Frank Aaen (EL), 2000-09-07:
Når man læser forslaget til finanslov, når man ser virksomhedernes stærkt stigende overskud, aktiekursernes himmelflugt og ser, hvor mange i samfundet der virkelig scorer kassen, hvor nogle tjener så meget, at de koster mere end 6 mio. kr. at fyre, ja, så er det jo en situation, hvor der mildest talt er rigeligt råd til forbedringer til dem i samfundet, der har mindst, til dem, der har været henvist til at se på, at andre har haft stor velstandsstigning.
Som det er fremgået af debatten, har vi meddelt regeringen, at den kan skyde en hvid pind efter aftaler med Enhedslisten, hvis den kommende finanslov ikke indeholder mærkbare sociale forbedringer.
Desværre lykkedes det sidste år for regeringen sammen med SF og CD at undgå det krav.
For at undgå en gentagelse har vi sagt, at vi kun vil stemme for indtægter i den kommende finanslov, hvis vi har fuld garanti for, hvad pengene går til, og på den måde kan sikre, at der kommer en social profil.
Hr. Jan Petersen gav i debatten tilsagn om at lytte til vores krav på det sociale område.
Det tager vi som et tegn
på, at der kan komme positive forhandlinger
Jeg mener også, at SF langt hen ad vejen har givet samme melding, og derfor tror vi på, at der kan komme et resultat, som gør, at vi kan være med til også at finde den nødvendige finansiering.
Det skal jeg vende tilbage til.
Regeringen har afsat en mindre sum til forbedringer for de ældre.
Det er helt på sin plads.
Som flere gange påpeget af Enhedslisten, bl.a. under sidste års finanslovforhandlinger,
så er der brug for bedre tilskud til tandpleje, til briller, til medicin.
Det kan ikke være sådan, at det er en social katastrofe, hvis et par briller falder på gulvet og man simpelt hen ikke kan finde pengene til at gå til optikeren, men tværtimod er nødt til at lappe brillerne med klisterbånd.
Og sådan er det for mange ældre i dag.
Hvad angår medicinområdet, så får vi stadig væk henvendelser fra befolkningen om, at de nye regler på det områder rammer folk urimeligt, at der er nogle, der ikke har råd til den medicin, de har brug for.
Vi tror på, at der kan komme nogle forbedringer på de områder, som regeringen har lagt op til.
Men der er ikke lagt op til - det beklager vi, og det vil vi rejse under forhandlingerne - generelle forbedringer for de mange, der er kommet bagud i indkomstudviklingen.
Det gælder pensionisten, der kun har en pension og lidt ATP.
Selv om vi så siger, o.k., så forbedrer vi mulighederne for hjælp til f.eks. tandpleje, så vil de stadig væk have for lidt at leve for i dagligdagen.
Det samme gælder arbejdsløse kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister.
De har for lidt at leve af, for lidt mulighed for at skabe sig en tilfredsstillende tilværelse.
En af grundene til, at nogle falder bagud, er, at der hvert år tages 0,3 pct. ud af reguleringen af satserne.
Det er regeringen, der sammen med en række partier - fra SF til Venstre - siger: Det gør vi; vi tager lige 0,3 pct. og putter dem ned i en særlig kasse og bruger dem til alle mulige gode og mindre gode formål.
0,3 pct. lyder måske ikke af meget, men det medfører altså systematisk, år efter år, en yderligere udhuling af det, pensionister, arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere ellers skulle have.
Det er derfor, de falder bagud i indkomstudviklingen, og i år koster denne ordning op imod 3.000 kr. for dem, der er på pension eller dagpenge.
3.000 kr. er for mange herinde ikke noget, men for dem, der er henvist til en overførselsindkomst, er 3.000 kr. en formue, og vi synes, at tyveriet straks bør stoppes.
Vi foreslår, at dagpengene og andre satser sættes i vejret og ønsker skattelettelser for de laveste indkomster.
Vi foreslår en nedsættelse af kontingentet til arbejdsløshedskasserne.
Det vil nemlig også hjælpe, dels fordi det er en stor omkostning for dem, der har en lav indtægt, dels fordi det også vil modvirke tendensen til, at man ikke organiserer sig, og at færre i dag tilmelder sig efterlønnen. Som et vigtigt krav ønsker vi en omlægning af de grønne afgifter, så de bliver mere retfærdige.
Det almindelige forbrug af vand skal friholdes efter vores opfattelse, mens overforbrug skal straffes med en højere afgift.
Sagt på en anden måde: De, der putter vandet i svømmepølen, skal betale en større afgift end dem, der bruger vandet til at bade f.eks. deres børn.
Vi mener, at det er et helt afgørende projekt for at skabe en større social retfærdighed i samfundet.
