runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2006-01-31:
Nu er vi jo ovre i hr. Kristen Touborgs og SF's holdning igen om, at alle, der bor på et landbrug, næsten skal betragtes som, havde jeg nær sagt, kæltringer, der vil gøre alt muligt skidt.
Jeg tror ikke, der er nogen, der vil benytte den lille tidsforskydning, der måske kunne være ved, at loven bliver godt gennemarbejdet, og jeg tror ikke, der er meget forskel på den og så det, SF og Enhedslisten og, kan man sige, Socialdemokraterne ønsker.
Og derfor tror jeg, at der med hensyn til dyr – det skal jeg undlade at kommentere – bliver meget færre besætninger efterhånden.
Søren Krarup (DF), 2006-01-31:
Jeg kan jo så bare svare det samme, som fru Birthe Rønn Hornbech så fornuftigt sagde: Der er ingen, der er tvunget til at gifte sig; der er ingen, der er tvunget til at blive regent.
Så jeg synes, spørgsmålet er meningsløst, og jeg synes, det er besvaret.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-31:
Jeg går ud fra, at Venstre er enig i, at vi, hvis vi gennemfører de lovforslag, der ligger her nu, faktisk kan have lejernes forhold ordnet til den 1. marts.
Hvis vi derimod skal afvente en større ændring af landbrugsloven, kan Venstre selvfølgelig have et lønligt håb om, at det kan gå hurtigt igennem, men sådan en lov, som indebærer, at der ikke bliver 2.000 flere svin pr. besætning, men derimod 7.000 flere, kan jo næppe køre igennem i den fart, som der her er lagt op til fra Venstres side.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Jeg tror nok, den til enhver tid siddende tronfølger skal klare sig.
Vi har som sagt ingen betænkeligheder her, men vi betragter tronfølgeloven som havende grundlovsrang, og derfor har jeg selvfølgelig benyttet ordet grundlov, fordi tronfølgeloven er en lov, der har grundlovsrang.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-31:
Det er med tilfredshed, at Dansk Folkeparti kan konstatere, at forslaget har været sendt i høring.
Høringsfristen er afsluttet nu, det vil sige, at vi her taler om et forslag, som får en almen og nødvendig behandlingstid.
Forslaget kan træde i kraft den 1. august efter aftale med regeringen.
Til det, som den socialdemokratiske ordfører siger har været et problem, nemlig at det nu skal hastes igennem, må jeg bare igen sige, som jeg har sagt tidligere i dag, at det jo har været et problem i mange, mange år, også under socialdemokratisk styre.
Nu handler det om, at vi venter 5 måneder, og så træder den her forbedring i kraft.
Det vil jeg ønske samtlige lejere tillykke med.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Det står enhver tronarving frit for at sige nej tak til jobbet.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Den meget lidt smigrende karakteristik af politiske kandestøbere og sådan noget må, går jeg ud fra, også omfatte mig og mit parti.
Men jeg vil dog gerne for dialogens skyld spørge hr. Søren Krarup: Nu er det sådan, at reg lerne om det her er der direkte henvisning til i grundloven.
Der henvises til tronfølgeloven af 27. marts 1953, og når man så ændrer den, så ændrer man selvfølgelig også den grundlov, som folk i sin tid tog stilling til, og man sidder tilbage, hvis ikke man ændrer grundloven, med det ejendommelige, at man henviser til en lov, der ikke længere gælder, og til en retstilstand, der ikke længere gælder.
Det får vi tid til at snakke videre om.
Det, jeg derimod gerne ville spørge om, er, at når man alligevel skal ændre i realiteten i § 2, hvorfor har hr. Søren Krarup så så meget imod, at der kommer til at stå, at Danmark er en selvstændig stat, der bygger på folkestyre og retsstatens principper?
Frank Aaen (EL), 2006-01-31:
Jeg vil også holde mig til tronfølgeloven.
Jeg ved jo, at fru Birthe Rønn Hornbech er en indædt modstander af tvangsægteskaber, og derfor vil jeg gerne spørge, hvordan det er at være ordfører på en tronfølgelov, hvor det fremgår af paragraf 5, at når prinsen, der netop er født, til sin tid skal giftes, skal vedkommende spørge statsrådet – altså far, måske farmor, og regeringen – om lov til det.
