runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jeg synes, det var skægt nok, for meningen er vel, at man stiller spørgsmål til den ordfører, der er heroppe, nemlig fru Lissa Mathiasen, men der er åbenbart nogle spørgsmål, der bliver stillet til en, der slet ikke er ordfører lige i øjeblikket.
Men jeg vil da selvfølgelig svare på det.
Jeg synes egentlig, at fru Lissa Mathiasen har vist i forbindelse med de bemærkninger, der kom om kordegnenes rolle og præsternes rolle, at fru Lissa Mathiasen i hvert fald på det punkt ikke er inde på saglighed, for Socialdemokratiet siger her, at det er kordegnene, der tager sig af det her område.
Men situationen er jo, at det er det ikke.
Det er
præsterne, der har ansvaret for det.
Og i nogle sogne er det sådan, at der ikke er nogen kordegn, og derfor er det præsterne, der har den opgave, som nu i virkeligheden er meget interessant eller meget vigtig for præsterne, for præsterne kan i virkeligheden komme til at være den sladderhank, som myndighederne vælger i forhold til de faderskabssager, som vi taler om her. Det er det, der er hovedproblemet her.
Det er det, vi taler om her.
Og da er det, jeg har spurgt: Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke erkende, at præsterne burde være blevet hørt?
Jeg kan høre, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke er enig med de præster, som altså mener, det er et problem, at præsten fremover bliver indirekte ansvarlig for, at der rejses den slags faderskabssager, når et barn fødes uden for ægteskabet.
Der er ikke nogen problemer her overhovedet.
Og Venstre stemmer jo i øvrigt for forslaget.
Det er underligt nok, vil jeg sige.
Jeg har da set f.eks. et folketingsmedlem fra Venstre, fru Eva Kjer Hansen, der havde et meget interessant og meget bekymret indlæg om den nye børnelov i Jyllands-Posten her sidste fredag, hvor Venstre meget kraftigt gik imod det forslag her.
Men Venstre må åbenbart have ændret opfattelse, og Venstre er åbenbart enig med Justitsministeriet og regeringen i den tolkning, de har lagt til grund. Jeg vil sige, at det er vi i Dansk Folkeparti ikke.
Anne Baastrup (SF), 2001-06-01:
For det første henviser hr. Peter Skaarup til en leder skrevet af Pia Fris Laneth i Information i dag.
Hun har, til forskel fra hr. Peter Skaarup, forstået lovforslaget.
I de sidste bemærkninger skriver hun netop om det her med retten til som far - eventuel far - at rejse en sag.
Jeg synes, hr. Peter Skaarup skulle læse den én gang til.
Pia Fris Laneth beskriver så også det, som vi har diskuteret hele vejen: Hvis det er sådan, at man flytter det fra statsamterne og over til domstolene, betyder det så, at vidnereglerne indebærer, at man så lander i fængsel?
Nej, det har de skrevet i betænkningen
, hvis hr. Peter Skaarup overhovedet gad sætte sig ind i det. Så er hr. Peter Skaarup inde på det, som igen viser, at han ikke har forstået noget som helst.
Fru Eva Kjer Hansen har skrevet en artikel, som problematiserer det, som vi har diskuteret i månedsvis, og hvor vi netop har fået gennemført ændringsforslaget, vedtaget det her forleden dag, som tager højde for de indvendinger, som fru Eva Kjer Hansen har.
Så vil jeg - og det skal man jo ifølge forretningsordenen - spørge, om hr. Peter Skaarup dog for søren ikke nu kan sige, at han er enig.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Jeg vil godt bede hr. Peter Skaarup komme herop og fortælle, om det er sådan, at hr. Peter Skaarup eller andre fra Dansk Folkeparti har stillet et spørgsmål i Retsudvalget om at få Præsteforeningen hørt og har fået afvist, at det var muligt. Mig bekendt har vi ikke afvist ét eneste forslag til spørgsmål, der skulle stilles.
Så derfor synes jeg, det er lidt for billigt at stå heroppefra og sige, at det har vi også gerne villet, når man rent faktisk ikke har stillet spørgsmålet om at få Præsteforeningen hørt.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Jeg synes, det må være på sin plads nu efter mere end 1½ års arbejde at gå op og kvittere for, at vi nu får et meget bredt flertal omkring en ny børnelov.
Hr. Peter Skaarup sagde tidligere: En børnelov er ikke noget, man bare ændrer.
