runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-22:
Ja, det er hr. Nicolai Wammen da selvfølgelig meget velkommen til at bruge sin tid på, hvis ikke han vil bruge sin tid på at fremføre politiske synspunkter, som befolkningen går op i.
Det er jo helt op til hr. Nicolai Wammen selv.
Det, jeg kan fortælle hr. Nicolai Wammen, er, hvad der skete på mødet hos mig, nemlig at miljøkommissæren for det første sagde, at hun ikke kunne genkende sine udtalelser i Politiken, og for det andet at der ikke under mødet hos mig blev fremført nogen kritik fra miljøkommissærens side af den danske Øststøttestrategi, hvilket i øvrigt også ville have været mærkeligt, for det er slet ikke noget, Kommissionen skal blande sig i.
Det er overhovedet ikke Kommissionens anliggende at have nogen mening om den danske Øststøttestrategi.
Det er kommissæren da også godt klar over, og derfor fremfører kommissæren selvfølgelig ingen kritik. Det er et dansk anliggende.
Og som vi havde lejlighed til at diskutere i går, er det sådan, at når ansøgerlandene bliver medlemslande, så overgår Øststøtten til at blive EU-anliggende.
Og det er selvfølgelig også i Kommissionens interesse.
Sådan er det bare.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-22:
Den koordinering, vil jeg bare sige til hr. Ole Stavad, er etableret i regeringen, men vi tager jo altid imod gode råd.
Så kan jeg sige til hr. Kristen Touborg i forbindelse
med, at der bliver sagt, at der ikke var nogen hjælp til de vanskelige områder, at vi står helt bag det forslag til vedtagelse, der ligger her i dag, men det er også vigtigt for den vækststrategi, at vi sørger for, at små og mellemstore virksomheder kan gro og udvikle sig.
Vi er kommet med en konkurrenceevnepakke på det her område, vi er nu kommet med en vækststrategi, fordi vi ønsker, at små og mellemstore virksomheder skal have bedre rammevilkår til at udvikle sig overalt i hele Danmark.
Vi løser ikke kun økonomiske problemer i vores randområder ved offentligt ansatte.
Vi mener også fra regeringens side, at der er behov for helt klart på det her område at lave nogle tiltag, så små og mellemstore virksomheder kan vokse.
Så vil jeg gerne sige til hr. Kristen Touborg om antallet af ansatte i råd og nævn og lignende, at der tror jeg, vi er nødt til at lave en skriftlig fremstilling, for det kan jeg ikke klare herfra.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-22:
Så må jeg spørge statsministeren, om det er fremgået nogen som helst andre steder end på statsministerens møde med den svenske kommissær, at hun har ændret holdning til de her spørgsmål.
Der var et Ritzautelegram, der kom samme eftermiddag, som mødet havde fundet sted mellem statsministeren og kommissæren, og af det fremgik det i hvert fald ikke, at kommissæren havde ændret holdning.
Der var nogle betragtninger fra statsministeren, men ikke et dementi fra kommissæren.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren kan give os indblik i, hvor - om nogen steder - kommissæren skulle have trukket sin kritik tilbage, for det er i hvert fald helt nyt for mig.
Men det får vi jo nok anledning til at diskutere, også i de kommende dage.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-22:
Jeg synes også, at det er et meget interessant svar, som statsministeren giver til hr. Nicolai Wammen.
Skal man så forstå det sådan, at miljøkommissæren har udsendt et dementi til Politiken om, at de udtalelser, som hun er blevet citeret for, er fejlagtige, og dermed har rettet dem efter mødet med statsministeren - det lyder jo, som om der er foregået en kæmpe misforståelse - eller hvordan skal vi tolke statsministerens udsagn her?
Er det sådan, at miljøkommissæren sagde, at det, der stod i Politiken, simpelt hen var usandt og forkert citeret, og at hun vil udsende et dementi for at få det rettet?
Nicolai Wammen (S), 2002-05-22:
Nu fremgik det faktisk også af den artikel, der fik statsministeren til at spærre øjnene op, at kommissæren ikke havde noget ønske om at blande sig specifikt i finansloven, men så det som et stort problem med det signal, der kom fra Danmark.
