runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Man beder jo netop kirken om at lave noget om, hvis man går ind og siger, at nu kan det ene sogn lave et ægteskabsritual, som ser sådan ud, og så kan det andet sogn lave et ritual, som ser ud på en anden måde.
Så giver man jo en mulighed for at lave noget om, uden at de har bedt om at få lavet noget om.
Hvorfor kan man ikke se, at det vil kunne føre til en splittelse i folkekirken, det vil kunne føre til flere fraktioner inden for folkekirken.
Jeg ved godt, at der er fraktioner på nuværende tidspunkt, men der er ikke nogen grund til at skubbe til den situation, der er på nuværende tidspunkt.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Det, der undrer mig, er, at man bliver ved med at sige, at det her ikke er noget, hvor man blander sig i folkekirkens anliggender.
Det bliver man ved med at sige, det bliver man ved med at holde fast i.
Så står der i bemærkningerne: Siden 1995 har der været en grundig drøftelse inden for folkekirken af holdningen til vielse i forbindelse med registreret partnerskab.
De er ikke enige om det ønskelige i at udfærdige et ritual.
Man blander sig jo netop i folkekirken.
Folkekirken har jo ikke bedt om den her lovændring.
Man kommer med et forslag, som går ind og blander sig i folkekirken, og siger: Nu skal I have mulighed for det her.
Så blander man sig jo netop, og man gør det utidigt, fordi de jo ikke har bedt om det.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-11:
Jeg synes, det er så væsentligt, at vi giver folkekirken og andre trossamfund den reelle valgfrihed til at træffe deres beslutninger.
Det er derfor, at vi overhovedet ikke ønsker at tage en diskussion her om den danske folkekirke eller andre trossamfund, for vi mener, at det ville være utidig indblanding fra vores side.
Men vi finder til gengæld, at skal vi give dem en reel chance for at tage den her debat, som jo løbende har kørt igennem de sidste mange år, så kræver det, at de har en valgfrihed.
Fru Charlotte Dyremose vil også være enig i, at de i dag ikke kan træffe beslutninger af en sådan karakter, som fru Charlotte Dyremose henviser til, uden at vi har ændret loven om registreret partnerskab.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-05-11:
Jeg må godt nok sige, at jeg er lidt rystet over, at man i den grad i Socialdemokratiet har valgt fuldstændig at være blind for, at et forslag, der på den måde påvirker kirkens indre anliggender, rent faktisk kan have den betydning.
Man vælger bare at sige, at det her jo blot er nogle paragraffer et eller andet sted i et eller andet ministerium.
Men det er det jo ikke.
Kan fru Lissa Mathiasen, som jeg spurgte hr. Kamal Qureshi om, med et ærligt hjerte sige, at det, hvis vi gennemfører det her lovforslag, så ikke vil være et betydeligt politisk signal?
Og er det den politik, Socialdemokratiet vil føre, at de vil sende betydelige politiske signaler til den danske folkekirke?
Skulle vi ikke i stedet fortsætte det gode samarbejde om at lade det være folkekirken, der træffer beslutninger om sine indre anliggender, kommer med henvendelser til os og til ministeren, og at vi lytter til det, når det handler om noget så centralt som den danske folkekirke?
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-11:
Jeg er stadig væk meget undrende, og jeg synes, det er besynderligt, at man på den måde forsøger at tillægge et lovforslag en anden betydning end den, det rent faktisk har haft.
Det er normal praksis, at det er ressortministeren, der dækker lovforslagene, når de er til behandling, og derfor er det en klart tendentiøs handling, der er blevet valgt, og som jeg undrer mig over.
Det er egentlig også, synes jeg, næsten det største problem i det her, nemlig at man kommer til at sende et forkert billede ud af huset, som om vi fra socialdemokratisk side ønsker at ændre på folkekirkens indre anliggender.
Det er det, jeg har sagt hele vejen igennem: Det har vi ikke noget ønske om.
Det, vi her lægger op til, er udelukkende at fjerne et forbud i lov om registreret partnerskab og dermed give friheden til folkekirken og friheden til andre trossamfund til selv at vælge, hvorvidt de ønsker at skabe ændringer.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-05-11:
Jeg må altså svare: Stor er min undren over, at fru Lissa Mathiasen ikke netop kan se, hvorfor kirkeministeren er den eneste rigtige at sende herned.
