runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Ja, jeg vil gerne spørge hr. Erik Larsen, om hr. Erik Larsen vil være med til at stramme reglerne op i lovgivningen, således at der bliver mulighed for at straffe de kommuner, der ikke lever op til f.eks. aflyste timer, hvor så kommunerne kommer til at bøde for det økonomisk.
Vi ser jo, at der over hele landet er den type af problemer med hensyn til aflyste timer, der ikke bliver erstattet.
Nu synes jeg, det er på tide, at vi eventuelt får en stramning i lovgivningen, således at det bliver klart for kommunerne, at ellers falder fars hammer.
Hvis kommunerne ikke levede op til det, så faldt fars hammer herindefra, det blev der foreslået, enten økonomisk eller på anden måde.
Og så mener jeg, at de svage ældre har mere brug for en opstramning i lovgivningen, således at vi får nogle repressalier herindefra, som kan bruges over for kommunerne.
Villy Søvndal (SF), 2001-04-26:
Jeg skal komme tilbage til i min ordførertale, at jeg desværre ikke tror, at der er et smart managementtrick a la privatisering eller udlicitering osv., der klarer de her problemer.
Men grunden til, at jeg tog ordet for en kort bemærkning, var Københavns Kommune, bare lige for at repetere, hvad problemerne i Københavns Kommune er omkring hjemmehjælpen.
Og der har »Venstrerne« jo solidt fingrene i det i Københavns Kommune.
Hovedproblemet er, at et flertal af Borgerrepræsentationens socialdemokrater og radikale lod sig lokke, eller hvordan det nu skete, af Venstre og De Konservative til at vedtage en besparelse på 41 mio. kr. sidste gang, der blev lavet budget på hjemmehjælpen.
Se, når man vedtager sådan nogle ting, får det efterfølgende nogle konsekvenser, og det var de konsekvenser, som et andet flertal i Københavns Borgerrepræsentation, nemlig SF og Enhedslisten, sørgede for aldrig blev opfyldt.
Det tror jeg godt folk i København ved.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Det er en situation, som er meget teoretisk ført frem her af
hr. Jørn Pedersen
, en teoretisk situation, som jeg overhovedet ikke kan se på noget tidspunkt vil opstå.
Spørgsmålet om, hvem der løser opgaven her, er ikke et spørgsmål om kroner og øre; det er et spørgsmål om, hvad der er visiteret til.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Nu har jeg nogle gange i denne debat hørt lidt om historien i Sydafrika, hvor man har brugt ganske mange tusinde kroner på at få nogle i gang.
Og til hr. Peter Skaarup vil jeg gerne sige, at det, der foregår i Sydafrika, når det gælder dansk hjælp, for det første er Danced, som har nogle programmer.
Men ellers når det gælder om at få sydafrikanere ind i erhvervslivssammenhæng, har det været en meget vanskelig sag.
Det har været så vanskelig en sag, at når man har skullet lave joint ventures - altså samarbejde mellem en sort sydafrikaner, en dansk virksomhed, så vidt jeg husker 45-45 og 10 pct. til staten osv. - som man har stukket lidt penge i, så er problemet det, at der er megen politisk korrekthed
i Sydafrika, hvor man taler pænt om hinanden alle sammen.
Men det er er faktisk sådan, når man skal ud at låne til at drive virksomhed i Sydafrika og der er en sort afrikaner med og den danske stat står som garant for lånet, er de somme tider i bankerne i Sydafrika ikke helt sikre på, at det stadig er sikkert nok.
Det har givet en masse vanskeligheder, men det har været vigtigt.
Det er jo, ligesom det plejer at være.
Jeg har før sagt, at jeg synes, at pæn indpakning er Dansk Folkeparti god til, og Dansk Folkeparti peger på et problem, som jeg synes er meget interessant.
Det kunne næsten lyde, som jeg plejer at sige, at hvis ikke udvikling og velstand kommer til de fattige, kommer de fattige til velstanden. Jeg hørte hr. Peter Skaarup sige næsten det samme, og det vil sige, at Dansk Folkeparti nu er ved at rykke sig lidt og siger: Vi er søreme nødt til at gøre noget ved det, hvis vi er bange for store folkevandringer og for folk, der er nødt til at flytte fra deres elendighed. Jeg hørte faktisk hr. Peter Skaarup sige noget i den retning, men problemet er jo bare, at hvis man skal gøre noget ved det, kan man ikke starte med at sige, at man har i øvrigt også tænkt sig at skære ned på statsbudgettet, når det gælder ulandsbistanden.
