runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Jeg synes, at det er et fremragende spørgsmål, ministeren stiller sig selv: Var familierne ikke i virkeligheden bedre stillet uden regeringens skattestop?
Ja, det var de, det er jo helt indlysende, i hvert fald dem, der har en beskeden eller lille indkomst, og som er afhængige af daginstitution og kollektiv trafik.
Der er skattelettelsen mere end ædt op af takststigninger.
Så kan ministeren komme med al sin matematik og alle sine meterlange forklaringer, men det hjælper jo ikke de pågældende familier, for der er kendsgerningen, at selv i en situation, hvor finansministeren har taget milliard efter milliard ufinansieret op af statskassen og bare lånt dem af fremtidige generationer, der så oven i købet skal betale dem tilbage, er det ikke lykkedes finansministeren at opveje det tab, familierne har som følge af takststigningerne.
Det er resultatet af regeringens politik på bundlinjen.
Det er dumpekarakter, og så glemmer finansministeren jo, at når det gælder den kollektive takststigning – det vil jeg godt bede ministeren bekræfte – har regeringen direkte påført en stigning på 10 pct. ved at fjerne taksttilskuddet.
Den har gjort det oven i det hele, altså endda direkte påført en takststigning.
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Det er jo mageløst, hvis man ikke ved, hvad der er skat, og hvad der ikke er skat.
Det, der finder sted på kollektiv trafik, er tilskud; man giver tilskud til en ydelse, som borgeren efterspørger.
Skat betyder, at man tvangsmæssigt opkræver et beløb til at finansiere andre goder her i samfundet med.
Så vælger man at tage en bus, så er det sådan, at i gennemsnit betaler man så altså 56 pct. af udgiften – resten er et tilskud.
Det, regeringen har aftalt med amterne, er, at det niveau, der ligger, i virkeligheden skal fastholdes.
Det har intet med skattestoppet at gøre.
Uanset hvilket niveau man vælger i et amt, så ændrer det ikke grundlaget for skattestoppet, for vi har betalt dem for ikke at hæve beløbene; sådan er balancetilskuddet jo udredet.
Det er altså ikke så kompliceret, at det skulle være så svært at forstå.
Så hvis man hæver busbilletprisen, så gør man det, og uanset om vi havde indført en skattelettelse eller ej, så var prisen blevet sat op, for prisen dækker en del af den udgift, som amtet f.eks. har som ejer af den kollektive trafik i et område.
Per Dalgaard (DF), 2004-12-01:
Reglerne om forældelse af strafansvar trænger til en revision.
Det er der ingen tvivl om, og det er derfor glædeligt, at justitsministeren fremsætter dette forslag.
Ligeledes er det nødvendigt at skærpe straffen for falske afsonere og ikke mindst over for dem, der tilskynder eller ligefrem truer en forkert person til at afsone for den reelle kriminelle.
Såfremt en forbrydelse falder ind under ICCstatutten, det vil sige, at den kan indbringes for Den Internationale Straffedomstol, forældes strafansvaret ikke.
Det drejer sig om forbrydelser mod menneskeheden, folkedrab og krigsforbrydelser, og Dansk Folkeparti finder det ganske fornuftigt og helt nødvendigt, at sådanne forbrydelser ikke forældes.
Alt i alt finder vi lovforslaget ganske godt, men vi har dog et spørgsmål i forbindelse med, at man nu vil forlænge forældelsesfristen for bødestraf til 10 år.
Der har været nogle eksempler på, at store skattebøder, som ikke kan betales, blot bliver slettet efter 5 år, og jeg mener faktisk, vi står over for et problem, hvis forslaget medfører, at de samme personer, der ikke har lyst til at betale store skattebøder, bøder for momssnyd, eller hvad det ellers kan være, får en 10-års-frist, hvorefter det skyldige beløb falder væk uden yderligere sanktioner.
Jeg mener faktisk, at man burde undersøge, om de pågældende i sådanne tilfælde kan idømmes en form for samfundstjeneste eller en anden form for sanktion.
Jeg vil egentlig gætte på, at hvis en person efter en forældelsesfrist på 10 år får slettet straffen, vil vedkommende sikkert være alt for gammel til overhovedet at kunne udføre samfundstjeneste.
