runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2001-10-11:
Da vores ordfører, hr. Søren Søndergaard, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg sige følgende om forslaget: Som en genfremsættelse fra sidste samling kan vi konstatere, at V og K ikke siden dengang er kommet på mere såkaldt visionære tanker, og jeg vil derfor blot sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Da vi sidst havde sagen oppe, sagde vi det sådan: Hvis man overhovedet kan sige noget positivt om forslaget, må det indskrænke sig til en kommentar til de motiver, der, må vi gå ud fra, ligger bag.
De lyder pæne og afspejler tilsyneladende en drøm om, at hvis bare verden ikke var så grum, hvis bare alle mennesker ville opføre sig ordentligt og ikke gøre noget forkert og lade være med at forfølge hinanden, ville mange ting unægtelig være meget nemmere.
Så ville folk ikke have behov for at flygte, og så ville menneskesmuglere ikke tjene på mennesker i nød og elendighed.
Det er vores opfattelse, at Venstres og De Konservatives hovedsynspunkt om at ville løse alle problemerne med flygtningepolitikken ved at yde hjælp i nærområderne lyder både pænt og nydeligt, men det forholder sig bare ikke til virkeligheden, desværre.
Som vi også sagde sidste gang, hvis bare folk ville nøjes med at flygte til nabolandet, ville meget være opnået! Hvis vi lige et øjeblik ser bort fra, at det faktisk allerede er sådan, situationen er i dag, ja, så er perspektivet i den løsning, som Venstre og De Konservative foreslår som kerneelement i dansk flygtningepolitik, at Danmark og EU skal oprette deportationslejre rundt om i den tredje verden.
Og jeg kan her tilføje: Danmark skulle så kun modtage flygtninge fra Norge og Sverige efter de principper.
Alle andre asylansøgere skulle, som vi også sagde sidst, kunne smides tilbage, hvis de skulle være kommet til Danmark på anden måde. Disse lejre, som altså skal oprettes og drives af Danmark og EU, skal være opsamlingssteder for flygtninge.
Sådanne lejre findes faktisk allerede i FN-regi visse steder, og Danmark modtager hvert år kun ca. 500 flygtninge herfra. Vi har tidligere slået til lyd for at gøre denne kvote større, og hvis V og K virkelig ville gøre noget fornuftigt, så kunne vi jo begynde med at hæve kvoten med det samme.
Men det savner jo lidt positiv genlyd fra V og K.
Vi har tidligere understreget, at Enhedslisten ikke er kostfornægter, men det bør alligevel ikke komme bag på nogen, at man ikke her finder os ved det bord, som V og K dækker op.
Jeg tænker på det, partierne forestiller sig om, hvordan man skal bekæmpe menneskesmugling.
, hvis man vil helbrede en syg, må man først finde ud af, hvorfor patienten er syg. Som vi også sagde sidste gang under debatten: Når menneskesmugling er så lukrativ en forretning, som tilfældet ganske givet er, så skyldes det bl.a., at EU og Danmark har lagt alle mulige hindringer i vejen for, at folk kan komme ind legalt. Vi er bange for, at Venstre og De Konservative hellere vil underholde de kriminelle menneskesmugleres virksomhed end fjerne deres indtægtsgrundlag, f.eks. gennem en mere lempelig visumpolitik.
Det vil vi gerne.
Christian Hesselberg (CD), 2001-10-11:
Fru Birthe Rønn Hornbech spurgte mig meget konkret: Hvor mange kan vi tåle?
Det er meget simpelt, det skal jeg give et meget kort svar på.
Vedrørende flygtninge, vedrørende mennesker, som er på flugt, kan vi tåle det antal, som er forfulgte - hverken mere eller mindre.
Så kan jeg oplyse, at i de sidste 4 år har antallet af opholdstilladelser været ret konstant lige omkring 5.000
, så jeg har meget svært at se, at de tal skulle kunne give nogen problemer.
Kim Behnke (UP), 2001-10-11:
Det glæder mig naturligvis, at det er gået op for både hr. Thomas Adelskov og Socialdemokratiet, at det er urimeligt, at hvis man får en gave, der hidrører fra midler, der er indsamlet, er den skattepligtig. Men hvorfor gør det samme fornuftige ræsonnement sig ikke gældende i forhold til den sag, vi behandlede for 1½ år siden, nemlig når f.eks. Carnegiefonden uddeler en pris til folk, der har udvist heltemod?
