runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-09-09:
Jeg kan jo kun slå fast, at jeg stadig væk ikke fik noget svar på, hvordan man vil holde en fleksibilitet, hvordan man vil holde en effektivitet på vores arbejdsmarked, hvordan man vil undgå via de indgreb, som man vil lave omkring de supplerende dagpenge, at man sådan set laver øgede omkostninger for erhvervslivet.
Så kan jeg jo spørge videre, om ikke hr. Kristian Jensen er enig med beskæftigelsesministeren i den måde, han har gjort tingene op på, hvor han sådan set mener, at der kunne findes noget økonomi, der kunne findes nogle besparelser.
Hvis hr. Kristian Jensen er enig med beskæftigelsesministeren, så vil der komme en manglende fleksibilitet, så vil der komme en manglende effektivitet på arbejdsmarkedet.
Så vil der blive højere omkostninger, og så vil der være lagt op til, at man sådan set vil forlange at få noget mere sikkerhed og tryghed rundtomkring på arbejdspladserne, for det vil jo være det, der er modtrækket fra arbejdersiden.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til hr. Morten Helveg Petersen, der indrømmede, at han havde et billede af en konservativ minister: Jeg skal til gengæld love, at jeg aldrig nogen sinde vil få et billede af en radikal minister til at hænge på mit kontor.
Det, der er væsentligt her, er, at der er et overskud på de offentlige finanser, sådan at vi nedbringer gælden i den takt, som var forudsat inden for rammerne af »En holdbar fremtid - Danmark 2010«, og »En holdbar fremtid - Danmark 2010« snakker om, at der skal være et overskud på den samlede offentlige saldo på mellem 2 og 3 pct. Efter at vi har omlagt Den Sociale Pensionsfond, så er det mellem 1,5 og 2 pct.
Vi overholder fortsat rammerne i »En holdbar fremtid - Danmark 2010«, men alle rammerne, også rammerne om at have en lav og afdæmpet vækst i den offentlige sektor, hvilket det virker, som om Socialdemokratiet har glemt.
Så til hr. Villy Søvndal: Nej, jeg fik ikke den forkerte tale med.
Det var den rigtige tale.
Hr. Villy Søvndal derimod bruger den samme tale som altid, selv om den gang på gang har vist sig at være forkert.
I dag har hr. Villy Søvndal så gjort det, at han har taget udgangspunkt i 16 kommuner i stedet for at tage udgangspunkt i 271 kommuner, som er landets antal.
Det vil være sådan, at det, man skærer ned på, er administrationen, hvorimod de så at sige varme hænder, der udfører plejen, bliver bevaret.
Det er sådan, at Politikens rundspørge siger, at ganske vist er der nogle kommuner, der reducerer daginstitutionspladserne med en 700-800 pladser.
Nogle kommuner tilpasser sig, hvis der er færre børn, men andre udvider, hvis der er flere.
Sådan skal det være i et dynamisk samfund, men desværre ikke efter hr. Villy Søvndals opfattelse.
Klaus Hækkerup (S), 2003-09-09:
Jeg synes, det var et overordentlig utilfredsstillende svar, hr. Kristian Jensen gav på mit spørgsmål om afvikling af statsgælden.
Han snakker om den offentlige gæld og om forskellige selskaber.
For at være sikker på, hvad vi talte om, stillede jeg allerede gennem finansudvalget i februar 2001 et spørgsmål, hvor jeg bad den daværende regering om under henvisning til publikationen »En holdbar fremtid - Danmark 2010« at oplyse, hvor stor afviklingen af statsgælden skulle være i hvert af årene 2001 til 2010.
Det fik jeg også et svar på - det er af 20. februar 2001 -
og jeg kan sige, at den daværende regering gjorde op, at hvis man skulle leve op til målsætningen, skulle man i år 2002 afvikle 20,1 mia. kr. Da afviklede den borgerlige regering den kun med 16,5 mia. kr.
I 2003 skulle man afvikle med 21,5 mia. kr. Der afviklede den borgerlige regering kun 11,1 mia. kr. Og i det finansår, vi behandler nu, skulle man afvikle 23,7 mia. kr. Forslaget siger 5,3 mia. kr. Hvordan i alverden kan Venstre med ædrueligheden i behold påstå, at man lever op til 2010-planen?
Anne Baastrup (SF), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen blev vred, men det gør man jo tit, når man ikke rigtig kan svare.
Jeg spurgte: Hvor i denne finanslov er børn og unge prioriteret?
