runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Jeg forstår simpelt hen ikke sammenhængen i argumentationen
fra Dansk Folkeparti.
Er det sådan, at Dansk Folkeparti ikke kan lide at være
i mindretal og derfor fremover kun vil stemme, hvis de er sikre på, at de stemmer sammen med et flertal?
Så forstår jeg ikke helt afstemningen i går, hvor man stemte for Kristeligt Folkepartis ændringsforslag vedrørende Skuespilhuset, men altså stemte imod Enhedslistens forslag om f.eks. partistøtte.
Og jeg forstår ikke, hvordan man over for sine vælgere kan forsvare, at man siger ét, når man er ude i forsamlingshusene til vælgermøderne, til offentlige møder om Den Sociale Pensionsfond osv., men når det så kommer til en afstemning, stemmer man stik imod sin egen politik.
Man står altså og siger en hel masse og lover en hel masse, og når det kommer til afstemningerne, stemmer man for nedskæringer for dem med de laveste indkomster, og man stemmer imod forbedringer for de laveste indkomster.
Det har vi set i kommunerne igennem flere år.
I den ene kommune efter den anden har vi set Dansk Folkeparti stemme for nedskæringer for de ældre, stemme imod forbedringer for de ældre, og nu har vi så også set det i Folketinget.
Det er altså en besynderlig måde at være et socialt parti på.
Vi kommer jo også til at se med den finanslov, man har stemt for, hvor man skærer ned på alt det forebyggende sociale arbejde, at der bliver flere hjemløse, flere, der får store sociale problemer, fordi man har skåret ned på de sociale områder.
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-20:
Vi har nu i nogle dage oplevet Dansk Folkepartis nye rolle i Folketinget, og det er så den, at vi ser, at de springer op som brølende løver og falder ned som dikkende lammehaler.
Det har vi set i et par eksempler, som jeg skal nævne.
Der gik man ud og stjal alle overskrifterne i aviserne og sagde: Niksen biksen, det vil vi ikke være med til.
Og alligevel endte det som bekendt med, at man stemte ja.
Man gjorde nøjagtig det samme med hensyn til barsel.
Der gik man ud og sagde: Vi vil gerne være med til at lave en ny barselordning, men det må ikke betyde, at vi forringer bestående aftaler og dermed fjerner den eksisterende børnepasningsorlov.
Hvad skete der?
Jo, det gjorde man. Hvad har man fået i stedet for?
Ingenting.
Jeg kan bestemt ikke se et eneste sted, hvor Dansk Folkeparti har fået noget som helst til gavn for de danske lønmodtagere.
Man bryster sig af, at man også har fået nogle forbedringer i den såkaldte efterlevelseshjælp.
Jamen hvad er det, Dansk Folkeparti har fået, som ikke den tidligere regering selv stillede i udsigt?
Dansk Folkeparti måtte også anerkende, at i den tidligere regerings tid lavede vi netop forbedringer på de her områder, når det drejede sig om efterlønsmodtagere, kontanthjælpsmodtagere og alle mulige andre grupper, som kunne få den efterlevelseshjælp.
Det havde de aldrig nogen sinde kunnet få tidligere.
Det var et kæmpe område, som vi tog ind, hvor man kunne få den der efterlevelseshjælp.
Det var en meget, meget kraftig forbedring.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Først til hr. Søren Søndergaard: Det, der er at sige til spørgsmålet om partistøtte, er, at Dansk Folkeparti ikke er tilhænger af, at der gives partistøtte over statskassen.
Derfor vil vi vedblivende argumentere for, at partistøtten bør bortfalde, og hvis det er sådan, at vi kan komme igennem med det med et flertal her i Folketinget, så lad os vedtage det og sige, at med virkning fra den 1. januar 2003 er det det, der gælder.
Så til hr. Ole M. Nielsen, som spørger, om Dansk Folkeparti vil være tilhænger af, at der skal blive længere mellem top og bund.
Så har hr. Ole M. Nielsen jo også selv givet svaret: at vi jo ikke kæmper for, at der skal blive længere mellem top og bund, og at når vi har sagt, at vi er bekymrede over den model, der er lagt frem om arbejdsgiverbetalte sundhedsydelser, så er
det lige præcis - den ligger lige på den flade -
fordi de, der i første omgang får forhandlet sig til at få arbejdsgiveren til at betale for sundhedsydelser, som så er skattefri for modtageren, er direktionen, det er de allerførste, det er ikke manden på gulvet.
