runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-28:
Det Radikale Venstre er rigtig glad for dette lovforslag, og det vil ikke komme bag på nogen, der har fulgt trafikpolitik i de sidste 3 år.
Denne her projektering blev faktisk aftalt i det trafikforlig, der blev indgået i januar 2002, hvor der var en del motorvej, som vi også havde lejlighed til at diskutere i går, men hvor vi stillede krav om, at der også kom lidt jernbane med, nemlig denne her projektering, så det er en lille radikal succeshistorie, at vi nu har den på bedding, og vi vil selvfølgelig kæmpe for, når vi har fået det projekteret, at vi så også får midler til at gennemføre projektet.
Der har været lidt diskussion om, hvorvidt det ikke er for dårligt, at vi ikke har midlerne på forhånd osv.
Det kan man mene lidt forskelligt om, men jeg skal bare gøre opmærksom på, at hvis man kigger på alle de projekter, der bliver projekteret i det store trafikforlig, det gælder altså også resten af Frederikssundmotorvejen, det gælder også den manglende motorvej i Gudenådalen, det gælder alle områderne, så er der ikke sat penge af til dem.
Det skal altså forhandles, når vi kender projekteringsgrundlaget, bl.a. fordi vi jo endnu ikke kender de eksakte beløb, hvor dyrt det er.
Men det er klart, at når man har sat det her på dagsordenen, så er det, fordi vi fra vores side ønsker at forfølge sagen, og fordi vi ønsker at få det så hurtigt som muligt.
Fra radikal side vil vi arbejde på og måske oven i købet få fremskyndet den tidsproces, sådan at vi måske endda lidt hurtigere kan få taget den beslutning, for der er ingen tvivl om, at den maser sig på.
Vi mener faktisk også, at det er relevant at kigge på i forbindelse med en eventuel Femernforbindelse, fordi det gods, man gerne vil have over på skinner, skal der jo være plads til på hele skinnenettet, og derfor er der også af den grund brug for at udvide flaskehalsen mellem Hvidovre og Høje Taastrup.
Hvis man gør det, giver det altså nogle helt nye pendlermuligheder på hele Nordvestbanen, som vi diskuterer i dag.
Så vil man faktisk kunne lave meget hurtige pendlertog fra Holbæk og fra Kalundborg og indefter til København.
Det er det, man kunne kalde en offensiv udvikling af hele jernbanen i Nord- og Vestdanmark.
Det har vi kæmpet for, det har været vores fyrtårn gennem de sidste 3 år.
Så det er med stor glæde, at Det Radikale Venstre selvfølgelig tilslutter sig lovforslaget nu, hvor det ligger der.
Vi vil forfølge det, og forhåbentlig vil det resultere i en større kapacitet på Nordvestbanen inden for en overskuelig fremtid.
Thomas Adelskov (S), 2004-10-28:
Vi taler om et prisleje på omkring 840 mio. kr. Er der enighed mellem forligspartierne om, at lige så snart projekteringen er færdig, så afsætter man midlerne?
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-28:
Det er sådan, som jeg tror, jeg sagde, lige før hr. Adelskov kom ind i salen, at for alle de trafikprojekter, som vi har aftalt i forligskredsen at kigge nærmere på, det gælder såvel jernbaneprojekter som vejprojekter, ligger der selvfølgelig den underforståede dagsorden, at vi alle finder, at de er interessante, og at der skal kigges nærmere på dem, men der er ikke indgået nogen endelig politisk aftale om, at så sætter vi pengene af.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-28:
Jeg er enig med hr. Martin Lidegaard i, at det, at der sker noget her, er en succeshistorie, men med i det her lå der jo også noget om Frederikssundmotorvejen.
Er det så også en succeshistorie, at vi skal sige farvel til 26 ha skov der?
Og kan hr. Martin Lidegaard bekræfte, at det her projekt ikke overhales af flere motorvejsprojekter?
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-28:
Jeg kan sige så meget, jævnfør vores diskussion i salen i går, at det jo altså ikke er afgjort endnu, hvor den førte etape af Frederikssundmotorvejen skal ligge henne, og om der går 26 ha til spilde.