Det eneste, jeg fik ud af det, var en meget vred hr. Kristian Jensen, der ikke ville være ved, at hr. Kristian Jensen kun havde henvist til regeringens generelle politik, dengang hr. Ole Sohn påpegede, at bl.a. unge elektrikere kan regne med en overarbejdsløshed på 150 pct. 50 pct. af de unge ingeniører, der kommer ud, kan regne med at gå ud i ungdomsarbejdsløshed. Hvad har regeringen af konkrete initiativer dér? Intet!
Er regeringen klar over, at vi i år får 10.000 nye skoleelever?
Til næste år får vi et sted mellem 7.000 og 8.000 skoleelever.
Hvor har regeringen skabt rum til, at kommunerne kan håndtere det?
SF vil, at folkeskolen skal forbedres.
Vi har afsat midler på vores forslag til finanslov til at forbedre skolerne både fysisk og med undervisningsmaterialer og andet.
Hvor er regeringens svar på, at vi har et ekstraordinært behov for at udbygge vores skolevæsen?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-09-09:
Vi har jo set Venstre vende på en tallerken i forhold til supplerende dagpenge.
Vi har også hørt en ordfører stå her og tale om frit valg sådan set hele vejen rundt.
Det gælder bare ikke for de ledige.
Jeg kunne da godt tænke mig at at vide, hvad meningen er med den stop and go-politik, som regeringen
har udført i bedste østeuropæiske stil, der har forhindret 2.000 ledige i Århus i at gå i gang med en efteruddannelse, sådan at de kunne gøre sig klar til det arbejdsmarked, som hr. Kristian Jensen her står og plæderer så voldsomt for.
Jeg kan så også se, at man fra regeringens side har indset det uheldige i det, og at man vil starte de pågældende uddannelser igen til november, men skaden er jo sket.
I bedste fald er der spildt 3 måneder af de lediges tid, og i værste fald kommer nogle af dem slet ikke i gang.
det, de kommer i gang med her?
Det er altså at forlænge deres ledighed.
Det er ikke den måde, vi ønsker at opkvalificere ledige på ved at skabe en længere ledighedsperiode.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Lige først for at afregne med hr. Jan Petersen, så er det sådan, at der naturligvis kan laves forskellige statistikker over alle de her typer, der er på arbejdsmarkedet.
Jeg har valgt at tage dem, der er i støttet beskæftigelse, med.
Jeg mener også, at deres indsats på arbejdsmarkedet er værd at tælle med, når vi tæller, hvor mange der er beskæftiget i Danmark.
Hvis hr. Jan Petersen ønsker at opgøre det på en anden måde, er det klart, at så kan man godt komme frem til et andet tal.
Det, jeg synes er kernen i det her spørgsmål, er, at der har været et fald i beskæftigelsen, og hvad gør vi for at ændre det?
Hvad gør vi for at ruste dansk erhvervsliv til, at de kan få ansat flere, så vi kan komme væk fra en situation, hvor beskæftigelsen er faldende, til en situation, hvor beskæftigelsen er stigende?
Dér må jeg bare sige, at der er det forbløffende og forstemmende at se, at Socialdemokratiet ønsker at lægge skat på arbejdskraft, at de ønsker at lægge byrder på erhvervslivet, og at de tror på, at det virkelig er det, der får flere i arbejde.
Jeg er helt uenig.
Fru Lotte Bundsgaard skuffer mig ved at begå citatfusk i det, hun påstod jeg skulle have sagt fra denne talerstol.
Jeg har tværtimod sagt, at én ledig er én ledig for meget, at vi bekymrer os om de mennesker, der er kommet uden for arbejdsmarkedet.
Jeg sagde bare, at det også var en bekymring
for utrolig mange danskere, at der rent faktisk under den tidligere regering altid dukkede nye skatter og afgifter op fra år til år, og den bekymring er folk fri for nu.
Vi mener, at det er vigtigt at lave et samfund, der ikke lægger op til, at man så at sige indretter sig fra virksomhedernes side på at have deltidsansatte, der så skal have suppleret understøttelsen.
Der er talrige eksempler, hvis man gider at gå ind på Jobnet, på den ene virksomhed efter den anden.
F.eks. bliver der søgt en kontormedarbejder
til Esbjerg, hvor det bliver lovet, at der bliver givet frigørelsesattest.
Altså man indretter sig efter, at nu skal man have deltidsansatte, plus at de så skal have fra det offentlige.
Man indretter sig på det fra virksomhedernes side.
