runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-14:
Trafikministeren undrer sig over, at jeg på den ene side siger, at jeg vil stå ved vores forlig, og på den anden side siger, at jeg gerne så det genforhandlet.
Der er sket tre ting, siden vi tilsluttede os det forlig.
Det første er, at det har vist sig, at anden etape bliver tre gange så dyr eller slet ikke kan lade sig gøre.
Det andet er, at der har rejst sig en massiv protest på lokalt plan imod dette forslag.
Og det tredje er, at vi har fået en ny regering, der hen over sommeren skal fremlægge en investeringsplan for al trafik i Danmark over de næste 10 år.
På den baggrund har Det Radikale Venstre sagt, at vi synes, det ville være rimeligt at udskyde den endelige beslutning om dette forslags visdom, til vi havde investeringsplanen klar, til vi havde fået sammenlignet kapacitetsmulighederne i denne løsning og i det femte spor mellem Høje Taastrup og Hvidovre.
Og det er korrekt, at når man spørger os direkte, om vi vil bryde forliget, siger vi, nej, det vil vi ikke, for Det Radikale Venstre bryder ikke noget forlig.
Men man har lov til at sige: Vi vil gerne have det forhandlet.
Og man har lov til at sige: Vi ville ønske, at de andre partier også havde lyst til at tale om det igen.
Og det har ministeren også vist sig åben over for.
Derfor tror jeg nok, man skal spørge de andre partier, hvorfor de ikke ønsker i det mindste at forhandle det her.
Ole Sohn (SF), 2002-05-14:
Det er ikke så meget, hvordan man forholder sig til et forlig - der er vi enige - men ministeren har vel også et ansvar for de reaktioner, der kommer fra de kommuner, som bliver berørt.
Samtlige kommuner - og i øvrigt også folketingsmedlemmer valgt her - i Storstrøms Amt, i Vestsjællands Amt og i Roskilde Amt har påpeget problemerne.
Det fremgår også af pressemeddelelser og materiale sendt til ministeren og til forligskredsen. Så man er opmærksom på, at det ikke bare er fra enkelte partier, det er faktisk også fra regeringspartierne og fra Socialdemokratiet, at der er rejst berettiget tvivl om det her.
DSB har meget klart dokumenteret, at det her ikke løser nogen kapacitetsproblemer.
Så ministeren bør da med baggrund i de mange henvendelser, der er kommet, dels fra de tre amter, dels fra en lang række kommuner, sige til forligskredsen: Der er altså et nyt grundlag, fordi de kommuner, som bliver berørt af det på negativ vis, er meget, meget kraftigt imod. Så skal vi ikke prøve at finde en anden løsning, sådan at vi også laver en trafikinvesteringsplan, der - som hr. Helge Adam Møller så smukt sagde det - bygger på nogle fair vilkår og nogle objektive kriterier, som er med til at lave bedre trafikservice også ud i de to amter?
Det er det, jeg mener ministeren skal forholde sig til, tage udgangspunkt i de henvendelser, der er kommet udefra, og på den baggrund tage et møde med forligskredsen igen.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Jeg bliver nødt til at sige til ministeren, at det der med Taastrup simpelt hen ikke er rigtigt.
Jeg har set materialerne fra Banestyrelsen, og af dem fremgår det bestemt ikke, at man får den dramatiske gene, men når man så ser de materialer, som Taastrup har fået fremstillet, og som er veldokumentede, så er det en dramatisk forringelse, og så kan det altså ikke nytte noget, at man bare siger, at det ikke passer.
Jeg vil gerne invitere ministeren over at se, jeg tror det er bilag 38, hvor vi har fået nogle modeller, hvor man kan se, at de der toge kommer til at køre højere oppe end de eksisterende S-tog.
Det kan man ikke bare klare med lidt beplantning, for det er altså ganske voldsomt.
Så med hensyn til regionaltogene.
Nu har jeg spurgt om det igen, men det er jo i forlængelse af et spørgsmål, jeg
har stillet om det, hvor ministeren svarer på baggrund af det eksisterende, men ikke ud fra DSB's basismodel
Og i forhold til DSB's basismodel kommer der altså færre både S-toge og regionaltoge med den løsning her.
Endelig vil jeg sige, at regionaltogsforringelsen såmænd ikke engang er det værste.