Hvis statsrådet ikke siger ja, kan prinsen ikke arve tronen, hvis han alligevel gifter sig, og hvis prinsen er blevet konge, inden han er blevet gift, skal Folketinget sige ja til, at et ægteskab kan indgås.
Vi kritiserer andre kulturer, fordi de har den form for kontrol med, hvem folk må gifte sig med, så er det ikke lidt underligt?
Søren Krarup (DF), 2006-01-31:
Så vidt jeg husker Holberg, så er den politiske kandestøber ham, der er i stand til at få de mest umulige ting til at hænge sammen.
Og jeg må sige, at jeg hører lidt politisk kandestøberi i hr. Svend Aukens ønske om at kæde tronfølgeloven, som jo taler ganske klart og enkelt og enfoldigt – den siger, at den førstefødte skal arve tronen – sammen med § 2 i grundloven, som taler om »indskrænket-monarkisk«.
Det er to forskellige ting, og jeg glæder mig til at diskutere § 2 med hr. Svend Auken, efter at vi har behandlet tronfølgeloven, men det er altså i den rækkefølge, det kommer.
Jeg var naturligvis forberedt på, at hr. Svend Auken, der jo har en god hukommelse, kunne huske, at jeg sagde noget meget fornuftigt i efteråret.
Jeg sagde nemlig: Jeg betragter ikke spørgsmålet som afgørende.
Og det er det, jeg har forsøgt at begrunde her ved at sige, at jeg ikke tror på en abstrakt lighed, men jeg tror heller ikke på en abstrakt ulighed.
Jeg lader spørgsmålet om mand og kvinde være et praktisk, et relativt spørgsmål.
I den situation er det klart, at jeg også er meget villig til at acceptere, at vi ændrer tronfølgeloven, når der er rimelighed i det, og det mener jeg som sagt der er i dag.
Så siger hr. Svend Auken, at jeg har talt om at kuppe.
Nej, jeg har ikke talt om, at der skulle kuppes.
Gudskelov er det jo ikke helt nemt at ændre en grundlov, men vi har en venstrefløj i salen – og det kommer senere frem i dag, hvor vi får en lang debat – som ønsker at slå vores grundlov i stykker, den grundlov, der bl.a. udtrykkes i § 2, hvor der står: indskrænket-monarkisk.
Det kunne jo være, at denne venstrefløj ville have interesse i en tronfølgelov, hvor man kunne dyrke en ligestilling.
I den situation er det altså, at jeg med glæde hilser, at vi med dette fortræffelige lovforslag har mulighed for at beskytte den grundlov, der skal beskyttes imod alle politiske kandestøbere, der rider ideologiske kæpheste og ikke har respekt for den sammenhæng, der er vores.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Man må jo sige, at ordføreren har foretaget det, som man, hvis man er sympatisk indstillet over for det, kan kalde, at han er kommet til fornuft.
Hvis man var mindre sympatisk indstillet, ville man sige, at det er en kolbøtte.
Jeg husker, at jeg hørte hr. Søren Krarup, dengang forslaget kom, sige, at det var ham og hans parti klart imod, for det var mands arbejde at være regent.
Så al ære om det.
Men det synspunkt i hans tale, som jeg egentlig gerne ville forholde mig til, er tanken om, at nogle vil kuppe en maltraktering, tror jeg endda det var, af grundloven igennem.
Er hr. Søren Krarup ikke opmærksom på, at hvis der skal gennemføres en grundlovsændring i Danmark, vil det kræve et bredt flertal, og det vil sige, at de nuværende regeringspartier og de toneangivende partier i oppositionen skal være enige?
Ellers kan det simpelt hen ikke lade sig gøre.
Der er ingen, der kan kuppe noget som helst igennem.
Det vil sige, at vi er nødt til at gå ind i en dialog med hinanden for at finde ud af, hvad der kan forene os, ikke splitte os.
Og er den fremstilling, at nu skal man hu hej vilde dyr vedtage denne tronfølgelov, for ellers risikerer man at maltraktere grundloven i et grundlovskup, derfor ikke en fuldstændig forfejlet analyse?