I stedet for at ansætte folk på fuld tid ansætter man på deltid og regner med at blive støttet af det offentlige.
Til hr. Jann Sjursen
: Efter vores vurdering af den tekst, der blev lavet sidste år, er der ikke noget brud på forliget om »Flere i arbejde«, bl.a. vil der ikke i det, vi forslår, blive rørt ved dimittendsatsen, hvilket også har været fremme tidligere.
Men til de drøftelser, der måtte være, indbyder vi naturligvis også hr. Jann Sjursen og Kristeligt Folkeparti til at få afklaret, om der skulle være forligsbrud.
Det mener vi ikke, og vi ønsker ikke at begå forligsbrud.
Vi synes, »Flere i arbejde« var en god aftale.
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Det er muligt, at hr. Kristian Jensen ikke har brugt ordet jobplan, men forud for lanceringen af finansloven, da regeringen dryppede godbidderne ud til den villige presse, ja, så var det beskæftigelse, beskæftigelse og atter beskæftigelse, der stod i centrum for finansloven.
Ja, hvis det kommer til at virke, er det da udmærket.
Men hr. Kristian Jensen må da vide, at antallet af ledige dimittender stort set inden for alle områder eksploderer i de her måneder.
Derfor er det ynkeligt, at regeringen ikke tager hånd om de store arbejdsløshedsproblemer.
Så vil jeg lige afslutningsvis sige, at det er en kendsgerning, at regeringen har nedprioriteret uddannelsesindsatsen blandt arbejdsløse.
Villy Søvndal (SF), 2003-09-09:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at regeringen vælger at kaste sig over dem, vi indtil nu har været optaget af i enighed - i øvrigt sammen med de borgerlige partier - at sikre en revalidering.
Hvem er det typisk, vi revaliderer?
Ved Venstre godt det?
Det er mennesker, der f.eks. har været udsat for et trafikuheld.
Det er den bygningsarbejder, der får et stillads ned over nakken og derfor ikke kan arbejde længere, og som ud over sygdommen rammes af, at man pludselig ryger voldsomt langt ned i indtægt; med det nye forslag, man vil lave her, endnu længere ned i indtægt end før.
Hvem er det mere, man revaliderer?
Det er mennesker i en udsat social position, der har brug for at få et uddannelsesløft.
Det er alle de grupper, Venstre vælger at kaste sig over.
Jeg spørger bare: hvorfor lige dem?
Hvorfor har Venstre lige præcis udset sig nogle af de mest ramte grupper, folk med arbejdsskader, folk, der har været udsat for trafikuheld, nogle i de mest udsatte sociale positioner, vi har.
Hvorfor skal det gå ud over dem?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Sagt til hr. Bjarne Laustsen, så har vi ingen planer om at ændre den måde, man opgør ledigheden på, for det er sådan set Danmarks Statistik, der opgør ledigheden.
Det blev sagt, da vi var i opposition, og derfor vil vi selvfølgelig også have lov til at gentage det nu, hvor vi sidder som regeringsparti.
Så rejser hr. Bjarne Laustsen spørgsmålet om supplerende dagpenge.
Jeg vil godt vende det om: Synes Socialdemokratiet virkelig, det er rigtigt, at arbejdspladser kan konvertere overarbejdsbetaling til en bonus, for at de ansatte dermed kan komme ud og få supplerende dagpenge, for at de hurtigere kan komme ind i dagpengesystemet?
Synes man, at det er rigtigt, at virksomhederne på den måde indretter deres personalepolitik til at udnytte dagpengesystemet?
Er man ligeglad med det?
Det virker sådan, det virker,
som om man helt panisk har sagt: Vi vil slet ikke turde se på de problemer, der er, og dermed stirrer man sig også blind på vores forslag uden at se det reelle indhold. Hr. Anders Samuelsen var meget venlig, for hr. Anders Samuelsen viste helt præcis, hvad forskellen er på Det Radikale Venstre og på Venstres skattepolitik.
Venstre ønsker nemlig at sænke skatten, og vi sænker skatten, vi går allerede i gang til nytår med 5,7 mia. kr.
Det Radikale Venstre ønsker at omlægge, at ændre, at flytte rundt, tage milliarder her og bruge dem der, flytte dem fra den ene kasse til den anden kasse, men det får danskerne ikke flere penge af.
Tværtimod.
Når man kigger på De Radikales eget udspil, så står der på bundlinjen: 0,0.
Samlet virkning: 0,0.
I Venstres skatteudspil får borgerne flere penge til rådighed, og dermed er det en skattepolitik, der er langt mere fremadrettet.
