runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Man kan naturligvis diskutere den tekniske udformning af de her regler.
Enhedslisten har ikke været med til at lave nogen kommuneaftale, men det er ganske indlysende, at Enhedslisten støtter alle bestræbelser på at skaffe boliger til såvel danskere som flygtninge, og derfor er vi naturligvis også indstillet på at være med til at yde bistand til, at det økonomisk kan lade sig gøre.
Det er jeg fuldstændig enig i, at det er forstemmende at iagttage.
Man kunne jo håbe, at en opfordring til Dansk Folkeparti om, at vi i fællesskab kunne være med til at sikre, at der blev bygget nogle flere boliger, ville give et resultat.
Det kunne man ønske sig at det ville, men jeg er bange for, at det nok ikke fører nogen steder hen, for hvad ville der ske, hvis der var boliger nok i det her land?
Ja, så ville der ske det, at Dansk Folkeparti fuldstændig ville miste sin mulighed for at føre den agitation mod flygtninge, som partiet i øjeblikket forsøger, baseret på den almindelige bolignød.
Også derfor er det utrolig vigtigt at få bolignøden væk, men det er en stor principiel debat.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-01-22:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis vi ikke havde haft alle de flygtninge og indvandrere her i Danmark, som vi har på nuværende tidspunkt, så havde vi ikke stået med den boligmangel, vi har i dag.
Når man forsøger at sige, at Dansk Folkeparti slår plat af de hjemløse, så er der noget, man tager helt fejl af, for det er selvfølgelig her, vi ønsker at støtte op om, hvad det kan være af boliger.
Margrethe Vestager (RV), 2002-01-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen som ordfører
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Jeg vil gerne takke for det sidste spørgsmål, som er meget præcist.
Det er jo sådan, at årsagen til, at vi har bolignød her i Danmark, er, at vi i en længere periode har forsømt at få bygget de boliger, som er nødvendige.
Og så har vi heller ikke været i stand til at skabe den tilstrækkelige bevægelse på boligmarkedet.
Det er problemer, som på intet tidspunkt har haft noget som helst med flygtningesituationen at gøre.
Det har det ikke.
Vi bygger for lidt, og det skal der gøres noget ved.
Men Dansk Folkeparti forsøger altid at fremstille det, som om vi står i en situation, hvor det alene er flygtninge, der skal have boliger.
Vi skal bygge nogle flere boliger, og jeg ønsker at få et svar fra Dansk Folkeparti på det enkle spørgsmål, om Dansk Folkeparti sammen med os andre vil være med til at føre en boligpolitik, som fører til, at vi får bygget så mange boliger, at der bliver boliger nok til både danskere og flygtninge.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-01-22:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige: Det er ikke kun flygtningepolitikken, vi taler om.
Det er jo flygtninge, som bliver gjort til indvandrere og dermed optager vore boliger her i landet.
Hvis vi ikke havde haft al den indvandring og familiesammenføring, så havde vi ikke haft nogen boligmangel her i landet.
Jeg kan så samtidig sige, at vi selvfølgelig vil være med til at skabe, hvad vi kan skabe af boliger for vores hjemløse.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Jamen det synes jeg er et interessant svar, for jeg går ud fra, at vi er enige om, at alle, som lovligt opholder sig her i Danmark, skal sikres en bolig.
Det vil jeg godt spørge om Dansk Folkeparti ikke er enig i. Så forstår jeg svaret sådan, at man i virkeligheden er enig i, at vi skal føre en boligpolitik, som sikrer boliger til alle, som har lovligt ophold her i landet, uanset om Dansk Folkeparti synes, at de burde have lovligt ophold eller ej, for det er jo en anden sag. Hvis Dansk Folkeparti er enig i det, så må Dansk Folkeparti også være med til sammen med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten at gennemføre en boligpolitik, som sikrer boliger til alle.
Er man enig i det?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-01-22:
Jamen det ser ud til, at det kan gå lidt frem og tilbage.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige: Selvfølgelig skal alle, der har ophold i Danmark, have en bolig at bo i, for vi har ikke behov for slum, og det vil vi ikke acceptere i Dansk Folkeparti, men vi mener, at vores hjemløse er dem, der står først i køen.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-22:
Når man sidder og lytter til den her debat, så lyder det, som om der er nogle og ikke mindst ordføreren fra Dansk Folkeparti, der har glemt, at vi rent faktisk i et par år har haft en pulje, som netop skulle tilgodese byggeri til hjemløse.
