runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Andersen (S), 1999-04-28:
Det er jo rart at se, at når man trykker sådan lidt på knapperne her, så giver det også en vis effekt.
Jeg vil da gerne sige, at det er en af de ting, der også er igangsat.
Det er jo Hovedstadens Udviklingsråd, der nu også skal kigge på netop det her område for at få udnyttet det kollektive trafiksystem endnu bedre.
Jeg vil da ikke undlade at sige, at der er mange elementer, som kommer i betragtning i forhold til det kollektive trafiksystem, og derfor er det ikke urealistisk, at vi på et tidspunkt står og skal træffe en afgørelse om eksempelvis en udvidelse af minimetroen.
Så jeg glæder mig da til det tidspunkt, hvor det skal diskuteres.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Det er jo en fantastisk situation, hvis der kan opstå konkurrence i dette Folketing om at give den kollektive trafik et løft.
Især var det betegnende, at hr. Kaj Ikast til sidst, efter at have nævnt den jyske Vestbane m.m., som jeg bestemt også støtter, sagde: Dér, hvor lakmusprøven skal stå sin prøve, er, om man vil noget for pendlertrafikken.
Så fik jeg et bud, nenlig at der skal ske noget med Københavns Hovedbanegård.
Javel, javel, men hvilke andre instrumenter vil Det Konservative Folkeparti støtte sig til, når man nu skal tilbyde sig over for ministeren? Jeg vil jo også tilbyde mig over for ministeren, så der bliver jo en vældig dans omkring hende.
Men hvad er hr. Kaj Ikast til?
Københavns Hovedbanegård er én ting, og hvad mere?
Poul Andersen (S), 1999-04-28:
Jeg tror, jeg hørte forkert, da hr. Kaj Ikast berørte forholdene i landdistrikterne.
Selvfølgelig er det her, privatbilerne kan tage den store del, men derfra og så til, at der ikke skal være nogen kollektiv trafik!
Jeg har sikkert hørt forkert, for der skal da være en eller anden form for tilbud til dem, der ikke har bil, skolebørnene osv.
Det vil jeg da gerne have bekræftet, også med hensyn til Odense-Svendborg.
Alt skal vel ikke foregå i København og på Sjælland?
Der er vel også pendlere både på Fyn og i Jylland, der skal tages hensyn til?
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor hr. Kaj Ikast var så vred og så så bister ud.
Jeg kan fortælle hr. Kaj Ikast, at SF med glæde støttede jernbanen på Storebælt, som jo har fået
al den ros, som jeg synes, den fortjener, og vi er også glade for jernbanen på Øresund - meget glade.
Det var da også vidunderligt at høre hr. Kaj Ikast gøre
så meget ud af det, der nu skal gøres for pendlerne, også i Københavnsområdet, og for Københavns Hovedbanegård
Jeg vil sige til trafikministeren, at hvis hun kan få hr. Kaj Ikast til at overvinde sin allergi over for at være sammen med os andre - selv om der er noget, der tyder på, at det kniber - lyder det, som om vi faktisk kunne enes om ret meget på det her punkt.
Hr. Kaj Ikast vil simpelt hen drukne i velvilje.
Arne Melchior (CD), 1999-04-28:
Hr. Søren Kolstrup benævnte den førte trafikpolitik som asocial, og det er klart, at det vil ministeren benægte, men det skal hun ikke være ene om.
Jeg vil sige, at det er en grov beskyldning, som ikke har noget som helst på sig.
Og den er urimelig både over for ministeren og over for regeringspartierne og over for andre deltagere i den, for det er jo således, at den kollektive trafik subventionerer vi, mens den individuelle biltrafik brandskatter vi, og jeg kan ikke se noget asocialt i dét.
Og jeg er helt enig i hr. Kaj Ikast bemærkninger om motorveje.
De er ikke bare miljøvenlige, de er også færdselssikre, altså for liv og lemmer, og de er smukke, som hr. Ikast var inde på.
Dansk motorvejsbyggeri har international anerkendelse i allerhøjeste klasse.
Sluttelig skal jeg sige - og det har interesse for den debat, vi skal have om de tre følgende lovforslag - at det nuværende vejnet skal jo ikke kun laves for i morgen og i overmorgen eller for næste år og næste år igen.
