runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Nu er vi netop inde på noget af det, som gør, at man sådan set får opfattelsen af, hvad det er, at den her regering foretager sig.
Ja, den undersøger ikke, hvad der er grundlaget for, hvordan det har været tidligere.
Det, der sådan set har været meningen med, at man oprettede Feriefonden, har netop været at kunne hjælpe nogle til at få en billig ferie, til at kunne komme af sted.
Jeg mener, ligesom der er nævnt i dag i metroXpress, at det da havde været nærliggende, at man havde interesseret sig for, om der var nogen, der var kommet i klemme, som vi skulle hjælpe på grund af den udvikling, som samfundet har været inde i.
Men jeg forstår, at det har man overhovedet ikke kigget på, for man har bare kigget på, at der var nogle penge, og dem snupper vi, så vi har mulighed for at kunne fastholde vores skattestop og alle de andre ting.
Det er jo også en måde at håndtere tingene på, men det er at lade lønmodtagerne betale mere i skat, for det er lønmodtagernes penge, der inddrages.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Jamen alle Danmarks lønmodtagere har jo gavn af finansloven.
Der er jo altså ting for alle mennesker i finansloven, dermed kommer det altså alle lønmodtagere til gode, og det er jo ikke anderledes, end hvad Socialdemokraterne har gjort tidligere.
Man har givet dem som støtte til f.eks. Arbejdsmarkedets Feriefond, men så har familier jo stadig væk skullet betale for deres ferie, medmindre de har kunnet få støtte et andet sted.
Så jeg mener ikke, hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål er så relevant i forhold til forhistorien og dermed ikke har så meget med selve feriefondsdiskussionen at gøre.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Nu kan jeg forstå på den forrige taler, at pengene ikke er gået til landbrugsstøtte eller fængselspladser eller terrorsikring af ambassader.
Spørgsmålet er: Er de monstro gået til finansiering af Kirkeministeriet?
Jeg kan se, at det skal bruge 4 mio. kr., og er det det, lønmodtagernes penge går til?
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Jeg har da ikke set, at der i Socialdemokratiets forslag til finanslov indgår lavere indkomstskatter.
Men jeg kan forstå, at man har fundet ud af, at forslaget om at beskatte virksomheder, der opsiger ældre medarbejdere, vil man ikke gennemføre alligevel.
Sådan må jeg forstå hr. Jan Petersen, eller tager jeg fejl?
Det vil jeg godt lige have at vide, for det var et vigtigt element i Socialdemokratiets seniorpolitik for ganske få måneder siden.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt.
Kan vi også få bekræftet, at det, der er ambitionen, det, Socialdemokratiet selv har beregnet, når det gælder arbejdsløshedstallet for 2005, er en nettoeffekt i nedbringelse af ledigheden som følge af finanslovforslaget fra Socialdemokratiet på 10.000?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-23:
Der var 5 sekunders næsten svar på eller i hvert fald stillingtagen til mit spørgsmål og resten af tiden udenomssnak om 2010-plan osv.
Jeg synes, det er ret pinligt, for normalt giver hr. Ole Sohn udtryk for, at han ved, hvad han taler om.
Hr. Ole Sohn siger, at det at udlægge 30 pct. af Danmark som grønt område kan have en vis betydning for beskæftigelsen, men hvor stor?
SF var med i et forslag om vandmiljøplan III, og hr. Ole Sohn spørger: Hvorfor indkaldte regeringen os ikke til samtaler og forhandlinger?
Jamen det gjorde regeringen.
Den indkaldte, og hr. Ole Sohn sad med ved bordet.
Det ville have været virkelig seriøst.
Her kan jeg ikke få svar på mit spørgsmål, og under forhandlingerne kom der heller ikke noget.
Det vil altså sige, at man fremlægger et forslag til vandmiljøplan III uden at kende de beskæftigelsesmæssige konsekvenser af, at man foreslår, at 30 pct. af Danmark skal udlægges til naturområder ...
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Jeg kan ikke lade være med først at bemærke, at jeg kunne forstå på hr. Jan Petersen før, at når talen faldt på at få skatterne ned, så vi kunne konkurrere i den globale konkurrence, var det ligegyldigt, for det, det drejede sig om, var ikke lave omkostninger, men at tiltrække kompetence og begavelse.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at man ikke tiltrækker kompetence og begavelse gennem højere skatter.