Den havde den smukke betegnelse »Skæve huse til skæve eksistenser«.
Det, jeg godt vil spørge hr. Keld Albrechtsen om, er, om man er enig i fra Enhedslisten side, at det er utrolig ærgerligt, at der ikke i kommunerne har været større interesse i at trække på den pulje, som rent faktisk har stået til rådighed, og hvor man for relativt billige penge har haft mulighed for netop at indfri de ønsker, som vi vel alle sammen har, om, at også de mennesker skal have en ordentlig bolig.
Kan hr. Keld Albrechtsen bekræfte, at det er lidt ærgerligt, at der ikke har været det træk, og at vi faktisk har været inde adskillige gange og diskutere, hvordan vi kan få kommunerne til at trække på den pulje?
Anders Stenild (KF), 2002-01-22:
Lovforslaget fremsættes som bekendt som følge af kommuneaftalen for 2002 og omhandler, at staten påtager sig et eventuelt lejetab i forbindelse med udlejning af kommunalt ejet bolig til flygtninge.
Lovforslaget er en udmøntning af aftalen med kommunerne for år 2002, og lovforslaget har ingen økonomiske konsekvenser for hverken stat eller kommuner, så derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Det kan jeg bekræfte.
Derfor er det også sådan, at hvis der er alvor i de meldinger, som Dansk Folkeparti kommer med, om, at der nu skal sikres boliger til de hjemløse, så synes jeg, det er helt oplagt, at de partier, som ikke er medlemmer af regeringen, tager Dansk Folkeparti på ordet og f.eks. er med til at sikre, at der også under den nuværende regering afsættes 200 mio. kr., som kan være med til at sikre byggeriet til de hjemløse, og at der laves regler, der gør, at kommunerne rent faktisk får bygget de boliger.
Så jeg synes da, at der kan være en idé i, at vi simpelt hen afprøver Dansk Folkepartis vilje til at bygge til de hjemløse.
Jeg synes, at det snart er på tide, at Dansk Folkeparti kommer til at påtage sig et ansvar for at sikre de hjemløse en bolig, i stedet for at vi hele tiden skal høre på alle partiets floskler.
Morten Homann (SF), 2002-01-22:
Jeg synes, det er ved at udvikle sig til en spændende debat.
Jeg kan forestille mig, at vi kan få mange gode diskussioner om, hvordan vi udmønter det her nye flertal, der er opstået, hvordan vi får sikret boliger til hjemløse, hvordan vi får sikret, at der kommer gang i det almene boligbyggeri, og hvordan vi får bygget på en sådan måde, at folk har nogle valgmuligheder, når de skal ud og vælge bolig, så det ikke bare er sådan, som det er blevet lagt op til, at folk får indskrænket valgmulighederne, når den nye regering lægger op til, at der bare skal sælges ud af de i forvejen for få lejeboliger.
Det lægger op til en spændende debat.
Når det så er sagt, så synes jeg, at forslaget, der ligger på bordet, er helt fornuftigt.
Man får ved udmøntningen af kommuneaftalerne en refusionsordning for de boliger, som stilles til rådighed for flygtninge, og det kan SF støtte fuldt og helt.
Tove Videbæk (KRF), 2002-01-22:
Lovforslag nr. L 43 er en udmøntning af kommuneaftalerne for 2002.
Nogle kommuner har jo en boligsammensætning, der gør det vanskeligt at finde egnede boliger på det lokale lejemarked, og for disse kommuner kan det være relevant at købe boliger, der kan udlejes til flygtninge.
Staten vil ifølge dette forslag gå ind og refundere den udgift, som kommunerne får, ved at et hus eventuelt står tomt i et stykke tid.
Det er helt fair og helt i tråd med de initiativer, som vi mener bør tages på dette område, og i øvrigt helt i tråd med en tilsvarende ordning, der allerede findes vedrørende lejeboliger.
Naturligvis skal vi hjælpe kommunerne, så de får lettere ved at skaffe de nødvendige boliger til flygtninge.
Dette forslag ligger helt i tråd med Kristeligt Folkepartis tanker på dette område.
