runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2002-02-05:
Jeg kan sige, at det, der er fjernet, når man sådan ser budgettet lodret ned igennem forskellige institutioner, er nøjagtig den samme fremskrivning, der har været på besparelsesområdet, der er pillet ud, så det ligger tilbage.
Det var egentlig det, der lå på regeringssiden, altså i det generelle niveau.
Men der er ikke tale om, at den kommunalisering af daghøjskolerne er taget af bordet, det lovforslag blev fremsat og behandlet her i Folketingssalen.
Men må jeg sige om det andet med handelsskolerne, at vi ønsker, at man altid vurderer: Hvad er det, vi kan gøre bedre?
Hvordan har vi indrettet vores skole?
Så er der også en dialog, der omfatter den bevilgende myndighed, ressortområdet: Hvad er det, der er muligt, hvad er oppe i tiden, hvad skal vi uddanne i, hvordan er holdene, hvordan er samarbejdet i lokalområdet?
Det er en del af det grundlag, der vil ligge for budgettet for år 2003, og det, man bare ved, er, at uanset hvad, så er der penge til det - det ved man.
Men besparelsen og den forventning til besparelse vil man aflæse i finansloven for år 2003, ligesom det har været med den tidligere regering, der jo også ad hoc på delområder er kommet med sparekrav fra det ene år til det andet.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-05:
Nu er det jo sådan, at jeg gør mig den tjeneste, at jeg læser alt, hvad der kommer.
Dermed kunne jeg jo også i fredags være en af dem, som stod med adskillige citater fra statsministeren omkring besparelserne på handelsskolerne, hvad der åbenbart ikke er sket ovre i Finansministeriet.
Derfor er mit spørgsmål
: Hvad er regeringens bud til skolerne
Er det fortsat at fastholde besparelsen på de 5 pct. i budgetoverslagsåret?
Så fik jeg intet svar på, hvad man har tænkt sig i forhold til den ekstra besparelse, man har lagt ind på AMU-centrene
, til den ændring af daghøjskoleloven, der fjerner store dele af grundlaget for daghøjskolerne, nedlæggelsen af den fri ungdomsuddannelse og folkeoplysning - vil man også redde det?
Thor Pedersen (V), 2002-02-05:
Man skal glæde sig over, at vi har en regering, der anviser
en vej, hvor hver eneste krone, som man har mulighed for at vinde ved at agere moderne, ved at tænke produktivt, ved at have styr over tingene i hele vores uddannelses- og forskermiljø, i virkeligheden er reserveret til, at man kan bruge den til yderligere at forbedre området.
Det, statsministeren fortalte, er, at hvis der står et antal millioner, som en mulig spareopgave, er der på samme konto under ressortområdet anført det tilsvarende beløb.
Og det er ikke det, der hedder en uudmøntet budgetregulering, det er penge, der ligger og venter, reelle penge, der er til rådighed. Men det er sådan, at vi står ved det, vi har sagt.
Det står i regeringsgrundlaget, og hr. Adelskov kan jo læse regeringsgrundlaget, hvor der står, at vi ønsker en reform omkring vores universiteter.
Vi ønsker at gøre dem selvejende, at gøre dem selvstyrende, at have rammebevillinger - altså at indrette fremtidens universitetsmiljø og forskermiljø sådan, også når det gælder det danske område.
Det er en meget stor udfordring, der kræver, at der også leveres lovkraft - at vi ændrer, så det er muligt at tage den udfordring op.
Og jeg forventer, at det gør man. Så det er det muliges kunst: Hvor godt er man i stand til at gøre det?
Og man ved én ting: Man kommer aldrig til at mangle en krone, der ikke er blevet sparet, for den står i virkeligheden på ressortområdet.
Så man må aflæse, hvad der kommer i finansloven for 2003, hvad det er for vilkår, der gælder for 2003.
Men der er givet et signal om, hvad det er, vi mener der er muligt.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-05:
Jeg vil godt prøve at få uddybet nogle af de ting, som vi ikke fik svar på, da statsministeren for et øjeblik siden svarede på spørgsmål.
