Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Jeg synes, fru Irene Simonsen skulle tage at læse vores finanslovforslag.
Her viser vi, hvordan vi vil finansiere det.
Derudover vil jeg sige, at jeg godt kan forstå de danskere, der lige nu sidder derhjemme og følger med i den her debat.
Vi har 80 mia. kr. i overskud i Danmark.
Vi skal diskutere, hvad vi gør for den gruppe af danskere, der har det rigtig svært.
Jeg kommer med bud på: Hvad kan vi gøre for at bekæmpe den negative sociale arv?
Hvordan kan vi få flere unge i gang med en uddannelse?
Hvordan kan vi sikre, at de kontanthjælpsmodtagere, som står alleryderst i det her samfund, kommer ind i fællesskabet igen?
Hvad bruger Venstre sin tid på?
Venstre bruger sin tid på at diskutere skattestoppet.
Jeg vil gerne endnu en gang sige: Vi mener ikke, der er behov for stigende skatter, men vi mener, der er behov for på en helt anden måde at rette søgelyset mod de svageste i det her land – på en anden måde, end vi har hørt statsministeren, socialministeren og Venstres ordfører gøre i dag.
Statsministeren har det med at benytte papegøjeudtryk.
Det betyder kort sagt, at statsministeren gentager dem igen og igen – desværre ofte, uden at der følger handling bag papegøjeudtrykkene.
Statsministeren kan sige det, højt, flot og tydeligt, men når det kommer til stykket, lader statsministeren ikke begrebet følge af handling.
Når det kommer til stykket, er statsministeren ligeglad med, at den stigende ulighed i det danske samfund skader sammenhængskraften.
Regeringen har i hvert fald ikke særlig mange bud på, hvad der skal til for at gå op imod den stigende ulighed.
Socialdemokraterne mener, at en af styrkerne ved vores land er, at vi samtidig med at være et meget rigt land også er et meget lige land.
Det er det, der skaber sammenhængskraft og dynamik i Danmark.
For nylig, da statsministeren holdt nytårstale, nævnte han også begrebet sammenhængskraft, men da det kom til konkrete tiltag for at sikre sammenhængskraften i Danmark, var der ikke et eneste bud.
Lad mig nævne bare to områder, hvor regeringen burde have haft bedre bud i nytårstalen og i redegørelsen i dag: For det første handler det om integration.
Vi er desværre i gang med at skabe en ny underklasse af mennesker med anden etnisk baggrund i Danmark – en underklasse, der ikke har de samme muligheder som alle os andre.
Det er på tide, regeringen kommer med sit bud på en offensiv og ægte integrationspolitik, hvor der er en reel balance mellem pligter og rettigheder.
Integration må også handle om muligheder og nye tilbud til de nye borgere i vores land, der gør det bedste, de kan, og som blot har brug for en ekstra chance for at blive en del af samfundet.
Den anden ting, statsministeren undlod at nævne i sin nytårstale og også i besvarelsen i dag, men som truer samfundets sammenhængskraft, er den stigende økonomiske ulighed.
Den stigende ulighed er et problem, som regeringen må erkende.
Det er svært at forstå, at regeringen ikke vil give lejerne i den almene sektor del i den værditilvækst, der er i vores samfund.
Socialdemokraterne vil gå en anden vej end regeringen.
Vi vil afskaffe kontanthjælpsloftet og starthjælpen.
Begge dele fører nemlig til mere, ikke mindre ulighed i vores samfund.
Vi vil give lejerne del i den værditilvækst, der er i vores samfund.
Hvad vil regeringen gøre?
Den vil ikke engang erkende, at der er et problem.
Men vi må ikke tro, at ulighedsproblemet alene løses ved at sende en check.
Lighed er nemlig meget andet og mere end økonomi.
Den nye ulighed handler om, at der er stor forskel i de muligheder, vi hver især har for at skabe et godt liv.
Mens flere heldigvis får en videregående uddannelse, stiger samtidig antallet af unge i den gruppe, der ikke får en uddannelse.
Antallet af mennesker, der får voksen- og efteruddannelse falder.
Hvorfor er det, man har afskaffet skolepraktikken?
Igen er det, som om handlingerne ikke følger de smukke udtryk.
