheden.
Men det problem, jeg bare synes står tilbage,
er, om de kompetente miljømyndigheder, hvad enten det fremover er amt eller kommune – det afhænger af, hvordan det går med strukturreformen – vil have tilstrækkelig mulighed i en situation, hvor der er rejst en politisag.
For det kan jo afskære dem, der virkelig har forstand på det, fra at få de nødvendige oplysninger.
Det er sådan set den tvivl, vi har tilbage.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Flemming Hansen (KF), 2004-12-07:
Vi diskuterer Løgstørbanens nedlæggelse, hvor syv kommuner og et amt har henvendt sig til mig for at få det nedlagt, og det har vi sagt ja til, og det har vi forhandlet os frem til.
For mig at se har det intet at gøre med den artikel, som er bragt i Berlingske Tidende i dag.
Den har jeg kommenteret over for flere.
Der er sagen ganske enkelt den, at det er et privat firma, som er ude i nogle problemer.
De kan ikke få det til at fungere, men det er jo ikke sådan, at man griber ind, hver gang et privat firma ikke kan få sin virksomhed til at fungere.
Men jeg har sagt til offentligheden i dag, at jeg har inviteret Railion, hvis det er dem, vi taler om – det går jeg ud fra – til et nyt møde, og så diskuterer vi det inde på mit kontor.
Connie Hedegaard (KF), 2004-12-07:
Jeg ved ikke, om jeg vil kunne overbevise SF og Enhedslisten.
Vi har jo forsøgt at gøre det, også i en række svar til udvalget.
Til det sidste, der blev nævnt om offentlighedens adgang, må man sige, at offentligheden efter det her forslag har den samme adgang til at få indsigt i miljøsager, som offentligheden hidtil har haft.
Det er jo stadig væk sådan, at vi var meget hurtige til at implementere her, og der svækkes ikke på nogen måde på det her punkt.
Jeg beklager også, at SF og nu altså også Enhedslisten ikke mener, at der er skabt sikkerhed for, at der ikke kan ske forringelser af tilsyn og kontrol og dermed af miljøbeskyttelsen som følge af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er netop at opretholde det hidtidige niveau i håndhævelsen af miljølovgivningen og miljøbeskyttelsen, og det er slået fast i bemærkningerne.
Jeg synes ikke, jeg kan gøre ret meget andet end at gentage, at dette lovforslag ikke medfører forringelser, tværtimod.
Der er ingen, der ønsker, at det skal medføre forringelser.
Og man kunne jo også omvendt sige, at hvis hr. Keld Albrechtsen fandt et tilfælde engang ad åre, hvor der måtte være udtryk for en forringelse, så er der ingen – sådan som jeg har hørt udvalget – der ønsker det, og så måtte vi jo se på det til den tid.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-07:
Ude i landet er der stor kritik af undervisningsministeren på grund af besparelser på uddannelsesområdet osv., og det er sådan set en sag, jeg er ret enig i.
Det var sådan, at ministeren kom med et lille lovforslag om at fjerne nogle regler for de 60-64årige i forhold til SVU, men i den samme forbindelse havde man så foreslået at afskaffe den såkaldte tompladsordning, og det syntes vi var en utrolig dårlig idé.
Derfor har vi under udvalgsarbejdet diskuteret det her og spurgt ministeren, om det ikke var en god idé, at vi, samtidig med at vi fjerner de andre ting, sørger for, at den her tompladsordning stadig væk kan bruges.
Det har ministeren så svaret meget positivt på og har også udarbejdet et ændringsforslag.
Derfor kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter både ændringsforslag og det samlede lovforslag og er meget tilfreds med det arbejde, der har været.
Det er selvfølgelig ikke verdens største sag, den her – gid det var så vel på en række andre områder – men det er et lille skridt i en positiv retning, og det vil vi gerne kvittere for her i dag.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 og 2 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-07:
SF er jo ifølge betænkningen nået frem til den konklusion, at der ikke er skabt tilstrækkelig sikkerhed imod forringelser af tilsyn og kontrol.
Det handler jo bl.a. om de situationer, hvor der er indledt en politisag.
Jeg synes ikke, det er lykkedes overbevisende – endnu i hvert fald – fra ministerens side at fjerne den tvivl, der er rejst om en eventuel svækkelse af tilsynet og kontrollen og altså i realiteten risiko for sænkning af miljøbeskyttelsen.