Nej, og derfor har vi også arbejdet meget længe og grundigt med denne her børnelov, og det har været meget magtpåliggende for i hvert fald mit parti at sørge for, at vi fik et meget bredt flertal omkring børneloven.
Den skulle gerne bestå i et par årtier, inden vi kigger på den igen.
Der har været to problemer vedrørende børneloven, som har været til diskussion i Retsudvalget i flere omgange.
Det første er kvinders oplysningspligt om den mulige far til deres barn, og det andet er pater est-reglen, som vi har kendt den indtil nu, men som har været anfægtet i forbindelse med det oprindelige lovforslag. På begge områder har vi fået løsninger, som er tilfredsstillende, og som nu er medvirkende til, at vi får det brede flertal.
Allerede ved fødslen kan også par, der er ugifte, erklære, at de begge to tager omsorgen for barnet.
Det er et stort fremskridt.
Men hr. Peter Skaarups fremtræden her i dag bringer i hvert fald to citater fra Folketingets mangeårige traditioner frem i min erindring.
Det første er det gamle citat om, at hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Det er faktisk sådan, hvis man læser hr. Peter Skaarups tillægsbetænkningsbidrag, at så kan man læse, at han kritiserer et problem, som faktisk er løst i børneloven; det er løst med de ændringsforslag, der er et stort flertal for her i Folketinget.
Så derfor er hr. Peter Skaarups indvendinger fuldstændig misvisende, og den bedste tjeneste, vi kan gøre sandheden her, er da at optrykke det tillægsbetænkningsbidrag, som kommer til at stå til evig tid på tryk, sort på hvidt, så alle kan læse, at hr. Peter Skaarup har misforstået det hele totalt.
Han har simpelt hen taget hovedet under armen og deponeret alt, hvad han havde af tankevirksomhed, uden for Retsudvalgets lokale, da han skrev
det her tillægsbetænkningsbidrag.
Jeg vil også gerne citere min gamle partifælle Aase Olesen, som engang sagde, at et ord er et ord, og en mand er en karklud.
Hr. Peter Skaarup er den eneste mandlige ordfører i dette her frygtelige sammenrend af ordførere, som er meget opbragte over hr. Peter Skaarups opførsel.
Jeg synes, det ville klæde hr. Peter Skaarup at mande sig op og komme herop på talerstolen og sige: O.k., jeg har misforstået det.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jeg er da ked af at forlænge debatten yderligere, men jeg bliver hele tiden stillet spørgsmål af Retsudvalgets formand, og så er jeg også nødt til at svare på de spørgsmål, der bliver stillet. Som svar på spørgsmålet kan jeg sige, at Retsudvalget som sådan har bedt ministeren oplyse om Præsteforeningens holdning til den ny børnelov, særlig med henblik på bemærkningerne til § 7.
Svaret fra Justitsministeriet er, at Justitsministeriet ikke har kendskab til Præsteforeningens holdning til lovforslaget, bortset fra hvad der fremgår af artiklerne.
Så der er blevet bedt om fra Retsudvalget at få Præsteforeningens holdning til det, men der har ikke været ønske om at få holdningen.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Jeg håber, når jeg har hr. Peter Skaarup oppe på talerstolen i forbindelse med spørgsmål til hans eget ordførerindlæg, at vi så kan få bekræftelsen på, at man fra Dansk Folkeparti erkender, at man har misforstået det og rent faktisk kommer til at udtrykke dette i betænkningsbidraget.
Hvis ikke vi kan få det bekræftet heroppe fra talerstolen, vil jeg godt sige, at så er jeg utrolig glad for, at det står sort på hvidt, for alle andre kan i hvert fald se, at man har misforstået det.
Så er der en anden ting, som jeg synes man meget fundamentalt har misforstået fra hr. Peter Skaarups side.
Jeg hørte hr. Peter Skaarup sige her fra talerstolen: Her lovgiver vi om mænd og kvinder.
Hr. Peter Skaarup har også beskæftiget sig meget med præsterne.
Deres situation er uændret.
Jeg har det meget skidt med, hvis det ikke engang er gået op for Dansk Folkeparti, at det, vi rent faktisk med den her lov - det er heller ikke helt tilfældigt, at den hedder børneloven - beskæftiger os med, det, vi rent faktisk lovgiver om her, er at sikre børnenes tarv, og at det er derfor, den hedder børneloven.