Det er, at der er en række mennesker, der i dag har adgang til regionaltoge,
som fremover ikke får det, men kun får S-toget.
Og der er ingen, der frivilligt tager S-toget, hvis de kan tage regionaltoget.
Flemming Hansen (KF), 2002-05-14:
Til fru Margrete Auken: Jeg har naturligvis set materialet
, og jeg kan sige til fru Margrete Aukens orientering, at da jeg havde set materialet og jeg blev stillet nogle spørgsmål om forholdene i Taastrup, så indkaldte jeg forligspartierne, og jeg indkaldte underdirektøren for Banestyrelsen, der gennemgik det meget, meget grundigt. Det, fru Margrete Auken siger, passer ikke ifølge det, Banestyrelsen siger til mig.
Men prøv nu at gå ud og se på det i morgen, hvor Banestyrelsen også er med, og så lad os få en diskussion om det, i stedet for at sige, hvad den ene siger, og hvad den anden siger.
Der er god mulighed for det i morgen.
Til hr. Ole Sohn vil jeg gerne sige, at denne løsning her giver ganske enkelt mere trafik.
Den giver især mere trafik mellem Roskilde og Taastrup.
Det kan man ikke diskutere.
Der kommer simpelt hen flere toge.
Så roser hr. Keld Albrechtsen hr. Martin Lidegaard.
Jamen jeg har også godt set hr. Martin Lidegaard optræde i fjernsynet og i Jyllands-Posten med, at han synes, det her er noget skidt.
Men han siger det samme som de øvrige partier: Jeg går ikke fra et forlig, og jeg stemmer ja til forslaget. Jeg mener: Hvad skal man så forholde sig til?
Jeg beder om et godt råd fra hr. Ole Sohn, for der er altså ingen - og de er spurgt - der har den opfattelse, at dette her skal ændres, når jeg spørger, om de ønsker at bryde forliget.
Det fremgår også tydeligt af debatten.
Der er tre, der har taget ordet, og det er de tre, der ikke er med.
For øvrigt er det et meget, meget bredt flertal, hvis man læser betænkningen, der står bag dette forslag.
Det er omkring 90 pct. af Folketinget.
Det synes jeg nu er et meget godt flertal for et lovforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-14:
Jeg synes, det er en klog melding, hr. Martin Lidegaard kommer med, at Det Radikale Venstre er indstillet på at åbne en diskussion, en forhandling.
Men når man stiller spørgsmålet på den måde, kan man jo kun få ét svar fra de andre parter; Nej, vi står selvfølgelig ved forliget.
Hvis ministeren nu i stedet for spurgte Socialdemokratiet: Har Socialdemokratiet samme opfattelse som Det Radikale Venstre, at man vil være villig til at gå ind og drøfte f.eks. en ændret tidsrækkefølge?
F.eks. om man først skal kigge på S-toge, når man har sikret det femte spor, eller andre løsningsmuliger, og som så, hvis parterne i forliget var enige om det, kunne blive en realitet.
Jeg ville egentlig også godt stille Socialdemokratiet det samme spørgsmål, og jeg synes altså, det er lidt ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke deltager i den her debat.
Jeg går da ud fra, at det er også er et vigtigt spørgsmål for Socialdemokratiet, og derfor er det vel ikke holdbart, at Socialdemokratiet opretholder total tavshed i en sådan debat som den her.
Ole Sohn (SF), 2002-05-14:
Ministeren har altså ikke reageret på eller svaret på, at tre amter primært, i hvert fald når man tager de kommuner med, der står bag, også ude i Vestsjællands og Storstrøms Amter, jo klart har tilkendegivet, at de ikke ønsker S-togsløsningen, fordi man ikke fjerner kapacitetsproblemerne ved Roskilde.
Man vil have det femte spor.
Nu er der en række kommuner i Roskilde Amt, der har gjort det samme.
Så mit spørgsmål går ikke på, at ministeren skal bryde et forlig.
Mit spørgsmål er, om ministeren vil være indstillet på at tage en ny drøftelse, en ny forhandling og ændre forliget, hvis nu også Socialdemokratiets ordfører - ligesom Det Radikale Venstres - ville erkende, at den her løsning ikke er god. Deres folketingsmedlemmer ude i området kan jo heller ikke lide den, når det kommer til stykket.
