runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-11:
Summa summarum er, at man kan tabe på det og man kan vinde på det.
Der er en gruppe, der taber på det, og det er en gruppe lavtlønnede; primært dem, som står uden for arbejdsmarkedet på grund af barsel eller på grund af arbejdsløshedsperioder, eller fordi de har sygdomsperioder.
De ville tabe på grund af det forslag, regeringen er kommet med.
Jeg synes, at regeringen har været ualmindelig god til at skjule, at det her ramte de grupper.
Det synes jeg regeringen har været ualmindelig god til.
Det handler måske om, at nogle af journalisterne selv ligger i en højtlønnet gruppe og derfor har haft utrolig travlt med at skrive om netop de forringelser. I hvert fald er det lykkedes for regeringen.
Jeg synes også, at det indtil nu er lykkedes regeringen med de spørgere, vi har haft tidligere i dag, at snige sig fuldstændig udenom at svare på det spørgsmål, som jeg mener er meget relevant for vælgerne: Vil regeringen, eller vil regeringen ikke fremsætte det her forslag efter næste valg?
Det mener jeg er helt afgørende for vælgerne.
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Det vil regeringen ikke.
Det, der lægges op til, er i givet fald, at man er nødt til at se på den samlede danske metode til at finansiere velfærd, altså det, Velfærdskommissionen kommer frem til.
Det, vi vil, er så at forholde os til, hvad det egentlig er, Velfærdskommissionen foreslår, som kan danne baggrund for en bred politisk debat.
Jeg forventer ikke, at der fremsættes forslag omkring dagpenge på denne side af Velfærdskommissionens arbejde og slet ikke de to, der er trukket tilbage.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-11:
Jeg vil gerne spørge finansministeren, om det ikke ville have klædt beskæftigelsesministeren at møde op i Folketinget i dag og svare på nogle af de spørgsmål, som er meget relevante.
Jeg vil også gerne spørge finansministeren, hvorfor man ikke noget før kom på den idé, at man bare kunne tage pengene i Hypotekbanken, så kunne finansministeren og beskæftigelsesministeren have undgået mange skrammer.
Jeg vil også gerne spørge, hvorfor man ikke bare har overholdt den aftale, som en bred kreds af partier i Folketinget lavede, nemlig »Flere i arbejde«.
Hvorfor har man ikke bare overholdt den aftale, så kunne regeringen jo have undgået at komme galt af sted?
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Intentionerne bag de forslag, som ligger i finansloven, eller som lå i finansloven, og bag det, der nu bliver ændret, var jo at se på hjørner af uhensigtsmæssigheder, hvor vi mente, at dagpengesystemet egentlig bliver en brik i en måde at tilrettelægge løn og arbejde på, altså at man i virkeligheden indregner et dagpengesystem i den måde, som arbejdsgivere tilrettelægger arbejdet på.
Man forsøger måske at lade statskassen betale noget af det, som arbejdsgiverne selv skulle have betalt via en bedre arbejdstilrettelæggelse.
Når det ikke kommer igennem, har vi taget pengene i det, som staten i forvejen ejer i den formueopbygning, der ligger i Hypotekbanken, som er under afvikling.
Og de 170 mio. kr. er så taget mere som overførsel fra Hypotekbanken til statskassen.
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-11:
Kunne vi ikke få finansministeren til at forklare, hvad det er for uhensigtsmæssigheder, der ligger i det her.
Allerede da forslaget kom frem, sagde vi, at det kunne der ikke blive tale om, fordi det netop var forbundet med den aftale, som jeg nævnte før. Derfor har jeg spurgt beskæftigelsesministeren, om han vil fremlægge dokumentation for den håndværker, der tjener 1 mio. kr., og for den sygeplejerske, som tjener 0,5 mio. kr. og får supplerende dagpenge.
Finansministeren kender måske selv svaret: Der findes ingen.
Nu vil vi godt have at vide, hvad det er for uhensigtsmæssigheder, der findes i systemet.
Er det lønmodtagerne, der snyder, er det arbejdsgiverne, der snyder, eller hvem er det, det snyder?