Det er ikke mænd og kvinder, vi lovgiver for, det er ikke for præsternes skyld, vi lovgiver, men det er for børnenes skyld for at tilgodese deres tarv bedst muligt.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jeg kan så åbenbart ikke sige mere, men vi fastholder i hvert fald, at vi siger nej til forslaget.
Jeg er tidligere under debatten blevet spurgt om noget.
Vi kan jo blive ved med det her, vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen.
Altså situationen er den, at Dansk Folkeparti faktisk har bedt om, at præsterne bliver hørt om det her.
Men der har ikke været ønske om det. Fru Lissa Mathiasen siger også, at det er sådan, at Præsteforeningens formand, formanden for bestyrelsen i Præsteforeningen, er enig i den måde, Justitsministeriet tolker det her på.
Så kan jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at det er meget muligt, at formanden er enig i det her, men jeg ved, at der er en række bestyrelsesmedlemmer, der bestemt ikke er enige og bestemt mener, at præsterne burde være hørt på forhånd omkring de her ting.
Så der kan jeg altså trøste fru Lissa Mathiasen med, at det godt kan være, at formanden mener noget, men der er altså en række bestyrelsesmedlemmer, mange bestyrelsesmedlemmer, der mener, at det er et problem, og at man gerne ville have været hørt fra Justitsministeriets side.
Så skyldte jeg et svar til fru Anne Baastrup.
Jeg vil godt spørge fru Anne Baastrup: Er det ikke rigtigt, at børneloven forbedrer mænds ret til og muligheder for at få prøvet, om de er barnets far, og kriminaliserer kvindernes ret til privatliv?
Det er det, der står i lederen i Information.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Formanden for Præsteforeningen har udtrykt sig positivt om det her.
Vi har altså haft to folketingssamlinger.
Vi har behandlet det her.
Der har været tid nok, så hvis man syntes, der var noget, der ikke var gjort godt nok, kunne man jo have stillet spørgsmålet.
Jeg må konstatere, at vi tilsyneladende ikke kan få hr. Peter Skaarup til at erkende, at i det betænkningsbidrag, man har skrevet, og netop det afsnit, som jeg her fra talerstolen citerede hr. Peter Skaarup for at have skrevet, har man totalt misforstået indholdet i forhold til ændringsforslaget. Skulle vi ikke have indrømmelsen her fra talerstolen?
Det ville være flot.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jeg synes egentlig, det er skægt nok, at fru Lissa Mathiasen, som tydeligvis havde misforstået spørgsmålet omkring præsternes opgave, beder om, at jeg skal erkende nogle misforståelser omkring nogle ting.
Jeg kan slet ikke overskue, at det åbenbart er Retsudvalgets eneste bud på det her.
Jeg må fastholde spørgsmålet om, at hvis de her opgaver for præsterne og for kordegnene er uændrede, hvorfor har man så spurgt kordegnene om de opgaver, der er tale om.
Hvorfor har man hørt kordegnene overhovedet?
Det fremgår, at man har hørt Danmarks Kordegneforening omkring det her, som i øvrigt beskæftiger sig med nogle af de ændringer, som vedrører dem, i deres høringssvar, senest angivet i det svar, vi har fået på spørgsmål nr. 36 i går i Folketinget.
Så her er der tale om nogle ændringer, som også Kordegneforeningen beskæftiger sig med, og det burde præsterne også være hørt om.
Det burde bare være en erkendelse ligesom den, fru Birthe Rønn Hornbech kom med tidligere fra talerstolen, om, at det nok havde været en god idé, at præsterne var blevet hørt om det.
Det burde bare have været en erkendelse fra regeringspartiet, Socialdemokratiet, at det burde de have været.
Det havde været så nemt som ingenting.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-09-06:
Inspireret af indlægget lige nu vil jeg lige kort sige, at man kunne forestille sig, at en familie, der er kommet til Danmark med børn, som skal i børnehaveklasse, har været her i 7 år, har udviklet sig som familie og fungerer i Danmark.
Til dem siger vi: Hjem!
De 3 år er tilstrækkeligt for CD - helt sikkert.
Så vil jeg også gerne sige til De Konservative omkring ulandsbistanden, at 99 pct. af vores ekstreme velstand har vi tilbage.
Vi har nogle fordelingspolitiske problemer på en række områder, men 99 pct. har vi tilbage.
