runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-05-27:
Vi har faktisk støttet den ydelse på 100 mio. kr. til Albanien, så det var bare surt.
Hr. Klaus Hækkerup omtalte Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, og der står jo, at det skal være efter gældende regler.
Egentlig synes jeg dybest set, det er lidt sørgeligt, hvis man skal købe supplerende ydelser, for jeg synes faktisk, man skulle have de ydelser, man rent faktisk har behov for.
Men sådan er det jo efter de gældende regler, og det ser ud, som om regeringen i de forhandlinger, der skal være, nu sammen med kommunerne pønser på at indføre betaling for f.eks. rengøring.
Må jeg omvendt stille hr. Hækkerup det spørgsmål: Hvor langt er man kommet med det, og hvad er
Socialdemokratiets indstilling til det?
Så til fru Tove Videbæk med hensyn til de nu 3.000 flygtninge, som bliver hentet til Danmark, og hvor tallet med garanti vil stige i den kommende tid: Jamen der er jo ingen tvivl om, at den krig er så forfærdelig og så ødelæggende, at uanset hvad ville Danmark aldrig nogen sinde kunne tage det antal, som rent faktisk har behov for hjælp.
Den løsning, vi har valgt,
er at bruge midlerne til at hjælpe flest muligt.
Det er op imod 1 million mennesker, vi taler om her, og hvad har Danmark gjort i første omgang?
1.500 nu, 3.000 senere, og man vil sandsynligvis øge antallet.
Det, der også er et problem, som vi godt kan tage op igen - vi drøftede det meget under behandlingen af Kosovosærloven - er, om det er midlertidig opholdstilladelse eller ikke midlertidig opholdstilladelse.
Tove Videbæk (KRF), 1999-05-27:
Fru Pia Kjærsgaard siger, at man i stedet for at hente 3.000 flygtninge til Danmark hellere skulle hjælpe 120.000 flygtninge i nærområdet.
Kristeligt Folkeparti går også ind for, at flygtninge skal hjælpes så tæt på deres hjemland som muligt; men mener fru Pia Kjærsgaard, at sådan som situationen er, skal flygtninge, som er syge, gamle og trænger til behandling, bare blive i flygtningelejrene og dø, fordi man så kan hjælpe nogle flere flygtninge?
Nærområderne er i denne forbindelse Albanien og Montenegro og enkelte andre lande, og disse lande er ved at segne under byrden.
De har allerede hundredtusinder af flygtninge, og flygtningene strømmer stadig til dag for dag.
Det er gamle, det er syge, det er voldtagne kvinder, det er mødre, der ammer deres babyer, og det er mænd, der har været i fangelejr, hvor de er blevet slået og truet med at blive skudt.
Deres hjem er brændt, alt, hvad de ejer, er taget fra dem.
Mener fru Pia Kjærsgaard, at vi skal sige til disse mennesker: Bliv, hvor I er.
Vi har i et af verdens rigeste lande ikke plads til jer, ikke hjerterum til jer.
Klaus Hækkerup (S), 1999-05-27:
Det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkepartis ordfører, fru Pia Kjærsgaard, har fremsat her,
siger, at regeringen skal modvirke brugerbetaling på plejehjem og ældrehjem og hjemmehjælp til ældre, der efter de gældende regler skal gives vederlagsfrit.
Jeg vil godt spørge, om det betyder, at Dansk Folkeparti er tilhænger af eller indforstået med, at det ud over den hjemmehjælp, der skal gives de ældre vederlagsfrit, kan tilbydes de ældre at købe hjemmehjælp mod supplerende betaling.
Jeg spørger, fordi jeg faktisk for nylig har mødt en pensionist, der ønskede at købe hjemmehjælp ud over den hjælp, kommunen havde visiteret hende til, og hun ønskede udtrykkelig at købe af kommunen, for den havde hun tillid til.