Det er jo ikke skatteministeren, der udviser heltemod, når en gammel dame bliver reddet op af en sø.
Ikke desto mindre er det sådan, at dengang fastholdt både regeringen og Socialdemokratiet, at når man får sådan en gave for udvist heltemod, er den sandelig fuldt skattepligtig.
Hvorfor er der ikke det samme ræsonnement, der nu gøres gældende i forhold til disse her gaver?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-10-11:
Jeg ved ikke, hvad hr. Ole M. Nielsen mener, når han spørger om mit alibi.
Alibi er noget, som politiet og domstolene forlanger, når forbrydere har begået strafbare handlinger.
Jeg ved ikke, om det er gennemtænkt med den sammenligning.
Hvorfor skal man have et alibi for at få stemmerne et bestemt sted fra?
Hvorfor skal man det?
Er hver vælger i Danmark ikke ligeværdig?
Og kan man tillade sig at se bort
fra en kæmpe vælgerskare, der vælger 15-20 mandater ind i Folketinget?
Er det den folkestyreholdning, hr. Ole M. Nielsen giver udtryk for?
Jeg har kritiseret Dansk Folkeparti masser af gange
hele sommeren.
Det vil jeg vedvarende gøre.
Der er meget lang afstand fra Venstre til Dansk Folkeparti.
Vi kan næsten ikke komme på talefod.
Vi har en hel anden respekt for vælgerne.
Og vi accepterer de afgørelser, de træffer.
Jamen jeg betragter ikke en indvandrer som et problem.
Men der er mange indvandrere, der gerne vil blive ved med at være indvandrere.
De vil have, at deres børn i tredje og fjerde generation skal have modersmålsundervisning, og så fastholder de jo sig selv som indvandrere.
De bliver ved med - godt anført af danske, noget en radikal indvandrerpolitiker kalder halalhippier - at ville have særbehandling.
Og de bliver ved med at hævde, at de er et mindretal.
Det er klart, at hvis de hele tiden selv vil insistere på at kaldes indvandrere, så skal de have lov til det.
Jeg synes, det var meget bedre, hvis man havde en holdning til det enkelte menneske og var fritaget for hele denne måde at se menneskene på som grupper.
Det er bestemt ikke noget, der huer mig.
Og grundloven taler jo om det enkelte menneske.
Det ville jeg foretrække.
Hvis vi nedlagde en masse af alle de dér indvandrerorganisationer, alle mulige, der får penge for at komme og føre mindretallenes sag, og i stedet respekterede det enkelte menneske, havde vi måske ikke så mange indvandrere, men flere velintegrerede danskere med indvandrerbaggrund.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg synes nok, der står en række ubesvarede spørgsmål fra Venstres side efter det her.
Men jeg synes alligevel, den sidste bemærkning her var grov. Fru Birthe Rønn Hornbech fremførte det ganske udmærkede citat, at det ikke handler om, hvem man samarbejder med, men hvad man samarbejder om.
Og jeg kunne ikke andet end opfatte det som et alibi for at samarbejde med Dansk Folkeparti om flygtninge-/indvandrerpolitik.
Var det korrekt forstået?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-10-11:
Der skal ikke herske tvivl om, at Socialdemokratiet mener, at der skal føres en fair, retfærdig og også konsekvent integrationspolitik, men dertil hører også, at man ikke skal blive ved med at være et problem i samfundet.
Hvor længe er man indvandrer i det danske samfund?
Er man indvandrer i anden, tredje, fjerde generation?
Er man indvandrer, hvis man er født i Danmark, har gået i dansk folkeskole, taler dansk og i øvrigt er velintegreret og kommer ind på det danske arbejdsmarked?
Hvor længe er man ifølge Venstres opfattelse en byrde?
Indvandrere i Danmark skal i arbejde uanset efternavn.
Indvandrere i Danmark skal tale dansk uanset efternavn, uanset religion.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-11:
Jeg beklager egentlig at skulle op igen.
Det er jo næsten de samme spørgsmål, jeg vil stille, for jeg har ikke fået nogen svar.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at Venstre svarer på, hvor mange man faktisk mener at det her vil begrænse det med.
Ellers vil jeg opfatte det her som et forslag, der sådan netop skal tilgodese den indre svinehund ved, at man sådan angiver, at man vil en hel masse, fordi det er dybt problematisk, og kommer med et forslag, som reelt ikke betyder så meget, ud over at det svækker retssikkerheden, ud over at det krænker nogle enkelte mennesker ganske gevaldigt. Hvor mange vil det her ramme?