De, der ikke engang har nået 0,7 pct. endnu, får det signal fra Danmark, som normalt er førende.
Det er min opfattelse, at Danmarks signal inden for det her område i virkeligheden næsten har været vigtigere end beløbet, for vi er jo et ganske lille land.
Hvis vi sender det signal af sted på nuværende tidspunkt
, gør vi det på et tidspunkt, hvor verden higer efter, at den rige, ekstremt rige, vestlige verden sender de rigtige signaler og gør det rigtige i denne situation, hvis vi vil løse de her ting.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Gitte Seeberg: Er det ikke nødvendigt i en situation, hvor vi er bange for folkevandringer, og hvor vi er bange for næsten hvad som helst i den her verden, at vi sikrer det eneste fornuftige, nemlig at være med til at trække det her niveau op og trække de løsninger op og være med til at gøre det bedre? Når jeg synes, det er så ærgerligt, er det, fordi der er så utrolig mange ting, som CD gerne vil med De Konservative.
Der er utrolig mange felter, hvor vi egentlig er enige både inden for erhvervspolitikken og på andre områder, men vi synes simpelt hen, det her er for fattigt.
Vi synes simpelt hen, det er for ringe.
Vi synes, det er for ringe at appellere til en befolkning om hofteoperation og alt mellem himmel og jord i forhold til dybt, dybt fattige mennesker i den tredje verden.
Gitte Seeberg (KF), 2001-09-06:
Nu vil jeg tillade mig at tage det sidste spørgsmål først, og det er ikke, fordi jeg ønsker at være uforskammet eller noget, men jeg synes, at det var meget vanskeligt at forstå, hvad det var for et spørgsmål, hr. Søren Kolstrup stillede - i hvert fald det sidste af dem.
Der blev spurgt: Hvor ønsker vi at skære i den offentlige sektor?
Jeg synes faktisk, det er et krav, man skal stille til den offentlige sektor, at man løbende skal rationalisere og forbedre sin drift.
Det konservative oplæg handler ikke nødvendigvis om at skære ned på antallet af offentligt ansatte.
Det kan også være bedre arbejdstilrettelæggelse og andet.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Jeg tilstår, at jeg ikke har været god nok i min ordførertale til at sige, hvad det var, jeg mente med det med flygtninge, der rejser hjem på ferie.
Bliver der fred i hjemlandet, så er reglen jo den i dag, at så kan man sende flygtninge hjem inden for 3 år.
Det Konservative Folkeparti foreslår 7 år, og det er i den periode, hvor vi mener, det kan være rimeligt at genoptage en asylsag.
Så kan man rejse hjem på ferie alt det, man vil.
Så blev der stillet et spørgsmål om det frie sygehusvalg.
Jeg vil gerne sige, at for Det Konservative Folkeparti er det jo ikke afgørende, at der skal ske en behandling på et privat sygehus.
Vi så i virkeligheden allerhelst, at vi havde et velfungerende offentligt sygehusvæsen.
Vi forestiller os jo, at det er i de tilfælde, hvor det offentlige ikke har mulighed for at leve op til det, at man benytter det private.
Men et privathospital er et privathospital, og det er selvfølgelig en privat virksomhed, som jo ikke har pligt til at tage patienter ind.
Det mener jeg ikke man kan tvinge dem til.
Men det må man jo se på, når man når så langt.
Jeppe Kofod (S), 2001-09-06:
Nu er det jo blevet sagt tidligere, men jeg vil gerne gentage det.
Jeg synes, det er befriende og herligt at høre argumentationen herfor.
Jeg skal spørge De Konservatives ordfører, om ordføreren er enig med fru Lene Espersen, som har skrevet på sin hjemmeside, at det hverken er min eller min nabos skyld, at Afrikas børn sulter.
Det er først og fremmest afrikanernes egen skyld.
Er det det, der er udtryk for moderne konservativ tankegang om, hvordan man løser verdens problemer, og er det det, der betyder, at f.eks De Konservative foreslår massive nedskæringer i udviklingsbistanden? Kan det også betyde, at man kan stryge den bevilling, der f.eks. er til FN's verdensmadprogram, der sidste år afholdt, hold fast, 16 millioner mennesker fra at sulte?
Med den her argumentation - det er deres egen skyld - kunne vi jo skære
al udviklingsbistand væk, og hvilket resultat tror man så, at man vil få ud af dét?
