runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Jeg vil dstarte med at sige tak for en meget grundig og vel også en meget ideologisk debat om det forslag, som Venstre og De Konservative har fremsat.
Jeg vil godt sige, at jeg har prøvet at tælle stemmer, og jeg kan konstatere, at der ikke er sket så forfærdelig meget, siden vi sidst behandlede et lignende forslag.
Der har altså ikke være så stor bevægelse i den mellemliggende tid.
Men jeg vil godt benytte lejligheden til at understrege, at forslaget er jo ikke et forslag, som ikke er afprøvet og kendt i alle detaljer.
Det er prøvet i Odense Kommune, det er prøvet i Herning Kommune, og det er prøvet i mange andre kommuner, som giver deres borgere den frihed, som vi synes alle borgere skal have ret til.
Lige præcis det, at forslaget også er afprøvet helt ud i detaljerne, gør jo, at alle de forestillinger om økonomi, som har været fremdraget her, er taget fuldstændig ud af den blå luft.
I Odense og Herning kører man tingene efter forslaget, og det vil sige, at når man vælger en privat til at udføre opgaverne i sit hjem, afregner kommunen beløbet direkte til det firma, som har udført opgaven, og det er en afregning, der er helt på linje med det, det ville have kostet i den offentlige forvaltning.
Der er altså ikke noget mystisk ved forslaget.
Det er noget, der også praktiseres i socialdemokratiske kommuner, og i virkeligheden er den grundlæggende forskel mellem opfattelserne her i salen vel nok, om man synes, man skal give kommunen ret til at vælge på borgernes vegne, eller om man vil give borgerne ret til at vælge det, som de synes, de er mest trygge ved, og som giver dem den mest positive oplevelse af hjemmehjælpen. Når vi skærer hele den debat, der har været i dag, væk, er det vel det, der skiller her i salen: om man skal give en offentlig myndighed mulighed for at vælge noget på borgerens vegne, eller om man skal give borgeren direkte mulighed for at vælge selv.
Tak for debatten.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-26:
Til den konservative ordfører: For det første skal jeg altså have læst meget galt på dagens dagsorden, hvis det ikke er et lovforslag, vi behandler, og ikke et beslutningsforslag, som der blev nævnt.
Det er et lovforslag, vi behandler i dag.
For det andet vil jeg sige, at jeg ikke betvivler de gode viljer i forslaget, jeg betvivler ikke, at forslagsstillerne har gode viljer og gode hensigter med det her.
Og vi skal ikke fratage dem mulighederne og sætte begrænsninger for, hvordan de skal gøre det, og det er det, vi gør med forslaget.
Det er derfor, at vi ikke kan støtte det i Det Radikale Venstre.
Det har ikke noget at gøre med, at vi vil forhindre mangfoldigheden.
Vi tvivler ikke på, at det er det, man ønsker med det, men vi tror bare på, at det har den modsatte effekt, at man begrænser mulighederne for at lave
forskellige løsninger i forskellige kommuner, som har forskellige betingelser at leve under.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Jeg har lyttet med interesse til hr. Anders Samuelsens indgang til det her, nemlig at det skulle forhindre mangfoldighed.
Jeg har utrolig svært ved at se, at den argumentation kan holde.
Det må være sådan, at med et forslag, som giver den enkelte ældre, som er visiteret, et frit valg, vil mangfoldigheden kunne blive endnu større.
Er det sådan, at Det Radikale Venstre grundlæggende har
den opfattelse, at det at give valgfrihed til den enkelte borger er så stærkt et indgreb i det offentliges ret til at bestemme, hvad der skal tilbydes, at man i alle situationer vil afstå fra det?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Hr. Anders Samuelsen og andre repræsentanter fra regeringen og regeringens parlamentariske grundlag har valgt den attitude i forhold til dette forslag at læse det som en vis herre læser Bibelen.
Må jeg ikke understrege, at der er tale om et beslutningsforslag, og sådan som Folketingets forretningsorden er skruet sammen, er det ikke her, man fastlægger de enkelte paragraffer.
Det er meningen, at regeringen skal komme med et lovforslag, der har
disse paragraffer, når beslutningsforslaget er vedtaget; sådan er proceduren.
Vi kunne ikke drømme om at foreslå noget, som ville føre til den situation, som hr. Anders Samuelsen lige har beskrevet.