Hvad er det for nogle forslag, der virkelig vil medføre, at langt færre kommer ind i Danmark?
Jeg har svært ved at se det.
Jeg tror ikke, det vil gøre det.
Jeg tror faktisk, at det rammer på en anden måde, netop det, at det er retssikkerheden, det går ud over.
Nu siger man i Venstre, at vi ikke skal have så mange ind.
Så vil jeg gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech
: Hvordan vil Venstre forhindre, at folk kommer ind i landet? Vi har jo allerede stort set gjort, hvad vi kan, og folk kommer ind.
De er her, og når de banker på vores dør, bliver vi nødt til at behandle deres sag.
Så kan man ikke stå og klynke heroppe og sige, at man ikke vil.
Og endelig som det sidste: Hvad er Venstres politik?
Vil man følge det her forslag, eller vil man følge de retningslinjer, der ligger i Kommissionens forslag?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-10-11:
Til hr. Hesselberg: Det nytter ikke at blive ved med at sige, at der er 5.000, der får opholdstilladelse som asylsøgere, for man er altså nødt til at tilføje, at derefter følger familiesammenføringerne, og det kan man forvisse sig om ved at læse i statistikkerne.
Det er jo også derfor, Danmarks Statistik siger, at indvandrere med efterkommere om 100 år vil udgøre hver tredje af dem, der bor her, og det bryder vi os altså ikke om.
Det mener vi ganske enkelt ikke at det danske velfærdssamfund kan klare, og det ryster mig egentlig at høre, at der er partier, der mener, at vi skal tage så mange som muligt.
Med hensyn til ulandshjælpen skal jeg gerne forklare det én gang til: Vi kan ikke bruge de samme penge to gange.
Vi kan enten bruge dem her, eller også kan vi bruge dem dér.
Og hvis vi bruger dem her, kan vi altså hjælpe 5.000 asylsøgere, plus vi kan bruge en masse ressourcer på familiesammenføringer for slet ikke at tale om sagsbehandling af alle dem, der ikke skal have opholdstilladelse.
Hvis vi brugte alle de penge i ulandene, ville vi kunne hjælpe 10, 20, 30, 40 gange så mange.
Det synes vi var mere socialt.
Og så tog man altså ikke fra de fattige og gav til de rige, som man gør i dag.
Så bliver der spurgt om det parlamentariske grundlag efter et valg.
Ja, det er jo i høj grad vælgerne, der først og fremmest bestemmer, hvordan Folketinget bliver sammensat.
Der vil være et stigende pres fra befolkningen, for at der bliver en konsekvens i udlændingepolitikken.
Det er et spørgsmål, der optager mennesker overalt i Danmark.
Men det afgørende er naturligvis: Hvad er det for en politik, der kan gennemføres?
Og jeg kan igen henvise til min gamle formand, Poul Hartling, som jeg mener er fadderen til denne bemærkning: »Afgørende er ikke, hvem man samarbejder med, men hvad man samarbejder om.«
Christian Hesselberg (CD), 2001-10-11:
Fru Birthe Rønn Hornbech mente, at mine tal ikke var korrekte, og at antallet af opholdstilladelser i asylsager er stigende.
Så vil jeg da kort ridse de tal op, som jeg har.
Antallet af opholdstilladelser for asylansøgere i de sidste år er i 1997: 5.925, i 1998: 4.758, i 1999: 4.443 og i 2000: 5.156.
Så jeg har meget svært ved at se, at der skulle være nogen ukontrollabel vækst.
Jeg kan nærmere se, at det faktisk er et ret konstant tal, måske svagt nedadgående.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg mener nu, det var Venstres ordfører, der i indledningen af sit første indlæg nævnte, at vælgerne var for Venstres politik på det område her, og fru Rønn Hornbech bekræftede da også, at det er de sikkert.
Tilbage til spørgsmålet om, hvor mange vi kan tåle.
Jeg var glad for Centrum-Demokraternes ordførers svar: Det er i princippet ubegrænset. Vores menneskelige forpligtelse er i princippet ubegrænset, hvis mennesker er i nød.
Det er klart, at der er problemer i sorteringen, men ikke så store, som Venstre antyder, og slet ikke på det niveau, hvor vi er nu.
