runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Det er ærgerligt, at fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke kender forslaget.
Det er faktisk noget, jeg har lavet sammen med landbruget og med Amtsrådsforeningen, hvor vi har diskuteret de her ting igennem og har sagt: Kan vi da ikke i det mindste tage dem, der er fuldstændig uproblematiske?
Lad os kigge på de 10 punkter:
Punkt 1: Er det aktuelle projekt om etablering, udvidelse eller ændring på maksimalt 100 dyreenheder?
Punkt 2: Er det aktuelle projekt samt anmeldte udvidelser inden for de sidste 3 år sammenlagt på maksimalt 100 dyreenheder?
Punkt 3: Ligger projektets udspredningsarealer uden for arealer, der har et direkte fald på 12 grader eller mere ned mod den øverste kant af søer og vandløb?
Det er nemlig vigtigt.
Punkt 4: Ligger projektets udspredningssarealer længere end 50 m væk fra søer over 100 m2?
Punkt 5: Ligger projektets udspredningsarealer uden for de nitratfølsomme indvindingsområder, der er udpeget i regionplanen?
Punkt 6: Ligger projektets bygninger uden for de potentielle vådområder, der er udpeget i regionplanen, og uden for kortlagte lavbundsarealer?
Punkt 7: Ligger projektets udspredningsarealer og bygninger længere end 300 m væk fra internationale naturbeskyttelsesområder?
Punkt 9: Ligger projektets udspredningsarealer og bygninger uden for fredede områder?
Punkt 10: Overholder projektet afstandskravene til naboer, som er fastlagt i § 4, stk. 3, i husdyrgødningsbekendtgørelsen samt de generelle krav til gødningsopbevaring, udledning af spildevand og til opsamling, transport og bortskaffelse af farligt affald i henhold til husdyrgødningsbekendtgørelsen, spildevandsbekendtgørelsen og affaldsbekendtgørelsen?
Kan man svare ja til alle de ting, så har de mennesker, der beskæftiger sig med det i det ene eller andet forum, besluttet - og det må jeg sige at jeg også er enig i - at så er der ingen grund til, at man behøver at gå ind og gøre det, men alligevel får amtet 14 dage til det, og hvis de så siger: Nej, der er alligevel noget, så kan det stadig væk ikke lade sig gøre.
Men det, kritikken er gået på, er noget helt andet, nemlig, at man mener, der vil blive ganske få, der falder ind under det, og det er selvfølgelig et problem, for så er forenklingen ikke så stor.
Men nu prøver vi.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
For at lette de administrative byrder for svinebønderne
har miljøministeren sendt en bekendtgørelse i høring, en bekendtgørelse, som skal gøre det meget nemt for svinebedrifterne at få udvidelse.
Kort fortalt går det ud på, at man simpelt hen bare får et skema, som den enkelte landmand skal udfylde, og det sender han så til amtet, og hvis amtet ikke gør indsigelse i løbet af 14 dage, så er udvidelsen godkendt.
Mener miljøministeren, at det er den rigtige vej at gå, altså så at sige at give tilladelser pr. automatik i en situation, hvor vi er ved at forhandle Vandmiljøplan III, og hvor vi alle sammen kan se, at det her ender med, at vi er nødt til at reducere kvælstofbelastningen yderligere?
I sådan en situation er vi så ikke nødt til som politikere at have nogle redskaber, der sikrer, at vi rent faktisk kan handle i fremtiden?
Er vi ikke ved at spille os redskaber af hænde?
Skal vi nu ikke lade ret være ret, for det er jo ikke helt rigtigt, at den nuværende regering har sørget for at udvide skovarealet i det omfang, som hr. Jørn Dohrmann siger.
Jeg synes faktisk, at vi kan være utrolig glade for, at vi har nogle kommuner, der tager deres drikkevandsproblemer alvorligt.
Det er jo, fordi kommunerne har indset, at de simpelt hen er nødt til at gøre noget selv for at være med til at sikre, at vi har rent drikkevand i fremtiden, og derfor planter de skov som aldrig før.
Det er jo interessant, at regeringen eller i hvert fald Dansk Folkeparti gerne vil tage æren for den indsats, kommunerne har ansvaret for.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Jeg mener ikke, man kan være i tvivl om, at bl.a. det med bufferzonerne indgår i de overvejelser, man har omkring Vandmiljøplan III og alle de ting.