Det, vi taler om, er valgfrihed inden for de visiterede rammer.
Der er ikke tale om, at kommunen nu skal hænge på en ekstravagant regning fra en hjemmehjælper, som bliver importeret fra den anden del af kloden eller fra Nordjylland eller fra Sønderjylland, hvis man nu bor på Samsø.
Det er ikke det, der er lagt op til.
Det, der er lagt op til, er valgfrihed inden for de rammer, som kommunen har visiteret til, hverken mere eller mindre.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Da Venstres ordfører, fru Eva Kjer Hansen, er forhindret i at være her i Tinget, skal jeg fremføre følgende på hendes vegne: Dette forslag drejer sig om at gennemføre en ligestilling med hensyn til arbejdsskadeforsikring.
Det er ren diskriminering, når en række selvstændige erhvervsdrivende og medhjælpende ægtefæller uden lønaftale ikke er omfattet af arbejdsskadeforsikringen på samme vis som alle andre på arbejdsmarkedet, og det er umuligt at forsvare, at der skal være den forskel. Hvorfor er en medhjælpende ægtefælle med lønaftale omfattet af loven, mens medhjælpende ægtefæller uden lønaftale ikke er?
Hvorfor er personer i selvstændige virksomheder i anparts- eller aktieselskabsform omfattet af loven, men ikke andre selvstændige i andre virksomhedsformer?
Disse grupper, der i dag ikke er omfattet af arbejdsskadeloven, har heller ikke et tilfredsstillende alternativ.
Det kan være vanskeligt overhovedet at opnå den samme forsikring via private forsikringer, og de vil i øvrigt være meget dyre.
Lad os derfor stille alle personer på arbejdsmarkedet ens i tilfælde af arbejdsskader og fjerne en urimelig forskelsbehandling.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-26:
Som sagt tidligere i debatten er det faktisk højst tænkeligt, at hvis jeg sad som radikalt medlem af et byråd, så ville jeg arbejde for, at de enkelte borgere fik den mulighed, der lægges op til med det her lovforslag.
Men det, som jeg simpelt hen ikke kan forstå, er, at forslagsstillerne forestiller sig, at vi herinde på Christiansborg kan tage højde for at strikke et forslag sammen på sådan et område her, hvor man pålægger kommunerne at gøre det på én bestemt måde, at vi har evnerne herinde til at se alle faldgruberne foran os, ud over at jeg mener, at det begrænser kommunernes mulighed for at finde alternative og bedre løsninger.
Så det er sådan set ideologien i den forstand, at det er diskussionen om, om det skal være det centrale styre, der skal fastlægge retningslinjerne, og at vi herindefra skal sikre os imod, at der er nogle kommuner, der gør det for socialdemokratisk, og at de hellere burde gøre det på en mere liberal måde.
Jeg mener simpelt hen ikke, at det er vores opgave.
Jeg mener faktisk, at der er behov for, at der er kommuner, der kører så langt til stregen i forhold til vores servicelov, som de nu ønsker at gøre det på en planøkonomisk måde eller på en liberalistisk måde eller på en grøn måde eller hvad som helst, for at man kan blive inspireret af nye og bedre løsninger.
Det er det, sådan et forslag her forhindrer.
Derfor kan vi i Det Radikale Venstre ikke gå ind for det.
af, hvad vi har behov for.
Vi har givet nogle muligheder i
Kommunerne kan benytte dem allerede i dag.
Hvorfor skal vi så gå yderligere et skridt videre og tvinge dem til at gøre det?
Der blev spurgt om et eksempel på, hvor det kunne gå galt.
Altså jeg mener faktisk ikke, det er vores opgave herinde at udtænke eksempler på, hvor det kunne gå galt.
Vi skal bare lade være med overhovedet at sætte muligheden op for, at det kan gå galt.
Samsø kunne netop være et eksempel på det.
Tænk, hvis der ikke fandtes en alternativ mulighed for den ældre.
Vi har givet den ældre en rettighed nu, efter at være blevet visiteret til hjemmehjælp, til at kunne sende bud efter en alternativ hjemmehjælp, men den eksisterer ikke, for der er eventuelt ikke et hjemmeservicebureau, fordi det måske kun vil blive efterspurgt 50 timer om året, og det er der ikke ret mange, der kan leve af som privat virksomhed.