Det er ikke noget med, at man skal bryde forliget, forligskredsen skal være enig.
Derfor vil jeg også godt bede Socialdemokratiets ordfører eller repræsentanter for de områder om at komme op og redegøre for, om man vil være indstillet på, på samme måde som Det Radikale Venstre, at lave en ændret prioritering.
Jeg mener egentlig, det er ret væsentligt, at man ikke gennemfører noget hen over hovedet på de kommuner og de amter, som den her ordning kommer til at berøre på negativ vis.
Flemming Hansen (KF), 2002-05-14:
Projekt »S-tog til Roskilde« er en del af aftalen om trafikinvesteringerne fra januar 2001.
Selv om regeringen ikke kan tage æren for at have opfundet projektet, er der efter min opfattelse tale om et fornuftigt projekt.
Med hensyn til problemerne omkring Taastrup, som fru Margrete Auken rejser, synes jeg, det er en god idé, at udvalget i morgen, tror jeg, det er, tager ud og besigtiger det.
Jeg tror, udvalget vil komme til det resultat, som også er indeholdt i lovforslaget, at de indsigelser, der er kommet fra Taastrups side, er temmelig meget overdrevne i forhold til de problemer, der er.
Der er naturligvis ingen, der får et S-tog kørende tæt ved sig, som ikke synes, det er et problem, men der er taget kolossalt mange hensyn og vil blive taget flere, bl.a. i form af en 8 m høj jordvold, som i øvrigt kan beplantes, foruden at volden kan gøres højere.
Derudover kører man med meget lydsvage toge.
Og det var så spørgsmålet om Høje Taastrup.
Så rejser hr. Ole Sohn sådan det mere principielle spørgsmål: Hvorfor diskuterer vi denne sag, hvis hr. Ole Sohn ikke kan lide den, og hvis der er andre medlemmer af Folketinget, der ikke kan lide den?
Dertil vil jeg gerne spørge: Hvordan mon hr. Ole Sohn og hr. Keld Albrechtsen havde reageret, hvis jeg ikke havde fremsat et lovforslag til noget, jeg var blevet pålagt efter et forlig?
Det er jo en ganske interessant tanke, hvordan ministeren så havde haft det.
Dernæst skal jeg sige, at jeg to gange - den ene gang på opfordring af hr. Martin Lidegaard, som hr. Martin Lidegaard korrekt siger - har kaldt forligspartnerne over i Trafikministeriet.
Jeg har sat dem omkring bordet i Trafikministeriet.
Svaret har været fra samtlige partier: Nej, vi ønsker ikke at bryde dette forlig, vi ønsker, at lovforslaget bliver gennemført.
Så er det meget nærliggende spørgsmål til hr. Ole Sohn og hr. Keld Albrechtsen: Hvad har ministeren så at gøre?
I øvrigt synes ministeren også selv, at det er et godt forslag, og desuden er jeg glad for, at hr. Martin Lidegaard bekræftede, at vi har været ovre hos mig, hvor vi diskuterede det fuldstændig åbent og fuldstændig frit.
Jeg synes, det er godt, at forslaget går tilbage til udvalget efter besigtigelsen.
Det giver jo mulighed for, at man kan diskutere det endnu en gang, og der synes jeg, at formanden for Trafikudvalget har handlet fuldstændig korrekt.
Til allersidst skal jeg bare sige, at det er en misforståelse, når nogle siger, at regionaltogene bliver dårligere stillet.
Alle regionaltog kører fortsat til København.
Der sker ikke nogen forringelse for de regionale toges rejsende.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-14:
Hr. Ole Sohn efterlyste, at et eller flere af forligspartierne skulle åbne sig lidt for at diskutere visdommen i den beslutning.
Jeg skal såmænd bare tilkendegive, at i Det Radikale Venstre er vi mere end parate til at tage en diskussion på basis af de nye oplysninger om, at anden etape af S-togsløsningen vil blive væsentlig dyrere eller måske slet ikke kan lade sig gøre, og dermed en diskussion af, om det er den rigtige prioritering at starte med S-togsløsningen, eller om man i stedet skulle starte med det femte spor. Men det er også klart, at vi har et forlig, og hvis vi skal ændre forliget, kræver det jo, at alle parter er enige.
