runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-08:
»Vil ministeren redegøre for, hvad det er for et præindustrielt temperaturniveau, der sigtes til, når regeringen i sit nye udspil, »En samlet energipolitik for Europa«, slår fast, at det for EU bør være en målsætning, at temperaturen ikke må stige mere end 2 grader C?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 475.
»Betragter ministeren det som en realistisk mulighed, når det i udspillet »En samlet energipolitik for Europa« foreslås, at den globale temperatur skal sænkes med 2 grader C, når ministeren tænker på, at gennemsnitstemperaturen de seneste 1.000 år har svinget fra omkring 24,5 grader i år 1000 til 22,5 grader omkring år 1500 for i dag – i år 2000 – at være omkring 23,5 grader?«
Skriftlig begrundelse
energiministeren ikke besvarede spørgsmålet, men derimod henviste til et papir fra Miljøministeriet.
På denne baggrund anmodes ministeren om at redegøre for, hvordan hun mener, at det præindustrielle temperaturniveau skal beregnes og fastlægges.
Spørgeren fastholder, at det må være en logisk nødvendighed at kunne beregne dette niveau, for i 2006 at kunne sætte sig en 2 graders reduktion i forhold til det præindustrielle niveau som målsætning.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-08:
Man kan jo ikke stille det sådan op, at man enten skal sige, at kostalden, som jeg stadig væk ikke kender til, skal afløses af en svinestald, eller at kommunen skal passe sin tilsynsopgave.
Det ene udelukker jo ikke det andet.
Myndighederne, der har ansvaret for, at forskellige regler overholdes, har selvfølgelig det ansvar, ligegyldigt om folk river en kostald ned, eller om de ikke gør.
Om det her med Skov- og Naturstyrelsen må jeg altså understrege, at Skov- og Naturstyrelsen ikke har været involveret i denne konkrete sag på nogen som helst formel måde.
Jeg kan se af et papir, som hr. Bjarne Laustsen sidder med, at der ligger sådan et telefonisk notat fra en medarbejder, der har talt med en anden medarbejder, og det sker jo hver eneste dag ud over landet, uden at det gør det til en formel sagsbehandling.
Der tror jeg hr. Bjarne Laustsen er klar over, at der altså skal sendes nogle sagsakter ind, hvis det skal behandles ordentligt, og så skal man jo følge det klage- og ankesystem, der er.
Det er jo det, vi sikrer os i al mulig slags lovgivning: at befolkningen har mulighed for at anke, at de har mulighed for at klage til rette instans.
Men de har ikke mulighed for, at en miljøminister sagsbehandler tingene i Folketingssalen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-08:
Jeg vil gerne spørge helt konkret om, hvad ministeren synes er vigtigst: at der bliver givet en tilladelse til, at man kan rive den gamle kostald ned og bygge en svinestald op og putte 9.000 svin ind i den, eller at kommunen rent faktisk tager ud og kontrollerer, hvor mange svin der er på gården?
Hvad kommer først?
Hvad er mest vigtigt?
For det, der er en kendsgerning, er, at dyrene rent faktisk er der, men alle de andre ting, der ligger i sagen, er blevet undertrykt, er blevet afvist som værende uden betydning.
Det er jo derfor, at man, hvis man bruger ordet dialog, så da i hvert fald bør tage en kontakt med de borgere, som har en ejendom ved siden af, for jeg tror ikke, der er nogen, der vil bo der ved siden af, og det betyder, at de ejendomme er totalt usælgelige.
Det kan ikke passe, at en kommune, hvis Skov- og Naturstyrelsen rådgiver den og klart og tydeligt siger til den, at den ikke skal give dispensation, så gør det alligevel og overhovedet ikke har nogen dialog med naboerne.
Det tror jeg heller ikke er ministerens opfattelse af, hvad korrekt sagsbehandling er.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-08:
Jo, men jeg må så også bede om hr. Bjarne Laustsens forståelse for – og det synes jeg også jeg kunne høre lidt af i sprogbrugen, når hr. Bjarne Laustsen siger, at han tvivler meget på, om der er de nødvendige godkendelser – at vi jo er langt ude på tynd is i forhold til, hvad vi som folketingsmedlemmer og som ministre kan forholde os til, for hverken hr. Bjarne Laustsen eller jeg kan sagsbehandle en fuldstændig konkret sag, som ikke foreligger ordentligt oplyst for os, så det bør vi nok afstå fra
Lovgivningen skal så ved hjælp af krav og regler og sådan noget støtte, at vi beskytter den enkelte borger, men derfor vil der stadig væk også på det her felt være nogle regler for godt naboskab, der tæller.