Vi mener, at det skal ske, også for at vi kan forsvare en videreudbygning af de grønne afgifter, som der kan være fornuft i.
Det er helt afgørende nødvendigt, at vi får lagt en social profil ind, sådan at det almindelige forbrug ikke beskattes, mens merforbruget beskattes hårdere, end det sker i dag.
Vi skal have lukket nogle af de mange huller, der er i det sociale system, hvor folk falder igennem.
Det drejer sig om dem, der er så uheldige at komme til skade på arbejdet.
De får så sygedagpenge, de bor i en sløset kommune, som ikke hjælper dem videre i systemerne, og som ikke sørger for, at de bliver revaliderede eller på anden måde hjulpet, og lige pludselig efter et år så stopper sygedagpengene, og der er lukket for kontanthjælp
Det vil sige, at man altså for det her menneske, der er kommet ud for et uheld på arbejdspladsen, går fra løn via sygedagpenge til ingenting på et år.
Den måde ønsker vi ikke at mennesker skal behandles på.
Det må stoppes.
Vi vil også se på dem, der kommer i klemme i systemerne på anden vis, dem, der f.eks. på grund af en urimelig behandling i kommunen siger fra over for de krav, der stilles om såkaldt aktivering.
Vi oplever, at mennesker, der siger fra, fordi det er for meget, i en periode fratages enhver form for forsørgelse.
Eller den arbejdsløse, der på grund af en bagatelagtig fejl mister dagpengeretten og efterfølgende også mister muligheden for at kunne få efterløn og må sige farvel til at kunne få barseldagpenge, og hvis vedkommende får et barn, mister retten til forældreorlov og samlet set rammes på en måde, der er helt ude af proportioner i forhold til den lille fejl, f.eks. et møde glemt i arbejdsformidlingen, som udløste straffen.
Vi ønsker de her urimelige sanktioner ændret.
Vi afviser også derfor det forslag, regeringen har fremlagt om strammere sanktioner over for kontanthjælpsmodtagere.
Bedre økonomi og større tryghed for dem, der har mindst at leve for,
er den ene søjle af krav fra Enhedslisten.
Den anden søjle handler om de mange, som mangler valgmuligheder i livet.
Det allerværste, et menneske kan komme ud for, er måske ikke længere at have mulighed for at vælge en anden vej, men at blive tvunget til at gøre det, som man siger nede på bistandskontoret, og overhovedet ikke at kunne se 10 år,
15 år, 20 år frem til en mulighed for at forbedre sit liv
Det gælder f.eks. arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere, som vi i dag oplever bliver sendt i tvangsaktivering uden perspektiv.
Vi har ikke noget imod, at man hjælper folk, selvfølgelig ikke, til at få en uddannelse, til på anden måde at komme fra arbejdsløshed i arbejde, men i stedet for tvangsaktivering ønsker vi reelle tilbud, større kvalitet i tilbudene og en ændring, så de arbejdsløse får større indflydelse på eget liv og ikke bare kostes rundt, fordi arbejdsformidlingerne skal opfylde et eller andet statistisk mål.
Vi afviser også, som jeg sagde før i forbindelse med stramningerne for kontanthjælpsmodtagere, regeringens forslag om at spare gennem øget udlicitering.
At Venstres ordfører, hr. Thor Pedersen, går ind for mere udlicitering,
er jo indlysende for enhver. Der er både ideologiske grunde til det, og der er jo også den simple grund, at hr. Thor Pedersen sidder i ledelsen for ISS, der er den koncern, der tjener mest på udlicitering, men det er mildt sagt forbavsende, at regeringen kommer med et sådant udspil om mere udlicitering efter alt det, der er kommet frem om nedslidning af rengøringsassistenter, møgbeskidte hospitaler og institutioner.
Vi afviser forslaget, foreslår en indsats i modsat retning.
Man kunne f.eks. afsætte en pulje penge til de institutioner, der vil gøre en indsats for at højne standarden og forbedre arbejdsmiljøet.
I det hele taget kan jeg sige, at arbejdsmiljøet både for ansatte, det gælder buschauffører, rengøringsassistenter og alle dem, der er ansat i social- og sundhedssektoren, og for børn og elever, som har for dårlige lokaler dér, hvor de er tvunget til at gå hver eneste dag, bliver et hovedtema for Enhedslisten i de kommende forhandlinger.
På miljøområdet tager vi især fat på et emne, som vi, der arbejder her, hver eneste dag oplever, hvis ikke vi tager cyklen, nemlig at det snart er umuligt at komme frem i byen.
Sådan er det her, og sådan er det i andre af de store byer, som er ved at drukne i trafik, i røg og støj, og der er vi nødt til at gå ind og se, om vi kan modvirke, ændre udviklingen.