Det skal laves på lang sigt.
Og miljøbevidstheden i bilfabrikantkredsen er så stor i dag, og videnskaben er så langt fremme, at vi allerede er godt på vej til, at bilerne forurener mindre og mindre.
Arne Melchior (CD), 1999-04-28:
Fru Margrete Auken siger, at folk bruger mere tid til transport i dag, og det er jo beviseligt.
Men for det første har det jo sin limit, sin grænse.
Døgnet har stadig ikke mere end 24 timer, så det kan altså ikke blive ved med at vokse i det uendelige.
Jeg tvivler på - og det har jeg også sagt tidligere på dagen - at folk ønsker at sidde i bilerne i længere tid, end de nu skal bruge.
Og hvor megen tid skal de så bruge til det?
Jo, kun så meget som de har lyst til.
Det er dét, jeg før kaldte livskvalitet.
Der er jo ikke nogen, der giver sig til at køre i bil bare for at brænde benzinen af og få kørt nogle flere kilometer, så bilen kan falde mere i værdi; det er der ikke nogen der gør.
Det er altså en livskvalitet for de pågældende mennesker, og det synes jeg fru Auken skulle anerkende.
Til slut vil jeg sige, at første gang jeg hørte hr. Erhard Jakobsen omtalt for mange, mange år siden, var dengang han sagde: Hver familie sit dollargrin.
Der er sikkert andre end mig, der husker det, og det var dengang, man kaldte en bil et dollargrin.
Så sagde hans socialdemokratiske kolleger: Skal det pludselig være socialisme?
Og så sagde hr. Erhard Jakobsen: Ja, hvad tror I da?
Tror I, at socialisme består i, at det kun er de velstående, der skal have råd til at have en bil, mens de andre kan gå eller køre på cykel eller tage bussen?
Selvfølgelig må det være et mål for Socialdemokratiet at bringe dem, der ikke har haft råd til bil indtil nu, op på den standard, hvor de får råd til det.
Det er derfor, der bruges mere tid i bilerne, fordi der er flere, der har fået råd til den livskvalitet, der ligger i selv at kunne transportere sig.
Christian Jensen (FP), 1999-04-28:
Statistikken viser, at det ikke kan laves om, uanset hvor meget man forsøger at fortælle, at det kan lade sig gøre, og den klogskab kan vi altså ikke bruge til nogen ting.
Der var engang en, der skrev, at det er mærkeligt, at de klogeste mennesker her i Danmark enten kører bil eller kører taxa eller klipper hår.
Jeg vil kontakte forfatteren og bede om at få det udvidet med en enkelt gruppe mennesker, nemlig dem, der altid tror, de ved, hvad der er bedst for folk.
Folk vil altså det, de vil, og den frihed kan vi ikke tage fra dem eller knægte ved at være klogere end dem og tro, vi ved, hvad der er bedst for dem.
Folk vil køre i bil, erkend det dog.
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Jeg glemte at sige til hr. Heiselberg før, at jeg kan godt finde ud af at tage en bus ind til Hovedbanegården, når jeg skal videre, Jeg tror også, der er andre herinde, der er kvikke nok til at gøre det, men jeg kan forstå, at hr. Heiselberg mener, det er ganske ekstraordinært, selv om vi kan tage taxa og oven i købet kan gøre det kvit og frit.
Så til hr. Kaj Ikast, som spurgte: Hvorfor virker det ikke?
Det er der jo lavet en del undersøgelser af, og en af grundene er, at det organisatoriske i EU er elendigt.
Noget af det, vi prøver at arbejde på, er jo også, om vi kan få løftet den organisatoriske del af jernbanetransporten.
Den fungerer virkelig dårligt, og jeg tror, vi hurtigt kan blive enige om, at det er noget, der skal samarbejdes om, så vi får løftet EU's godstransportpolitik på en sådan måde, at den ikke længere ramler ind i alle mulige forældede mærkværdigheder.
Jeg kan ikke stå og løse problemet her, men vi har haft debatter i al den tid, jeg kan huske.
Det er altså ikke, fordi man ikke vil, og det er heller ikke - havde jeg nær sagt - fordi den ikke kan komme til at fungere.
Det er simpelt hen, fordi det område har været i den grad forsømt politisk.
