runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2002-02-28:
Lovforslaget er resultat af et længerevarende forarbejde, som strækker sig tilbage til SR-regeringens tid, og det er rigtigt, som det er blevet sagt af andre ordførere, at der er tale om temmelig markante omlægninger.
Men det er mit indtryk, at resultatet af det forarbejde og dermed også lovforslaget er faldet godt ud; jeg var lige ved at sige rimelig godt, men jeg synes, det er faldet godt ud.
Jeg synes, det selvfølgelig er vigtigt at få afklaret de spørgsmål, der endnu udestår igennem høringssvarene, således at der er om ikke tryghed så i hvert fald klarhed i friskolesektoren om, hvad konsekvenserne er, og hvordan verden kommer til at se ud.
Men vi er meget positive over for forslaget fra Det Radikale Venstres side
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-28:
Mener fru Louise Frevert virkelig, at når man nu går ud af folkeskolen, som vel gør et rigtig stort stykke arbejde omkring sociale kompetencer, de menneskelige kompetencer, så behøver vi vist ikke at koncentrere os mere om det, for så er det kun de faglige kompetencer, vi fremover i resten af vores liv skal koncentrere os om?
Jeg synes, at virkeligheden viser noget helt andet, så det synspunkt undrer mig.
Så vil jeg gerne spørge, om det er korrekt, at der ikke bliver oprettet flere daghøjskoler, medmindre kommunerne bevilger grundtilskud?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-28:
Jeg ved ikke rigtig, hvad det er for et samfund, fru Louise Frevert mener, hun taler om, men hvis det var sådan, at folkeskolen faktisk gav de sociale kompetencer og den almendannelse, der var nødvendig for, at man kunne begå sig her i livet, så ville der jo ikke være nogen mennesker, der faldt udenfor, så ville der ikke være nogen mennesker, som ikke havde en uddannelse, som ikke fungerede fuldstændig perfekt i det her samfund.
Vi ved, at der er folk, der ikke fungerer fuldstændig perfekt i det her samfund.
Vi ved, at der er folk, der har meget store sociale problemer, på trods af at de har gået i den folkeskole, som fru Louise Frevert mener giver det grundlag, der skal til for at have de sociale kompetencer til at begå sig i det her samfund.
Det mener jeg ikke.
Jeg mener, at vi lever i et samfund, som skubber folk ud, bl.a. fordi man ikke giver dem sociale kompetencer, og fordi man ikke følger op i et livslangt forløb at give folk de sociale kompetencer. Men jeg vil da gerne have fru Louise Frevert til at bekræfte fra denne her talerstol, at folkeskolen giver nok sociale kompetencer til, at alle mennesker - med streg under alle mennesker - i al fremtid ikke behøver at tilegne sig flere sociale kompetencer for at begå sig i det her samfund.
Så vil jeg i øvrigt gerne have en forklaring på, hvordan man så kan forklare arbejdsløshed.
Louise Frevert (DF), 2002-02-28:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil og til fru Bodil Kornbek for ligesom at slå det sammen
: Jeg kan sige meget kort, at hele den almene kompetence, hele den personlige kompetence ligger jo i hele forløbet i folkeskolen.
Det er jo faktisk dér, det skal dannes, hvordan vores eksistens fremad i livet vil komme til at forme sig, og vi har en ganske glimrende formning i folkeskolen i den henseende.
Så jeg har hermed forklaret, at det er bygget op på et demokratisk grundlag.
Jeg synes ikke, at man behøver gå yderligere ind i en diskussion om det.
Til fru Anne-Marie Meldgaard: Staten har jo nu en detailstyring af daghøjskolerne, og den nuværende lov for daghøjskoler er meget detaljeret.
Det er det, vi nu ophæver, sådan at vi lægger det hele ud til kommunerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-28:
Ja, det er fuldstændig korrekt.
Det lyder faktisk som en argumentation for at bibeholde det folkeoplysende element, for at bibeholde daghøjskolerne, for at bibeholde den fri ungdomsuddannelse, for i de ting ligger lige netop, at man lægger vægt på at sammenkæde sociale og faglige kompetencer.
Det er jo netop det, som Dansk Folkeparti nu støtter at regeringspartierne fjerner.
Jeg vil gerne bede fru Louise Frevert om at erkende, at de sociale kompetencer jo er noget, man kan fjerne fra uddannelsessystemet, at det er en pædagogisk metode, som man kan fjerne eller underminere, og at det faktisk er det, man gør, når man slagter daghøjskolerne og den fri ungdomsuddannelse.