Og vi har anført over for regeringen, at det er en betænkelighed, vi har, og det må regeringen komme med et bud på hvordan løses, hvis vi skal støtte det lovforslag.
Så til hr. Henrik Sass, som siger det her med skattestoppet.
Altså sådan som jeg har forstået det forklaret fra regeringens side, så er det noget med, at ingen skat må hæves i procent, når der regnes i procenter, og ingen skat, der regnes i kroner og øre, må hæves i kroner og øre. Men skattestoppet er ikke til hinder for, at man inden for f.eks. afgiftsområdet kan møblere om, hvis der er behov for af miljømæssige årsager eller grænsehandelsproblematik eller lign. at sænke en afgift og hæve en anden.
Det giver efter min opfattelse muligheder for også inden for skattestoppet at møblere rundt, og det vil vi selvfølgelig meget gerne deltage i en drøftelse om.
Men det, der er vigtigt for os, er jo, at når man i valgkampen så klart og tydeligt har sagt, at man ønsker skattestoppet, så bliver man også nødt til - og det har været et klart omdrejningspunkt i hele valgkampen - at stå ved det, indtil man næste gang går til vælgerne, og operere inden for det.
Men det kunne jeg så, da det kom til stykket, forstå, at vi ikke skulle.
Og det var i forhold til ejendomsværdiskatten, hvor regeringen tolkede det sådan, at man kunne sige, at 2001-niveauet plus 5 pct. af ejendomsvurderingerne ligger til grund for ejendomsværdiskatten, og hvor vi sagde: Jamen skattestoppet må vel egentlig tolkes sådan, at det er et skattestop fra dag ét.
Men jeg kunne så forstå, da vi fik gået i dybden med den diskussion her i Folketingssalen med socialdemokraterne, at man så ikke var villig til at diskutere det uden om regeringen og holde regeringen fast på, at ejendomsvurderingerne ikke skulle stige.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-20:
Tak for svaret om skattestoppet.
Hvordan skulle det helt præcis forstås?
Vi fik at vide, at man respekterer det her skattestop, men i øvrigt fortolker man det slet ikke så snævert, som der er nogle i oppositionen der siger man skal gøre.
Vi spørger næsten daglig statsministeren eller finansministeren eller skatteministeren om, hvordan det skal fortolkes på alle mulige områder, og vi får svar tilbage.
Det vil sige, at regeringen har en holdning til det.
Deler Dansk Folkeparti regeringens definition af skattestoppet?
Eller siger Dansk Folkeparti som udgangspunkt, at det er skattetrykket som sådan, der skal holdes i ro?
For det kan vi sagtens blive enige om, det kan vi sagtens blive enige om.
Igennem de sidste 8-9 år, hvor vi sad i regering, er det rent faktisk faldet svagt.
Lad os sige, at vi skulle lave en stor skattereform, og at vi skulle sænken skatten på arbejdsindkomst.
Så kunne det måske være fornuftigt at fjerne en del af skatten på arbejdsindkomsten og så måske hente den ind på nogle andre karruseller et andet sted.
Det er jo det, man ikke må ifølge skattestoppet.
Vil Dansk Folkeparti være med til sådan nogle øvelser?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-20:
I sit første svar til mig snakker hr. Thulesen Dahl uden om, når jeg spørger efter, om Dansk Folkeparti vil bidrage til den usolidariske udvikling, så jeg prøver helt konkret: Vil Dansk Folkeparti acceptere den usolidariske udvikling, der vil være en konsekvens af skattestoppet i år og til næste år? Det er et forholdsvis konkret spørgsmål.
Det ligger helt klart i den liberale politik, at der skal være længere mellem top og bund.
En usolidarisk udvikling kommer f.eks. til udtryk i det lovforslag, som regeringen har fremsat om arbejdsgiverbetalt sygdomsbehandling, som en ansvarlig ordfører for Dansk Folkeparti gik imod, fordi det var usolidarisk, fordi det ikke gjaldt samtlige lønmodtagere, men kun dem, som arbejdsgiveren valgte ud.
