Aase D. Madsen (DF), 1999-05-07:
Dansk Folkeparti ser positivt på, at lovforslaget åbner mulighed for fuld markedsåbning i 2002 og større konkurrence
på elmarkedet
Det med den hurtige markedsåbning er der jo visse partier herinde der har slået sig for brystet over og har sagt, at det var deres skyld.
Men jeg tror nok, at alle har været realistiske nok til at indse, at med de naboer, vi har, de store elleverandører, vi har, bl.a. Norge og Sverige, der allerede har fuld markedsåbning, kunne det ikke lade sig gøre, at Danmark lå under en osteklokke i den forbindelse.
Så jeg vil påstå, at den liberalisering var kommet alligevel. Når det er sagt, er det så som så med Dansk Folkepartis tilfredshed med resten af det meget komplicerede forslag, der indeholder 106 paragraffer og ikke mindre end 40 ministerbemyndigelser, men det har vi jo snakket en hel del om.
De mange løse ender, der ligger, og konsekvensberegningerne er også et stort problem, som mange af høringssvarene tager op.
Derfor mener Dansk Folkeparti selvfølgelig, at forslaget skal væk fra dagsordenen, at vi skal tage det tilbage i udvalget, og at det først skal vedtages efter en grundig analyse, hvor vi har det hele på plads. Jeg kan ikke lade være med at komme ind på, at lige fra procedurens start, og det er jo efterhånden halvandet år siden, hvor man allerede begyndte at røre på sig, for nu måtte der ske noget, har Dansk Folkeparti hele tiden sagt: Lad os dog nedsætte en energikommission netop for at undgå alle de ulykker, som ligger i lovgivningen i øjeblikket.
Jeg har før sagt fra talerstolen, at som det ligger i øjeblikket, kan vi ikke være det bekendt over for den lovkvalitetskommission, som sidder.
Det er hastværk, og det er specielt lastværk, som kan blive meget, meget dyrt for det danske samfund.
Derfor vil jeg gerne opfordre til, at man nærlæser alle disse høringssvar.
Selv om det også handler om særinteresser, ligger der i høringssvarene trods alt ekspertudtalelser, som man ikke kan sidde overhørig.
Jeg frygter, når nu den videre procedure skal foregå mere eller mindre bag lukkede døre, og man hører heroppefra, at der bliver appelleret til, at bare ministeren nu vil tage os med på råd, bare vi får nok at vide, at demokratiet altså ikke er på plads i denne procedure.
Som jeg også har sagt, er høringsfristen en utopi, og jeg vil sige næsten et demokratisk brud på, hvad proceduren kan holde til.
Men der er jo ikke andet at gøre, end at Dansk Folkeparti så må stille mange spørgsmål i udvalget.
Vi har allerede fyret en hel masse af, og det bliver ikke færre.
Så vil jeg lige komme ind på det, der ligger i CO2-kvoterne.
Som jeg også har været inde på, spiller vi med disse CO2-kvoter højt spil med den danske kraftværkssektor som indsats.
Den sektor er utrolig økonomisk følsom, og svingninger i elprisen på bare nogle få ører betyder, at konkurrenceevnen kan ødelægges.
Dansk Folkeparti vil under ingen omstændigheder være med til dette hasardspil, der kan betyde liv eller død for den danske elsektor.
Dansk Folkeparti har hidtil været førende med at satse på røgrensning osv. i de kulfyrende værker.
Den forskning og den industri er efterhånden gået helt rabundus, for nu bliver der kun satset på vedvarende energi.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke tager den sag op igen, således at kraftværkerne kan overleve og også har økonomiske kræfter til at tage denne teknologiforskning op igen.
Den er meget vigtig for landene østpå, der fyrer med brunkul, og vi kunne nedsætte CO2-udslippet i Europa på en meget bedre og billigere måde og oven i købet styrke vores egen økonomi ved at eksportere også denne form for energiteknologi og ikke alene vindmøller.