Og nabohøringer er altså en vigtig ting, lige så vel som det er vigtigt, at naboerne så også, hvis der er noget, der er helt urimeligt, benytter sig af de ankemuligheder, systemet nu engang har, og der er faktisk ganske mange.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-08:
Det er en faktuel kendsgerning, at der er 9.000 svin på gården i dag, og der er overhovedet ikke taget hensyn til naboerne på noget tidspunkt.
Alt er blevet indklaget, intet er blevet imødekommet.
Der ligger endda i sagen et telefoninterview med Skov- og Naturstyrelsens medarbejder, hvor man siger, at man har drøftet sagen i Skov- og Naturstyrelsen, og der siges, at man ikke skal give en dispensation fra kommunens side.
Der står også i det selv samme telefonnotat, at man skal have en dialog med naboerne.
Det vil jeg godt høre om ikke ministeren synes er rimeligt.
Det kunne jo godt være, at naboer, selv om man måske ikke lige bryder sig om det, der skal foregå på naboens ejendom, kan snakke sig til rette om det.
Men der får man bare at vide, at man kan indsende en klage.
Jamen den er jo slet ikke blevet afgjort eller noget som helst i Naturklagenævnet.
Jeg tvivler meget på, at de godkendelser eksisterer, men produktionen er der, og derfor bliver det jo sådan, at den her sag tager mere hensyn til svin end til mennesker og har de katastrofale M013s08560926tojo.fm Page 888 Friday, January 5, 2007 12:54 PM følger.
Jeg tror, ministeren er meget enig i, at det ikke er hensynsfuldt over for naboerne at have et så stort svinebrug i bynær bebyggelse.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-08:
At jeg skulle have været detaljeret inde i den sag, ved hr. Bjarne Laustsen jeg ikke har haft en kinamands chance for, og det skal jeg heller ikke.
Den skal behandles i kommunen, og jeg kan også forstå af hr. Bjarne Laustsens sagsfremstilling, at det jo er der, den hører hjemme, og det er Sejlflod Kommune, forstår jeg.
Så den har sådan set kørt efter bogen.
Det er heller ikke sådan, at Skov- og Naturstyrelsen har været inde i en konkret, formel sagsbehandling af den.
Men det er klart, at i sådan nogle situationer, hvor naboerne har et problem, har vi jo et klagesystem, der er et ankesystem, der er mulighed for at gå videre og påpege, hvis der er nogle regler, der ikke er overholdt, eller hvis der er nogle høringsfrister, der ikke er respekteret, eller hvis naboerne ikke har været inddraget.
Det er i øvrigt også en af de ting, der præger den kommende nye regulering, der træder i kraft den 1. januar, nemlig at naboerne selvfølgelig skal høres.
Det her med lugtkravene er faktisk noget af det, som naboerne for alvor vil komme til at mærke, for i de tilfælde med de store enheder, jeg kan høre der tales om her, den meget, meget store produktion af dyr årligt, vil det efter den nye regulering være svært med en nabo meget, meget tæt på.
Der vil man enten ikke kunne gøre det, eller også skal man bruge den allerallermest avancerede lugtreducerende teknologi, for at det overhovedet skal kunne lade sig gøre.
Så lige præcis den slags problemstillinger er der i hvert fald taget højde for i det, der peger fremad.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-08:
Det er jo vældig, vældig godt, at ministeren måske vil stramme op på fortidens synder.
Jeg synes, det er meget uheldigt, at man tager mere hensyn til en enkelt bruger end til naboerne.
For sagen er jo i al sin enkelhed, at efter de tilladelser, der er givet, er naboernes ejendomme totalt usælgelige.
For hvem vil bo klos op ad en svineproduktion med op til 11.000 svin?
Det er jo ikke bare den gylle, der skal transporteres derfra, de dyr der er der, men al ammoniakdampen og hele den måde, man klarer det på.
Jeg skal sige, at naboerne aldrig nogen sinde har klaget, mens der var 294 malkekøer på ejendommen plus det opdræt, der var der.