Hun havde tillid til de hjemmehjælpere, kommunen havde uddannet og udsendt, men hun ønskede at købe supplerende hjemmehjælp, fordi hun gerne ville have gjort ekstra rent i forhold til det, hun var visiteret til.
Mit spørgsmål er: Hvordan er Dansk Folkepartis holdning til at tillade brugerbetaling for den supplerende hjemmehjælp?
Jan Petersen (S), 1999-05-27:
Fru Pia Kjærsgaard sagde bl.a., at krigen på Balkan berører os alle, og at Dansk Folkeparti har medvirket til, at de over 200 mio. kr., der foreløbig er brugt i nærområdet, er blevet bevilget i Folketingets Finansudvalg.
Det må man jo formode bygger på et argument om, at der skal støttes i nærområdet, så opgaverne så vidt muligt kan løses så tæt som muligt på det sted, de mennesker er flygtet fra.
Men der er jo lande, der skal løse opgaverne i nærområdet, ikke mindst Albanien, som jo er Europas fattigste land med en indkomst pr. indbygger på 5.000 kr. om året.
Derfor synes jeg, fru Pia Kjærsgaard skal forklare her fra talerstolen, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan medvirke til, at Albanien får overgangsbistand fra Danmark.
Netop i går nægtede Dansk Folkeparti i Folketingets Finansudvalg at medvirke til, at der kunne bevilges 100 mio. kr. til dansk overgangsbistand til Albanien.
Jan Petersen (S), 1999-05-27:
Jeg forstår nu, at Dansk Folkeparti har støttet det pågældende aktstykke i går.
Såfremt det kan dokumenteres, og det tror jeg selvfølgelig det kan, beklager jeg, at jeg har udtalt mig på baggrund af noget, jeg fik at vide i går, og så kan jeg konstatere med glæde, at det er et ud af mange mulige aktstykker, Dansk Folkeparti har støttet.
Det var det eneste i går.
De aktstykker, der skulle anvendes til bistand i lande, der har væsentlig lavere indkomst pr. indbygger, har Dansk Folkeparti ikke støttet, men jeg undskylder, hvis det forholder sig anderledes end det, der blev oplyst for mig i går.
Jes Lunde (SF), 1999-05-27:
Først til hr. Duetoft: Jamen vi tager stilling fra gang til gang til de forslag, der bliver lagt frem af regeringen angående udvidelse eller ikkeudvidelse af, hvad man nu måtte have af planer.
Jeg kan ikke love, at vi vil stemme for, at der skal sendes flere F 16-fly af sted, eller at der skal sendes skibe af sted.
Vi vil foretage en kritisk vurdering
hver eneste gang. Jeg siger bare, at vi ikke i SF har en holdning, hvor vi principielt siger: Vi vil aldrig nogen sinde gribe til våben.
Vi er ikke pacifister, vi ved godt, at det en gang imellem kan være nødvendigt at indsætte magt for at beskytte mennesker, som er i nød.
Det er vi åbne over for.
Men vi siger også, at vi synes, det militære kommer til at spille en alt for stor rolle i den måde, det internationale samfund håndterer den her konflikt på.
Man giver ikke andre sikkerhedspolitiske virkemidler nogen former for chancer, og man giver for få muligheder for at kigge på de åbninger, der er for at få en politisk løsning.
Det er såmænd bare, hvad vi siger.
Og vi har vel heller ikke nogen fuldstændige patentløsninger.
Jeg er glad for på hr. Peter Duetofts vegne, at han er så skråsikker, så fuldstændig sikker på, at han præcis gør det 100 pct. rigtige hver eneste gang i konflikten dernede.
Det må være dejligt at have det sådan.
Sådan har jeg det ikke.
Jeg er i tvivl i den her sag, jeg er tvivl om, hvad der er det klogeste for Europa at gøre, når man står med sådan en konflikt her.