Godt nok bekræftede statsministeren, at man i nat havde fjernet rammebesparelserne på uddannelsesområdet, at de var taget af bordet, men jeg vil egentlig godt høre: Betyder det, at den besparelse, der - ud over grønthøsteren - lå på AMU-centrene, og den besparelse, der lå, i og med at man på daghøjskolerne fjernede den fri kvote, og det lovforslag, som jo lægger op til, at man fører daghøjskolerne ud under kommunerne og dermed breder hele tilskudsordningen ud over bloktilskuddet, nedlæggelsen af den fri ungdomsuddannelse og de kraftige besparelser på folkeoplysningsområdet, også i nat er taget af bordet?
Det var det ene.
Det andet, jeg vil spørge om, er: Kan finansministeren give os et bud på, om man agter at melde ud til landets uddannelsesinstitutioner, at de ikke behøver at tage det så nøje, at der i budgetoverslagsårene i finansloven er angivet, at der skal foregå besparelser på 5 pct. alene næste år?
Thor Pedersen (V), 2002-02-05:
Til det vil jeg sige, at den øststøtte administreres af udenrigsministeren, og dér må man spørge.
Men på den anden side synes jeg, det er en fantastisk god idé, hvis vi i Danmark begynder at se på Joint Implementation og spørge: Hvor er det, vi får mest miljø for pengene?
Hvor er det, vi gavner ikke alene Danmark, men Europas folk og andre, ved at vi bruger pengene dér, hvor vi bekæmper forurening bedst, hvor vi har den største nytteværdi?
Der vil jeg sige, at det vil være et stort fremskridt, hvis vi begyndte at tænke økonomisk, hvordan vi for de penge sikrer, at miljøet bliver bedst muligt.
Det burde være opgaven for alle, at vi har det frisind.
Når vi netop siger, at forurening ikke kender grænser, ja, så må vi da angribe forureningen, hvor den er værst. Hermed sluttede spørgsmålet.
De skal budgettere efter, hvad de mener er maksimalt muligt: Hvad er det, vi kan nå?
, men der er også en tilkendegivelse af, at for hver krone man er i stand til at reducere ved at gøre det bedre på et område, er der tilsvarende flere midler, der kan udløses på nøjagtig samme område, målrettet.
Det er da en udmærket udfordring for alle, der har ansvar for en skole, hvad enten det er en handelsskole eller en anden form for uddannelsesinstitution.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-05:
Jeg vil gerne bede ministeren skære tallene for uddannelsesområdet på finansloven ud i pap, for der er total forvirring omkring de her tal på grund af det SR-forslag til finanslov fra før valget, som aldrig blev vedtaget.
Der eksisterer et eller andet spøgelsesforslag, og jeg synes, at det her spøgelsesforslag skal manes i jorden, sådan at alle faktisk forstår, hvad der foregår.
På den måde bliver det nemlig tydeliggjort for skolerne, hvilke tal de har at gå ud fra i forhold til deres budgetter. På den baggrund vil jeg gerne spørge ministeren, om han kan bekræfte, at handelsskolerne får 0 kr. ekstra i forhold til sidste års vedtagne finanslov.
Det er nemlig rigtigt, at det er 50 mio. kr. ekstra i forhold til spøgelsesforslaget, men i forhold til de vedtagne tal er det 0 kr. Jeg vil også gerne på den baggrund bede ministeren bekræfte, at der fortsat er en budgetforringelse på universiteterne på omtrent 200 mio. kr.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Svaret er jo givet flere gange allerede i denne spørgetime, nemlig, at det, der sker i de kommende år, er, at regeringen lægger et beløb ind som en omstillingsreserve, der fuldstændig opvejer de rammebeskæringer, som regeringen havde præsenteret i sit finanslovforslag.
Men hr. Frank Jensen snakker jo fuldstændig udenom, for det, der er realiteten, er jo, at den tidligere regering ikke havde afsat 50 mio. kr. til handelsskolerne.
Det, den tidligere regering havde gjort, var at skære taksterne ned med 1,2 pct.
Vi har lovet 50 mio. kr. til handelsskolerne.
Det gjorde vi før valget, det står vi ved efter valget, og nu bliver det gennemført.
Det tal kan jeg overhovedet ikke genkende, må jeg sige, men det må hr. Frank Jensen jo så prøve at spørge undervisningsministeren om.
Det kan jeg overhovedet ikke genkende.
