runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Regeringen har med dette lovforslag taget initiativ til en egentlig præmiering af virksomheder, som tager ekstra elever.
Regeringen har vurderet praktikpladssituationen som så alvorlig, at den har fundet det nødvendigt at tage dette skridt for at få sat ekstra gang i antallet af praktikaftaler.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at præmieringsordninger ikke er Venstres første valg, når vi arbejder på at skabe flere praktikpladser, men vi hæfter os ved, at regeringen har fremsat et begavet forslag til præmiering, og så vil vi i Venstre faktisk støtte det ud fra devisen, at det er nødvendigt at gøre en ekstra indsats, for så vidt der er unge, som står i en situation, hvor deres muligheder er lukkede, og det kan jo være tilfældet i en situation, hvor vi endnu ikke har fået kørt de korte uddannelser godt i gang.
Derfor støtter vi forslaget.
Det er regeringens og også Venstres mål, at flere unge gennemfører en uddannelse i en virksomhed, og at antallet af praktikpladssøgende dermed nedbringes.
Vi mener imidlertid, at det er væsentligt at pege på, at de, der står i søgekøen, så langt fra er de samme unge mennesker hele tiden.
Størstedelen får inden for forholdsvis kort tid en praktikplads.
Vi har i Venstre sammen med Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti taget en række initiativer, som i sig selv har skabt 1.800 flere uddannelsesaftaler i 2004
end i 2003
Udviklingen af antallet af praktikpladser er derfor inde i en god gænge, men regeringen vurderer altså, at der er behov for at opjustere måltallene, og det gør man så i form af et praktikpladstilskud eller en præmieringsordning, som honorerer det, at en virksomhed f.eks. tager sin første elev, hvilket kan være forbundet med praktisk bøvl og måske også en tøven over for den opgave, det er at tage elever.
Det, der er særlig begavet ved dette lovforslag, er således, at man henvender sig til de virksomheder, der ikke har elever, og de virksomheder, som gør en ekstra indsats.
De tidligere beslutningsforslag fra Socialdemokraterne, som jeg har forholdt mig til her fra talerstolen, har rettet sig mod et generelt praktikpladstilskud, som ville udløse meget store AER-betalinger, hvor man samtidig kom til at betale for en lang række elever, der alligevel ville være i praktik.
Derfor er denne præmieringsordning en del M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4598 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM bedre, og vi finder, at det, at man kan sætte måltallet op for antallet af elever, i sig selv begrunder, at vi kan støtte forslaget.
Helt kort går forslaget ud på, at der kommer et engangsbeløb til de virksomheder, som tager en ekstra elev, på 20.000 kr. det første år, hvor eleven er i virksomheden.
Vi håber således, at der er nogle af de hvilende praktikpladser eller næsten sovende praktikpladser, som vi herigennem kan aktivere.
Vi ser frem til, at regeringen med dette yderligere tiltag vil nå de meget flotte måltal, som jo bryder med års tilbagegang i praktikpladsantallet, og derfor støtter vi forslaget.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Jeg skal meget kortfattet redegøre for tre forhold, som jeg synes man skal være opmærksom på, og to af dem refererer til ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet.
Det første er omkring småbrug af abonnementer, hvor vi foreslår, at man skal opretholde den ordning og den mulighed.
Det gør vi ikke mindst inspireret af hr. Jørn Dohrmanns indlæg under førstebehandlingen, hvor han lagde meget vægt på, hvor god og fornuftig en ordning det var, og hvor vigtigt det var at bevare den.
Hvis man læser Dansk Folkepartis betænkningsbidrag, vil man da også sige, at det er noget overraskende, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for vores forslag, eftersom de også der argumenterer for, dels at det er fornuftigt, dels at det ikke strider mod EU-reglerne.
Men så når de til sidst frem til, at de alligevel ikke støtter det.
Og selv om det er sent, synes jeg ærlig talt, at Dansk Folkeparti skylder os et svar på, hvorfor de stemmer imod et forslag, som er fuldstændig identisk med de synspunkter, de har fremført tidligere under førstebehandlingen.