Der kan også være dertil knyttede problemer med offentlighedens adgang til aktindsigt.
På det grundlag vil vi være nødsaget til ved tredjebehandlingen at følge SF’s indstilling, som altså er, at SF har meddelt, at de hverken vil stemme for eller imod.
Men hvis ministeren har mulighed for at forsikre os om, at sagerne stadig væk bliver forsvarligt behandlet, så vil vi da stadig væk overveje at stemme for.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-07:
Det Radikale Venstre er medforslagsstiller til det omtalte ændringsforslag, og vi deler til fulde de positive bemærkninger, som det er blevet givet med på vejen af fru Lene Jensen.
Jeg vil gerne spørge Venstre, om det er en generel politik, som gælder for alle unge, at de skal rådgives af Ungdommens Uddannelsesvejledning, at det er en forudsætning for, at de kan blive optaget på deres ungdomsuddannelse, og at ungdomsuddannelsen ikke må optage dem med statstilskud eller andet økonomisk tilskud, medmindre de er blevet godkendt af Ungdommens Uddannelsesvejledning, eller om det kun gælder den gruppe af elever, der ikke har nogen alternativer, og som ikke kan gennemføre en anden ungdomsuddannelse.
Eller er det særlig rettet mod de unge, som faktisk ikke kan vælge selv, og som ikke har særlig mange muligheder, at de nu skal have en ekstra visitation, og at der skal ske en beskæring af statstilskuddet, hvis nogle, der gerne vil give dem et pædagogisk grundlag, faktisk har en anden tilgang til det?
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget forkastedes, idet 47 stemte for, 56 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
I Venstre har vi sådan set overhovedet ikke nogen forventning om, at der er noget, der går galt.
Vi synes, det er naturligt, at man bruger Ungdommens Uddannelsesvejledning til det, som den lige præcis er lavet til, nemlig vejledning, og vi synes faktisk også, det er naturligt, at vi bruger Ungdommens Uddannelsesvejledning i forbindelse med vejledning til en produktionsskole.
Derfor vil jeg jo sådan set bare konstatere, at der er uenighed mellem Socialdemokratiet og Venstre med hensyn til, hvordan vi ser på det her, og den uenighed giver sig så udslag i, at vi ikke kan støtte det pågældende ændringsforslag.
Lene Jensen (S), 2004-12-07:
Jo jo, og det er jo fint nok, at man kigger på det, når skaden måske er sket – fuld respekt for det – for så vil man da forhåbentlig også være med til at gå ind og rette noget, hvis det virkelig viser sig at være nødvendigt.
Det her kan opfylde det dobbelte formål, det kan også opfylde det formål, der hedder, at man kommer ind i et anderledes grundigt vejledningsforløb end det, der har været tilbudt på produktionsskolerne.
Men når man nu kan få begge dele med det samme, så er det, jeg ikke helt forstår – hvis det ellers er rigtigt forstået, at man ikke tror, at der går nogen derude, som ikke tilhører målgruppen, og hvis man ikke har som formål at drosle kraftigt ned på aktiviteten – hvorfor man så vil vente et år med at se på, om der er noget, der går galt, når man rent faktisk kan få det hele med det samme.
Det er det, jeg ikke forstår.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Dyb respekt for, at fru Lene Jensen slår et slag for ændringsforslaget; det er jo også fremsat af Socialdemokraterne.
Fra Venstres side mener vi faktisk, at vi får noget bedre, for som det også fremgår af betænkningen, har ministeren tilkendegivet, at et år efter, at det her er trådt i kraft, vil ministeriet rent faktisk evaluere det her med, at det er Ungdommens Uddannelsesvejledning, som skal vurdere, om en ung er omfattet af produktionsskolernes målgruppe.
Derfor mener vi faktisk, at vi får noget bedre, og det er sådan set begrundelsen for, at Venstre ikke kan støtte ændringsforslaget.
Lene Jensen (S), 2004-12-07:
Det oprindelige forslag har den svaghed, at man her vil indføre en visitationstvang for den enkelte unge – som i dag kan dukke op på en produktionsskole og blive optaget med det samme, hvis vedkommende ellers tilhører målgruppen og vurderes at kunne have gavn af sådan et produktionsskoleophold – en visitationstvang gennem Ungdommens Uddannelsesvejledning, der gør, at man altså først skal have et godkendelsesstempel, før man kan gå hen på skolen og gå i gang, hvis det er det, der skal til.