Jeg er meget i tvivl, for det er utrolig svært at bedømme, hvordan serberne reagerer på de forskellige skridt, vi foretager fra vores side, og det er meget svært at bedømme, hvornår muligheden er der for en politiske forhandling, det er hundesvært.
Jeg misunder dem, der er så skråsikre, jeg er det ikke.
Men jeg siger bare: Vi ønsker i SF, at man udnytter enhver mulighed for en politisk løsning, fordi de militære løsninger er så ufattelig omkostningstunge i menneskeliv og lidelser.
Til hr. Dyrlund
: Jeg kan lige så godt sige det nu som om et kvarter: SF standser aldrig med kritikken af, at man laver huller i sikkerhedsnettet, aldrig.
Peter Duetoft (CD), 1999-05-27:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Jes Lunde.
I hans første svar til mig var han imod en militær aktion, og i andet svar sagde han, at nu kunne man ikke standse den, så nu måtte man nok hellere være for, og det er da i hvert fald en udvikling, man kan tage og føle på, og det er da i vores retning, så tak for det.
Så vil jeg godt spørge hr. Jes Lunde, om man nu tager den fulde konsekvens, nemlig den fulde konsekvens, at næste gang vi skal stemme om måske at sende endnu flere F 16-fly ned til aktionen, så stemmer SF for, og når man senere i denne sæson skal stemme for flådeblokaden af Jugoslavien, så stemmer SF for.
Det ville jo være en logisk konsekvens af det, hr. Jes Lunde står her og siger.
Det vil sige, at hr. Jes Lunde så begynder at stemme anderledes, end han har gjort hele vejen frem til nu i konflikten, men det skal jeg hilse med glæde, at man er kommet til fornuft.
Så hvis det er det, der er kommet ud af denne her ordveksling, er det da ikke så ringe.
Jes Lunde (SF), 1999-05-27:
Jamen lad mig starte med arbejdsmarkedspolitikken.
Lad mig så prøve at spørge omvendt: Hvis det nu er sådan, at man er fuldstændig sikker på, at det dér med at klippe sikkerhedsnettet i stykker, det dér med at afkorte dagpengeperioden, så folk alligevel, selv om de gør alt, hvad de skal, tager imod alle de tilbud, de skal, og betaler deres kontingent og det hele, hurtigere kan ryge nedenud og ned på bistandshjælp, hvis man er så fuldstændig sikker på, at det aldrig sker, hvad i - jeg havde nær sagt himlens navn - er så argumentet for at klippe huller i sikkerhedsnettet og skabe den usikkerhed hos folk? Hvorfor så ikke lade være?
Hvorfor kan Socialdemokraterne her i salen så ikke holde sig væk fra at skære ned over for de arbejdsløse?
Hvis man alligevel ikke mener, det får nogen virkning, så kan man da lige så godt lade være og give folk den tryghed, der ligger i at have et ordentligt sikkerhedsnet.
Alt andet er da en uacceptabel måde at behandle mennesker på.
Ærlig talt.
Og så ville hr. Dyrlund gerne høre noget mere om nedskæringer over for arbejdsløse.
O.k. Lukning af uddannelsesmuligheder: Man skærer ned på produktionsskoler, man skærer ned på daghøjskoler, laver kvoter for, at de ikke må tage så mange ind.
Og det er lige præcis en af de gode adgangsveje, der er for folk, der er korttidsuddannede.
Så jo, vil jeg sige til hr. Dyrlund, vi kan godt finde på flere ting at snakke om, hvis det er det, man gerne vil.
Og så til hr. Jacob Buksti og hr. Klaus Hækkerup om militæraktionen
: Jamen jeg må prøve at repetere det én gang til.
Vi mente ikke, forhandlingsmulighederne var udtømt.
Nu er man i gang med at bombe massivt.
Milosevic er på sin side i gang med ganske massive etniske udrensninger, og i den situation giver det selvfølgelig ikke mening bare at standse NATO-aktionen.
Det giver ingen mening.