Det andet handler om den såkaldte teknologineutralitet.
For det er jo problemet med det forslag, der ligger her, at det formentlig stort set er forældet, inden det er vedtaget.
Det skal forstås på den måde, at de bindingsperioder, man lægger ned, i forhold til en række former for telekommunikation ikke kommer til at gælde.
Det er selvfølgelig et argument, men jeg synes på den anden side, at det virker besynderligt, at nogle former for telekommunikation ikke skal være belagt med det her.
Jeg har lidt den opfattelse, at når man vælger ikke at lave et teknologineutralt forslag nu, er det, fordi man synes, det er meget godt, at det her bliver forældet med jævne mellemrum, for så har man nemlig mulighed for forholdsvis diskret, når den rette tid kommer, at ophæve enhver form for regulering af markedet.
Det tror jeg sådan set de fleste er enige med mig i tiden ikke er inde til, og jeg tror heller ikke, at den bliver det foreløbig.
Men jeg kan ikke se anden forklaring på, hvorfor man ikke har lavet det teknologineutralt.
Det sidste problem, som jeg vil fremhæve, er jo, at der også er det problem i lovgivningen, at man i forhold til bindingsperioder kun omfatter abonnement og SIM-kort, men at man ikke forhindrer nogen indirekte bindingsformer i f.eks. låne- og lejeaftaler.
Det synes jeg også er en svaghed ved loven.
De to af tingene har vi stillet ændringsforslag til, og jeg har ikke hørt nogen rigtig gode argumenter for at stemme imod dem.
Derfor har jeg stadig et lille håb om, at der i hvert fald er flere end Enhedslisten, der vil stemme for.
Det skulle så være mine bemærkninger i den her omgang.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 3 stemte for, 103 imod.
Ændringsforslag nr. 2, 3 og 5 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes, idet 3 stemte for, 102 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jeg vil gerne gentage, at jeg har fuld tiltro til, at kommunerne vil forstå at leve op til det ansvar, som vi pålægger dem.
Det er rigtigt, at der sket meget godt i det tidsrum, hvor amterne har haft ansvaret for det her område, men omvendt har der også været store problemer.
Alt for mange har oplevet, at de har været kastebold mellem forskellige myndigheder – amterne og kommunerne.
Evalueringsinstituttet har i 2003 anbefalet, at man samlede myndighedsansvaret.
Jeg kan forstå, at hr. Carsten Hansen mener, at hvis vi bare havde valgt at samle myndighedsansvaret i regionerne, havde vi haft løsningen på alverdens problemer.
Det er vi ikke enige i.
Vi mener, at kommunerne er det rigtige sted at samle ansvaret.
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-14:
Det er mit indtryk, at Venstres ordfører tilhører noget af det, nogle af os betegner som det gamle Venstre, der stadig væk har en vis kontakt med den liberale åre, og det lød, som om den konservative ordfører havde fået den tale, der burde være holdt af Venstres ordfører.
Den her meget, meget, meget, meget store tillid til kommunerne forekommer ret uvant for en konservativ.
De Konservative plejer i meget videre udstrækning at skære igennem og sige: Nej, der må være noget, der er centralt reguleret; nej, der må være nationale standarder; nej, der må være noget, som vi sørger for bliver håndteret på et niveau, der rækker ud over det lokale.
Derfor forstår jeg ikke helt, hvad der har gjort, at man fra konservativ side er gået med til det her.
Jeg forstår heller ikke, hvilke kriterier man har lagt til grund, når man har skilt institutionerne ad mellem dem, der skulle være kommunale, og dem, der ikke skulle være kommunale.
For når vi lytter til ordføreren, kunne vi tro, at der var meget, der håndteredes regionalt.
Det er vel omkring 10 pct. alt i alt.
Hvorfor skal de være på det regionale niveau, når der er så mange ting, der kan håndteres i de kommuner, man har meget, meget stor tillid til?
