runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-05-31:
Jeg ved ikke, om det ville være en fordel for Dansk Folkeparti.
Jeg har lige været igennem et forløb omkring kommunalreformen på ganske mange områder, hvor jeg synes, det modsatte billede har gjort sig gældende, at det faktisk har været enormt besværligt at få tingene til at glide, når Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre også har været med omkring bordet.
Der har det været noget nemmere, når regeringspartierne og Dansk Folkeparti har siddet alene.
Det seriøse svar er selvfølgelig, at vi da må drøfte, hvordan vi forholder os til det.
Men det er jo naturligt, når man har en finanslovaftale, hvori man beder om, at der bliver igangsat et arbejde med henblik på at tage en vurdering af det område, vi diskuterer, og det resultat så kommer, at parterne omkring den finanslov selvfølgelig sætter sig sammen og diskuterer, hvad det så giver anledning til.
Om man så derefter skal åbne op for at få en bredere kreds af partier i tale omkring det, må man jo så tage en drøftelse om.
Men det er i hvert fald naturligt, at man tager sit afsæt – det tror jeg også tidligere regeringer ville have gjort – i den aftale, der er, og at man, når resultatet kommer, så vurderer, hvad det giver anledning til.
Det siger jeg selvfølgelig tak for, og det er jo altid dejligt at diskutere med en ordfører, som har forberedt sig.
Det sætter jeg stor pris på.
Men så er der måske blot det, at det vel egentlig meget godt belyser, at det der med, at man har måttet lave ændringer sådan pø om pø, sådan lidt her og lidt der, i virkeligheden er noget, der er foregået før regeringsskiftet i 2001 og så er fortsat efter 2001.
Det er egentlig det, der er det gode ved det her, altså hvis vi kan blive enige om, at både før regeringsskiftet 2001 og efter er der sket sådan noget med, at man hele tiden må lave lidt om, og det vil vi ikke have længere.
Nu vil vi have et regelsæt, der bygger på nogle objektive kriterier, der er til at forstå og skaber en rimelig ligelig konkurrencesituation.
Det er det, vi baserer en offentlig støtte på.
Det tager kun ordet, fordi jeg blev så grebet af den meget formfuldendte indledning, som hr. Mogens Jensen havde om den her rejse mod den minimalistiske stat, og at rejsen var påbegyndt.
Man kunne ane, at det måske var rettet meget mod statsministeren og det faktum, at der i 2004 skete nogle ændringer.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Mogens Jensen, om han kan bekræfte, at den rejse, man åbenbart efter hr. Mogens Jensens mening har påbegyndt, faktisk blev begyndt i år 2000.
Nu skal andre jo forsvare, hvad de skal forsvare, men det var før den regering, der nu sidder, i hvert fald fik mulighed for at indtage regeringstaburetterne i november i 2001.
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
En ægte liberalistisk stats- og presseminister ville vel, hvis han skulle holde sig til sit egentlige idégrundlag, overhovedet ikke acceptere statslig støtte til pressen.
Jeg hørte også, at statsministeren var lidt inde på det i sin indledning, for også her skal markedet vel råde, og de, der er i stand til at klare sig selv på markedet, skal overleve.
Helt så galt er det ikke gået med pressestøtten i Danmark endnu, men rejsen mod den minimalistiske pressestøtte er begyndt.
Argumenterne om markedet som løsning på den danske presses udfordringer har også for længst indfundet sig på regeringsbænkene.
Første hug kom som bekendt, som det er sagt, i 2004, hvor 4.800 uge- og månedsblade mistede portostøtte på 188 mio. kr.
Det har også fået klare konsekvenser.
Ca. 500 blade er lukket, mange har måttet reducere deres sidetal og udgivelsesfrekvens, og mange hundrede journalister og grafiske medarbejdere har måttet vinke farvel til deres job, som det er blevet sagt tidligere.
Det andet hug er så lige kommet, og jeg er selvfølgelig glad for, at regeringen nu er ved at finde en løsning, som vi forhåbentlig alle kan være med til at løfte på det her område.
Men i den debat, som vi har i dag, bliver man nødt til at spørge: Hvad er det, regeringen og pressens minister har gang i?