Det her ændringsforslag er faktisk temmelig godt forstået på den måde, at vi får det bedste af to verdener.
Se, hvis det nu var sådan, at drivkraften bag det her forslag i virkeligheden var, at man troede, at der var unge, der gik på produktionsskolerne, men som ikke tilhørte målgruppen, så ville det være helt logisk at afskære statstilskuddet, men det tror man ikke.
Hvis det var sådan, at man mente, at der gik for mange mennesker, og man i virkeligheden gerne ville skære ned på aktiviteten, så ville det være helt logisk at lægge et led ind i midten, sådan at der kom nogle færre frem til målet, men det er sådan set heller ikke det, der er hensigten.
Hvis det var sådan, så kunne jeg sådan set godt forstå, at man ikke vil støtte vores ændringsforslag, men når nu alle har sagt og siger, at det ikke er det, der er drivkraften, så kan jeg ikke forstå, at der virkelig skulle være et flertal imod at få det bedste fra begge verdener og dermed give de unge mennesker præcis den chance, der måske lige er det, der skal til, for at de kommer videre i livet og i uddannelsessystemet.
Dermed ikke være sagt, at der aldrig mere kommer unge på produktionsskolerne; det tror jeg der gør, og jeg tror, der kommer mange af dem – forhåbentlig.
Det, jeg bare er bekymret for, er de enkelte unge, som er enormt svære at motivere til uddannelse, men som alligevel finder vej til den lokale produktionsskole; de kan få et problem fremover, og det kan faktisk løses med det her ændringsforslag, og det er derfor, jeg vælger at slå et lille slag for det, for det er det, tror jeg, der skal til, for at vi både kan bevare muligheden for den enkelte unge og få mere vejledning ind i systemet.
Jeg synes, det er et tilbud, der er så godt, at jeg ikke kan forstå, hvis der virkelig er nogen, der vil afslå det.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-08:
Jeg skal medgive, at det normalt ikke er statsministerens ressortområde, det her, og derfor skal man også have en vis forståelse for, at statsministeren ikke kan være inde i detaljerne.
Men jeg synes alligevel, at en statsminister har en vis pligt til bare at gå en lillebitte smule i dybden med, om de svar, han afgiver, har noget med virkeligheden at gøre, eller det er fuldstændig løse påstande grebet ud af luften.
Alle de områder, statsministeren nævner, nye vådområder, skov osv., er karakteriseret ved to ting, enten at det er en indsats, som er droslet kraftigt ned i forhold til de foregående år, før regeringen kom til, eller at det er områder, hvor der er udpeget nogle naturbeskyttelsesområder, uden at der er fulgt nogen som helst handling med for at beskytte naturområderne – altså enten streger på et stykke papir eller en fortsat indsats på et meget nedskåret niveau.
Synes statsministeren virkelig, at han kan være bekendt at påstå, at det er en forstærket indsats på det grønne område?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Men det er klart, at hr. Jørn Jespersen ikke bryder sig om den kendsgerning, for det er sådan blevet en myte hos venstrefløjen, at denne regering gør det ringere for miljøet, fordi der er skåret på en række administrative områder.
Men det er typisk venstrefløjspolitik.
Kendsgerningerne er, at vi har igangsat en række initiativer på det ægte grønne.
Til dem, jeg allerede har nævnt, kan jeg så også nævne, at der er iværksat en række projekter for nationalparker.
Vi har udpeget i alt 254 såkaldte habitatområder.
56 af de områder er nye, og 35 områder er udvidelser.
Og vi har allerede været inde på vandmiljøplan III, som sætter nye mål over de næste 10 år.
Så der er altså over en bred front igangsat en række grønne initiativer fra denne regerings side.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Nu kan jeg forstå på statsministeren, at alene det forhold, at mit navn står som forslagsstiller på et forslag, er nok for statsministeren til at afvise det.