Så det var sådan set ikke nogen stor nyhed.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-22:
Jeg må skuffe hr. Nicolai Wammen og sige, at jeg overhovedet ikke føler det ubehageligt.
Når jeg spærrede øjnene op den 16. maj om morgenen, da jeg så Politikens artikel, så var det kun, fordi det er helt usædvanligt, at en EU-kommissær overhovedet går ind og blander sig i et lands finanslov.
Derfor havde jeg samme dag også en ganske god samtale med miljøkommissæren, der var på besøg her i København.
Det var nemlig meget frugtbart, fordi miljøkommissæren over for mig understregede, at Kommissionen ikke på nogen som helst måde ville blande sig i den danske finanslov, og det synes jeg jo var godt.
Så kunne jeg jo spærre øjnene ned igen, om jeg så må sige.
Dernæst oplyste Margot Wallström, at hun ikke kunne genkende sine udtalelser i Politiken.
Hun var glad for at få en orientering om regeringens hensigter med hensyn til Øststøtten og var bekendt med den store danske indsats.
Det var det, der kom ud af det møde.
Det må måske være lidt skuffende for hr. Nicolai Wammen, men jeg følte mig overhovedet ikke ubehagelig til mode over det.
Jeg var tværtimod glad for at få en god anledning til at forklare miljøkommissæren, hvad der er realiteterne omkring den danske Øststøttestrategi, for den havde vi jo lejlighed til at diskutere i detaljer her i Folketingssalen her i går.
KL. 13.25
Hvis hr. Nicolai Wammen med sit spørgsmål mener, om vi bredt vil lytte til EU-Kommissionen, så er svaret selvfølgelig ja, for vi skal samarbejde med EU-Kommissionen.
Men hvis hr. Nicolai Wammen med sit spørgsmål mener eller spørger, om det, miljøkommissæren var citeret for i Politiken, får regeringen til at ændre sin Øststøttestrategi, så er svaret klart nej.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-22:
Et af de mest sørgelige kapitler i forbindelse med den nye regerings tiltræden har været nedprioriteringen af det danske ansvar for udviklingen af de central- og østeuropæiske demokratier.
Dette budskab fik ny og markant støtte i torsdags, da EU-Kommissionen i skikkelse af den højt respekterede svenske miljøkommissær, Margot Wallström, meget klart og meget direkte rettede en skarp kritik af de danske nedskæringer på Øststøtten.
Jeg vil gerne citere Margot Wallström fra Politiken den 16. maj 2002, hvor hun beskriver konsekvenserne af de danske skridt: »Ansøgerlandene har et kolossalt behov for støtte, især til opbygning af en administrativ kapacitet på miljøområdet. Derfor kan jeg kun beklage, at Danmark ikke kan eller ikke ønsker at opretholde støtten på det tidligere niveau.«
Jeg vil gerne høre, om statsministeren, få uger før vi overtager EU-formandskabet, vil lytte til EU-Kommissionen.
»Vil statsministeren redegøre for, hvorvidt EU's miljøkommisærs, Margot Wallströms, klare kritik af regeringens dramatiske nedskæringer i miljøstøtten til Østeuropa vil få regeringen til at genoverveje sin beslutning?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-22:
Den konklusion må stå fuldstændig for fru Pia Gjellerups egen regning, for den er fuldstændig modsat af, hvad jeg har sagt.
I øvrigt har jeg i hvert fald ikke i dag udtalt mig om den såkaldte grønthøstermetode, men på den givne foranledning skal jeg da gerne sige til fru Pia Gjellerup, at regeringen agter at tilrettelægge finansieringen af nye initiativer i det nye finanslovforslag efter en langt mere differentieret metode end bare at køre en grønthøster.
Så derfor er der slet ikke noget om fru Pia Gjellerups konklusion.
For så vidt angår åbenhed, drog fru Pia Gjellerup også den modsatte konklusion af det, der var i mit svar, for der bliver tale om større åbenhed i betragtning af, at der bliver meget mere tid til rådighed, og at flere derfor bliver inddraget både i forberedelsen af finanslovforslaget og forhandlingen af det endelige forslag. Hermed sluttede spørgsmålet.
Formålet var meget klart.