Jeg mener derfor, at vi under udvalgsarbejdet skal se lidt på, om der ikke i forbindelse med store skattebøder bør idømmes en eller anden art samfundstjeneste af en vis størrelse, som virkelig kan mærkes.
Det ville i hvert fald være en model, som vi synes ville være bedre end blot en forlængelse af forældelsesfristen fra 5 til 10 år, hvis der alligevel ingenting sker.
Men vi kan i princippet støtte lovforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2004-12-01:
Det tegner jo til, at der bliver et stort flertal, og jeg kan sige på den konservative folketingsgruppes vegne, at vi også støtter forslaget.
Jeg vil blot bare nævne et par ting.
Vi synes, det er godt og rigtigt og også rimeligt, at får man en bøde på mere end 10.000 kr. og ikke betaler den, skal den selvfølgelig ikke automatisk slettes efter 5 år.
Jeg synes, det er rimeligt, at man nu får 10 år til at betale sin bøde.
Vi går ud fra, at man på baggrund af de sager, der har været, sikrer sig, at der sker inddrivelse af bøden – forstået på den måde, at de mennesker, der har mulighed for at betale, også bliver trukket, om det så bare er med 100 kr. om måneden.
Med 100 kr. om måneden i 10 år kommer man op på langt over de 10.000 kr., så vi synes, det er godt, at fristen bliver forlænget.
Med hensyn til de falske strafafsonere eller fupafsonere, som jeg tror fru Birthe Rønn Hornbech meget malende benævnte dem, har vi også megen sympati for, at man fordobler strafferammen fra 6 måneders til 1 års fængsel.
Nogle betaler sig fra afsoning, hvis de f.eks. får en straf på 3 eller 4 uger for spritkørsel eller noget lignende.
Så finder de en eller anden arbejdsløs eller bistandsklient og stikker ham 15.000 kr., og så overtager han afsoningen med et falsk identitetskort.
Det har vi overhovedet ingen sympati for, og vi synes, de pågældende hidtil er sluppet ufattelig billigt – både ham, der har udført vennetjenesten, og vel især ham, der måske ligefrem har lagt pres på den anden for at få ham til at sidde i spjældet, så han selv kan være på fri fod og passe sit arbejde.
Det er godt, at man nu lægger op til at tredoble straffen på området.
Alt i alt er det et godt lovforslag, som vi er klar til at behandle meget hurtigt i Retsudvalget.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-12-01:
Hr. Helge Adam Møllers beskrev straffen for at lade falske afsonere tage ens straf som ufattelig billig, men er det ikke også ufattelig billigt at give 60 dage, hvis 20 dage er ufattelig billigt?
Nu hæver man strafferammen fra ½ år til 1 år, men der er stadig meget langt op til de 365 dage, og det vil, så vidt jeg kan se, stadig være ufattelig billigt ifølge den begrundelse, hr. Helge Adam Møller brugte.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-01:
I forrige weekend sagde Venstres formand og landets statsminister, at et af de helt store svar på globaliseringsudfordringer for det danske samfund er uddannelse.
Derfor er det jo naturligt, at man så spørger finansministeren, hvad konsekvensen af brugerbetaling er.
Når vi kan konstatere i et svar fra undervisningsministeren, at der f.eks. på efteruddannelsesområdet er forsvundet 106.000 kursusuger, siden den her regering tiltrådte; når vi ved, at der er forøget brugerbetaling på aftenskolerne, og det handler jo netop om efteruddannelse, om uddannelse til mange af de mennesker, som gerne vil have edb eller engelsk, og som aldrig har nået det i deres folkeskoletid; når vi ved, at der er faldende aktivitet på VUC-centrene, fordi der er indført en forhøjet brugerbetaling, så er det sådan set naturligt at stille finansministeren det spørgsmål, hvordan brugerbetalingsaktiviteten og den øgede brugerbetaling hænger sammen med den strategi om, at danskerne skal uddanne sig noget mere.
Lene Espersen (KF), 2004-12-01:
Jeg vil sige, at jeg sådan set har stor sympati for de synspunkter, som hr. Per Dalgaard kommer med, for så vidt angår den her problemstilling.
Men jeg mener altså, at bl.a. det her lovforslag medvirker til, at der gerne skulle være færre, der kom i den situation, i og med at der nu bliver en længere periode, hvor den person har en mulighed, om man så må sige, for at få tilvejebragt et solidt økonomisk grundlag igen og ad den vej selv være med til at afdrage på den gæld, som personen har oparbejdet.