Vi ved jo alle sammen, at der er nogle regler om, at man anbefaler mindst 100 m til naboskel og den slags ting, men er det rimeligt, at man kan komme med en ansøgning og kommunen skal behandle den, selv om der rent faktisk finder overproduktion sted den dag, ansøgningen bliver indgivet?
Er det rimeligt?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-08:
Nu var hr. Bjarne Laustsen jo langt inde i en meget, meget konkret sag, og desværre har jeg ikke sådan lige Møllegården i Mou på nethinden, så jeg vil meget nødig bevæge mig ud i en konkret sagsbehandling.
Det tror jeg hr. Bjarne Laustsen vil have forståelse for.
Men jeg mener nu heller ikke, at præmissen er rigtig, at vi skulle have en miljølovgivning på landbrugsområdet, der lægger mere vægt på svinene end på menneskene.
Jeg kan i hvert fald sige, at her fra den 1. januar – vi førstebehandler det i morgen – er der et helt nyt lovforslag, som M013s08560926tojo.fm Page 887
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
giver os en helt ny miljøregulering af landbruget.
Noget af det, jeg forstår er kernen i hr. Bjarne Laustsens spørgsmål, er, hvordan det forholder sig til, hvad et landbrug kan gøre, hvis der er naboer meget tæt på.
Der er noget af kernen i vores forslag, at der bliver strammet op på nogle af de ting, bl.a. omkring afstandskrav og bl.a. i forhold til, hvor meget det må lugte fra en bedrift.
I øvrigt vil jeg sige: Hvis man overproducerer – jeg skal ikke gå ind og tage stilling til, om man gør det i den konkrete sag, jeg kender den ikke og skal heller ikke kende den – så falder hammeren benhårdt efter det nye regelsæt.
For det første får man konfiskeret hele fortjenesten, og derudover falder der et tillæg, nemlig en 25 pct.s bøde af fortjenesten.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-08:
Møllegården i Mou oppe i Nordjylland er helt Morten Korchsk.
Det betyder faktisk, at det er en rigtig dejlig landejendom; det var den engang.
Men nu er der kommet andre tider, fordi man ønskede at konvertere fra malkekvæg til svinebrug.
Det er en helt anden sag, om der, når man er naboer til sådan en ejendom, er kreaturer eller svin på gården.
Man fremsender en ansøgning og påstår, at man vil bytte om, således at man har 365 dyreenheder.
Det viser sig ved en simpel indtastning, at der faktisk er 445 dyreenheder på gården, altså en overproduktion på den gård, hvor man har tilladelse til 365.
Kommunen behandler sagen af flere omgange, selv om den oprindelige ansøgning har ligget der hele tiden – først til 130 dyreenheder, så til 209 dyreenheder – uden at indsigelser fra naboerne, der bor 14,5 m derfra, er taget til efterretning.
Hvis det er rigtigt, at man tager mere hensyn til svin end til mennesker, så er lovgivningen forkert.
Er ministeren enig i det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-08:
Nu fik vi så også klart dokumenteret, hvad der har været ærindet med hr. Frank Aaens spørgsmål i dag, hvilke var de samme, som vi fik for 1 uge siden.
Dansk politik fastlægges i det danske Folketing, og nu kan jeg forstå efter den debat, vi har haft i dag, at Enhedslistens nye linje er, at den skal styres af, hvad der sker i USA.
Men vores linje er uændret.
Vi beslutter her i det danske Folketing, hvad vores udenrigs- og sikkerhedspolitik skal være.
Målene er uændret.
Vi ønsker et stabilt demokrati i Irak, og vi synes, at det rigtige er at gøre arbejdet færdigt, så længe den irakiske regering beder os om det, fordi den synes, det er nødvendigt at få hjælp udefra.
Så længe den irakiske regering beder om det, så længe FN bakker det op, og så længe vi selv synes, vi kan gøre en fornuftig indsats, synes jeg også, det er rigtigt, at vi bliver.
Men målet er, at vi skal ud, når irakerne selv kan overtage ansvaret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Det er ganske nyt for mig, at hr. Rune Lund nu synes, at dansk politik skal styres af, hvad der sker i USA.