Det må jo have gjort indtryk blandt de mange deputationer, vi har haft, som siger, at der skal mellem 80.000 og 100.000 indbyggere til at sikre en skole til autister.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jeg kan forstå, at den radikale ordfører mener, at det er uvant, at vi i Det Konservative Folkeparti har tiltro til, at kommunerne kan varetage en lang række af opgaver.
Det har vi stor tiltro til: De varetager ansvaret for folkeskolen.
Man kan selvfølgelig diskutere, hvor godt det er gået, men vi har stor tiltro til, at kommunerne kan løse en lang række opgaver, og det har de gjort godt hidtil, og det kan de også gøre i fremtiden.
Vi tror fortsat på, at når det handler om specialundervisning, er det det rigtige sted, vi samler det nu.
Det er rigtigt, at der har været en sondering mellem, om der skal være nogle regionale tilM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4589 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM bud, nemlig det, som dækker landsdels- og landsdækkende tilbud.
Der er vi enige i den definition, der har været, at hvis det er nogle tilbud, som går over regionerne, hvor man servicerer helt op til tre, fire eller fem regioner, så er det acceptabelt, at vi siger, at det er et landsdelsdækkende tilbud eller et landsdækkende tilbud.
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-14:
en ret sen, synes jeg efterhånden, tirsdag aften, nemlig at kommunerne efter konservativ opfattelse driver folkeskolen på udmærket vis.
Det synes jeg alligevel er sjældent at høre, men det vil jeg tage til efterretning og lægge mig på sinde til andre debatter.
Jeg synes stadig væk, det er mærkeligt, at de kommuner, man har meget stor tillid til, alligevel ikke kan få lov til at drive det, der er landsdelsdækkende.
Det hænger ikke rigtig sammen.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Det er vi ikke enige i.
Det er rigtigt, at der har været utrolig mange deputationer i udvalget vedrørende det her lovforslag, og det synes jeg er godt.
Der har været mange spørgsmål, vi har fået mange svar fra ministeriet, og vi har faktisk haft en både god, grundig og konstruktiv udvalgsbehandling.
Vi har lyttet meget til deputationerne.
Vi har også været inde i de konkrete tilfælde og spurgt i ministeriet, spurgt fagfolk på f.eks. autismeområdet, om der har været grund til, at vi ændrer vores definition af, om det kunne være et kommunalt ansvar, eller det skulle gå ind under definitionen lands- eller landsdelsdækkende.
De skillelinjer, der er trukket, er vi selvfølgelig enige i.
Det er meningen, at de regionale udviklingsråd løbende skal følge udviklingen på det her område.
Det kan jo godt være, at vi på en enkelt institution simpelt hen har lavet en fejlfortolkning og har sagt, at det måske skulle have ligget i kommunerne i stedet for i regionerne.
Vi vil da ikke afvise, at der kan justeres undervejs, men det snit, der er lagt her og nu, mellem hvad kommunerne skal have ansvaret for, og hvad regionerne skal have ansvaret for, er vi tilfredse med.
Ole Stavad (S), 2005-06-14:
Jeg synes, det er lidt trættende, at vi tilbagevendende skal have diskussionen om, hvem der har tillid til kommunerne.
Det er jo ikke det, vi diskuterer her.
Det er spørgsmålet om, hvorvidt en opgave er egnet til at lægge i en kommune ned f.eks. 22.000 indbyggere, hvis underlaget måske skal være 100.000 eller 150.000, for at det hænger sammen.
Men jeg vil godt vende tilbage til det spørgsmål, som hr. Carsten Hansen stillede, hvor jeg synes, at man talte forbi hinanden.
Det, vi ikke forstår, er, at man nu flytter alt, hvad der måtte være af ungdomsuddannelser og uddannelser i øvrigt i de nuværende amter, til staten.
Den eneste ungdomsuddannelse, som man flytter fra regionerne til kommunerne, er for de udviklingshæmmede, og man flytter den til de kommuner, som slet ikke har uddannelsesinstitutioner til unge.
Det ved jeg har skabt meget, meget stor bekymring rundtomkring, og jeg kan ikke finde en begrundelse for det.