Nu ved jeg godt, at det ikke er mig, der skal stille spørgsmål til oppositionen, men det kunne jo være interessant at få det spørgsmål belyst.
Carina Christensen (KF), 2002-02-05:
Det er hr. Lars Barfoed, der er ordfører for os i denne her sag, men han kunne ikke være her i dag, så jeg har lovet at læse vores indstilling op:
Forslaget går i korthed ud på at afskaffe reglen om, at der skal være offentlige repræsentanter i bestyrelserne i virksomhederne i den finansielle sektor.
I Det Konservative Folkeparti er vi imod unødvendige regler, og vi er imod unødvendig offentlig indblanding i private virksomhedsforhold.
Erfaringerne med offentlige repræsentanter i de finansielle virksomheders bestyrelser har klart vist, at det er en unødvendig regel.
Der er ingen, der påstår, at de offentlige repræsentanter ikke har gjort deres arbejde godt, det har de helt sikkert, men det afgørende er, at det ikke gør nogen forskel, om der er en offentligt udpeget repræsentant i bestyrelsen for en finansiel virksomhed eller ej.
Det bestyrelsesmedlem, der er udpeget af økonomiministeren, har ikke nogen speciel funktion eller noget specielt ansvar.
Når først vedkommende er valgt, har den pågældende helt de samme opgaver og det samme ansvar som de øvrige bestyrelsesmedlemmer.
Der er heller intet, der tyder på, at udviklingen i de finansielle virksomheder er gået anderledes, fordi der har været offentlige repræsentanter i bestyrelserne.
Der har været kriser i de finansielle virksomheder på trods af de offentlige repræsentanters tilstedeværelse, og der har blandt disse kriser også været eksempler på, at der burde have været grebet ind tidligere over for krisens udvikling, uden at den offentligt udpegede repræsentant har grebet ind.
I øvrigt er den offentlige repræsentants forpligtelse til at gribe ind over for en uansvarlig udvikling i en finansiel virksomhed hverken større eller mindre end de øvrige bestyrelsesmedlemmers forpligtelse hertil.
Alt i alt skønnes reglerne om offentligt udpegede repræsentanter i de finansielle virksomheders bestyrelser at være overflødig.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-05:
I lørdags meddelte statsministeren på TV 2, at det var en svipser, at man havde glemt, at man havde lovet handelsskolerne, at de skulle have 50 mio. kr., og at man havde glemt, at man ikke bare samtidig kunne modregne og så tage 138 mio. kr.
Det, jeg godt vil spørge statsministeren om, er: Hvordan kan det gå til, at man kan lave sådan en svipser?
Hvordan kan det gå til, at statsministeren ikke vidste, at der var lavet den svipser?
Er det, fordi finansministeren ikke har været klar over, hvad der var Venstres politik?
Er det, fordi finansministeren ikke har orienteret statsministeren?
Eller er det, fordi statsministeren ikke er blevet orienteret?
Det, der jo er underligt for os andre, er, at vi allerede tirsdag, hvor jeg har forstået at statsministeren var i landet, trods alt forstod, hvad der stod i finansloven, og vi havde en debat om onsdagen, hvor statsministeren var i Grønland, og så er han undskyldt, og hele den danske debat har jo gået på netop det spørgsmål. Derfor undrer det, at det kan kaldes en svipser.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Det, der altså er sagen her, er, at der på finanslovforslaget var afsat de omkring 50 mio. kr., som var stillet handelsskolerne i udsigt før valget.
Samtidig var der med det, man kalder grønthøsteren, kørt lidt kraftigt hen over alle uddannelser, også handelsskolerne, og den tog altså mere, end de fik.
Det betyder, at det, der skulle være et plus, blev til et minus.
Det var en fejl, og så synes jeg, at det er bedre at gå frem og sige, at der er lavet en fejl, og så bliver den rettet.
Og så synes jeg, at hr. Aage Frandsen i stedet for nu at være sur og mopset skulle interessere sig for, at handelsskolerne faktisk får de 50 mio. kr.
Nu tilkommer det jo ikke mig at stille spørgsmål, men det kunne nærmest lyde, som om hr. Aage Frandsen er lidt utilfreds med, at handelsskolerne får de 50 mio. kr.
Mon det kan have sin rigtighed?
Aage Frandsen (SF), 2002-02-05:
Nej, tværtimod.