Men der er vi jo ikke med.
Vi er jo ikke budt med indenfor, og hvem er det, der blokerer for det?
Det er jo netop Socialdemokratiet og SF og De Radikale.
Næh, vi kan eventuelt komme til bagefter, og så kan vi sige ja til det, man måske gerne vil have. Jeg synes bare, at man skal forholde sig til, hvad man faktisk har gjort under den tidligere regering, som hr. Torben Hansen måske ikke var en del af.
Men man må forholde sig til, at man der oprettede, lad os sige ca. 430 ha skov om året over en 10-årig periode, mens den her regering med støtte fra Dansk Folkeparti har oprettet 930 ha skov.
Det er en mærkbar forbedring, som jeg mener man skal lægge mærke til.
Det er ikke bare tomme ord.
De her budgetter, som hr. Torben Hansen henviser til, var jo penge, man havde et ønske om at bruge, men som man rent faktisk ikke brugte.
Inger Støjberg (V), 2003-05-12:
Vi går jo netop ind for naboorienteringer.
Da jeg var amtsrådsmedlem, var jeg med til at arrangere masser af møder rundtomkring i amtet, når der skete ændringer på det her felt, og det opfordrer vi selvfølgelig til i Venstre.
Vi går meget ind for naboorientering, vi går meget ind for, at man diskuterer de her ting lokalt.
Så jeg kan slet, slet ikke se problemet i spørgsmålsstillernes spørgsmål.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Det viser jo endnu en gang, at hr. Torben Hansen ikke følger med i, hvad man siger heroppefra, for jeg siger jo, at vi gerne vil give til naturen.
Det er netop det, vi gør, når vi indgår et naturforlig; når vi siger, at vi vil give til habitatområderne; vi vil give til bynær skovrejsning, således at folk kan komme ud i naturen.
Man forholder sig til, at man skal gøre en ekstra indsats for naturen, og dermed er intentionerne netop, at man vil gøre noget for naturen.
Det er ikke noget med kun at stå og sige, at nu skal de have 400 mio. kr. ekstra, næh, vi siger, at de penge har vi afsat, og dem ønsker vi også at bruge.
Men fra Dansk Folkepartis side ønsker vi også at give et konkret eksempel på, hvad vi ønsker at bruge pengene til.
Vi vil ikke bare slynge en masse tal ud, som ikke er realistiske, som man har gjort i den tidligere regerings tid.
Der har man jo ikke ført det ud i livet.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Jeg håber da også meget, at jeg bliver i godt humør over indsatsen på dette område, for det ville være dejligt.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor man ikke kan komme tættere på, når vi nu er på det tidspunkt, man har sat som målsætning for, hvornår forvaltningsplanerne skal være omsat i aktiv handling.
Det er da rigtigt, at vi venter på nogle kriterier fra DMU for gunstig bevaringstilstand.
Men kan man så slet ikke lægge planer yderligere frem?
Kan man ikke sige, hvad der skal ske af vedtagelser om, hvordan områderne skal forvaltes med henblik på at få den gunstige bevaringsstatus?
Og hvornår er næste milestone?
Hvornår er vi kommet så langt, at forvaltningsplanerne skal være udarbejdet, og hvornår skal de være trådt i kraft?
Det er de spørgsmål, jeg har stillet den ene gang efter den anden uden at få svar.
Man siger bare, at nu venter man på DMU, og det, jeg frygter, er, at til efteråret vil man vente på noget nyt.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Her sagde jeg netop, at nu venter vi på, at DMU offentliggør deres kriterier for gunstig bevaringsstatus, for det er altså dem, der kan fortælle, hvordan spillereglerne skal være.
Så kan vi træffe et valg bagefter, men det er altså DMU, som skal komme med et oplæg.
For nylig har Miljøministeriet sammen med Amtsrådsforeningen og DMU udsendt et idékatalog om naturplanlægning, og når DMU er færdig i sommer, kommer naturbeskyttelsesloven, skovloven og planen for habitatområderne.
De vil komme til at hænge sammen med det, der ellers er kommet frem, og jeg vil sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg synes, det er fair.
for noget, og om det er godt nok i forhold til det, hr. Jørn Jespersen kunne tænke sig.