Jeg kan ikke nå at gå i så mange flere detaljer med
forslaget
, men Dansk Folkeparti kan ikke forstå, hvorfor elreformpartierne - specielt Venstre og De Konservative - ønsker at liberalisere gennem den helt ekstreme rammestyring, der ligger i forslaget.
Alene tykkelsen af forslaget gør jo, at vi kan se, der ligger en fantastisk rammestyring.
Sigtet kan måske være godt nok, men de mange bemyndigelser er farlige, som jeg sagde før.
Det kan ikke lade sig gøre at se reformen i sammenhæng - det er der også mange høringssvar der siger - netop fordi der er de mange løse ender, og det kan vi ikke være tjent med.
Så vil jeg godt komme til finanslovforliget, som jo måske også er en ballast for Venstre og De Konservative, eller jeg ved ikke, om det er det modsatte, men de 2 mia. kr. gør jo, at det elprisfald, vi skulle se, i den anden ende bliver belastet med de 2 mia. kr., så det udmøntes i hvert fald ikke de første mange år.
Det bliver spist op af de mange tilskud, der skal gives, og at disse tilskud nu skal over elregningen er jo paradoksalt.
Først indbetaler vi vores bidrag til statskassen, så skal de 2 mia. kr., der skal bruges til den vedvarende energi og til distributionsafgiften, flyttes direkte fra statskassen over
på den enkeltes elregning.
Det kan være meget godt, men så er der stadig væk et hængeparti, hvis det skulle være plus/minus nul, for de penge kommer jo så ikke forbrugeren til gode i den anden ende.
Man nedsætter jo ikke afgifterne samtidig, man overflytter tilskuddene til elregningen.
Jeg har set et høringssvar, der siger: Vi betaler CO2-afgift to gange, for på vores elregning for en ganske almindelig husholdning står CO2-afgift med så og så meget, og nu kommer der jo en CO2-afgift igen.
Det er kompliceret, men jeg vil da meget gerne grave i, om vi kommer til at betale CO2-afgift to gange, eller hvordan søren det skal foregå.
Men det er jo ikke mit problem.
Mit problem er, at når jeg ser på det finanslovforlig, der er vedtaget, så ser jeg, at indførelse af distributionsafgiften i år 2002 begynder allerede i år 2000, og at den skal indbringe 720 mio. kr. hvert år.
Men det, som bekymrer mig mere, er jo, at tilskud til vedvarende energi simpelt hen er stærkt stigende fra 1 mia. kr. i år 2000 til 1,3 mia. kr. i år 2002. Jeg kan ikke se nogen faldende tendens.
Jeg ville så gerne se en faldende tendens.
Alle står jo heroppe og siger: Nu skal vi konkurrere, nu bliver det billigere, nu bliver det billigere.
Jeg kan ikke med min bedste vilje se, hvordan det kan blive billigere, når man opsluger elprisnedsættelsen og tager den ind som afgifter osv. Der er et eller andet, der mangler i filosofien om, at det kan gøres billigere.
Selve elprisen for den almindelige forbruger er lillebitte.
Det er jo alle disse tilskud, der vælter skuden for den almindelige familie, og det er PSO-tilskuddene til vedvarende energi, der vælter skuden for det danske erhvervsliv.
Det er meget alvorligt.
Der står en masse pæne ord, men jeg kan ikke se, de giver sig udslag i nogen af de tal, der ligger her på bordet.
Trækker det i den rigtige retning?
Er det virkelig rigtigt?
Hvor er konsekvenserne?
Hvordan er konsekvenserne?
Dansk Industri har spurgt og spurgt og spurgt efter konsekvensberegninger, og der er nedsat et udvalg.
De har endnu ikke fået nogen konsekvensberegninger, de kan bruge.
Det har de sagt så sent som i dag.
Der må gøres noget.