Til det sidste bare det, at jeg tror, at både hr. Melchior og hr. Christian Jensen har ret i, at folk bliver siddende i bilerne, uanset om de sidder fast.
Men det er jo også en af grundene til, at man bliver nødt til at gøre noget andet end bare tro, at det kan regulere sig selv, for bilerne kommer jo ikke frem.
Nu har vi jo stadig mulighed for at komme rundt på cykel mange steder i byerne.
Vi er ikke i den situation, man kender i f.eks. Athen, hvor alle vitterlig sidder fast, og hvor de, der ikke synes, det er sjovt, ikke har en chance.
Vi er nødt til at gøre et eller andet for at undgå, at den trafikmos tager magten i vore byer, for det er ikke muligt at satse på, at den regulerer sig selv.
Men både hr. Christian Jensen og hr. Melchior har ret i, at folk sidder i bilerne, også selv om de ikke kommer ud af flækken.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-28:
Jeg forsøgte bare at sige, at når vi diskuterer miljøpolitik, tror jeg, de fleste af os herinde repræsenterer en god portion dobbeltmoral.
Det er rigtigt, at det har været vældigt in i nogle år at tale om miljø, men jeg synes, det er dejligt, at vi i dag har fået en lidt mere afdæmpet miljødebat, end vi tidligere har oplevet.
Det skyldes vel, at folk er begyndt at tvivle på alle de postulater, vi er kommet med; det hele er måske ikke så farligt, som man vil forsøge at bilde folk ind.
Jeg har forstået af en tidligere debat, at fru Margrete Auken har en bil, og jeg vil gerne spørge: Nu er det vel en bil, der er katalysator på?
Det er vel ikke en gammel bil, en af dem, der forurener, fru Margrete Auken kører rundt i?
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Nu tror jeg, jeg vil til at være gode venner med fru Margrete Auken, for hun sidder jo i Jernbanerådet.
Kunne fru Margrete Auken ikke sørge for, at persontrafikken med tog over den dansk-tyske grænse bare kan afvikles nogenlunde således, at køreplanerne passer sammen?
Det har vi kæmpet for i mange år, og det er jo ikke noget EU-spørgsmål; det er mere et spørgsmål mellem ledelsen i Sølvgade og i Deutsche
Bundesbahn, og det kan man altså ikke finde ud af.
Det er slet ikke noget EU-problem, for det er løst
i 1992, som jeg udtrykkeligt sagde før
Men hvorfor kan man ikke få det til at køre?
Så længe det ikke kan køre, er der ikke noget at sige til, at vi kun har 7-8 pct. af godstransporten på jernbanerne, og at der næsten ikke er nogen passagertrafik af international karakter mere.
Det undrer mig ikke mere, men det har det gjort mange gange, og jeg har prøvet at kæmpe for det, og nu håber jeg, fru Margrete Auken vil gøre noget for det.
Christian Jensen (FP), 1999-04-28:
Når nu fru Margrete Auken giver os medhold i, at folk af egen fri vilje sidder på motorvejene i kø og kø og kø - til gavn for hvem er det så, når fru Margrete Auken vil regulere?
Hvad er det, der skal reguleres?
Den regulering er ikke nødvendig, fordi det netop er dét, folk vælger.
Tror fru Margrete Auken virkelig, hun kan få det til at glide ved en regulering?
Folk sidder der jo stadigvæk, så hvad er det, der skal reguleres, og til gavn for hvem skal det være?
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Næh, vi lader dem bare sidde på motorvejene.
Det har jeg ikke spor imod, lad dem bare sidde dér, og lad os så lade være med at bygge nye.
Der er jo ingen grund til, at vi plastrer mere til, bilisterne kan sidde fast og hygge sig på dem, der findes nu.
Men det, jeg snakker om, er byerne.
Endnu er det ikke for alvor gået galt i København og de andre danske byer, men vi ser det andre steder i verden, hvor der er den samme lyst til mobilitet som beskrevet af Fremskridtspartiets ordfører.
Der er virkelig en sådan vitalitet, at man ender med at sidde fast og ikke kommer ud af flækken, og derfor er vi nødt til at gøre noget ved det.