Men indtil da er hr. Jørn Jespersen bare nødt til at give tid, selv om det måske godt kan være svært.
Men det må være sådan, for ellers er det jo helt omsonst at bede DMU om at offentliggøre deres kriterier for gunstig bevaringsstatus, som er det, vi taler om.
Og så tror jeg i grunden, at hr. Jørn Jespersen bliver i godt humør til efteråret.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Først om forvaltningsplanerne: Jeg tror, at det, der er ved at ske nu, er, at miljøministeren er i gang med at opfinde alle mulige grunde til at udskyde deres iværksættelse ganske voldsomt.
Han siger, at det ikke er muligt at iværksætte sådanne forvaltningsplaner inden udgangen af 2003, og så siger han i samme sætning, at det ikke kommer før til efteråret.
Hvad er det, der kommer til efteråret, og hvornår er miljøministeren parat med forvaltningsplaner, og hvornår kan man sige, at nu kører de?
Det er jo det, der er interessant at få at vide, men det har vi ikke fået at vide under denne her debat. Min vurdering er, at når det gælder en lang række af de naturområder, som virkelig bliver forringet i dag, ved man udmærket godt i Skov- og Naturstyrelsen, hvad der skal til for at vende tilbagegangen.
Det behøver ikke at tage lang tid
at gøre det, og så kunne man jo lave en revision efter 1 år, hvis man havde brug for at indhente yderligere oplysninger. Hvornår er forvaltningsplanerne klar, hr. minister? Så er der spørgsmålet om beløbet.
Jamen det er da klart, man kan regne på dem under forskellige forudsætninger.
Hr. Dohrmann siger, at der kommer en minimumsindsats på området, men hvad er den minimumsindsats på?
Og hvis salget ikke indbringer nok, hvad sker der så?
Det må da være rimeligt at svare på det
, når man har lavet et offentliggjort forlig.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Der bliver rejst et par spørgsmål af hr. Jørn Jespersen, og generelt vil jeg sige, at der i hvert fald næsten ikke har været nogen debat, uden at nogle har rejst spørgsmålet, om det nu er rimeligt at sælge noget. Jeg vil bare sige, at siden regeringen tiltrådte i november 2001 og frem til i dag, april 2003, er vi faktisk kommet til at eje 930 ha mere skov og natur, og jeg vil bare sige: Jeg synes, det er en god idé, at man prøver at gå langsomt i gang og se, om man f.eks. kan sælge op til 1.500 ha.
Så bliver der spurgt, hvad prisen mon er på sådan noget skov, og det kan jo ikke overraske.
Man kunne have angrebet os, hvis vi havde givet et forslag til et beløb, for jeg kan notere, at når man diskuterer det i både dagspressen og alle andre steder, ved man det faktisk ikke.
Skovforeningen giver ét bud, andre giver et andet bud, og sagen er jo den, at man er nødt til at undersøge det.
Som jeg har hørt det, nævnes der priser fra 40.000 kr. pr. ha og op til 80.000-100.000 kr. pr. ha, og når der er 1.500 ha, kan man prøve at gange og se, hvor det kan komme til at ligge.
Men det er helt klart, at min og regeringens holdning er, at vi i hvert fald gerne skal have samme beløb som sidste år.
Det vil altid være det mål, vi går efter, men det kan også være, at det bliver større.
Til det med, at ingenting er undersøgt, vil jeg bare sige, at det er meget kompliceret, hvis man ikke bare vil sælge, men også tage hensyn til brugerne derude og til de mennesker, som lever derude.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at man får gjort det ved samme lejlighed, og derfor skal vi altså lige øve os på det.
Det kan godt være, at det så bliver lidt nemmere at gøre det, når tiden kommer.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Først til hr. Dohrmann: Jeg hørte godt, at hr. Dohrmann sagde, at der var et minimumsbeløb, som skulle komme ind, og det skulle bruges på naturområdet i 2004 og 2005.
Beløbet fremgår bare ikke af aftalen.
Jeg har spurgt hr. Dohrmann: Hvad er beløbet?
Ikke det præcise beløb, for der er nogle forhandlingstekniske ting, som jeg nu ikke tror vil have den store indflydelse, men o.k., lad os godtage det argument, men hvad er minimumsbeløbet?