Jeg vil bare gerne tilkendegive, at Det Radikale Venstre vil være parate til at diskutere den prioritering.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Jeg har nu været ude at se det, men jeg tager meget gerne med igen.
Så vil jeg lige bede Folketinget lægge mærke til, at ministeren havde en meget fin formulering lige før: Man kan ikke nægte, at der kommer mere trafik mellem Roskilde og Taastrup.
Der kommer ikke mere kapacitet.
Man fratager Hedehusene og Trekroner deres regionaltog, men der kommer til at køre flere toge, det er rigtigt, men ikke mellem Roskilde og København og ikke mellem Taastrup og København.
På nogle punkter kommer der endda færre i forhold til basisalternativet.
Det var jo det, vi skulle snakke om i denne her sammenhæng.
Man skaber sandsynligvis nogle kaosproblemer mellem Roskilde og Taastrup, fordi man sender nogle toge ind, der skal køre på tostrømssystemer, og det er der altså mange der siger at vi får problemer med.
Det kan godt være, vi ikke gør det, men der kommer mindre kapacitet.
Der kommer måske flere toge, men ikke indad, og jeg er glad for, ministeren sagde det her tydeligt, for det er næsten første gang, jeg har fået en minister til at indrømme det.
Normalt har man jo brugt den der model til at fremstille det, som om der kom flere tog ind til København.
Flemming Hansen (KF), 2002-05-14:
Jeg skal ikke kommentere fru Margrete Aukens indlæg; det går jeg ud fra at ordførerne vil gøre meget grundigt.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-14:
Jeg er nødt til at sige, at jeg ikke synes, ministerens besvarelse rigtig hænger sammen.
Det, der jo bliver tale om i forhold til X-busserne og dem, der kører over mere end to amter, er jo, at det i realiteten bliver en tvangsprivatisering af helt ideologiske grunde, som vil betyde, at man kan videreføre ruterne ved at indskrænke dem og omlade passagererne.
Der kan blive tale om, at få kilometer før endemålet skal man have passagererne fra en bus over i en anden.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at det sådan set er ret uhensigtsmæssigt.
Og der er ikke mange passagerer, der vil opleve det som nogen massiv forbedring af deres vilkår, at de af hensyn til ministerens principrytteri skal skifte bus 5 km, før de er nået frem.
Den anden mulighed er selvfølgelig, at amterne forsøger at sælge ruten, men i så fald går det ud over f.eks. buspassagererne i Morsø Kommune, som har nydt godt af, at man har kunnet overføre midler til de allertyndest befolkede områder.
Så er det bare nogle andre, det går ud over.
Og jeg tror, at ministeren, når han kommer hjem til Vejle, skulle prøve at drøfte det med de mennesker.
Jeg ved, at ministeren kender mange mennesker i Vejle, og måske kunne en lokal diskussion ...
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Vi er nu nået til, at der er ganske få måneder til den annoncerede åbning af den københavnske metro, og det er derfor naturligt at gøre status dels over økonomi og sikkerhed, dels over hensigtsmæssigheden i at anvende Ørestadskonstruktionen i det fremtidige arbejde med planlægning for den kollektive trafik i hovedstadsområdet.
Hvad angår problemerne med økonomien, kan jeg sige, at budgettet altså er overskredet gang på gang.
Bare et eksempel: Østamagerbanen, den, som jeg har kaldt badebanen andre steder, var oprindelig budgetteret til at koste 600 mio. kr., men med den seneste aftale ender den med at koste det tredobbelte.
Budgetoverskridelser på 200-300 pct. har været reglen mere end undtagelsen hele vejen igennem. Det samlede budget for metro og Ørestad er realistisk bedømt i øjeblikket mindst 14 mia. kr., og på det seneste er så statsgarantien forhøjet til 12,6 mia. kr. Det er altså ikke kun Øresundsbroens landanlæg, der er gået i rentefælden.
Ørestadsselskabet selv er på vej ud over afgrunden, og derfor er det utroligt, at der ikke er nogen, der stopper op og spørger om relevansen af Østamagerbanen, og om der skal bygges en indre metrocityring til mindst det samme beløb, som den nuværende koster.
I SF spørger vi, om opgaven ikke kan løses bedre og billigere.
Så er der problemer med godkendelse og sikkerhed: Den daværende trafikminister, hr. Jacob Buksti, sagde her i salen, at hvis Ansaldo får godkendt systemet, er de verdensmestre, og hvis ikke, er de færdige.