Men jeg kan i hvert fald sige, at jeg da er ked af, det vil jeg gerne sige åbent, at der ikke var flere partier, der tilsluttede sig vores trafikaftale, så vi var flere til at kæmpe for mere jernbane.
Det må jeg sige ligeud.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at nogle gange kan man godt føle sig lidt alene i kredsen.
På den anden side må jeg sige, at det faktisk var muligt at flytte regeringen i denne her sag.
Vi har aldrig afsat så mange millioner kroner til vedligeholdelse af jernbanenettet, og det lykkedes altså De Radikale alene at få en lille milliard kroner ekstra hjem til jernbanen.
Om motorvejsprojekterne eller jernbaneprojekterne vil blive bygget hurtigst, er svært at sige nu, men jeg kan sige, at projekteringsfaserne ligger sådan nogenlunde rimeligt fordelt tidsmæssigt.
Det tager nogle gange lidt længere tid at bygge jernbaner, men jeg kan i hvert fald garantere hr. Hedeboe for, at vi skal gøre, hvad vi kan fra radikal side, for at jernbanen kommer i forreste række.
Thomas Adelskov (S), 2004-10-28:
Nu tror jeg jo ikke, det er eksproprieringerne, der koster i forbindelse med udbygningen af Lejre-Vipperød.
Så vidt jeg kan læse mig til ud af bemærkningerne, forventer man, at det er omkring 5 mio. kr., der skal eksproprieres for.
Det er omkring 10 ejendomme, der bliver berørt i større grad, hvoraf jeg tror, der er tre huse, som decideret skal fjernes.
Så det er jo ikke de store tal, vi taler om her.
Men er det ikke rigtigt, at en lang række af de trafikinvesteringsplaner, der nu ligger, og det, der er afsat midler til i trafikaftalen fra sidste år, er aftaler, hvor projekteringsloven end ikke ligger færdig, men hvor beløbet både til projekteringsloven og til selve anlægsloven allerede er afsat i den aftale, der blev indgået sidste år?
Pia Boisen (EL), 2004-10-28:
Da hr. Keld Albrechtsen ikke kan være til stede, skal jeg redegøre for Enhedslistens holdning til det fremsatte forslag.
Enhedslisten kan støtte forslaget og ser frem til, at der hurtigst muligt også findes penge til at bygge banen.
Derfor håber jeg også, at vi under denne lovbehandling kan få tilsagn om nu at kaste kræfter ind i en løsning af mange af de parallelle problemer, der gør, at Nordvestbanen ikke fungerer optimalt i dag.
Det gælder, ud over selvfølgelig selve dobbeltsporet, opgraderingen til 160 km/t., så rejsetiderne kan nedsættes.
Denne opgradering bør også gennemføres på strækningen Roskilde-Lejre og fra Vipperød til Holbæk.
Derudover er det også meget vigtigt, at vi til stadighed har fokus på materiellet, så vi har de bedst mulige forudsætninger for at få rejsetiden ned.
Helt overordnet skal køreplanen selvfølgelig også forbedres, så to tog i timen ikke afgår med 10 minutter imellem.
Som det er fremgået af debatten, spøger kapaciteten mellem Roskilde og København jo også i denne her debat, og her er det jo desværre et åbent spørgsmål, hvornår vi kommer videre.
Flemming Hansen (KF), 2004-10-28:
Trafikministeren kan gøre det så kort, han selv bestemmer.
Jeg er overbevist om, at dette forslag vil gå hurtigt igennem Trafikudvalget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pia Boisen (EL), 2004-10-28:
Jeg skal til gengæld gøre det kort.
Det er også vigtigt, at privatbanerne får lov til at transportere godset ud over amtsgrænsen der, hvor det er nødvendigt.