Så om den anden lille finte: Nu er det jo ikke sådan, at vi går rundt og kræver, at der skal stå noget bestemt i regeringsgrundlaget.
Næh, vi siger søreme til vælgerne, før de skal ud og stemme, hvilke forbehold CD har, så de ikke køber katten i sækken, og hvis man synes, at det er meget væsentligt at få skåret ned på ulandsbistanden, kan jeg ikke forestille mig, at nogen ville invitere CD i nogen sammenhæng.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Jeg skal prøve at bidrage til opklaringen og høre, hvordan reaktionen vil være på den fra fru Gitte Seeberg.
Hvis vi nu forestiller os, når valget udskrives, at CD peger på en borgerlig forhandlingsleder - det har vi gjort før, og det ville sagtens kunne ske igen, det kommer an på, hvordan tingene forløber - så ville jeg tro, at samtidig med at vi peger, har vi ligesom sidst, vi pegede, hvis vi peger på en borgerlig forhandlingsleder, et par forbehold.
Et af forbeholdene vil være på et område som ulandsbistanden.
Det er jeg ikke et øjeblik i tvivl om.
Det vil altså sige, at signalet så er, når det sker, når valget er udskrevet, når der peges, til det borgerlige Danmark: Det er muligt at stemme borgerligt, hvis det er det, man vil, uden at skære i ulandsbistanden.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-26:
Jamen det betragter jeg som en forholdsvis klar melding, så kan fru Gitte Seeberg jo protestere, hvis jeg har fortolket det forkert, hvad hun har sagt.
Men det kan jo ikke forstås anderledes, end at hvis Venstre og De Konservative får magt til at gennemføre deres politik, så vil de gøre det med det flertal, de nu kan fremskaffe, hvor snævert det måtte være og uden hensyn til noget som helst forsøg på at bygge en bro til andre partier i Folketinget.
Altså en ensidig borgerlig bistandspolitik med nedskæringer som hovedprogrampunkt.
Jeg synes, det er meget væsentligt, at det bliver opklaret, at det rent faktisk er signalet.
Det gør det jo også meget, meget tydeligt, synes jeg, at vi i den kommende valgkamp står over for truslen om denne treparti-højreblok, som, hvis den får magt, som den har agt, så sandelig også har tænkt sig at bruge denne magt uden hensyn til resten af Folketinget.
Det synes jeg er en væsentlig oplysning, og vi vil da fra Enhedslistens side bidrage en del til, at den oplysning kommer ud til befolkningen, hvor jeg tror, den mange steder vil gøre et vist indtryk.
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
Man kan jo ikke sige, at Dansk Folkeparti prøver at smykke sig og tage sig pænere ud, end de er.
De er absolut lige så frastødende, som vi kunne høre her.
Hvis der ikke er vælgere, man kan lefle for, kan det være lige meget med dem, og selv om folk i ulandene er fattige, gør det intet indtryk på Dansk Folkeparti; selv om de er ved at dø af sult, gør det intet indtryk på Dansk Folkeparti, og selv om de ikke kan få vand, er Dansk Folkeparti hamrende ligeglad.
Det eneste, der er virkelig krænkende ved Dansk Folkepartis optræden, er, at de påstår, at de repræsenterer danskerne.
Ja, nogle danskere desværre, men heldigvis er der da nogle af os, der endnu er stolte over at være danskere og synes, at vi skal tale op til det flotteste i hinanden i stedet for at tale ned til det værste og mest frastødende.
Dansk Folkeparti har nu klart sagt: Hvis vi har problemer i Danmark - og det er jeg enig med Dansk Folkeparti i at vi har - hvor henter vi så pengene?
Jo, hos nogle, der ikke er danske vælgere, og så er det skingrende lige meget, om det er hos de aller,- allerfattigste i verden.
Det er hr. Peter Skaarup og konsorter hamrende ligeglade med, fordi de er iskolde i sjælen.
Gitte Seeberg (KF), 2001-04-26:
Hr. Jørn Jespersen sagde, at det ved Det Konservative Folkeparti ikke noget om.
Nej, men så er det jo godt, at hr. Jørn Jespersen ved det.
At hr. Jørn Jespersen kan kigge i krystalkuglen og sige, at det vil virke på den og den måde, det synes jeg er rart at vide.