Stor er min undren over, at fru Lissa Mathiasen slet ikke har en fornemmelse for, at det her forslag, uanset at folkekirken ikke er nævnt i det, har en stor betydning for folkekirken; at det netop handler om den tradition, man har i folkekirken, og at det netop handler om folkekirkens indre anliggender.
Derfor er det netop – og jeg er fuldstændig enig i det citat, fru Lissa Mathiasen kommer med fra statsministeren – at vi her i Folketinget ikke bør blande os i, hvordan kirkens indre anliggender skal være, og at vi derfor naturligvis ikke skal sende et klart politisk signal til folkekirken, men derimod lytte til de signaler, som folkekirken sender til os.
Hvordan kan det undre fru Lissa Mathiasen så meget, at når der er et lovforslag, der netop har indflydelse på kirkens indre anliggender, så sendes kirkens minister?
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-11:
Jeg tror efterhånden, at det er sagt mange gange, men jeg skal gerne sige det en gang til: Forslaget her, som det ligger, blander sig ikke i folkekirkens indre anliggender.
Biskopperne har igennem adskillige år haft en debat, og Indre Mission har klart givet udtryk for sin holdning til de her ting.
Den debat skal have lov til at køre.
Men til gengæld er det vores opgave herinde at lave ting om, hvis vi mener, at der mangler en reel valgfrihed til, at man rent faktisk kan tage de beslutninger, som man måtte ønske.
Det er ikke at komme og sige til hverken folkekirken eller andre trossamfund: Nu beder vi jer om at lave noget om.
Næ, det, vi siger, er: I har valgfriheden til i den debat, som vi i hvert fald forestiller os, der fortløbende vil være, at tage den beslutning, I finder rigtig.
Det er sådan set det, vi synes er den mest rimelige måde at gøre det på, altså at give dem valgfriheden til selv at beslutte, hvad de vil i folkekirken og i andre trossamfund.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-11:
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål fra hr. Kamal Qureshi.
Er det så SF's holdning, at den danske folkekirke også skal give mulighed for kirkelig vielse til personer fra andre trossamfund, hvis ens eget trossamfund ikke godkender homoseksualitet?
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Jeg synes, hr. Kim Christiansen hører meget, meget dårligt efter, rigtig dårligt efter endda.
For det første har jeg ikke talt om ligestilling, på intet tidspunkt, selv om fru Charlotte Dyremose sagde det.
Jeg har sådan set talt om, at vi skal fjerne en lovgivningsmæssig hindring i alle trossamfunds muligheder i dag.
Om der er nogle trossamfund, som ønsker at benytte sig af en sådan mulighed eller ej, må trossamfundet selv afgøre.
Det vil jeg ikke blande mig i.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-11:
SF taler meget om ligestilling, ligebehandling.
Hr. Kamal Qureshi taler også om, at det her ikke har nogen betydning for folkekirken.
Mig bekendt er der jo flere religioner og flere trossamfund, som direkte tager afstand fra homoseksualitet.
Det gør den danske folkekirke dog ikke, og det gør Dansk Folkeparti for øvrigt heller ikke.
Men jeg har svært ved at få øje på ligestillingen, for det vil da give nogen skævvridning mellem de enkelte trossamfund.
Havde man så forestillet sig, at vielser af homoseksuelle kun skulle foregå i de trossamfund, bl.a. i den danske folkekirke, også af mennesker, der kom fra andre trossamfund, hvor homoseksualitet ikke er velset?
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Som sagt er der ikke kommet en samlet henvendelse fra folkekirken.
Når biskopperne, nogle af de ledende skikkelser inden for folkekirken, ikke har kunnet blive enige om det her, så mener vi ikke, at vi fra Folketingets side skal komme med en lovgivning på det her område.
Til det andet: Nu nævnte jeg slet ikke ordet religion i min ordførertale, det var udelukkende hr. Kamal Qureshi, der nævnte det, men jeg synes slet ikke, at der er tale om, at vi på nogen som helst måde her tillader en markant indflydelse fra en religions side.