Der vil det vel være muligt for fru Carina Christensen at give et svar: Hvad er den dybere klogskab, der ligger bag den beslutning?
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jeg synes faktisk, at det er en meget relevant problemstilling, hr. Ole Stavad rejser, for vi har netop haft repræsentanter fra LIV, tror jeg, der var inde og fortælle om det manglende ungM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4590
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM domsuddannelsestilbud til de udviklingshæmmede.
Jeg tror sådan set, at det er et problem, som alle politiske partier er meget enige om eksisterer.
Jeg tror også, at vi er interesserede i at finde en løsning på det på sigt.
Problemet var der også i efteråret og sidste år, og det var der formentlig også, da hr. Ole Stavads parti selv sad i regering.
Men det er, som om det aldrig er kommet rigtig op til overfladen og har fået en god og grundig behandling.
Det er rigtigt, at vi her og nu har sagt, at kommunerne skal have ansvaret for det her uddannelsestilbud til de udviklingshæmmede.
Jeg synes måske, at det er et godt sted at lægge det, fordi vi i forvejen lægger den vidtgående specialundervisning her.
De har i forvejen ansvaret for folkeskolen, og de har dermed også ansvaret for specialundervisningen.
På den måde kan man sige, at det hænger meget godt sammen.
Men jeg vil gerne tilkendegive her fra talerstolen, at vi er indstillet på at lave en grundig behandling af, hvor det egentlig ligger bedst i fremtiden, og hvordan vi kan hjælpe de her unge udviklingshæmmede bedst muligt, for det er ikke godt nok, som det er i dag.
Ganske kort: Der er en helt særlig årsag til, at vi ikke har taget den her ungdomsuddannelse med over i staten, for problemet er jo, at der faktisk ikke rigtig er noget tilbud til de her unge udviklingshæmmede i dag.
Det er det, vi har hørt fra deputationerne, og det er det, de ønsker vi skaber i fremtiden.
Og ja, indtil videre er opgaven lagt i kommunerne.
Jeg synes, at det er et godt sted at lægge den, fordi vi i forvejen lægger specialundervisning i kommunerne med det her lovforslag.
Men vi er indstillet på at gå meget konstruktivt ind i et videre forhandlingsforløb om at sikre en bedre løsning end den, vi har i dag.
Ole Stavad (S), 2005-06-14:
Her synes jeg godt, at jeg vil takke for den åbenhed, der bliver signaleret.
Jeg tror, at vi er helt enige i at følge den gruppe, der ikke rigtig har haft nogen rettigheder hverken tidligere eller nu, og som heller ikke rigtig får det i denne lovgivning.
Men det, der bare er helt uforståeligt, er, at man i den her lovgivning flytter al ungdomsuddannelse og uddannelse i øvrigt, der ligger i de nuværende amter, til staten, men at man flytter nøjagtig den her opgave til kommunerne.
Det, jeg hører fru Carina Christensen sige, er, at selv om man måske ikke er indstillet på og mener, man kan nå at gøre noget ved det her og nu og frem til vedtagelsen senere på ugen, så ligger der et tilsagn fra Det Konservative Folkeparti om – det vil være herligt, hvis ministeren måske efterfølgende vil bekræfte det – at her er en sag, som man er parat til, at vi i fællesskab diskuterer videre for at finde en løsning, så der også bliver nogle bedre løsninger og nogle flere rettigheder til den gruppe.
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Jo, det gælder alle virksomheder, som øger antallet målt på de forudgående 3 år.
Det er fuldstændig korrekt.
Men der, hvor jeg ser en særlig betydning af forslaget, er altså i forhold til virksomheder, som skal overkomme det forholdsvis store bureaukrati, der er ved at tage en ny elev.
Så det her lovforslag er altså ikke udtryk for, at regeringen har givet op, eller at Venstre har givet op.
Det er tværtimod udtryk for, at vi har opjusteret måltallene i forhold til, da vi lavede reformen, den såkaldte fase 2.
