Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-29:
I dagens beslutningsforslag foreslår Enhedslisten, at regeringen skal bruge 35 mio. kr. til et projekt om ældrepleje.
Formålet er at sikre alle ældre menneskers ret til et værdigt liv.
Enhedslisten tager udgangspunkt i ti rettigheder, som Forbundet af Offentligt Ansatte og Dansk Sygeplejeråd formulerede for snart 3 år siden.
De ti punkter omfatter retten til selv at træffe et valg på en række områder, som jeg tror de fleste af os opfatter som en selvfølge.
Jeg har svært ved at forestille mig, at nogen af os tænker: Livskvalitet og selvbestemmelse betyder ingenting for mig, når jeg bliver gammel.
Nej, vel?
Retten til selv at bestemme, det er vist noget, vi alle sammen kan blive enige om.
At man er blevet ældre og måske blevet afhængig af hjælp fra det offentlige, er ikke ensbetydende med, at man ikke skal lyttes til, og at man ikke skal have indflydelse på de løsninger, der skal hjælpe en med at leve sit liv.
Jeg er derfor meget enig i de værdier, som de ti forslag til ældres rettigheder udtrykker.
Disse bud på centrale rettigheder har for mig at se fat i noget vigtigt, når de peger på, hvad det er, der skal være det grundlæggende for mødet med den ældre.
Mennesker er ikke ens, blot fordi de er lige gamle.
Tværtimod viser erfaringen jo, at særprægene træder tydeligere frem med alderen.
Det er derfor vigtigt, at plejen tilrettelægges, så den ældres individuelle behov tilgodeses i størst muligt omfang.
Den ældre skal kort sagt være hovedpersonen, og det kræver respekt, det kræver valgmuligheder, og det kræver mere fleksible tilbud om pleje og omsorg af høj kvalitet.
Enhedslistens forslag er sympatisk, men det er værdier, som jo har stået på dagsordenen i årevis.
Værdier om værdighed og selvbestemmelse er netop fokus i mange af de initiativer, som regeringen har igangsat for de ældre, og der er allerede udarbejdet forskellige redskaber, som kommunerne kan bruge i ældreplejen.
Formålet er at sikre, at indsatsen tager udgangspunkt i netop de individuelle ønsker og behov.
Jeg vil gerne give nogle få eksempler på, hvordan regeringen i de seneste år har sat fokus på værdier i ældreplejen.
Et helt konkret eksempel er regeringens tiltag for at forebygge magtanvendelse over for demente.
Vi ved, at det kræver en grundig indsats på mange niveauer, hvis plejepersonalet skal kunne skabe trygge rammer om den dementes hverdag.
Regeringen skærpede magtanvendelsesreglerne i 2003, og i januar udsendte vi en revideret vejledning, som bl.a. omfatter vejledning om socialpædagogiske metoder og værdier i plejen.
Regeringen har siden fulgt op på loven med en række initiativer, som bl.a. omfatter efteruddannelse af plejepersonalet og forebyggelse af magt.
Regeringen har også igangsat projekter, som skal forbedre den offentlige madservice til ældre, f.eks. igangsatte Socialministeriet og Fødevaredirektoratet projektet »Fremtidens kost til ældre« tilbage i 2001.
Projektet afsluttedes med konferencen »Hvor blev det sociale måltid af?« og med en redegørelse for de ældres ønsker og krav til den fremtidige måltidsservice.
Det projekt resulterede bl.a. i, at man i Rødovre Kommune fik hjælp til at udvikle metoder, som betød, at køkkenet i dag må servere mere mad, fordi beboerne spiser meget mere, og de pårørende ønsker tøjtilskud, fordi beboerne tager på i vægt.
Endelig kan jeg naturligvis ikke lade være med at nævne ældrepakken, som betyder, at der hvert år bliver brugt 500 mio. kr. ekstra til kommunernes ældrepleje.
En del af disse penge er gået til indførelse af det frie valg både på boligområdet og i hjemmeplejen.
De ældre har fået større valgfrihed og dermed større livskvalitet.
Ældrepakken og frit valg handler i høj grad om retssikkerhed og gennemsigtighed.
Hvis der ikke er styr på organisering og finansiering af hjemmeplejen, så risikerer borgerne, at deres skattekroner bliver brugt på alt andet end på de serviceydelser, der er brug for.
Og hvis ikke vi sikrer en ordentlig og gennemsigtig sagsbehandling, så sætter vi borgernes retssikkerhed over styr.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at forslagsstillerne motiverer deres projekt med en påstand om, at ældreplejen i dag mangler fokus på, hvordan den ældre skal sikres et godt og et værdigt liv.
For det første, fordi jeg ved, at rigtig mange kommuner arbejder seriøst og grundigt med at tilrettelægge ældreplejen, så de ældre sikres den pleje, de har krav på.
For det andet, fordi der iblandt plejepersonalet findes mange ildsjæle, som arbejder seriøst med at implementere værdier i ældreplejen.
Det gælder f.eks. på demensområdet, og det gælder i implementeringen af FOA’s og Dansk Sygeplejeråds oplæg om de ti værdier, som jo har været kendt og været brugt i de sidste 3 år.
Endelig viser undersøgelser, at de fleste ældre faktisk er tilfredse med den pleje, de får.
Jeg synes derfor, at Enhedslisten gør både de ældre og plejepersonalet uret, når de bruger enkeltsager til at beskrive hele ældreplejen som værende umenneskelig.
Dagens beslutningsforslag rummer nogle fine intentioner om, at ældre skal have ret til en værdig alderdom.
Det tror jeg ikke der er nogen der er uenige i, men som nævnt synes jeg, at regeringen allerede i dag har igangsat en hel del initiativer, der netop sætter fokus på værdigheden i plejen.
Jeg mener heller ikke, at forslagsstillernes projekt fremstår som et realistisk bud på sikringen af en værdig alderdom.
Jeg tror f.eks. ikke, at det er nødvendigt at afsætte 35 mio. kr. til et projekt, hvis primære formål er at udvikle metoder til implementering af værdier i plejen.
Kommunerne har nemlig allerede rige muligheder for at bruge værdierne i hjælpen og for at tilbyde ydelser, som f.eks. kan styrke den ældres netværk og forebygge ensomhed.
Vi skal fortsat skubbe på, for at kommunerne bruger de redskaber, som netop kan fremme kvaliteten i plejen, og regeringen vil meget gerne bidrage til en fortsat udvikling hen imod en bedre pleje.
Men vi starter altså ikke på bar bund.
Desuden er arbejdet med værdier ikke den eneste måde at forbedre plejen på.
Værdierne kan bruges som grundlag for tilrettelæggelsen af plejen og som pejlemærker for dialogen mellem plejepersonalet og den ældre, men de kan ikke bruges som det eneste parameter for, hvad der sikrer en god pleje.
Der er vi også nødt til at se på de ældres egne forventninger, på plejepersonalets faglighed og på de ydre rammer, der nu engang er betinget af bl.a. økonomiske ressourcer og politiske prioriteringer.
Alt i alt finder regeringen derfor ikke, at Enhedslistens projektforslag kan bruges som et bud på, hvordan vi sikrer ældre en værdig alderdom, og regeringen kan derfor ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.