Det har jeg ikke kunnet få oplyst, og derfor er det da helt berettiget at spørge: Hvad er det for en indsats, man planlægger her?
Er det 10 mio. kr. ekstra om året?
Er det 20 mio. kr.?
Er det mere?
Hvis ikke man kan svare på det, så må man finde sig i, at svaret bliver efterspurgt, sådan er det bare.
Med hensyn til SF's indsats på området - og det er et svar til både hr. Vesselbo og hr. Dohrmann - har vi ikke fremsat præcise krav tidligere, fordi vi først i stigende omfang er blevet opmærksomme på, at der var brug for en meget stor indsats på naturområdet, som den tidligere regering heller ikke levede op til.
Det førte til, at vi i 1999 og 2000 pressede meget på, for at en del af pengene blev anvendt, og begyndte at stille spørgsmål for at få afklaret, om vi juridisk set var i overensstemmelse med habitatdirektivet.
Det er blevet lysende klart nu, efter at Kammeradvokaten er kommet med sin udtalelse, og efter at der er blevet tilsendt Miljø- og Planlægningsudvalget ganske mange henvendelser fra professor, dr.jur. Peter Pagh.
Vi har altså konstateret, at på nuværende tidspunkt foreligger de præcise juridiske krav, der i henhold til dansk lovgivning er nødvendige med henblik på at opfylde direktivet, og derfor synes jeg, det interessante er: Er der enighed om det?
Hvad er Venstres og Dansk Folkepartis synspunkter om de punkter, vi har nævnt nu?
Jeg spørger ikke, om man vil stemme for dem i dag, jeg spørger: Er man enig i, at de punkter, der er beskrevet i vores vedtagelse, er de punkter, som er nødvendige for at opfylde internationale forpligtelser og få dem implementeret i dansk lovgivning?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Jeg vil bare bede hr. Jørn Jespersen om at komme herop og bekræfte, at jeg under min ordførertale og til de spørgsmål, der også kom til mig, nævnte, at der var indkalkuleret et minimumsbeløb.
Vi har sagt, at vi havde nogle forudsætninger for at kunne sælge det her skov til en eller anden aftalt pris, hvis vi ville det; det må prisen ikke komme under.
Dermed ligger også i kortene, at vi vil have de her penge til miljøområdet.
Er det ikke sådan, hr. Jørn Jespersen opfatter det, eller hvordan opfatter hr. Jørn Jespersen det ellers?
Så vil jeg godt spørge hr. Jørn Jespersen: Hvorfor begyndte SF ikke med det allerede i 1996, da det her såkaldte interne notat kom frem om, hvor meget det vil koste at opfylde Danmarks krav til de habitatområder?
Det var jo et notat, den daværende regering lå inde med i skuffen.
Eller kuldsejlede det også for SF på daværende tidspunkt?
Det må da være en stor interesse for hr. Jørn Jespersen at varetage naturens interesse og ikke bare sine egne interesser.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Når man kigger på den vedtagelse, som hr. Jørn Jespersen har fremsat, og som nu får støtte fra nogle andre partier, og man kan høre hr. Jørn Jespersens store interesse for naturen,
så er det klart, at man må stille sig selv et spørgsmål.
De punkter, der står her, i hvert fald de fire første punkter på vedtagelsen, hvornår har hr. Jørn Jespersen fremsat dem under den tidligere regering, for der var hr. Jørn Jespersen jo med i flertallet og holdt hånden under den tidligere regering. Så det er klart, at der ville hr. Jørn Jespersen jo kunne have været med til at påvirke tingene stærkere end nu, hvor hr. Jørn Jespersen sidder på sidelinjen.
Men hvornår har hr. Jørn Jespersen og SF fremsat de fire forslag her i Folketingssalen under den tidligere regering?
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Jeg har fuld forståelse for og accept af, at fru Elsebeth Gerner Nielsen må pleje de jyske områder.
Det skal fru Elsebeth Gerner Nielsen så gøre.
Nå jo, men man kan jo tage ud og se på det, og jeg er også jyde.
