Ole Stavad (S), 2002-12-04:
I hvert fald bliver det svært, hvis man også skal imødegå den spekulation med reglerne, som man selv gør opmærksom på i forslaget, og som forslagsstillerne, altså De Radikale, selv mener at de har taget højde for og imødegået i forslaget.
Det vil jeg nu godt tillade mig at sætte et spørgsmålstegn ved, for når vi ser, at man i forslaget lægger op til at se renteafkast, positivt eller negativt, sammen med afkast af aktier, bevæger man sig ind i lidt af et minefelt, hvis man vil imødegå og undgå spekulation. Som der også gøres opmærksomt på i forslagets bemærkninger, er der en ganske stor gruppe aktionærer og anpartshavere, som langt hen ad vejen selv kan vælge, om de vil hæve deres afkast i form af løn, i form af udbytter eller i form af avancer.
Man vælger den skattemæssigt billigste form, det var det, der dengang endte i danmarkshistoriens største røveri, nemlig selskabstømningerne.
Så galt tror vi dog ikke, at det går med det forslag her.
Derimod er vi ikke i tvivl om, at lønnen i betydelig grad vil kunne veksles til aktieudbytter for at nøjes med en beskatning på 33 pct.
Det vil med forslaget være muligt at gøre det for ganske store beløb.
Først kan man udligne alle sine renteudgifter med en beskatning på 33 pct.; derudover kan man yderligere hæve 100.000 kr. til en beskatning på 33 pct., inden der kommer et tillæg på de 10 pct., der er nævnt i lovforslaget.
Mit andet spørgsmål er, om ikke de 100.000 kr., som man kan hæve ud over renteudgifterne til den lave procent på 33, bliver til 200.000 kr. for ægtepar, for det er nemlig stort set umuligt at opdele kapitalafkast på hver af de to ægtefæller, da de fleste har fælleseje.
Hvis det er sådan, at man vil lave en opdeling, ryger hele forenklingen og mere til i forslaget.
Skal der opfindes regler, som laver vandtætte skotter mellem kapitalafkast og hver af de to parter i et ægteskab, som har fælleseje, bliver det virkelig svært.
Så kommer vi til at besvære ægtefæller ved at pålægge dem nogle regler, som virkelig bliver svære at forstå, og som rummer et bureaukrati, som ingen kan være tjent med.
Forslaget siger ingenting om den problemstilling og derfor spørgsmålet.
Hvis man forudsætter, at en hovedaktionær har renteudgifter på 300.000 kr., og at man herudover kan hæve yderligere 200.000 kr. til den lave beskatning, vil man altså kunne konvertere ½ mio. kr. fra en topbeskattet løn til aktieudbytter, der kun beskattes med 33 pct. Det tror jeg såmænd heller ikke har været De Radikales intentioner, men det bliver virkningen.
Jeg vil godt slutte, som jeg begyndte: Socialdemokratiet prioriterer at lave omlægninger, der sænker skatten af arbejdsindkomst.
Vi har fremlagt et veldokumenteret forslag
Derefter skal der betales en indkomstskat på under 30 pct. op til ca. 340.000 kr. og ca. 50 pct. af den del, der ligger herudover.
Det forudsætter, at vi får arbejdsgiverafgifter, som ligner resten af Nordens og resten af Europas, og at vi aftrapper fradragene for de højeste indkomster og dermed sikrer en retfærdig fordeling af skattebyrden.
Derfor har vi ikke plads til at lempe kapitalafkastbeskatning med et milliardbeløb.
Vi prioriterer at nedsætte skatten af arbejdsindkomst, men glæder os i øvrigt til en god belysning og diskussion af forslaget i udvalget.