Jeg må også her tilføje, at Kristeligt Folkeparti tager skarpt afstand fra Dansk Folkepartis ordførers udtalelser vedrørende dette.
Naturligvis skal de ældre og hjemløse og alle andre grupper i det danske samfund have boliger, og derfor er det jo netop, at der p.t. er turbo på byggeriet i Danmark på alle måder, både af andels- og andre boliger.
Kristeligt Folkeparti kan støtte det her forslag.
Hans Andersen (V), 2002-01-22:
Der har endnu ikke været nogen anmeldelse af loven i de danske amter, så det er desværre ikke muligt at bedømme selve ideen om tilbageholdelse i behandling af stofmisbrugere ud fra konkrete erfaringer.
Men hvordan går det generelt med behandling af stofmisbrugere?
Umiddelbart er det ikke særlig opløftende.
Vi har desværre ikke fundet de rigtige løsninger endnu, så fra Venstres side lægger vi stor vægt på det enkelte menneskes valgfrihed.
Det kan godt nok lyde lidt paradoksalt at tale om valgfrihed i forbindelse med tilbageholdelse af stofmisbrugere i behandling, men vi mener netop, at vi støtter den enkelte stofmisbrugers valgfrihed ved at lade dette tilbud indgå som et i en række af tilbud.
Det skal ikke være systemet, der siger nej til behandlingsmuligheden, og dermed forhindrer stofmisbrugeren i at vælge.
Det er den enkelte misbrugers rettighed, og vi skal i højere grad have respekt for dette valg.
I Venstre er vi helt enige i, at frivillighed og motivation skal være de bærende principper i forbindelse med behandling af stofmisbrug.
Derfor er det også vigtigt, at ethvert behandlingstilbud, som tager udgangspunkt i denne lov, skal være et reelt frivilligt tilbud.
Der må ikke udøves pres eller tvang i selve accepten af behandlingstilbuddet.
Tilbageholdelsesmuligheden kan til gengæld være en støtte for den enkelte stofmisbruger i særlig hårde perioder.
Det kan eksempelvis være gravide stofmisbrugere, der for alt i verden ønsker at føde et barn uden abstinenser og varige skader.
Udgangspunktet for Venstre er derfor, om vi på forhånd skal fravælge et tilbud, eller om vi ikke hellere skal lade mulighederne være mange.
Venstre støtter forslaget om at gøre denne lov permanent, men vi kunne godt tænke os en lidt nærmere belysning af årsagerne til, at dette tilbud ikke har været benyttet hidtil.
Karen J. Klint (S), 2002-01-22:
Den socialdemokratiske gruppe kan stemme for ministerens forslag.
Det kan vi gøre ihukommende den debat, der var her i Folketingssalen den 12. januar 2000, hvor der både blev talt for og imod bevarelsen af muligheden for at tilbageholde i en behandling.
Jeg har noteret mig, at Narkotikarådet ikke kan anbefale
en videreførelse af loven, så selv om vi ikke i dag som gruppe følger Narkotikarådets udtalelse, vil jeg gerne understrege, at det ikke har som konsekvens, at vi synes, det er en god idé, at regeringen har besluttet at nedlægge netop Narkotikarådet, ej heller nedlæggelsen af Narkofølgegruppen kan vi støtte.
Det er yderst vigtigt, at vi politikere samtidig har en aktiv og direkte dialog med både fagfolk, repræsentanter for Kommunernes Landsforening, Amtsrådsforeningen og ministerium, og at det sker med politikere på tværs af partierne, så vi ikke kun har denne rådgivning hver for sig.
Pia Kristensen (DF), 2002-01-22:
Dansk Folkeparti støtter ophævelsen af revisionsbestemmelsen, som medfører en permanentgørelse af den gældende retstilstand, for vi er enige med socialministeren i, at det vil være hensigtsmæssigt at kunne lade tilbageholdelsesadgang indgå som en del af det samlede udbud af behandlingsmuligheder.
Vi mener, det er et rimeligt indgreb over for misbrugeren, for her må vi altså først og fremmest tænke på det ufødte barns tarv.
Det er en forfærdelig situation, at en misbruger bliver gravid og derved udsætter fosteret for ganske betydelige risici, der med stor sandsynlighed skader barnet for livstid.
