runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Nu er hr. Morten Helveg Petersen jo en meget venlig ung mand.
På den ene side og på den anden side, altså ikke af venligheden, men sådan er alle svarene: på den ene side og på den anden side.
Der, hvor der er nogle meget markante holdninger, er der, hvor hr. Morten Pedersen ikke har forstået spørgsmålene, men der må være noget, hvor det er muligt at få et svar midt imellem den ene og den anden side.
Hr. Morten Helveg Petersen siger om holdningen til erhvervspolitik og vilkårene for det at drive virksomhed i Danmark, at man skal tage situationen i betragtning.
Det opfatter jeg jo, som om der er tilbagegang i Europa, tilbagegang i USA, man taler om risikoen for global økonomi og global recession, og det er også svært i Danmark.
Er svaret så på det, at man vil øge byrderne generelt med 2,3 mia. kr. næste år for de virksomheder?
I øvrigt sagde hr. Morten Helveg Petersen, at man skulle identificere byrderne.
Det er jo det, man har gjort helt præcist, for man siger, man skal gøre det lidt sværere for de små virksomheder, som vil ansætte de folk, der måske ikke er helt raske, de, der skulle ind i det rummelige arbejdsmarked, ved at gøre det dyrere og øge risikoen for at betale sygedagpenge.
Er det svaret?
Det drejer sig om 240 mio. kr.
Er det en byrde, som hr. Morten Helveg Petersen vil fjerne fra det forslag, der ligger?
For der er en radikal tendens til, at man stemmer for byrderne, moms og lign., og bagefter beklager man, at man har stemt for noget, som er meget, meget til gene for små virksomheder.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-09-06:
Det er kun til det lille hjørne og den misforståelse, der ligger i det.
I det regionale, og det vil sige de programmer, der ligger fra EU, som vi er gået ind i, er det altså sådan, at de, der skal medfinansieres lokalt, er medfinansieret.
De, der overhovedet kan medfinansieres lokalt, er medfinansieret og bliver det i årene fremover.
Men der er en del af det, der er til erhvervsaktiviteter, som er til fastholdelse af eksisterende erhverv, til nye projekter, spændende projekter, hvor man kun kan få fat i pengene, der er til rådighed, ved den statslige medfinansiering.
De halvfinansierer kun.
Der er områder rundt i landet, hvor man har fået tildelt de her muligheder.
De kan altså ikke få fat i de penge.
For det sydfynskes vedkommende vil det de kommende år være 12 mio. kr., som skulle medfinansieres af staten.
Der vil formentlig kun være til halvdelen, og det vil altså sige, at der stadig væk vil stå nogle millioner.
Det er en lille ting, men vi har fået nedsat det beløb på landsplan til 40 mio. kr. de seneste 3 år, efter at man fik sat gang i det her.
Det ser man henover, og man lægger en anden strategi, og det giver man pokker i, og det synes jeg
ikke er noget godt signal, når vi har talt så meget regionalt, som vi har.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-09-06:
Til hr. Frank Aaen, der tog mit åbne sind som et meget bombastisk tilsagn.
Det er måske lige at stramme den rigeligt nok.
Jeg mener, jeg sagde noget i retning af, at vi selvfølgelig var åbne over for at kigge på det arbejde, der foregår i øjeblikket med hensyn til beskatning af Nordsøen, men det skal nødigt udlægges, som om vi nu er tilhængere af store beskatninger af multinationale selskaber osv. osv. osv. Jeg har erklæret et åbent og konstruktivt sind også på det her felt, og lad det være ved det.
Over for hr. Hans Christian Schmidt, der beskæftiger sig med pinsepakker og kartoffelkur og andre former for økonomisk politik, kan jeg jo kun gentage, hvad jeg sagde indledningsvis, nemlig at økonomiministerens betragtninger i Børsen i dag jo var udtryk for en advarsel om, hvad der kan ske, hvor galt det kan gå, såfremt oppositionen gennemfører sin uansvarlige økonomiske politik.
Det er det, der er indholdet.
Vi skal ikke i nærheden af den form for indgreb, fordi vi skal lave en ansvarlig finanslov.
Derfor kommer vi ikke så vidt, i hvert fald ikke med Det Radikale Venstres hjælp og stemmer.
Så siger hr. Hans Christian Schmidt: Hvad kan vi så i øvrigt vente os af pinsepakken?
