Christine Antorini (SF), 1999-11-17:
Hele den her diskussion om iværksætteraktier og aktieoptioner er noget, vi har diskuteret i SF, og på mange måder er vi enige i disse intentioner - som også skatteministeren var det - omkring iværksætteraktier og aktieoptioner. Vi mener, det er en kombination af dette sammen med mange andre elementer, der kan være med til at styrke nye typer af virksomheder i Danmark, der kan være med til at fastholde vidensmedarbejdere, nøglemedarbejdere, og som vi i øvrigt synes er vigtigt at se i kombination med muligheder for at tage hul på egentligt medarbejdereje i de forskellige ordninger, der er.
Det er så også derfor, SF har en model inspireret af amerikansk lovgivning, de såkaldte ESOP-virksomheder, hvor medarbejdere kollektivt kan gå ind og købe en aktieandel i deres virksomhed.
Det er i virkeligheden her, vi ser det vigtige perspektiv.
De to beslutningsforslag, som Venstre og De Konservative har fremsat,
er i indholdet de samme, som vi diskuterede sidste år, selv om begrundelserne er blevet en anelse anderledes, sådan som jeg kan se, men det gør dem ikke ringere.
Jeg har også noteret mig, at fru Pia Gjellerup sidste år udtalte sig ret positivt om de tanker, som ligger i V og K's forslag, men sidste år var det så hr. Ole Stavad, der tog over, og det er hr. Ole Stavad, der er her igen og skal køre sagen omkring iværksætteraktier og aktieoptioner.
Vi venter i virkeligheden også i SF lidt på, hvad det er, regeringen rent faktisk vil på det her område, fordi vi som sagt synes, der er mange elementer i det, som ligger i V og K's forslag, som vi synes er spændende at arbejde videre med.
Det er også med det udgangspunkt, vi denne her gang vil melde en anelse mere positivt ud i forhold til forslagene, end vi gjorde sidste år.
Sidste år meldte vi også positivt ud, men spillede egentlig bolden op til regeringen, så den kunne gribe den og gøre noget ved det.
Og der er ingen tvivl
om, at vi også vil foretrække, at det er regeringen, der går i gang med at præsentere, hvad det er for en model, regeringen selv har i tankerne, i stedet for generelt blot at skyde både iværksætteraktier og aktieoptioner ned uden specifikt at gå ind i de konkrete modeller, som bliver skitseret her. Hvis jeg skal gå mere ind i de to ordninger, så først omkring iværksætteraktier: Det er i virkeligheden nok dér, vi er allermest positive.
Det vil jo typisk være nogle aktier, som er rettet mod en gruppe af forskere eller udviklingsfolk, som har fået patent på en opfindelse, som de ønsker at omsætte til en produktion.
Vi kan jo allerede nu se, at det er sådan en type vidensvirksomheder, der er ved at blomstre op, ikke så mange, men de er på vej.
Det er sådan nogle, som man se f.eks. ude i Hørsholm forskerpark inden for IT og biotek.
Men de nugældende regler forudsætter, at iværksætterne indskyder et forsknings- eller et udviklingsprojekt som vederlag for at modtage aktier i en virksomhed, og de regler hjælper jo ikke de potentielle iværksættere, der ikke er i besiddelse af et egentligt forsknings- eller udviklingsprojekt, men har den viden, der skal til for at kunne starte en egentlig produktion.
De vil ofte være uden tilstrækkelig kapital til selv at finansiere selskabets stiftelse, og de vil have behov for deltagelse af venture-kapital-selskaber og institutionelle investorer.
omkring iværksætteraktier under det videre udvalgsarbejde, men selvfølgelig også se på, om der er nogle skattemæssige huller, som skatteministeren har påpeget.
Sådan som vi umiddelbart kan se - men det er også noget af det, som vi må se på nærmere under udvalgsarbejdet - vil det være nogle ordninger, som stort set vil være provenuneutrale, fordi det, der sker med hensyn til iværksætteraktier, er, at aktiegevinsten fordeles på flere hænder.
Men som sagt vil vi gerne have lov til at kigge nærmere på det.