Imidlertid vil det efter Enhedslistens mening være vigtigt at gennemtænke, om ikke konsekvenserne af strukturreformen for så vidt angår det amtslige ejerskab bør give overgangsperioden mindst 1 år mere, så de nye strukturer kan finde frem til gode løsninger, der også kan bevare godsdriften på de små baner fremover, så man ikke ser sig blind på, hvorvidt der er et privat engagement eller ej i godsbanedriften.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-28:
I SF er vi også glade for den del, der hedder fortsat at få mulighed for godstransport på privatbanerne, og hvis der skulle være brug for hjælp til at få det forlænget med mere end 1 år, så står vi til rådighed.
Det kan meget vel, og det er vores håb, være fremtidens linje at få mere godstransport over på bane.
Så selvfølgelig skal det her holdes åbent også på lokalbanerne.
Man kunne godt forestille sig en fremtid, hvor der i lighed med den tyske model kommer afgift på vejtransport med lastbiler, og så bliver det her endnu mere aktuelt.
Så det kan vi støtte.
Den første del om Det Lolland-Falsterske Jernbaneselskab er vel nærmest redaktionel, og det er helt i orden.
Fakse-Rødvig/Tuborg Havn er nogle ændringer, som vi er med på.
Thomas Adelskov (S), 2004-10-28:
Jeg ved jo og skal gerne medgive, at hr. Kaj Ikast har taget ansvar og medansvar for mange trafikaftaler.
Så det er vel også rigtigt, når jeg konstaterer, at der også i den trafikaftale, der blev indgået sidste år, jo er mange projekter, hvor ikke engang projekteringsloven ligger, men hvor man har afsat det fulde beløb også til at bygge banen.
Og jeg noterer mig jo fra bemærkningerne til det her lovforslag, at når selve projekteringsfasen er færdig efter et par år, så vil det tage 7½ år at gøre hele banen færdig.
Så det er vel også rigtigt at antage, at hvis det var sådan, at regeringen med den aftale, der blev indgået sidste år, ville bygge dette inden for den 10-årige periode, så skulle man jo have afsat penge i den trafikaftale, der blev indgået sidste år.
Jytte Wittrock (S), 2004-10-28:
Det er jo rigtigt, at lovforslag nr. L 45 her handler om at føre det videre ud i livet, som fulgte med vedtagelsen af beslutningen om, at privatbanerne skulle over til amterne, og at der skulle være en overgangsperiode indtil 31. december 2004.
I den forløbne periode har det så ikke været muligt for privatbanerne at finde den løsning på godsproblemet, som var hensigten.
Det har været et problem at finde interesserede partnere eller investorer, som det var ideen.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at der er nogle steder i landet, hvor man stadig væk har en lokal interesse i at køre gods på privatbanerne også efter 31. december 2004.
Det har vi i Socialdemokratiet lyttet så meget til, at vi faktisk har fremsat et beslutningsforslag, som skulle gøre det muligt.
Det har naturligvis betydning for et lokalområde, som har gods, der egner sig til transport på bane, at have den mulighed for at transportere det på bane.
Lovforslag nr. L 45 handler altså også om at trække det der ejerskab ud af privatbanerne, at effektuere den aftale om loven, og det synes vi er i orden, men vi synes, det er fem minutter i tolv, at regeringen tager det lokale ønske om fortsat transport af gods på privatbanerne helt alvorligt, at der først nu findes en løsning, men det er jo bedre sent end aldrig.
At der er brug for en forlængelse af overgangsperioden frem til 31. december 2005 understreger, at det er på høje tid.
Vi støtter forlængelsen af hensyn til arbejdsgangen og arbejdsroen i de enkelte baner.
Vi er godt tilfredse med, at regeringen nu er enig med os i, at gods på bane er en transportform, som skal have mulighed for at udvikle sig og ikke kun afvikles.
Der er mange gode grunde til at opretholde gods på bane også lokalt.
Det har en effekt på både beskæftigelsessiden og på miljøsiden.
Lokale virksomheder kan fragte råstoffer, halvfabrikata og færdige produkter på en sikker og en miljømæssig forsvarlig måde.
Det vil altid være et plus, at den transportform er mulig, og det gælder, uanset om det handler om Lollandsbanen, om Lemvigbanen eller om en af de andre tilbageværende privatbaner.
Det bør være det lokale behov og den lokale interesse, der tæller, og ikke en begrænsning via lovgivning.