Begge parter har været ude og sige, at det, ministeren har gang i, duer ikke.
Nu må regeringen komme frem med at sige, hvad det er for nogle uhensigtsmæssigheder, for hvis vi ikke kan få lukket den debat, vil det netop komme op igen, hvis regeringen stadig væk mener, at dagpengesystemet er uhensigtsmæssigt.
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Jeg vil starte med at sige, at den debat kommer ikke op igen på regeringens foranledning.
Det forslag er trukket tilbage og kommer ikke op igen på regeringens foranledning.
Jamen det uhensigtsmæssige er jo den måde, som man egentlig behandler forskellige grupper på arbejdsmarkedet på.
Som det også er blevet nævnt som eksempel, kan rengøringsassistenten have fuld tid, altså arbejde 37 timer, og arbejde over; hun kommer ud for, hvis hun bliver ledig, at de overskydende timer, hun har, skal afspadseres.
I andre dele af erhvervslivet opererer man med begrebet bonus. Så selv om bonussen reelt dækker merarbejde, overarbejde, skal man ikke afspadsere det. Derfor var intentionen at bruge det system, der er for det, der kaldes ukontrollable arbejdstider, det, der gælder for sælgere og alle andre, hvor det omregnes i løn.
Det er det, forslaget tager udgangspunkt i.
I virkeligheden er det at ligestille medarbejdere på arbejdsmarkedet, så man, om jeg så må sige, har de samme fordele i systemet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-11:
Man kan ikke beskylde finansministeren for at have forberedt finansloven og heller ikke for at have forberedt det svar, som jeg fik for lidt siden, for det har ingen hold i virkeligheden.
Der har i adskillige år været en regel om overskydende timer, og den har været gældende for såvel højtlønnede som lavtlønnede.
Alle, der modtager dagpenge i dag, har CPR-nummer.
Så det må være meget, meget enkelt.
Det må da irritere regeringen grænseløst, at den ikke har været i stand til at fremlægge dokumentation for sin påstand.
Men der findes altså ingen.
Hvordan kan det så egentlig være?
Venstres tanker må da stadig væk være, at de her besparelser skal gennemføres.
Det er 800 mio. kr. stigende til 1,2 mia. kr. i 2007, og derfor har Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, jo også i dag sagt, at det her forslag kommer op igen.
Det er nøjagtig det samme som før sidste valg.
Der sagde man, at man ikke ville halvere dagpengene, og dermed sagde man også, at man ikke ville røre ved satserne, men man ville alligevel sætte satserne ned for de unge imellem 18 og 25 år.
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Det kan vi lave mange regnestykker på.
Det er også, sådan som jeg siger, at der, hvor man har et aftalesystem, hvor man kan kalde det bonus, bliver det ikke modregnet; der, hvor en bonus reelt dækker et overarbejde i timer, ja, der har de en fordel i forhold til alle andre, også lavtlønsgrupper, som har overarbejde, som regnes i timer, som skal afspadseres.
Så vil jeg med det samme sige, at hr. Jens Rohde har dementeret det, som han sagde i tv og på Ritzau her i morges.
Jamen det er klart, at hvis man motiverer flere til at tage et midlertidigt arbejde, så sparer staten penge, for ikke alene får den ledige et midlertidigt job til en løn, der i hvert fald helt normalt ville overstige det dagpengebeløb, man fik udbetalt, og staten ville spare dagpenge i samme periode.
Så det er klart, at staten vil være vinder i den situation, hvad enten man går ud og tager et job til en højere løn end den, man har haft tidligere, eller man tager et job til en lavere løn, end man har haft tidligere, for i begge tilfælde sparer staten dagpenge i den periode, hvor den ledige er i midlertidig ansættelse.
Der er jo ikke tale om at snyde.
Der er tale om at bruge reglerne, som de er.
Det er de regler, som regeringen har anset for at være uhensigtsmæssige, for man kan i virkeligheden tilrettelægge og pulje sit arbejde, så det i virkeligheden er statskassen, der betaler det, som arbejdsgiverne måske selv skulle betale via en bedre arbejdstilrettelæggelse.