Tværtimod skræmmer man de begavede og kompetente folk væk, hvis man brandskatter dem, når de skal arbejde og gøre en ekstra indsats her i landet.
Så lave skatter er bestemt et element i at sikre Danmark i den globale konkurrence.
Men nu kan jeg forstå, at hr. Jan Petersen ikke er så meget for det der med, at vi skal diskutere, hvad Socialdemokratiet selv har foreslået.
Alligevel vil jeg bare spørge, om Socialdemokratiet fastholder det, der fremgår af finanslovforslaget fra Socialdemokratiet, at man skal øge beskatningen af virksomhederne med i hvert fald 2,8 mia. kr.
Og fastholder man også forslaget om, at man skal skræmme virksomhederne fra at ansætte ældre medarbejdere ved at pålægge dem en afgift, hvis de opsiger dem igen?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Hr. Bent Bøgsted har naturligvis fuldstændig ret.
Der er ikke meget indhold i det, hr. Bjarne Laustsen siger.
Jeg vil ikke sige altid, men nogle gange synes jeg, at det er meget polemiske spørgsmål, der kommer fra den kant.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Man kan måske godt sige, at det er et ledende spørgsmål, men det har hr. Bjarne Laustsen jo brugt mange gange, også tidligere her i debatten over for fru Lene Garsdal.
Kan fru Charlotte Antonsen ikke godt bekræfte, at der står i loven: Arbejdstilsynet skal ved screeningsbesøget tage kontakt til sikkerhedsrepræsentanten eller den medarbejdervalgte?
Det står i loven.
Derfor kan vi konstatere, at det må være sådan, at hr. Bjarne Laustsen ikke har læst loven, men bare slynger noget ud, som han har fået at vide han skal sige.
Så der er ikke reelt indhold i det, hr. Bjarne Laustsen kommer med.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Der er ikke nogen tvivl om, at medarbejderne naturligvis stadig væk spiller en meget stor rolle i arbejdsmiljøindsatsen.
Det er da derfor, at vi fokuserer så meget på, at det er ude i virksomhederne, det store arbejde skal laves, og det er altså ikke kun inde på direktionens kontor.
Det er da i samarbejde med medarbejdere, og det er det, der gennemsyrer hele vores reform.
Hvis det, hr. Ole Vagn Christensen fisker efter, er, at jeg skulle være uenig med beskæftigelsesministeren, så kan jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i den tale, som beskæftigelsesministeren lige har læst op.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Fru Charlotte Antonsen snakker i allerhøjeste grad udenom.
Det, som beskæftigelsesministeren slog fast her, er, at der er en lang, lang række problemer, som vi kan komme til at stå over for.
De problemer er kendt på virksomhederne.
Det er virksomhederne, der i dag ikke får gjort nok med hensyn til det forebyggende arbejde, og det vil overordnet sige med hensyn til samarbejdet mellem parterne.
For alle virksomheder har faktisk været udsat for en screening tidligere, men da var det medarbejdere og ledelse og så den rådgivning, der lå i bedriftssundhedstjenesterne, der var medvirkende.
Det kan jeg i hvert fald skrive under på, for jeg har været med til at lave det, da jeg var tillidsmand.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Jamen så er det, fordi hr. Ole Vagn Christensen ikke har lyttet ordentligt efter.
Det, at vi laver en screening over 7 år, er noget helt nyt i danmarkshistorien.
Det mener jeg da ikke det gjorde.
Men det, vi gør nu, er, at vi introducerer et nyt værktøj.
Vi kommer nu rundt på alle virksomheder og ser, om det er i orden, og så får vi et helt klart billede af, hvor man tager arbejdsmiljøproblemerne alvorligt.
Så det er et nyt værktøj oven i mange af de eksisterende.
Når vi taler globalisering og outsourcing, så er det jo netop helt centralt her i Danmark, at vi sikrer os, at vi har nogle ordentlige virksomheder med et ordentligt image.
Det er den måde, vi kan konkurrere på, fordi vores lønniveau er højt i forhold til andre lande, fordi vores medarbejdere er meget bedre uddannet end i nogen af de lande, man outsourcer til.
Så vi skal netop sikre, at vi har gode, ordentlige arbejdspladser i Danmark, ellers kan vi ikke klare konkurrencen.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Jeg lyttede med interesse til det, som beskæftigelsesministeren sagde.