Så det er godt, at der med dette lovforslag er fundet en løsning, således at privatbaneselskaberne kan udleje materiel og mandskab på kommercielle vilkår, og at der skabes en mulighed for, at amtsbanernes tog kan køre ud over amtets grænser til afleveringssteder og afhentningssteder ved godsterminaler, f.eks. i Taulov, i Høje Taastrup og i Ringsted.
Vi går ud fra, at det her også betyder, at regeringen vil sørge for, at der er en reel ligestilling med hensyn til miljøtilskud til gods på disse baner så vel som gods på andre strækninger, så vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Så har jeg en hilsen fra Det Radikale Venstre, der også tilslutter sig forslaget.
Gudrun Laub (V), 2004-10-28:
Denne lovændring drejer sig om privatbanernes godskørsel og statens garantiforpligtelser.
Ved lov nr. 1317 af 20. december 2000 om amtskommunernes overtagelse af de statslige ejerandele i privatbanerne, der trådte i kraft den 1. januar 2001, blev privatbanerne overdraget til amterne.
Det var i den forbindelse meningen, at godstrafikken på privatbanerne skulle søges videreudviklet i separate godsselskaber, hvor amtskommunerne ikke måtte have bestemmende indflydelse.
Med lovforslaget her er der givet tid og mulighed for at fortsætte og udvikle lokal godstransport på privatbanerne.
Det skal understreges, at privatbanernes godstransport fortsat vil være underlagt de generelle markedsvilkår, som jernbanegodstrafikken lever under i dag.
De forbedrede muligheder ligger i to udvidelser, nemlig at kommunalbestyrelser, der allerede i dag deltager i et privatbaneselskab, f.eks. som aktieejere, fremover tillige vil kunne deltage i privatbaneselskaber, der udfører anden virksomhed i tilknytning til jernbanedrift.
Der er særlig tænkt på udlejning af materiel med lokomotivfører til godskørsel.
Samtidig giver loven mulighed for at udvide godskørslen, så det ikke kun er inden for amtet, men tillige mellem et forretningssted i amtet og nærmeste afleverings- eller afhentningssted for større godsoperationer.
Det giver større fleksibilitet.
Anden del af lovforslaget er en ændring vedrørende ophævelse af rentegaranti.
Det er gamle jernbanestrækninger, det drejer sig om, helt tilbage fra 1800-tallet, og der har staten haft en garantiforpligtelse på 4 pct., og det er tiden løbet helt fra.
Den ene del af det var anlæg af jernbaner til Tuborg Havn og Fakse og Rødvig, som senere blev til Østbanen, og som nu er overtaget af HUR, og der er igennem årene udbetalt 84.000 kr. årligt til dækning af rentegarantien.
Den bliver nu konverteret sådan, at HUR får et engangsbeløb på op til 2.200 mio. kr., og det er med på finansloven, så her er altså lovhjemmel til at få det her forhold bragt på plads.
Den sidste del er en tilsvarende rentegarantiforpligtelse fra en gammel jernbane, der tidligere var Det Lolland-Falsterske Jernbaneselskab og nu er Lollandsbanen A/S, og det er noget, som ikke længere har nogen betydning.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Jeg skal sige på vegne af Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Kaj Ikast, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget, og Kristendemokraternes ordfører, fru Tove Videbæk, har bedt mig sige, at Kristendemokraterne også støtter lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-28:
De to foregående ordførere har allerede redegjort for, at lovforslaget her går ud på at skabe muligheder for, at transport af gods på privatbanerne kan fortsætte ud over den 31. december i år.
Den nugældende lovgivning anviser, at godstransporten skulle udskilles og fortsætte i regi sammen med private investorer.
Lovforslaget går også ud på, at en række af statens garantiforpligtelser over for små privatbaner ophører, idet de er dybt forældede.
På den baggrund skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 2004-10-28:
Det er jo en ren jubeldag.
Jeg hørte ikke nogen, der ikke gik ind for forslaget, og det er jeg taknemlig for.