Jeg hørte lidt, at det var det, fru Louise Frevert sagde, men det stemmer så overhovedet ikke overens med, at man har tænkt sig at slagte de her ting.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-28:
Jeg forstår ganske enkelt ikke fru Louise Freverts svar på spørgsmålet om de faglige kompetencer.
Uddannelse er tilegnelse af den faglige kompetence, ja, men det er også i samspil med menneskelige kompetencer.
De ting kan ikke adskilles.
Hvis ikke man kan overskue sin tilværelse, hvis ikke man kan indgå i et samspil med andre, så er det altså meget svært at få de faglige kompetencer opkvalificeret.
Man kan ikke adskille tingene og bare sige: Uddannelse er kun faglighed.
Personen, det menneskelige, er også en del af den læringsproces.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-02-28:
I Socialdemokratiet er vi også stærkt optaget af, at der er tiltag i nærområderne, og jeg kan kun være enig med fru Louise Frevert i intentionerne her på daghøjskoleområdet.
Men jeg vil godt spørge fru Louise Frevert: Hvor er forskellen på det, kommunerne får lov til efter den nye lov, og så det, man har i dag?
Er det ikke sådan i dag, at kommunerne bestemmer grundtilskuddet, og det altså er kommunerne, der afgør, om der i det hele taget skal etableres
De foretager en vurdering af indholdet, om det er noget, der har med lokalområdet at gøre, om indholdet er noget, der kan føre videre for de mennesker, som skal gå på daghøjskolen.
Er det ikke allerede sådan i dag, at det er kommunerne, der styrer daghøjskolen?
Louise Frevert (DF), 2002-02-28:
Til fru Anne-Marie Meldgaard: Det er jo altså fortsat under folkeoplysningen, daghøjskolerne kan drive deres virksomhed.
Så det er jo stadig væk op til kommunerne, om de vil fortsætte med at gøre det på den ene eller den anden måde.
Jeg tror, at vi måske får nogle helt nye tiltag med hensyn til, hvad daghøjskolerne skal til at foretage sig.
Men som sagt er det ikke vores anliggende at skulle blande sig i det.
Til fru Bodil Kornbek: Selvfølgelig er det da nødvendigt med sociale kompetencer, det er det da, men vi lever jo i Danmark, som er et demokratisk land, og hele vores samfundsstruktur er bygget op over demokratiet, så det følger jo ganske automatisk med i den måde, vores pædagogik og vores samfund er skruet sammen på. Det, jeg taler om, er de faglige kompetencer, som man får i et uddannelsesforløb.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-28:
Det, der lige fik mig herop, var netop faglige kompetencer kontra de menneskelige kompetencer.
Jeg ved ikke, om jeg helt forstår, hvad det er, fru Louise Frevert mener.
Skal det forstås således, at Dansk Folkeparti mener, at man kan tilegne sig faglige kompetencer, ligegyldigt hvordan de menneskelige kompetencer er?
Er der ikke en sammenhæng i en læringsproces mellem de menneskelige kompetencer og det at få nogle faglige kompetencer?
Tingene er vel ikke så adskilt, at de menneskelige kompetencer er ligegyldige.
Ja, jeg tror egentlig bare, jeg vil stoppe her.
Nej, der var en ting til, der også undrede mig i ordførertalen.
Mener fru Louise Frevert, at daghøjskoler er et sted, hvor man bare går hen for at få tiden til at gå?
Det var sådan et bemærkning, der kom, men det kan være, jeg har misforstået den.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-02-28:
Jeg vil da gerne takke fru Louise Frevert for svaret og kan så konstatere, at den første udmelding, fru Louise Frevert kom med, at der er ingen, der vil lukke nogen daghøjskoler, ikke står ved magt, men at det er overladt fuldstændig til kommunerne, om de vil lukke daghøjskolerne.
Det er da en klar melding, og jeg synes, det er dejligt, vi sådan kan få det korrigeret her fra talerstolen.
Så vil jeg godt spørge i en helt anden boldgade: Fru Louise Frevert stod lige her og roste hele ånden og det historiske i folkehøjskolerne. Jeg skal så spørge fru Louise Frevert, om ikke også historien om sammenhængen mellem folkehøjskolerne og daghøjskolerne gør indtryk på fru Louise Frevert, når man nu går ind her og vil skære drastisk i daghøjskoleforløbet.