Det var faktisk lidt af det show, som vi oplevede i Herning, omkring globalisering og outsourcing.
Men jeg må sige, at der ikke, når jeg lyttede til fru Charlotte Antonsen, var meget at hente, der kan være i overensstemmelse med det, som beskæftigelsesministeren fremførte, hvad angår alle de problemer, som man står i med arbejdsmiljøet.
Jeg hørte ikke, at der var nogen handlinger.
Jeg hører, at der er nogle handlinger, hvor man siger, at det vil tage op til 7 år, inden man når frem til, at man har screenet alle virksomhederne.
Jeg vil gerne spørge: Har vi råd til at vente på globalisering og på outsourcing i 7 år?
Er vi ikke i den situation, at de her problemer faktisk tårner sig op nu, hvilket beskæftigelsesministeren sagde?
Jeg mangler nogle handlinger.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Jeg synes, at det er en pseudodiskussion.
Som jeg har sagt ti gange indtil videre i denne debat, prioriterer vi indsatsen over for de dårligste virksomheder.
Og det er da rigtigt, selvfølgelig er det det, at der er nogle brancher, hvor der er flere dårlige virksomheder end i andre brancher, men det ændrer altså ikke ved, at vores fokus er på de virksomheder, som har uorden i arbejdsmiljøet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Jeg forstår godt, at fru Charlotte Antonsen snakker udenom og begynder at nævne Enhedslistens finanslovforslag, som i øvrigt altid er økonomisk balanceret.
Så kan man være enig i, at A.P. Møller skal slippe for at betale skat.
Jeg forstår godt, at fru Charlotte Antonsen snakker udenom det, der er det interessante: Hvorfor vil regeringen og også Det Radikale Venstre flytte fokus fra brancher til virksomheder og ikke bare udvide fokus til også at omfatte virksomhederne?
Enhver, der beskæftiger sig med arbejdsmiljø, ved jo, at en række af de problemer, der er på virksomhederne, netop er brancherelaterede og hænger sammen med den branche.
Derfor er det da så vigtigt at fastholde et fokus på brancherne og også have et fokus på virksomhederne.
Det var en meget afslørende formulering, at fokus skal flyttes.
Det beklager vi meget, og vi vil opfordre alle dem, der står bag den her formulering, til at tænke sig grundigt om, før der skal trykkes på knapperne.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Jeg skal svare hr. Søndergaard kort: Der er tale om et forslag til vedtagelse.
Det var en fortalelse, som hr. Mogens Nørgård Pedersen sagde.
Derfor er der tale om, at regeringen og Venstre ønsker at prioritere indsatsen på arbejdsmiljøområdet, og vi ønsker at sætte særligt fokus på de virksomheder, der har problemer med at leve op til landets love på arbejdsmiljøområdet.
Enhedslisten vil altid gerne fokusere på alting samtidig, fordi Enhedslisten jo aldrig tager ansvar for finanslovene, og så er det let nok at lade milliarderne rulle.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Nu hørte vi, at Kristendemokraternes ordfører gjorde opmærksom på en fortalelse i fru Charlotte Antonsens præsentation.
Jeg tror, at fru Charlotte Antonsen kan bekræfte den formulering, at fokus bliver flyttet fra brancher til virksomheder.
Jeg spørger: Er det virkelig forslagsstillernes opfattelse, at fokus skal flyttes fra brancherne?
Jeg kunne forstå det, hvis man havde en opfattelse af, at der skulle være fokus på både brancher og virksomheder,
Jeg håber, at der er tale om et udkast, og at vi lidt senere på dagen får den endelige udgave, hvor det dér er rettet.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Jeg mener, at vi er godt hjulpet med fysisk tilsyn.
Med den model, vi har lavet, sikrer vi jo, at der, hvor indsatsen bliver koncentreret, er omkring virksomheder med problemer.
Og der mener vi, at det antal ekstra medarbejdere, vi har ansat, og det drejer sig om 140 nye medarbejdere, faktisk udgør en stor satsning, en høj prioritering af arbejdsmiljøet.
Så vi har ikke de bekymringer, som vi hører fra hr. Nørgård Pedersen.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-23:
Det er jo ikke uden omkostninger med sådan en smileyordning.