Der er tale om, at vi har det sådan, som der står i grundloven, at folkekirken og staten kører et tæt parløb, og så længe der ikke kommer en samlet henvendelse fra folkekirken om at få ændret lovgivningen, vil jeg ikke være med til at ændre lovgivningen.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Dansk Folkepartis ordfører snakkede meget om, at der ikke er kommet et ønske fra trossamfundene.
Det er selvfølgelig meget interessant, at vi har et politisk parti her i Folketinget, som lader religiøse samfund præge lovgivningen så mar kant.
Det synes jeg jo kunne være et problem, når vi ligesom skal arbejde for, at religion og politik skal holdes adskilt, når man i sin argumentation har sagt, at det er i orden, at religionsfolkene blander sig i de politiske forhandlinger, men det kan vi tage en anden gang.
Så vil jeg gerne spørge: Når der nu er omkring 50 præster, der har henvendt sig til os og sagt, at de gerne vil vie homoseksuelle, at de har homoseksuelle medlemmer i deres menighed, som gerne vil vies af dem, hvorfor er det så, at Dansk Folkeparti synes, at det er i orden, at vi gennem lovgivningens magt siger til dem, at de ikke må vie de homoseksuelle i deres menighed, når nu de selv henvender sig og siger, at de gerne vil vie dem?
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Ikke ud fra Dansk Folkepartis logik, men det kan godt være, at man ud fra SF's logik bliver nødt til at være imod begge tingene, hvis man er imod den ene, men sådan forholder det sig ikke for os.
Som jeg også sagde i indledningen af min ordførertale, så mener vi, at det er en udmærket ordning, der er på nuværende tidspunkt, og vi synes, det er fint, at bl.a. homoseksuelle har mulighed for at få mange af de samme rettigheder, som ægtefolk har, inden for den ordning, som vi har på nuværende tidspunkt.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Når nu Dansk Folkepartis ordfører mener, at ægteskabet skal bestå mellem en mand og en kvinde, at det er en særlig institution, vil jeg gerne spørge, om det så også betyder, at man som sådan er imod registreret partnerskab.
Det registrerede partnerskab giver jo personer af samme køn en lang række rettigheder i samfundet, som ligestiller dem med to af forskelligt køn, en mand og en kvinde, der har indgået ægteskab.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Jeg mener naturligvis, at politikere skal tage ansvar, og det er netop det, jeg gør her i dag ved at understrege, at vi fra Dansk Folkepartis side har den klare holdning, at ægteskab historisk og traditionelt set er for mand og kvinde.
Så jeg mener faktisk, at det er at tage ansvar, når vi værner om den institution, som ægteskabet er.
Så vil jeg igen understrege, at jeg synes, at når bl.a. biskopperne i lang tid har diskuteret det her og ikke har kunnet blive enige om et vielsesritual, så er det jo ikke et ønske fra folkekirkens side, og derfor vil vi naturligvis ikke støtte forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-05-11:
Som flere andre ordførere har været inde på, er det fra forskellige partiers side flere gange blevet foreslået at give folkekirken beføjelser til at indgå et ægteskab mellem homoseksuelle.
I den konservative folketingsgruppe er vi i dag som tidligere af den opfattelse, at et sådant ønske skal komme fra folkekirken eller fra de andre trossamfund og ikke fra et eller flere politiske partier.
Vi finder det ikke passende, at politiske partier på den måde blander sig i folkekirkens indre anliggender.
Sagen er jo den, at vedtages det her forslag, så vil det være et klart politisk signal, som med garanti vil blive brugt til at forsøge at presse ændringer igennem i folkekirken og i andre trossamfund.
Vi Konservative er af den opfattelse, at en sådan ændring skal komme nedefra, altså fra folkekirken og de andre trossamfund selv, og ikke oppefra fra politiske partier.
Hvis ønsket kommer fra f.eks. folkekirken selv, skal vi som politikere ikke stå i vejen for den udvikling, folkekirken gerne vil have.
Men kommer ønsket ikke fra folkekirken, skal vi politikere på samme måde ikke ved politisk signalgivning presse trossamfundene.