Så glæder jeg mig til snart at få et svar fra Socialdemokratiet på, hvad det egentlig er for et ledighedstal, de går ud med.
Nu hører vi 30.000, på hjemmesiden står der 26.800.
Der er ingen, der har taget hensyn til, at Danmarks Statistik netop er kommet med et fald i ledigheden.
Derfor bliver der brugt en masse tal og alt sammen for at tegne et billede, der ikke giver regeringen kredit for at have taget en lang række initiativer til at nedbringe arbejdsløsheden, og derfor er det et forkert billede.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-09-09:
Jeg synes måske, at der var temmelig meget selvros i hr. Kristian Jensens tale, men det kan der også være brug for, når man har en dårlig sag.
Vi har nævnt gang på gang, hvor mange flere ledige der er blevet: 50 om dagen.
Jeg ved ikke, om hr. Kristian Jensen har tænkt på, at i den trods alt korte tid, vi har haft VK-regeringen, har vi efter den sidste opgørelse mistet næsten 50.000 arbejdspladser.
Det vil altså sige, at på bare godt og vel 1½ år er det lykkedes for regeringen at sætte en fjerdedel af den beskæftigelsestilvækst, der kom under Nyrupregeringen, over styr.
Næsten en fjerdedel af de arbejdspladser, man fik under Nyrupregeringen, har VK-regeringen tabt, næsten 50.000.
Gør det ikke indtryk på hr. Kristian Jensen?
Anders Samuelsen (RV), 2003-09-09:
Det, man kan se af finansloven, er jo, at Venstre i bund og grund prioriterer deres forstenede principper om skattestoppet frem for arbejdsløsheden.
Det er hovedkonklusionen i den finanslov, som vi ser.
Venstre vil ikke spare - jo, lige et enkelt sted vil de for alvor spare, og det er på de arbejdsløse.
Venstre vil ikke lægge skatten om, selv om det kunne få flere i arbejde.
Hvor kommer pengene så fra til det, som Venstre kalder skattelettelser, men som man ikke selv tror på giver mere end højst 10.000?
Det kommer, ved at man låner fra de fremtidige generationer, ved at man tærer på overskuddet.
Det står meget sløjt til, synes jeg.
Vi har vist, at man kan finde konkrete steder, man kan spare penge.
Vi har vist, at man kan lægge skatten om, og vi har vist, at man så kan komme hen til et sted, hvor man har
42 pct. som maksimal skat.
42 pct., men det vil de ikke i Venstre og De Konservative. Man vil ikke være med til at finde den vej, som kunne give 50.000 flere arbejdspladser.
Og hvorfor? Er det ikke, fordi man prioriterer sine benhårde, cementagtige principper frem for levende folk, som ikke har et arbejde?
Bjarne Laustsen (S), 2003-09-09:
Det vil næsten være for ondt at spørge hr. Kristian Jensen endnu en gang, hvor jobplanen blev af, hvor de nye beskæftigelsesmuligheder blev af til alle de mennesker, der er blevet arbejdsløse i Danmark, siden regeringen er tiltrådt.
Det er i hvert fald en vækst, der er svær at overgå.
I den forbindelse kunne det være rart at få slået fast, hvordan man egentlig opgør ledigheden.
Det tyder nu på, at den nye regering har en anden måde at gøre ledigheden op på end den tidligere, og jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen, hvori det består.
Så lad os tage fat i de supplerende dagpenge.
Det er jo kvindefjendsk.
Jeg ved ikke, om hr. Kristian Jensen er belastet af at have kigget på, hvordan udbetalingerne rent faktisk foregår, og hvem det er, der modtager de supplerende dagpenge.
Det er folk, som ikke kan få et fuldtidsjob ude i industrien.
Vi ved præcis, at af dem, der har fået supplerende dagpenge, udgør kvinderne 58 pct., men kvinderne har længere ledighed og ikke så mange fuldtidsjob, og derfor har de fået 70 pct. af pengene.
Derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at spørge, hvordan man så vil nå de sparemål.
Hr. Kristian Jensen siger, at det er utilsigtet, uhensigtsmæssigt, at så mange får det.
Er det de folk i fiskeindustrien, som ikke skal have dagpenge, hvis man ikke kan få fuldtidsbeskæftigelse?
Det vil være meget rart at få at vide af hr. Kristian Jensen.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Hr. Nicolai Wammen startede med at snakke om den arbejdsløshed, der bare er steget og steget og steget.
