runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Det at holde noget, man skal betale, i ro, er da ikke at give en lettelse.
Det at holde det i ro er bare, at man bliver skånet for stigning. Men det er da ikke en lettelse.
Det, man tjener ekstra, får man lov at beholde til sig selv, kan man sige.
Men da vi havde en socialdemokratisk regering støttet af SF, oplevede almindelige lønmodtagere, at hvis de fik noget mere i løn for deres arbejde, så blev en stor del af det taget igen, bl.a. fordi man pludselig skulle betale mere i ejendomsværdiskat, bare fordi værdien af ens hus blev sat i vejret.
Det har oven i købet en tendens til i særlig grad at ramme de laveste indkomster, som også har mindst tilovers at betale den slags ekstraskatter med.
Det er derfor, jeg må fastholde, at skattestoppet og den øvrige skattepolitik, som regeringen fører, i høj grad har en ægte social profil, for det er i den grad til gavn for de laveste indkomster, arbejdsindkomster og pensionsindkomster, at vi holder skatter og afgifter i ro.
Morten Homann (SF), 2004-01-21:
Det er også derfor, det ikke kommer som en overraskelse for mig, at statsministeren måler skattetrykket på vægten af sin pung, hvilket ligger meget tæt på den nuværende skatteministers mål for skattetrykket, som er det rent følelsesmæssige.
På det punkt må jeg sige, at der ligner de to Venstreskatteministre hinanden.
Mit spørgsmål er, om ikke statsministeren kan bekræfte, at når man nu, som tilfældet er med ejendomsværdiskatten, holder den fast i kroner og øre, og der samtidig sker en udvikling i priser og lønninger, så svarer det til, at værdien af ejendomsværdiskatten langsomt bliver nedsat år for år med netop værdien af inflationen.
Så når man har fastholdt ejendomsværdiskatten, ikke i procent, men i kroner og øre, så sker der faktisk en skattelettelse modsat af, hvad statsministeren sagde lige før.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
I hver eneste runde har jeg svaret på det spørgsmål, der er blevet stillet, men jeg anerkender jo slet ikke Socialdemokratiets udgangspunkt for regnestykket.
Jeg er simpelt hen uenig i måden at gøre det op på. Man kan jo ikke komme og sige, at det at holde en skat i ro er at give en skattelettelse til nogen.
Det er det da ikke.
Man slipper bare for at få en skattestigning.
Og hvis nogen vil gå ud og sige, at det er en skattelettelse, så er det, fordi man har en hemmelig plan om at sætte skatten op. Efterhånden er den jo ikke hemmelig mere.
Efterhånden er det jo kommet åbent frem, at det, Socialdemokraterne pønser på, er at lade skattestop afløse af skattehop.
Jacob Buksti (S), 2004-01-21:
Jamen igen: Man kan jo ikke gardere sig imod, at andre kommer luskende med snuskede kampagner, der indeholder forkerte tal.
Jeg håber, statsministeren husker de her ord, for de falder jo direkte tilbage på statsministeren.
Det, statsministeren står her og siger, er direkte og dokumenterbart forkert.
Statsministeren står og taler om alt muligt andet end det, spørgsmålene handler om.
Når spørgsmålene handler om, hvorvidt der sker en skævvridning i kraft af skattestoppet på ejendomsværdiskatten, så begynder statsministeren at tale om grønne afgifter. Jeg går ud fra, at statsministeren er helt bekendt med, at man samtidig sænkede indkomstskatterne, så når der skete en sænkning af indkomstskatterne på 4,5 mia. kr. i år 2002, var det faktisk for at kompensere for stigningen i de grønne afgifter.
Og når man indførte en særlig forhøjelse i personfradraget på 1.000 kr. for pensionister og lavtlønnede, var det netop for at tilgodese det, som statsministeren siger her.
Men det glemmer statsministeren i sin snuskede kampagne.
Derfor synes jeg, at statsministeren skulle tage at forholde sig til spørgsmålet, nemlig om det ikke er korrekt, at 10 pct. af de rigeste får 70 pct. af skattelettelsen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Nej, det vil jeg ikke på nogen måde erkende, tværtimod.
Under den socialdemokratisk ledede regering
blev f.eks. de grønne afgifter hele tiden sat op, afgift på vand, på elektricitet, på varme, på benzin - alle de tunge poster, som vejer ekstra tungt for de laveste indkomster.