Og derfor er det ikke sådan, at jeg skal komme her med en ny hær, som jeg kan sætte ind, som kan løse alle problemerne.
For mit svar er: Det giver ikke mening at standse aktionen, medmindre man kan åbne en politisk forhandling og få skabt en politisk løsning.
Og det er så det, vi håber man meget snart kan. Og det er derfor, at vi appellerer til, at man afprøver enhver mulighed, det mindste halmstrå, for at lave en våbenhvile, så man kan komme i gang med politiske forhandlinger og finde en politisk løsning på det her.
Selvfølgelig kan man finde en militær løsning, men det bliver dyrt, det kommer til at koste fantastisk mange menneskeliv, og der synes jeg, vi alle sammen har en forpligtelse til at overveje enhver mulighed for at finde politiske løsninger på det her.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-05-27:
Jamen hr. Jes Lunde, det er jo noget værre noget det her: afkortning af dagpengeperioden, det er jo den gamle traver fra SF.
Den hørte vi i 1994.
Da lavede vi en 9-årig dagpengeperiode i teorien, men da var det genoptjeningsretten.
Efterfølgende er dagpengeperioden blevet afkortet nogle gange, og der har vi hørt, at det skulle være det, der skulle være problemet for de arbejdsløse.
I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at vi er meget opmærksomme på dagpengeperiodens længde kombineret med de aktiviteter, vi stiller til rådighed for de ledige.
Derfor er vi i den situation her i dag.
Og SF har jo ikke hidtil været i stand til at dokumentere, at afkortning af dagpengeperioden skulle have nogen konsekvenser for de ledige.
Det har man hidtil ikke været i stand til at dokumentere, heller ikke med den nye afkortning, netop fordi der er en kombination mellem dagpengeperiodens længde og de aktiviteter, der gøres for de ledige.
Jeg vil tage hatten af den dag, hr. Jes Lunde kan stå her og dokumentere, at dagpengeperiodens længde har konsekvenser for de ledige.
Det har den ikke haft endnu, vil jeg sige til hr. Jes Lunde.
Klaus Hækkerup (S), 1999-05-27:
Ja, ligesom for hr. Jacob Buksti var det også hr. Jes Lundes svar på spørgsmålet om indsatsen i Kosovo, der har fået mig til at reagere.
Andre lande i området har jo kunnet finde en fredelig løsning på deres konflikter.
Meget beundringsværdigt
har Bulgarien og Makedonien i det omstridte område, der ligger i Bulgarien, men som er befolket, beboet af folk, der føler sig som makedonere og ønsker at blive indlemmet i Makedonien, indgået en aftale, der siger: respekt for de nuværende grænser, ikkeindblanding, sikring af menneskerettigheder.
Og det er klart, at det pres, EU og NATO har lagt, også i forbindelse med forhandlingerne af Bulgariens ansøgning om optagelse i EU, har virket.
Men jeg vil godt spørge hr. Jes Lunde: Hvad er det egentlig for et pres, der skulle lægges på Milosevic nu for at få ham til at reagere anderledes?
Hvad er det for en politik, der skulle føres over for Milosevic, som jo har nægtet at indgå den aftale, andre lande har indgået, har nægtet at medvirke til en fornuftig løsning på problemerne?
Hvad er det, der skulle gøres?
Jacob Buksti (S), 1999-05-27:
Duetoft
jeg synes, jeg bliver lidt forvirret.
I hvert fald synes jeg, der sker sådan en produktudvikling i hr. Jes Lundes argumentation omkring den militære indsats i Kosovo, for jeg kan forstå, at det, som hr. Jes Lunde talte om i sin ordførertale, sådan mere var det langsigtede. Og det, som nogle af os - jeg selv og hr. Peter Duetoft - står og spørger til, er: Hvad vil man gøre her og nu? Hvad vil man gøre ved Milosevic her og nu?