Men så forbløffes man altså over, at regeringen åbenbart ikke kan få øje på, at pressen, herunder også fag- og foreningsblade, rent faktisk er et vigtigt instrument for Danmark i globaliseringen.
Her henter mange millioner danskere dagligt informationer og faglig viden, som indgår og bruges både på arbejdet og i dagligdagen.
Det er en stigning fra 16 pct. til 40 pct. siden 1998, og i forhold til tidligere er der sket et tilsvarende fald i andelen, der aldrig læser fagblade eller tidsskrifter.
Jeg spørger: Hvorfor skal den vigtige oplysningsfremgang, der her er hos en stor del af befolkningen, sættes over styr, fordi regeringen har valgt at føre et ideologisk korstog mod fagbladene, eller, hvilket er lige så uforståeligt, fordi regeringen ikke kan se, at i en fragmenteret og globaliseret verden og ikke mindst en medieverden, der i højere grad domineres af kommercielle og multinationale interesser og værdier, bidrager pressen, herunder også fagpressen, til at holde fast i foreningsfællesskabet, i sproget og såmænd også i den danske konkurrenceevne?
Det kan også siges på en anden måde: En stærk, kvalitetsbetonet presse er en del af den danske eller den skandinaviske model i globaliseringen, hvor vi lægger vægt på uddannelse og viden på højt niveau hos borgerne.
Det er også et parameter for os i verdenskonkurrencen.
Vi Socialdemokrater vil styrke og udvikle de danske medier og dansk presse, og det, der er behov for nu, er, når vi har muligheden for det, at gennemføre en sammenhængende reform af pressestøtten i Danmark, som sikrer mangfoldighed, som sikrer den demokratiske debat, og som sikrer lige konkurrencevilkår for hele den skrevne presse, ikke kun dagspressen.
Det vil vi være åbne over for at diskutere.
Jeg synes, at der er mange muligheder, og jeg synes, at det forslag, regeringen nu har lagt frem, er spændende.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-05-31:
Jo, det er der vel.
Overalt, hvor man har med politik at gøre, er der en smertegrænse et sted, men som jeg svarede før, er det den afklaring, der skal finde sted her i den kommende tid.
Så må vi se på resultatet af den afklaring.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-31:
Tak til ordføreren.
Jeg synes dog, at ordføreren fik rodet sig ud i en lidt besværlig forklaring i forhold til afklaring af, om de her 18 blade, der i dag får portostøtte, også vil kunne blive omfattet af de nye regler, som transport- og energiministeren skitserede tidligere.
For der er vel en smertegrænse for, hvor få af de 18 blade der fortsat skulle kunne være støtteberettigede med de nye regler, eller er der ikke det for Venstres ordfører?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-05-31:
Jeg mener, at jeg i mit indlæg var inde på nogle af de værdier, som er helt centrale for en sådan ordning, og at det er vigtigt, at vi hele tiden prøver på at optimere støtteordningerne, så de er i takt med samfundsudviklingen i det hele taget.
Per Clausen (EL), 2005-05-31:
Det er jeg sådan set heller ikke uenig i.
Jeg vil bare appellere til, at man gør sig en overvejelse om den meget positive effekt på samfundsdebatten og også på mediebilledet i øvrigt i Danmark, som fagblade og andre organisationsblade har, og om man faktisk med det, man lavede sidst, er kommet til at gå for hårdt til den.
Det synes jeg faktisk kunne være værd at overveje, når man nu alligevel skal i gang med at lave nogle objektive kriterier for, hvilke måneds- og ugeblade der kan få penge i fremtiden.
Det synes jeg ville være et godt og sympatisk træk.
Bare til allersidst: Er Venstres ordfører ikke enig med mig i, at det, det handler om, når man nu får lavet reglerne om, er at sikre, at vi får nogle regler, som skaber større mangfoldighed og bedre muligheder for demokratisk debat, og at det også handler om at sikre lige konkurrencevilkår for den skrevne presse, altså nogle af de ting, der har været kritik af i forhold til de ændringer, som regeringen oprindelig har lagt op til, og som man bør sikre ved de ting, man nu gør?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-05-31:
Til det sidste spørgsmål: Det er det, der bliver afklaret her i den kommende tid, så det vil være helt forkert af mig at stå her og lave et gætteri.