Så lige et ord til hr. Kaj Ikast.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er ganske dødssygt, at man ikke kan få tingene koordineret. Så er spørgsmålet for så vidt, om det er et EU-anliggende, eller om det er bilateralt.
Nu var jeg optaget af godstransporten, for det er nemlig et EU-anliggende at få den til at lykkes, og så vil persontrafikken være et bilateralt anliggende.
Jeg er ganske enig i, at Deutsche Bundesbahn er værre end DSB med hensyn til at få det til at fungere, og det må være en af de opgaver, som vi må tage op i fællesskab.
Det er nemlig ikke et spørgsmål om, at jernbanerne i sig selv ikke virker, men at der er mennesker på begge sider, der ikke kan få det til at virke.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-28:
Det har haft meget karakter af ritualer denne eftermiddag, og ritualer skal man heller ikke kimse ad.
Men det kunne jo også have lidt med holdninger at gøre, og jeg synes nok, det er karakteristisk, at de borgerlige partier har opgivet opfattelsen af, at CO2-udledningen er et problem overhovedet. Selvfølgelig skal man da, når man har holdninger, også tage stilling til, hvad der er af kendsgerninger.
Selv om det også skulle være rigtigt, at CO2 ikke var et problem - jeg ved det ikke, jeg lader bare ligesom det med sikkerheden ligge - men hvis der alligevel skulle være en vis risiko ved det, så er det nok for sent at tage hånd om CO2-problematikken, når vi finder ud af, at det virkelig er et problem.
I hvert fald er der det problem, selv om CO2-udledningen ikke skulle være et problem, at vi trods alt også tærer på energiressourcerne, og det er ligesom en debat, vi fuldstændig har glemt de senere år til fordel for CO2-problematikken.
Det er jo to alen ud af det samme stykke, men det må vel nok trods alt være en kendsgerning, at den måde, vi transporterer os på og lever på i det hele taget, i hvert fald ikke er bæredygtig, at vi tærer på Jordens ressourcer.
Jeg tror på, at der bliver mindre af dem på et tidspunkt, og det kunne da godt være en af grundene til at have holdninger.
Regeringen har faktisk holdninger, tror jeg.
Vi har lige for et par dage siden fået det her forslag til landsplanredegørelse fra miljø- og energiministeren, men det er også en anden afdeling.
Der står på side 74: »Udfordringen for alle parter er nu at fremme en mere miljøvenlig anvendelse af den eksisterende infrastruktur.
Det er nødvendigt med en nytænkning af rollerne mellem de myndigheder, forskningsinstitutioner, transportører og transportkøbere, der tilsammen skal udvikle nye miljørigtige transportydelser.
« Det synes jeg man ser for lidt til i den trafikpolitik, man fører, og dér kan jeg så tage hul på debatten omkring det næste emne, den løsning, man vælger på Fyn.
Ud af 4 alternativer vælger man det dyreste og det, der er mest fordelagtigt for den individuelle trafik, og som ikke giver plads til nogen som helst investering i den kollektive trafik.
Man falder altså på halen for ønskerne om individuel transport, hvorimod man kunne prøve at tage nogle overordnede hensyn i regeringen som helhed og have en helhedstænkning om, hvordan vi ønsker at indrette det samfund, som faktisk bliver beskrevet i det her udkast til landsplanredegørelse.
Men det springer man fuldstændig over.
Det kunne jo være, at man i stedet for at opfordre alle mennesker fra Svendborg til at tage på arbejde i Odense skulle prøve at udvikle den regionale politik, sådan at man fik oprettet nogle arbejdspladser igen i Svendborg - bare for at tage en ting.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Jeg skal spørge fru Lis Greibe: Hvornår mener man, vi har fået motorveje nok i Danmark?
Hvad er det for en overvejelse, man har om, hvor mange motorveje vi skal have?
Motorveje skaber jo flere motorveje.
Det ved vi, det er jo analyseret klart.
Er det Socialdemokratiets politik, eller har man et eller andet sted, hvor man vil lave en deadline og sige: Nej, nu er det nok?
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Nu skyder fru Margrete Auken altid på bilismen, men den 22. juni 1992 åbnede man for fri bevægelighed for den kollektive trafik i Europa på tværs af grænserne, så alle jernbaneselskaber måtte køre på hinandens skinner.
Hvorfor virker det ikke?