Nej, det, der var mit ærinde, var jo: Hvordan kan det gå til, at man kan lave sådan en fatal fejl?
Er det, fordi finansministeren ikke ved, hvad grønthøstermetoden betyder, når det drejer sig om at skære over hele linjen?
Er det, fordi den fungerende undervisningsminister ikke har vidst det?
Alle vi andre vidste jo godt, at det måtte have de konsekvenser.
Det er fint, at statsministeren indrømmer en fejl, men at kalde det en svipser!
Det må da have været tanken at gøre det, for ellers ville man vel tage det af bordet.
Om onsdagen, dagen efter, at statsministeren var taget til Grønland,
diskuterede vi det nede i Folketingssalen, og den stakkels, vil jeg næsten sige, fungerende undervisningsminister måtte forsvare det og sige, at det, man havde gjort, var alle tiders, også selv om det havde de konsekvenser.
Og om fredagen måtte Venstres ordfører jo også finde sig i at blive skoset af os alle sammen.
Jeg synes, det var synd for dem.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Hr. Aage Frandsens omsorg for Venstres ordførere er rørende, men de behøver den ikke, de klarer sig udmærket uden. Hr. Aage Frandsen stiller spørgsmålet: Hvordan kunne det gå til?
Jamen hvis man vidste, hvordan det gik til, ville man jo ikke have gjort det.
Det er jo sagen.
Jeg har sagt det, som det er, nemlig at der var begået en fejl, og så er det da bedre at erkende, at man har lavet en fejl end at vade rundt i alt muligt, som nu hr. Aage Frandsen gør, men det er jo typisk.
Her i dag er der indgået en finanslovaftale, som giver handelsskolerne ekstra 50 mio. kr., og hvad er så hr. Aage Frandsens interesse denne dag?
Det er at grave i, hvad der er sket i sidste uge i stedet for at se fremad, i stedet for at glæde sig over at handelsskolerne får de 50 mio., der blev lovet dem.
Det er typisk for SF.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-05:
Det er da meget bedre, det, regeringen nu gør, nemlig give 90 mio. kr. ekstra, end der står i finanslovforslaget, selvfølgelig er det bedre.
Jeg skal lige sige, at De Konservative havde lovet 75 mio. kr., men det er altså ret ligegyldigt, hvad De Konservative lover.
Det er godt, at Venstre holder deres løfter på dét punkt.
Men det, der er bekymrende, er jo: Er der andre svipsere end denne?
Vi kan f.eks. i dag i Politiken læse, at gymnasiernes kvalitet er i fare, fordi man nu skal til at spare på de mennesker, der er ansat i Undervisningsministeriet, og det kan let gå ud over de fagkonsulenter, som er ansvarlige for det faglige niveau. Det, som så bekymrer os, og det kan godt være, at det er helt uretfærdigt over for regeringen, er: Er der andre ting, hvor man i virkeligheden også, når man nu tager det her af bordet - for det håber jeg da at man gør - siger, at det er en svipser? Jeg roser selvfølgelig regeringen for, at man erkender, at man har begået en fejl, ligesom jeg også roser statsministeren for, at han trak i land.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Jeg kan berolige hr. Aage Frandsen med, at gymnasiernes kvalitet overhovedet ikke er i fare.
Tværtimod vil regeringen til juni præsentere en samlet handlingsplan, der simpelt hen hedder »Bedre uddannelser«, for det er regeringens klare prioritet, at vi skal have styrket uddannelsesindsatsen i Danmark, vi skal have styrket det faglige niveau.
Så gymnasiernes kvalitet er overhovedet ikke i fare.
Tværtimod er det regeringens hensigt at højne det faglige niveau over alt i uddannelsessystemet, også på gymnasierne.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-05:
Jeg lader mig så indtil videre berolige med det, men jeg frygter, hvad metoden til det er, og derfor vil jeg stille et spørgsmål om, hvordan fremtiden er, også når vi når længere frem end til juni.
Man har fjernet 3-pct.s-besparelsen for 2002, men ifølge budgetoverslaget for 2003 er der ikke kun tale om de 3 pct., som nu ikke skal være der i 2002, for de er der jo også i budgetoverslaget for 2003 plus yderligere godt 4 pct.