Kunne man ikke forestille sig, at de penge kunne være langt bedre givet ud, hvis man gav dem til fysisk tilsyn i stedet for til blinklys?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Det ved jeg ikke om det vil være, men det er i hvert fald en mulighed for medarbejderne.
Det, jeg tror der sker på længere sigt, når vi taler om arbejdsmiljø, er jo, at i takt med, at der bliver mangel på unge mennesker i erhvervene, så bliver virksomhederne mere og mere optaget af deres image og af, at det er gode arbejdspladser.
Og så tror jeg, at det med smileyen får en endnu større betydning, end det måske har i dag.
Vi har allerede i dag – det var også noget, som den forrige regering indførte – den såkaldte inspektionsmodel, som de mindre virksomheder kan benytte sig af, for det at få et certifikat på arbejdsmiljøområdet er en omfattende proces.
Det er klart, at det er lettere for en meget stor virksomhed, end det er for en lille.
Så vi har altså i øjeblikket en inspektionsmodel, som sådan er et mindre certifikat.
Så den del er vi i gang med. Så vil jeg godt med hensyn til spørgsmålet om en grøn smiley og certifikat sige, at man automatisk kan få en grøn smiley, hvis man er certificeret.
Og så er det jo sådan i den videre proces, at man med års mellemrum skal have fornyet sin certificering.
Det er jo ikke sådan, at hvis man har fået sin certificering, så rækker den i 100 år.
Sådan er det ikke.
Så man kan sige, at der hele tiden er hånd i hanke med, at tingene så er i orden.
Men det er jo ikke den eneste måde, man kan få en grøn smiley på.
Det kan man også, efter at Arbejdstilsynet har været ude og besigtige virksomheden og sagt god for den.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-23:
Fru Charlotte Antonsen sagde også om de smileyer, at det var noget, der var til at forstå, og at det var vigtigt.
Nu har jeg svært ved at forstå, hvorfor en virksomhed med f.eks. 15 ansatte, som har alt i orden på arbejdspladsen, og hvor der intet er at komme efter, når Arbejdstilsynet kommer, ikke kan få en smiley.
I virkeligheden er en grøn smiley fuldstændig det samme som et certifikat.
Der er jo ikke nogen forskel på det.
Så for mig er det vanskeligt at forstå, hvorfor man absolut skal være certificeret for overhovedet at få en grøn smiley.
Og så det andet.
Nu nævnede jeg en mindre virksomhed.
Har fru Charlotte Antonsen nogen viden om, om der kommer et certifikat, som kan dække de mindre virksomheder ind?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Fru Lene Garsdal har sådant set ret i begge dele, som bliver sagt.
Det, vi ønsker, er jo på den ene side at lave nogle gulerødder, altså sige, at hvis man certificerer virksomheden, så slipper den for at blive screenet, så der er altså også nogle positive incitamenter.
Men ellers tror vi faktisk, at det er sådan, at hvis det efter et screeningsbesøg viser sig, at det hele sejler på arbejdsmiljøområdet, så bliver virksomheden pålagt rådgivning, som den så faktisk er tvunget til at lytte til.
Det mener vi altså er bedre end det nuværende system, hvor man jo kun betaler penge ind til BST.
Og vi ved jo allerede fra forskellige undersøgelser, at der en masse virksomheder, der i dag betaler til BST, som aldrig nogen sinde taler med BST, og det vil sige, at de ikke får nogen rådgivning af nogen art.
Og der mener vi, at vores forslag er meget mere målrettet mod de virksomheder, der har problemer.
Det må være det, det drejer sig om, hvis vi skal have mest muligt ud af de penge, som arbejdsmiljø koster.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-23:
Jeg vil da gerne starte med at glæde mig sammen med fru Charlotte Antonsen over, at vi har fået en arbejdsskadereform.
For SF's frygt er jo, at vi får rigtig mange arbejdsskader med den reform, vi får her.
Så der kommer da i det mindste noget ud af det.
Men ellers vil jeg vende tilbage.
Tror fru Charlotte Antonsen, at tvang er bedre til at få folk til at makke ret – altså at en myndighed skal komme og slå virksomheden oven i hovedet, for at de skal gøre nogle ting?
Tror fru Charlotte Antonsen ikke, det vil være lidt bedre med et incitament til at gøre det af egen vilje?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Som jeg nævnte i min ordførertale, træder arbejdsmiljøreformen først i kraft her 1. januar.