Lad os nu se, hvor lang tid det holder; lad os nu se, hvor lang tid det varer ved.
Vi tror på, at de aktiviteter, vi har gennemført - og det er bl.a. en fremrykning af en lang række investeringer, det er at styrke uddannelsesindsatsen for de ledige, det er at lave en skattereform, der giver penge til øget forbrug, som kan være med til at skabe gang i samfundet - vil være med til at sætte gang i arbejdspladserne igen. Vi tror nemlig ikke på som Socialdemokratiet, at en ekstra skat på arbejde er vejen frem.
Vi tror ikke på som Socialdemokratiet, at nye byrder for erhvervslivet er det, der gør, at de går ud og ansætter flere mennesker.
Og så vil jeg bare sige til hr. Nicolai Wammen, at jeg vil gerne udlove en flaske rødvin til den, der kan finde et citat, hvor jeg har brugt udtrykket »jobplan«.
Det bliver en tør omgang, hvis det er det eneste, hr. Nicolai Wammen skal have at drikke i dag.
Men jeg giver den gerne.
Til hr. Ole Sohn: Jeg er da glad for, at hr. Ole Sohn sammenligner min tale med Martin Luther Kings tale.
Så god synes jeg ikke selv den var.
Men trods alt, tak for det. Igen: Vi har gennemført en lang række aktiviteter på arbejdsmarkedet.
Vi har fremrykket aktiviteter; vi har øget de offentlige investeringer i år i stedet for at have dem til næste år; vi har taget initiativer til at få unge arbejdsløse, især unge arbejdsløse akademikere, hurtigt ud; der er et samarbejde mellem Beskæftigelsesministeriet, Videnskabsministeriet og fagforeningerne på området, der er en 10-punkts-plan, der skal få dem videre.
Så jeg må afvise hr. Ole Sohns bekymringer.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det her er selvfølgelig ikke en bogholderfinanslov.
Den skal bruges til at gennemføre de drømme, som hr. Ole Sohn sagde at jeg stod heroppe og udtalte mig om.
Det gør vi ved, at vi tager en lang række nye initiativer over for de socialt dårligst stillede; det gør vi ved at få styrket forskningen og uddannelsen i skolerne; det gør vi for at komme videre.
Derfor er det forkert, når fru Pernille Rosenkrantz-Theil mener, at det her går i den forkerte retning, tværtimod.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-09-09:
Vil hr. Kristian Jensen give mig ret i, at de, der karakteriserede regeringens udspil til finanslov som en bogholderfinanslov, tager fuldstændigt fejl?
Nok er det små sten, der smides med, men ret skal jo være ret.
Der skal faktisk kun en lille sten til at starte et helt jordskred.
Og det er faktisk det, regeringen gør: små sten med stor effekt.
Er det ikke rigtigt, må jeg spørge hr. Kristian Jensen.
Det er f.eks. væk med byfornyelsen.
Jamen lad da lejerne selv betale at få sat deres rådne boliger i stand; det kan da ikke være samfundets problem.
Det er: Fjern portostøtten.
Det må da være op til den enkelte at få råd til at ytre sig i blade og den slags.
Det er: Skær i ulandsbistanden.
Jamen det er da ikke vores problem, at de ligger og dør af sult i Afrika. Og det er: Væk med de supplerende dagpenge.
Jamen altså er det vores problem, at folk ikke gider tage sig et fuldtidsarbejde?
Det er jo det, der er logikken i den her finanslov.
Det er det, der er budskabet.
Det er det, der er konsekvensen.
Enhver skal være sin egen lykkes smed; enhver skal være sig selv nærmest.
Det er da så liberalistisk, som noget kan blive.
Det er da så asocialt, som noget kan blive.
Jeg synes, det er synd, at man vælger at karakterisere regeringens fine liberalistiske håndværk på den måde.
Synes hr. Kristian Jensen ikke også det?
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Jeg tror, at hr. Kristian Jensen har siddet en aften og lyttet til Martin Luther King, som har sagt de berømte ord: »I have a Dream«.
Og så har hr. Kristian Jensen skrevet en tale om alle hr. Kristian Jensens drømme om, hvordan verden skulle se ud, men den svarer meget lidt til virkeligheden.
Når man hører hr. Kristian Jensens tale for det største regeringsparti, er det er virkelig ynkeligt at konstatere, at det altafgørende problem i samfundet, nemlig den stærkt stigende arbejdsløshed, fylder så lidt.
Hvis det er tilfældet, ja, så må man sige, at regeringen har en manglende formåen.