Så må vi jo vende spørgsmålet om.
Så længe vi holder os inden for det, der bliver anbefalet, og så længe vi ligger i top, tror jeg ikke, der er andre end forskellige internationale organisationer, der vil bebrejde Danmark noget.
Det er rigtigt, hvad hr. Thorkild B. Fransgaard er inde på, at alt jo er et spørgsmål om prioritering, og politik er jo prioriteringer.
Det er det også, når Det Konservative Folkeparti har fremlagt finanslovudspil. Så er det også spørgsmål om prioriteringer.
Jeg beklager, at jeg ikke fik svaret hr. Keld Albrechtsen tidligere, for spørgsmålet var stillet tidligere.
Hr. Keld Albrechtsen er inde på, hvordan det ville se ud, hvis og når Det Konservative Folkeparti og Venstre kommer i regering.
Det kan jeg selvfølgelig ikke svare på.
Jeg kan kun sige, at Det Konservative Folkeparti vil arbejde på det her.
Venstre har deres politik, og Venstres politik er, sådan som jeg har forstået, at man fastfryser niveauet fra 1999.
Og hvordan det så må ende med at blive, bliver jo så op til en forhandling.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Jeg synes, at diskussionen om, hvordan det her vil påvirke internationalt, er meget vigtig.
Den konservative ordfører sagde i sin tale, at vi burde gøre meget for at få de andre lande til at hæve deres bistandsniveau.
Det er jeg enig i.
De har lovet 0,7 pct., de ligger på under det halve, USA ligger på en tiendedel; det er skammeligt.
Når man så spørger om, hvordan en nedskæring på 25 pct. vil virke internationalt, så får man det svar fra Det Konservative Folkeparti, at det ved de da ikke noget om.
Det er da ikke særlig betryggende, at et parti, der gerne vil i regering og vil føre en bistandspolitik og en international politik, foreslår nogle ting, som de endog ikke har overvejet, hvordan vil virke internationalt.
Tror fru Gitte Seeberg ikke, at det var en god ting, hvis Det Konservative Folkeparti langt om længe kom i gang med at overveje, hvordan det vil virke internationalt?
Vi kunne jo høre, at der blev henvist til Finland, og det var sådan en lidt skjult argumentation for, at så kunne vi jo også godt skære lidt ned.
Det er jo den måde, det virker på, at alle disse kræmmere i verdens rige lande, som tænker på at forgylde sig selv uden at ville yde solidaritet med den tredje verden, bruger hinandens dårlige eksempler til at skære ned.
Folkeparti?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-26:
Jeg synes, der er et spørgsmål, som jeg tror vil interessere nogle kredse af vælgere i Danmark, når der skal være folketingsvalg, og det er det spørgsmål, som jeg har kredset lidt omkring.
Det kan jo være væsentligt at vide, hvis man stemmer på Det Konservative Folkeparti, at så foreligger risikoen for, at det rent faktisk bliver gennemført, og at der bliver gennemført en ny bistandspolitik baseret på et snævert flertal i Folketinget bestående af Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti. Det er jo ikke noget, jeg tror nogen vil synes er nogen sjov tanke, men det er dog noget, som er værd at vide på forhånd for vælgerne, inden de tager stilling til, hvor de vil sætte deres kryds.
Gitte Seeberg (KF), 2001-04-26:
Jamen jeg synes da, det er flot, at Socialdemokratiet nu skal tage patent på danskheden.
Det synes jeg er flot.
Jeg vil sige, at jeg ikke tror, jeg kan komme det nærmere, end jeg har været tidligere.
Nu siger Socialdemokratiet 1 pct., plus at man siger noget på Mifresta-rammen.
Det kunne lige så godt være helt andre tal.
Hvis Socialdemokratiet havde villet noget og ville have haft en bred politisk opbakning til den konference, vi faktisk skal diskutere ved denne her forespørgsel, så havde man jo udarbejdet en vedtagelse, som samtlige partier kunne stå bag.
Fru Margrete Aukens indlæg opfattede jeg igen ikke som noget spørgsmål, men som en kommentar.
Hr. Jørn Jespersen spørger, hvordan det vil virke, hvis vi skærer vores ulandsbistand ned i forhold til de andre lande.
Det er jo rent faktisk sådan, at der er nogle skandinaviske lande, herunder Finland, som for nogle år siden skar deres ulandsbistand ned.