Det må og skal være kirken selv, der træffer den slags afgørelser.
Situationen er i dag den, at et antal biskopper er gået sammen om et fælles ritual for velsignelse af homoseksuelle par, mens andre biskopper har valgt at stå uden for denne beslutning.
Jeg vil godt her til sidst understrege, at jeg med vilje ikke har været inde på, hvordan vi i folketingsgruppen personligt forholder os til spørgsmålet.
Vi er som sagt af den overbevisning, at det ikke er os politikere, der skal tage stilling til kirkens indre anliggender.
Det skal vi i stedet for eventuelt gøre som medlemmer af folkekirken eller som medlemmer af et andet trossamfund, hvor vi som individer kan være med til at påvirke.
Derfor vil vi heller ikke denne gang som tidligere være med til at sende de politiske signaler til folkekirken, og derfor kan vi heller ikke denne gang støtte forslaget.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-11:
Ja, vi blander os i debatten, fordi vi ønsker ligebehandling, lige så vel som vi på en række andre områder med hensyn til registreret partnerskab har sagt, at vi ønsker ligebehandling, og det er egentlig det, vi behandler her i dag.
Det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt folkekirken eller andre trossamfund skal sige ja til det her, og derfor undrer det mig, at Dansk Folkeparti mener, at det her skal parkeres et andet sted end hos os politikere.
Det må være os, der skal tage denne her beslutning.
Hvad er begrundelsen for, at man ikke mener, at det er politikerne, der skal tage ansvaret?
Mener man virkelig, at det er trossamfundene, der skal bestemme, hvornår vi må ændre det?
Det, der ligger i det her forslag, er en ændring af lov om registreret partnerskab.
Vi siger udtrykkeligt i det her lovforslag, at det her netop ikke er at blande sig hverken i folkekirkens indre anliggender eller i andre trossamfunds indre anliggender, for det ønsker vi ikke.
Det er en beslutning, de må tage.
Mener man i Dansk Folkeparti, at trossamfund, folkekirken, skal bestemme, hvornår vi skal lovgive om en konkret lovgivning?
Lovforslaget pålægger dem jo intet, det tvinger dem ikke til noget, de får en frihed.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Det er efter Dansk Folkepartis overbevisning en udmærket ordning, vi har i dag på dette område.
I Dansk Folkeparti ser vi det ikke som politikernes opgave at blande sig i folkekirkens indre anliggender, medmindre folkekirken naturligvis selv beder politikerne om det.
Vi vil naturligvis overveje at lytte til de udmeldinger, der måtte komme, og tage dem med i vores overvejelser, men partiets holdning er klar: Ægteskab er for mand og kvinde.
Historisk og traditionelt har det altid været sådan, og det skal der ikke laves om på.
Vi fordømmer ikke anderledes tænkende borgere i dette land, men vi fastholder vores ret til at kæmpe for det, der er vores overbevisning.
Dansk Folkeparti lægger vægt på, at folkekirken ikke er afklaret omkring dette spørgsmål, og kirken har ikke mig bekendt rettet henvendelse til Folketinget for at få ændret den nuværende lovgivning på området.
Den dialog, der har været i folkekirken i løbet af de sidste par år, har ikke ført til, at enten biskopper, præster eller menighedsråd har ytret ønske om en lovændring.
Dansk Folkeparti vil heller ikke skabe grundlag for, at hvert enkelt sogn kan tilrettelægge og udvikle individuelle ritualer, da det er afgørende for Dansk Folkeparti, at folkekirken står samlet om et så vigtigt emne som dette.
Vi har naturligvis respekt for, at folk ønsker en anden ramme om deres parforhold end lige præcis det kirkelige ægteskab, men vælger man én ting, fravælger man også noget andet.
Sådan er livet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-11:
Først et helt pragmatisk spørgsmål til hr. Kamal Qureshi: Hvis det er så pragmatisk, så forstår jeg slet ikke, at det er så vigtigt at komme med det forslag her.
Men jeg er altså nødt til at gentage, at hvis man inden for et trossamfund skaber en mulighed, som ikke var der, og som trossamfundet ikke har bedt om, så vil der være medlemmer, der mener, at det er blevet et andet trossamfund.