Der steg og steg og steg afgifterne hele tiden.
De er nu holdt i ro, og det er i høj grad til gavn for de laveste indkomster.
Mange pensionister, der boede i ejerbolig,
oplevede under den socialdemokratiske regering, at ejendomsværdiskatten steg stærkere end deres pension.
De fik simpelt hen udhulet købekraften af deres pension, fordi skatten hele tiden steg.
De er i høj grad hjulpet af, at der nu er sat en stopper for de stigninger.
Denne regering har nu indledt en sænkning af skatten på arbejdsindkomst, som er målrettet til de laveste indkomster.
Hr. Keld Albrechtsen fortsætter jo i samme spor som hr. Morten Homann og andre med at kalde det en fordel, at kalde det en lettelse, men det er det jo kun, fordi hr. Keld Albrechtsen har til hensigt at sætte ejendomsværdiskatten kraftigt i vejret.
Det er jo kun derfor, at hr. Keld Albrechtsen kan sige, det er en fordel for dem, der altså slipper for det, ved at den bliver holdt i ro.
Det er kun en skattelettelse i hr. Keld Albrechtsens tankegang, fordi hr. Keld Albrechtsen har en plan om at sætte ejendomsværdiskatten drastisk i vejret.
Som jeg nu flere gange har peget på, er det altså sådan, at for den femtedel med de laveste indkomster vejer ejendomsværdiskatten så tungt, at den udgør 4,3 pct. af deres indkomst.
Men for den femtedel, der har de højeste indkomster, vejer ejendomsværdiskatten kun med 1,6 pct. af deres indkomst, og derfor er skattestoppet også, når det gælder ejendomsværdiskatten, i høj grad til gavn for de laveste indkomster.
Jacob Buksti (S), 2004-01-21:
Jeg vil da godt indledningsvis spørge statsministeren om, hvornår statsministeren vil stoppe - for nu at citere statsministeren selv - den snuskede kampagne med plat og falske tal og falske påstande, når det drejer sig om skattepolitikken.
Statsministeren vil ikke kunne finde et eneste tal, der dokumenterer det, statsministeren står og siger her i salen.
Men det kan vi jo vende tilbage til.
Jeg vil gerne bede statsministeren om at forholde sig til det, der er spørgsmålet.
Det har statsministeren ikke gjort endnu.
Statsministeren har stået og sagt, at skattestoppet også virker til gunst for de laveste indkomster.
Det er ikke det, der bliver spurgt om.
Det, der bliver spurgt om, er, om det ikke virker skævt til fordel for de højeste indkomster.
Når nu statsministeren sandsynligvis stadig væk ikke vil svare på det, så vil jeg bare bede statsministeren give til kende, om statsministeren ikke mener, der sker en skævvridning i kraft af det her til fordel for de højeste indkomster.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Det er bare et spørgsmål om, hvad man mærkede på sin tegnebog i den tid, hr. Jens Peter Vernersens parti havde regeringsansvar.
Men lad os nu holde fast ved faktum.
Det er, at for den femtedel af danskerne, der har de laveste indkomster, vejer ejendomsværdiskatten ekstra tungt.
Den vejer med 4,3 pct. af deres indkomst.
Men for den femtedel, der har de højeste indkomster, vejer ejendomsværdiskatten ikke så tungt, fordi den kun er på 1,6 pct. af deres indkomst.
Og derfor kan hr. Jens Peter Vernersen da ikke få det til, at det at stoppe ejendomsværdiskattens stigning i særlig grad skulle være til ugunst for de laveste indkomster.
Det er da i høj grad til gavn for de laveste indkomster, at de slipper for stigninger i den ejendomsværdiskat, der tynger så hårdt for dem.
Så hr. Jens Peter Vernersen må altså have mig undskyldt.
Vi tænker på, hvordan vi kan holde dem i ro, og det at holde dem i ro kan altså aldrig blive at sænke dem.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-21:
Jeg undrer mig ikke over, at statsministeren nævner, at skatten blev sat op en gang om måneden eller hundrede gange under den tidligere regering, for det har statsministeren gjort utallige gange.
Statsministeren glemmer jo som sædvanlig at fortælle, at den blev sat tilsvarende ned.