Hvis man kan sin historie, så ved man godt, hvorfor daghøjskolebegrebet opstod.
Det var jo netop, fordi der var en stor gruppe mennesker, som ikke havde mulighed for at kunne komme hjemmefra i en lang periode og komme på folkehøjskole, men skulle have et tilbud om daghøjskole.
Gør det ikke indtryk på fru Louise Frevert?
Louise Frevert (DF), 2002-02-28:
Jeg vil starte med at knytte en kort kommentar til hr. Aage Frandsens spørgsmål.
Altså nu er det jo sådan, at folkehøjskolerne har deres egen lovgivning, og jeg kan da sige, at det ikke skal være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti synes, det er i en god ånd, at man har folkehøjskoler, og det har jo ikke noget med denne sag at gøre.
Det er et langt forløb i folkehøjskolens ånd, som ikke har noget som helst med hverken den fri ungdomsuddannelse eller de almindelige kompetencegivende uddannelser at gøre.
Til hr. Frank Jensen vil jeg så sige: Ja, vi bliver alle sammen klogere, og det gør
selv jeg.
Er det ikke en dejlig indrømmelse at kunne få fra en fra Dansk Folkeparti?
Hvorfor jeg så siger det på denne her måde er, at da jeg udtalte mig, så vidste jeg ikke helt præcist, hvad det var for nogle tilbud, der var, og det har jeg så efterfølgende fundet ud af. Derfor står jeg stadig væk ved mit tilbud, for jeg synes rent faktisk, at de opfylder det, som jeg har udtalt mig om i citatet.
Så der er de uddannelser og de eksempler, jeg har givet senere.
Så til fru Anne-Marie Meldgaard: Jamen det er jo stadig væk kommunerne, der kan gå ind og vurdere.
Det er jo stadig væk kommunerne, som har mulighed for enten at holde daghøjskolerne åbne eller lukkede.
Det er jo ikke noget, jeg skal tage stilling til som sådan.
Det er stadig væk op til kommunerne at finde ud, hvad de har tænkt sig af tiltag med hensyn til daghøjskolerne.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-28:
Indebærer fru Louise Freverts bemærkning om, at man ønsker faglig kompetence, at hvis regeringen kom med et forslag om at reducere tilskuddet til folkehøjskolerne, støtter man det, fordi det er ikke nødvendigvis er faglig kompetence, man får dér? Meget af det, der foregår i den fri ungdomsuddannelse, er i øvrigt noget, der foregår på folkehøjskolerne.
Det er jo netop almen kompetence, det er personlig, social kompetence, selvfølgelig også lidt faglig, på samme måde som den fri ungdomsuddannelse er, men det er ikke noget, man får papir på.
Mit spørgsmål er: Vil Dansk Folkeparti også være med til at reducere det, hvis et sådant forslag skulle komme?
Så forventer jeg også, at vi lige får den kommentar, som fru Louise Frevert ikke nåede, om, hvordan forholdene vil være for pensionister, som fru Marianne Jelved spurgte om, når det er et spørgsmål, om kommunerne vil eller ikke vil.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-02-28:
Dansk Folkepartis ordfører sagde her for et øjeblik siden i salen, at der ikke er nogen, der går ud og lukker daghøjskoler.
Jeg kan så spørge: Hvor ved fru Louise Frevert det fra?
Har fru Louise Frevert fået en garanti, inden Dansk Folkeparti indgik i finanslovaftalen med Venstre og De Konservative, for, at der ikke ville blive lukninger af daghøjskoler?
Eller er det kommunerne, der sådan internt til fru Louise Frevert har meddelt, at der ikke er nogen af dem, der agter at lukke nogen daghøjskoler, når de nu får det fulde ansvar for daghøjskolerne?
Frank Jensen (S), 2002-02-28:
Nu er der andre medlemmer af Dansk Folkepartis folketingsgruppe, der er kommet galt af sted med procentregning her fra Folketingets talerstol, men jeg kan sige til fru Louise Frevert, at vi altså har bilag i Folketingets Uddannelsesudvalg, hvor ministeren siger, at der sker en fordobling, altså en forøgelse af deltagerbetalingen for handicappede og for ældre på 100 pct.
Det er, ligesom det sker for alle andre, ja, men jeg troede dog, at Dansk Folkeparti havde den opfattelse, at de svageste grupper skulle man tage hensyn til.
Det er jo altid dem, vi hører om fra Dansk Folkeparti, det er jo altid dem, Dansk Folkeparti taler om, men når der handles, når Dansk Folkeparti har politisk indflydelse, så er det ikke deres interesser, man varetager.