Aktieoption betyder jo, at man i stedet for at få en lønforhøjelse får en option, dvs. en ret til at købe en aktie i virksomheden.
Optionen giver ikke i sig selv medarbejderindflydelse, og det er da også en af de mere principielle overvejelser, vi har, for det er det, som vi synes er det ønskværdige perspektiv, men ikke desto mindre er det altså en ordning, vi kan se betyder noget for en bestemt gruppe medarbejdere, som det er vigtigt at fastholde i landet.
I beslutningsforslag nr. B 22 fra V og K vil man udskyde beskatningen til det tidspunkt, hvor medarbejderen sælger sin aktieoption eller de erhvervede aktier.
Vi vil dog under udvalgsarbejdet undersøge, om man kunne forestille sig en mellemordning, hvor medarbejderne beskattes, når de bruger optioner og rent faktisk køber en aktie, men vi er enige i, at det er forkert at beskatte dem, allerede når optionen erhverves, som ordningen er i dag.
Ønsket om aktieoptioner er især kommet inden for de nye vidensvirksomheder IT og biotek, hvor det er helt afgørende at kunne skabe attraktive arbejdspladser, der fastholder medarbejderne.
Jeg ved godt, at der er en diskussion, hvor man kan sige, at man synes, det er strengt, og at det sandsynligvis kun er en bestemt gruppe af vidensmedarbejdere, der synes, det er godt at udskyde deres løn via en aktieoption.
Men ikke desto mindre kan det være det incitament, der kan være med til at fastholde dem i en dansk virksomhed, frem for at de rejser til udlandet, og vi ser rent faktisk det, man kan kalde for et brain drain i dag.
For at det overhovedet er attraktivt for medarbejdere at udskyde løn med en option, kræver det, at de er ansat i en virksomhed i vækst og med forventning om en stor værdiskabelse.
I de aktieoptioner har man som sagt heller ikke noget element af kollektivt medarbejdereje i ordningen, men ikke desto mindre er det også vigtigt at overveje, hvordan vi kan skabe værdi i Danmark, og hvordan vi kan give mulighed for en type virksomheder og medarbejdere, som ellers med en vis risiko kan vælge at flytte til andre lande.
Vi mener, at det er et helt reelt problem, som skatteministeren har påpeget, at man kan flytte sig ud af sin skattebetaling.
Det er en af de ting, som det er vigtigt at vi får kigget på under udvalgsarbejdet, og jeg går ud fra, at skatteministeren har undersøgt denne her sag grundigt.
Det skal også inddrages i de overvejelser, hvordan der kan laves en ordning, så man ikke bare kan flytte sig væk fra den beskatning, som selvfølgelig skal lægges her i landet.
Det sidste element, som vi også er optaget af, er, igen hvis man ser på erfaringerne fra andre lande, der tilbyder aktieoptioner, at det jo lidt er den virkelighed, man også må forholde sig til.
Det er rent faktisk en mulighed, der bliver givet i en række andre lande, og så kan vi vælge at sige, at det vil vi ikke gøre her, og så konstatere, at arbejdspladser ryger et andet sted hen.
Men ikke desto mindre giver det en mulighed for, at personer kan skabe en personlig opsparing via optioner, og det har betydet, at medarbejdere er sprunget ud af nogle relativt sikre industrijob, fordi de har lyst til at begynde for sig selv sammen med en gruppe, der også sparede penge sammen via aktieoptioner.
Så der er altså nogle perspektiver og muligheder, hvor man kan vælge og sige: Vi vil overhovedet ikke gå ind på denne her bane, selv om en række andre lande tilbyder aktieoptioner, eller vi kan gå ind og kigge på, hvordan vi kan skrue en fornuftig løsning sammen her i Danmark.
Vi håber som sagt, at regeringen snart spiller ud med noget selv, men vi vil gerne bruge det her udvalgsarbejde til at kigge de problemer, muligheder, der er, igennem, for vi synes, vi har ventet et år på, at der skete noget, uden at der rigtig er sket noget, inden for det her område, som er ret vigtigt.