Vil Dansk Folkeparti også stå fast på den modstand imod sådan et forslag?
Det er et udtryk for, om man står fast på den solidariske holdning, som man jo gør, når man gør sig til de smås talsmand osv.
Det er helt konkret.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Jeg kunne ikke drømme om at kritisere Dansk Folkeparti for ikke at komme igennem med alle sine valgløfter.
Det ville jo være totalt latterligt, i og med at Dansk Folkeparti har 22 mandater, og det er langt fra et flertal.
Så det kan man ikke kritisere Dansk Folkeparti for.
Så spørger jeg hr. Thulesen Dahl: Hvorfor stemmer man imod et forslag om at afskaffe partistøtten, som ganske rigtigt vil give 80 mio. kr.?
Og så siger hr. Thulesen Dahl: Det skyldes en aftale, vi har med regeringen.
Den aftale, jeg har set med regeringen, er en aftale, hvor man understreger behovet for en konsekvent udgiftsstyring, og så skriver man: I forlængelse heraf vil Dansk Folkeparti kun i enighed med regeringen om finansieringen støtte yderligere udgiftskrævende forslag med virkning i 2002.
Det forslag, vi stillede, var jo ikke et udgiftskrævende forslag.
Det var et forslag, som gav 80 mio. kr. i statskassen, som kunne bruges til f.eks. at hjælpe de ældre.
Hvorfor stemmer Dansk Folkeparti imod sådan et forslag, når man har rejst verden rundt, havde jeg nær sagt, og har agiteret for, hvor meget man gik ind for det, og når man bare kunne have stemt for det?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-20:
I aftes, da vi sad og stemte, var der et forslag fra Enhedslisten, der handlede om afskaffelse af partistøtten.
Stor var min forbløffelse, da jeg så, at Dansk Folkeparti stemte imod, for jeg har været ude for mange gange under valgkampen og også ved andre lejligheder at høre Dansk Folkeparti tordne mod partistøtten og sammen med andre partier her i Folketinget sige, at det ville man i hvert fald have afskaffet, det var fuldstændig utidigt.
Nu ligger det faktisk sådan, at Dansk Folkeparti sammen med andre modstandere af partistøtten her i Folketinget har et klokkeklart flertal.
Der er flertal i dette Folketing for at afskaffe partistøtten.
Og nu hørte vi lige for lidt siden hr. Kristian Thulesen Dahl sige: Det er helt i orden, i 2003
kan vi godt tale om at afskaffe partistøtten.
Da det nu er så klart, at Dansk Folkeparti har fået virkelig meget indflydelse i dansk politik og meget gerne vil have indflydelse - det forstår jeg godt, det skal politiske partier have som ambition - så vil jeg gerne spørge, om Dansk Folkeparti vil gøre det til en betingelse for at medvirke ved finansloven i 2003, at man fjerner partistøtten.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-20:
Hr. Thulesen Dahl har fremhævet, at man bidrog til, at forringelserne på folkeoplysningsområdet ikke blev så slemme, som de var i første omgang.
Det er også rigtigt.
Men er hr. Thulesen Dahl ikke enig i, at den ændring, der skete, når det drejer sig om pensionister, alene er en ændring, der indebærer, at kommunerne kan give pensionisterne et tilskud, og at det selvfølgelig forudsætter, at kommunernes økonomi er i orden? Og er hr. Thulesen Dahl ikke også enig i, at der i det offentliges tilskud til de handicappede oprindelig var tale om otte niendedele, og at det så i sidste ende blev ændret til syv niendedele, så der er tale om en fordobling?
Jeg har nemlig lagt mærke til, at forskellige repræsentanter for Dansk Folkeparti har talt om, at det nu kun var en forøgelse på 10 pct.
Jeg har også tidligere konstateret, at der er folk
i Dansk Folkeparti, der ikke har det så nemt med procenterne, men jeg ved også, at hr. Thulesen Dahl er god til at regne.
Så kan vi ikke få bekræftet, at når man bevæger sig fra otte niendedele til syv niendedele som tilskud, er der tale om en fordobling?