Det var at beskrive en forskel på den situation, som regeringen lige havde været igennem,
Og som jeg sagde til fru Pia Gjellerup, så kan det nye være, at regeringen i en meget udvidet form vil give en indgående beskrivelse af de nye initiativer, der ligger i finanslovforslaget, og begrundelsen for dem.
Alle vi, der har været med til de processer i mange år, ved, at den type, både nye initiativer og finansieringen af dem, altid har været, skal vi sige, nødtørftigt beskrevet i de første præsentationer af finanslovforslaget.
Det vil vi prøve at gøre bedre.
Både til hr. Nicolai Wammen og hr. Jeppe Kofod kan jeg sige, at spørgsmålet, om miljøkommissæren føler sig fejlciteret eller ej, er en sag mellem miljøkommissæren og Politiken, som jeg ikke vil blande mig i.
Men det, jeg kan referere, er, at miljøkommissæren over for mig på mødet sagde, at hun ikke kunne genkende sine udtalelser i Politiken.
Jeg kan så i øvrigt oplyse til de to spørgere, at miljøkommissæren ingen kritik fremførte af den danske Øststøttepolitik under mødet med mig.
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Jeg er enig med økonomi- og erhvervsministeren i, at det havde været hensigtsmæssigt, at vi havde fået de to debatter sådan tidsmæssigt lidt mere knyttet op ad hinanden, men det skal hverken ministeren eller andre her i salen kritiseres for, det var, som omstændighederne var.
Vi skal jo ikke blande os i, hvordan regeringen indretter sig, men jeg undrer mig over det, fordi indenrigsministeren sådan set er den, der har de færreste redskaber. Hvis vi læser de to redegørelser, så vil vi se, at såvel den redegørelse, som økonomi- og erhvervsministeren har afleveret, som den, indenrigsministeren har afleveret, jo rummer langt flere relationer til økonomi- og erhvervsministeren. Derfor vil jeg godt nævne med de erfaringer - hvis man også må have lov til at dele sådan nogle - vi har fra vores regeringstid, at vi jo også talte sammen jævnlig og ofte, men det, at vi mødtes og havde det som en fast turnus i forhold til det regionalpolitiske, var vigtigt.
Derfor, og uden at jeg skal blande mig i regeringens måde at indrette sig på, vil jeg godt give den opfordring, som også fru Margrethe Vestager gav, at det ville være et godt signal, men at det også er et meget vigtigt redskab, hvis vi skal holde det fokus på regionalpolitikken, som jeg lytter mig til, at vi er mange, der mener, det er klogt, vi gør.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-22:
Og jeg kan så forstå, at det ikke har påvirket regeringens politik meget.
Men man fik da det indtryk, da statsministeren kommenterede, at det var noget, der kom lidt bag på statsministeren.
Men det er jo ikke nok bare at spærre øjnene op, hvis man ikke derefter vil handle.
Jeg vil derfor meget direkte spørge statsministeren, om han mener, at kritikken af Danmark fra kommissæren er usaglig, er urimelig, er uden hold i virkeligheden, for så synes jeg da, det er væsentligt, at vi får det frem, når en så hård kritik bliver rettet mod Danmark fra EU's miljøkommissær.
Eller er problemet i virkeligheden, at statsministeren er kommet i en situation, der minder lidt om H.C. Andersens dejlige eventyr »Kejserens nye klæder«: at der var en miljøkommissær, der kom til at fortælle, at regeringen ikke havde noget tøj på, da den skulle forklare, hvad det var, der var sket med Øststøtten?
Jeg synes, at statsministeren skylder at komme med et lidt mere tilbundsgående svar på, hvordan den danske regering opfatter den kritik, som er blevet rejst fra Kommissionen.
Det er jo ikke bare sådan en fru hvem-som-helst, der har udtalt sig.
Det er en af de meget nære samarbejdspartnere, som statsministeren i de kommende uger og det næste halve års tid skal lægge strategier sammen med, der har rettet en hård kritik.
Jeg synes, at statsministeren slipper for billigt om det ved at sige, at han ikke vil lytte specielt til det i forhold til det her.
Jeg kan godt forstå, statsministeren synes, det er en ubehagelig situation, at vi får en hård kritik fra EU.