Vi ved godt, at direkte tvang ikke kan praktiseres inden
for den gældende lov, da den er baseret på frivillighed.
Men vi vil opfordre amterne til at anvende loven og bruge tilbageholdelseselementet som støtte i motivationsarbejdet. Mange narkomaner er så syge og langt ude i et misbrug, at de derfor ikke kan tage ansvar for deres eget liv.
I de tilfælde må andre gå ind og tage over, og tilbageholdelseselementet er måske den bedste løsning for netop disse personer.
Det er en samfundsopgave at sørge for behandlingsmuligheder for narkotikaafhængige, og Dansk Folkeparti er enig i, at behandlingstilbuddene skal være så varierede som muligt.
De mennesker, der ønsker at komme ud af et misbrug, skal have muligheden for at vende tilbage til et normalt liv.
Forudsætningen er selvfølgelig, at der er afvænningspladser nok.
Det er der ikke på nuværende tidspunkt.
Her må man sige, at vi halter bagud.
Men det kan der selvfølgelig ændres på. Dansk Folkeparti mener, det er vigtigt med en åben debat omkring misbrug, når det drejer sig om forebyggelse - her tænker jeg på oplysningskampagner på landets folkeskoler - om afvænningsmetoder og sidst, men ikke mindst om efterbehandling og opfølgning.
Der skal støttes op om de mennesker, der er afvænnet, med terapi, uddannelse, job og ordentlige boligforhold.
Det nytter intet, at man afvænner dem og så sender misbrugerne tilbage i miljøet igen.
Så er alt spildt.
Narkotikamisbrug er et samfundsproblem, som vi er nødt til at forholde os til.
Narkotikaforbrydelser er kendetegnet ved meget stor skrupelløshed fra de kriminelles side og uoprettelige skadevirkninger for ofrene og samfundet.
Derfor mener jeg også, det er relevant her til sidst at sige, at Dansk Folkeparti ønsker at styrke narkotikabekæmpelsen meget væsentligt - både den politimæssige indsats og ligeledes en skærpelse af straffeloven.
Sagt med andre ord så må salg af narkotika ganske enkelt bringes til ophør.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-01-22:
Det Konservative Folkeparti kan støtte ministerens lovforslag.
Vi mener, det er vigtigt, at narkotikabehandling har så bred en vifte af muligheder som overhovedet muligt, så mulighederne for afvænningen tilpasses den enkeltes behov.
I den her omtalte ordning er der godt nok tale om tvang, og der er tale om tilbageholdelse, men det sker på frivillig vis, hvor afvænneren selv får mulighed for at få den støtte, der kan ligge i at bede andre om at holde én tilbage.
Essensen er jo netop her, at man som individ ønsker denne her afvænning, og at man på forhånd går ind og siger, at nu vil man det gerne.
Hvis man så kan nå til den erkendelse, at når man har haft nogle dage uden stoffer, så gør det ondt, og det gør det både fysisk og psykisk,
skal man også have muligheden for at blive holdt tilbage i den situation. Der er i denne her ordning en stor grad af frivillighed og stor grad af at lade den enkelte gå ind i løsningen, at det ikke er en tvang fra samfundets side, det er en frivillig påtaget tvang.
Derfor mener vi, at der ingen problemer er for borgerens frihedsrettigheder, og vi mener, det er et godt behandlingstilbud, som skal supplere de yderligere tilbud.
Jeg kan tilslutte mig opfordringerne til at undersøge, hvorfor amterne ikke bruger det mere, og samtidig herfra opfordre amterne til at huske at tilbyde denne mulighed til narkomaner.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-01-22:
Igen står vi med et af den tidligere regerings lovforslag, som fru Lissa Mathiasen også var inde på.
Ja, i stedet for at fremsætte forslaget, burde man nok have annulleret det, men det er jo ikke det, sagen drejer sig om på nuværende tidspunkt.
Det er en udvidelse i forhold til gældende regler, hvor der kun blev givet kompensation for lejetab, når kommunen lejede boliger til brug for flygtninge.
Med forslaget her bliver det muligt at give kompensation for lejetab til kommunerne, hvis de køber en ejendom, og/eller hvis de benytter en kommunal ejendom til brug for flygtningene.
Og kompensationen gives for det tidsrum, lejligheden står ledig. Dansk Folkeparti kan ikke støtte dette forslag, da vi ikke mener at have lod og del i den aftale, de øvrige partier her i Folketinget har indgået med kommunerne.