Har vi så givet vedkommende ret til at rekvirere hjemmehjælpen fra Odder?
Er det ikke spild af penge, er det ikke en dårlig løsning?
Der er ikke taget højde for den slags ting i det her forslag, og det illustrerer egentlig meget godt pointen, at man ikke kan tage højde for den slags ting, og derfor skal vi lade være med at lave den her form for ensretning herindefra.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Det er de rene postulater, hr. Frank Aaen kommer med, og det er de samme postulater, man hører hele tiden.
Vi kan altså ikke bruge dem til noget.
I det øjeblik man har en chance og gerne vil have en privat hjemmehjælper ind, tror hr. Frank Aaen så ikke, at det smitter lidt af på de kommunale? Når det går op for de ældre, der har valgt det private, at de får en bedre kvalitet, tror man så ikke, at de rubber sig lidt mere ude i kommunerne?
Det er i hvert fald det, Dansk Folkeparti tror på.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Det er fuldstændig korrekt, at i mange kommuner drukner alt for meget i bureaukrati og administration og ingenting, men det bliver jo ikke bedre af, at man engagerer en privat. For det kommunale bureaukrati vil stadig væk være der.
Det bekæmper vi.
Vi vil gerne have det fjernet, men så ville det også hjælpe uden privatisering. Og det, der sker, er, at oven i det kommunale bureaukrati får man derudover, når man laver privatisering, en privat direktør.
Der er ikke meget hokuspokus her.
Det er så enkelt, at man kan sætte et barn i 3. klasse til at regne det ud i regnetimen.
Når man vælger en privat løsning, så kommer der mindre hjælp eller dårligere arbejdsvilkår for den, der udfører hjælpen.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Det bliver både et svar til fru Tove Videbæk og til hr. Frank Aaen.
Jo, vil jeg sige til fru Tove Videbæk, der er disse procentregninger, og det er det, man kalder ansigt til ansigt-tid.
Når man bliver visiteret til 1 time, så får man ikke 1 time.
Man får måske 3 kvarter, eller man får ½ time.
Men hvis man får det fra et privatfirma, så har jeg da troen på, at de så skal levere en ydelse, hvis det står i deres kontakt med kommunen.
Og kommunen skal have fuldt ansvar for, at de ydelser, som de betaler for, leveres.
Jeg kan altså ikke forstå hr. Frank Aaens tyrkertro på, at kommunerne er de bedste til det.
Jamen hvor har hr. Frank Aaen dog beviset fra?
Hr. Frank Aaen taler om rengøring.
Jamen man opsagde jo disse kontrakter, da man fandt ud af, at det ikke blev gjort godt nok.
Kommunen kan jo ikke opsige sig selv, og derfor har
Det kan vi eventuelt få nu, og så kan vi smide de firmaer ud, der ikke er gode nok til at sørge godt for de ældre, som vælger den private ordning.
Tove Videbæk (KRF), 2001-04-26:
Er fru Aase D. Madsen ikke enig i, at der kunne spares en masse penge ved bedre planlægning af hjemmehjælpen i kommunerne.
Vi har jo hørt, at i nogle kommuner er hjemmehjælperen kun 49 pct. af tiden hos klienten, mens hjemmehjælperen i andre kommuner er 75 pct. hos klienten.
Så mener fru Aase D. Madsen ikke, at der kunne spares langt mere end de 10 pct. ved, at der blev lavet bedre planlægning?
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Jamen vi er jo altså enige om, at når private går ind, så skal der tjenes penge.
Det vil sige, at hver gang man bruger for 100 kr. til hjemmehjælp fra en privat, så får man kun hjælp for de 90 kr.
Det betyder så, at enten får de ældre mindre hjælp, eller at de, der udfører hjælpen, skal arbejde hårdere og hurtigere, og de nedslides.
Det er jo i virkeligheden det, der desværre sker allerede i dag.
Det er derfor, jeg slet ikke forstår, hvorfor Dansk Folkeparti er så glade for, at man absolut skal have private ind på området her, for det betyder
enten dårlige arbejdsvilkår for dem, der arbejder, eller mindre hjælp eller en dyrere hjælp.
Fru Aase D. Madsen indrømmede også, at det så kunne være, at det blev 10 pct. dyrere, og det må man tage et andet sted fra.