Vi foreslår en pulje af penge til bedre bytrafik, som de store kommuner og boligselskaber kan søge, så vi får en varig flytning af trafik, varetransport fra biler og over i kollektive trafikformer.
Vi vil selvfølgelig, som vi har gjort de andre år, være dem, der sikrer, at der også kommer nogle flere penge til økologisk udvikling, sørge for, at der kommer flere penge til udvikling af den vedvarende energi, som er den løsning, der skal til på et af de største miljøproblemer, vi har, nemlig CO2-udledning.
Så er det åbenlyst, at der skal ses på loven om servicejob.
Det er en skandale, at ikke flere arbejdsløse med den lov har fået en normal beskæftigelse til en normal løn, og det er utroligt, når kommunerne - i øvrigt helt med rette, og derfor stemte vi også imod den stramme økonomiske ramme, der bliver lagt ned over kommunerne - har så stramme rammer, ikke bruger den lov, der giver dem mulighed for inden for den stramme ramme alligevel at udvide den kommunale service.
Det er sådan, at hvis en kommune får to ledige stillinger på grund af pension eller på grund af, at folk søger andre steder hen, kan de to stillinger veksles til tre stillinger på normale vilkår.
Der burde faktisk rejse sig et socialt oprør med de kommunale fagforeninger i spidsen, hvor man sagde til kommunen, at nu ønsker vi denne her mulighed for at få ledige ind i normalt arbejde og på den måde forbedre den sociale service.
Vi vil også gerne være med til at pege på forbedringer i retning af, at flere grupper kan komme i arbejde via denne her ordning.
Vi synes også, at flere institutioner, f.eks. selvejende institutioner, skulle have mulighed for at udnytte ordningen.
Og så mener vi, at man skal fjerne den barriere, der godt nok mest er af psykologisk art, men alligevel viser sig vigtig bl.a. for fagbevægelsens engagement i at få skabt
Vi har ikke forstået, at de partier, der lavede aftalen, som vi fik lov til at skrive under bagefter, syntes, det var så vigtigt, at mennesker ikke havde den helt normale, selvfølgelige ret som alle andre, der udfører et normalt stykke arbejde og er medlem af en fagforening, har.
Derfor synes vi, at det er en god idé at fjerne den, for det er helt åbenlyst, at det ude i virkelighedens verden er en barriere, der er med til at bremse udnyttelsen af loven om, at arbejdsløse kan blive sat i arbejde på normale vilkår.
Vi, som jeg sagde i indledningen, noterer os, at erhvervslivet tjener en masse penge og der er rekorder på børsen.
Det viser tydeligt, hvor der er penge at hente.
Vi vil derfor foreslå en skærpelse af erhvervsbeskatningen, f.eks. ved at fjerne nogle af fradragsfiduserne, vi vil foreslå en skærpet beskatning af kursgevinster på aktier, og vi ønsker at øge indtægterne fra olien og gassen i Nordsøen.
Vi synes, vismændene på det område kom med et fortrinligt indlæg i debatten, hvor de sagde, at vi beskatter indtægterne fra Nordsøen alt for lempeligt.
Der er alt for meget, der går i Shell's, A.P. Møllers og Texaco's kasse, der burde gå nogle flere penge til den fælles husholdning af de værdier, som jo i grunden er vores alle sammens, men som vi i dag har overladt til hovedsagelig tre private virksomheder.
Vi er også meget betænkelige ved nedsættelse af procenten
, fordi det har den konsekvens, at vi i forhold til andre europæiske lande kan være med til at forstærke den negative spiral, hvor virksomhederne betaler mindre og mindre i selskabsskat.
Jeg vil også pege på, at vi bør stoppe den skattebegunstigelse, der fortsat sker.
Selv om vi har ændret den lidt, mildnet den lidt, så sker der jo stadig væk en skattebegunstigelse af private pensionsopsparinger.
I en situation, hvor vi åbenbart ikke mener, der er råd til ordentlige pensioner til folkepensionen, så er det da helt fuldstændig urimeligt, at vi via skattefradrag giver en begunstigelse til de mennesker, der har råd til selv at spare op.
Lad dem, der har råd, selv spare op, og lad os bruge de fælles penge til at forbedre vilkårene for dem, der ingen egenopsparing har.
Vi satser på en aftale, vi satser på flere aftaler med regeringen, jeg tror næppe, det kan blive til en samlet finanslovaftale med os, men vi vil meget gerne være med på så mange områder som overhovedet muligt og selvfølgelig dem, jeg har nævnt her.
Men jeg vil godt igen her som afslutning understrege, at hvis ikke der laves aftaler, der har en meget tydelig social profil, så bliver der ikke nogen aftaler med Enhedslisten.