Det har jo ikke noget at gøre med at snyde.
Det har at gøre med, at arbejdsgiveren bruger de regler, som Folketinget har vedtaget.
Må jeg sige igen om hr. Jens Rohde, at hr. Jens Rohde har dementeret det.
Jeg tror også, at jeg kan gå ind og finde det - det har været bragt både i tv og på Ritzau.
Det er dementeret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Nicolai Wammen (S), 2003-11-11:
Op til sidste folketingsvalg lovede statsministeren, at såfremt han kom til at sidde i spidsen, ville regeringen ikke have nogen forslag om at forringe dagpengesystemet.
Vi har set Venstres landsmøde, hvor beskæftigelsesministeren sagde, at han mistede ingen søvn
ved, at en masse danskere blev ramt
Og så sent som her til morgen var selvsamme beskæftigelsesminister ude med næb og klør og forsvare aftalen.
Så gik der en lille times tid.
Så var finansministeren ude at sige, at den aftale ikke var der alligevel.
Så gik der endnu en times tid.
Så var hr. Jens Rohde ude at sige: Jamen
selv om vi trækker det nu, så kan det være, at det kommer senere.
Det dementerede han så halvvejs en halv times tid senere, hvor han sagde: Det kan være, det kommer, men vi er ikke sikre.
På den baggrund må jeg spørge finansministeren: Kan finansministeren ikke forstå, at forvirringen er total, usikkerheden enorm og regeringens troværdighed væk?
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Jeg er glad for at få bekræftet af hr. Nicolai Wammen, at der er et dementi fra hr. Jens Rohde; så er det altså sat på plads.
Jamen usikkerhed, jeg kan ikke forstå, at der kan være usikkerhed, når vi har trukket det tilbage.
Jeg må konstatere, at der har været en meget massiv kritik. Den har vi lyttet til, og vi har taget konsekvensen af den, og konklusionen er, at vi trækker det tilbage.
Det vil sige, at der bliver ikke nogen ændringer.
Så kan der ikke være nogen usikkerhed tilbage.
Nicolai Wammen (S), 2003-11-11:
Det er jo imponerende, at finansministeren så vedholdende siger, at der har været et fuldgyldigt dementi fra hr. Jens Rohde.
Jeg er ikke i tvivl om, at der har været hektisk aktivitet i regeringen efter hr. Jens Rohdes første udtalelse.
Jeg er ikke klar over, om statsministeren endnu er landet i Mexico, eller om der også har været en flytelefon involveret, men jeg må bare sige til finansministeren, at det næste telegram, der kom fra hr. Jens Rohde, sagde ikke, at der ikke ville komme noget fra regeringen, men at han ikke ville forpligte sig til, at det kom.
Efter at have hørt vicestatsministeren må man også sige, at regeringspartneren jo heller ikke lukker for, at der kan komme mere. Jeg vil derfor gerne bede finansministeren om her at give en garanti for, at der fra denne regering i denne valgperiode, og såfremt den skulle fortsætte i den næste, ikke vil komme ændringer i dagpengene, ikke bare set i forhold til det her forslag, som man har måttet trække tilbage på så pinlig vis, men i forhold til dagpengeområdet generelt.
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Nu ved jeg ikke alt, hvad hr. Nicolai Wammen kan tænke på.
Det kunne jo være, at der var forslag fra Socialdemokratiet om noget, der skulle ændres, fordi alle kunne se, at det var
helt, helt ødelæggende.
Så den type forslag går jeg ud fra at man godt vil diskutere i Folketinget.
Men ellers har jeg sagt, at de forslag, der ligger her, er trukket tilbage, og de vil ikke blive genset.
Jeg har også sagt, at jeg forventer, at det, der måtte være af ændringer over tid omkring dagpengene og den måde, vi har skruet vores velfærdssamfund sammen på, må afvente, at Velfærdskommissionen afgiver en betænkning, så vi her i Folketinget kommer til at diskutere fremtidens velfærd i Danmark og finansieringen af den.