Det andet, som ikke har været inde i drøftelserne i dag
– det vil jeg sådan set ikke bebrejde nogen, for det har ikke noget med det her lovforslag at gøre – er jo den aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det kan også medvirke til at løse problemstillingen.
Jeg vil sige til hr. Per Dalgaard, at jeg gerne under udvalgsbehandlingen medvirker til at belyse det her problem dybere og se, hvad der kan gøres ved det.
Per Dalgaard (DF), 2004-12-01:
Problemstillingen i forbindelse med min idé om samfundstjeneste i en vis udstrækning i forbindelse med betaling af bøder relaterer sig jo bl.a. til det svar, jeg har fået fra justitsministeren.
Jeg har spurgt: Hvor meget er det egentlig, det handler om, der bliver eftergivet i bøde, som ikke bliver betalt?
Og det synes jeg er nogle store beløb.
Det handler selvfølgelig ikke om, at en mand, der får en bøde på 10.000 kr., og som ikke kan betale den, skal slæbes igennem en eller anden samfundstjeneste.
Det er virkelig stødende.
Jeg har nogle tal her, der siger, at i år 2000 var der 43,5 mio. kr., der blev eftergivet, i 2003 29 mio. kr. og indtil nu i 2004 60 mio. kr., der bliver eftergivet i bøder, som ikke betales, hvoraf én sag handler om 30 mio. kr.
Jeg er sikker på, at hvis vi kigger på, hvor mange mennesker det handler om, er det sikkert relativt få. Der vil jeg mene, at en samfundstjeneste, når f.eks. halvdelen af tiden er gået, vil være relevant, og ikke kun 2 dage, men måske 20 dage.
Jann Sjursen (KD), 2004-12-01:
Kristendemokraterne er positive over for lovforslaget, og det gælder især, som det gælder for andre ordføreres vedkommende, første halvdel af lovforslaget.
Den del af lovforslaget har været gennemtygget grundigt i forbindelse med Straffelovrådets betænkning, og den har også været sendt i høring, så jeg skal som andre ordførere også springe direkte til det, hvor der, synes jeg, ligger nogle udfordringer i forbindelse med udvalgsarbejdet, nemlig det at man øger strafferammen i forbindelse med dem, der måtte få andre til at afsone deres straf for sig selv, eller for hvem det nu måtte være.
Vi stiller os uforstående over for, at det skulle være nødvendigt at hæve strafferammen så meget, som der står, selv om vi sådan set principielt ville være åbne over for at diskutere det, men problemet er for os at se, om det overhovedet vil virke.
For os at se
Det turde være helt banalt, at man er sikker på, at de, der sidder i fængsel, også er dem, der nu engang har begået forbrydelser og er blevet dømt herfor.
Alt andet synes at være en form for krumspring for at komme over, hvor gærdet er lavest og måske også billigst i den her sammenhæng.
Jeg vil sige, at det lidt virker som en form for discountlovgivning, som regeringen lægger op til på det her område for at komme problemet med falske afsonere til livs.
Jeg kan sige, at vi også i forbindelse med udvalgsarbejdet vil bore nærmere i det spørgsmål.
Jeg synes, at det jo må ligge lige for, at en regering og et parlamentarisk grundlag, som ønsker at stå for lov og orden, også sikrer sig, at det er dem, der overtræder loven og bliver straffet herfor, der rent faktisk kommer til at afsone.
Det sker altså først og fremmest ved, at man får en simpel identifikation i forbindelse med, at man bliver indkaldt til strafafsoning.
Med disse ord ser vi frem til udvalgsarbejdet om lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-01:
Det, der altid er problemet, er, at når man ser en kriminel beskrevet, er det et monster, alle leder efter, og når han så står foran dommeren, så er det et menneske, som lægdommeren kan kende.
Det er et meget tydeligt billede på, at lægdommeren har en stor indflydelse på dommene.
Det er også samtidig, synes jeg, et bevis på, at påstanden om den generelle befolkningsfølelse af, at vi bare skal have længere straffe, ikke holder, når det kommer til en konkret afgørelse.