Det er det, som bliver afklaret igennem arbejdet, og så kommer der en ordning på det, så man kan disponere ud fra det.
Selvfølgelig har det da betydning, at der sker en reduktion i portostøtten, og at det er sket på organisationsområdet.
Det er vi helt bevidste om.
Det har jeg heller ikke på nogen måde forsøgt at skjule.
Men der er stadig væk mulighed for at have en fri og åben debat i samfundet, så man kan komme til orde med sine synspunkter, også de forskellige organisationer og foreninger.
Og mange, det har jeg i hvert fald konstateret, bruger nu de mere moderne kommunikationsformer.
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
Jeg skal da over for hr. Kristen Thulesen Dahl undskylde, at man har forberedt sig lidt, når man går på talerstolen.
Det synes jeg i almindelighed er en god ting, også selv om der er lidt hip til regeringen og statsministeren.
Det tror jeg der skal være plads til.
Ja, jeg er udmærket klar over, at der også skete ændringer i portostøtten under den tidligere regering, men det har jo intet at gøre med de forslag, der nu er gennemført under den siddende regering, og det har overhovedet intet med det omfang at gøre, som nu er en realitet, hvor man først har sparet 188 mio. kr. på portostøtte til fag- og tidsskrifter, men altså også senest har gennemført besparelser, som jeg forhåbentlig kan finde en løsning på.
Men jo, det anerkender jeg.
Nu sagde hr. Kristian Thulesen Dahl jo, at han var glad for, at vi nu kunne få en sammenhængende reform af støtten eller en sammenhængende støtte eventuelt på baggrund af nogle af de anbefalinger, der kommer fra det udvalgsarbejde, der er i gang.
Jeg vil godt spørge, om det så for Dansk Folkepartis vedkommende også omhandler fagblade og tidsskrifter og altså nogle af de blade, som har fået problemer i forbindelse med omlægningen af portostøtten i 2004.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-05-31:
Nu er sagen jo, at der er noget helt konkret her, vi skal have løst.
Det har vi i hvert fald forpligtet hinanden til skal løses ud fra de ændringer, der var annonceret.
Men vi ser meget gerne en tilgang til det her, hvor man også tager en bredere diskussion af, hvad det egentlig er, der skal være støtteberettiget og ikkestøtteberettiget, og hvordan man sikrer, at de regler, man så har for støtte, er baseret på objektive vilkår, som er rimelig gennemskuelige og giver fair konkurrencevilkår.
Nu bliver det nævnt som nærmest sådan en åbenbaring, at Anders And skulle være undtaget for ændringer, og at S og R så skulle have fortjenesten for det.
Jeg har i forbindelse med de ændringer, der blev lavet i 2004, jo undret mig over, at man i virkeligheden havde et regelsæt, der gjorde, at et blad som Motor, som jeg er meget stor tilhænger af, og som jeg bestemt ville ønske skulle have distributionsstøtte – nej, nu reklamerer jeg, og det må man ikke.
Det er den afvejning, der er utrolig svær, og det er jo derfor, vi bliver nødt til at prøve at nuancere den her debat noget.
Og derfor anerkender vi også, at noget af det grundlag, der var for de ændringer, bestemt er diskutabelt.
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
Det er jeg utrolig glad for, og det kvitterer jeg for.
Jeg vil i hvert fald sige for vores vedkommende, at vi vil se frem til nogle drøftelser også med Dansk Folkeparti om det.
Og jeg vil da sige, at det godt kan ske, at Dansk Folkeparti på nogle områder har haft uheldige erfaringer med kommunalreformen, men vi er i hvert fald nogle, der i dag har forstået, at man udmærket kan lave aftaler både med regeringen og med Dansk Folkeparti.
Det gælder nok bare om at finde den rigtige kemi og selvfølgelig også de rigtige politiske resultater.
Så dem glæder vi os da til at skabe også med Dansk Folkeparti på det her område.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-31:
Jeg tager til efterretning, at transport- og energiministeren forhåbentlig vil vende tilbage med en vurdering af, hvilke af de 18 blade der vil kunne overleve med en ny ordning, og det kan vi så diskutere i den næste folketingssamling.