Nicolai Wammen (S), 2003-11-11:
Såfremt Velfærdskommissionen anbefaler finansministeren, at der skal ske væsentlige ændringer i dagpengene i negativ retning med besparelser, vil finansministeren så være parat til at gennemføre det?
Efter i dag står der ét stort spørgsmålstegn tilbage.
Ikke blot er regeringens troværdighed totalt ramponeret, men en masse mennesker kan med god grund spørge, hvad denne regering egentlig vil. Den siger det ene den ene dag og noget andet den næste, og så dementerer de ellers i hastig rækkefølge hinanden.
Der er brug for nogle klare meldinger.
Finansministeren var meget klar i mælet på Venstres landsmøde og udråbte det her til en fantastisk aftale.
Kunne finansministeren ikke være lige så klar i mælet nu, så en masse danske familier ikke behøver at sidde tilbage med usikkerhed og flov tale fra regeringen?
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes stadig, vi har en fantastik finanslov.
Jeg synes, det er en god finanslov.
Jeg synes, det er en solid finanslov.
Jeg synes, der er nogle gode forlig om finansloven.
Der er et fremragende trafikforlig, som tegner et spor ud i fremtiden med store investeringer.
Jeg synes, at det vedrørende politiet og kriminalforsorg vel er noget af det største, vi har set på de to områder.
Jeg synes, det er en fremragende finanslov.
Jeg er også glad for, at vi har en regering, som er i stand til at lytte til, hvad der bliver sagt, hvad enten vi taler om, at det er fra lønmodtagersiden eller fra arbejdsgiversiden, og som siger: O.k., hvis det er opfattelsen, at man mener, at vi ikke har opfyldt det, vi har sagt, står vi ved det ved at trække det tilbage.
Det har vi gjort.
Nicolai Wammen (S), 2003-11-11:
Der hænger mange spørgsmål i luften, men et af dem er: Mener regeringen selv, at den har begået løftebrud?
Man siger, at man har forstået, at befolkningen mener det.
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Jeg vil sige, at vi lægger ikke noget frem, hvor vi selv mener, at vi begår løftebrud.
Det er såmænd egentlig meget klart.
Her konstaterer vi, at de, vi har givet løftet til, mener, at det er i strid med de forventninger, de havde, og derfor laver vi det om, for der er to parter, der skal holde en aftale. Jeg må sige til det andet, som var i det tidligere spørgsmål om Velfærdskommissionen, om, hvad der vil ske: Vi har jo ikke dikteret Velfærdskommissionen, hvad den skal mene, så Velfærdskommissionen har jo en ret til at lægge alle de forslag frem for Folketinget, som de mener, man bør debattere.
Så jeg er ude af stand til at sige, hvad jeg forventer, der egentlig kommer ud af Velfærdskommissionens arbejde, hvilke forslag der bliver præsenteret.
Men jeg går ud fra, at Folketinget i sin helhed vil drøfte de forslag, der kommer fra Velfærdskommissionen, det er vel meningen med at nedsætte den.
Hvad der politisk kan komme ud af det, er en helt anden sag.
Ole Sohn (SF), 2003-11-11:
Det forstår jeg ikke.
Jeg mener sådan set, at oppositionen meget klart i utvetydige vendinger sagde: Gennemfører man lovforslaget, vil der være tale om et eklatant brud på de grundlæggende principper for arbejdsløshedskasseforsikring.
Vi sagde, at det ville være et eklatant brud på et valgløfte.
Alle de faglige organisationer sagde enstemmigt det samme.
Arbejdsgiverforeningen sagde det samme.
Hvad er det, der er nyt i forhold til alle de advarsler, som regeringen fik
, inden regeringen og Dansk Folkeparti lavede dette eklatante selvmål?
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-11:
Jamen jeg ved ikke, hvem jeg skal tro i denne debat.
På Venstres landsmøde sagde beskæftigelsesministeren, at han lå ikke søvnløs, fordi der var nogle, der skulle have det modregnet, når de havde 45.000 kr., og hr. Jens Rohde tegner måske ikke partiet Venstre længere.