Men til forslaget om at betjene flygtninge i deres nærområde: Hvordan vil Venstre og De Konservative finansiere indsatsen?
Venstre og De Konservative foreslår at skære ned på udviklingsbistanden, på katastrofehjælpen osv.
Der er ellers nok at gå i gang med.
er ved virkelig at køre træt og have problemer med det nu.
Der er nok at gå i gang med, hvis vi vil undgå flygtningestrømme.
Christian H. Hansen (DF), 2001-10-11:
Allerførst må jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at jeg skal være den første til at beklage, hvis jeg ikke har hørt et tak.
Men jeg fik egentlig ikke svar på det spørgsmål, som jeg stillede her i anden omgang.
Det var nemlig om det parlamentariske grundlag for det her forslag.
Det lyder jo ikke, som om der er den store velvilje, og det ser ikke ud til, at der er den helt store opbakning bag det her, men kan vi så forvente, at Venstre og Det Konservative Folkeparti fremsætter det her lovforslag igen efter et valg og så søger det parlamentariske grundlag, som jo næsten helt givet vil være der efter et valg, sammen med Dansk Folkeparti - hvis man skal tro lidt på de målinger, der er i øjeblikket, så ser det jo fremragende ud for det borgerlige Danmark - sådan at det kan blive gennemført? Eller skal man mere tro på det, hr. John Vinther var inde på for lidt siden: at man vil forsøge at få det gennemført sammen med Socialdemokratiet, for så kan jeg se
nogle store problemer.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-10-11:
Ja, det lyder, som om hr. Lars Kramer Mikkelsen er forvirret.
Om det er på et højere plan, skal jeg ikke udtale mig om her.
Det er jo rigtigt, at 95 pct. af flygtningene befinder sig i nærområderne, men det er altså også sådan, at lille Danmark modtager 10.000-12.000 asylsøgere hvert år, og kun 5.000 skal have opholdstilladelse.
Det er forbundet med store vanskeligheder og store ressourcer at få den sagsbehandling igennem.
Over halvdelen skal ikke have opholdstilladelse, og kun en sjettedel skal have opholdstilladelse efter konventionen, sådan cirka.
Kommunerne - også socialdemokratiske kommuner - har ikke plads til asylsøgere og ønsker ikke alle de flygtninge.
Det er et problem, at kommunerne ikke kan følge med, at der ikke er den folkelige forståelse, og det er min påstand, at det er der ikke, fordi det er fuldkommen ude af styring.
Med hensyn til ulandshjælpen er det altså sådan, vil jeg gerne sige til hr. Kramer Mikkelsen, at man kun kan bruge de samme penge én gang, og vi synes, det var klogere at bruge dem i nærområderne frem for at bruge dem herhjemme.
Som vi gør det i dag, er det asocialt.
Vi tager fra de fattige og giver til de rige.
Det er dem, der har råd til at rejse til Danmark, som får lov at få opholdstilladelse, de fattige lader vi i stikken.
Hvis vi brugte de penge, vi bruger herhjemme på en sagsbehandling, der er meningsløs, fordi halvdelen ikke skal have opholdstilladelse, kunne vi hjælpe 10, 20, 30 gange så mange i nærområderne.
Når hr. Hesselberg siger, at det kun drejer sig om 5.000 opholdstilladelser om året, er det jo ikke sandt.
Vi ved jo, hvor mange somaliere vi har fået bare på grund af familiesammenføringsreglerne, og hvor vi måtte tage gentest og alt muligt andet i brug for at undgå misbrug. Så det tal er ikke sandt, vil jeg gerne sige til hr. Hesselberg.
Antallet af asylsøgere, der får opholdstilladelse, vokser gevaldigt, lige så snart de har fået opholdstilladelse, for så ønsker de familiesammenføring.
Det er ganske enkelt ude af styring.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-10-11:
Det skal blot være for endnu en gang at få konstateret, at 95 pct. af verdens flygtninge befinder sig i de såkaldte nærområder.
Det er simpelt hen ikke rimeligt at blive ved med at bilde befolkningen ind - eller i hvert fald forsøge på det
- at vi via oprettelse af nogle lejre i disse nærområder skulle blive fri for at modtage flygtninge.
Hvad er det dog for noget vrøvl?
Vi modtager flygtninge i dag.
95 pct. af verdens flygtninge bor i nærområderne, og vi modtager flygtninge.
Det ændrer dette forslag intet ved.