M013s08560926tojo.fm Page 866 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Jamen Enhedslisten er da hjertelig velkommen til at udnytte alle de redskaber, der er i Folketinget, men regeringen følger nu de regler, der er.
Hvis vi på et tidspunkt føler, at tiden er inde til en ændring i karakteren af vores tilstedeværelse eller i omfanget af vores tilstedeværelse, altså med andre ord, at der er behov for at ændre mandatet for de danske troppers tilstedeværelse, så vil regeringen selvfølgelig følge de regler, der er i Folketinget om orientering af Det Udenrigspolitiske Nævn, i yderste fald gå i Folketingssalen osv. osv.
Men enhver regering har jo til enhver tid pligt til at overveje sin indsats.
Det var f.eks. også det, vi gjorde, da vi sidste gang forlængede mandatet for de danske soldaters tilstedeværelse.
Da flyttede vi lidt rundt på vores indsats, således at vi reducerede en lille smule i antallet af danske soldater i Basra, mens vi til gengæld øgede vores bidrag til FN.
Så det er ikke noget nyt, at vi hele tiden overvejer vores strategi, det er noget, vi gør løbende.
Rune Lund (EL), 2006-11-08:
Som hr. Frank Aaen siger, stod vi for 14 dage siden her og diskuterede med statsministeren.
Statsministeren havde meldt ud, at der nu skulle være en ny strategi i Irak.
Vi kunne desværre ikke få at vide, hvad det var, der så var gået galt med den gamle strategi, om det var dengang, man startede den ulovlige krig, om det var dengang, USA smed med fosforbomber mod de ciM013s08560926tojo.fm Page 862
Friday, January 5, 2007 12:54 PM vile, om det var dengang, der var fangemishandling i Abu Ghraib.
Vi kunne heller ikke få at vide, hvad der mere præcist skulle ligge i den nye strategi.
Jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at vi ikke kan få den her diskussion åbent i Folketinget.
Nu er der så gået 14 dage, og så var det, at jeg og hr. Frank Aaen tænkte, at nu, hvor der er gået 14 dage, måtte statsministeren da have tænkt i mellemtiden.
Men det har statsministeren åbenbart ikke, statsministeren vil i hvert fald ikke fortælle Folketinget, hvad statsministeren har tænkt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-08:
Det har fru Karen Hækkerup fuldstændig misforstået.
Der er en klar lovgivning på området.
Men allerførst vil jeg gerne sige, at det er velkendt, også for fru Karen Hækkerup, at det er min holdning, at ministre generelt bør være tilbageholdende med at optræde i reklamemæssige sammenhænge, og at ministre bør afholde sig fra i reklamemæssigt øjemed at anprise virksomheder eller produkter.
Jeg vil gerne understrege, at baggrunden for min holdning er, at det følger af lovgivningen for ministre, at ingen minister i sin ministertid må overtage noget nyt hverv i offentlige eller private virksomheders, foretagenders eller institutioners tjeneste.
Dette forbud omfatter selvsagt også et lønnet eller ulønnet hverv, som indebærer markedsføring af en bestemt virksomhed eller dennes produkter.
Så det kan ikke lade sig gøre lovligt.
Det er så i øvrigt mit klare indtryk, at ministrene generelt er meget opmærksomme på, at de i deres virke bør undgå, at der kan rejses kritik på baggrund af det her.
Karen Hækkerup (S), 2006-11-08:
Igennem hele den her regerings tid har vi med jævne mellemrum set sager, hvor ministre er blevet fanget i at reklamere enten for produkter eller for virksomheder, hvilket sådan set er meget beklageligt.
Der er nogle gange blevet udstedt næser til ministre, men alligevel er den her reklametrang hos ministrene åbenbart en trang, der er så stærk, at den ikke lader sig knægte – selv ikke af, at statsministeren gang på gang siger, at han ikke finder det rimeligt eller beundringsværdigt eller på nogen måde tilrådeligt, at ministre optræder i de her reklamesager.
Så man kan sige, at i regeringen deles man i alt fald ligeligt om, hvem der har ansvaret for de her fadæser.
Han har mange M013s08560926tojo.fm
Page 858
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
gange sagt, at han ikke finder det her i orden, men der er stadig væk ikke lavet nogen lovændring, der gør, at ministre ikke kan forbydes at deltage i reklamesager.