Jamen man ved snart ikke, hvem der tegner partiet.
Jeg vil godt holde fast i en faktuel kendsgerning.
Det må være let at dokumentere det, hvis finansministeren mener, at arbejdsgiveren snyder med udbetalingen af løn ved at kontere bonus til almindelig timeløn, hvorved man ikke er omfattet af reglerne om overskydende timer.
Det må da kunne lade sig gøre at frembringe bare et eneste eksempel.
Det er da utroligt, at man skal lægge alle arbejdsgivere og lønmodtagere i dette land for had ved bare at udspyde ting og sager, som man ikke kan dokumentere. Jeg synes, det ville klæde regeringen at fremlægge dokumentation for, at det er berettiget at komme med et sådant forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-11:
Det var en meget fin, en meget teknisk forklaring.
Kan finansministeren bekræfte, at staten sparede penge på det, altså at der blev udbetalt færre dagpenge som konsekvens af det forslag?
Det er selvfølgelig korrekt, at det går begge veje, men det går primært den vej, at nogle folk får lavere dagpengesatser end ellers.
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Jeg kan bekræfte over for spørgeren, at begge forslag er trukket tilbage.
Må jeg sige om det andet forslag, at det jo er et forslag, der går begge veje, for det er sådan i dag, at hvis man er ledig og har mulighed for at have et korttidsjob til en lavere løn end den, man havde før, så ville de efterfølgende dagpengeniveauer blive reduceret.
Det var bare et ønske om at trække det længere ud, så den reduktion, der måtte finde sted, hvis man tog et korttidsjob til en lavere løn, ville være mindre. De, der tager et korttidsjob til en højere løn, vil til stadighed have en gevinst i forhold til ikke at tage et job, altså en højere løn end den, de havde, da de gik på dagpenge.
Så det virker begge veje, og intentionen var at sige, at det godt kan være, at det er knap så meget, man får i løn efterfølgende på dagpengesiden, hvis man tager et kortvarigt højere lønnet job.
Til gengæld bevarer man en højere andel i dagpenge, hvis man tager et lavere lønnet job midlertidigt, og sandsynligheden for, at man kan få et midlertidigt job til en lavere løn end den, man havde, er vel større, end at man går ud og tager et midlertidigt job til en højere løn end det niveau, man havde tidligere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-11:
Jeg skal bede finansministeren bekræfte, at det forslag vedrørende dagpenge, der er blevet taget af bordet her til morgen, indeholder to elementer, dels et element om, at højtlønnede selv skulle betale de første ugers arbejdsløshed, dels at dagpengene skulle beregnes ud fra det seneste års indtægt i stedet for de sidste 3 måneders løn.
Den sidste del ville primært ramme lavtlønnede med sygdoms-, barsel- eller arbejdsløshedsperioder, som dermed ville få en lavere dagpengesats.
Det er bare for at slå fast i vores fælles erindring, at regeringen både ønskede at ramme højtlønnede og ønskede at ramme lavtlønnede inden for dagpengesystemet.
Margrethe Vestager (RV), 2003-11-11:
Jeg skal blot minde fru Gitte Lillelund Bech om mit spørgsmål, nemlig hvad det var, der gjorde, at Venstre lod sig formilde til at tilføre SU-systemet 25 mio. kr. af nye midler og 40 mio. kr. fra revalideringssystemet, så der kunne gennemføres et handicapkompenserende tillæg.
Hvis det kan være til nogen hjælp, synes jeg, vi skal lade være med at kalde det SU. Så synes jeg, vi skal kalde det familiepolitik eller børnepolitik eller andre ting, så vi er sikre på, at det er børnene og ikke de studerende, der nyder godt af det.