Line Barfod (EL), 2004-12-01:
Hr. Per Dalgaard udtalte før til fru Anne Baastrup, at befolkningen ønskede hårdere straffe og dommerne ikke fulgte det.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-01:
I foråret 2002 brugte vi megen energi i Retsudvalget, hvor hr. Per Dalgaard også sad, i samråd efter samråd med ministeren, hvor vi påpegede, at der var problemer i kriminalforsorgen, fordi vi havde forhøjet straffene i 1999-2000.
Dertil kom, at højrefløjen forhøjede straffen ekstraordinært i 2002 med det resultat, at kriminalforsorgen simpelt hen er overbelastet nu, fordi man ikke kendte sin besøgelsestid.
Man skulle allerede på det tidspunkt have taget vores advarsler alvorligt.
Det valgte man ikke at gøre.
Så det er hr. Per Dalgaard, som har et problem, ikke os.
Per Dalgaard (DF), 2004-12-01:
Der er noget med, at man får svar, som man spørger eller taler.
Med hensyn til problematikken i forbindelse med kriminalforsorgen og manglende fængselskapacitet kan fru Anne Baastrup jo gribe i egen barm, for det handler bl.a. om den tidligere regerings nedlæggelse af fængselspladser og en total mangel på opmærksomhed på kriminalforsorgens institutioner, som er så gamle, at de falder sammen omkring os.
Nu bliver der så heldigvis bygget noget nyt, sådan at den der ventemasse bliver sat ned.
Det ved fru Anne Baastrup udmærket, så det var egentlig mere en kommentar end et spørgsmål til fru Anne Baastrup.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-01:
Dansk Fængselsforbund har på sin hjemmeside lagt ud, hvor meget strafmassen er steget inden for de sidste år, efter at højrefløjen har overtaget regeringsmagten.
På nuværende tidspunkt kommer der slet ikke flere folk ind i fængslerne, for der er ikke plads.
Vi har overbelægning i fængslerne rundtomkring, så jeg ved ikke, hvordan hr. Per Dalgaard i øvrigt synes jeg skal besvare det spørgsmål, som jeg virkelig ikke synes var sådan ...
Per Dalgaard (DF), 2004-12-01:
Grunden til, at jeg rejser mig, er et udsagn, som fru Anne Baastrup kom med, der lyder, at højrefløjens eneste metode i forbindelse med retspolitik er at forhøje strafferammerne.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-01:
Nu mistede man som regel sin mulighed for prøveløsladelse før tid, og det var også i sig selv en straf.
Der har jeg altså i højere grad tillid til både dansk politi og kriminalforsorgen end hr. Helge Adam Møller.
Og når ministeren under ministeransvar siger, at man efter bedste overbevisning i kriminalforsorgen ikke har kendskab til nogen sager ud over dem, der er nævnt i Ekstra Bladet, stoler jeg faktisk på ministeren til forskel måske fra hr. Helge Adam Møller.
Helge Adam Møller (KF), 2004-12-01:
Det er måske en dårlig forretning, hvis man bliver opdaget, men fru Anne Baastrup er vel heller ikke så naiv at tro, at der ikke er nogen, der er sluppet godt af sted med det her, som er blevet idømt en fængselsstraf, og som aldrig nogen sinde har været inde i det fængsel, fordi de måske har haft en sådan årsindtægt, at de har kunnet betale sig fra det.
Minder det her synspunkt lidt om det, fru Anne Baastrup og SF havde for nogle få år siden, nemlig at det at flygte fra et fængsel også skulle være totalt straffrit?
Det fik vi først gjort strafbart, da der kom en ny regering, mens det tidligere var straffrit at save fængselstremmerne over og fire sig ned med et lagen og stikke af sted.
Det fik man ikke så meget som en dag for, men det gør man heldigvis nu.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-01:
Nu er det jo sådan, at ud over de 20 dage eller 30 dage, eller hvad det måtte blive inden for en strafferamme på 6 måneder, skal man altså også afsone det, man ikke har siddet, og jeg er helt sikker på, at kriminalforsorgen vil være tilbageholdende med prøveløsladelse i den situation.
Helge Adam Møller (KF), 2004-12-01:
Med hensyn til fru Anne Baastrups bemærkninger om fupafsonerne er det uden tvivl rigtigt, når kriminalforsorgen siger, at det er meget få, de har taget.