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Det er jeg ikke enig i.
Jeg mener, det netop er demokratiet, vi er fælles om, og jeg vil gerne udtrykke meget tydeligt, at demokratiet også omfatter hr. Jesper Langballe.
Der er meget få af de af hr. Jesper Langballes ytringer, som jeg har hørt – og jeg har hørt mange – som jeg har været enig i.
Hvis han i øvrigt ikke krænker dansk lovgivning, skal han have lov til det, ligesom Jyllands-Posten skal have ret til at sige, hvad den mener, men samtidig skal vi andre selvfølgelig have lov til at imødegå deres meninger.
Det er derfor, at rammen om hele vores liv i Danmark er, at vi er et demokrati og en retsstat.
Vi er et demokrati, vi er en retsstat, og uanset om man er kongetro eller ikke er kongetro, og uanset om man har den ene religion eller den anden religion, er det det, vi er fælles om i Danmark, og det er det, jeg synes skal udtrykkes i forfatningen.
Det er det signal, der er brug for.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-31:
Jeg synes ikke, der var noget ordentligt svar på det, jeg spurgte om, bortset fra hr. Svend Aukens ord om, at det, vi er fælles om, er demokratiet.
Det er nok i virkeligheden her, forskellen ligger.
Jeg vil godt minde om, at efter befrielsen spurgte nogle borgerlige med dyb afsky i stemmen den norske konge, hvad han sagde til, at han nu fik en regering med deltagelse af kommunisterne.
Kong Haakon svarede: Jeg er også konge for kommunisterne.
Se, det var ret et kongeligt svar, men hvis hr. Svend Auken havde haft den samme ophøjede status, kunne han aldrig nogen sinde have sagt det.
For hvad var det egentlig, den norske konge sagde?
Han sagde: Det, vi er fælles om, er ikke demokratiet, for i demokratiet er der også kommunister og sågar nazister.
Nej, det, vi er fælles om, er Norge.
Derfor er det min opfattelse, at monarken er nævnt allerførst i vores grundlov, fordi den folkelige sammenhængskraft, som demokratiet ikke er herre over, men tjener for, netop symboliserer monarken.
Det er jo tydeligt, at det i vores nuværende grundlov, som er hr. Svend Auken og også hr. Niels Helveg Petersen en pæl i kødet, er udtrykket indskrænket-monarkisk.
Har hr. Svend Auken ikke overvejet, at udtrykket indskrænket-monarkisk kan give fremragende mening i 2006, nemlig for det første ved at føre den historiske linje tilbage til grundlovens tilblivelse – den grundlov, som blev givet frivilligt til folket uden revolution og blodsudgydelse – og for det andet ved at gøre opmærksom på, at når monarken nævnes før Folketinget, er det udtryk for, at demokratiet skal tjene folket og ikke omvendt?
Som symbol for den folkelige sammenhængskraft og i øvrigt også for familiens sammenhængskraft skal monarken nævnes først, fordi det er afgørende, at demokratiet skal tjene folket.
Frank Aaen (EL), 2006-01-31:
Jamen i det lovforslag, som fru Birthe Rønn Hornbech lige har omtalt og sagt at Venstre vil stemme for, står der, at hvis prinsen er blevet konge, skal vedkommende spørge Folketinget, før vedkommende kan gifte sig.
Er det ikke det samme som et tvangsægteskab?
Er det ikke det samme som det, nogle forældre helt uretmæssigt gør ved deres børn, og hvordan kan vi vedtage et sådant lovforslag i 2006
Jeg forstår det altså ikke.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål, og jeg synes da, vi skal bede de kloge i ministerierne og for mig også gerne andre om at redegøre for os i udvalget: Ændrer dette forslag grundloven mere, end når vi vedtager lovforslag i henhold til grundlovens §§ 71 og 72?
Lad os endelig få det på det rene.
Jeg tror bare ikke, det vil ændre vores holdning til tronfølgeloven, og jeg tror såmænd heller ikke, det vil ændre hr. Niels Helveg Petersens holdning til tronfølgeloven.
Men lad os dog endelig få det undersøgt, så vi ved, hvad vi taler om.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Jeg takker for svaret.