Jamen ærlig talt, hvis man tager 10 pct. mere og giver til hjemmehjælpen, så skal de 10 pct. da gå til mere hjemmehjælp.
De skal da ikke gå til at betale overskud til et privat firma.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Jeg kan ikke rigtig få det regnestykke til at passe, og det var hr. Frank Aaen jo også inde på før.
Hr. Frank Aaen var oppe et par gange med bemærkninger til fru Pia Christmas-Møller.
Men det er da klart, at der skal tjenes, når man har et privat firma, men det er så et spørgsmål om - nu kommer jeg ind på noget, hvor jeg godt ved, at hr. Frank Aaen farer op - at det jo godt kunne være, at man var mere effektiv, og at man var mere glad.
Man kan sammenligne sygefraværet i de private hjemmehjælpsfirmaer - det så vi også i »Rapporten« - med de kommunale, og så kan man jo nok se, at dér er en forskel, og alene det gør jo, at man kan levere de ydelser.
De 12 pct. vi så i Herning, der havde valgt den private hjemmehjælp, var jo meget mere tilfredse.
De fik den samme person, og de fik de samme ydelser, som de fik fra kommunen,
men der var bare meget mere fleksibilitet. Og hvis man skal betale 10 pct. ekstra dér, så er det da rigtigt, at de så måske skal tages fra et andet sted, men det kan man da nok finde ud af.
Det skulle ikke være noget
problem.
Og som sagt: Der blev sagt før, at det ikke var nogen succes, for der var ingen, der valgte den private hjemmehjælp, jamen så løser problemet jo sig selv. Jeg mener bare, at der skal være en valgfrihed.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Når fru Aase D. Madsen er så glad for, at man også skal kunne vælge privat hjælp, så vil jeg gerne have en kommentar til det her regnestykke
Når private skal gå ind og levere rengøring, gør de det for at tjene penge, typisk et provenu på 10 pct. af omsætningen.
Betyder det så ikke, at hvis denne udgift skal afholdes af kommunen, skal der enten skæres 10 pct. ned på ydelsen, altså mindre hjemmehjælp, eller lønnen til hjemmehjælperen skal skæres ned med 10 pct.?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-04-26:
Da CD's ordfører, fru Yvonne Herløv Andersen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne forelægge følgende: CD stiller sig generelt positivt, når det drejer sig om at lade de ældre selv vælge mellem privat eller offentligt. Vi ser gerne en ordning, hvor kommunen godkender et antal private firmaer og lader den ældre vælge selv.
Det skal være sådan, at hvis nu den ældre ønsker at komme en tur på indkøb, jamen så gør man det da den dag.
Det kunne også godt være, at man, hvis synet ikke længere var, som det engang var, så havde lyst til at få skrevet et lille brev eller et eller andet.
Sådan kunne man blive ved med at nævne nogle ting, som vi ønsker, at mange skulle have lidt hjælp til.
Det, at man er blevet ældre og ikke altid kan klare sig selv, betyder jo ikke, at man ikke ved, hvad der er væsentligt i ens liv.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Nu er jeg næsten nødt til at starte med at sige noget pænt om hr. Frank Aaen.
Jeg synes heller ikke, det var særlig grimt, det, jeg sagde tidligere, men det er jeg jo så nødt til at sige.
Selvfølgelig er hr. Frank Aaen på mange måder en meget dygtig politiker.
Det, som er kendsgerningen i det her, som hr. Frank Aaen prøver at drage frem nu, er, at Venstre aldrig i nogen forhandlinger har stillet krav om, at det her var en lovgivning, som skulle igennem for at finansiere andre ting.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Jeg synes, det er fint, at Venstres ordfører bringer spørgsmålet om HFC-gasser ind i denne her diskussion, for det er meget relevant.
Det er Venstres bæredygtighed.
Så ringe tillid har Venstre til dansk erhvervsliv, at når man giver dem 5 års frist til at udfase nogle stoffer og finde en ny måde at producere på, som ikke nedbryder ozonlaget, som ikke giver klimaforandringer, så siger
Venstre: Det tror vi ikke på at de kan finde ud af. Dansk erhvervsliv er fuldstændig stillestående og umulige til at omstille sig.
De må have 20 år.
I SF er vores bæredygtighedsprincip det, at danske virksomheder selvfølgelig kan omstille sig, hvis de får rimelige betingelser.