Mette Frederiksen (S), 2002-03-20:
Det har vist sig at være ret svært for hr. Kristian Thulesen
Dahl at forklare, hvordan de svageste grupper i det danske samfund eller sådan set bare ganske almindelige mennesker har nogen som helst fordel af skattelettelser til erhvervslivet, skattelettelser, der skal finansieres via besparelser for de samme mennesker på AMU-centrene, daghøjskolerne og aftenskolerne.
Måske er det, fordi der ikke findes et godt svar på, hvordan det kan være en fordel for svage eller for almindelige mennesker i vores samfund.
Det er ikke, fordi jeg tror, at det bliver lettere for hr. Kristian Thulesen Dahl at svare på det næste, men jeg vil nu spørge alligevel: Vi ved, at et dårligt arbejdsmiljø og især nedslidning især rammer dem, der har ringe uddannelse eller måske slet ingen uddannelse, hvorfor går
Dansk Folkeparti så med til at skære 210 mio. kr. på Arbejdstilsynet?
Hvorfor går Dansk Folkeparti med til at reducere antallet af sikkerhedsrepræsentanter på de danske arbejdspladser?
Hvorfor går Dansk Folkeparti med til at reducere den forskning, der skal hjælpe os andre, alle politikere i det her Folketing, til lige præcis at fremme arbejdsmiljøet for de allersvageste grupper på det danske arbejdsmarked: hjemmehjælpere, social- og sundhedsassistenter osv?
Carsten Hansen (S), 2002-03-20:
Det er jo en interessant debat, vi har gang i, for nu kommer der facts på bordet i forhold til uddannelsesområdet.
Er det ikke korrekt, at på trods af feberredningen med de 435 mio. kr., der blev tilbageført, og på trods af at man gerne vil gøre noget for de handicappede og de sindslidende og dem, der har behov og ikke har andre steder at gå hen, så er der faktisk kommet en fordobling af brugerbetalingen på deres former for folkeoplysning.
For alle almindelige andre danskere, hvis man kan udtrykke det på den måde, er der også en fordobling af brugerbetalingerne.
Vi taler faktisk om over 1 million danskere, som om året skal give mere, for at man kan finansiere skattelettelser til erhvervslivet - momsafløftning, og hvad ved jeg.
Er det ikke en forkert prioritering i forhold til det, man gerne vil?
Når jeg spurgte efter, hvad Dansk Folkeparti lovede i valgkampen, kunne jeg så spørge: Hvorfor sagde man ikke noget om det her, da vi vedtog en ny folkeoplysningslov i fuldstændig enighed efter 3 års forarbejde?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-20:
Det var nu hr. Kristian Thulesen Dahls svar vedrørende den særlige pension, der kalder mig op, for det kniber måske lidt med hukommelsen.
Det er rigtigt, at i 1997, en torsdag i oktober, laver man et forlig med Venstre og De Konservative, hvor man fik den midlertidige pension.
Den særlige pension lavede man året
efter, og den gav den retfærdighed, som nu bliver nedbrudt af Dansk Folkeparti, fordi man tager fra dem, som tjener mindst; man tager fra hjemmehjælperen og giver til dem, der tjener de virkelig høje lønninger.
Det er det, Dansk Folkeparti bidrager til.
På samme måde bidrager man til, at pensionister og handicappede skal fordoble deres betaling, når de går på aftenskole.
Den skulle godt nok have været tredoblet, men det bliver stadig væk en fordobling, man bidrager til.
Det er jo virkeligheden. På samme måde bidrager man til, at der mangler 6 mia. kr. i uddannelsessektoren, hvis vi kigger på budgetoverslagsårene.
Der mangler 6 mia. kr., fordi man er gået ind og har accepteret denne besparelse på 3, 5, 7, 9 pct. over den periode, der ligger foran os.
Så store beløb er det, og det er det, Dansk Folkeparti har lagt ryg til, det parti, som påstår at ville gøre meget for den lille mand.
Man tager uddannelse fra dem, der har mindst uddannelse, og man giver mindre uddannelse på erhvervsskolerne.
Det er simpelt hen så groft, at man på den ene side siger, at man vil gøre alt muligt godt, og på den anden side kommer man her og viser præcis det modsatte, når man skal stemme om finansloven.