Det er jo klart for alle, at tronfølgeloven har samme rang, samme status som grundloven, og det er også klart, at i § 2 henvises der udtrykkeligt til tronfølgeloven, og dermed er den ændrede retstilstand, der opstår efter gennemførelsen af regeringens forslag, også udtryk for en ændring af grundloven.
At benægte det vil være rent formelt.
Man kan føre et formelt forsvar for det, men i realiteten ændrer forslaget her indholdet af den danske grundlov.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Jeg vil selvfølgelig lytte i udvalget og se, om der er nogen, der kan overbevise mig om det, men det føler jeg mig ikke overbevist om.
Men der henvises til en ny tronfølgelov, det er helt klart, selv om det ikke står der.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Jeg har sådan set et meget enkelt spørgsmål angående indledningen af diskussionen i dag, og det er følgende: Er fru Birthe Rønn Hornbech enig i, at med den ændring af tronfølgeloven, som regeringen foreslår, er der i realiteten tale om en ændring af grundloven?
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Nej, jeg forstår ikke, hvorfor man ikke uden videre kan se, at det er vigtigt at få slået fast i grundloven, at Danmark er en uafhængig stat, der hviler på folkestyre og retsstatens principper.
Det synes jeg er kernen i sagen.
Jeg har ikke noget imod, at nogle mennesker betragter kongehuset som et vigtigt nationalt symbol, der samler folket.
Jeg foreslår selvfølgelig ikke, at grundloven skal laves om med tilbagevirkende kraft.
Jeg foreslår, at vi formulerer en ny § 2 til brug for 2006 og fremtiden, så vi ikke fortsætter med en, der viser bagud til den historiske situation, som hr. Langballe meget rigtigt skildrer var gældende i 1848-1849.
Det, vi har brug for, er at fortælle den nye generation og i det hele taget alle borgere i Danmark, hvad Danmark er.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Her i Danmark er der fri ret til at frasige sig tronen.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-02-01:
Det her spørgsmål har jo været diskuteret adskillige gange i Fødevareudvalget, hvor ministeren har været til stede, og baggrunden for, at vi kommer hertil, hvor vi fremsætter et beslutningsforslag, tror jeg også ministeren kender.
Det er ministerens egen udtalelse i udvalget om, at nu må vi se tiden an i 2006.
Vi kendte resultaterne fra 2004, vi kendte resultaterne fra 2005, hvad angår overtrædelser, og vi syntes ikke, der bare skulle gå et helt år.
Nu ser jeg så, ministeren er enig i, at det er hensigtsmæssigt at begynde at være aktiv på det her område.
Det må jeg sige er tilfredsstillende.
Hvor hurtigt det kan gå, må vi jo så diskutere senere.
Jeg synes også, det er værd i den sammenhæng, det ved jeg ikke hvad ministeren siger til, at man er meget omhyggelig med sammensætningen af det udvalg, der skal nedsættes, for der er jo forfærdelige partsinteresser i det her, og det er jo altså ikke lige meget, hvordan ministeren gør det.
Hvis ikke det bliver ordentligt sammensat, vil der blive en vældig kritik fra vores side i hvert fald.
Det håber jeg der bliver taget hensyn til, og det må jeg så høre ministerens svar på.
Lene Espersen (KF), 2006-02-01:
Helt generelt er jeg faktisk enig med hr. Per Clausen.
Jeg er også klar over, at man ikke skal have en model, hvor man lægger et meget voldsomt pres på chaufførerne for måske at gøre ting, som de ellers ikke ville være involveret i, fordi de føler, at det enten er jobbet eller risikoen for at få et klip.
Jeg forstår godt, at man fra Folketingets side, eller i hvert fald fra hr. Per Clausens side ikke bare siger, at det hele er sort og hvidt og altid kan gøres op.
Derfor skal der være rimelighed i tingene, men det tror jeg sagtens vi kan finde ud af.