Det har det desværre aldrig været, så derfor er der, når det drejer sig om aftenskoleundervisning, ingen undtagelse fra den linje, Dansk Folkeparti har lagt.
Det er ikke dér, Dansk Folkeparti har sin særlige interesse. Så skal jeg vende tilbage til citatet fra fru Louise Frevert, fordi det kom Dansk Folkepartis ordfører meget hurtigt om ved.
Der står jo her i citatet, at der altså ikke skal ske besparelser på daghøjskoleområdet, før de svage grupper har fået alternativer. Hvilke alternativer er der skabt med det forlig, Dansk Folkeparti har lavet?
For os at se ingen.
Louise Frevert (DF), 2002-02-28:
Hr. Aage Frandsen
først.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, som jeg også sagde, at vi aldrig nogen sinde har været nogen varm fortaler
for den fri ungdomsuddannelse.
Det er da korrekt, at der er alle mulige forskellige kompetencer, bl. sociale kompetencer og personlige kompetencer
Men hvem siger, at det skal være en statslig opgave at finansiere de kompetencer, man får i sådan et forløb, som den fri ungdomsuddannelse er?
Vi lægger vægt på i Dansk Folkeparti, at man får faglige kompetencer, og det mener vi ikke man får ved at deltage i et forløb i den fri ungdomsuddannelse.
Jeg har tidligere heroppe fra talerstolen - og det vil jeg ikke igen trætte forsamlingen med - redegjort for mit indgående kendskab til den fri ungdomsuddannelse
, fordi jeg selv i min virksomhed har haft en hel del elever i den.
Som sagt vil jeg ikke trætte forsamlingen, men jeg har kendskab til den.
Til hr. Frank Jensen: Det er korrekt.
Jeg står altid ved mit ord.
Jeg skal ikke stå og benægte, at jeg har sagt det, men jeg kan slet ikke se, hvad det har med sagen at gøre.
Selvfølgelig har vi da været inde at se på det, og jeg må én gang til gentage: Der er jo ikke nogen, der lukker daghøjskolerne.
Man kan jo også se på de eksisterende tilbud, så der er jo også en hel del, der kan få delkompetencer. Som sagt lægger vi an til, at det skal være en faglig kompetence, som folk skal få, når de er ude på daghøjskolerne.
Det er for at optimere det.
Det har ikke noget at gøre med, at vi lukker dem.
Man kan gå ind at se på de tilbud, der er, og det har vi gjort.
Det vil være sådan, at det er kommunen, der kan vurdere, hvad der skal undervises i på daghøjskolen, det sagde jeg også i min ordførertale, og det giver jo altså en lettere gennemsigtighed i strukturen.
Til fru Marianne Jelved: Det er korrekt, at de handicappede kommer til at betale det dobbelte af det, de betaler nu.
Det er korrekt.
Altså hvis fru Marianne Jelved har ni niendedele, det vil være 100 pct. - ni niendedele er 100 pct. - og så kan man tage procentsatsen derfra og dividere ned.
Så hvis man regner det ud, vil det være ja, 14-15 pct. i stigning ud fra helheden, men det er....
Marianne Jelved (RV), 2002-02-28:
Vi har noteret os, at regeringen farer frem med en brutalitet uden sidestykke, og Dansk Folkeparti kommer ind fra sidelinjen og afbøder den i visse situationer.
Det billede har vi set gentagne gange.
Der er rundt om i landet en opfattelse, bl.a. på baggrund af udtalelser fra medlemmer af Dansk Folkeparti, af, at den hjælp, der nu kommer i størrelsesordenen 60 mio. kr., betyder, at egenbetalingen for handicappede i aftenskoleundervisningen kun stiger med 10 pct.
Kan fru Louise Frevert bekræfte, at dette ikke er rigtigt?
Der sker minimum en forøgelse på 50 pct.
Det andet, jeg gerne vil spørge fru Louise Frevert om, er, hvorvidt Dansk Folkeparti er klar over, at i det ændringsforslag, regeringen har stillet om de ca. 60 mio. kr., står der, at kommunalbestyrelsen kan fastsætte en vægtning, kan beslutte, at der ydes supplerende tilskud osv. Det vil sige, at det er fuldstændig frit for kommunerne, om de vil gøre det eller ej. Er Dansk Folkeparti klar over det?