Og at jeg siger, at man skal sælge det i Jylland, er jo, fordi det er der, nåletræsskovene ligger, og særlig dem, som ikke har den store betydning for os, hvad angår velfærdsprofil og miljøprofil.
Så derfor ligger det lige for.
Jeg er optaget af, at Danmark er i balance.
Det gjaldt i øvrigt også, da vi diskuterede planloven, men det gælder også, når vi diskuterer skov og natur. Jeg mener fortsat, at det er københavnsområdet - eller hovedstadsområdet, for det er den rigtige betegnelse - der har brug for mere skov og natur.
Det mener jeg i øvrigt også flere af de store byer har, og derfor undertegner jeg også for øjeblikket aftaler om skovrejsning ved de større byer, for de trænger til det.
Jeg skal nok lade være med at komme med et indlæg her
om, at jeg mener, at børn og unge har godt af at komme ud i skoven og naturen, men der skal jo være noget der.
Derfor er det helt naturligt for mig, at skal vi sælge noget, så bliver det i Vestjylland; nogle af de plantager, vi har liggende derude. Så bruger vi pengene på bl.a. at lave noget i hovedstadsområdet.
Nu kom fru Elsebeth Gerner Nielsen lige til at sige, at så skal det bruges andre steder, men husk lige, at der blev nævnt tre punkter: habitatområderne og ådalene, som ingen har taget sig af endnu, som vi skal til at tage os af, og så hovedstadsområdet og de store byer.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Og noget af det, de er ret sure over i Jylland, er, at det ser ud, som om regeringen og forligspartierne nu kun vil sælge statsskov i Jylland, og pengene skal så bruges til bynær skov omkring København.
Det synes vi jyder ikke er helt rimeligt.
Hvorfor er det kun i Jylland, der skal sælges skov?
Hvorfor skal der ikke sælges skov på Øerne?
Jeg er godt klar over, at der ikke er så meget nåleskov på Øerne.
Hvorfor har man lige præcis prioriteret København?
Tænk, hvis vi brugte nogle af pengene til at opkøbe marsken, hvor vi står med kæmpe miljømæssige problemer, eller købte Fiilsø.
Jeg beklager dette lidt regionalpolitiske synspunkt.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Jeg kan ikke lade være med at sige til fru Elsebeth Gerner
Nielsen, at det vel nok er ærgerligt, hvis nu fru Elsebeth Gerner Nielsen er så bekymret over at have fået det her forslag om, at man skal sælge skove, på et tidspunkt, hvor vi har en borgerlig regering.
Det er da tankevækkende, at selv fru Elsebeth Gerner Nielsen kommer i tanker om forslaget nu, hvor vi har en borgerlig regering. Jeg har hele tiden taget det som udtryk for, at det er, fordi hun mener, at så er det bedst sikret.
Det kan jeg næsten ikke få til andet.
Man har siddet i 9 år og ikke fået
den idé, men først når der kommer en borgerlig regering, så siger man, at nu skal det være, og nu vil vi lancere forslaget.
Sådan må man opleve det, og jeg håber også, det er sådan, og jeg synes ærlig talt
, at vi med åbent sind kan diskutere det.
Jo, jeg har læst forslaget.
Jeg siger kun, at jeg ikke tør gå op og nævne de tal.
Vi har derimod nævnt tal op til 1.500 ha, og det er jo noget helt, helt andet.
Så jeg siger kun: Lad os nu komme i gang med den diskussion.
Jeg tror, den er god, og jeg tror også, at vi når noget.
Derfor vil jeg ikke tale mig væk fra De Radikale, for jeg synes faktisk, det er prisværdigt, at man er kommet med det forslag her.
Sådan er det jo, for de 1.500 ha skal have samme regler, som statsskovene har i dag.
De samme regler, som de 1.500 ha drives efter af statsskovene i dag, skal gælde, når de bliver solgt.
Så siger hr. Keld Albrechtsen bare: Jo, men jeg vil hellere have, at statsskovene generelt har nogle andre regler.
Nå ja, men så er det jo alle statsskovene, vi taler om.
Men jeg siger bare til hr. Keld Albrechtsen, så jeg ikke bliver misforstået: Efter vores opfattelse skal det sælges på nøjagtig samme måde, så man kan dyrke de skove med anvendelse af pesticider, som man må dyrke skov i dag i de statsskove.