Ja, vi kan vente os, at der bliver indfaset nogle skattelettelser i den nederste ende af indkomstskatteskalaen her til det kommende år.
Det er, hvad vi kan vente os.
Det er, hvad borgerne kan vente sig, nemlig at der, hvad angår den nederste del af skatteskalaen, bliver indfaset lettelser, og det er da vel egentlig meget positivt, skulle man synes.
Endelig til hr. Kristian Jensen
omkring det radikale skatteudspil
: Helt rigtigt, det indgår i de 1,5 mia. kr. i vores finansieringselement.
Det, vi påpeger, er, at det selvfølgelig ikke kan genbruges i øvrigt til at sætte de offentlige udgifter op, som Venstre har for vane, og derved kan det da også godt være, at der er en uenighed med hensyn til virkningen af de 1,5 mia. kr. på aktivering mellem os og Socialdemokratiet.
Det skal jeg ikke udelukke.
Vi har indberetninger fra nogle af dem, vi taler med på arbejdsmarkedsområdet, der siger, at der er nogle penge at hente, men er det lige præcis 1,5 mia. kr.?
Jeg vil ikke lægge hovedet på blokken her og nu og sige, om det er 1,5 mia. kr. præcis, men vi tror på, der er nogle effekter i det. Ja, ellers havde det ikke indgået som et helt ansvarligt finansieringselement i vores udspil til skatteomlægninger, der i øvrigt sænker skatten på arbejdskraft.
Kristian Jensen (V), 2001-09-06:
Jeg fik ikke noget svar på mit spørgsmål til hr. Morten Helveg Petersen.
Det er der flere af mine kolleger der heller ikke synes de fik, men hr. Morten Helveg Petersen indrømmede i det mindste, at han ikke svarede på mit spørgsmål.
Jeg skal gentage det nu.
Er Det Radikale Venstre enig med den række af socialdemokrater, der her fra talerstolen har sagt, at det er umuligt at spare halvanden milliard på det, der kaldes hovedløs aktivering, uden at nedsætte dagpengene, og dermed er det radikale skatteudspil finansieret med en idé om at nedsætte dagpengene?
Det må være meget nemt for hr. Morten Helveg Petersen at give os et svar.
Er han enig med Socialdemokraterne om at kræve nedsættelse af dagpengene, hvis det radikale skatteudspil skal hænge sammen, eller er han ikke enig?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-09-06:
Jeg kan godt forstå, at det er ubelejligt for den radikale ordfører, at det sluppet ud, hvad økonomiministeren går med af tanker.
Men sådan er det jo somme tider.
Hvad hjertet er fuldt af, løber munden over med.
Sådan er det jo.
Men det er der jo ikke noget mærkeligt i, og det er sådan set vel kun herinde, vi undrer os.
Jeg tror da, at den danske befolkning godt er klar over, hvad der er i vente.
Den ved det.
Den kender jo løfterne fra før, og den vidste, at man ikke kunne regne med dem.
Men nu er det så sluppet ud.
Så lad os da få klaring på det, så man ved, hvem der er blandt dem, der bliver ramt, og hvem der ikke er.
Man ved, at pinsepakken nu skal til at gøre sin virkning igen efter den 1. januar.
Vi skal have resten kørt ind.
Der er nok at tage fat på.
Vi skal have 1,2 mia. kr. i grønne afgifter, og ingen kan få at vide, hvem det er, der blive ramt.
Det kunne f.eks. den radikale ordfører lette sløret for.
Endelig til det sidste: Kære borgere i Danmark, der er også en kartoffelkur på vej.
Så kan man da ikke undre sig over, at den danske befolkning begynder at spørge, om der kan blive plads til alt det.
Men som regeringen plejer at sige, er der plads til flere afgifter.
I kan godt bære det.
Så kunne man måske få lov til at spørge den radikale ordfører - den socialdemokratiske ordfører ville ikke svare på det: Kan man løfte sløret for, om den svageste del af befolkningen bliver friholdt?
Har man gjort noget for at holde den svageste befolkning fri?
Frank Aaen (EL), 2001-09-06:
Jo, jeg har forstået økonomiministerens analyse.
Jeg er ikke enig.
Jeg mener ikke, at Danmark er i nærheden af at være i en situation, hvor økonomien er ved at brænde sammen.
Som regeringen selv praler med i tide og tide, og det er jo rigtigt nok, er der stort overskud på statsfinanserne, er der stort overskud på handelsbalancen og betalingsbalancen.