Frank Jensen (S), 2002-02-28:
Dansk Folkeparti og ikke mindst Dansk Folkepartis ordfører i uddannelsespolitiske spørgsmål, fru Louise Frevert, var jo meget aktive, da det kom frem, at regeringen planlagde at skære ganske kraftigt på uddannelsesområdet, specielt på daghøjskoler og på folkeoplysningen.
Dansk Folkepartis ordfører var i stort set alle medier og sige, at det her ville Dansk Folkeparti ikke umiddelbart kunne bidrage til. Noget af det, som var bærende, var bl.a. det, som jeg har et citat om her fra Fagbladet, som er Specialarbejderforbundets blad, nr. 1. år 2002, hvor fru Louise Frevert siger: »Regeringen skal ikke bevidstløst skære daghøjskolerne væk bare for at spare.
Der skal først findes andre muligheder for de svage, der har behov for tilbud af denne karakter.«
Jeg vil gerne spørge fru Louise Frevert: Hvad er det for nogle alternativer, Dansk Folkeparti har fået til denne gruppe, der nu forventelig ikke kan komme på daghøjskole?
Eller er det bare sådan, at Dansk Folkeparti siger ét til medierne og gør noget andet, når man sidder og forhandler med regeringen?
Jeg tror desværre, det er det sidste, men det kan vi jo få afklaret her i dag.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-28:
Man kan opfatte ordene kompetencegivende uddannelse som noget, der giver en eksamen eller et papir, men ordet kompetence kan også være noget andet, som man får, men måske ikke får papir på, altså børn får forbåbentlig masser af kompetence i børnehaven.
Men hvis man bruger udtrykket kompetence om uddannelse, hvis det er alene det med eksamen, der tæller, så må det betyde, at folkehøjskolen ikke er kompetencegivende.
Man får altså ikke kompetence på folkehøjskolerne.
Det er noget med at bruge ordene på en sådan måde, at vi i hvert fald er enige om, hvad vi taler om.
Vores opfattelse er, at kompetence, uanset om man får papir eller ej på den, er noget, man får, hvis det i øvrigt er en ordentlig uddannelse, altså også på folkehøjskoler og tilsvarende selvfølgelig på den fri ungdomsuddannelse.
Louise Frevert (DF), 2002-02-28:
Det er jo en ret interessant diskussion, hvordan man bliver skubbet ud.
Men som helhed ja.
I den gruppe, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil taler om, er mange af dem marginaliserede unge, og dem er der nogle af, og det er også den lille svage restgruppe - jeg hader det ord restgruppe - vi taler om her, som jeg udmærket er bevidst om, og det har jeg fremhævet adskillige gange fra denne her talerstol.
Jeg har også opridset de tilbud, som jeg mener er helt relevante for denne lille gruppe at kunne gå ind i, så de får deres faglige kompetence.
Når man er ude og skal have et arbejde, eller man er under uddannelse i vores almindelige uddannelser, har man jo ikke et fag, der hedder personlig kompetence.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-28:
Udgangspunktet for denne her diskussion var, at fru Louise Frevert sagde, at man får tilpas mange sociale kompetencer i folkeskolen til, at det ikke er nødvendigt, at samfundet bruger tid på det senere hen.
Det hænger jo så ikke sammen med det, vi lige hørte fra talerstolen, hvor der bliver sagt, at hvis alle var lige, ville folkeskolen være nok, men at det er vi ikke.
Altså en erkendelse af, at nogle har færre sociale kompetencer end andre.
Det vil sige, at hvis vi skal konkludere på den sidste bid, som fru Louise Frevert siger heroppefra - det kan være, at det første var en fortalelse - vil fru Louise Frevert ikke være med til at gå ind og give den hjælp fra samfundets side, der skal til, for at de folk, som har færre sociale kompetencer, kan komme i gang med et uddannelsesforløb.
Jeg synes, det er meget, meget flot, at Dansk Folkeparti mange gange står som fortaler for dem, der bliver skubbet udenfor, og samtidig i den her situation erkender, at alle ikke er lige, at alle ikke har samme kompetencer, og i øvrigt er fløjtende ligeglade.
Louise Frevert (DF), 2002-02-28:
Det er jo en fuldstændig fordrejning af, hvad jeg lige har stået og sagt.
Det er jo fuldstændig at twiste tingene rundt 180 grader.
Det er det rene vås, for jeg har jo lige præcis påpeget, hvor man kan sætte ind.
Vi lukker jo ikke det hele, festen er jo ikke slut.