Men jeg synes altså, at statsministeren skal forholde sig til det, som er spørgsmålet, nemlig at 2 millioner familier, 3 millioner borgere, altså får en værdi af skattestoppet på mindre end 100 kr., hvorimod de mest velstillede borgere, 10 pct., får 70 pct. af værdien.
Værdien er jo gjort op i et svar fra finansministeren til 600 mio. kr. i 2003.
Det vil sige, at af disse 600 mio. kr. får disse mest velstillede over 400 mio. kr., hvorimod disse mange borgere, der bor i lejligheder, der bor i små huse, der bor i almindelige huse ud over landet, intet får ud af det.
De får mindre end 100 kr.
Det er jo det, det drejer sig om.
Det synes jeg statsministeren skulle forholde sig til.
Og så synes jeg i øvrigt, at statsministeren skulle holde op med at sige, at skatten steg og steg under den socialdemokratisk ledede regering.
Den blev holdt i ro.
Det har finansministeren dokumenteret i sin finansredegørelse.
Det burde statsministeren vide.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Jeg behøver heller ikke at sige mere.
Nej, det anerkender jeg aldeles ikke.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er jo også i andre sammenhænge taget i at lave forkerte tal. Når hr. Jens Peter Vernersen nu taler om en skattelettelse, må jeg sige, at det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi taler om et skattestop.
Det at holde skatten i ro er da ikke en lettelse af beskatningen.
Det er det da ikke.
Vi har lavet et skattestop, som betyder, at ejendomsværdiskatten ikke stiger, og nu står hr. Jens Peter Vernersen og påstår, at det er en skattelettelse.
Den bliver bare holdt i ro, og det er i høj grad til gavn for netop de laveste indkomster, fordi det er dem, der er tynget hårdest af ejendomsværdiskatten i dag.
Hvis hr. Jens Peter Vernersen kan få det til, at det at holde skatten i ro er en lettelse af beskatningen, så kan det da kun være, fordi hr. Jens Peter Vernersen ville have sat skatten dramatisk i vejret. Og det er en tilståelsessag, for det er jo det, vi godt ved at Socialdemokraterne vil.
Socialdemokraterne vil jo tilbage til den skattepolitik, som vi så fra 1993 til 2001, hvor skatter og afgifter her i landet blev sat op én gang om måneden i gennemsnit i den tid, hr. Jens Peter Vernersens parti var regeringsparti.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-21:
Nu var det jo ikke sådan, at statsministeren forholdt sig til det problem, jeg rejste, nemlig at 70 pct. af den samlede skattelettelse går til 10 pct. af de mest velstillede boligejere, dem med de dyreste huse, mens 68 pct. af familierne - 68 pct. af familierne, det er over 2 millioner familier - får mindre end 100 kr. om året.
Jeg tror faktisk, det vil interessere disse 2 millioner familier eller disse 3 millioner borgere, at de får mindre end 100 kr. om året på grund af skattestoppet, hvorimod nogle ganske få får lettelsen.
Jeg forstår også, at statsministeren fuldt ud anerkender, hvordan dette er fordelt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Det er det generelt, men det er det også, når vi kigger på ejendomsværdiskatten.
Lad os prøve at se på, hvordan ejendomsværdiskatten er fordelt.
For de 20 pct. af boligejerne, som har de laveste indkomster, udgør ejendomsværdiskatten omkring 4,3 pct. af deres indkomst.
For de laveste indkomster vejer ejendomsværdiskatten altså så tungt, at den udgør 4,3 pct. af deres indkomst.
For de 20 pct. med de højeste indkomster udgør ejendomsværdiskatten til sammenligning kun 1,6 pct. Ejendomsværdiskatten vejer altså umådelig meget tungere forholdsmæssigt for de lave indkomster end for de højeste indkomster.
Og derfor er skattestoppet selvfølgelig også i høj grad til gavn netop for de laveste indkomster.
Hvis hr. Jens Peter Vernersen vil påstå, at de højeste indkomster scorer store gevinster på skattestoppet, når det gælder ejendomsværdiskatten, så er det jo en ren tilståelsessag, for så er det jo, fordi hr. Jens Peter Vernersen agter at lade ejendomsværdiskatten eksplodere - simpelt hen.
Jeg tror, det vil interessere rigtig mange danske skatteborgere at få at vide, at det er det, hr. Jens Peter Vernersen vil.