Jeg kan jo ikke svare på, hvordan det vil virke, men vil i hvert fald sige, at uanset om vi har fastholdt et højt niveau, har det jo ikke virket særlig gunstigt i forhold til at få andre med.
Jeg synes sådan set, at vi stadig med Det Konservative Folkepartis forslag ligger over den anbefaling på de 0,7 pct., som FN er kommet med, og jeg går også ud fra, at det er den, vi fra dansk side skal presse på for at få de andre lande til at bakke op om.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Jeg tror, fru Gitte Seeberg må forstå, at denne her debat er meget fundamental for det, der er forbundet med danskhed.
Danmark er jo et lille land, men vi er en stormagt på værdier.
En af de værdier, vi har, er, at vi er solidariske, også når det bliver konkret, når det gør ondt, når vi selv skal give nogle penge.
Der er det sådan i dag, at vi bruger 1 pct. af vores velstand på udviklingsbistand og 99 pct. af velstanden på os selv.
Det er det anstændige synspunkt, som en kommende borgerlig regering vil lave om på.
De vil gå væk fra den her dagsorden, der har været enighed om i hvert fald blandt nogle partier inde i Folketinget, et bredt flertal.
Det er der, jeg synes, det er fundamentalt at stille spørgsmålet: Er det den vej, man vil gå, så Danmark ikke mere kan være en stormagt på værdier, på menneskelighed, men faktisk bliver, som det siges, nummer tre, fire, fem eller hvad nummer i rækken?
Og jeg synes, det er ærgerligt, hvis det er sådan, at Det Konservative Folkeparti står for en sådan politik.
Det skal vælgerne i Danmark i hvert fald vide, når de sætter krydset næste gang.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Nu kom vi så langt, at den konservative ordfører indrømmer, at der selvfølgelig er nogle projekter, der ryger sig en tur, når vi skærer 25 pct. af ulandsbistanden.
Selvfølgelig er der projekter, som virker og gavner verdens fattige mennesker, som vi nu holder op med at gennemføre, fordi vi i vores velstand skal have mere til os selv og ikke længere vil hjælpe med det, vi har gjort hidtil.
Kunne vi så ikke få en antydning af, hvad det er for en type af projekter, som Det Konservative Folkeparti gerne vil skære ned?
Er det projekter, der sikrer rent vand til landsbyboerne, som sikrer, at kvinderne ikke skal gå 20 km og hente vand og dermed ikke har tid til andre gøremål?
Er det energiprojekterne, hvor vi skaffer mulighed for, at de mest basale ting kan fungere, fordi man får adgang til energi?
Er det sundhedsprojekterne, sundhedsklinikker, adgang
til medicin, rådgivning osv., der skal skæres ned? Hvad er det for projekter, Det Konservative Folkeparti gerne vil skære ned på?
Og så omkring det internationale: Vi burde hellere få andre lande til at øge deres bistand, siger fru Gitte Seeberg.
Helt enig.
Hvordan tror Det Konservative Folkeparti, at en markant nedskæring af den danske bistand vil påvirke det internationale bistandsniveau?
Kan Det Konservative Folkeparti argumentere for, at en drastisk nedskæring af bistanden i Danmark skulle få andre til at øge bistanden, eller kunne det eventuelt være, at det ville indgå i den skamfulde række af mange lande, der hele tiden skærer ned med henvisning til, at det gør de andre også?
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
Så siger fru Gitte Seeberg, at vi jo ligger så flot.
Det er jo i spidsen for en forholdsvis ynkelig række.
Og det er rigtigt, at Sverige undtagelsesvis står efter os i køen.
Det plejer de ikke at gøre.
Men jeg var da ikke klar over, at man siger, at i forbindelse med den dér jammerrække vil vi så lave en omvendt - jeg mener ikke en omvendt, men en direkte Oliver Twist.
Vi vrider lige karkluden en gang til, så kan der nok blive lidt mere suppe til dem, der i forvejen ingenting har.
Jeg synes, det er klamt at høre både Venstre og De Konservative, som kommer fra et af verdens rigeste lande, stille sig herop og sige, at vi jo skal sikre, at de rige ikke skal betale mere i skat, så vi skal altså - og det er jo det, der ligger bag - have skåret i bistanden, og vi kan jo godt stå lidt længere nede i den dér skamrække, som vi altså heldigvis ikke står på den skamfuldeste plads i.