Så vil jeg godt spørge statsministeren: Hvis vi nu f.eks. kan dokumentere, at arbejdet med at undersøge kemikalier i forbrugerprodukter, f.eks. legetøj til børn, hvor der jo er giftige stoffer i, eller i kosmetik, som jo bruges af mange mennesker, og som kan være meget giftigt, er blevet svækket, selv om statsministeren nu står her og påstår, at der ikke er sket nogen svækkelse,
vil statsministeren så være indstillet på at genoprette arbejdet på det område?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg må altså ærligt tilstå, at jeg ikke aner, hvad hr. Keld Albrechtsen her sigter til.
Regeringen er selvfølgelig optaget af, at vi på områder, hvor man måtte konstatere miljøproblemer, tager fat og får løst de miljøproblemer konkret.
Men hr. Keld Albrechtsens konkrete fremstilling og konkrete forslag kan jeg selvfølgelig ikke tage stilling til.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-08:
»Hvad agter regeringen at foretage sig for at sætte yderligere skub i reguleringen af de farligste kemikalier i EU?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det er faktisk sådan, at den danske miljøpolitik er blandt de mest ambitiøse i verden.
Siden regeringen trådte til, er der udpeget yderligere 30.000 ha naturbeskyttelsesområder.
Vores fuglebeskyttelseszoner på havet er øget, der er plantet over 6.000 ha ny skov, staten har investeret omkring 400 mio. kr. i genopretning af vådområder, det miljøvenlige landbrug er øget med 45 pct., og en række andre initiativer.
Det er eksempler på, at når det gælder det ægte grønne, så er der taget en lang række initiativer fra denne regerings side.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Jamen så har vi jo fået klarlagt, at statsministerens besvarelser her i dag, som kan forekomme overraskende, grunder sig på uvidenhed.
Men så er vi vel også i den situation, at hvis det nu viser sig at være rigtigt, at det arbejde, der skulle gøres med at undersøge, om der er giftige stoffer i vores legetøj, det er faktisk ret alvorligt, bliver forsømt, og det gør det faktisk, det må jeg med beklagelse meddele statsministeren – ja, nu ryster statsministeren på hovedet, men han har lige indrømmet, at han ikke ved noget om det – og hvis det bliver undersøgt og klarlagt, at sådan er det altså sket, kan statsministeren så ikke godt se, at vi så står i en uholdbar situation, hvor den administration må genoprettes?
Vi havde lige diskussionen om, at DANVA havde måttet udtræde af pesticidundersøgelsesarbejdet, fordi det, der foregår, simpelt hen ikke er forsvarligt længere, fordi man har skåret det ned.
Så kan vi ikke være enige om, at på de områder, hvor vi i oppositionen kan dokumentere, at det er skåret ned på et uforsvarligt niveau, vil statsministeren sikre, at det bliver rettet op igen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Nej, jeg forsøgte såmænd bare før på en lidt pæn måde at få sagt, at jeg ikke overhovedet lægger til grund for mine beslutninger, hvad hr. Keld Albrechtsen giver af fremstillinger, for de viser sig altid – og jeg siger faktisk altid – at være fuldstændig grundløse og forvanskede fremstillinger af virkeligheden.
Så kan jeg bare føje til for nu at sige det direkte, at hvis hr. Keld Albrechtsen har et ønske om en detaljeret drøftelse af disse miljøspørgsmål, så synes jeg, at hr. Keld Albrechtsen med stort udbytte kan stille sine spørgsmål til miljøministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-08:
Det sidste synes jeg da var en interessant oplysning, at når det gælder det grønne, de naturmæssige ting, så har regeringen taget en lang række initiativer for at styrke det område, blev der sagt.
Jeg kunne da godt tænke mig at få uddybet, hvad det er, for det tror jeg ikke der er ret mange der har lagt mærke til.
Vi havde f.eks. for nylig en diskussion i Folketingssalen om naturgenopretningsprojekt Åmosen, Sjællands grønne hjerte, hvor det jo meget åbenhjertigt af regeringspartiernes ordførere blev sagt, at det er et smaddergodt projekt, at det vil være fint at få det genoprettet, at det vil have stor naturmæssig værdi, at det vil være til gavn for mange mennesker med hensyn til rekreative muligheder osv., men at pengene ganske enkelt ikke er der, fordi der er blevet skåret meget voldsomt ned.
Så spørgsmålet er: Hvad er det for grønne ting, der er blevet styrket, og som statsministeren tænker på?
Er det bare en løs påstand, der bliver slynget ud, eller er der nogen som helst form for dokumentation bag det?