Hvordan har regeringen tænkt sig at tackle dét?
Hvordan vil man realisere dem, og hvordan er det i forhold til den uddannelsesverden, som jo trods alt er lidt bekymret for, om der nu er svipsere undervejs i form af, at det i øvrigt ikke bliver så slemt, som det ser ud til, men at det desværre alligevel bliver lige så slemt, som der ser ud til?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Jeg kan sige til hr. Aage Frandsen, at det, regeringen gør, er at signalere to ting.
For det første må der naturligvis også på uddannelsesområdet i de kommende år gennemføres fornyelse, reformer, omstilling, effektivisering, f.eks. ved at sammenlægge uddannelser.
Vi har jo lagt hele arbejdsmarkedsuddannelsesområdet ind under Undervisningsminsteriet bl.a. for at få nogle sammenlægninger, der gør, at man ved at slå kræfterne sammen for færre penge kan få bedre kvalitet.
Det er det ene, vi signalerer: reformer, fornyelse, omstilling.
Og ud af det kommer selvfølgelig nogle besparelser For det andet har vi samtidig en pose penge for de næste 3 år, en pose penge, hvor vi siger, at de skal gå til at gennemføre regeringens bestræbelser på at styrke forskningen, reformere de videregående uddannelser, sikre bedre kvalitet i uddannelserne.
Der er stillet en pose penge frem, og såfremt disse handlingsplaner bliver gennemført, er der penge til at gennemføre dem. Jeg kan selvfølgelig ikke forhindre hr. Aage Frandsen i at være bange for fremtiden.
Det er i det hele taget et kendetegn ved SF, at man frygter fremtiden.
Arne Toft (S), 2002-02-05:
Jeg er kommet kørende fra Nordjylland i dag, så jeg har haft
god tid til at høre Danmarks Radio.
Der var en forstander fra en daghøjskole, en idrætsdaghøjskole, som har haft besøg af statsministeren.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren har lovet, at daghøjskolerne skulle tilføres flere penge.
Det påstod forstanderen for denne idrætsdaghøjskole.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Nej, hr. Arne Toft må have hørt forkert, for jeg har ikke været på nogen idrætsdaghøjskole og bestemt ikke lovet
daghøjskolerne eller idrætsdaghøjskolerne flere penge
Derimod har jeg været på besøg på en højskole, og det var den pågældende forstander for den pågældende højskole, som udtalte sig i radioen.
Jeg hørte det nemlig selv.
Det er fuldstændig rigtigt, at jeg henviste til, at Venstre altid har haft et bankende hjerte for højskolesektoren og ved flere finanslovforhandlinger har sikret flere penge til højskoleområdet.
Jeg husker bl.a., hvordan vi har deltaget i gentagne finanslovforhandlinger med den tidligere regering, som hver eneste gang ville skære hårdt og brutalt ned på højskoleområdet, men hvor vi så, når vi havde finanslovaftaler med regeringen, sikrede en genopretning af bevillingerne.
Når vi så blev smidt ud af forhandlingerne, blev de skåret ned igen.
Sådan var fortiden.
Ole Stavad (S), 2002-02-05:
Jeg synes, det er dejligt, at der har bredt sig en udelt glæde over, at man på visse områder af uddannelsesbudgetterne nu er nået frem til et beløb, der svarer til det, der lå i den tidligere regerings finanslov.
Det forstår jeg godt, for det var jo væsentligt bedre end det, regeringen spillede ud med.
Men jeg undrer mig over, når man her i dag gør meget ud af, at man er optaget af kvalitet og god uddannelse, at det er fundamentet, hvorfor det ikke var vigtigt i fredags.
Altså i fredags kunne vi, der nu var her og fulgte debatten og ikke mindst lyttede til Venstres knaldhamrende dygtige ordfører, som talte om den knaldhamrende gode finanslov, høre, at der ikke var én post på den finanslov, som simpelt hen ikke bare var noget af det mest geniale, han havde oplevet.
Men det efterlod altså en massakre på uddannelserne, og det var der ikke nogen, der bød ind på i fredags.
Da var der ingen i regeringen eller regeringspartierne, der var optaget af, at uddannelse var vigtigt
Kan statsministeren svare på, hvorfor det skift er kommet her i løbet af weekenden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Det har hele tiden for denne regering haft meget høj prioritet, at vi skal i Danmark have, som der også står i regeringsprogrammet, uddannelser i top.