Det er jo virkeligheden.
Thomas Adelskov (S), 2002-03-20:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl, at han ikke er helt enig med Venstres ordfører, der ved førstebehandlingen kom til at sige, at man med forslaget om daghøjskolerne faktisk sigtede mod at få lukket uddannelsen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl mener, at kommunerne nok selv finder en eller anden vej ud af at sikre beskæftigelse og aktivering af de ledige, der bringer dem frem i arbejde.
Jeg vil igen prøve at spørge: Hvordan vil man gøre det, når man samtidig fjerner de muligheder, kommunerne i dag rent faktisk har for at tilbyde uddannelse, som er en væsentlig vej ud af ledighed?
Det gør man, når man fjerner det økonomiske grundlag for daghøjskolerne; det gør man, når man lukker den fri ungdomsuddannelse, som jo har været en mulighed for unge mennesker, der ikke har fundet vej ind i det traditionelle uddannelsessystem; det gør man også ved, at man laver kraftige besparelser på AMU-centrene.
Samlet set slår det igennem og viser den politik, som regeringen og Dansk Folkeparti har på det her område.
Lad mig så til slut spørge: Vi fik at vide, at 1,5 mia. kr. blev taget fra ulandsrammen og givet til sundhedsvæsenet, vi fik at vide, at 500 mio. kr. blev taget fra råd og nævn og givet til ældre, men de mange besparelser, der er ved at fordoble brugerbetalingen på aftenskolen, lukke den fri ungdomsuddannelse og smadre daghøjskolerne, hvad er de egentlig blevet brugt til?
Hvad er Dansk Folkepartis argument for at smadre denne centrale del af uddannelse til de allersvageste i vores samfund?
Hvad er pengene brugt til?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-20:
Der er da ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti har haft indflydelse, for hvis Dansk Folkeparti ikke havde lagt stemmer til, havde det jo slet ikke kunnet lade sig gøre at gennemføre alt det, som vi her er blevet præsenteret for af nedskæringer over for de ældre.
Jeg efterlyser stadig væk det regnskab, der viser, hvad der er plus, og hvad der er minus, når man gør det hele op, og når man tager alt med, også servicejobbene, også det, der er sket på aftenskolerne, og også det, der nu lægges op til skal ske over for kommunerne.
For hr. Thulesen Dahl tror da ikke selv på, at når man skal ud og hente 650 mio. kr., kommer det ikke til at gå ud over nogen i kommunerne.
Jeg synes, det er en dårlig forretning, man her har gjort over for de ældre, men det er selvfølgelig op til hr. Thulesen Dahl at tro på, at det er en god forretning, man har gjort for de ældre.
Jeg synes, man har gjort dem en bjørnetjeneste.
Marianne Jelved (RV), 2002-03-20:
Det hersker der ikke tvivl om set med mine øjne.
Jeg har tre korte spørgsmål:
Det første er, om Dansk Folkeparti vil støtte skattestoppet også i den næste finanslov.
Finansministeren har jo dårlig tid til at sidde her i dag, der er jo allerede stor forberedelse til finanslovforslaget for 2003.
Der mener jeg, at hr. Kristian Thulesen Dahl må svare på, om man vil støtte finansieringen af skattestoppet, for et skattestop betyder, at man skal spare ekstra meget for at kunne matche de samlede krav til den økonomiske politik.
Spørgsmål to: Vil Dansk Folkeparti tale med Det Radikale Venstre om genopretning af folkeoplysning, hvis det viser sig, at daghøjskolerne lukker og aftenskolerne lukker i de tyndt befolkede områder osv.?
Det tredje hurtige spørgsmål: Dansk Folkeparti skaffede 650 mio. kr. til uddannelsesområdet på 3 dage.
Der er de samme besparelser på budgetoverslagsårene, altså også for 2003, som vi ser i dag.
Kan vi også regne med Dansk Folkepartis hjælp til at skaffe 650 mio. kr. til det område til næste år?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
... ønsker vi at forbedre miljøet, så det lader til, at I ligner dem en smule mere, end vi gør.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Jeg må konstatere, at hr. Kristian Thulesen Dahl har fundet på et nyt svar i forhold til i går, nemlig at tale om noget andet, når der var tale om ændringsforslagene på det sociale område.