Så der er jo ingen, der kan vide med sikkerhed, hvad der kommer til at ske, hvor mange der får en smilende smiley, og hvor mange der får en sur smiley.
Det, vi kan vide, er, hvordan reformen ser ud.
Og som jeg svarede tidligere til hr. Bjarne Laustsen, så er det ikke kun et spørgsmål om, at Arbejdstilsynet render runder og taler med direktøren.
Arbejdstilsynet kommer ud og besigtiger virksomheden, ligesom det også har gjort under tidligere regeringer.
Og så er det klart, at de jo så må orientere sig i det omfang, der er behov for det, for at de kan vurdere virksomheden.
Vedrørende smileyer bliver det sådan, at hvis virksomheden er certificeret, så får den automatisk en grøn smiley.
Det, der er hele ideen i den nye reform, er, at man skal gå ud på de virksomheder, der ikke er motiveret til at sikre et ordentligt arbejdsmiljø, og give dem eller pålægge dem f.eks. at søge rådgivning.
Men hvis de har orden i tingene, hvis de er certificeret, så slipper de.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Og jeg opfatter det sådan, at fru Charlotte Antonsen overhovedet ikke har sat sig ind i noget som helst vedrørende arbejdsmiljø.
Og det hjælper ikke noget at stå og sige, at nogle er sure eller mugne.
Jeg beder bare om, at man svarer på nogle helt banale spørgsmål.
Det kan da ikke passe, at man som et stort regeringsbærende parti ikke har oversigt over og indblik i, hvordan og hvorledes Arbejdstilsynet skal screene landets virksomheder.
Man står og praler af, at man får et bedre arbejdsmiljø, samtidig med at man ikke aner en hujende fis om, hvordan det foregår derude.
Det anklagepunkt, jeg har, er, om man ifølge den arbejdsmiljøreform, der er lagt frem, skal kontakte de ansatte med henblik på at finde ud af, om de også har den samme vurdering, som virksomhedens direktør måske har af, om arbejdsmiljøet er godt eller skidt.
Det er da et helt elementært spørgsmål at svare på.
Når Venstre så synes, at smileyordningen er blevet fantastisk god, vil jeg gerne høre, hvor mange virksomheder man regner med får en grøn smiley, og hvor mange af de virksomheder, som også får et certifikat, man også regner med ender med at få anmærkninger i forbindelse med kontrolbesøg af Arbejdstilsynet.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Hr. Bjarne Laustsen er som sædvanlig sur.
Det kan jeg godt forstå, for det må være lidt trist at være socialdemokrat i disse dage.
Som hr. Bjarne Laustsen udmærket ved, så er det Arbejdstilsynet, der står for screeningen.
Det er altså hverken beskæftigelsesministeren eller Venstres ordfører, der går rundt sammen med arbejdsgiveren.
Det, det drejer sig om, er, at myndighederne, Arbejdstilsynet, som man jo tidligere har haft nok så stor tillid til hos Socialdemokratiet, kommer på uanmeldt besøg for at sikre sig, at tingene er i orden, og så er det klart, at man jo ikke kan lave et uanmeldt besøg, hvis man ringer i forvejen til tillidsrepræsentanten og siger: Kan du på næste mandag?
Det er jo meningsløst.
Lad os komme videre til næste spørgsmål.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Nu vil jeg ikke spørge fru Charlotte Antonsen, hvad »ensomt gentaget arbejde« er, men det kunne ellers være ret interessant at få at vide.
Jeg vil spørge til screeningen i stedet for, for det er en ting, der ligger os på sinde.
Vi har ikke noget imod, at man foretager en screening af landets virksomheder, hvis det foregår på en ordentlig måde og man inddrager de ansatte i arbejdet.
Hvordan ville Venstre sikre sig, at den screening foregår på en sådan måde, at man finder ud af, hvordan det psykosociale arbejdsmiljø er – det er jo et af de fire prioriterede områder – når nu man ikke skal tale med de ansatte?
Arbejdstilsynet har ingen pligt til at tale med de ansatte.
De kan komme og se, om der er orden på værkstedet, men der er ikke noget som helst i screeningskravene om, at de skal kontakte sikkerhedsrepræsentanten, tillidsrepræsentanten eller nogen som helst andre.