Mens flere og flere i sundhedssystemet får en individuel og god behandling, oplever ældre, senile mennesker at ligge på gangene uden ordentlig og værdig behandling.
Mens mange skifter til bedre job, hænger én gruppe mennesker fast i kontanthjælpssystemet i alt, alt for mange år.
Her ligger udfordringen foran os: Vi skal den nye ulighed til livs.
Vi skal bryde den negative sociale arv.
Vi skal sikre, at man ikke bliver syg af at gå på arbejde.
Vi skal give kontanthjælpsmodtagerne en ny chance for igen at komme ind på arbejdsmarkedet.
Desværre virker det, som om det ikke betyder særlig meget for regeringen – i hvert fald ikke, når vi kommer ud over de meget smukke hensigtserklæringer.
Men vi vil alligevel godt opfordre regeringen til at gøre noget nyt.
Vi vil gerne opfordre regeringen til sammen med Folketinget at sige: Hvorfor skulle vi ikke kunne halvere antallet af kontanthjælpsmodtagere i Danmark over de næste 4 år og gøre en virkelig indsats for at sikre, at de mennesker, der er rigtig marginaliseret i det danske samfund, kan komme ind på arbejdsmarkedet igen?
Det synes vi kunne være et positivt signal fra det her Folketing.
Men desværre virker det, som om regeringen endog ikke vil erkende, at der er problemer.
Vi ved jo alle sammen godt, at når man ikke vil erkende, at der er problemer, så er det ekstra svært at løse dem.
Vi har dog stadig væk et håb, når ministrene skal op og besvare her i sidste runde, om, at de bliver lidt mere klare i mælet om, hvad der skal gøres for at sikre unge en uddannelse, for at sikre, at de, der er mest marginaliserede, kan komme tilbage igen på arbejdsmarkedet osv.
For uanset hvad regeringen siger, så siger alle de, der ved noget om det her, jo noget andet.
Regeringens eget Råd for Socialt Udsatte siger, at der er problemer med stigende ulighed i Danmark.
De organisationer, der arbejder med de mennesker, der har det rigtig, rigtig svært, siger, der er problemer for de allersvageste i vores samfund, og danskerne siger det samme.
Det er nu, der skal tages fat.
Jeg håber, ministrene ændrer lidt attitude i deres besvarelse, men nu må vi se, om det bliver til virkelighed.
Tak for ordet.
Socialdemokraternes politik er at føre en fornuftig økonomisk politik, hvor tingene hænger sammen.
Socialdemokraternes politik er også at føre en politik, hvor vi sikrer, at vores unge får en uddannelse, sådan at der er nogle til at forsørge hr. Jens Rohde, mig selv og alle de andre, når vi bliver gamle.
Det kræver, at man får en uddannelse.
Vi vil også gerne bruge flere penge på forskning, for vi ved, at hvis et samfund på sigt skal hænge sammen, så skal vi være de bedste og ikke de billigste, som statsministeren jo også tit siger.
Man bliver ikke de bedste ved ikke at ville satse nok på uddannelse og forskning.
For os er det også afgørende, at vi har et sammenhængende samfund.
Det vil sige, at der ikke er mennesker, der sættes ud på kanten af samfundet uden muligheder for at få en ordentlig uddannelse og uden muligheder for at blive en del af det arbejdsmarked, som de står uden for.
Så der er mange ting, der skal gøres.
Jeg kan høre, at hr. Jens Rohde har stirret sig blind på skattestoppet.
Jeg er ked af at sige det, men jeg vil godt sige det igen: Vi mener ikke, skatten skal sættes op.
Vi mener, danskerne betaler nok i skat; vi mener, der er andre ting, der skal til, hvis det her samfund skal hænge sammen, også på sigt.
Jeg er glad for, at Venstres sidste ordfører klart har forstået, hvad det er, det handler om, nemlig at Socialdemokraterne ikke vil have skatten til at stige.
Man kan sige, at det har taget lang tid.
Der har været mange spørgsmål, men den sidste ordfører fik fat i pointen, og det er jeg glad for.
Så tak for det til den sidste ordfører.
Det kan være, at ordføreren så skal forklare sin gruppe, at Socialdemokraterne ikke mener, at skatten skal stige, for den sidste ordfører fik det altså med efter mange spørgsmål.