Der er overskud alle de steder, hvor der skal være overskud i den almindelige nationaløkonomiske betragtning.
Det er det jo ikke.
Jeg synes faktisk, der burde være et bredt flertal for det.
Det burde også Venstre og De Konservative kunne støtte.
Selvfølgelig skal de, der tjener penge i Danmark på at sælge is, babymad, benzin og alt muligt og tjener masser af penge på det,
betale deres skat.
Det burde vi kunne være enige om alle sammen. Og derfor er jeg glad for, at Det Radikale Venstre siger, at selvfølgelig kan vi diskutere det under finanslovforhandlingerne, også selv om vi er uenige om den nationaløkonomiske teori.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-09-06:
Lad mig starte med at forsøge at svare hr. Hovmand omkring erhvervslivets vilkår eller byrder.
Jo, det er da noget, vi i høj grad er optaget af, og det er da også noget af det, der ligger bag bestræbelsen på eksempelvis gennem LetLøn at forenkle det daglige arbejde for også mindre og mellemstore virksomheder
Og igen: Hvis man kan identificere byrder, som er overflødige, som man kan komme af med, og som kan lette hverdagen for virksomhederne, er vi helt med på at se på det og se på, hvordan vi kan afskaffe det.
Så hr. Hovmand må betragte det som endnu et tilsagn om, at ifald vi kan identificere de konkrete løsninger, så er vi også meget åbne over for at diskutere dem. Lad mig så i øvrigt sige, at netop den konjunktursituation, vi står i i øjeblikket, da virkelig er noget, som berører ikke bare store virksomheder, men sandelig også mindre og mellemstore virksomheder, hvilket igen tilsiger, at en stram og ansvarlig økonomisk politik er utrolig vigtig at fastholde netop her og nu, jævnfør i øvrigt et flot overskud på betalingsbalancen.
: Jeg synes altså ikke, at fru Lillelund Bech sådan skal tage forskud på glæderne, men derimod glæde sig til forhandlingerne.
Jeg kan kun gentage mig selv og sige, at det her er noget, vi skal forhandle om, vi skal forhandle om finansieringen af denne her milliard, og vi skal forhandle om fordelingen af denne her milliard, og det har været mantraet hele dagen, og det er det fortsat.
Det er i øvrigt fuldstændig parallelt til, hvad vi gjorde sidste år, så det er jo ikke nogen ukendt proces eller procedure.
Sådan er det, når man forhandler med Folketingets partier i øvrigt.
Til hr. Kim Andersen, der hæfter sig ved spørgsmålet, om billig masseproduktion er fremtiden.
Det kan kun blive et meget generelt svar på et generelt spørgsmål, nemlig i retning af, at med høje lønudgifter siger det jo sig selv, at der er grænser for, hvor meget af den billige masseproduktion det overhovedet er rentabelt at lægge i Danmark.
Og hvad er det, vi oplever danske virksomheder gøre i stigende grad i disse år?
Jamen det er vel netop også i kraft af internationaliseringsprocesser at udlægge løntunge dele af produktionen i andre lande.
Kim Andersen (V), 2001-09-06:
Det er en kendt sag, at mange almindelige virksomheder ude i landet har store konkurrencemæssige problemer for øjeblikket.
Der er ganske almindelige procesvirksomheder, som i øjeblikket sender opsigelsesvarsler ud til ansatte i hundredvis.
Nu forstår jeg, at den radikale ordfører er stolt over den satsning, som finanslovforslaget er udtryk for på IT-området - det er der så grund til at diskutere - men er man så stolt, at man er enig med Socialdemokratiets miljø- og energiminister, som ikke synes, at miljø- og energiafgifterne er noget problem, fordi det er et spørgsmål om, hvilke virksomheder vi i det hele taget skal have her i landet?
Miljø- og energiministeren siger til Børsen den 3.august: »... fremtiden for dansk industri ligger i at udvikle sig teknologisk.
I retning af miljøvenlige produkter, som fremstilles miljøvenligt.
Ikke i retning af billig masseproduktion.
Her vil mange andre til alle tider kunne konkurrere.«
Er Det Radikale Venstre enig i, at det er fuldstændig ligegyldigt med almindelige fremstillingsvirksomheder og procesvirksomheder i Danmark, nu er det et spørgsmål om græsplæneindustrier?