Så kunne vi måske med fælles hjælp få lavet en ændring, som ikke tilførte kun 25, men 50 mio. kr., så enlige forsørgere faktisk ville have et reelt økonomisk alternativ til at stille sig i kø til revalidering med den almindelige dårligdom, det i øvrigt medfører.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-11:
Det er jo kommet frem på baggrund af bemærkningerne til det lovforslag om olien, regeringen har fremsat, at to tredjedele af den gevinst, som ministeren mente der var som følge af regeringens aftale med A.P. Møller, er fordampet op i den blå luft, fordi den alene bygger på, at man forudsætter, at A.P. Møller-selskaberne vil kunne hente mere olie op end andre selskaber, DONG f.eks.
Det er jo en fuldstændig urimelig antagelse, og derved er to tredjedele af det merprovenu, ministeren påstod der var, simpelt hen forsvundet undervejs
, når det bliver regnet efter. Jeg vil godt spørge ministeren: Hvad er det, ministeren mener, når han i dag siger til Ritzau, at der er en misforståelse, som skyldes, at Skatteministeriet i sit lovforslag regner med en indtægt på 25 mia. kr. af kulbrinteskatten, hvis man fortsætter med den nuværende ordning?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, når talen er om produktionen i Nordsøen: Vi har afgivet en redegørelse, vi er nu ved at fremsætte de lovforslag, der skal til angående undergrundsloven og kulbrintebeskatningen i fremtiden, og her er det helt klart, at man i forbindelse med hele denne aftale har diskuteret, hvad der bedst kan betale sig - om man skal sætte koncessionen i udbud i 2012, eller om man skal forlænge aftalen.
Det er det vel kun Enhedslisten og SF, som tror, at provenuet til staten vil blive større.
Der er noget, man kalder at creame felterne i Nordsøen.
Det betyder på almindeligt dansk, at hvis man forsøger at trække olien hurtigt op af Nordsøen, får man ikke al olien ud af kalklagene.
Det vil altså sige, at der kommer
Da man i sin tid startede ude i Nordsøen, fik man 6 pct. ud af kalklagene, men nu er man oppe på nogle og tyve.
Hvis man skulle skynde sig at creame, får man mindre ud.
Det er en af de forudsætningsberegninger, der også er foretaget. Så med hensyn til den Ritzau-meddelelse, jeg har sendt ud i går: Man river det jo netop ud af en helhed.
Hvis man går ind på side 19 og 20 i lovforslaget og læser de bemærkninger, der er her, bl.a. i tabel 2, kan man jo se, at der opereres med de gældende regler.
Det er en teknisk fremskrivning, hvor man skriver, at merprovenuet ved aftalen beregningsmæssigt er opgjort til 31 mia. kr., men ved vurderingen heraf skal man være opmærksom på, at beregningen på basisscenariet resulterer i kulbrinteskat efter gældende regler.
Man opererer altså med en kulbrinteskat på 24,8 mia. kr. efter gældende regler.
Vi har fuld erfaring for, at hvis der er nogen, der betaler kulbrinteskat i dag efter de gældende regelsæt, skal de have skolepengene tilbage.
Det er også det, jeg siger.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-11:
Jamen jeg er altså fuld af undren over det, ministeren nu siger.
Vi er altså enige om, at hvis man ikke lægger den mystiske forudsætning til grund, at A.P. Møller er bedre til at bore olie end f.eks. DONG eller andre selskaber, er vi nede på en samlet gevinst ved olieaftalen over alle årene på kun 10 mia. kr.
Det følger jo af tallene, hr. minister.
Og nu forsøger ministeren at så tvivl om det tal, som Skatteministeriet er nået frem til, nemlig at hvis den nuværende kulbrintebeskatning og de nuværende fradragsregler videreføres uændret, ville det give indtægten på disse 25 mia. kr. Og jeg vil godt spørge ministeren: Skal det, han siger nu, forstås sådan, at han betvivler Skatteministeriets oplysninger?
Er de oplysninger, der findes i bemærkningerne til lovforslaget, forkerte?
Hvis det er tilfældet, er det da en skandale, at ministeren fremsender dem i sine bemærkninger.
Jeg spørger, fordi 25 mia. kr. jo ikke er en klatskilling, og det er jo ikke ligegyldigt, om man kan lægge dem til grund eller ej.
Kan vi ikke få en forklaring på det, hr. minister?