Britta Schall Holberg (V), 2006-02-24:
I Venstre er vi tilfredse med den aftale om dansk statsborgerskab, som vi indgik i efteråret.
Vi har det sidste år haft et godt og konstruktivt samarbejde med Socialdemokratiet om praksis i det daglige arbejde i Indfødsretsudvalget.
Derfor var vi også meget kede af og forundrede over, at Socialdemokratiet ikke ville være med i aftalen, og det beklager jeg stadig stærkt.
Der er tre elementer i aftalen, som jeg gerne vil fremhæve.
For det første skal man for at blive dansk statsborger have bevist, at man virkelig ønsker at sætte noget ind på at blive statsborger her.
Vi lægger meget stor vægt på, at det betyder, at man har aflagt prøve på, at man kan tale dansk, og at man har kendskab til vores lands kultur og historie.
Jeg skal i parentes sige, at der ikke er tale om studentereksamensniveau.
For det andet skal man have vist, at man er selvforsørgende.
Endelig indeholder aftalen for det tredje skærpede krav til eller udelukkelse fra at søge dansk statsborgerskab, hvis man har begået kriminalitet.
Vi vil gerne fra Venstres side med aftalen markere, dels at vi anser det at opnå dansk statsborgerskab og få de rettigheder og pligter, som følger med, som noget vigtigt, dels vil vi også gerne markere, at vi har tillid til, at de mennesker, der søger dansk statsborgerskab, har vilje til og et ønske om at leve og arbejde som en del af det danske samfund, hvis pligter og rettigheder de får del i med statsborgerskabet.
Men det udelukker jo ikke, at man, hvis man ikke har dansk statsborgerskab, da indgår i den demokratiske proces her i landet.
Man kan jo deltage i alle mulige former.
Man kan bl.a. stemme til kommunalvalg, og man kan være med i den demokratiske proces i øvrigt.
Denne grundlæggende tankegang er også basis for, at vi varmt har støttet det velkommen som dansk statsborger-arrangement, der skal holdes for fremtiden her i Folketinget med velkomst af Folketingets formand.
Der er nemlig anledning til at markere,
at de, der får dansk statsborgerskab, har sat noget særligt ind på at nå deres mål.
Men naturligvis skal der også, når vi har skærpet kravene, være mulighed for, at mennesker, der har ganske særlige og alvorlige vanskeligheder ved at kunne klare de kriterier, der giver umiddelbar adgang til dansk statsborgerskab, også kan søge om dispensation fra de normale regler.
Denne mulighed er derfor også en del af aftalen.
Jeg kan i den forbindelse orientere om, at vi behandler ca. 50 ansøgninger af denne art om ugen.
I forløbet er jeg blevet klar over, at nogle har den opfattelse, at hvis et menneske har ubegrænset opholdstilladelse, som man jo skal have for at få dansk indfødsret, og alligevel ikke får dansk indfødsret, så vil den pågældende blive smidt ud, eller der vil ske vedkommende noget andet.
Jeg vil gerne understrege, at et menneske, der har opholdstilladelse, men ikke opnår dansk statsborgerskab, ikke bliver smidt hjem og i øvrigt overhovedet ikke fortaber sine muligheder eller sine rettigheder til sociale ydelser, til lægehjælp, til sygehusbehandling eller til andre af vore danske velfærdsgoder.
Det danske statsborgerskab betyder alene, at man i tilgift til disse ting har stemmeret til Folketinget, kan blive valgt til Folketinget og få dansk pas.
Men det er vigtigt at sige, at den, der ikke opnår dansk statsborgerskab i første forsøg, ikke bør tro, at den mulighed nu er lukket for altid.
Der vil altid være mulighed for at forbedre sine sprogkundskaber osv., sådan at man kan søge igen.
I Venstre støtter vi som sagt den indgåede aftale.
Vi synes, det er en god og rigtig aftale, der følger op på den praksis, vi har lagt i Indfødsretsudvalget siden folketingsvalget, ligesom den kompletterer de intentioner, der ligger i den integrationslovgivning, som behandles i Folketinget i øjeblikket.