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-09-06:
Jeg vil tage fat i den magiske milliard endnu en gang, for det lader tilsyneladende til, at den radikale ordfører heller ikke har nogen intentioner om at fortælle, hvordan man har tænkt sig at bruge den her milliard, andet end ved at tale højt og flot om, at vi skal være førende IT-nation og vi skal styrke forskningsindsatsen og vi skal prioritere erhvervspolitikken og dk21 og erhvervsskolerne og indsatsen over for de svageste, alt det, vi i forvejen har kunnet læse os til.
Jeg vil gerne høre fra den radikale ordfører: Hvorledes har man tænkt sig at finansiere den ene milliard, og hvorledes har man tænkt sig at fordele den ene milliard?
Tilsyneladende ønsker man jo i regeringen at spille med meget, meget lukkede kort, og det kunne næsten lyde på den radikale ordfører, som om den ene milliard skal forhandles i én samlet pulje.
Frank Aaen (EL), 2001-09-06:
Med glæde, og vi vil oven i købet starte med at foreslå regeringen, at ulandsrammen sættes op for i år på to måder.
Vi kommer desværre i 2002 til at ligge lidt under, hvis ikke vi får fyldt flere penge i, og det vil vi meget gerne bidrage til.
For det andet foreslår vi også, at når danske virksomheder, som har eksporteret varer til ulande, så har haft en eksportkredit, og de så siger: Hov, hov, nu skal vi have pengene udbetalt af staten, vi fik ikke de penge hjem, som vi havde regnet med, så skal de penge ikke tages af ulandsrammen.
Vi er faktisk meget imod, at det er de fattigste i verden, der skal betale for, at danske virksomheder har lidt tab på eksportkreditter.
Men vi er fuldstændig enige i det, der er lagt op til, og jeg regner også med, at der er et bredt flertal i Folketinget, der vil støtte det.
Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
Det er et spørgsmål om arbejdsmarkedspolitikken.
Hr. Ole M. Nielsen er inde på, at der er meget meningsløshed i aktiveringen, og det, jeg tror Ole M. Nielsen er helt opmærksom på, er noget, jeg har gjort opmærksom på igennem flere år.
Men jeg er nu aldrig kommet frem til den konklusion, at fordi noget er meningsløst, så skulle man bare erstatte det med ingenting.
Derfor er mit spørgsmål: Når det nu er sådan, at man vil tage 1,5 mia. kr., så vil jeg lige gøre opmærksom på, at så er der altså ikke tale om få procent, så er der tale om 50 pct., fordi af de 11-12 mia. kr., vi bruger til aktivering, går de 7 mia. kr. til ydelse, og hvis ikke man vil aktivere folk, så skal de jo alligevel have deres dagpenge, medmindre man også vil fjerne dem.
Så af det beløb, der er til aktivering - det er 3 mia. kr. - vil Kristeligt Folkeparti tage 1,5 mia. kr. på samme måde som Venstre og De Konservative.
Det er altså en halvering.
Kan man virkelig få bedre kvalitet og sørge for, at man kan få folk direkte ud i job og dermed imødekomme erhvervslivets behov om kvalificeret arbejdskraft ved at forringe noget, der i forvejen er meningsløst?
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Jeg vil starte med fru Grete Schødts: Jamen det er systemfejl.
Hvis man tager Københavns Kommune, er der da ikke én, der kritiserer den enkelte hjemmehjælper.
Det er da systemet.
Det er da systemets indstilling, det er galt med.
Det er den, vi ønsker at gøre op med, og der henviser jeg til, at der er glimrende eksempler fra socialdemokratiske kommuner på, at hjemmehjælperne er meget glade for, at man i virkeligheden kan komme ud for, at der er tale om valgmuligheder.
Hvis man går til Odense Kommune, er der jo et glimrende eksempel på, hvordan arbejdsglæde og kvalitet er steget i den kommunale hjemmehjælp blot ved, at de enkelte borgere har fået valgmuligheder.
Må jeg sige til det med servicejob, at det, der ligger i det, er, at vi fjerner 200 mio. kr. af et overført beløb på 600 mio. kr.
Men jeg vil gerne sige, at vi principielt mener, at det er en dårlig ordning, at man giver 100.000 kr. i tilskud til en offentlig beskæftigelse.