Hvorfor ikke erkende, at regeringens økonomiske politik medfører, at der er tusindvis, der bliver fyret i den offentlige sektor?
Man fyrer over tusinde mennesker ved at nedlægge hjemmeserviceordningen, hvilket langt overstiger de job, der skabes i kraft af skattelettelserne.
Jeg synes, det er ynkeligt, at regeringen overhovedet ikke har noget bud på, hvordan man kan sikre, at vi får flere i beskæftigelse, specielt blandt de mange unge nyuddannede, som efter endt uddannelse kommer ud til arbejdsløshed.
Karen J. Klint (S), 2003-09-09:
Undskyld formand, at jeg var lidt hurtig til at markere.
Der er selvfølgelig ingen indsigelse over for, at vi har en justitsminister, der er så dejlig at berige os med et ekstra barn.
Det er jo dejligt.
Det ønsker vi kun tillykke med.
Vi er måske sådan lidt overraskede over - jeg er i hvert fald personligt overrasket over, at vi bliver aktiveret i Udvalget til Valgs Prøvelse her i september måned til at skulle godkende folk, som kommer ind i, hvis jeg sådan tænker lidt frem, er det faktisk kun tre stemmedage, vikaren kommer ind.
Men jeg vil da gerne ønske god arbejdslyst til vikaren, som kommer ind der, men jeg synes alligevel, at det var en lidt atypisk måde at håndtere det på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen har i et indlæg i Jyllands-Posten den 8. september
til forsvar for de her besparelser på de supplerende dagpenge sagt: »Det virker stærkt provokerende på mig, når f.eks. personer med indkomster på over 1 mio. kr. modtager supplerende dagpenge.«
Det er i Jyllands-Posten forsvaret for at fjerne de supplerende dagpenge.
Men jeg må sige til hr. Kristian Jensen, at den gruppe, som tjener over 1 mio. kr. og får supplerende dagpenge, ifølge tal fra Arbejdsdirektoratet i 2001 bestod af to personer - to personer - og selv om vi går ned og tager en indtægtsgrænse på ½ mio. kr., så når vi op på 180 personer ud af et samlet tal på 137.618 mennesker, der får supplerende dagpenge, altså 1,3 promille.
Faktisk er det sådan, at 80 pct. af dem, der får supplerende dagpenge, har en indkomst på under 200.000 kr. om året.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian
Jensen, hvorfor man tager penge fra dem, fordi hr. Kristian Jensen bliver provokeret af to personer?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Hr. Villy Søvndal er igen faktuelt på gale veje, for det, hr. Villy Søvndal postulerede fra talerstolen, har intet at gøre med det forslag, som vi har lagt frem.
Hvis man er udsat for en arbejdsulykke og kommer på revalidering efter det forslag, vi har lagt frem, så vil man bevare den samme sats som i dag.
Ingen forskel.
Det, vi har sagt, er, at vi undrer os over, at når vi nu gør en ekstra indsats for at få folk tilbage på arbejdsmarkedet, endda en meget virkningsfuld indsats i form af revalidering, hvorfor skal vi så hæve den overførselsindkomst, som man er på.
Derfor er de eksempler, hr. Villy Søvndal havde heroppe, fuldstændig fejlagtige, de har intet hold i virkeligheden og er desværre kendetegnende for hr. Villy Søvndals retorik på det her område.
Til hr. Ole Sohn: Spørgsmålet er jo, om vi fører en ekspansiv finanspolitik, som er med til at sætte gang i hjulene og dermed skabe arbejdspladser.
Og det har jeg sagt
ganske klart og tydeligt, både forud for at finansloven blev præsenteret, da den blev præsenteret og igen her i dag: Vi fører en ekspansiv finanspolitik, fordi vi ønsker at give flere penge til privat forbrug og sætte gang i hjulene. Og med hensyn til de unge akademikere og jobbene, så har Ove Bjørn Petersen, der er direktør i Økonomernes a-kasse og karriererådgivning, den 24. august i Berlingske Tidendes Business-sektion skrevet et indlæg, hvor han påviser, at for ham at se har de nyuddannede bedre mulighed for at få job nu, end de havde i 2001.
Så det billede, der blev forsøgt tegnet af de store problemer, kan altså ikke genfindes i Økonomernes a-kasse og karriererådgivning.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil må jeg sige, at jeg lige nu ganske enkelt har glemt spørgsmålet, så det tager jeg med i næste omgang, så skal jeg lige få det op igen, undskyld.