Jeg hørte nogle, der ikke ville være med til at skaffe pengene, men det er jo glædeligt, at der i hvert fald er et stort flertal af dem, der også vil tage et ansvar.
Det siger jeg tak for.
Så synes jeg, at jeg vil gøre den tilføjelse, at når engang dette projekt er helt færdigt, så bliver Holbæk jo en by tæt på København, og dermed er der endnu en mulighed for, at dette byområde vil udvikle sig ganske voldsomt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-29:
Jeg savner egentlig, at fru Line Barfod anerkender, at både kommuner og medarbejderne i kommunerne i det hele taget faktisk gør en stor indsats for netop at sikre de ældre en pleje under værdige forhold og prøver på at tage hensyn til de ældre, og at det forslag, som Enhedslisten nu lægger frem, faktisk er et arbejde, der har været i gang i 3 år, fordi man netop rundtomkring har ladet sig inspirere af det materiale, som FOA og Dansk Sygeplejeråd har lavet.
Jeg savner simpelt hen, at fru Line Barfod vil anerkende, at man mange steder har taget fat i det arbejde og netop fundet det vigtigt.
Med hensyn til en vurdering af, hvad det er for en hjælp, den enkelte ældre har behov for, er det klart, at man må gå ind og vurdere, hvor meget hjælp der skal gives, hvad omfanget er, hvad det er, der skal til.
I den forbindelse er det jo op til eksempelvis kommunens visitator på området at finde ud af, hvordan lige præcis den hjælp, den ældre skal have her, skal skrues sammen for at opfylde det behov, den enkelte ældre har.
Her er det min oplevelse, at man faktisk fra kommunernes side bestræber sig på der at gøre et godt og et grundigt stykke arbejde, og at vi jo netop gennem de lovtiltag, der har været, har fået skabt mere gennemskuelighed, mere gennemsigtighed både i forhold til de beslutninger, der bliver taget, og også i forhold til, hvordan man bruger ressourcerne på de forskellige områder.
Line Barfod (EL), 2004-10-29:
Jeg er fuld af beundring for det arbejde, som rigtig mange ansatte gør rundtomkring.
Derfor synes jeg også, det er så hamrende ærgerligt, at regeringen gør, hvad de kan for at spænde ben for den indsats, at regeringen gør, hvad de kan for at forhindre, at man kan udføre et ordentligt stykke arbejde med menneskelighed.
Er det det, ministeren forstår ved et værdigt liv, hvor ansatte og ældre kan tilrettelægge arbejdet ud fra, hvad den ældre den dag har behov for og lyst til?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-29:
Jeg vil gerne svare fru Line Barfod, at jeg synes, det er meget vigtigt, at man ude i kommunerne har styr på, hvad det er for en hjælp, man yder, hvor omfattende den er, hvad resultatet af den er, hvad tilfredsheden med den er.
Der er så forskellige redskaber, som der bliver gjort brug af i forhold til at måle og veje og følge op på, om borgeren så også får den hjælp, som man har lovet at give borgeren.
F.eks. synes jeg jo, det var vigtigt, at vi lovgav omkring erstatningshjemmehjælp, sådan at hvis kommunen aflyser en hjemmehjælp, kommer den på et senere tidspunkt.
Det synes jeg er vigtigt at sikre borgeren, at man får den hjælp, man faktisk har fået lovning på.
Jeg er fuldt ud bevidst om, at Enhedslisten ikke deler den opfattelse, ikke har stemt for frit valg-reglerne, ikke synes, at det er hensigtsmæssigt, at den ældre har fået den styrkede retssikkerhed ved at få bedre besked, ved at man kan vælge noget andet, ved at man f.eks. på madområdet selv kan købe den mad, man gerne vil gøre brug af.
Men det er jo de konkrete initiativer, der netop har styrket det, at den ældre får et mere værdigt liv.
Grete Schødts (S), 2004-10-29:
Tænk, hvis det virkelig gik så godt og dem ude i samfundet havde det så godt, som ministeren nu har stået her og listet op.
Jeg kan anbefale socialministeren at tage en tur ud i samfundet og prøve at se, hvordan det egentlig foregår.
