Karen J. Klint (S), 1999-04-23:
Beslutningsforslag nr. B 122 handler om øget indsats, øget forebyggelse og større valgfrihed på områder, der er meget vigtige
både for borgerne, regeringen og vel også for alle politiske partier.
Jeg kan derfor overordnet kun være enig med forslagsstillerne i hovedsigtet i forslaget.
Forslaget nævner dog flere områder, der ikke kun kan forbedres via lovgivning og forebyggelseskampagner.
Her tænker jeg ikke mindst på trafikområdet, hvor det jo ofte er en trafikants uvane, f.eks. høj hastighed eller anden uforsvarlig kørsel, der er skyld i en ulykke.
Når man bevæger sig rundt i det danske landskab, kan man ofte undres over, hvor mange trafikchikaner i form af bump og slalomkørsel der er brugt penge på og så på veje, hvor der kun er begrænset og lokal færdsel, måske endda mest færdsel til skole og børnehave.
Mange undersøgelser viser desværre, at det ofte er dem, der burde være mest interesseret i, at trafikken afvikles ansvarligt, der har uvaner i et sådant omfang, at der må etableres disse chikaner.
Noget tilsvarende kunne nogle fristes til at sige på
sundhedsområdet
Ingen af os er jo i tvivl om, at rygning og dårlige madvaner er skadeligt, og alligevel er vi mange, der fortsætter med at ryge og spise forkert.
Måske skulle der forskes mere i, hvordan kampagner får en større gennemslagskraft.
Måske skulle de oftere have en mere lokal og nedefra kommende forankring.
Det sidste får vi nok en god mulighed for at afprøve i den kommende debat omkring folkesundhedsprogrammet, der er på vej.
Forslagsstillerne nævner i bemærkningerne, at der er 30.000 ansøgninger til førtidspension og over 60.000 mennesker, der er tvunget ud af arbejdsmarkedet som en direkte følge af dårligt arbejdsmiljø.
Denne beskrivelse kunne måske få nogle til at tro, at disse to tal kan lægges sammen, og at der så er en udstødning på 90.000 mennesker om året.
Som det givet er forslagsstillerne bekendt, ligger tildeling af førtidspensioner ret konstant på ca. 20.000 årligt. Men forslagsstillerne har ret i, at der er mange problemer med udstødning på grund af ulykker, dårligt arbejdsmiljø og nedslidning, også i et omfang, der er større end rimeligt.
Derfor er disse forhold i forvejen et vigtigt element i regeringsgrundlaget, både i forrige periode og nu.
Der er allerede afdækket 10 fagområder med de største problemer.
Vi kender alle listen, og der er i januar i år fremlagt en handleplan, der mere konkret sætter arbejdsmiljøet i centrum.
Så kommer vi til forholdene omkring skåne- og fleksjob.
Her ved vi godt, at reglerne er utilstrækkelige, men ændringer skal tænkes godt igennem, og jeg ved, at der er
mindst to ministerier, hvor der arbejdes på at finde løsninger.
Vi skal også her tænke på, at det ikke kan ske uden et positivt samspil med arbejdsmarkedets parter, og jeg har noteret mig, at der nu fra LO er kommet et konkret og konstruktivt udspil.
Jeg vil gerne sluttelig gentage, at Socialdemokraterne er meget enige i hovedintentionerne i beslutningsforslaget, men vi finder faktisk, at både Folketinget, og dermed også SF, og regeringen allerede har iværksat initiativer på alle de nævnte områder.
Det vil derfor være fornuftigt at afvente resultaterne heraf, før vi iværksætter nye og flere initiativer.