Jeg er faktisk meget glad for den tilkendegivelse, der er kommet fra hr. Per Clausen, nemlig at Enhedslisten er optaget af, at der kommer en god og ordentlig lovgivning på området, for så kan netop det her spørgsmål om objektivt ansvar blive ordentligt belyst, så vi får en ordning, der er rimelig.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Nu er diskussionen om det objektive arbejdsgiveransvar en omtvistet sag, også i forhold til arbejdsmiljølovgivningen, men er det ikke rigtigt, at udgangspunktet er, at i og med at arbejdsgiverne har retten til at lede og fordele arbejdet, vil arbejdsgiverne altid være ansvarlige for den måde, arbejdet bliver udført på?
Hvis vi er enige om, at det er udgangspunktet, vil jeg da ikke være fuldstændig afvisende over for at se på, om der kunne være undtagelser fra det.
Men det er vigtigt, at det er udgangspunktet, for ellers ender vi jo meget hurtigt i den situation, at vi får virkelig meget cirkus med, at den ene skyder skylden på den anden.
Endelig må man også sige, at i og med at arbejdsgiverne har retten til at lede og fordele arbejdet, har de også retten til at fyre folk.
Lene Espersen (KF), 2006-02-01:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at det er vi to overhovedet ikke uenige om.
Det, jeg blot siger, er, at jeg har hørt om nogle sager, hvor det i hvert fald har været svært for mig at forstå, at det var vognmanden, der skulle have et ansvar, men hvor det simpelt hen var chaufføren, der af den ene eller den anden årsag har fundet, at det var mere rigtigt at fravige lovgivningen.
Det kunne såmænd godt være, at det var, fordi chaufføren mente, at det dyrevelfærdsmæssigt var mere hensigtsmæssigt, at dyrene ikke stod badet i vand, men havde adgang til det, når bilen stoppede.
Men det er nu engang sådan, at lovgivningen er til for at blive overholdt, og derfor skal man overholde reglerne.
Min pointe er bare, at man, når man etablerer en sådan ordning, må sikre sig, at det er de personer, der har hovedansvaret for, at dyrene lider, som skal bøde for det.
Alt andet ville være urimeligt
Jeg vil gentage synspunktet om, at det er klart, at den vognmand, der har én chauffør, har en mindre risiko for at få lukket sin virksomhed end den vognmand, der har 30 chauffører, hvis det er vognmanden, der skal bøde, hver gang chaufføren glemmer tingene eller falder i søvn, eller hvad ved jeg.
Jeg synes, det ville være urimeligt, hvis man etablerede en sådan ordning.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Jeg har forstået det sådan, at justitsministeren både er enig i og har konstateret, at der er et flertal i Folketinget for, at der skal etableres en klippekortordning, og at det så er det, der bliver gjort.
Hvis det står fast, synes jeg godt, at man kan acceptere ministerens synspunkt om, at det først kan blive i næste samling.
Jeg synes ikke, man skal rode sig ud i hasarderet lovgivning.
Man kunne selvfølgelig have startet på det for lang tid siden, og sådan kan vi blive ved, men pointen er, at der sker noget.
Det, jeg godt vil fæstne mig en lille smule ved, er det, som også hr. Ole Glahn var inde på, nemlig at den her lovgivning vel også må tage udgangspunkt i den kendsgerning, at det er arbejdsgiverne, som har retten til at lede og fordele arbejdet.
Det kunne vi sagtens diskutere at lave om på, men det opfatter jeg ikke som justitsministerens ærinde.
Men det, at man har retten til at lede og fordele arbejdet, gør vel også, at man har en ret udvidet forpligtelse i forhold til det.
Ole Glahn (RV), 2006-02-01:
Jeg vil også gerne takke ministeren for tilsagnet om, at der sker noget på det her område.
Men jeg vil spørge, om det ikke er muligt, hvis der kommer et pres fra Folketinget – der tegner sig jo et flertal for den her ordning – at løse det her inden sommerferien.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om ministeren ikke mener, at det er rigtigt, at det som i forslaget er vognmanden, altså ham, der ejer køretøjet og ansætter medarbejderne, der har det afgørende ansvar.
For det vil vel være sådan, at når det er vognmanden, der har ansvaret, er det også vognmanden, der sørger for, at hans chauffører overholder det.
Hvis ikke det bliver overholdt og vognmanden først har fået et klip, vil han formentlig sige til den pågældende chauffør, at han ikke kan være der mere, hvis ikke han overholder det, for så forsvinder vognmandens hele forudsætning for at drive sin virksomhed.
