Gitte Seeberg (KF), 1998-12-16:
Det Konservative Folkeparti har ikke fået alle sine ambitioner opfyldt med denne finanslovaftale, men vi kunne ikke komme længere, så vi mener, det er bedre at hive gevinsten hjem end at stå tilbage på sidelinjen med tomme demonstrationer.
Det gælder også, selv om der fortsat er store uløste problemer i dansk økonomi, i sygehussektoren, i erhvervslivet, på arbejdsmarkedet og masser af andre steder.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti i dag regeringens ændringsforslag, og i morgen stemmer vi for den samlede finanslov.
Det betyder også, at vi skal stemme imod en række forslag fra andre partier, og her vil jeg sige, at der er gode forslag fra både SF og Enhedslisten, og Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet har også som sædvanlig stillet en række forslag, som er konservativ politik; men dem er vi selvfølgelig nødt til at stemme imod, sådan er det.
Men sandheden er, at vi har fået indflydelse med vores mandater, og det har Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet ikke.
Der er nogle ting i aftalen, som vi lægger særlig vægt på.
Det er behandlingsgarantien på sygehusområdet, det er den helt nødvendige arbejdsmarkedsreform, det er de små lettelser
til erhvervslivet, det er den nye efterlønsordning, og det er bevillingerne til kriminalforsorgen, herunder opførelse af nyt fængsel.
Det Konservative Folkeparti har kæmpet hårdt for en behandlingsgaranti på sygehusene.
Derfor er vi tilfredse med, at det lykkedes at få en behandlingsgaranti, hvor det fastslås, at patienterne har ret til at blive behandlet inden for en fastsat tidsfrist.
Det er også et stort gennembrud, at patienter nu får ret til at benytte private eller udenlandske hospitaler, og vel at mærke fuldt ud på det offentlige regning, hvis det offentliges sundhedsvæsen ikke kan tilbyde behandling inden for tidsfristen.
Vi ville gerne være gået meget længere.
I første omgang ønskede vi, at garantien også skulle omfatte rygoperationer, hofteoperationer, knæoperationer og andre af de lidelser, som plager alt for mange danskere, og hvor ventelisterne i dag er alt for lange.
Desværre var regeringen hverken til at hugge eller stikke i her, men vi har dog fået et gennembrud for et nyt princip, hvor patienten har rettigheder, og det princip vil vi kæmpe videre for, så det ender med at omfatte alle sygdomme.
Det er vel ikke for meget at forlange af et velfærdssamfund, at patienterne har ret til behandling inden for en forsvarlig tidsperiode.
Det Konservative Folkeparti har i årevis krævet reformer på arbejdsmarkedet, og nu er det endelig lykkedes.
Arbejdsmarkedets parter har kunnet blive enige om en aftale, og det er også den aftale, der er udgangspunktet for de forslag, som netop er vedtaget.
Den reform, der nu gennemføres, er i meget høj grad konservativ politik.
Rigtig mange af delelementerne er identiske med forslag, vi har haft med i vores finanslovoplæg både i år, sidste år og forrige år: en nødvendig afkortning af dagpengeperioden, hurtigere uddannelse og aktivering af de ledige og større krav til den enkelte.
Det er nogle af elementerne i reformen, og vi synes, det er godt, at også regeringen har set nødvendigheden af dem, for denne arbejdsmarkedsreform er helt nødvendig, hvis vi skal have ledigheden længere ned, uden at lønstigningerne bliver uforsvarligt høje.
Der er også taget initiativer i aftalen om det rummelige arbejdsmarked, og dem støtter vi varmt.
Alt for mange er blevet parkeret på førtidspension, uden man har gjort nok for at revalidere dem.
Derfor er det helt afgørende, at der udvises rettidig omhu, og at reformerne gennemføres så betids, at de når at virke, når problemerne opstår.
Hvis man havde gennemført vores politik, da vi lagde den frem første gang for 2-3 år siden, havde vi ikke oplevet de store lønstigninger, som vi må slås med i dag, så var danskerne sluppet for den forhadte pinsepakke, og så havde forbruget og den dårlige konkurrenceevne ikke slået bunden ud af betalingsbalancen.
Desværre udviste regeringen ikke rettidig omhu, men vi er glade for, at de reformer nu er gennemført, og at regeringen har skiftet holdning til arbejdsmarkedspolitikken.
Det synes vi er klogt.
Regeringen vælger at se bort fra, at dansk erhvervslivs konkurrenceevne er blevet forværret år for år.
Vi mener, at betalingsbalancen skal reddes gennem forbedringer af konkurrenceevnen for erhvervslivet, således at man kan give erhvervslivet bedre vilkår frem for nye skatter og afgifter.
Derfor mener vi, at de politisk bestemte lønomkostninger skal lettes, og her har vi moret os over, at regeringen til denne lejlighed har opfundet et argument, der går på, at hvis man letter erhvervslivets omkostninger, betyder det blot, at lønningerne bliver endnu højere.
Dermed mener regeringen, at lettelser til erhvervslivet forringer konkurrenceevnen yderligere, og det forklarer jo, hvorfor regeringen år for år har lagt nye byrder på erhvervslivet.
Det må være for at forbedre konkurrenceevnen.
Erhvervspolitisk har regeringen som sagt ikke imponeret os under finanslovforhandlingerne, men jeg må dog sige, at vi er godt tilfredse med, at det er lykkedes os at få fjernet det arbejdsgiverbetalte arbejdsmarkedsbidrag fra år 2000.
Arbejdsmarkedsbidraget er en overflødig skat på brug af arbejdskraft, og vi havde selvfølgelig helst set det afskaffet i 1999, men det kunne ikke lade sig gøre.
Vi synes også, det er godt, at selskabsskatten er blevet lettet.
Det er noget, vi i Det Konservative Folkeparti har kæmpet længe for, men vi skal længere ad den vej, nu hvor vi endelig har fået hul på bylden.
Vi ser frem til, at generationsskifteudvalget afslutter sit arbejde, og vi forventer, at det følges op af flere tiltag, der kan sikre virksomhedernes overlevelse.
Vi imødeser generationsskifteudvalgets rapport med spænding.
Endelig er det lykkedes os at spolere regeringens planer om at erstatte administrationsgodtgørelsen med statsstøttet erhvervsservice.
Vi mener, at regeringens planer om erhvervsservice ville være et stort skridt i den forkerte retning.
Problemerne med de administrative byrder, som det offentlige pålægger virksomhederne, skal ikke løses gennem nye ordninger, hvor virksomhederne får mulighed for at betale andre for at løse opgaverne, sådan som man gør det i forvejen med f.eks. revisionsfirmaer.
Problemerne skal selvfølgelig i stedet løses, ved at man går grundigt til værks med at afskaffe så mange administrative byrder som muligt.
Vi hilser også velkommen, at der lægges et loft over grundskylden for produktionsjord de næste 2 år.
Det vil især komme landbruget til gavn i en tid, hvor mange landmænd er særlig hårdt trængt.
Alt i alt er der gode resultater for erhvervslivet, også på mindre områder, og de er alle skridt i den rigtige retning.
Man kan ikke altid få alt, hvad man vil have, men vi mener i Det Konservative Folkeparti, at der er flere roser end tidsler i finanslovbuketten.
Vi mener faktisk, at vi har fået væsentlige gennembrud med denne aftale.
Det gælder både på sygehusområdet, i arbejdsmarkedspolitikken, med efterlønnen, i erhvervspolitikken og på kriminalforsorgsområdet, og derfor stemmer vi i dag selvfølgelig for samtlige ændringsforslag fra regeringen.