Torben Hansen (S), 2004-12-08:
Vi har igennem de seneste måneder her i Folketingssalen fået afdækket de enorme besparelser, som regeringen har gennemført siden den 1. januar 2002 på miljøområdet, og i den forbindelse vil jeg da gerne have en besvarelse af det spørgsmål, som jeg har indsendt, nemlig: Kan statsministeren garantere – garantere! – at regeringens miljønedskæringer i form af nedlæggelsen af 600 årsværk i Miljøministeriet og Miljøministeriets institutioner siden regeringsskiftet ikke får negative konsekvenser for miljø- og naturbeskyttelsen og danskernes sundhed?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det er jo typisk for en socialdemokrat at sætte lighedstegn mellem antal skriveborde og miljøets tilstand, og sådan er det bare ikke i virkeligheden.
Ud over det, jeg allerede har nævnt, kan jeg sige, at yderligere godt 150 ansatte vedrører administration, der ikke direkte beskæftiger sig med miljø.
Det er jo det, der er kendetegnende: Denne regering har foretaget nogle tilpasninger af Miljøministeriet, når det gælder administration og forskellige andre opgaver, som jeg har nævnt her, men når det gælder det grønne, altså konkrete naturprojekter, har regeringen taget en lang række initiativer for at styrke det grønne.
Torben Hansen (S), 2004-12-08:
Nu giver statsministeren sig meget forventeligt til at læse op af de ting, hvor en ressort er blevet flyttet; man har lagt salg ud til andre.
Men det, det her dybest set drejer sig om, er jo både dem, som statsministeren nævnte, Skov- og Naturstyrelsen, der jo også har haft at gøre med naturbeskyttelse, og også de eksempler, som jeg nævnte, der jo er taget direkte fra de svar, der er sendt fra miljøministeren, nemlig angående Miljøstyrelsens kemikaliekontrol, ressourcer og sammenhæng mellem trafik og miljø osv.
Der er der skåret så meget ned, at man direkte enten har fjernet opgaverne eller har neddroslet opgaverne kraftigt.
Det viser altså endnu en gang, at der er en sammenhæng både mellem antallet af personer, mellem de tilførte ressourcer og de opgaver, der så ikke længere kan blive løst.
Vi kan se, at man har valgt at nedprioritere de opgaver, der har at gøre med danskernes sundhed.
Det skal vi stærkt beklage.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Lad os nu holde os til, hvad det rent faktisk drejer sig om.
Hvad er der af eksempler på reduktion, der er sket?
30 årsværk vedrører udfasning af miljøstøtte til Østeuropa.
Det er simpelt hen, fordi miljøstøtten overgår til EU i stedet for at være i de enkelte nationale medlemsstater.
10 årsværk vedrører nedlæggelse af råd og nævn.
140 årsværk vedrører effektivisering og omorganisering af Kort- og Matrikelstyrelsen, der bl.a. ikke længere skal stå for kortsalg.
Ca. 125 årsværk vedrører skovarbejdere i Skov- og Naturstyrelsen, hvor der bl.a. gennem øget anvendelse af maskiner er opnået væsentlige effektiviseringer af skovarbejdet.
Det er i øvrigt en omstilling, der blev indledt af den forrige regering.
Det er jo eksempler på, at man selvfølgelig godt kan foretage tilpasninger af personalet, uden at det overhovedet har noget med miljøet at gøre.
Torben Hansen (S), 2004-12-08:
Det er jo et forventeligt svar fra statsministeren, men ikke desto mindre er det i hvert fald et ukorrekt svar, for vi har jo bl.a. set på nogle af de besvarelser, der er sendt over, at hvis man tager eksempelvis Danmarks Miljøundersøgelser, så er alt, hvad der hedder analyse af sammenhæng mellem trafik- og miljøanalyse og sammenhæng mellem industri og miljø, blevet fjernet.
Vi kan også se det, hvad angår Miljøstyrelsen.
Alt, hvad der hedder kemikalier, forbrugerprodukter, kemikalieinspektionsressourcer osv. osv., er enten blevet reduceret eller fjernet.
Kemikalier og kemikalieinspektion er et direkte indgreb i forhold til danskernes sundhed.
Vi andre kan konstatere, at det har negative konsekvenser for danskernes sundhed.