Men man skal vel ikke være så naiv, at man, uanset hvad kriminalforsorgen siger, tror, at det ikke også kan lade sig gøre i fremtiden?
Menneskers udspekulerethed er fantastisk stor, når det drejer sig om at snyde samfundet.
Synes fru Anne Baastrup virkelig, at det er tilfredsstillende, at en mand eller en kvinde, som er blevet idømt en fængselsstraf, måske for en meget alvorlig forbrydelse, betaler et andet menneske for at tage fængselsstraffen, fortsætter med at være på fri fod og kan slippe med 20 dages fængsel, hvis det bliver opdaget?
Er det virkelig tilstrækkeligt efter SF’s mening?
Anne Baastrup (SF), 2004-12-01:
Det er jo også stort set en opfyldelse af Brydensholtbetænkningens forslag, så den del af lovforslaget kan SF støtte.
De indvendinger, der har været mod de enkelte temaer, synes vi ikke er af en sådan karakter, at vi ikke kan støtte den del af lovforslaget.
Men når det drejer sig om forøgelse af strafferammen for falske afsonere, vil jeg sige, at jeg synes altså, det er en lidt besynderlig sag, vi står med her.
Vi har haft justitsministeren i samråd, hun har meddelt, at kriminalforsorgen stort set ikke kender til nogen sager, og kriminalforsorgen har lavet om på sine rutiner.
I langt højere grad end tidligere kontrollerer man så nu nøje ved hjælp af billedlegitimation osv., at det ikke er til at forestille sig, at det vil kunne ske, og derfor er det vores opfattelse, at det er lidt spil for galleriet, at man nu går ind for den eneste måde, højrefløjen tilsyneladende kan forestille sig at løse problemerne på, nemlig at forhøje strafferammerne.
Vi skal i stedet sikre, at kriminalforsorgen har ressourcer nok til at tjekke, at de mennesker, de putter i fængsel, faktisk er de rigtige.
Jeg synes, det er helt vildt, at man begynder at snakke om forhøjelse af strafferammen.
Man skal simpelt hen forhindre, at den kriminalitet overhovedet kommer til at finde sted, og det spørgsmål vil vi bruge lidt tid på i udvalgsarbejdet.
Men generelt støtter vi den første halvdel, og så tager vi en diskussion om den anden halvdel.
Helge Adam Møller (KF), 2004-12-01:
Det skyldes jo, at vi har nogle domstole, hvor i hvert fald et vist antal af dommerne efter min mening indimellem har et underligt forhold til strafferammer.
Mange gange kan det være af historiske grunde, for når vi ser på nogle af strafferammerne i straffeloven, har dommerne ikke noget problem med at gå op til maksimum, når forholdet er særlig alvorligt og groft.
Det gælder narkoforbrydelser, og det gælder økonomisk kriminalitet, f.eks. i Thorsens og Trads’ sager.
Men når det gælder andre forbrydelser typisk personfarlige forbrydelser som vold, voldtægt og også overtrædelser af den paragraf, vi taler om her, bevæger man sig i den nederste tiendedel.
Det synes jeg er et stort problem, men hvis vi kan få domstolene til at sætte straffene op, når et flertal i Folketinget ønsker det, må vi bruge den metode.
Men jeg kunne godt ønske mig en mere hensigtsmæssig, det er jeg helt enig med den radikale ordfører i.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-12-01:
Det er jo rigtigt, at standardtaksten har været 20 dage, hvis man kan tale om standard, når der kun har været to eller tre sager i nyere tid.
Men det ændrer jo ikke ved, at maksimumsstraffen, som efter gældende lov er et halvt år, overhovedet ikke er blevet idømt i noget som helst tilfælde, så jeg kan ikke se begrundelsen for at hæve strafferammen, når man i forvejen er milevidt fra at udnytte den strafferamme, der allerede eksisterer i dag.
Helge Adam Møller (KF), 2004-12-01:
Jeg synes nu, der er en væsentlig forskel på at få 20 dages eller 60 dages fængsel.
Det er faktisk tre gange så lang tid, men det er jo ikke sådan, at det er det, man automatisk får, og det er netop derfor, strafferamme bliver hævet til 1 år.
Det vil sige, at hvis den, der forsøger at undgå sin straf ved at få en anden til at overtage den og betale sig fra det, kan han principielt få helt op til 1 års fængsel, selv om han måske kun skulle have været ind i 1 måned for eksempelvis spirituskørsel.