Det er ikke Det Konservative Folkeparti, der har været imod det, tværtimod.
Vi har prøvet på alle mulige måder at få det til at virke, men der er jo ikke noget alternativ til bilen.
Hvordan kan det være, det ikke virker?
Fru Margrete Auken siger gang på gang, at togtrafikken virker, jamen det gør den ikke i Europa, desværre.
Jeg forstår det ikke, når det skulle være så godt.
Lis Greibe (S), 1999-04-28:
Jeg beklager, hvis hr. Søren Kolstrup ikke har hørt mit indlæg.
Jeg gjorde udtrykkeligt opmærksom på, at vi lagde saglige grunde bag ved vores beslutning om, at her skulle være motorvej.
Jeg er også meget vidende om, at Enhedslisten var det eneste parti, som ikke gik ind for projekteringsloven, så jeg kan jo ikke forvente den store positivitet heller på dette projekt i dag.
Men Socialdemokratiet går ind og vurderer sagligt, hvor vi har brug for motorveje, og hvor vi ikke har brug for motorveje.
Derfor gør vi i dag det, at vi siger: Her har vi et behov; her er der en døgntrafik, som berettiger det; her har vi et ulykkestal, der berettiger det.
Jeg gad nok vide, hvordan hr. Søren Kolstrup ville klare de trafikproblemer, der er dernede.
Det er naivt at tro, at man lige pludselig vups skal flytte alt over på kollektiv trafik.
Hvis ikke det er en overordnet politik at sige, at man ser på sagligheden i, hvornår vi skal have motorveje, og hvornår vi skal have veje af en anden klassificering, så ved jeg ikke, hvad man så kan kalde overordnet politik.
Det er netop ikke egnspolitik, der er tale om her.
Jeg gjorde udtrykkeligt opmærksom på, at det ikke var de mange lokale henvendelser, der gjorde, at vi sagde, det skulle være en motorvej, vi skulle have dernede.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-28:
Socialdemokratiet kan glæde sig over, at der ikke bliver
noget besvær med at få Venstre til at være med til at skaffe de penge, som der skal bruges til motorvejen.
Modsat kan Socialdemokratiet så også glæde sig over, at man godt kan undvære Enhedslisten i den situation.
Venstre kan varmt støtte lovforslaget.
Det er en nyttig og en fremtidsorienteret anlægsinvestering.
Så Venstre er meget glad for det lovforslag, som ministeren her er kommet med.
Jeg håber inderst inde, at ministeren selv er lige så glad, for det er noget af det, der betyder noget for Danmark.
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Jeg synes, det er en stor dag.
Vi har kæmpet i mange år med problemerne på Fyn, om motorvejen til Svendborg.
Vi har måttet lave blackspots indtil flere gange.
Vi har været ude og kigge på det igen for at få det til at køre.
Jeg er sikker på, ministeren får en meget stor opbakning fra alle partier, der går ind for motorveje.
Men jeg vil gerne sige til dem, der ikke går ind for motorveje, at da vi startede med bygningen af motorveje i dette land, havde vi ca. 1.400 dræbte i trafikken om året.
Og jeg vil sige tillykke til Fyn, for Fyn er sikret for fremtiden, at der ikke bliver nær så mange slået ihjel og ikke nær så mange ulykker.
Det giver en erhvervsudvikling, og jeg vil håbe, det må gå lige så godt, som det er gået med den motorvej, vi indviede fra Kolding til Esbjerg, hvor industrien og arbejdet blomstrer, efter at motorvejen er kommet til, og der er betydelig færre uheld.
Tillykke til Fyn!
Så vil jeg gerne sige til ministeren: Vi skal nok være med til at skaffe pengene, så det ikke trækker ud i mange år.
Vi skal nok skubbe til, således at det her kommer igennem.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-28:
Jeg er selvfølgelig fuldstændig enig med hr. Kaj Ikast i, at det er utrolig dejligt, at man har fået nedbragt antallet af trafikdrab.
Men mener hr. Kaj Ikast alligevel ikke, det også skyldes en række andre faktorer end byggeri af motorveje?
F.eks. fjernelse af sorte pletter, sænkelse senest af alkoholpromillen, begrænsning af farten på vejene generelt, forbedring af bilernes kvalitet, kampagner af mange slags, er alle de ting fuldstændig spildt? Skal vi tillægge bygningen af motorveje hele æren for nedgangen i trafikdrab?