Der er stadig væk mulighed for, at de unge, som er marginaliserede, eller som vi kan kalde svage, har uddannelsestilbud.
Og dér vil de også gennem et uddannelsestilbud automatisk have fået de sociale kompetencer, som de ikke på nuværende tidspunkt har, når de går ud af et system.
Vi taler om en gruppe, som skal hjælpes, og det kan den også blive.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-28:
Jeg tror da gerne, at Det Konservative Folkeparti har gjort, hvad der kunne gøres, men det ændrer altså ikke ved, at prisen for handicappedes deltagelse i aftenskolekurser er fordoblet.
Er det ikke korrekt?
Og er det ikke sådan, at kommunerne, som nu har muligheden, som den konservative ordfører siger, i forbindelse med de kommende kommuneforhandlinger vil stå over for at få at vide: Hvis I vil have penge til forskellige ting, som regeringen prioriterer, må I sørge for at holde skatten i ro?
Det, alle har måttet betale i form af besparelser, hænger sammen med, at Venstre har dikteret et skattestop, og det må vi alle sammen lide under.
Nogle af os lider knap så meget, fordi vi er frit stillede, mens der desværre er andre, der må lide under det, og derfor kan man ikke få gennemført sine ting.
Vi synes indimellem, at det er synd for Det Konservative Folkeparti, at de er kommet i den situation, men det er Det Konservative Folkepartis problem.
Helle Sjelle (KF), 2002-02-28:
Dér skal man prioritere nogle ting, og der har vi altså prioriteret, at bl.a. vores sundhedssektor skulle have et løft.
For at gå ind i den konkrete sag: Vi synes, det er vigtigt, at der er en mulighed for, at de handicappede kan undgå at blive så hårdt ramt af besparelser, som man gør på resten af folkeoplysningsområdet.
Vi har gjort, hvad vi kunne, og man må så sige, at det er dertil, vi er nået.
Der er jo ikke noget, som forbyder den enkelte kommune at gå ind og f.eks. give ekstra støtte til mindre hold,
har jeg forstået, og det kan jo også være noget, som kommer handicappede til gode.
Det har jeg i hvert fald fået oplyst.
Hvad angår det med, at kommunerne kan yde op til en vis del, er det det samme, som der står i loven på nuværende tidspunkt, og jeg har da en forhåbning om, at kommunerne selvfølgelig vil tage det her alvorligt og sørge for, at vores lidt svagere medborgere også får et fornuftigt tilbud om folkeoplysning.
Frank Jensen (S), 2002-02-28:
Vi er da utrolig taknemlige for den indrømmelse, det er lykkedes at få i form af et ændringsforslag fra undervisningsministeren til folkeoplysningsloven
, sådan at de handicappede ikke kommer til at betale det seksdobbelte i forhold til, hvad de betaler i dag.
Det var jo det, der ville blive resultatet, hvis der ikke var kommet et ændringsforslag.
Men jeg synes, at fru Helle Sjelle bør sige her fra Folketingets talerstol - for der var lidt uklarhed, da vi drøftede det med Dansk Folkepartis ordfører - at realiteten i det her er, at de handicappede kommer til at betale en fordobling, altså 100 pct. ekstra i forhold til, hvad de betaler i dag, for at gå på et aftenskolekursus.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får det sagt her fra Folketingets talerstol.
Vi har altså fået bilag i Folketingets Uddannelsesudvalg, hvor man kun kan læse det sådan, at det fører til en fordobling af deltagerbetalingen for aftenskolekurser.
Det er det resultat, der er kommet ud af de anstrengelser, som både offentligheden og mange handicaporganisationer har bidraget til i form af foretræde for og bidrag til Folketingets Uddannelsesudvalg.
Jeg synes, fru Helle Sjelle skal sige det fra Folketingets talerstol: Hvad er så det endelige resultat blevet for de store handicapgrupper, der går på aftenskole?
Marianne Jelved (RV), 2002-02-28:
Vi har haft mange deputationer i Uddannelsesudvalget.
En af dem fortalte, at et hold med sent udviklede unge, der faktisk ikke havde andre muligheder, fik det, vi vil kalde uddannelse.
De betalte hver især 14.000 kr. for et år; nu skal de betale i hvert fald 28.000 kr.
Det er en meget, meget høj pris.
Og så står der i det ændringsforslag, som fru Helle
Sjelle henviser til: »Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at der ydes supplerende tilskud«
Det er ikke et »skal«, men et »kan«.
Er det virkelig tilfredsstillende?