Det er jo også udtryk for, at jeg i hvert fald har kunnet se, at de korte uddannelser tager lidt længere tid at løbe i gang, end vi måske havde håbet på.
Så vil jeg også godt lige afslutningsvis sige om de tidligere beslutningsforslag, at ideologier jo er godt og principielle overvejelser er gode, men antallet af kroner og øre har altså også en betydning.
Der adskiller det her lovforslag sig også fra tidligere beslutningsforslag på den måde, at hvis man skulle give et generelt praktikpladstilskud, så var vi oppe i milliardklassen; her holder vi os dog i millionklassen.
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-14:
Det er korrekt opfattet af Venstres ordfører, at Socialdemokratiet roser det her forslag.
Sådan bør det også være, når der er et fremskridt.
Regeringen skal bestemt ikke have utak for, at den fremsætter det her lovforslag.
Det, jeg tænker på, er jo, hvornår næste skridt kommer.
Man afskaffede skolepraktikken, man har sagt nej til at genindføre skolepraktikken, og man har også sagt nej til en tilskudsordning.
Det næste spørgsmål er her: Hvornår kommer det næste ryk?
Kommer det til efteråret med at indføre skolepraktikken, hvis det her viser sig ikke at være tilstrækkeligt?
Det skal Venstre ikke nogen skrupler over at overveje her i løbet af sommeren, for det er jo da langt bedre, at eleverne får en uddannelse, end at de bare går på kontanthjælp.
Ministeren var jo så flink at oplyse i det sidste samråd, at det kun var 2-4 pct. af de her elever, som var i skolepraktik, der kørte hele forløbet igennem.
Det er jo faktisk ret gratis at garantere skolepraktikken, for man når at lave restlæreforløb for resten.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4600
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-14:
Jeg er sådan set enig i, at det er et retvisende referat af nogle af de diskussioner, vi har haft i salen om hele spørgsmålet om forliget.
Jeg oplever ikke, at vi har en afmægtig holdning til det, men jeg oplever, at vi har en nuanceret holdning til det.
Det er sjældent, man kan gribe De Radikale i at være sådan fuldstændig skråsikre på, at vi har fundet den eneste løsning på at løse et kompliceret problem.
Tværtimod synes Det Radikale Venstre, at den opgave, som jeg tror vi deler optagetheden af, nemlig at sørge for, at der er så mange praktikpladser som muligt og på en sådan måde, at den unge faktisk kan vælge imellem forskellige typer af praktikpladser, er en kompliceret opgave, som måske i højere grad kræver, at man samarbejder om at løse den, end at man straffer nogle og belønner nogle andre i et game, hvor det kan være meget svært at vurdere, hvorvidt det i virkeligheden giver den stabilitet i antallet af praktikpladser, som der er brug for.
For stabilitet i de her praktikpladser er også er en del af den kvalitet, der bliver, fordi der så er uddannelsesansvarlige på den enkelte virksomhed, som er drevet af det at være uddannelsesansvarlig.
De kampagner, som bl.a. de faglige organisationer har ført på nogle områder, har jo også vist sig at være effektive.
Måske skulle man stole lidt mere på fagligheden end på præmieringsordninger.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-14:
Hvis vi er enige om, at der er en notorisk mangel på praktikpladser, hvis Det Radikale Venstre ikke mener, at det her forslag er en del af en løsning, og hvis Det Radikale Venstre, hvilket jeg heller ikke har forstået, ikke vil genindføre skolepraktikken på det niveau, som den havde før, kunne jeg tænke mig at vide
: Hvad er så Det Radikale Venstres bud på at få nye og flere praktikpladser på kort sigt så vel som på lang sigt, sådan at så mange unge ikke kommer til at falde ud af uddannelsen på grund af mangel på praktikpladser?
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-14:
Først vil jeg fremhæve det, som var konklusionen på mit indlæg, nemlig at vi i respekt for forliget undlader at stemme, fordi vi gerne vil markere, at vi må give det en chance, når den faglige vurdering af det at lave en præmieringsordning åbenbart har ændret sig, sådan at man nu tror på, at det kan give en markant stigning af niveauet for antallet af praktikpladser.