Samtidig ønsker Venstre - eller det er jeg så lidt i tvivl om om de gør - i hvert fald ifølge deres finanslovforslag at afskaffe dele af bistanden til de fattigste dele af verdens befolkninger.
Jeg har ikke helt forstået, om fru Birthe Rønn Hornbech er enig i Venstres finanslovoplæg eller hvad, men jeg har da læst i JydskeVestkysten, at fru Birthe Rønn Hornbech trods alt mener, at hvis man laver de her lejre, skal der også følge økonomisk bistand med, og så skal man hæve udviklingsbistanden til de pågældende lande.
Det kan jo være, at det er, fordi fru Birthe Rønn Hornbech ikke er enig med sit parti, at jeg er forvirret på et højere plan.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-11:
Jeg fik ikke noget svar på, om det her er valgflæsk, eller om man reelt mener, at det faktisk vil begrænse antallet.
Der nævnes sådan noget som de facto-flygtninge.
Hvor mange mener Venstre der er kommet ind på den konto?
Det er faktisk ret få, og de, der kommer ind, er reelt forfulgte, for chikanebegrebet indebærer, at chikanen er så voldsom, at myndighederne ikke kan beskytte folk.
Så de er altså reelt forfulgte.
Hvor mange er kommet ind på den konto?
Det er forholdsvis få.
Familiesammenføringer: Vi har 800, der får familiesammenføring, som ikke er danske statsborgere.
Er det virkelig dér, vi kan lave begrænsningerne?
Jeg vil egentlig godt have nogle bud på: Hvor mange er det her?
Eller er det valgflæsk, hvor man skal tækkes vælgerne og sige: Uha, vi vil også begrænse, og så komme med nogle forslag, der reelt ikke gør det. Jeg fik heller ikke noget svar på EU-spørgsmålet.
Det, EU f.eks. foreslår, er, at der kommer en ankeinstans, så man får en større retssikkerhed.
Vil Venstre være med til det?
Til det der med, at vi ikke har indflydelse: Vi kan være med, hvis vi vil, og hvis indenrigsministeren kan tage sig sammen til at sige, at vi godt vil være med, så kan vi også få indflydelse.
Det, at vi har vores forbehold, forhindrer os ikke i at få indflydelse.
Det er ikke noget svar.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-11:
Vi står her med mindre ændringer, men dog ikke uvæsentlige ændringer af ligningsloven på fire punkter.
Vi kan fra Socialdemokratiet tilslutte os den ændring, der betyder, at gældende retspraksis inden for ligningsloven også bliver gjort til gældende lov i form af skattefrihed for indsamlede bidrag, som er modtaget som følge af ulykker eller katastrofer.
Med hensyn til den anden del af lovforslaget, der handler om socialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser, må vi jo konstatere, at Folketinget ikke altid får alle hjørner med i lovgivningsarbejdet.
Således har ændringer i bevillingsreglerne for specialpædagogisk støtte til videregående uddannelser fået den helt utilsigtede virkning, at en støttemodtager er blevet skattepligtig af det bidrag, der modtages.
Det være sig støtte til tolkning eller kurser, der kompenserer for den studerendes funktionsnedsættelse.
Det er specialpædagogisk støtte, der tidligere har været bevilget via en lov om aktiv socialpolitik. Ændringerne i støttereglerne pr. 1. januar har aldrig haft til hensigt at gøre modtageren skattepligtig af støtten. I Socialdemokratiet kan vi derfor fuldt ud tilslutte os, at vi gør den socialpædagogiske støtte for de videregående uddannelser skattefri.
Det tredje punkt i lovforslaget handler om, at børn og unge, der er anbragt uden for eget hjem, er skattepligtig af modtagne lommepenge og de såkaldte tøjpenge.
I foråret blev Folketinget gjort opmærksom på, at der her er et problem, idet der er en ulighed mellem børn anbragt uden for eget hjem og børn hjemmeboende hos deres forældre. Der er ikke tale om, at de eksisterende beskatningsregler indebærer, at alle børn og unge betaler skat af de lomme- og tøjpenge, de modtager, langtfra.
Kun den lille gruppe af børn og unge anbragt uden for eget hjem, der har erhvervsarbejde og derved indkomst, der overstiger personfradraget, i 2001 på 24.800 kr., bliver i dag beskattet.