Det får de her.
Der er 5 år.
Det er rigelig tid.
Og så finder vi løsninger på det: Freder ozonlaget, gør noget for klimaet.
Venstre er imod.
Så meget om bæredygtighed og Venstre.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Der står i aftalen om politiet, at finansieringen bl.a. sker ved det, vi snakker om her, nemlig at tage nogle penge fra pensionister, hvor den ene er en afdød.
Et andet element i finansiering af politiet var, at Venstre støttede, at bøderne skulle sættes i vejret, sådan at det er højere bødeindtægter, der også finansierer en del af politiet.
Det er meget kreativt.
Når jeg siger, det er et mønster, så er det jo ikke bare, fordi jeg postulerer ud fra én sag.
Men det er, fordi vi jo i dag har noteret os, at Venstre i øjeblikket blokerer for, at nogle mennesker, der har meget høje varmeudgifter fra de decentrale varmeværker, kan få deres varmeudgift nedsat med 1.500 kr. om året.
Det er også ud fra et eller andet princip om, at der endelig ikke er noget, der må sættes op.
Pensionisterne må åbenbart gerne betale, men ellers er der ikke nogen, der må betale.
Det er derfor jeg siger, at det jo er en linje, der faktisk i øjeblikket koster nogle mennesker noget, f.eks. dem, der bor ude i landdistrikterne, som Venstre plejer at være meget opmærksomme på.
Folk, der bor ude i landdistrikterne, kan ikke komme igennem med at få en lettelse på deres varmeregning på 1.500 kr. om året.
Det er også konsekvensen af Venstres politik.
Børge Klit Johansen (KRF), 2001-04-26:
Jeg vil gerne sige, at vi i Kristeligt Folkeparti er meget positivt indstillet over for at give medarbejdereje og at fordele ejendomsretten på mange hænder i dette land.
Og vi mener, at det beslutningsforslag, som er fremsat, er et skridt i den retning.
Når man kigger på de problemer, der ligger i dag i forbindelse med medarbejderaktier og ikke mindst i forbindelse med tegningsretter, er der som oftest nogle klausuler på, der gør, at man ikke er i stand til at realisere værdiaktier eller de tegningsretter, man får, før efter en nærmere bestemt årrække.
Men når man beskatter det på tildelingstidspunktet, har lønmodtageren altså et finansieringsproblem. Jeg vil også for en gangs skyld tilslutte mig hr. Kim Behnke, så vi kan være enige om noget, nemlig at den værdi, som betegnes som et løngode i dag, er meget uvis, og vi kan derfor støtte intentionerne om, at beskatning skal ske, når man ved, hvad værdien er.
Et stykke hen ad vejen, men ikke helt, det medgiver vi, vil skatteprovenuet modsvares delvist af fjernelsen af selskabets skatteret.
Vi kan også tilslutte os tanken om, at ordningen - det ser vi som det gode i dette her i modsætning til de tidligere fremsatte lignende forslag - skal være et led i selskabets generelle personalepolitik, og at det ikke er noget, der er forbeholdt eller kan misbruges af hovedaktionærer eller af en lille håndfuld ledende medarbejdere.
Den øvre grænse på 5 pct. af virksomhedens lønsum, som er nævnt i kommentarerne, kunne vi måske tænke os at skærpe, så det var 5 pct. af den enkelte medarbejders løn, der var beregningsgrundlag for det, og herved ville enhver mulighed for store spekulationer være ryddet af bordet, og derfor vil forslaget kunne tjene et sundt og godt formål.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremsætte følgende bemærkninger:
Beslutningsforslaget er en revideret udgave af det i forrige folketingssamling fremsatte beslutningsforslag om lempelse af regler om tildeling af aktieoptioner med henblik på at skabe øget medindflydelse, medansvar og interesse for virksomhedens drift hos medarbejderne.
Idet forslagsstillerne tager til efterretning, at der ikke med den nuværende sammensætning af Folketinget er et flertal, der ønsker at medvirke til gennemførelse af de i B 64 og B 22 indeholdte forslag, er nærværende forslag fremsat med nogle ændringer i forhold til de tidligere beslutningsforslag for at tage hul på en reel lempelse af beskatningsregler for aktieoptioner og warrants.
Ændringerne er primært indeholdt i beslutningsforslagets punkt 3 og 4 i forhold til de tidligere forslag.