Det andet er, at vi jo kan se, at statsministeren prioriterer endog særdeles mange arbejdsdage på at være sammen med spidser inden for erhvervslivet og andre steder.
Det kunne være, at han kunne have en egentlig direkte, måske knap så kammeratlig samtale om, hvem der løfter hvilket ansvar i det her forhold.
For jeg læser da meget tydeligt det her forslag som et signal om, at der skal løftes, hvis man vil være med i det her.
Det synes jeg måske man skulle have gjort på en anden måde i stedet for på den her måde, hvor det ser ud, som om, synes jeg, man må krybe til korset med holdninger, som man ikke tidligere har haft, og med metoder, som man ikke tidligere har brugt, fordi man gerne vil sende et klokkeklart signal til arbejdsgivere og til industri, privat så vel som offentlig, om, at der her løftes i fællesskab.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-14:
Det er blevet sagt, at det går fremad, og
Men er det udtryk for, at man reelt siger: Vi har en stor mangel på praktikpladser, og vi ved ikke rigtig, hvad vi kan gøre ved det?
Her havde man f.eks. i skolepraktikordningen et helt konkret redskab til at samle dem op, som rent faktisk i dag står og mangler praktikpladser?
Det er jo egentlig fantastisk, at selv Bertel Haarder nu ikke længere kan benægte virkeligheden.
Regeringens, Dansk Folkepartis og De Radikales slagtning af skolepraktikken har været en fiasko.
Hundredvis af unge falder fra erhvervsuddannelserne, fordi de ikke kan få praktikplads.
De seneste tal, fra f.eks. Aarhus tekniske Skole, viser, at 55 pct., altså over halvdelen af eleverne, falder fra på grund af de manglende praktikpladser.
Alligevel har det ikke været nok til at få undervisningsministeren til at erkende, at den er gal.
Gang på gang har ministeren, uanset om det har været en minister ved navn Tørnæs eller ved navn Haarder, stillet sig op og fortalt, hvor godt det gik.
Eleverne har demonstreret og protesteret, har gjort opmærksom på den virkelighed, de oplever, hvor der ikke er praktikpladser nok.
Men nu går den så ikke længere.
Virkeligheden er trængt ind på forligspartierne, på regeringen, på De Radikale, på Dansk Folkeparti og også på undervisningsministeren.
Derfor kommer der nu det her forslag om en ekstra præmie til arbejdsgiverne for at etablere flere praktikpladser.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4606 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM Desværre må man sige, at det godt nok er et lille skridt, men et for lille skridt.
Der er stadig behov for, at skolepraktikken genindføres med det samme for at samle op på de mange, der er faldet ud af uddannelsessystemet i det seneste halve år.
Og der er behov for, at det offentlige omgående opretter langt flere praktikpladser, samtidig med at det offentlige også skal stille krav om oprettelse af praktikpladser hos alle de private, der udfører opgaver eller handler med det offentlige.
Jeg vil egentlig godt have uddybet, hvordan ministeren når frem til, at lige præcis det her forslag med den her præmieringsordning får lige præcis det antal pladser, der mangler, til at komme frem.
Det kan sagtens ske gennem skriftlige svar i Uddannelsesudvalget.
Men trods alt og trods de her indvendinger så dog et stort tillykke til eleverne på de tekniske skoler.
Det er nu langt om længe lykkedes for dem at få regeringen til at reagere på deres krav om praktikpladser.
Nu gælder det om at holde dampen oppe.
Regeringen, De Radikale og Dansk Folkeparti skal ikke slippe af sted med kun dette lille skridt.
Problemet skal løses for alle de unge, der står uden mulighed for at gennemføre deres uddannelse.
Selv om forslaget kommer meget sent, og selv om forslaget indeholder ganske lidt, er det trods alt en forbedring og et lille skridt fremad, og derfor kan Enhedslisten trods alt støtte forslaget.