Det er det, jeg troede jeg fik et svar på før, men det er jeg nu kommet i tvivl om, for nu siger hr. Jes Lunde så til hr. Peter Duetoft, at SF ikke er imod en militær indsats.
Og han siger også, at man ikke bare kan tage hjem.
Og man er også tilhænger af, at en international styrke skal ind.
Men hvad er det for en militær aktion, som SF i givet fald er optaget af kunne være her og nu?
Hvad er det for en militær indsats her og nu?
Hvad skal man gøre her og nu?
Hvordan skal man skabe den tilstrækkelige tryghed - sikkerhed - for de kosovoalbanere, som SF og hr. Jes Lunde er meget optaget af skal vende tilbage?
Hvad er det for nogle styrker, der skal
Det synes jeg godt jeg vil høre lidt om.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-05-27:
Med hensyn til forringelser for de ledige vil jeg godt stille hr. Jes Lunde spørgsmålet: Er vi enige om, at arbejde er et positivt ord?
Det at arbejde er et positivt begreb, et positivt ladet ord.
Det tror jeg også det er for de ledige.
Denne regering har haft som hovedsigte, hovedmål, at skabe fuld beskæftigelse.
Der er skabt 170.000 ordinære arbejdspladser.
Og det må være lidt underligt for de mennesker, der har fået de her arbejdspladser og er i besiddelse af det arbejde, at sidde og høre på hr. Jes Lunde, som mener, at der er sket forringelser for de ledige.
Det er rigtigt, at der er sket en afkortning af dagpengeperioden, men samtidig skaffes der arbejde.
Folk kommer i arbejde.
Og så er det spørgsmålet, om ikke det er bedre at være i ordinært arbejde frem for at være på dagpenge.
Regeringen har altså en hovedprioritet om fuld beskæftigelse, og det går jo ganske godt.
Hvis jeg i virkeligheden skulle se på, hvordan det går i København, hvor jeg er valgt, må jeg sige, at beskæftigelsen aldrig har været højere i København i den periode, hvor jeg har været politisk aktiv, end den er nu.
Og det tror jeg i virkeligheden at de folk, der var ledige i København, er blevet glade for.
Jeg vil godt høre, om vi er enige om, at regeringens beskæftigelsespolitik rent faktisk virker, at der kommer folk i arbejde, at der er flere beskæftigede nu, end nogen sinde før.
Jes Lunde (SF), 1999-05-27:
Fru Elisabeth Arnold spurgte, om jeg ville være tilfreds med som indenrigsminister at spille en passiv rolle: Overhovedet ikke.
Det er helt klart, at en SF-indenrigsminister, uanset hvad vedkommende måtte hedde, ville arbejde helt aktivt på flygtningepolitikkens område i EU, ville arbejde for at landene tager deres fælles ansvar, at flere lande tager flere flygtninge ind, og ville også tilbyde, at Danmark selvfølgelig tager sin fair del af slæbet.
Der ville ikke være nogen problemer i det.
Det eneste, forbeholdet betyder, er, at når man så skal stemme om den dér aftale, man har aftalt sig frem til, så holder vi os uden for det, og det, de andre vedtager, er ikke retligt bindende for os, men det vil være moralsk bindende.
Det kan være, det gør det på andre strækninger, fordi det har været vigtigt for os at markere, at vi vil holde det retlige samarbejde udenfor.
noget problem med flygtningepolitikken.
Danmark kan sagtens deltage, og en SF-indenrigsminister kan i hvert fald sagtens finde ud af at administrere det.
Om den nuværende regering kan, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Det kan da godt være, de har nogle vanskeligheder.
Jamen det er klart, der er jo i princippet ikke nogen af os, der kan garantere flertallet i længere tid end frem til næste folketingsvalg.
Men det valgte regeringen at blæse på, fordi den hellere ville lave nogle mindre besparelser end regeringens eget niveau sammen med nogle andre legekammerater.