Realiteten var, at der ikke er noget ændringsforslag.
Dansk Folkeparti har ikke fået en krone ekstra på det sociale område ved finanslovaftalen.
Det er derfor, at det undrer os, at der bliver talt så meget om det, for det lyder, når vi nu taler om finanslovaftalen - i går talte vi om ændringsforslagene, i dag taler vi om det hele - som om Dansk Folkeparti på det område virkelig har gjort sig umage for at få noget og har fået noget.
Nej, der er ikke én krone ekstra.
Heller ikke de 500 mio. kr. går jo til de ældre.
Det siger man ganske vist hele tiden: De 500 mio. kr. går til de ældre.
Nej, det er ikke til de ældre.
Det er til kommunerne, og de vil selvfølgelig som en del af deres opgave bruge dem på ældreområdet, for af de 650 mio. kr., de skal lade være med at bruge, var de jo også nødt til at lade være med at bruge nogle af dem på ældreområdet.
Men det er jo det der med, at frem og tilbage er lige langt.
Derfor er pointen: Dansk Folkeparti har
stor indflydelse, fordi regeringen har valgt at lægge hele sin politik op til Dansk Folkeparti, men Dansk Folkeparti har faktisk ikke fået udmøntet noget af det, de ønskede i form af finanslovaftalen.
Man er gået i en musefældeklausul.
Det har sådan set været budskabet både i går og i dag.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-20:
Hr. Kristian Thulesen Dahl og jeg er jo opstillet på Fyn, og et af vores fælles valgkampmøder var bl.a. blandt nogle forskellige medlemmer af LO.
På det her møde lovede hr. Kristian Thulesen Dahl med meget klare ord, at Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder ville forringe arbejdsmiljøet.
I samme moment meddelte han, at Dansk Folkeparti altid havde støttet SF, når vi havde fremsat forslag omkring arbejdsmiljøet.
Det måtte jeg jo naturligvis afkræfte, for det havde Dansk Folkeparti ikke på daværende tidspunkt gjort, men det var et helt klart løfte til de vælgere, der var til det møde, at Dansk Folkeparti ønskede at arbejde for et godt arbejdsmiljø.
Mit spørgsmål er: Hvordan hænger det så sammen med den tilslutning, der er til beskæftigelsesministerens fuldstændige nedskæring af arbejdsmiljøområdet?
Hvordan hænger det sammen?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-20:
Jeg synes, at der var mange udmærkede ting i fru Gitte Seebergs ordførertale, og det er der jo som regel, når det er fru Gitte Seeberg, der er ordfører.
Der var mange ting, der vidnede om, at Det Konservative Folkeparti havde meget stor omsorg for arbejdskraftudbuddet f.eks. i de langsigtede planer osv. Men der var en ting, der skurrede meget i mine ører, nemlig at der var et voldsomt angreb på den offentlige sektor.
Der var for mange i den offentlige sektor, og den kunne ikke blive ved med at vokse på denne her måde.
Jeg synes, det er et problem, at man på den måde gør læger, politibetjente, sygeplejersker osv. til en byrde for samfundet, når det faktisk er dem, der udfører velfærdssamfundets kerneydelser, og det er via deres arbejde, at Det Konservative Folkeparti vil være med til at give en forøget service til befolkningen.
Gruppen af ældre medborgere, der går på pension i løbet af de næste 10 år, fyldte også en væsentlig del af fru Gitte Seebergs ordførertale.
De mennesker, der skal være med til at give den øgede omsorg for disse ældre mennesker, er alle sammen offentligt ansatte. Alle officererne er offentligt ansatte.
Alle politibetjentene er offentligt ansatte.
Lad dog være med at blive ved med at lægge disse grupper for had.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Derfor talte fru Gitte Seeberg meget om socialdemokratiske forslag om at finansiere forbedringer i det danske samfund ved også at foreslå nye skatter.
Men jeg synes, at når man er så intenst inde på et område, skal man også tage den hele sandhed med og også fortælle om de skattelettelser, der var.
Det er meget enkelt at svare på, og jeg kan sige, at det sandfærdige svar selvfølgelig er ja.