Han vil lade ejendomsværdiskatten eksplodere, mens vi altså holder den i ro.
Det er de laveste indkomster, der i procent er tynget hårdest af ejendomsværdiskatten, og derfor har de selvfølgelig også i høj grad glæde af skattestoppet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-21:
Det er klarlagt gennem undersøgelser, at 10 pct. af boligejerne med de dyreste huse får 70 pct. af den samlede skattelettelse som følge af skattestoppet på ejendomsværdibeskatningen i 2003.
68 pct. af familierne, eller 2,1 million familier eller vel omkring 3 millioner borgere får mindre end 100 kr. i skattelettelse som følge af skattestoppet.
Det er en total skævvridning, en total favorisering af de mest velstillede.
Det var 10 pct. af boligejerne med de dyreste huse, der får 70 pct. Finder statsministeren det acceptabelt?
Vil statsministeren bidrage til, at den skævdeling ændres i overensstemmelse med de almindelige principper, vi har i skattesystemet, hvor de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder?
»Finder statsministeren det acceptabelt, at de 10 pct. af boligejerne med de dyreste huse får 70 pct. af den samlede skattelettelse som følge af skattestoppet for ejendomsværdibeskatningen i 2003, og at 68 pct. af familierne får mindre end 100 kr. om året i lettelse?« Skriftlig begrundelse Skævdelingen fremgår af Økonomiske Tendenser 2003 - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, og viser, at skattestopppet kommer de mest velstillede til gavn.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-21:
Jeg ved ikke, hvorfor statsministeren bliver ved med at nævne disse tal.
Han har åbenbart fået stukket et papir med dem i hånden fra sine dygtige embedsmænd, som har troet, at det åbenbart var noget andet, vi skulle diskutere.
For disse tal har jo intet med den her sag at gøre.
Det har derimod de tal, som hr. Vernersen nævnede, som helt præcist belyser, hvor stor en gevinst de forskellige befolkningsgrupper har haft ved regeringens skattestop.
De viser altså, at det kun er en lille del af befolkningen og den del af befolkningen, der har
Så tingene ikke hænger sammen.
Derfor synes jeg, at jeg vil spørge statsministeren: Den
virkning, som vi nu kan se af dette såkaldte skattestop, som jo ikke er et skattestop, men som reelt er en skattenedsættelse for de rige, var den tilsigtet?
Var det sådan, at det var det, regeringen ønskede?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Et skattestop er et skattestop.
Det er et stop for stigningen i skatter og afgifter, og det har vi konsekvent fastholdt og overholdt, siden denne regering trådte til, og det vil vi blive ved med. Jeg ved godt, det er til hr. Keld Albrechtsens ærgrelse, men det er altså sundt for familierne og for virksomhederne, at man ved, hvad man kan disponere efter.
Man bliver ikke hele tiden løbet over ende af disse evindelige stigninger i afgifterne på vand, varme, elektricitet, benzin, ejendomsværdiskatter og andre ting, som steg og steg og steg under den tidligere regering, som hr. Keld Albrechtsen så flittigt støttede.
Det er i høj grad til gavn for alle familier, også for de laveste indkomster, at de nu slipper for disse stigninger.
Det er derfor, vi har skattestoppet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-21:
Ja, det her handler jo stadig væk ikke om, hvordan bevillingerne bliver brugt.
Men jeg undskylder stadig væk statsministeren, at statsministeren ikke har haft tid til at sætte sig ind i det.
Men måske havde statsministeren tid til at læse den kommentar, fru Birthe Rønn Hornbech havde om sagen i Politiken.
Fru Birthe Rønn Hornbech skriver bl.a., og jeg citerer: »Det er naturligvis enhver forenings suveræne ret at formulere sine egne optagelsesbetingelser.« Det er jeg, og det tror jeg også statsministeren er - sådan forstod jeg hans svar - fuldstændig enig med fru Birthe Rønn Hornbech
Fru Birthe Rønn Hornbech fortsætter: »Typisk for den hjemlige andedam kommer kulturministeren nu straks rendende og agerer smagsdommer over for smagsdommerne i PEN's bestyrelse.