Dansk Folkeparti mener, at det ville være bedre, at Folketinget tilbød økonomisk støtte til de kommuner, så de kunne sætte massivt ind og hjælpe vore ældre eller vore hjemløse medborgere, som bor på gaden, i trappeopgange og i kælderrum.
Det var der noget mere plan i.
Da der var problemer med at få boliger til flygtningene, trådte Folketinget omgående ind med hjælp i form af containerlejligheder med alle moderne faciliteter; men nej, det var ikke godt nok til flygtningene, til trods for at de ikke var vant til noget i deres hjemland, der kunne måle sig med den luksus, de her blev tilbudt.
De vil tage imod den med kyshånd.
Ja, de vil endda tro, at de var kommet i himmerige.
Henriette Kjær (KF), 2002-01-22:
Jeg er glad for den store tilslutning til det her forslag, som jo er en udmøntning af kommuneaftalen.
Der vil jeg så som en servicemeddelelse sige til hr. Freddie H. Madsen fra Dansk Folkeparti, at det ikke er sådan, at vi er en hel masse partier, der har lavet en aftale med kommunerne.
sådan set nogen indflydelse på den.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne tilskrive den tidligere regering æren for at have udvist vilje til at løse det her problem.
Vi ville have støttet det, hvis vi sad i opposition, og nu er jeg selvfølgelig glad for, at ordførerne fra de tidligere regeringspartier også støtter det.
Søren Gade (V), 2002-01-22:
Som det foregående lovforslag er også det lovforslag her, lovforslag nr. L 43, en genfremsættelse af en del af lovforslag nr. L 46, fremsat af den tidligere regering.
Det her lovforslag nr. L 43 fremsættes som et led i opfyldelsen af aftalen om kommunernes økonomi for 2002.
Lovforslaget indeholder en udvidelse i forhold til de gældende regler omkring kompensation for lejetab i de tilfælde, hvor en kommune lejer boliger til brug for flygtninge.
I dag er det således kun muligt for kommunerne at få kompensation, når kommunerne lejer boliger til brug for flygtninge, ikke hvis kommunen ejer eller køber en ejendom til formålet.
Med dette forslag bliver det muligt at give kompensation for lejetab til kommunerne, såfremt den enkelte kommune køber en ejendom eller benytter en nuværende kommunal ejendom med det formål at leje ud til flygtninge.
Det fremsatte lovforslag giver 100 pct. kompensation til kommunerne i det tidsrum, fra boligen stilles til rådighed for udlejning, og indtil der flytter flygtninge ind i boligen.
Venstre mener, at dette forslag vil gøre det lettere for kommunerne at opfylde forpligtelsen til at stille boliger til rådighed for flygtninge.
Herudover er vi i Venstre meget optaget af at opfylde den indgåede aftale om kommunernes økonomi for 2002, og Venstre støtter derfor regeringens fremsatte lovforslag.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-22:
Som det allerede er sagt, er det her lovforslag jo et, som netop sikrer, at der kommer ens retningslinjer for den enkelte kommune, uanset om det drejer sig om en ejet eller en lejet bolig.
Det vil sige, at det gør det meget lettere for kommunerne at stille de nødvendige boliger til rådighed for flygtninge.
Det synes vi er en rigtig strategi at lægge an, og derfor var vi også godt tilfredse, da den daværende finansminister, fru Pia Gjellerup, her i forsommeren 2001 fik lavet denne aftale med Kommunernes Landsforening.
Men man kan måske sætte et lille spørgsmålstegn ved, om ikke det er spild af Folketingets tid, godt papir, gode træer, at vi skal have det her lovforslag.
Man kan også godt spørge, om det er rimeligt, at vi skal have to behandlinger, når det er ren afskrivning af det lovforslag, som den tidligere regering fremsatte, og som - så sent som her den 15. januar - var til behandling i Folketingssalen.
Et lovforslag, som Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet genfremsatte, dvs. genfremsatte fra den boligpakke, som den daværende regering havde fremlagt, men som ikke nåede at blive færdigt.
Jeg kan kun sige, at hvis det er et udtryk for en praksis, man vil følge fremover, en praksis, hvor regeringen agter at lave ren afskrivning for derefter selv at tage æren,
så: Fint, så er det godt, og så bliv endelig ved.