Og mon Venstre tror på, at det så er direktøren, der siger: Ja, og vi har vist også nogle psykosociale arbejdsmiljøproblemer – dem tror jeg også lige vi er nødt til at snakke med nogen om?
Er man virkelig så naiv, at man tror på sådan en gang gas?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
På vegne af Venstre, Dansk Folkeparti, Konservative og Radikale Venstre skal jeg oplæse følgende udkast til forslag til vedtagelse: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer med tilfredshed, at regeringen har gennemført en gennemgribende arbejdsmiljøreform, som har medført, at arbejdsmiljøsystemet er afbureaukratiseret og effektiviseret.
Samtlige virksomheder skal have screenet arbejdsmiljøet inden for en kortere årrække, og virksomheder med behov for rådgivning får pligt til autoriseret rådgivning.
Folketinget konstaterer, at beskæftigelsesministeren i overensstemmelse med den politiske aftale om arbejdsmiljøreformen skal sikre, at prioriteringen til og med 2005 bliver fulgt op af en ny prioritering, således at arbejdsmiljøindsatsen hele tiden er rettet mod de væsentligste arbejdsmiljøproblemer.«
... så skal jeg – undskyld! –
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-23:
Jeg går ud fra, at det var en fortalelse fra fru Charlotte Antonsens side, da hun sagde, at der blev oplæst et udkast til vedtagelse.
Jeg går ud fra, at det er forslaget, som vi hører her, men det er kun en biting.
Derudover vil jeg gerne spørge fru Charlotte Antonsen omkring den her blinklysordning.
Man kunne næsten fristes til at kalde den De Radikales blinklys, for det er jo reelt det, den her smileyordning er.
Tror fru Charlotte Antonsen fortsat på, at den vil få den effekt, som der påstås, idet den jo er på hjemmesiden?
I dag kigger vi på smileyer, når vi går ind i fødevarebutikker, og ser, om de er glade eller sure, eller hvad de er.
Så får man lige sådan et signal om: Er det et godt sted, du er på vej hen?
Vil det første, den medarbejder, som står og skal have arbejde, gør, være at klikke ind på hjemmesiden og se, hvordan arbejdsmiljøet er der?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Hr. Bjarne Laustsen var bekymret for, at rengøringsassistenterne og transportarbejderne og daginstitutionernes medarbejdere skulle blive glemt.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad gjorde hr. Bjarne Laustsens egen regering?
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Vi gjorde det, at vi lavede en målrettet indsats.
Hver gang vi havde lokaliseret og dokumenteret et problem bl.a. med hjælp fra Arbejdsmiljøinstituttet og Arbejdstilsynet og andre, så lavede vi en målrettet kampagne.
F.eks. lavede vi et projekt, det hed »Sund bus«.
Vi har udpeget de ti farligste jobområder og dernæst de ti farligste igen, og så lavede vi en målrettet indsats.
Jeg har tidligere udtalt, at det, regeringen gør, er at skyde med spredehagl i stedet for at lave nålestik, hvor man går ind og kigger på de områder, der har specifikke problemer.
Nu har regeringen valgt at lave en anden model, det kan man diskutere.
Jeg mener bare, at man har taget fat i den gale ende i forhold til det her.
Som fru Charlotte Antonsen måske husker, ellers vil jeg gerne hjælpe på vej, ydede den tidligere regering en indsats, der indebar, at samtlige brancher i dette land fik BST.
Det er den plan, som Venstre og Det Konservative Folkeparti har skrottet, og det beklager jeg dybt, for der var meget forebyggelse i ordningen.
Derfor synes jeg, det er synd, at vi nu oplever, at de her mennesker bliver sat i anden række.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Hr. Bjarne Laustsen svarede ikke rigtig.
Han kritiserede regeringens screeningsplan for ikke at inddrage rengøringsassistenter, transportområdet og daginstitutionsområdet.
Er det ikke korrekt, at de ikke fik nogen som helst hjælp fra BST til at klare deres problemer?
Er det ikke rigtigt, at det først er efter, at der er kommet et regeringsskifte, at hr. Bjarne Laustsen nu mener, at det er så vigtigt at gøre noget ved de tre områder?
Og er det ikke korrekt, at de tre områder naturligvis vil blive screenet for første gang i danmarkshistorien som følge af regeringens arbejdsmiljøreform?