Kulturministeren truer med at inddrage tilskud fra tipsmidlerne til PEN.«
Der er det så bare, jeg vil spørge, om statsministeren er enig med sin kollega fra Venstres folketingsgruppe i, at kulturministeren faktisk i denne her sag har ageret noget smagsdommeragtigt ved at komme rendende og prøve at fortælle en frivillig organisation, hvordan den skulle fortolke sine egne vedtægter.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Hr. Søren Søndergaards konklusioner og tolkninger står fuldstændig for hr. Søren Søndergaards egen regning.
Som jeg sagde, påhviler det enhver minister løbende at vurdere, hvordan bevillingerne bliver anvendt på den pågældendes ansvarsområde.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-21:
Jeg synes da, det er ærgerligt, at statsministeren ikke har haft tid til lige at sætte sig ind i sagen, når nu spørgsmålet allerede var anmeldt i fredags kl. 11, for hvis ministeren havde sat sig ind i det, ville ministeren vide, at det her jo ikke handler om administration af den støtte, de har fået, det handler netop om, at foreningen i henhold til sine egne vedtægter har foretaget en vurdering af, hvem de mener kunne være medlem af foreningen og ligeledes i henhold til deres vedtægter har fremlagt det for en generalforsamling.
Denne generalforsamling er i øvrigt endnu ikke afholdt, hvorfor vi faktisk ikke ved, hvilken beslutning generalforsamlingen træffer.
Det er på den baggrund, at regeringens kulturminister går ud og siger, at nu må man overveje, om denne forening fortsat skal have tilskud.
Derfor bliver jeg nødt til at læse statsministerens ulyst ved at gå ind i den konkrete sag ved ikke at have brugt tiden siden i mandags og frem til nu på at sætte sig ind i den, som om at statsministeren ikke rigtigt ønsker at komme til at bakke op bag den disposition, som kulturministeren her har foretaget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Jeg vil da gerne kvittere ved også at ønske hr. Søren Søndergaard en rigtig god eftermiddag.
Hr. Søren Søndergaard yder jo sit personlige bidrag til, at jeg onsdag efter onsdag har lejlighed til at have berigende eftermiddage.
Regeringen kan ikke og vil ikke afgøre, hvem der skal være medlem af private foreninger.
Men herudover påhviler det naturligvis den enkelte minister løbende at vurdere, hvordan bevillingerne bliver anvendt på den pågældende ministers ansvarsområde.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-21:
God eftermiddag, statsminister.
Jeg tror, at der var mange, der fik morgenkrydderen galt i halsen, da de så, at statsministerens kulturminister gik ud med en trussel om at fratage en forening sit tilskud, fordi foreningen fulgte sine egne vedtægter, vedtægter, som kulturministeren selvfølgelig var bekendt med, da han gav den pågældende forening tilskud.
Derfor tror jeg, der er mange, der har stillet sig selv spørgsmålet: Gud ved, om kulturministeren bare handler på egen hånd, eller om det her i virkeligheden er udtryk for regeringens holdning, at regeringen i virkeligheden ikke er så glad for det der med foreningsfriheden, og man i virkeligheden vil have nogle flere smagsdommere, der kan sidde og kontrollere, om foreningerne nu siger det rigtige, for at de kan få tilskud osv.
Det synes jeg at statsministeren skulle have en mulighed for at kommentere, og det er sådan set baggrunden for spørgsmålet.
»Mener statsministeren, at det er en regeringsopgave at blande sig i, hvem der skal være medlem af diverse private foreninger, og hvordan disse fortolker deres vedtagne optagelseskriterier?« Skriftlig begrundelse
Kulturministerens udtalelser om Dansk PEN.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Jeg kan fuldstændig afvise hr. Villy Søvndals fremstilling.
Og det er ganske tankevækkende, at hr. Villy Søvndal bruger det ordvalg, som hr. Villy Søvndal gør, hvor hr. Villy Søvndal siger, at »så angriber vi jer med politi«.
Det er lidt det samme, som hr. Keld Albrechtsen var inde på før, at det er konfrontation, når politiet går ind for at løse sine opgaver.
»Så angriber vi jer med politi«.
Politiet angriber da ikke lovlydige christianitter eller andre borgere.
Politiet går ind for at løse den opgave, som politiet i Danmark skal løse, ikke blot på Christiania, men overalt, nemlig at forebygge og forhindre og bekæmpe kriminalitet.
Hvordan kan det være konfrontation?
Hvordan kan det være at angribe?