Ole Stavad (S), 2002-01-22:
Jeg kan jo konstatere om svaret fra ministeren, at den målsætning, som regeringen har sat op for sig selv, i hvert fald blæser i vinden.
Det vil integrationsministeren ikke høre stærk kritik af fra min side.
Man ved ikke, om det udspil, regeringen er kommet med, er et svar på det, som man har stillet i udsigt under valgkampen og i sit eget regeringsgrundlag.
Ministeren siger, at det er besværligt, fordi der kan være nogle, der er omfattet af flere konventioner samtidig.
Det har jeg egentlig lidt svært ved helt at forstå, for hvis man er omfattet af en konvention om ret til beskyttelse, så er det jo sådan set mindre væsentligt, om man også er omfattet af en konvention mere.
Hvis man har været inde og undersøge, hvem der er beskyttet af konventioner, er det vel mindre væsentligt, om det er en eller flere konventioner.
Der kan være en diskussion om, hvem der får det efter flygtningekonventionens bestemmelser og andre konventioner, men de ville alle få ret til opholdstilladelse, som ministeren hidtil har udtalt sig.
Bertel Haarder (V), 2002-01-22:
Man har en opdeling, efter hvem der er beskyttet af Genèvekonventionen, de såkaldte konventionsflygtninge, og så alle de andre.
Men disse andre er fordelt på en række konventioner, og det har man ikke specificeret.
Men lad os prøve i næste uge, om vi kan komme det nærmere.
Jeg vil gerne forsikre, at den samlede effekt af regeringens forslag vil kunne måles i tusinde.
Det kan jeg forsikre.
Jesper Langballe (DF), 2002-01-22:
Jamen jeg vil forbavsende nok måske gerne følge hr. Ole Stavads spørgsmål op, men utvivlsomt ud fra nogle andre motiver.
Der kan ikke være nogen som helst tvivl om, hvad det er for et mandat, vælgerne har givet regeringen.
Det tror jeg integrationsministeren vil være enig med mig i.
I regeringsgrundlaget er der sagt tusinder, indimellem siger integrationsministeren også tusinder, indimellem hundreder, lige for et øjeblik siden var det måske lidt færre end tusinder. Integrationsministeren har sagt, hvad der er fuldt forståeligt, at fremtiden kan integrationsministeren ikke råde for; krig og katastrofer i fremtiden kender vi ikke.
Nej, men vi kender fortiden.
Må jeg så spørge integrationsministeren: Ville det ikke være en idé, at der blev lavet konsekvensberegninger på grundlag af 2001, så man ganske klart fik gjort op, ikke hvor mange der vil komme i fremtiden, men hvor mange færre der ville være kommet, hvis vi havde haft de nye regler i år 2001?
Bertel Haarder (V), 2002-01-22:
Lad os prøve, hvor tæt vi kan komme, på ordførermødet i næste uge.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-22:
Jeg vil meget gerne følge op på hr. Jesper Langballes spørgsmål, og jeg vil gerne takke ministeren for invitationen
til mødet, og jeg vil sige, at vi dukker gerne op, men vi mener nu også, at nogle af de her spørgsmål har også offentligheden interesse i, og derfor vil vi gerne stille dem i mere offentlige fora.
Så vil jeg gerne spørge i forlængelse af hr. Jesper Langballes spørgsmål, hvorfor det nu er, at det er så svært
at gennemgå de asylansøgere, der var sidste år, og simpelt hen lave en beregning af, hvor mange af dem der efter det lovforslag, der kommer til at foreligge på området, ikke ville kunne få asyl.
Det mener jeg ikke kan være så svært at lave en beregning af.
Det er vel bare et spørgsmål om at gennemgå de sager og så sige, at de og de personer er af den type, som vi ville have givet afslag til.
Så ville offentligheden få at vide, hvad det er for typer flygtninge, som ministeren ikke mener skal have asyl i Danmark.
Bertel Haarder (V), 2002-01-22:
Lad os se, hvor tæt vi kan komme det.
Der kan i hvert fald nævnes nogle grupper af asyltilkendelser, hvor kriterierne vil blive ændret i europæisk retning, og det skal jeg gerne redegøre for.
Hermed sluttede spørgsmålet.