Dokumentationen for sikkerheden skulle oprindelig have været afleveret for 4 år siden.
Det var dengang, man skubbede åbningen til 2002, altså nu.
Den daværende trafikminister, fru Sonja Mikkelsen,
oplyste, at det var kontraktligt fastlagt, men først nu for få dage siden fik Jernbanetilsynet vistnok den der dokumentation.
De har nu meget kort tid til at kigge den igennem og godkende den i, inden den endelige prøvekørsel om lidt over en måned kan starte.
Så udskyder man den da forhåbentlig.
Men for hovedstadsregionen er problemerne med organisering og procedure for trafikplanlægningen endnu alvorligere end de helt aktuelle uhyrligheder med økonomi og sikkerhed. Man overlader planlægningen af den kollektive trafikudbygning til et lukket selskab med uklar kompetence - skal de sælge grunde eller drive kollektiv trafik?
Men der er jo ikke noget i loven om, at de også skal være trafikplanlæggere.
Det er bare pludselig noget, der er sket her på det sidste med den såkaldte Cityring, for der var det pludselig blevet en selvfølge, at de også var blevet planlæggere.
På den måde tabes helheden af syne.
Skal vi have et system, der kan betjene hele området, og som kan fungere uden for mange og især for besværlige skift samt arbejder i fuld åbenhed og med konstant inddragelse af offentligheden og de folkevalgte?
Ja, det synes jo SF.
Der burde også være et stort flertal herinde, der synes, at det må være den måde, vi planlægger kollektiv trafik i hele landet på, men i hvert fald i hovedstadsområdet, så den ikke bliver overladt til et lukket selskab, som sagt med uklare kompetencer og nogle helt andre interesser end det at betjene hele området.
Besvarelse
Morten Homann (SF), 2002-05-14:
Det er ganske rigtigt, som ministeren siger, at SF var ganske positiv over for nogle grundtanker i det her forslag ved førstebehandlingen.
SF synes nemlig grundlæggende, at der godt kan være behov for at få flere fjernbusser på markedet for at give forbrugerne nogle flere valgmuligheder.
Problemet er, som det også blev påpeget ved førstebehandlingen, at det her forslag mere er liberalisering, end det er at give folk valgmuligheder.
Så er det rigtigt, at man kan diskutere frem og tilbage om de offentlige midler, som X-bussamarbejdet også står for.
Men SF har netop flere gange fremhævet det synspunkt under behandlingen, at vi ved at have en form for behovsvurdering kan sikre os mod den situation, som vi tidligere har oplevet, hvor der sker en unødig sammenblanding af offentlige og private midler, vi kan have den dér sikkerhed for, at der er rene linjer, men stadig væk bevare X-bussamarbejdet.
Så vil jeg endelig sige, at jeg synes, det er lidt groft, at ministeren siger, at det kun drejer sig om 20 pct. af passagererne, som mister deres transportmuligheder.
Det drejer sig om 300.000 passagerer, som mister deres transportmuligheder, når X-bussernes fjernbusruter må lukke.
Peder Sass (S), 2002-05-14:
Der skete et kiks for ordføreren på det her felt, idet der jo ved den første afstemning var et flertal, og der skulle jeg have grebet ind, så vi havde fået markeret os på et tidligere tidspunkt.
Men omkring nr. 6 og nr. 7 har vi brug for at få
en klar markering, for her vil vi stemme imod
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Endnu en gang vil jeg indledningsvis slå fast, at Socialdemokratiet også ønsker, at vi finder en løsning på det her felt.
Jeg er også bekendt med, at der finder drøftelser sted ovre i det jyske for øjeblikket for at finde nogle konstruktive modeller, som vi herinde kan drage nytte af for at finde den rigtige løsning.
Det er noget ejendommeligt.
Et ministerium og en minister gør sig selvfølgelig sine meget store overvejelser, før der fremsættes et lovforslag.
Man er godt forberedt, man er godt rustet, der har været høringer, i embedsmandsværket og alle andre steder har man forberedt sig på et lovforslag.
Hvad er det så, der er sket mellem førstebehandlingen og andenbehandlingen, der gør, at ministeren pludselig fuldstændig laver, jeg vil næsten sige, en kovending på det her felt?