Det er, som om hr. Villy Søvndal og hr. Keld Albrechtsen vil udråbe Christiania til at være sådan et helt særligt område i Danmark, hvor kriminalitet skal have lov at florere, uden at politiet må gribe ind.
Og kommer politiet og udfører samme opgave på Christiania, som politiet skal udfylde alle andre steder, så er der konfrontation, og så er det angreb.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-21:
Statsministerens sidste bemærkning er, at det er regeringen, der ønsker, at Christiania skal nedlægges i sin nuværende form og normaliseres, men det betyder, at Christiania, som vi kender det, ikke eksisterer.
Det har man så sat politiet i gang med, men det er da forunderligt at opleve en statsminister, der i den grad fralægger sig ethvert ansvar.
skal ske, og så beder man selvfølgelig politiet om at løse opgaven.
Og med hensyn til statsministerens ønske om at inddrage christianitterne tror man så virkelig - når man først har fået folk til at tage et slagsmål mod Pusher Street, og de har gjort det, og det oven i købet er lykkedes, og man som tak for hjælpen siger, at nu angriber vi jer med politi - der er grundlag for en dialog?
Hvis der var vilje til dialog, hvorfor deltager christianitterne så ikke i Christianiaudvalget?
Det er det udvalg, der bestemmer fremtiden for det område, de bor i.
Det er alt sammen kun ord.
Virkeligheden er, at statsministeren og regeringen ønsker en konfrontation.
Fordi alle de andre sager går dårligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Vi må jo konstatere, at i mange, mange år har dialog været forsøgt, og der er desværre ikke sket mærkbare fremskridt.
Nu ønsker regeringen altså, at der bliver sat et klart mål op for at få stoppet kriminaliteten på Christiania og få udviklet Christiania til en velfungerende bydel i København.
Jeg synes, det siger meget om hr. Keld Albrechtsens samfundssyn og i øvrigt også om hr. Keld Albrechtsens syn på politiet, at når politiet så udfører sit arbejde, nemlig at forsøge at bekæmpe kriminaliteten, så bliver det kaldt konfrontation.
Regeringen ønsker ikke konfrontation.
Politiet ønsker ikke konfrontation, men politiet skal da løse sine opgaver, nemlig at komme kriminaliteten til livs.
Og vi kan altså konstatere, at der stadig væk er problemer i Christiania, og så må politiet jo gøre noget.
Men det er selvsagt hverken en justitsministers eller en statsministers opgave i detaljer at blande sig i, hvordan politiet tilrettelægger sit arbejde.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-21:
Jeg tror, statsministeren måske skulle prøve at sætte sig ind i, hvad det er for en diskussion, der foregår i Christiania, hvor der er mange mennesker, der faktisk gerne vil medvirke til en fornuftig løsning af tingene, således at der ikke på noget tidspunkt kommer en konfrontation.
Det er der jo ingen, der ønsker.
Men de, der planlægger en konfrontation, arbejder under justitsministeren, og det er justitsministerens og dermed også statsministerens ansvar at sikre, at der ikke kommer en konfrontation.
Vil statsministeren ikke medgive, at hvis problemerne løses gennem dialog, så bliver løsningerne langt mere effektive? Så hvis man gerne vil have dæmpet hashhandelen, f.eks. have den ned på samme niveau, som i alle mulige andre gader i København, hvor den i øvrigt nogle steder er lige så udbredt, så gøres det bedst gennem dialog.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Jeg påtager mig gerne ansvaret for det, som er regeringens ansvar, nemlig at udstikke nogle klare politiske målsætninger, og det har vi gjort, fordi vi gerne vil have kriminaliteten i Christiania bragt til ophør.
Vi vil gerne udvikle Christiania til en velfungerende bydel.
Politiet har som bekendt foretaget razzia på Christiania, også efter at boderne blev revet ned, og de rapporterer om, at hashhandelen synes at fortsætte med uformindsket styrke, og at omsætningen af hash stort set er, som den plejer at være.
Hverken hr. Keld Albrechtsen eller hr. Villy Søvndal kan vel i fuldt alvor mene, at det forhold, at boderne er forsvundet, i sig selv skulle gøre nogen som helst forskel, så længe hashhandelen fortsætter uanfægtet.
Det er politiet jo nødt til at forholde sig til, men jeg blander mig ikke i, hvordan politiet i detaljer tilrettelægger sit arbejde.