Det er jo et fair valg.
Jeg skylder hr. Bertel Haarder at sige, at vi selvfølgelig går ind for åbenhed omkring det med regnskaberne, så vi lægger gerne alt det frem, man måtte være interesseret i at vide i den sammenhæng.
Og til hr. Samuelsen: Jamen det er ikke vores vurdering, at det går så pokkers godt i arbejdsmarkedspolitikken.
Hvis hr. Samuelsen har nye statistikker, kigger jeg meget, meget gerne på dem, men jeg er lidt bekymret for, at det går så langsomt, at selv om vi lægger en lineal på det og siger: Jamen hvis det nu fortsætter i det gode tempo, som hr. Samuelsen mener det går i i øjeblikket, hvornår er problemerne så løst, så varer det lang, lang, lang tid.
Og den tid har vi ikke.
Vi mener, vi har en kæmpeopgave foran os.
Det er ikke 10.000 job, det er ikke 20.000 job, vi mangler her.
Det er omkring et par hundrede tusinde mennesker i øjeblikket, som ikke har den faste placering på arbejdsmarkedet, som de gerne vil have.
Anders Samuelsen (RV), 1999-05-27:
Til hr. Jes Lunde: Jamen vi har altså ikke noget paradis på jord endnu.
Det har vi heller ikke på noget tidspunkt påstået at vi har.
Men det går faktisk meget bedre, end det har gjort længe med at skaffe f.eks. fleksjobbene.
Der er en stigningsprocent på 80 og over 80 visse steder i landet med hensyn til at anskaffe fleksjobbene, så der er faktisk ved at komme hul på det for alvor.
Spørgsmålet er så, om man skal ødelægge den proces, som er i gang, og begynde at sende nogle helt andre signaler ud, nemlig at det ikke så meget er et spørgsmål om, at vi skal løse et ansvar sammen og løfte i fællesskab, men at vi udelukkende gerne vil købe os fra problemerne fra det offentliges side.
Jeg kan ikke forstå, at det kan være SF's politik at arbejde på den måde.
Vi har faktisk vedtaget - også med SF's stemmer - nogle tiltag så sent som i efteråret, som også arbejdede i den her retning, f.eks. jobformidlingshusene,
som egentlig godt kunne være svar på en af de problemstillinger, som SF rejste i sit første indlæg.
Vi har også forbedret den virksomhedsrettede revalidering i efteråret, også med SF's stemmer.
Så jeg synes, at verden måske ikke ser helt så slem ud, som SF tegner den, og det er måske det, der er problemet.
Hvis den virkelig så ud, som SF tegner den, kunne der måske være en grund til at gribe til de midler, men det er for kortsigtet at gøre det på nuværende tidspunkt, lige netop som vi er ved at få hul.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-05-27:
Hr. Jes Lunde stillede spørgsmålet: Hvorfor afkorte og lave huller i sikkerhedsnettet?
Jamen hvor mange gange skal det siges, før man forstår det i SF, at der ikke er tale om huller i sikkerhedsnettet? Og jeg må nu forvente, at når hr. Jes Lunde kommer op på den her talerstol næste gang, så får vi en dokumentation fra SF's side for, hvor mange der er faldet ud af det dagpengesystem.
Hvis hr. Jes Lunde ikke er i stand til at levere den dokumentation om antal, må vi til gengæld også forvente, at SF i fremtiden hører op med den tågesnak.
Så vil jeg i øvrigt godt gøre hr. Jes Lunde opmærksom på, at der er lavet nogle begrænsninger i forhold til produktionsskoler, i forhold til daghøjskoler, men til gengæld er der lavet aktiviteter på andre områder, der er tilført aktivperioden over 1 mia. kr. mere i 1999 i forhold til 1998 til at lave aktiviteter for.
Og må jeg så i øvrigt minde hr. Jes Lunde om, at grundstenen til begrænsningerne i forhold til daghøjskolerne blev lagt af SF.