Men det var lidt i forlængelse af hr. Mogens Jensens spørgsmål om de her adressedatalister, for så vidt jeg har fået oplyst, forholder det sig anderledes i vore nordiske søster- eller broderlande, nemlig at der ikke er monopol på disse lister, men at de tværtimod er stillet til rådighed også for andre distributører end det statslige postselskab.
Jeg ved ikke, hvordan situationen er i de andre nordiske lande, men jeg betragter det som et spørgsmål til mig, og jeg vil besvare det skriftligt.
Det vil der gå et stykke tid med.
Hermed sluttede forhandlingen.
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
Mener transportministeren, at der nu er den konkurrencelighed, der skal være på distributionsområdet, at der ikke er et problem med, at Post Danmark rent faktisk har et monopol på en adressedataliste, som kun Post Danmark kan benytte sig af, og at Post Danmark rent faktisk har et distributionsnet, som andre selvfølgelig ikke har mulighed for at benytte sig af?
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at der er lige konkurrencevilkår nu med hensyn til distribution.
Det ved jeg ikke om der er.
Men disse distributionslister, som hr. Mogens Jensen spørger om, er noget af det, der vil indgå i de overvejelser og de forhandlinger, vi skal have.
Jeg vil også sige tak for replikken fra transportministeren.
En del af problemstillingen her har jo drejet sig om Post Danmark og det at kunne skabe nogle bedre konkurrencevilkår på distributionsområdet generelt.
Nu har ministeren i snart et par år sagt, at det kommer, det kommer, det kommer.
Altså, hvilke helt konkrete tiltag kan ministeren se, så der bliver skabt en reel konkurrence på distributionsområdet?
Vi kender Bladkompagniet, vi kender andre virksomheder, som distribuerer blade og ugeblade og post af ikke enhver art, men det, der ligger inden for de grænser, der er tilladt.
Det undrer mig, at spørgsmålet kan komme.
Post Danmark er da kun en af distributørerne.
Per Clausen (EL), 2005-05-31:
Det er tit, at resultaterne bliver bedre, end når det går alt for strømlinet, så fortsæt endelig med det.
Men det var ikke så meget det, jeg ville sige.
Det var mere et spørgsmål til transport- og energiministeren: Nu har hr. Kristian Thulesen Dahl jo flere gange givet udtryk for, at han var indstillet på også at føre drøftelser om nogle af de forringelser, der skete i 2004, med henblik på at se, om der kunne være brug for en genopretning.
Er transport- og energiministeren enig i, at det kunne være fornuftigt også at se på det i den videre proces?
Det ville være meningsløst at diskutere nu.
Vi er jo nødt til at vente på rapporten, så vi får et baggrundsmateriale at diskutere ud fra.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-31:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at det bliver en anden tale end den, jeg havde forberedt mig på, transport- og energiministerens nye udspil taget i betragtning.
På trods af ungdommelighed, nyvalgthed og alt det her så skal jeg også lade være med at komme ind på alt for mange detaljer her på det sene tidspunkt af aftenen, hvor vi trods alt fornemmer, at situationen er reddet.
For Det Radikale Venstre er det selvfølgeligt vigtigt, ligesom det har været for alle de andre partier i hvert fald i talerne, at have en mangfoldig presse og et mangfoldigt mediebillede, ikke kun hvad angår den trykte presse, men selvfølgelig også hvad angår den elektroniske presse.
Det er vigtigt for vores folkestyre, og det er en vigtig del af vores demokrati, at der er nogle, der holder os herinde på Christiansborg i ørerne og sørger for, at vi bliver gået lidt i bedene med de ting, vi går og laver.
Jeg vil gerne have lov til at kvittere for transport- og energiministerens initiativ, som vi er meget glade for, men jeg har dog et par spørgsmål, som jeg godt kunne tænke mig, at transport- og energiministeren ville forholde sig til.
Det ene er om de 18 blade, som i dag er omfattet af portostøtten, som er dagbladslignende, men som udkommer mindre end 5 dage om ugen.
Hvordan vurderer ministeren, at mængden af de blade vil være med den ordning, som er skitseret her fra Folketingets talerstol?
Det kunne jeg godt tænke mig at transport- og energiministeren ville forholde sig til.