Det indebærer imidlertid en forskelsbehandling, og det foreliggende lovforslag gør op med denne forskelsbehandling, således at børn og unge anbragt uden for eget hjem sidestilles med børn og unge hjemmeboende hos deres forældre og derfor ikke længere beskattes af modtaget tøj og lommepenge, en forskelsbehandling, som vi fuldt ud støtter skatteministeren i bliver fjernet.
Som det sidste punkt i lovforslaget er der tale om, at skattefrihed for visse ydelser til uddannelser nu også sikres er skattefrie.
Det tilslutter Socialdemokratiet sig.
Derfor: Samlet tilslutter Socialdemokratiet sig lovforslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-10-23:
Da vor ordfører, Poul Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg på Socialdemokratiets vegne fremføre følgende synspunkter: Fiskeri og søfart er traditionelt farlige arbejdspladser.
Der sker mange ulykker, og på nogle skibe spilles der nærmest hasard med de ombordværendes sundhed og sikkerhed.
Derfor er det vigtigt, at de to erhverv omfattes af en ordning, der skaber et incitament til at øge sikkerheden for de ansatte i erhvervene.
Det mener vi i Socialdemokratiet at dette lovforslag, som erhvervsministeren har fremsat, hjælper med til.
Socialdemokratiet vil derfor gerne rose erhvervsministeren for, at han med dette lovforslag føjer endnu et redskab til indsatsen imod arbejdsskader og nedslidning på arbejdsmarkedet.
Lovforslaget indfører gebyrbelagte arbejdsmiljøtilsyn
til vands
Vi har allerede gennemført gebyrbelagte tilsyn på land over for særligt belastede brancher.
Tilsynene til vands vil fokusere på de enkelte skibe, skibstyper og rederier, hvor det kan dokumenteres, at der er problemer med sikkerheden og sundheden om bord.
For at styrke og fremme indsatsen indføres der samtidig et tilskud til dem, der gør en ekstra indsats for arbejdsmiljøet til søs og i rederierne.
Det er positivt, at tilskudsordningen samtidig er tænkt fremadrettet og langsigtet, idet der også kan ydes tilskud til udviklingsprojekter møntet på at forbedre arbejdsmiljøet til søs.
De to EF-direktiver, som lovforslaget giver os mulighed for at implementere, er på linje med socialdemokratisk politik på området.
Det ene gør det obligatorisk at kontrollere og indberette skibe, der udgør en særlig risiko for sikkerheden til søs og for havmiljøet, og der kan føres en skærpes kurs over for de flagstater, der ikke selv udviser ansvarlighed over for miljø og mennesker.
Det kan give os
en mere effektiv bekæmpelse af den olieforurening af havmiljøet, som vi desværre jævnlig ser i vore og andres farvande.
Det andet direktiv, som vedtages senere i år, sigter på at højne sikkerheden for bulkskibe, og det betyder jo, at disse skibe, som har en løslast om bord, nu også vil kunne blive kontrolleret, så denne last kan blive fastgjort og dermed ikke udgør nogen fare for de beskæftigede på skibene.
Ligeledes sker der noget angående havneanlæggene, så alt i alt mener vi, at vi her får gennemført en god lov.
På Socialdemokratiets vegne kan jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2001-10-23:
I Venstre er vi ikke helt så positive over for dette lovforslag fra erhvervsministeren, som vi var over for det forrige.
Vi anerkender fuldt ud, at man med dette lovforslag ønsker at være på forkant med en kommende udvikling med muligheden for at kunne implementere kommende direktiver, og at man ajourfører lovgivningen lovteknisk er jo også ganske fornuftigt.
Så langt, så godt.
Men lovforslagets hjemmel til indførelse af gebyrbelagt tilsyn med skibe er ikke en tanke, der er vokset i Venstres have.
Vi er ikke positive over for det, og vi vil i og for sig foreslå, at ministeren deler forslaget i to.
Jeg er ikke utilbøjelig til at have en ganske høj grad af forståelse over for de høringssvar, der siger, at tilsyn med skibes sikkerhed og miljøforhold er en myndighedsopgave, som i udgangspunktet må afholdes af det offentlige.
Den incitamentspakke på arbejdsmiljøområdet, der her udmøntes en flig af, er jo heller ikke et lovkompleks, som har fået Venstres støtte.
Jeg kan derfor ikke tilsige ministeren Venstres positive medvirken til gennemførelsen af lovforslaget, sådan som det foreligger, men hvis ministeren skulle komme i humør til at dele det i to, vil vi naturligvis genoverveje sagen.