Men jeg synes også, at statsministeren skylder både kommissæren og Folketinget og befolkningen at forholde sig lidt mere dybtgående til kritikken.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Ministeren siger, at der er flest nedlæggelser af statslige arbejdspladser i hovedstaden.
Det er korrekt, sådan står der i hvert fald i vores analyse.
Men jeg bliver nødt til at gentage, at det jo ikke er nogen hjælp til de vanskeligt stillede områder, at der bliver nedlagt nogle statslige arbejdspladser i hovedstadsområdet.
Jeg vil godt spørge ministeren, om regeringen vil gå ud
og prioritere de vanskeligst stillede områder, og det er f.eks. de 17 dårligst stillede arbejdsmarkedsregioner, som er nævnt i analysen.
Så synes jeg, regeringen skylder os oplysningen om, hvad råd, nævn og finanslov for 2002 har kostet af statslige arbejdspladser, f.eks. opdelt efter de 44 arbejdsmarkedsregioner.
Jeg synes, det er en oplysning, vi har rimeligt krav på her i Folketinget, så vi ikke bliver ved at snakke forbi hinanden.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg kan forstå, at jeg ingen svar fik på de gode konklusioner, der ligger i denne rapport og analyse: Om man virkelig ville have været i den situation, at man kunne køre med udflytningen af Rigsarkivet på den måde, som man gør, hvis man skulle leve op til det, man selv foreslår.
Men jeg forstod også, at det, det sådan set handlede om, var, at vi jo skulle vise noget over for denne her forespørgsel eller redegørelse, der er her.
Men der er ikke nogen, der har bedt om noget.
Det, man har bedt om, er en status.
Det, man var godt på vej med,
var sådan set netop alle de ting, som står på side 51, som jeg har nævnt, hvor der ligger en række udviklinger, og som også de jysk-fynske initiativer og andre initiativer ligger inden for.
Det var sådan set at være med til at støtte op om disse ting, så det ikke bare bliver til ord i en bog, men bliver til konkret handling, at det handlede om.
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Det eneste argument, jeg hører økonomi- og erhvervsministeren anvende for den udflytning, er, at der er otte jysk-fynske amtsborgmestre, der synes, at det var en god idé.
Jeg synes jo, det er fint, at ministeren lytter til de jysk-fynske borgmestre og amtsborgmestre.
Jeg undrer mig bare over, at det på den konference, der handlede om det store forarbejde, der involverer mange hundrede mennesker i forhold til det jysk-fynske samarbejde, var en pointe, at ministeren faktisk ikke lovede noget som helst.
Den argumentation, ministeren hidtil har anvendt, har været, at man levede op til en vedtagelse her i Folketinget, og den havde intet med sagen at gøre.
Jeg synes, at det er meget, meget svagt.
Jeg er ikke klog nok til at vide, om det er klogt nok med den udflytning; det er der nogle hos os, der ved meget mere om.
Så det er sådan set ikke det, jeg diskuterer.
Jeg diskuterer, hvorfor vi ikke kan få nogle ordentlige begrundelser fra regeringen.
Og hvorfor bruger ministeren en lodret forkert argumentation, hvis der er et godt og et rigtigt argument?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-22:
Nu er det sådan i denne sag, at kulturministeren jo nøje har redegjort for økonomien i den grund, der var i Ørestaden, Rigsarkivets lagerkapacitet m.v.
Det er en beslutning, der er truffet efter en enig indstilling af samtlige otte amtsborgmestre vest for Storebælt.
Den har haft afgørende betydning.
Jeg har sagt, at vi kommer med konkrete tiltag: Skov- og Naturstyrelsen, en ny sikkerhedsstyrelse og så Rigsarkivets udflytning.
Det er den største udflytning, der er sket af statslige arbejdspladser de sidste 10 år.
Og det er jo ligegyldigt, hvor meget regeringen egentlig kommer med i debatten i dag, for der vil alligevel sidde nogle i salen, der mener, at det er for lidt. Der er nogle, der mener, at det er for meget.
Sandheden ligger nok et sted midtimellem.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg glæder mig til at høre ministerens svar på hr. Ole
Stavads spørgsmål
, men jeg kunne godt tænke mig at stille ministeren følgende spørgsmål: Havde den her analyse og den her diskussion fundet sted, før regeringen traf sin beslutning, ville ministeren så ikke have haft et problem med udflytningen af Rigsarkivet?