Jo, man vil få enorme folkevandringer.
Man vil se mennesker flygte fra fattigdom, fra krig.
Man vil se flere skibe.
Man vil se flere skylle i land i Sydeuropa.
Er det det verdenssyn og menneskesyn, som De Konservative kæmper for?
Man bliver lidt i tvivl, men når man læser det her i artiklen fra fru Lene Espersen, så er man jo ikke i tvivl mere.
Jeg skal bare høre, om den konservative ordfører er enig med fru Lene Espersen i, hvad fru Lene Espersen skriver her.
Thomas Adelskov (S), 2001-09-06:
Jeg vil ligesom den forrige taler sige, at jeg synes, det er befriende at opleve et ærligt udspil til finansloven, et
udspil, hvor skattelettelser til toppen finansieres via lavere dagpenge, hvor de billigere biler finansieres ved, at de allerfattigste i verden kommer til at lide under, at vi herhjemme skal skære i vores måske nogle gange i øvrigt alt for ringe udviklingsbistand.
De velhavende får, de lavestlønnede, de svage får ikke ret meget med De Konservative, men mange velmenende ord.
Jeg kunne fristes til at spørge De Konservative med det
her meget ærlige udspil til finanslov: Hvad synes Det Konservative Folkeparti om kollegerne i Venstre
og deres ufinansierede forslag om skattestop?
Og tager Det Konservative Folkeparti som andre partier her i salen afstand fra disse ufinansierede skatteløfter?
Endelig kunne jeg tænke mig at spørge, om Det Konservative Folkeparti ligesom Venstre også kun vil være med til at yde støtte til ekstra hjemmehjælp, hvis det er sådan, at kommunerne etablerer private ordninger, eller om Det Konservative Folkeparti i lighed med andre partier her i salen gerne vil bidrage til bedre hjemmehjælp rundtomkring i kommunerne, uanset hvilke ordninger man lokalt finder vil løse problemet.
Gitte Seeberg (KF), 2001-09-06:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes stadig væk, Danmark leverer en stor bistand, også hvis Det Konservative Folkepartis forslag bliver gennemført i den udgave, som vi har præsenteret i forbindelse med fremlæggelsen af vores finanslovoplæg og skatteoplæg. Jeg synes ikke, at det er usympatisk.
Jeg synes, at man glemmer at fortælle befolkningen, hvor meget udgifterne rent faktisk er vokset.
Udgifterne er på det her område, når man tager alle udgifterne, jo vokset med 7 mia. kr.
Det synes jeg man glemmer at sige.
Så bliver det med folkestrømme, flygtninge osv.
også nævnt.
Jamen jeg synes, at vi fra dansk side gør meget, men vi må jo altså også erkende, at det, vi kan gøre fra dansk side, under alle omstændigheder er begrænset.
Det, man må gøre, er jo, at man må lægge sig i selen for at få nogle af de andre lande mere med.
Hvad angår barselorloven - det er til fru Elisabeth Arnold - er vores forslag i modsætning til regeringens jo kombineret med en afskaffelse af børnepasningsorloven.
Og ifølge vores beregninger er arbejdsudbudet nogenlunde neutralt i forhold til de eksisterende regler.
Så spørger hr. Thomas Adelskov, hvad Det Konservative Folkeparti mener om Venstres skattestop. Det er rigtigt, at Det Konservative Folkeparti og Venstre er to forskellige partier og også har to forskellige skattepolitikker
, men heldigvis er målet jo for de to partier det samme, nemlig at få nedbragt det samlede skattetryk.
Så jeg har det udmærket med Venstres skattestop, men jeg så selvfølgelig gerne, at Venstre var indstillet på også at fokusere noget mere på nedsættelse af skat på arbejdsindkomst, for det er der, hvor jeg mener, at det først og fremmest er vigtigst at få gjort noget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-09-06:
Vi er en mild sparebande, sagde fru Gitte Seeberg, hvad angår ulandshjælpen.
Spørgsmålet er, om De Konservative også er en slags mild sparebande, når det drejer sig om den offentlige sektor.
Hvor skal der effektiviseres henne?
Er det på vareindkøbet?
Er det også på vareindkøb, eller er det ved regelret at fyre personer i den offentlige sektor, og i givet fald hvem?
Er det hjemmehjælperne, er det sygeplejerskerne, er det portørerne?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at fru Gitte Seeberg sammenligner den offentlige sektor med den private sektor, hvad angår produktivitetsudvikling.