Efter samme regler.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Jeg kan forstå, at ministeren alligevel ikke har læst forslaget.
Som sagt starter vi med at sige, at der er brug for en undersøgelse, og som jeg nævnte tidligere, skyldes det, at vi ikke har et ministerium til rådighed, og derfor kan vi simpelt hen ikke regne ud, hvilke muligheder der er for at sælge.
Vi har spurgt Dansk Skovforening, og vi har spurgt forskellige andre mennesker, der har forstand på skovområder, hvordan man kan gøre det.
Derefter er vi kommet frem til, at der under alle omstændigheder er brug for en undersøgelse, inden man går i gang.
Det, vi så har sagt, er, at hvis der er mulighed for at sælge omkring 40.000 ha, det vil sige cirka halvdelen, så vil det kunne indbringe 2-3 mia. kr. Så kan man spørge sig selv: Er det klogt at begynde at sælge statsskovene?
Jeg kan godt være nervøs for at gøre det på et tidspunkt, hvor vi har den type regering, som vi har for øjeblikket, for jeg har endnu ikke hørt en minister stå her og sige, at der er nogle helt præcise krav knyttet til salg af statsskovene.
Ministeren taler som en bedre administrator: Det skal undersøges, om man kan sælge dem på en måde, så der f.eks. er krav til pesticidforbruget og krav om adgang.
Hvorfor i alverden skal det undersøges?
En minister kan jo bare gå ud
og sige, at forudsætningen for at sælge er, at det er sådan og sådan.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Ja, nu kom der jo noget af et svar.
Jeg vil se helt bort fra alle ministerens polemiske bemærkninger om fortiden og sådan noget, men man må bare konstatere, at når det gælder fremtiden, har ministeren ikke meget at byde på.
Men han havde i hvert fald det tilbud, at der fortsat skal anvendes sprøjtegift på de 1.500 ha, der
skal sælges.
Sådan forstod jeg svaret, og det var i det mindste ikke en bortforklaring.
Det var en indrømmelse.
Ministeren kan jo korrigere mig, hvis jeg har forstået det forkert, men jeg tror desværre, jeg forstod det rigtigt.
Det er da helt i skoven, havde jeg nær sagt, hr. minister.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Jeg vil starte med at sige ganske kort til fru Elsebeth Gerner Nielsen: Jeg går ikke ind i den debat, for nøjagtig som for 1 år siden kommer hele debatten til at dreje sig om det.
Jeg sagde dengang om boliger i skovene, at sagen er den - og det er man nødt til at forholde sig til - at vi arvede et problem, som blev synligt, da vi pludselig kunne se, hvor mange habitatområder og fuglebeskyttelsesområder, som ikke var udpeget endnu, og hvad det kunne komme til at koste.
Så er man bare nødt til at forholde sig til det, så må man jo gøre noget ved det for at sikre sig midler til det, og derfor kom skovene på banen.
Men den diskussion har jeg ikke lyst til at tage én gang til, for den fører ingenting med sig.
Jeg vil bare kvittere for, at der nu er flere, der kan se, at det er en god idé at sælge skov, men jeg kan bare ikke se, at vi skal helt op på 36.000 ha.
Jeg har set i aviserne, at fru Elsebeth Gerner Nielsen har svaret på det, og jeg har også hørt det i radioen.
Sådan er det.
Hr. Keld Albrechtsen er nødt til at blive ked af det, for nu kan han ikke længere komme herop og holde et indlæg, fordi jeg lige har svaret.
Men det er klart, at spillereglerne og pesticidhandlingsplanen kommer til sommerferien, og mit udgangspunkt er stadig, at når vi har vedtaget pesticidhandlingsplanen, må vi se, hvordan forhandlingerne kører.
Men det er da kun logisk, at det skal være de samme spilleregler som i statsskovene.
Derfor er jeg bare nødt til at sige, at jeg ser frem
til, at vi får en debat om disse ting.
Men vi forsøger altså at gøre det nøjagtigt, som det er i dag, og som fru Gerner Nielsen, tror jeg det var, også var inde på, tror jeg også, vi kan bruge pengene til noget fornuftig natur og miljø.
Men det skal vel at mærke være skove, som ikke er afgørende for vores miljø og vores velfærdsprofil.