Sådan som jeg læser det, er der i hvert fald lagt op til, at der skal være en lang række analyser både på den ene og på den anden måde, som det er blevet nævnt heri.
Er det her ikke i virkeligheden noget, man har gjort for ligesom at signalere over for befolkningen, at vi foretager os sandelig noget?
Ja, det er sandelig et stort spring, og det er sandelig en god hjælp til yderområderne, at man flytter Rigsarkivet til Fyn.
Det er kun ministeren, der kan se dét.
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Jamen vil økonomi- og erhvervsministeren så ikke fortælle Folketinget, hvorfor han i den offentlige debat bruger som begrundelse, at med den flytning lever han op til Folketingets vedtagelse, når den vedtagelse handler om noget ganske andet?
Hvorfor vil økonomi- og erhvervsministeren ikke indvie Folketinget og offentligheden i, hvori den saglige begrundelse så eksisterer?
For jeg ville meget gerne tage det udgangspunkt, at det selvfølgelig er nøgterne og saglige vurderinger og analyser, der har fået regeringen til at tage den beslutning.
Men så er det vel ikke et urimeligt krav, at vi beder om at blive indviet i overvejelserne, da ministeren alene har brugt en begrundelse, der er åbenbart forkert.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-22:
Jeg har aldrig beskyldt hr. Ole Stavad for, at han som minister skulle have tilgodeset områder i Jylland.
Det kunne jeg aldrig drømme om. Jeg kan sige, at regeringen har besluttet at udflytte nogle statslige arbejdspladser.
I Økonomi- og Erhvervsministeriet har vi besluttet, at den nye
sikkerhedsstyrelse skal ligge i Jylland, miljøministeren har tilkendegivet, at der skal ske noget med Skov- og Naturstyrelsen, og kulturministeren har givet til kende, at efter otte amtsborgmestres enige indstilling skulle Rigsarkivet udflyttes til Odense.
Jeg synes simpelt hen, det er en debat under lavmålet.
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Synes fru Else Theill Sørensen ikke, at hendes partiformand, økonomi- og erhvervsministeren, har et problem, når han siger i fjernsynet, at med udflytningen af Rigsarkivet til Odense opfylder han en enig opfordring i en vedtagelse i Folketinget fra sidste år, når den vedtagelse faktisk intet har med den flytning at gøre?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg skal her lade være med at blande mig i, hvorvidt det var klogt eller galt, at man besluttede at flytte Rigsarkivet til Odense.
Men jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke er rigtigt forstået, at det er regeringens politik, at vi ikke snakker om de store byer som områder, der er særlig vanskeligt stillede, og som dermed især skal have de statslige arbejdspladser.
I tidligere tid, i 1989, stod der faktisk i en redegørelse, at der kun var muligheder for at udflytte statslige arbejdspladser til de store byer.
Det kan vi jo godt grine lidt ad i dag.
Sådan går ikke jeg ud fra at regeringen synes nu.
Men mit spørgsmål er meget klart: Er det regeringens og ministerens opfattelse, at de 17 vanskeligst stillede kommuner skal særligt prioriteres?
Er det dem, der skal prioriteres?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg vil takke fru Else Theill Sørensen for svarene.
Jeg vil godt sige, at jeg tror, man skal være meget, meget dygtig, hvis man vil argumentere for, at med Rigsarkivets udflytning har man styrket et område.
Jeg tror, man snarere har svækket området, fordi det er blevet dyrere. Noget af det, der er nævnt i den analyse, som vi har fået, er også, at netop pendlingen kan have en kraftig virkning.
Det var bl.a. noget af det, der kom frem i de svenske undersøgelser, men sådan som vi hidtil har fået det forklaret, er der ikke undersøgt en pind.
Det er vel ikke sådan, at man nu vil handle med den nye vedtagelse?
At vi ikke kan regne med, at selv om regeringspartierne står bag den, vil der ikke komme til at foregå en udvikling i de økonomisk svagt stillede områder?
Det er vel ikke det, vi skal forvente at se i fremtiden?