Betyder det, at fru Gitte Seeberg mener, at de arbejdsvilkår, som en hjemmehjælper, en portør, en sygeplejerske har, er at sammenligne med en værftsarbejders, en person, der arbejder på en kiksfabrik eller en tyggegummifabrik?
Eller kunne der evt. være nogle kvalitative forskelle?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-09-06:
Som en tidligere ordfører sagde, var det en god konservativ finansordførertale, og jeg synes også, der var alle de sædvanlige ingredienser: stramninger på retsområdet, nedskæringer på ulandsbistanden og skattelettelser til de rige og alt det, vi kender, og ingen krav til erhvervslivet.
Så det er sådan set udmærket, sådan havde vi også forventet det var, og sådan var det også.
Men der er én ting, der har undret mig, og som jeg hele sommeren lige siden foråret har længtes efter at spørge en konservativ om, og det er: Hvordan kan det være, at De Konservative uden videre har accepteret, at barselorloven skal forlænges?
Hele erhvervslivet har stillet sig frem og sagt, at det ikke er det, vi har brug for, det vil være en katastrofe for erhvervslivet, vi mangler arbejdskraft, demografien ændrer sig, der bliver færre i den erhvervsaktive alder.
Det sagde den konservative ordfører endda, og alligevel er der ikke nogen advarende røster fra De Konservative til makkeren, Venstre, som spiller ud med en forlænget barselorlov.
Det er bare helt følgagtighed fra først til sidst.
Det undrer mig, at De Konservative er så lidt konservative på det her område.
Karen J. Klint (S), 2001-09-06:
Ordføreren er så venlig at rose borgmesteren i min kommune.
Nu er der jo ikke så meget tvivl om, hvor han har sit medlemskab, men der kan jo godt være nogen tvivl om, hvor han har sit politiske hjerte.
Jeg er heller ikke en af dem, der ser trusler i sengeantallet på de private hospitaler, men den fritvalgsmodel, som De Konservative taler om, og som Venstre også taler om, kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Er der også en pligt til at modtage de patienter, der tilvælger de private hospitaler, eller kan privathospitalerne fortsætte med at frasortere dem, de ikke kalder succespatienter, altså dem, der ikke er en risiko ved at tage ind?
Du er så venlig at rose borgmesteren i den kommune ...
Gitte Seeberg (KF), 2001-09-06:
Det, regeringen med venstrefløjens stemmer lægger op til, at man skal nå frem til, er stort set 1,5 pct. af BNI.
Vi mener stadig væk, at der skal være en høj bistand, både for så vidt angår ulandshjælpen og Mifresta.
Så vores mål er i virkeligheden højere, end udgangspunktet var, da denne regering trådte til i 1993.
Dengang gav man i størrelsesordenen 11 mia. kr. på denne post, nu er vi oppe på over 18 mia. kr.
Det, vi i virkeligheden foreslår, er en reduktion på 3 mia. kr. i år, lidt mere næste år og så en lille smule året efter.
Det er ikke nogen dramatiske nedskæringer, vi foreslår.
Vi synes bare, at det er rimeligt at komme ned på et niveau, og vi kan sagtens tillade os at være på det niveau.
De andre lande regner jo ikke Mifresta med, som man gør her fra dansk side.
Så det er ikke noget, vi skammer os over.
Det skal jo ikke være noget mål i sig selv alene at bruge penge: Jo flere penge vi bruger, jo bedre er vi.
Hvorfor er det så ikke et ønske fra venstrefløjens og regeringens side, at vi bruger det dobbelte eller det tredobbelte?
Hvorfor skal det lige præcis være et mål i sig selv at bruge 1 pct. eller 0,5 pct.?
Jeg vil gerne kort svare på det med skatteoplægget.
Det er da rigtigt nok, at den højtlønnede vil få den største skattelettelse.
Det siger sig selv.
Men det, der har været afgørende for Det Konservative Folkeparti, når vi har lavet vores skatteoplæg, er, at vi ønsker målrettet at give dem, der går på arbejde, skattelettelser.
Vi mener, at pinsepakken er en fiasko, fordi man ikke har målrettet skattelettelserne.
Man har brugt en masse penge på at få skattelettelser bredt ud, og hvor man i virkeligheden ikke får noget igen på det arbejdsmarkedspolitiske område.
Tiden er gået.