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Dengang vi åbnede motorvejen mellem Vejle og Horsens, havde vi et antal væddemål hernede bagved om, hvor mange trafikdrab vi nedbragte statistikken med for det næste år, og det var ca. 30.
Og det kom til at passe på grund af motorvejen.
Så kan man godt sige, at alle de andre ting selvfølgelig har været med, men det har været noget bærende, at trafiksikkerheden virkelig er blevet sat i højsædet på en motorvej, og det er forskellen.
Hvad vi har haft af ulykker i årenes løb, er så fantastisk, og det er færdselsuheld.
Det gør hovedparten af de uheld, vi har med dødelig udgang.
Hvis man nu husker tilbage til dengang vi åbnede den, så gav det et helhedssystem i hele det område dér, og det er det, der giver ændringen.
Hele vejen fra Århus og ned var motorvejsbelagt, og derfor var det, vi sagde, at når det sidste stykke bliver sat på, får vi et helt andet resultat.
Og vi fik et andet resultat.
Det er der ikke to meninger om.
Vi kunne sige det samme, dengang vi åbnede fra Suldrup til Randers, tror jeg det var.
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Der er for nylig kommet en rapport fra Transportrådet om grundlaget for vores trafikinvesteringer, hvor denne her vej, som vi behandler nu, er en af modellerne.
Jeg synes, det er en god rapport, så jeg vil anbefale, at ministeren tager både det her forslag og de to andre tilbage igen, så vi får et ordentligt grundlag at beslutte på, et sagligt grundlag for, hvad det er, der vil løse de problemer, som det drejer sig om at få løst.
Nu henvender jeg mig altså eksplicit til den side af salen, hvor vi har en problembevidsthed om tingene.
Det vil være SF's udspil på de tre lovforslag her, så vi får et grundlag, der kommer på niveau med det, vi bør vedtage så store investeringer på.
Jeg ser selvfølgelig også frem til den konference, vi skal have på onsdag om trafikinvesteringerne, så vi kan få det belyst den vej rundt.
Men det er altså forfærdelig nedslående, at det foregår på et niveau, nogenlunde som vi hørte det beskrevet før, altså hvor man siger, at det var det, der klarede ulykkerne, det var det, der klarede erhvervsudviklingen.
Der er også lige kommet en landsplanredegørelse, som viser, at det dér med erhvervsudviklingen ved vi heller ikke noget om på den her baggrund.
Det kunne også godt blive belyst.
Vi snakkede lige før om, hvad der var sket på Lolland-Falster, hvor hr. Melchior udmærket beskrev, hvad der er sket på Lolland-Falster.
De har de fineste veje, vi
overhovedet har i dette land.
Hvordan er det nu med erhvervsudviklingen på Lolland-Falster?
Den er jo ikke blomstrende, må man sige.
Så vi vil godt have et bedre grundlag.
Lad mig så lige minde ministeren om - hun ved det godt; jeg er godt klar over, at her taler jeg ind i en høj kyndighed og en politisk afmagt, for hun ved det godt - at hvis vi skal se på ulykkestal, så har Vejdirektoratet nogle glimrende tal for, hvad man skal gøre, hvis det er ulykkerne, man vil bekæmpe.
Det er lidt gamle tal.
De er et par år gamle, så tallene er nok bare blevet lidt mere dramatiske i tidens løb.
Det er Vejdirektoratets tal.
Så at bruge færdselssikkerhedsargumenter i denne her sammenhæng holder ikke.
Når vi så samtidig må se på, om der er alternative måder, hvorpå vi får løst de åbenlyse transportproblemer, der er på den strækning, så vil vi gerne have det her sendt tilbage igen, så vi får et grundlag, som skulle være på niveau i forhold til, hvor store investeringer det er, vi foretager.
Jeg prøver at appellere til ministerens kyndighed, som jeg ved er stor, og til, at hun vil prøve at se, om hun kan finde en grimasse, der kan passe, sådan at vi kan få et grundlag, som vi kan være bekendt og forsvare også over for vores børn, når de engang vil have forklaret: Hvorfor plantede I dog hele landet til med motorveje?