Peter Duetoft (CD), 1999-05-27:
Det, der provokerer mig herop, er hr. Jes Lundes sidste eksempel, at der er kommet en eller anden rapport om arbejde kontra velfærd, og hvad ved jeg.
Er diskussionen om de fremmede ikke en værdidiskussion?
Er diskussionen om racisme ikke en værdidiskussion?
Er kampen for, at en udsat gruppe som de sindslidende skal have det ordentligt, ikke en værdidiskussion?
Der er værdidiskussioner en masse også i Folketinget og også mellem Folketingets partier.
Jeg er enig med hr. Jes Lunde i, at vi sagtens kan prioritere det højere, og jeg vil godt opfordre hr. Jes Lunde til at gå i sin forgænger, hr. Steen Gades, fodspor. Jeg har rundt om i landet nærmest haft en turnéperiode med hr. Steen Gade, hvor vi i offentlige møder fik en værdidiskussion og ikke det der gammeldags ævl og kævl mellem højre og venstre.
Lad os prøve det, men det er da ikke kommission, der skal være dynamoen.
Det afgørende er da, at hr. Jes Lunde og de 178 andre medlemmer af Folketinget selv aktivt går ud i den diskussion og prioriterer den diskussion.
Ole Stavad (S), 1999-05-27:
Hr. Frank Dahlgaard stiller et spørgsmål, som jeg mener vi brugte ganske megen tid på i samrådet i går.
Det ligger fuldstændig klart, at de kontrakter, som de to parter indgår, er fuldt lovlige.
Men det, der også ligger klart, er, at en kontrakt, der er indgået på et tidspunkt, hvor stort set al den el, der afsættes, afsættes på markedsvilkår, ikke kan tillægges afgiftsmæssig betydning.
Det er jo ikke noget, jeg sidder og finder ud af i mit lønkammer.
Og derfor er jeg sådan set personlig utrolig glad for, at vi gennem det grundige arbejde, fik Kammeradvokatens meget præcise notat om, hvordan retstilstanden er her, og hvoraf det fremgår fuldstændig utvetydigt, at den lovgivning, som vi opkræver og hidtil har opkrævet afgifter efter, fundamentalt går i stykker på det tidspunkt, hvor el afsættes til markedspriser og ikke til monopolpriser.
For som det fremgår af notatet fra Kammeradvokaten, så bliver det derefter uden mening at tale om, som den gamle lov siger, at indregne i prisen.
For det at indregne i prisen har ikke nogen værdi og betydning i det øjeblik, man ikke afsætter til den pris, som det indregnes i.
Derfor mener jeg, at hr. Frank Dahlgaard under det forberedende arbejde i udvalget ikke bare har mit udsagn, men også Kammeradvokatens udsagn for, at det er uden mening at tale om at indregne i prisen på det tidspunkt, hvor man afsætter på markedsvilkår, og Midtkraft, som hr. Frank Dahlgaard spørger til, og har indgået en kontrakt, og har indgået den på et tidspunkt, hvor stort set al elproduktionen afsættes på markedsvilkår.
Derudover ved vi jo begge to, at der eksisterer en tvist, som netop handler om spørgsmålet »indregnet i prisen«, og derfor er det på sin vis det samme principielle spørgsmål, der er til behandling i forhold til den sag, der verserer ved Landsskatteretten, og som eventuelt senere går til domstolene.
Som jeg har tilkendegivet, og som det fremgår af lovforslaget og betænkningen vil en eventuel dom, som måtte gå Skatteministeriet imod, ikke stoppe sin virkning med det lovforslag, vi vedtager med L 244.
Og dermed mener jeg, at vi så langt, så præcist, som vi overhovedet har mulighed for det, har sikret, at det, vi gør med det nuværende lovforslag, er at reparere og sikre, at vi kan opretholde uændret afgiftsniveau også efter elliberaliseringen.