Er de sidste sager noget, der får statsministeren til at overveje, om det ikke er på tide at få lavet en lovændring, så statsministeren kan få styr på sine ministre?
»Hvad mener statsministeren om, at ministre i hans regering optræder i reklamer for både virksomheder og produkter?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-08:
Jamen jeg har da bestemt en holdning.
Jeg har da også en erindring om, at der f.eks. i Socialdemokratiet er ordførere, som er blevet frataget deres post som ordfører, fordi man fra ledelsens side ikke følte, at de varetog partiets interesser på den rigtige facon.
Det skal vi andre da ikke blande os i, det er Socialdemokratiets eget problem.
Mogens Jensen (S), 2006-11-08:
Skulle jeg forstå statsministerens udtalelse på den måde, at han mener, at lige præcis den kultur måske også er den, der bør være gældende i Danmark, altså at man skal have frihed til og mulighed for at sige sin mening – også hvis man er medlem af en forening – uanset om den mening er i strid med foreningens ledelse?
Hvis det er tilfældet, synes jeg, at statsministeren nu forsøger at have en holdning til den her sag.
Jeg kan godt forstå, at det er opportunt for statsministeren ikke at have en holdning til det, men jeg er skuffet over, at statsministeren ikke kan forholde sig principielt til det her spørgsmål og se lidt bort fra, at det er et bestemt parti, vi taler om i den her sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-08:
Jamen jeg kan kun gentage, hvad jeg allerede har sagt: Alle foreninger har jo en eller anden form for regler om eksklusion og optagelse af medlemmer osv.
Det skal vi da ikke blande os i her, det må foreningerne da selv om.
Og hvis det drejer sig om et politisk parti, er det jo vælgerne, der må afgøre, om de synes, det er rimeligt eller ej.
Jeg kan sige til hr. Mogens Jensen, at i mit parti er der stor frihed; der siger folk, hvad de har lyst til at sige – de siger også ledelsen midt imod.
Mogens Jensen (S), 2006-11-08:
Jamen jeg sagde udtrykkeligt til statsministeren, at jeg beder statsministeren om at se bort fra, at vi taler om et enkelt parti.
Jeg beder statsministeren om at forholde sig til nogle principper i vores foreningsdemokrati og politiske kultur i Danmark.
Er det ikke et problem for vores demokrati?
Er det ikke et problem for vores demokrati, at vi i Danmark ikke har reel ytringsfrihed for medlemmer af foreninger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-08:
Jeg blander mig overhovedet ikke i, hvordan andre foreninger eller partier tilrettelægger deres interne forhold.
Det overlader jeg trygt til vælgerne at afgøre.
Mogens Jensen (S), 2006-11-08:
Hvis vi nu ser helt bort fra, at det er Dansk Folkeparti, vi taler om her – jeg kan selvfølgelig godt forstå, at statsministeren må have det lidt svært med et støtteparti, der omgås foreningsdemokratiet så udansk, som det er tilfældet her – mener statsministeren så ikke, at det reelt er i strid med god dansk foreningsskik, at et partis medlemmer ikke offentligt må have andre meninger end partiets ledelse, uden at de bliver ekskluderet, og at medlemmerne i et politisk parti i Danmark ikke har samme status og samme medlemsrettigheder?
Mener statsministeren overhovedet ikke, at det er et problem for vores demokrati eller for ytringsfriheden her i landet, at der er vigtige partier i Folketinget, der praktiserer et foreningsdemokrati på den her meget udanske måde?
M013s08560926tojo.fm Page 857 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-08:
Man må jo sige, at hr. Mogens Jensen har stillet et meget langt spørgsmål; det fylder en halv side.
Jeg tror aldrig, jeg i min tid i Folketinget har set så langt et spørgsmål, og jeg lover at give et svar, der er meget kortere end spørgsmålet.
Den grundlovssikrede ytringsfrihed har jo ikke noget at gøre med den måde, som foreninger – hvad enten det er grundejerforeninger eller politiske partier – tilrettelægger deres regler om optagelse og eksklusion på.
Det står jo enhver forening frit for at fastlægge sine regler og i øvrigt have den debatkultur, som den ønsker.