Her fik vi igen et eksempel på hr. Peter Skaarups, og jeg mener altså i det her Folketing, enestående skamløshed.
Jeg tror trods alt, at det vil være sidste gang, at vi vil høre hr. Jens Hald Madsen prøve at redde sig ud af den der Ghana-sag.
Det kan jo godt være, det bare er, fordi han ikke fatter et suk af det hele.
Jeg er stensikker på, at nu vil vi fremover høre hr. Peter Skaarup gå og sige, at Ghana-projektet blev kritiseret sønder og sammen, og at det er et af de mange eksempler, der er på, at vores ulandsbistand ikke duer, på trods af at Rigsrevisionen endte og konkluderede sin rapport med, at uanset om den oplysning havde været bragt frem, havde der ikke været nogen grund til at kritisere Ghana-projektet.
Det var konklusionen, men hr. Peter Skaarup vil nu bare køre videre. Nu siger jeg så ikke mere, for jeg skal ikke bidrage til hans løgnehistorier, men jeg vil bare advare om, at de vil komme fremover, fordi sådan arbejder hr. Peter Skaarup.
Gitte Seeberg (KF), 2001-04-26:
Jeg må jo sige, at selv med det konservative forslag vil Danmark jo altså stadig være helt i front, når det gælder udviklingsbistand.
Et land som Sverige ligger på knap 0,8 pct., og det er dog et land, som vi normalt sammenligner os med, også under en socialdemokratisk ledelse.
Mig bekendt
har der i øvrigt p.t. også været toner i Socialdemokratiet, som har diskuteret størrelsen af ulandsbistanden. Men til hr. Jann Sjursen kan jeg kun bekræfte, at Det Konservative Folkeparti vil stå ved »Partnerskab 2000«-aftalen, også efter et folketingsvalg.
Hr. Jann Sjursen har selvfølgelig også forstået, at Det Konservative Folkeparti har en målsætning om at skære i ulandsbistanden.
Men målsætningerne i aftalen står vi ved.
Men det ville selvfølgelig være interessant at høre under Kristeligt Folkepartis indlæg, hvor stort Kristeligt Folkeparti mener, at et fremtidigt bidrag til udviklingsbistanden skal være.
Men det får hr. Jann Sjursen jo så lejlighed til at redegøre nærmere for senere.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Hr. Peter Skaarup er jo både retorisk i sin form og polemisk i sit indhold, når han præsenterer Dansk Folkepartis synspunkter om dette spørgsmål, men jeg er nødt til at spørge hr. Peter Skaarup om én ting.
Hr. Peter Skaarup får det til at lyde, som om dansk udviklingsbistand er den rene katastrofe, når han omtaler den her fra talerstolen, og bruger det som et argument for, at vi bare kan skære ned.
Jeg skal bare spørge, om hr. Peter Skaarup er klar over, at den sidste OECD-evaluering, hvor man sammenligner dansk udviklingsbistand med de andre OECD-landes, den såkaldte DAC-rapport fra 1999, rent faktisk viser, at dansk udviklingsbistand er blandt verdens mest effektive - verdens mest effektive!
Så når hr. Peter Skaarup dækker sig ind under en eller anden påstand om, at den ikke er effektiv og går til de forkerte, er det rent faktisk bare et påskud for at skære i bistanden og svigte 1,2 milliarder mennesker.
Jeg synes, det er vigtigt at få frem, at det er i virkeligheden det synspunkt, Dansk Folkeparti står for, også i denne debat som i så mange andre.
Det er det ene.
Det andet er, at vi mener også, at Danmark kontinuerligt skal forbedre sin bistandsindsats.
Det er vi helt enige om.
Vi vil anstrenge os til det yderste for at få mest muligt ud af hver eneste bistandskrone
, så det argument kan Dansk Folkeparti heller ikke bruge.
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-04-26:
Kan den konservative ordfører ikke bekræfte, at det ikke er afgørende, hvilken procentdel man betaler til ulandene, men derimod hvad landet har råd til også i forhold til den hjælp, man yder indenlands? De Konservative vil sætte ulandsbistanden ned fra 1 pct. til 0,7 pct.
Er det ikke, fordi De Konservative mener, der er brug for mere hjælp til dem, der mangler herhjemme i Danmark?
Det vil jeg gerne spørge den konservative ordfører om.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Jeg vil gerne sige, at jeg finder det uanstændigt at sige, at et andet medlem lyver, når man svarer på, om man for nylig har udtalt sig til Jyllands-Posten om Ghana.