Vi skal være i front, når det gælder forskningsindsats.
Det er det, vi understreger med den finanslovaftale, der
nu er lavet, men hvor der altså som modstykke til, at der i de kommende år skal gennemføres omstillinger og reformer, også stilles en pose penge frem, der kan finansiere og styrke forskning, højne det faglige niveau, give reformer i de videregående uddannelser.
Nu synes jeg, at hr. Ole Stavad skulle hæfte sig ved det lyse og det positive, og da jeg ved, at hr. Ole Stavad i det daglige ikke har så forfærdelig meget politisk at glæde sig over, jamen så må dette lidet, han nu kan glæde sig over, da sprede varme i hr. Ole Stavads indre, og det fornemmer jeg også.
Og så har vi jo gjort i hvert fald dén gode gerning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-05:
Mit spørgsmål er i samme boldgade, for det er jo et interessant forløb for os, der kritiserede regeringens finanslovforslag i fredags.
Så kan man sige, det positive er selvfølgelig, at regeringen er kommet på bedre tanker.
Det er jo ganske glimrende, men ikke desto mindre: Kan statsministeren bekræfte, at han kendte til de konkrete besparelser på finansloven, da forslaget blev fremlagt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Jeg må da indrømme, at jeg ikke har siddet og nærlæst
Den er nu rettet.
Jeg beklager den usikkerhed, der derved blev skabt, men nu er usikkerheden ryddet af vejen, og handelsskolerne får de 50 mio. kr., der var blevet lovet.
Og det burde hr. Morten Helveg Petersen jo også glæde sig over.
Frank Jensen (S), 2002-02-05:
Det viser, at hhx, som altså har statsministerens meget store opmærksomhed, har haft det igennem hele valgkampen og også efterfølgende, får en forøgelse på 700 kr. pr. årselev i år, når nu statsministeren lever op til sit løfte.
Men jeg kan fortælle statsministeren, at frem mod år 2005 nedskrives det med 7.000 kr. pr. årselev, og det er tal fra Undervisningsministeriet, der ligger i budgetoverslagstallene.
Kan vi ikke få rede på: Gennemfører man den her fremskrivning, som vi har fået af Undervisningsministeriet, eller gør man ikke, sådan at det altså ikke er 700 kr., man får i løft, men det er 7.000 kr. færre pr. årselev i år 2005?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-05:
Det er selvfølgelig en meget interessant teori, men den kan jeg fuldstændig afkræfte alene af den grund, at løftet om de 50 mio. kr. til handelsskolerne kan hr. Frank Jensen læse allerede i det skriftlige finanslovoplæg, som Venstre præsenterede i begyndelsen af september.
Så allerede dér vil hr. Frank Jensen kunne se det. Desuden var det et løfte, jeg ikke kun kom med på handelsskolen i Frederikshavn, hvor der var tv på, men på gentagne besøg hos uddannelsesinstitutioner hele valgkampen igennem.
Det har overhovedet ikke noget med båndet at gøre, men det har noget at gøre med, at handelsskolerne forrige år havde et underskud på omkring 50 mio. kr.
Det var grunden til, at Venstre i sit finanslovforslag havde afsat ekstra 50 mio. kr. til handelsskolerne.
Selvfølgelig må det være sådan, at det, der er lovet før valget, bliver gennemført efter valget, og sådan bliver det
Frank Jensen (S), 2002-02-05:
Jeg kan forsikre statsministeren for, at jeg ikke er ked af det eller vred eller sur.
Tværtimod er jeg jublende glad over, at regeringen nu har valgt at droppe sine massive nedskæringer på uddannelsesområdet.
Så er det sagt.
Og jeg er utrolig glad for, at det kun var en sviptur, statsministeren var på til Grønland, så vi nu har fået sweepet statsministerens finanslov for svipsere.
Så er det også sat på plads.
Var det ikke det?
Der var jo gået mere end 14 dage, hvor det her havde været temaet i alle landets aviser, ude på gader og stræder og på handelsskolerne.
Det kan ikke have forbigået
Skyldes det ikke, at man ikke har været opmærksom på dette bånd, der lå hos TV2 Nord?