Vi må vel regne med, at der virkelig tages nogle initiativer, men det er ikke fremgået af det, der er sket hidtil, heller ikke med gartnerierhvervet på Fyn.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-22:
Det var jo meget lidt konkret, vi fik fra den konservative ordfører.
Man kan somme tider blive helt glad for, at man ikke er medlem af et regeringsparti, når det er så svært at udtale sig konkret, som det somme tider kommer til udtryk.
Jeg vil spørge om et par af formuleringerne i ministerens indlæg.
Hvordan forholder fru Else Theill Sørensen sig til, at man snakker om indsnævring af beskatningsgrundlaget, som ministeren nævnte som et eksempel på, at det jo ikke går så ringe endda?
Kan fru Else Theill Sørensen bekræfte, at når det ikke ser så galt ud, er det fordi grundlaget for denne udtalelse er for tyndt, idet beskatningsgrundlaget er opgjort på amtsbasis, og der er jo trods alt næsten ingen amter, der ikke har et kraftcenter?
Fru Else Theill Sørensen kender jo i hvert fald Viborg Amt og kan bekræfte, at inden for Viborg Amt er der kæmpeforskelle. Der er ikke tale om en indsnævring af beskatningsgrundlaget, det er vidt forskelligt bare i et amt som Viborg Amt.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg har allerede refereret det én gang.
På side 51 i den redegørelse, der er afgivet, kan man se, hvad den tidligere regering havde foretaget sig, og så kan man se noget om nogle kompetenceklynger, og derfor må jeg spørge den konservative ordfører om vedtagelse nr. V 69: Når man gik med i den vedtagelse, hvordan synes man så, det harmonerer med det, der sker med Rigsarkivet?
Jeg vil også godt spørge den konservative ordfører, fru Else Theill Sørensen, om det, der nu sker med gartnerierhvervet på Fyn, som er en af de ting, der er nævnt som et af de udviklingspotentialer, der findes.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg vil begynde med at konstatere, at gode hensigter er altså ikke nok.
Jeg synes, jeg har hørt om gode hensigter i 8 år,
uden at der er kommet så forfærdelig meget ud af det.
Det er jeg da enig i, men jeg mener sådan set, at der er et større problem i de nedlæggelser af råd og nævn, der foretages i forbindelse med finansloven.
De skulle altså helst ske med stor omhu, og det synes jeg måske ikke helt har været tilfældet.
I hvert fald er det sådan, at regeringen med finansloven for indeværende år har skåret tilskuddet til Folkecenter for Vedvarende Energi i Sydthy væk.
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-22:
Jeg går ud fra som en given ting, at der her i Folketinget er bred enighed om, at statslige medarbejdere selvfølgelig må tåle livets og arbejdspladsens omskiftelser, ligesom alle mulige andre må.
Jeg synes, det er en helt kunstig modsætning at stille op, at det skulle være slemmere eller værre for nogle end for andre.
Men man skal nu engang ikke flytte rundt på statslige arbejdspladser efter regionalpolitisk forgodtbefindende.
Der skal være saglige, ordentlige grunde til det, som gør, at opgaveløsningen kan varetages, at der er de ting, der skal være, dér, hvor en arbejdsplads måtte blive flyttet hen.
Det, at der er et helhedssyn, og at der er ordentlige begrundelser, er jo også en af grundene til, at det er vigtigt at få klarlagt, hvad det er, der er det analytiske grundlag for beslutningen om at flytte Rigsarkivet, fordi man ikke kan henvise til Folketingets diskussioner om udflytning af statslige arbejdspladser for at støtte landområder og yderkanter i forhold til deres udvikling.
Meget kan man sige om Odense, men et randområde er det
altså ikke.
Så derfor savner vi stadig væk en ordentlig begrundelse for, hvorfor det netop skal være dér, og hvorfor
Viborg og Aabenraa ikke har brug for de investeringer, der var lagt op til.
Vi synes, at forslaget til vedtagelse er meget, meget godt, fordi det netop er fremadrettet, når det taler både om nedlæggelse, omstrukturering og nye statslige arbejdspladser, fordi det giver et langt friere beslutningsrum og derved også en bedre diskussion.
Det ville også være et godt signal både til Folketinget og til de områder i Danmark, som synes, at de faktisk har behov for et øget politisk fokus.