Mogens Jensen (S), 2006-11-08:
Når jeg har stillet det her spørgsmål til statsministeren, er det egentlig ikke for at få statsministerens direkte kommentar til forholdene i et enkelt politisk parti, men for at få statsministerens principielle holdning til den politiske og foreningsmæssige kultur, som Dansk Folkeparti her står som eksponent for – en kultur, hvor foreningens medlemmer bliver ekskluderet og udrenset, hvis de bruger deres ytringsfrihed til at have en anden mening, end partiets ledelse har, og hvor der helt åbenlyst gælder forskellige regler om ytringsfrihed for partiets medlemmer, alt efter om de har en bestemt position i partiet eller ej.
Statsministeren taler jo ofte om at forsvare vores ytringsfrihed og vores demokrati her i landet.
Mener statsministeren ikke, at både ytringsfrihed og demokrati er truet, hvis den politiske kultur i Danmark generelt begynder at tage form efter det eksempel, vi bl.a. ser i Dansk Folkeparti?
»Er statsministeren enig i, at det er til fare for ytringsfriheden og dansk demokrati samt i strid med dansk foreningstradition, når Dansk Folkeparti driver partiet på en måde, hvor medlemmer bliver ekskluderet, hvis de tillader sig at bruge deres ytringsfrihed til at have en anden mening end ledelsen om partiet og partiets politik i offentligheden, hvor ledelsen har uindskrænket magt til at udrense alle, der er uenige med ledelsen i partiet, og således forhindre medlemmerne i at bruge deres i alle andre foreninger gældende demokratiske ret til at søge partiets linje ændret og eventuelt andre ledere valgt, når de ikke har mulighed for via den frie presse og offentligheden at søge opbakning blandt øvrige medlemmer og vælgere til deres synspunkter, og hvor medlemmerne ikke har samme demokratiske rettigheder og status i partiet, idet en lokalforeningsformand ikke må sige sin kritiske mening offentligt og derfor bliver ekskluderet, mens et folketingsmedlem gerne må sige sin kritiske mening offentligt og ikke bliver ekskluderet?«
Morten Homann (SF), 2006-11-08:
Jeg vil godt holde lidt fast i den her problemstilling om, hvad regeringens rolle egentlig er, når den optræder i OECD-sammenhænge.
Er det videnskabsministerens opfattelse, at det sådan er en diskussionsklub, hvor man uforpligtende kan sige løst og fast og også ting, som er lodret imod regeringens politik, eller forpligter det på en eller anden måde, at man er repræsentant for den danske regering, sådan at der bare skal være et minimum af overensstemmelse mellem, hvad man siger i Danmark er regeringens politik, og hvad man siger i OECD-sammenhænge?
Man kunne jo godt – måske med reference til nogle af forårets debatter – få det indtryk, at regeringen talte med to tunger: at man sagde et, når man sådan skulle berolige den hjemlige offentlighed, men noget andet, når man forsøgte at opildne den internationale offentlighed i OECD-sammenhænge.
Så hvad er egentlig regeringens linje med hensyn til det?
Karen Hækkerup (S), 2006-11-08:
Nu bliver forvirringen jo total og på et højere plan.
For hvis der er en lovgivning, hvordan kan det så være, at næsten hver tredje minister i Anders Fogh Rasmussens regering ikke kan læse den og forstå den, ikke har fulgt den og heller ikke har rettet ind, på trods af at statsministeren gentagne gange har sagt, at han ikke finder det i orden, både da det var Lene Espersen, som var på glatis, da det var Brian Mikkelsen, da det var Helge Sander, da det var Lars Løkke Rasmussen, da det var Thor Pedersen, og sidst, men ikke mindst vicestatsministeren, som selv overtrådte disse regler?
Jeg kan dybest set
ikke forstå, hvordan det kan være, når vi har nogle regler, at seks af regeringens ministre, herunder meget tunge, vigtige ministre, alligevel ikke kan finde ud af at overholde reglerne, uden at statsministeren på en eller anden måde offentligt gør klart, at nu er vi altså nået en grænse.
Der er noget, der hedder saglighedshensyn.
Det er ikke rimeligt, når en minister reklamerer for et produkt, fordi det stiller den virksomhed, vedkommende minister reklamerer for, bedre end andre virksomheder.
Statsministeren siger, at der er en lov.
Er det så ikke på tide at lave sanktioner, så de her ministre kan blive straffet, når de åbenbart bryder loven gentagne gange?