Vi har skabt et bureaukrati, et administrativt bøvl, vi har ansat så mange høvdinge, efter at vi har gennemført frit valg-loven.
De gør en stor indsats, enig.
De render rundt med deres stopur for at få så lidt tid overhovedet hos den enkelte for at nå så mange som overhovedet muligt.
Vi har så mange høvdinge, og det, vi mangler, er indianerne, og det er jo stort set det, Enhedslisten peger på.
Hvordan ville ministeren opleve som gammel at få en mikrobølgeovn ind i sin lejlighed og få syv poser mad, så man selv kan vælge imellem, hvad man vil spise mandag, tirsdag, onsdag osv.?
Er det en god ældreomsorg?
Jeg spørger bare.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-29:
Jeg synes, det er en del af en god ældreomsorg, at man f.eks. selv kan vælge, hvor man vil købe sin mad.
Jeg synes, det er en del af en god ældreomsorg, at man selv kan vælge den, man gerne vil have til at udføre den hjemmehjælp, man er blevet visiteret til.
Jeg kan forstå, at fru Grete Schødts ikke har særlig meget tilovers for de 10 pct., der i dag helt eller delvis vælger en privat leverandør til at udføre hjemmehjælpen.
Vi er faktisk oppe på 20 pct., hvis vi tager Københavns Kommune med.
Jeg synes, resultaterne taler for sig selv, fordi de nemlig vidner om, at borgerne har taget rigtig godt imod de valgmuligheder, og at de netop synes, det er hensigtsmæssigt, at man selv har indflydelse på den service, som man har ret til at få.
For mig er det ubegribeligt, at man i Socialdemokratiet ikke vil anerkende, at der nu er kommet meget mere gennemsigtighed i forhold til, hvordan man bruger ressourcerne på ældreområdet, at det er blevet meget mere klart for borgerne: Hvad er det, man har ret til?
Hvad er det, jeg kan forvente af hjælp?
Hvad siger visitationen, at jeg skal have af hjælp fra det offentlige?
Jeg synes, det er afgørende, at man i kommunerne har kendskab til, hvad det rent faktisk er, man bruger ressourcerne til, og det har loven om frit valg hjulpet kommunerne til at få styr på.
Grete Schødts (S), 2004-10-29:
Det er fuldstændig korrekt, som socialministeren siger, at nu er der virkelig blevet gennemsigtighed.
Vi har aldrig haft så meget papir og regnskab lavet af bureaukrater, som vi har nu.
Og hvad er der kommet ud af det?
Der er kommet det ud af det, at mange flere ældre oplever, at de har mindre tid.
Når ministeren i sit første indlæg snakkede om, at man havde indflydelse på egen situation, man kunne altså bytte opgaver, man kunne selv bestemme – det var vist ikke lige ministerens ordvalg, men det er i hvert fald det, det betyder – er ministeren så overhovedet ikke opmærksom på, at de allerallerfleste er tildelt 1-1½ time hver 14. dag til praktisk bistand, som er den eneste ydelse, der kan byttes ud med?
Hvad mener ministeren, der er at bytte ud med, når man er visiteret til 1 time eller 1½ time hver 14. dag?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-29:
Jeg kan selvfølgelig ikke hindre fru Grete Schødts i at synes, at visitatorerne i kommunerne gør et elendigt arbejde og optræder uanstændigt i forhold til den visitation, de foretager af, hvor meget hjemmehjælp den ældre har brug for.
Jeg synes, det er beklageligt, at det er sådan, men det er jo selvfølgelig fru Grete Schødts’ mening.
Fru Grete Schødts spurgte: Hvad er der kommet ud af loven om frit valg?
Der er jo lige præcis kommet det ud af det, at vi allerede efter så kort tid nu har omkring 10 pct. af modtagere af hjemmehjælp, der vælger en privat leverandør.
Og tager vi Københavns Kommune med, er vi oppe på 20 pct., der helt eller delvis vælger en anden leverandør.
Jeg synes, at det dog er et meget konkret resultat, der er kommet ud af det, og det vidner klart om, at de ældre har taget rigtig godt imod de nye regler.