At hr. Kamal Qureshi sammenligner det med at gå en tur i haven, viser jo blot, at hr. Kamal Qureshi ikke har forstået religionsfrihedens særlige væsen og trossamfundets selvforståelses særlige væsen.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Vi kan jo også godt benytte tiden og de her dialoger til at blive klogere, og det er ment af et ærligt hjerte.
Jeg prøver vitterlig at forstå, hvordan mennesker kan føle, at de er medlemmer af et andet trossamfund, end de er i dag, hvis staten fjerner hindringen for at vie homoseksuelle, men samtidig siger, at det er deres egen afgørelse.
Hvis man eksempelvis i en familie ikke kan benytte sig af at gå ud i haven om aftenen, fordi der er et forbud mod at gå ud i haven, men det derefter siges, at det er ens egen afgørelse, om man vil gå ud i haven, så kan man benytte sig af den frihed.
Altså, jeg har vitterlig svært ved at forstå, hvordan medlemmer af et trossamfund kan føle, at de er medlemmer af et andet trossamfund?
De kan jo stadig væk ud fra deres egen trosbekendelse og ud fra deres egne religiøse forskrifter fastholde, at de ikke ønsker at medvirke ved en homoseksuel vielse.
Er det ikke korrekt?
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Jeg synes, at på sådan et følsomt område som det her er det vigtigt, at folkekirken kommer med en anmodning til Folketinget, hvis den ønsker en så afgørende ændring.
Når man siger, at man ikke blander sig i debatten, så synes jeg, at man netop blander i debatten ved at komme med det her forslag og ved at fremføre den argumentation, som lige er blevet fremført.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Jeg synes, det lyder som noget vrøvl, for vi kan jo netop ikke som individer i vores trossamfund være medvirkende til, at homoseksuelle kan vies, hvis man skulle have et sådant ønske.
De 50 præster, der har henvendt sig til os og sagt, at de gerne vil vie de homoseksuelle medlemmer af deres menighed, er vel det, som fru Charlotte Dyremose efterlyser, nemlig et ønske nedefra om at benytte sig af en mulighed, som de i dag ikke kan benytte, fordi det lovgivningsmæssigt er forhindret af os, der sidder heroppe,
hvis jeg nu skal bruge det billede, som fru Charlotte Dyremose selv benytter sig af.
Det vil sige, at vi sidder heroppe med lovgivningsmagten og forhindrer de 50 præster, der har henvendt sig til os og sagt, at de gerne vil benytte sig af en mulighed for at kunne vie homoseksuelle.
De homoseksuelle medlemmer af kirken og af andre trossamfund, som skulle have lyst til at benytte sig af en sådan mulighed, kan jo netop ikke benytte sig af den, fordi vi som lovgivere har forhindret dem i det og i at have den frihed.
Er det ikke korrekt?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-05-11:
Der er flere ting at sige til det: Det er lige præcis det, der sker, nemlig at der er nogle, der ønsker en udvikling i deres trossamfund, i det her tilfælde i folkekirken, og så forsøger man at arbejde for den.
Det mener jeg er den rigtige måde.
Men jeg kan samtidig se, når jeg ser på de beslutninger, biskopperne har truffet, at der ikke er et massivt ønske.
Der er nogle enkelte, der har et ønske, og det skal de være hjertens velkomne til at arbejde for, ligesom vi alle som medlemmer af forskellige trossamfund skal arbejde for det.
Men det, jeg så siger, er, at vi ikke vil være med, fordi der er nogle enkelte, der mener det.
Vi vil være med, hvis der kommer et massivt pres.
Hvis der er et generelt ønske i folkekirken, vil vi gerne være med til at lytte til det generelle ønske.
Men jeg hører ikke, at der er det generelle ønske, slet ikke fra biskopperne.
Det, som hr. Kamal Qureshi helt essentielt glemmer her, når hr. Kamal Qureshi siger, at et lille antal mennesker og et lille antal præster, som gerne vil noget bestemt, skal have lov til det, er noget helt fundamentalt i den danske folkekirke, nemlig at vi har én fælles folkekirke.