Det andet, jeg egentlig ville have spurgt om, var ikrafttrædelsestidspunktet, men med de bemærkninger, der er faldet fra hr. Kristian Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti, går jeg ud fra, at regeringen retter ind efter, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt, og at det egentlig er svar på det spørgsmål, om regeringen vil fortsætte portostøtten til de 18 blade, ifald vi ikke har fået en afklaring inden 1. november.
Det vil jeg også gerne kvittere for.
Det Radikale Venstre havde selvfølgelig gerne set, at vi havde fået lov til at blive en del af de drøftelser om, hvordan man skulle lave den nye ordning og de nye kriterier, men vi accepterer selvfølgelig også, at der er en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Vi eller jeg vil sådan set også godt have lov til at kvittere over for hr. Kristian Thulesen Dahl for den rolle som skyggemedieminister, som jeg i virkeligheden synes hr. Kristian Thulesen Dahl udfører i øjeblikket, først ved TV 2-salget, nu ved portostøtten.
Det er faktisk ganske rart for Det Radikale Venstre, at vi nærmest har
en, hvad skal vi sige, trojansk hest på vej ind i regeringen, der sørger for, at den radikale mediepolitik også har en chance hos den borgerlige regering.
Det synes jeg er meget vigtigt at få nævnt her i dag.
Det skal være ordene.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-31:
Da vores ordfører på området, fru Carina Christensen, er forhindret i aften, skal jeg fremføre ordførerindlægget.
Derfor er vi som udgangspunkt også tilhængere af, at der er nogle statslige støtteordninger for pressen.
Samtidig er det også vigtigt for os, at de støtteordninger, som vi har, er i overensstemmelse med EU-traktatens statsstøtteregler, og at de ikke er konkurrenceforvridende.
Derfor bifalder vi også den ændring af bladtilskudsordningen, som blev gennemført den 12. april i år, der indebærer, at kun dagblade, der udkommer mindst fem på hinanden følgende hverdage, i fremtiden vil være omfattet af bladtilskudsordningen.
Baggrunden for ændringen er jo, at man vil undgå en situation, hvor bladudgiverne på grund af eventuelle EU-sager om ulovlig statsstøtte risikerer at skulle tilbagebetale det beløb, som de har fået i takstnedsættelse siden år 2000 som følge af bladtilskudsordningen.
Det ville jo i givet fald have fatale konsekvenser for de danske bladudgivere.
Derfor er det også kun godt, at regeringen nu har udvist rettidig omhu.
Bladtilskudsordningen vil fremover i højere grad blive baseret på objektive, målbare kriterier, og det vil således ikke være de skønsmæssige elementer i ordningen, som gør, at det ikke kan udelukkes, at ordningen virker konkurrenceforvridende.
Der er nu nedsat et udvalg, der skal foretage et mere overordnet gennemsyn af den eksisterende distributionsstøtteordning for dagbladene i lyset af udviklingen på dagbladsmarkedet, og som skal komme med en rapport inden sommerferien.
Den rapport vil danne baggrund for, at vi efter sommerferien vil drøfte den fremtidige udformning af distributionsstøtten.
Som optakt til disse drøftelser har regeringen i dag præsenteret et udkast til en ny ordning, som vil betyde, at også dagbladslignende publikationer kan opnå støtte under bladtilskudsordningen.
Det udkast ser vi Konservative positivt på, ikke mindst hæfter vi os ved, at det er en ordning, som Europa-Kommissionen har stillet sig positivt over for, indtil videre dog kun på et uformelt plan.
Vi er helt enige i, at der bør være et uafhængigt nævn, der skal træffe afgørelse om tildeling af støtte til disse blade.
Vi kan kun tilslutte os, at den besparelse, der opnås ved omlægningen, fuldt ud skal anvendes til den nye ordning.
Umiddelbart kan vi også tilslutte os de aktualitetskriterier, der er lagt til grund for udvælgelsen af, hvilke blade der kan få støtte under den nye ordning, men her vil vi også meget gerne se udvalgets anbefalinger.
Endelig hilser vi det velkommen, at de udgivere, der får fordel af den nye ordning, frit vil kunne vælge mellem Post Danmark og en anden distributør.
Som nævnt er der dog alene tale om et udkast, og foreløbig afventer vi udvalgets rapport.