Når man siger for nylig, er det min betragtning, at det er inden for denne uge.
Og så begynder man at rode rundt i en sag, der er sket for lang tid siden, og siger, at så lyver medlemmet.
Det synes jeg simpelt hen er uanstændigt.
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at Rigsrevisionen kritiserer regeringen for, ministeriet for ikke at have fremført alle oplysninger, så man kunne danne sig et rigtigt billede af projektets virkeliggørelse?
Ellers har jeg da misforstået noget.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-04-26:
Bare for en ordens skyld vil jeg gerne gentage det, som også hr. Jørn Jespersen har forsøgt at fortælle både hr. Peter Skaarup og hr. Jens Hald Madsen.
Vi uddanner ikke læger i Ghana.
Jeg har tidligere, da vi diskuterede det her i Folketinget sidste gang, forstået, at både hr. Peter Skaarup og hr. Jens Hald Madsen dengang mente, at vi kunne stavnsbinde folk i Ghana.
Jeg må sige, at man er altså nødt til at finde nogle meget bedre eksempler på bistandens elendighed, hvis man vil illustrere sine pointer.
Det er patetisk, som Peter Plys ville have sagt, hvis han havde været her. Så vil jeg sige, at hvis hr. Peter Skaarup og hr. Jens Hald Madsen havde været i Ghana og set sundhedssystemet dér, så ville de også forstå, hvorfor lægerne rejser, og hvorfor det er så vigtigt, at Danmark er der og er med til at bygge
et sundhedssystem op.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-26:
Hr. Jørn Jespersen, som jo nok ikke bliver helt enig med Dansk Folkeparti, siger, at det, som Dansk Folkeparti - nu skal jeg passe på og citere korrekt, men det mener jeg hr. Jørn Jespersen sagde - var lyv fra ende til anden.
Dansk Folkeparti og vel også andre partier, mener SF så her, kommer med løgn og bedrag, når det gælder ulandsbistanden.
Der må jeg sige, at jeg jo kan oprulle stribevis af rigsrevisionsrapporter, der kritiserer den danske ulandsbistand - stribevis.
Bl.a. kritikken af Ghana kan jeg oprulle, og jeg skal meget gerne give hr. Jørn Jespersen kopier af de rapporter, hvis hr. Jørn Jespersen ikke selv har dem i sit arkiv.
Jeg tror ikke, at ret mange er i tvivl om, at de findes på alle mulige landeområder.
Det kan godt være, hr. Jørn Jespersen vil bestride det, men det tror jeg vil blive trukket tilbage på et andet tidspunkt.
Til hr. Jeppe Kofod skal jeg bare sige, at vi er enige i, at vi gerne skal give ulandsbistand til lande, der søger at begrænse flygtningeproblemerne, og jeg nævnte også i min tale, at det er et af de områder, hvor vi mener, at Dansk Folkeparti kan bidrage, nemlig ved at vi prøver at få inddæmmet de flygtningekatastrofer, der er, bl.a. via ulandsbistand.
Endelig til hr. Jens Hald Madsen: Ja, den måde, som hr. Jens Hald Madsen beskriver det på, er helt korrekt.
Jeg kan bare bekræfte, at et af de store problemer var, at ikke alle relevante oplysninger var kommet frem.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Da jeg svarede fru Margrete Auken omkring Ghana-sagen, sagde jeg jo nej til, at jeg for nylig skulle have udtalt mig i Jyllands-Posten.
Men at jeg for et godt stykke tid siden har udtalt mig om det, er korrekt.
Derfor vil jeg spørge hr. Peter Skaarup: Er det ikke korrekt, at sagen var baseret på, at man ikke havde givet alle relevante oplysninger til Folketinget, til Finansudvalget, så de kunne danne sig et rigtigt grundlag for at beslutte sig?
Var det egentlig ikke kernen i sagen, da den startede?
Man kører op og siger, at det jo ikke havde noget at gøre med det, og at det var nogle helt andre omstændigheder.
Sagen var baseret på, at det faktisk blev sagt fra eksperthold, at der var nogle oplysninger - det blev også bekræftet fra Udenrigsministeriet - som Finansudvalget ikke fik, og det var det, sagen kørte på.
Det var det, der var kritisabelt, og det er det, der stadig væk er kritisabelt.