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Mener hr. Albrechtsen virkelig, at familierne var bedre stillet uden skattelettelse?
For der er ikke én krone af de midler, vi taler om her, der finansierer skattelettelsen, ikke én krone.
Så mener hr. Albrechtsen, at det var bedre, at der ikke var en skattelettelse?
Det har intet at gøre med skattestop.
Mener man virkelig, det var bedre, at man havde de samme stigninger uden skattelettelse?
Det er det, vi betaler for over balancetilskuddet: for næste år 10 mia. kr.
Så havde man ikke haft skattestop og kommunerne større indtægter, havde vi reduceret det statslige tilskud, for det, vi er enige om, er, hvor meget der er råd til, at det samlede offentlige forbrug kan vokse.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-01:
Vi skal sådan set nok styre kommunerne, når vi sætter loftet til de 1.000 kr.
Jeg er ret sikker på, at forældrene også bliver tilfredse med det.
Men det, jeg spørger finansministeren om, er, om ikke finansministeren selv kan se, at der er en konflikt i at have et skattestop, som betyder, at man ikke kan indføre øget brugerbetaling for, at borgerne kan køre på vejene og benytte sig af de faciliteter, der er i kommunen, hvad enten det er svømmehal eller noget andet, men når det drejer sig om forældre med daginstitutionsplads, må man konstatere, når man læser Danmarks Statistik, at prisen alene fra sidste år til i år i gennemsnit er steget med 1.481 kr. for en vuggestueplads.
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Jeg er bare nødt til at sige, at man ikke hæver brugerbetalingen.
Den er på 30 pct., og hvis hr. Adelskov mener, at der er kommuner, der går imod loven, må man jo rejse den sag.
De 30 pct. er selvfølgelig dyrere, hvis man vælger at have et meget højt niveau og ansætte flere, men det er noget, man vælger lokalt.
Det er tit og ofte noget, som forældrene efterspørger, som jo harmonerer med den måde, det er indrettet på, nemlig at man vælger et andet produkt.
Og hvis man reducerer antallet af ansatte eller reducerer lønudgiften eller den øvrige bruttoudgift i institutionen, falder forældrebetalingen, men andelen, man betaler, er de 30 pct. eller det, som den tidligere regering ønskede: 33 pct., hvis der er pasningsgaranti.
Sådan er ordningen indført.
Hvis man så vil fjerne retten i kommunerne som i det forslag, som Socialdemokratiet er kommet med, betyder det, at man betaler selv.
Man reducerer børnetilskuddet mod til gengæld at reducere i forældrebetaling.
Men hvordan styrer man så til gengæld kommunerne?
Betyder det, at de så har frit slag til at reducere, for så er der jo adgang for kommunerne til at spare, uden at der overhovedet er noget værn nogen steder for det niveau, man så får med hensyn til børnepasningen?
Her er der et samspil mellem det, man ønsker som forældre, og den regning man får, og det er jo et valg, man træffer i kommunen.
Hvis man vil totalt fjerne retten til at ned- eller opnormere børnehaver, at styre området, må man sige det, for det ligger jo også i 1.000-kroners-løsningen.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-01:
Det ville Socialdemokratiet sådan set gerne gøre.
Vi har foreslået, at man laver et loft på maks. 1.000 kr. for at få sit barn passet i daginstitution, så det ville vi meget gerne drøfte med finansministeren og har sådan set også foreslået det i forbindelse med finansloven for i år.
Det, jeg sådan set spørger til, hænger lidt sammen med, at vi alle sammen får service for vores skattekroner.
Vi får veje, der er gadebelysning, der er mange ting, vi får for vores administration, for vores skattekroner.
Og det, der undrer mig, er, at i den situation, hvor man så skal have passet sit barn, må udgiften godt stige, så må man godt blive pålagt en ekstra skat, en ekstra afgift, en ekstra brugerbetaling.
Men i det øjeblik, jeg skal køre på mine veje, har finansministeren sammen med regeringen og Dansk Folkeparti indført et skattestop, der betyder, at hvis kommunen hæver skatten, bliver den økonomisk straffet for det, men den bliver ikke økonomisk straffet for at hæve brugerbetalingen til daginstitutionen.