Vi Konservative vil med baggrund i de anbefalinger, som rapporten peger på, gå konstruktivt ind i de kommende drøftelser om distributionsstøttens udformning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-05-31:
Jeg ser meget gerne, at der kommer forespørgselsdebatter om det her emne også i den nye folketingssamling.
Men det, jeg sagde før, skal jo bestemt også tages for pålydende, at når Dansk Folkeparti indgår en aftale, så indgår vi en aftale, så respekterer vi selvfølgelig også den aftale, og det betyder, at hvis vi føler, der er behov for en ny diskussion om noget, vi har aftalt, så går vi selvfølgelig til vores aftalepartner, det er klart.
Vi har aftalt nogle ændringer med regeringen.
Fra den 1. marts 2004 aftalte vi det i forbindelse med finansloven for 2005, og det er da ikke sådan, at vi bare lige siger, at vi nu i øvrigt laver det om.
Men vi siger i forbindelse med det regelsæt, vi finder frem til i de forhandlinger, der er med det her konkrete afsæt, som vi nu har diskuteret i dag, at vi selvfølgelig vil tage initiativ til en diskussion med regeringen om, hvorvidt vi på nogen måde kan folde de kriterier ud, så de også får virkning for nogle andre grupper, som faktisk er vigtige for vores debat her i landet, og hvordan det så vil forholde sig.
Altså, den debat vil vi gerne tage skridt til at sikre kommer, men det er klart, at vi i første række tager den med en aftalepartner, og jeg tror også, at hr. Holger K. Nielsen har forståelse for, at det selvfølgelig fungerer sådan.
Det har hr. Holger K. Nielsen ved tidligere lejligheder jo selv været indblandet kraftigt i.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Det er sådan set fint nok, men så er det bare sådan, at jeg spørger: Hvem er »vi« i den sammenhæng?
Jeg kan forstå, at det er Dansk Folkeparti og regeringen, der agter at tage den diskussion, eller hvad?
Er der noget konkret om det?
Vil der komme en redegørelse i løbet af efteråret om situationen for fagbladene, nogle forslag til, hvordan man kan ændre det, eller er det bare en bemærkning, der kommer her sent på aftenen i dag?
I givet fald skal vi fremme processen ved at rejse en ny forespørgselsdebat, når vi starter den ny folketingssamling, for at det her kommer i spil.
Med andre ord: Hvad er den mere konkrete proces i det, hr. Thulesen Dahl siger her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-05-31:
Hvis det, at hr. Holger K. Nielsen var uopmærksom, skyldtes, at han sammen med statsministeren var ved at aftale, at det er håbløst at stemme om forfatningen den 27. september, så er jeg helt ked af, at vi har formået at afbryde den væsentlige debat.
Til spørgsmålene: Mine kommentarer med hensyn til den 1. november skal selvfølgelig ses som udtryk for det, hr. Holger K. Nielsen er inde på, nemlig at vores modstand imod de her ændringer jo er oprigtig, og det vil sige, at det, at vi lige pludseligt kan acceptere et regelsæt fra den 1. november, jo bygger på, at vi er nået til enighed med regeringen om, hvad det så er for et regelsæt, det drejer sig om.
Og det er jo ikke det regelsæt, der er bebudet i den meddelelse, der kom i april måned.
Så deri ligger jo, at regeringen ikke bare kan læne sig tilbage, fordi der ikke opstår enighed i de diskussioner, og så basere sig på, at man fra den 1. november så bare gennemfører den bekendtgørelse, der ligger nu.
Men hensyn til det andet omkring fagblade er vores forsøg på bidrag her jo at sige, at i stedet for, at vi nu kan konstatere, der er blevet lavet ændringer i 2000 og 2004, og at regeringen gerne vil lave ændringer i 2005, så bør man samlet se på, hvad det er, vi vil give offentlig støtte til, og hvad det er, vi ikke skal give offentlig støtte til, og om man så kan basere noget på nogle objektive spilleregler, og hvor meget man så i virkeligheden kan brede det ud.
Det er rækkefølgen.
Så vi angriber det her ud fra den konkrete anledning, men vil selvfølgelig også tage initiativ til med regeringen at få en diskussion om den situation, der er på fagbladsområdet, en diskussion, som har været rejst, og som vi jo også selv har rejst om de grundvilkår, der var for de ændringer, der blev skabt.