Så han vil vel have en interesse i at få ændret den her kultur.
Jeg er enig med ministeren i, at vi selvfølgelig ikke skal lave lovsjusk; det er meget vigtigt, at vi ikke gør det.
Men jeg mener nu stadig væk, at hvis man satte fuld damp på, kunne man nok nå det inden sommerferien.
Vedrørende den anden del af spørgsmålet: Er ministeren ikke enig i, at det også drejer sig om at skabe en kultur på det her område, så alle vognmænd forstår, at når vi sender de her signaler, er det, fordi vi ikke vil acceptere, at der er dyr, der transporteres over lange afstande, uden at der er adgang til vand?
Er det så ikke også rigtigt, at det må være vognmanden, der har ansvaret for at sikre, at medarbejderne forstår, at sådan er det i den her virksomhed?
Lene Espersen (KF), 2006-02-01:
Jeg har ikke noget overblik over, hvad det er for overtrædelser, der finder sted i dag, eller hvordan man kvantificerbart kan lave en sådan ordning.
Det er helt umuligt at holde sig inden for de frister, som Folketinget har for god lovkvalitet, hvis der både skal være en høring, der i hvert fald mindst skal tage 4 uger, og hvis forslaget skal fremsættes senest marts.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
I Folketinget plejer det at være sådan, at det, vi som lovgivere prioriterer højest, selvfølgelig er, at vi når vores politiske mål, men også, at vi gør det på en fornuftig og ansvarsfuld måde.
Det her er noget, der kommer til at vedrøre mange, mange tusinde mennesker, så selvfølgelig er det afgørende, at vi sørger for, at loven er af ordentlig kvalitet.
Om vognmændene vil jeg sige, at de bærer et meget stort ansvar i langt de fleste sager.
Det, jeg blot siger, er, at der har været konkrete sager, hvor vognmanden har gjort det, han skulle, nemlig investeret i det rigtige udstyr og udarbejdet ordentlige ruteplaner.
Alt er i orden, men det er chaufføren, der ikke lever op til det ansvar, som han har.
Der synes jeg måske ikke, at det er rimeligt, at den vognmand, der har mange chauffører, har en større risiko for at miste muligheden for at drive erhverv, fordi chaufførerne ikke gør arbejdet godt nok.
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at det er jeg faktisk enig i.
Der er allerede i dag en mulighed for at få frakendt retten til at drive erhverv, men det er klart, at en klippekortordning vil være mere effektiv i forhold til de brodne kar, der er i branchen.
Det, jeg er optaget af, er, at vi får lavet en klippekortmodel, som svarer til virkeligheden, altså en, der er målrettet dyreværnsovertrædelser og overtrædelser, der er af lovgivningen, til skade for dyrene.
Der er jeg fuldt ud fortrøstningsfuld set i lyset af, hvor fint det gik med den klippekortordning, der er på færdselsområdet.
Når vi får sat sagkyndige mennesker sammen, der kan opstille nogle klare kriterier, er det også muligt at etablere en ordning, som nok skal få folk til at tænke sig om en ekstra gang.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-02-01:
Jeg vil nu vende tilbage til det, men det er for at give et billede af sagen og få et svar fra ministeren.
Jeg var ude at se en omlæsning, og det hele så rigtig flot ud.
Efterfølgende foretog jeg en søgning, som viste, at den pågældende vognmand, hos hvem det ellers så flot ud, var ham, som havde transporteret de svin, hvoraf 97 døde.
Det fremgår af den søgning, at han har handlet groft uforsvarligt i en række tilfælde, vist helt op til 32, og at han er idømt bøder på 250.000 kr. og 20 dages betinget hæfte.
Der er altså nogle af disse vognmænd, som åbenbart optræder fuldstændig uforsvarligt.
Den pågældende er i øvrigt stadig væk transportør.
Det var han i hvert fald i november; da så jeg hans bil i det center, hvor jeg var.
Det er altså helt afgørende, at man ikke slipper det her, og at man får fat i dem, som ikke udfører ordentlige transporter.
Det er heldigvis ikke dem alle.