Med andre ord er det ministeren eller ministeriet, der fuldstændig slår en kolbøtte.
Det er det, vi synes er ejendommeligt, for så er der bemærkningen til ændringsforslaget: »På dette liberaliserede marked vil det være mest hensigtsmæssigt ...«.
Ja, det er nok rigtigt, men det er altså en ejendommelig kolbøtte.
Flemming Hansen (KF), 2002-05-14:
Jeg takker hr. Martin Lidegaard for hans indlæg, hvor han siger, at han er i tvivl.
Det synes jeg er en fuldstændig ærlig sag, og derfor er det udmærket, at det går tilbage til udvalget igen, og hr. Martin Lidegaard var jo meget positiv under førstebehandlingen.
Jeg skal bare med 18 års parlamentarisk baggrund sige til hr. Martin Lidegaard, at de, der kommer i udvalget, som regel er dem, der er utilfredse med noget.
De 99 pct. af befolkningen, som vil være lykkelige for det her, kommer ikke i udvalget, og det er jo meget praktisk, kan man sige.
Det skal man bare tage med, når man er i tvivl om, hvilken vej pendulet nu skal svinge.
Så siger hr. Keld Albrechtsen, at det her er af ideologiske grunde.
Jamen så lad os sige, at det er det.
Vi ønsker ikke at blande offentlige og private midler sammen i fjernbuskørslen.
Vi ønsker ikke - det er også et svar til hr. Peder Sass - at offentlige midler skal bruges til at konkurrere med private selskaber.
Så det er korrekt, at hvis det er ideologi, er det en ideologisk holdning, jeg har til det.
Og hvad så?
Den har jeg lov at have, og jeg er endda glad for, at jeg har den.
Jeg må give hr. Peder Sass ret.
Udlægningen af Combussituationen sammenlignet med denne her er korrekt.
Jeg mener heller ikke, at det var det, jeg sagde.
Men jeg kvitterer for hr. Peder Sass' indstilling.
Det, jeg understreger, som jeg også sagde til hr. Keld Albrechtsen, er, at vi ikke ønsker, at offentlige midler skal bruges til at konkurrere med private.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2002-05-14:
Jeg kan slet ikke forstå de betænkeligheder, som hr. Peder Sass, hr. Keld Albrechtsen og hr. Morten Homann giver udtryk for, for grundlæggende er det et rigtig godt lovforslag, der på sigt vil give en langt bedre service til pendlerne, også dem i Jylland, der i dag bruger X-bussystemet.
Når det er således, at X-bussystemet giver det overskud, som det påstås fra X-bussamarbejdets side er tilfældet, er det klart, at private vognmænd med glæde vil overtage linjerne og drive dem videre.
Så der er overhovedet ikke noget problem i den retning.
På mange andre områder vil lovforslaget bevirke, at der vil blive oprettet nye fjernbuslinjer til glæde og gavn for buspassagererne, pendlerne osv., som vi var inde på ved førstebehandlingen.
Med de ændringsforslag, der er stillet af ministeren, som Venstre fuldt ud kan støtte, når vi frem til et lovforslag, som vil være virkelig godt, og som giver nogle helt klare og rene linjer mellem det, som det offentlige tager sig af, altså lokaltrafikken, og det, som de private skal tage sig af, altså fjernbustrafikken.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-14:
Som det er ministeren bekendt, er Det Radikale Venstre meget positivt indstillet over for denne lovgivning som helhed, og vi er også positivt indstillet over for langt de fleste ændringsforslag, som regeringen har stillet.
Men lige på dette område med X-busserne er vi altså blevet i tvivl, efter at vi havde deputationen inde, og vi havde også den forståelse af diskussionen i udvalget, at det ville være hensigtsmæssigt at tage en ekstra drøftelse.
Jeg har også forstået, at X-bussamarbejdet og Danske Busvognmænd har en uformel drøftelse i disse dage og måske vil komme frem til et bredere forlig.
Jeg vil bare gerne herfra signalere til ministeren, at vi er meget interesseret i at finde en bred løsning og håber, at vi kan finde en eller anden løsning, så vi også mange år ud i fremtiden sikrer denne liberalisering af fjernbuskørslen.
Det synes jeg ikke skal stå og falde med denne konkrete sag.
Det bare være en opfordring til ministeren.