Den fælles folkekirke vil vi Konservative til enhver tid værne om, og derfor er det så vigtigt for os, at hvis der skal laves en ændring, skal den komme, fordi der er et massivt pres fra den fælles folkekirke og ikke bare fra små dele af den.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Man kan selvfølgelig betragte 50 præster som få personer i folkekirken, det er selvfølgelig en smagssag, hvornår presset er stort nok.
Men jeg synes, at der er en selvmodsigelse i det, fru Charlotte Dyremose siger, for på den ene side taler fru Charlotte Dyremose om, at der skal komme noget nedefra og ikke oppefra, og når der så kommer noget nedefra, fra menighederne, fra præsterne, er det ikke godt nok, så skal det være biskopperne, der skal sige noget.
Det er ikke godt nok, at der er nogle enkelte i menighederne, der har et ønske, for der må komme et generelt ønske, et pres.
Jamen de har ikke lovgivningsmagten.
De kan kun gøre det, som de allerede gør.
Hvad mere skal de gøre?
Det er jo os, som har lovgivningsmagten, som forhindrer dem i at benytte sig af den frihed.
Man kan jo sige, at så kan resten af præsterne bare lade være med at benytte sig af den frihed.
Det er det, der er problemet.
De har sådan set gjort, hvad de kunne.
Det er os, der sidder med lovgivningsmagten.
De kan ikke ændre lovgivningen.
Jamen altså, jeg er ikke homoseksuel, så jeg kan jo ikke sidde og formulere, hvorfor det her ønske er vigtigt.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at der er mange homoseksuelle, som gerne vil vise og gerne vil benytte sig af den ret i forhold til deres tro.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Det synes jeg ikke var et klart og tydeligt svar.
Så vil jeg godt høre, når nu man går ind for, går jeg ud fra, at flertallet naturligvis skal have mest at skulle have sagt, om et lille mindretal på 50 præster så skal have lov til at komme og diktere Folketinget, hvilke rammer de skal sætte for folkekirken.
Så vil jeg også godt pointere, at der i dag naturligvis er folk af forskellig seksuel orientering, som går i folkekirke, og de har naturligvis mulighed for at modtage kirkens velsignelse til gudstjeneste på lige fod med alle andre.
Det, der er tale om her, er, at vi fra bl.a. Dansk Folkepartis side ønsker at værne om den institution, som ægteskabet er.
Og jeg kan ikke forstå, hvorfor man så inderligt ønsker at fremme det her, når der bl.a. er muligheder for, at man kan få mange rettigheder på lige fod med ægtefolk, hvis man indgår et registreret partnerskab.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Ja, en gang imellem kan man jo godt have en eller anden idé om, at et meget lille forslag kan føre til noget stort.
Jeg tror sådan set, at den politiske splittelse, der allerede eksisterer i folkekirken, imellem præster, der er meget progressive og meget åbensindede, og præster, som også er medlem af Dansk Folkeparti, som også sidder i Folketinget, som består af nogle mere traditionelle, nogle mere reaktionære, som er mere traditionelt tænkende præster, jo fortsat vil være der, ikke alene i folkekirken, men også i andre trossamfund.
Det gør jeg mig ingen forhåbninger om at det her forslag hverken forøger eller forhindrer.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om grunden til, at SF støtter det her forslag fra Socialdemokraterne, egentlig er, at man godt ved, at det vil skabe splittelse i den danske folkekirke.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener faktisk, at det her vil være medvirkende til, at den dialog og de debatter og de diskussioner, der allerede eksisterer, selvfølgelig vil fortsætte, men man vil så efterfølgende i de enkelte trossamfund selv kunne benytte sig af den frihed, som det her forslag giver, hvor det, fru Charlotte Dyremose og hendes parti gør, er, at de rent faktisk herinde fra Christiansborgs lovgivningsmæssige magtapparat forhindrer trossamfundene i at benytte sig af deres frihed.
Så det er sådan set et lovgivningsmæssigt indgreb, som vi gerne vil have fjernet, hvor fru Charlotte Dyremose og Det Konservative Folkeparti fastholder, at staten lovgivningsmæssigt skal blande sig i trossamfundenes indre anliggender.