Til hr. Knud Erik Hansen: Om boligmarkedet og privat udlejning, og hvad der er bedst, og hvad der ikke er bedst, vil jeg blot sige, at vi ønsker at få et afbalanceret boligmarked med almennyttige boliger med et varieret udbud.
Vi ønsker også, at der er private aktører, f.eks. pensionskasserne.
Der mangler, at man egentlig tør slippe det løs.
Når vi går ind og taler om, at man skal have lov at købe sin egen bolig, er det jo netop, for at de, der bor i socialt boligbyggeri, også kan få lov at få den glæde at føle: Det her det er vores eget, ikke bare et tilbud om, at man kan købe en entré eller halvdelen af et køkken, men at man kan få lov at blive medejer, og at de penge, der kommer ind, bliver i afdelingen; de kan bruges til genopretning af kvarteret eller gå til selskabet til nybyggeri af nye støttede boliger.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-09-06:
Jeg bliver nødt til at gentage det spørgsmål, jeg stillede, hvor jeg bekymrede mig noget for erhvervslivets muligheder for at klare sig i lyset af den finanslov, som regeringen har lagt frem, ikke bare for de store virksomheder, man læser om, Lego og Danfoss osv., men også og især for de mindre virksomheder.
Det var også det, der var hr. Ole M. Nielsens ærinde i formiddag.
At det ikke bekymrer finansministeren, det har vi jo kunnet læse i avisen, men det må dog bekymre Det Radikale Venstre.
Og så til allersidst lige en gentagelse: Det kan godt være, at hr. Morten Helveg Petersen ikke mener, at der ligger en skitse til en ny pinsepakke i skuffen, men derfor kunne hr. Morten Helveg Petersen da godt lige røbe for os, hvad det er for nogen elementer, Det Radikale Venstre ønsker i en sådan pakke.
Er det boligejerne, er det bilejerne, det skal gå ud over, eller hvem er det, det skal gå ud over?
Peter Duetoft (CD), 2001-09-06:
Nu slutter hr. Breckmann jo med at blande tingene sammen igen til sidst.
Det, jeg sagde, var, at der er én linje, der handler om bloktilskuddet og overtagelsen af områder, og en anden linje, der handler om suverænitet, og det er hr. Breckmann, der blander de to ting sammen.
Det første synes jeg er fornuftigt, det andet er jeg skeptisk over for, og når jeg er skeptisk over for det, er det bl.a., fordi jeg lytter meget nøje til hr. Breckmann og har meget stor respekt for hr. Breckmann, men jeg har altså også respekt for de færinger, der f.eks. bor i Hirtshals eller i Nordjylland eller hvor ved jeg, og som offentligt siger, at de har voldsomt store problemer, hvis de skal til at vælge, om det er Færøerne eller Danmark, de skal være statsborgere i.
Jeg synes også, vi skal lytte til de færinger - og det er jo en stor del; det kan være, det er tredjedel af den færøske befolkning - der bor i Danmark.
Jeg synes faktisk også, at man skal lytte lidt til dem.
Man må finde en ordning, sådan at de også kan føle sig ret godt tilfredse.
Den anden diskussion kan vi tage i Færøudvalget eller alle mulige andre steder, men jeg beder bare om, at hr. Breckmann ikke blander de to ting sammen og tager det for givet, at når man stemmer for denne her finanslov, så har man også skrevet
under på suverænitet for Færøerne.
Jeg vil godt sige til hr. Óli Breckmann, at jeg tror, man skal passe på, at man ikke blander tingene sammen.
Det er fornuftigt, at bloktilskuddet bliver sat ned i overensstemmelse med, at Færøerne overtager dele af opgaverne, men jeg synes ikke, at man skal blande det sammen med diskussionen om, om Færøerne skal være en selvstændig stat uden for rigsfællesskabet.
Jeg vil godt, bare for at hr. Breckmann ikke er i tvivl, sige, at det er min opfattelse, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at fastholde rigsfællesskabet, og jeg mener, at der er mange gode grunde til at fastholde det.
Jeg vil bare sige til hr. Breckmann, at det, at der kan ske en fornuftig overførsel af opgaver og dermed en reduktion af blokken, ikke må tages som udtryk for, at når man stemmer
for denne her finanslov med sådanne tal i, så har man også accepteret den politiske udvikling, der ender i en selvstændig stat anerkendt af FN og hvad ved jeg.
