Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-09:
Ifølge beslutningsforslaget fra Enhedslisten skal regeringen inden udgangen af indeværende år fremsætte lovforslag, der sikrer, at gravide har ret til at deltage i gratis fødselsforberedelse, at fødende har ret til at have en jordemoder til stede under hele fødselsforløbet, og at kvinder, der lige har født, har ret til en samtale med en jordemoder som opfølgning på fødselsforløbet.
Det fremgår af bemærkningerne til forslaget, at formålet er at sikre størst mulig tryghed og sikkerhed i forbindelse med fødsler, og at baggrunden er, at amterne har nedprioriteret forholdene for de gravide de sidste år.
Jeg vil gerne starte med at sige, at regeringen er helt enig med Enhedslisten i, at gravide og fødende skal have tryghed og sikkerhed i deres graviditets- og fødselsforløb.
Regeringen er også enig i, at de skal have adgang til de ydelser, beslutningsforslaget omhandler, og som anbefales i Sundhedsstyrelsens retningslinjer for svangreomsorgen.
Dels er det jo i forvejen sådan i dag, at gravide og fødende allerede har lovmæssigt krav på en række ydelser, der medvirker til tryghed og sikkerhed i deres forløb, dels finder regeringen ikke, at det hverken er realistisk eller hensigtsmæssigt at særlovgive om enkeltydelser for bestemte patientgrupper.
Tilsvarende har de ret til gratis forebyggende helbredsundersøgelser hos en jordemoder tilrettelagt efter Sundhedsstyrelsens retningslinjer.
Herudover har de ret til gratis fødselsbetjening på sygehus eller anden offentlig institution, ligesom de har ret til at føde hjemme og ret til gratis jordemoderhjælp i hjemmet, hvis de vælger at gøre det. Som det også fremgår af Sundhedsstyrelsens notat om amternes implementering af retningslinjerne om svangreomsorgen, får de gravide herudover tilbud, som ikke er lovfæstet, f.eks. fast tilbud om ultralydsundersøgelser i starten af graviditeten med henblik på bestemmelse af fosterets alder og opdagelse af misdannelser.
Så gives der i øvrigt en variation af tilbud om tripletest, nakkefoldsscanning m.v.
Ofte gives også tilbud om scanning sidst i graviditeten bl.a. med henblik på bestemmelse af fosterstørrelse og behov for igangsætning.
Gravide og fødende har altså allerede i dag adgang til en række ydelser, lovbestemte ydelser, men altså også flere tilbud, der rækker ud over det, og som er indeholdt i det, der anbefales i Sundhedsstyrelsens retningslinjer.
I sit notat konkluderer Sundhedsstyrelsen da også, at retningslinjerne næsten er implementeret, og at anbefalingerne stort set synes at blive fulgt.
F.eks. fremgår det, at antallet af jordemoderkonsultationer stort set svarer til anbefalingerne i retningslinjerne.
Kun i ét amt tilbydes færre jordemoderkontakter til flergangsgravide, og kun i to amter tilbydes ikke gruppekonsultationer ved jordemoder.
Det synes jeg sådan set ikke peger i retning af en nedprioritering af forholdene for gravide, sådan som det er anført i bemærkningerne, og det er jo sådan set med det afsæt, at hele forslaget er bygget op.
Jeg synes altså derved, at der er et helt utilstrækkeligt grundlag at lovgive på.
Jeg synes i øvrigt heller ikke, man kan tale om en nedprioritering, fordi ikke alle kvinder har en jordemoder hos sig under hele forløbet.
Det har aldrig været tilfældet, siden kvinder fødte hjemme.
Men jeg synes ikke, det er udtryk for en nedprioritering, at vi ikke er helt fremme der endnu.
På den baggrund finder Sundhedsstyrelsen, at indsatsen kan intensiveres, og det er et synspunkt, som regeringen deler.
Derfor skal der heller ikke herske tvivl om, at det er vores opfattelse, at de gravide og fødende også bør have adgang til de ydelser, der anbefales i Sundhedsstyrelsens retningslinjer.
Derfor vil regeringen gerne være med til at se nærmere på, hvad der kan gøres bedre.
Jeg finder imidlertid, at det vil være relevant, inden man overhovedet begynder at tale om behov for mere lovgivning på området, at få afklaret, om amterne allerede har taget initiativer til ændringer og fået set nærmere på deres prioritering af de gravides kontakt til jordemødrene med henblik på at sikre tilrettelæggelse af en tilstrækkelig sundhedsfremmende indsats.
F.eks. kan en ting som bedre tid til den enkelte fødende jo sandsynligvis tilvejebringes ved, at amtet og de enkelte sygehusledelser ser nærmere på arbejdstilrettelæggelsen på deres fødeafdelinger og sikrer, at forholdene er i orden.
Sundhedsstyrelsens undersøgelse baserer sig på tal fra 2001, så der kan jo godt være sket ændringer siden da. Derfor vil jeg også gerne sådan her afslutningsvis give tilsagn om at iværksætte en opfølgning på Sundhedsstyrelsens undersøgelse fra sidste efterår.
Vi deler jo intentionerne om, at retningslinjerne skal efterleves, og beslutningsforslaget her er en udmærket lejlighed til at igangsætte en proces, hvor vi følger op på, hvordan billedet er helt aktuelt.
Med de ændringer, der blev gennemført i efteråret 2002, hvor kriterierne for uddeling af denne pulje blev justeret efter aftale mellem mig, regeringen og Amtsrådsforeningen, blev puljen jo justeret på en sådan måde, at den honorerer både planlagt og akut gennemført meraktivitet.