Dansk Folkeparti kan som medforslagsstiller støtte forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-26:
Forslaget er jo en delvis genfremsættelse med to ændringer, som er sympatiske, men de er ikke tilstrækkelige til, at vi for vores vedkommende kan støtte forslaget.
Vi var med til at gennemføre den lovændring, som skete kort før jul om netop medarbejderaktier, specielt inden for IT-branchen, men som også kan anvendes andre steder, og vi mener, at det er det skridt, der skulle til.
Og vi mener ikke, at det hverken er rigtigt eller nødvendigt med andet.
Så ud fra de betragtninger kan jeg ikke sige andet end det, vi har sagt tidligere i forhold til at sige ja eller sige nej til det forslag, som kommer fra forskellige partiers side.
Vi mener ikke, at det her forslag skal vedtages, og jeg kan jo så tilsyneladende i modsætning til stort set alle andre ordførere - også forslagsstillernes - sige, at jeg taler også på egne vegne, ikke kun på SF's vegne.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Da vor ordfører, hr. Flemming Hansen, er forhindret i at give møde på nuværende tidspunkt, skal jeg i hans sted redegøre for Det Konservative Folkepartis synspunkter.
Der er tale om en delvis genfremsættelse af et beslutningsforslag, der allerede har været behandlet i Folketinget, både i samlingerne 1998-99 og 1999-2000.
Vi har forsøgt med dette beslutningsforslag at gøre det
Jeg tillader mig at have den opfattelse, at bemærkningerne til beslutningsforslaget er omfattende, og at de på enhver måde tydeliggør, hvorfor det er nødvendigt at gennemføre disse ændringer i vores skattelovgivning, så de er rimelige i forhold til den internationale markedssituation, virksomhederne og deres medarbejdere befinder sig i.
Det er derfor unødvendigt at komme yderligere ind på detaljerne her. Det er derfor min inderlige appel, at regeringspartierne og partierne til venstre for dem vil kunne indse nødvendigheden af, at vi nu foretager de nødvendige tilpasninger til en fremtidsrettet skattepolitik på dette område.
Vi anbefaler varmt forslaget.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Da Venstres ordfører er forhindret i at være her, skal jeg fremføre ordførerens synspunkter.
Venstre ønsker at give flere muligheder for at bruge aktieoptioner og warrants som midler til at skabe øget medindflydelse, medansvar og interesse for virksomhedens drift.
Derfor ønsker vi at forbedre beskatningsreglerne, således at vi opfordrer flere til at benytte sig af aktieoptioner og warrants.
I Venstre betragter vi ikke tildelingen af aktieoptioner og warrants som en erstatning for løn, men derimod som et supplement til lønnen.
Det ses jo tydeligt i disse dage, hvor aktiekursernes fald har gjort en lang række aktieoptioner værdiløse og derfor ubrugelige som erstatning for løn.
Optioner og warrants er nogle af de virkemidler, der kan være med til at give virksomhederne gode muligheder for at holde på talenter og nøglemedarbejdere.
Derfor ønsker Venstre forbedrede vilkår for disse ting.
Derfor sagde vi allerede før skatteministerens seneste ændring af lovgivning for optioner og warrants, at ændringerne både var utilstrækkelige og alt for bureaukratiske.
Det er da også samme beskeder, der gives fra erhvervslivet og især fra IT-branchen, f.eks. udtalte administrerende direktør i Jubii, Henrik Sørensen, i Computerworld om regeringens ændring, at det ikke kommer til at hjælpe spor.
Samme melding lyder fra IT-brancheforeningen og fra DI's forening for IT-industrien, ITEK.
Hvis vi i Danmark ønsker at være hjemsted for attraktive IT-, biotek- og højvækstvirksomheder, er det bydende nødvendigt, at vi sikrer bedre muligheder for at knytte medarbejderne og virksomhederne tættere sammen, bl.a. ved hjælp af aktieoptioner og warrants.
Det ønsker Venstre, og derfor har vi sammen med Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og CD fremsat dette forslag, som vi håber vil blive gennemført om ikke før, så efter et folketingsvalg.
Jeg skal her meddele, at fru Sonja Albrink, som er forhindret, har sagt, at CD selvfølgelig støtter forslaget, og det kan ikke komme bag på nogen.