Det kan godt være, at færingerne vælger det til sidst, og det må de jo så gøre, men derfor har man som dansk politiker altså lov til at have det synspunkt og sige, at jeg i hvert fald vil strække mig meget langt for, at rigsfællesskabet kan fastholdes, og at der stadig væk er tre dele af det rigsfællesskab, nemlig Danmark, Færøerne og Grønland.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-09-06:
Til det sidste: Så ville det i hvert fald være første gang.
Men jeg kan godt nogenlunde huske tallene i hovedet også.
Det er klart, at nogle af de 1,5 mia. kr., som vi foreslår, jo også er besparelse på forsørgelse
Så det er ikke kun et spørgsmål om at flytte dem over på en anden slags dagpenge.
Det kan være noget med, at man placerer en socialrådgiver på en virksomhed, en lidt større virksomhed,
som har mulighed for at finde ud af, hvor man eventuelt kan få placeret nogle af de mennesker, som skal hjælpes lidt i gang på arbejdsmarkedet, og som også bliver der, når nogle af dem, som ellers bliver sendt i en eller anden meningsløs aktivering, så kommer ud på arbejdsmarkedet Det vil være meget mere effektivt.
Det vil jo være en langt billigere måde at hjælpe dem i gang på, end at de sidder ved en computer, hvor de ikke engang får besked på, hvordan de skal spille spillene, som hr. Peter Duetoft nævnte eksempler på for nylig.
Der er alt for mange af den slags ting dér, og der er det bedre at komme ud på en rigtig arbejdsplads; det er den bedste aktivering, og det er den billigste.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Det er kun for god ordens skyld for at præcisere, hvad jeg har sagt tidligere i dag om den besparelse på aktivering, som Venstre og nu også Kristeligt Folkeparti fremhæver. Et sted mellem 75 og 80 pct. af aktivrammen bruges på forsørgelse.
Det er jo dem, mennesker lever af.
Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
Det kan godt ske, at jeg kløjes lidt i tallene.
Men under alle omstændigheder er der tale om, at der bliver brugt 3 mia. kr. til aktivering, når man ser bort fra ydelsen.
Så det er en halvering, vi taler om.
Jeg er med på, at der er megen meningsløs aktivering, men hvis man skal give folk nogle kompetencer, som de kan bruge i det private erhvervsliv, så koster det altså mere end at sende dem rundt til den meningsløse kursusindustri, som har udviklet sig, og som Kristeligt Folkeparti selvfølgelig har et medansvar for sammen med Venstre, De Konservative og regeringen, fordi man har stået last og brast om en arbejdsmarkedspolitik, som man i årevis har vidst ikke virkede.
Kvalitet koster ofte meget mere.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, om jeg forstod det rigtigt, at Kristeligt Folkeparti er enig med SF i, at det ville være formålstjenligt at lave en flerårig aftale om udviklingsbistanden. Jeg er meget med på, at vi skal have rettet tallene til, sådan at vi lever helt op til målsætningerne.
Men forstod jeg det rigtigt?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-09-06:
Det samlede beløb er vist 11,5 mia. kr., og det skal nok passe, at 7 mia. kr. går til forsørgelse, eller hvad det hedder.
Så er der altså 4,5 mia. kr. tilbage, og 1,5 ud af 4,5 er altså en tredjedel.
Det er jo den ene side af, at det er helt sikkert, at der kan spares masser af penge på det område der; men den anden er jo, at aktiveringen måske er med til at forhindre, at folk overhovedet kommer i arbejde.
Altså man kan godt somme tider være lidt i tvivl om, hvorvidt man egentlig i hele den industri, som beskæftiger sig med de ledige, lige så vel som i hele den industri, der beskæftiger sig med de fremmede i vort land, dér overhovedet er interesseret i at komme af med klienterne, for at sige det sådan.
Jeg er bange for, at vi bliver nødt til at være lidt barske i det system dér.
Det er helt klart, at der er opstået en sagsbehandler- og kursusindustri, og jeg ved ikke hvad, som ser et formål i sig selv og frygter, at deres eksistensgrundlag skulle blive for lille.
Jeg tror faktisk, det er det, vi må forholde os til.
Endelig er der jo også folk, der er i en alder, hvor det ikke har særlig stor mening overhovedet at aktivere dem, men hvor det måske var bedre at give dem bare et deltidsjob og så supplerende dagpenge, som vi går ind for at man skal kunne få over en vis alder.