runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-05:
Nu starter hr. Steen Gade med at sige, at det er for lidt fokuseret, hvorefter hr. Steen Gade beder om at få det hele bredt ud.
De to ting hænger jo ikke helt sammen.
Må jeg sige til hr. Steen Gade, at der vil blive inddraget meget brede kredse, og det vil blive et meget, meget åbent forløb.
Jeg kan oplyse, at den måde, vi agter at tilrettelægge det på, er, at der over de næste 12 måneder vil blive afholdt en række møder i Globaliseringsrådets regi, men åbne møder, åbne seminarer, hvortil der vil blive inviteret meget brede kredse.
Der vil blive inviteret foredragsholdere udefra, herunder også fra udlandet.
Så det forholder sig stik modsat den beskrivelse, som hr. Steen Gade her lagde frem.
Jeg ved ikke, hvor hr. Steen Gade har det fra, at miljø og energi og sådan noget ikke er med.
Jeg kan da love hr. Steen Gade, at det kommer meget centralt med.
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
de styrkepositioner, vi har i Danmark,
netop er udvikling af miljø- og energiteknologier, og det vil derfor være et meget naturligt felt at gøre meget ud af, når vi taler om forskning og udvikling i det danske samfund, men i øvrigt også, når vi snakker konkurrenceevner.
Så det vil selvfølgelig også være temaer, der bliver taget op.
Med hensyn til at inddrage Folketinget må jeg altså sige: Jeg har som mangeårig parlamentariker så stor respekt for arbejdsdelingen mellem regeringen og Folketing, at det aldeles ikke er regeringen, der skal komme og trække ned over hovedet på Folketinget, hvordan Folketinget skal inddrages i sådan et arbejde.
Det er sandelig op til Folketinget selv at finde ud af.
Jeg ser meget gerne, at Folketinget tager brede debatter om globaliseringsprojektet.
Steen Gade (SF), 2005-04-05:
Jamen tak for den verbale tilslutning til, at Folketinget skal inddrages.
Det, statsministeren sagde, var endnu en banalitet, men derfor lød det da godt alligevel.
Jeg tager da imod det og vil gøre, hvad jeg kan, for at Folketinget følger det her arbejde.
Når man læser kommissoriet, så stråler det jo ikke ud af det, at det er særlig åbent.
Det bliver jo lidt, ligesom Lars Kolind, formand for Grundfos Fonden og tidligere direktør for Oticon, skrev i Berlingske Tidende den 29. marts 2005: »... hvis rådet sammensættes af Tordenskjolds soldater fra erhvervsorganisationernes top og bakkes op af et sekretariat med traditionelt tænkende økonomer fra centraladministrationen, så kan selv en statsminister for enden af bordet ikke sikre den nytænkning, der er brug for.«
Det er lige præcis, hvad jeg er bange for med den sammensætning, statsministeren har valgt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-05:
Jo, det lyder jo altid godt at sige sådan noget med Tordenskjolds soldater osv.
Det går ud på, at der nu skal træffes beslutninger, nu skal der handles, og det er meget vigtigt for os, at der bliver en bred opbakning til dette projekt i det danske samfund.
Derfor er det også vigtigt, at brede grupper og deres organisationer er draget centralt ind i arbejdet også på lønmodtagersiden, fordi det jo i høj grad er lønmodtagerne, fagforeningerne og deres medlemmer, som er i frontlinjen, når det gælder oprettelse af nye arbejdspladser og nedlæggelse af gamle.
Det er vigtigt, at arbejdsgiver- og erhvervssiden er repræsenteret, men derudover er der altså i Globaliseringsrådet en række, om jeg så må sige, individuelt udpegede medlemmer, som også repræsenterer spændende baggrunde.
Men samlet er der fundet et balance mellem dette at kunne udvikle nye ideer og at kunne træffe beslutninger og føre disse beslutninger ud i livet.
Vi er altså nu kommet fra idéfasen til handlefasen, og det er i det lys, at hr. Steen Gade skal se Globaliseringsrådets sammensætning.
Steen Gade (SF), 2005-04-05:
Det lyder jo godt, hvad der kommer fra statsministerens mund, men sagen er jo, at det udvalg, der er lavet, er snævert, og det afspejler jo ikke det med de brede grupper.
Det får vi måske en chance for.
Det er jo ikke sådan, at jeg melder mig ud af denne her diskussion, jeg har sådan set netop startet denne her diskussion og vil gerne forfølge den også fremover.
Under henvisning til det med miljøområdet, hvor statsministeren siger, at det er vigtigt, bliver mit spørgsmål: Hvorfor er miljøministeren så ikke med i Globaliseringsrådet?
Og i forhold til den tredje verden: Hvorfor siger statsministeren ingenting om, at globalisering også handler om, hvordan vi forholder os til resten af verden, og at vi er nødt til at se det i sammenhæng med, hvordan vi løser vores egne problemer?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-05:
Se, det er jo sådan, at når man skal lave sådan et arbejde og der skal komme resultater ud af det, så skal man finde en balance.
På den ene side skal man have dækket så brede interesser som muligt, på den anden side kan man ikke gøre udvalget så stort, at det slet ikke kan arbejde.
Derfor er der fundet en balance, der giver 21 medlemmer udefra plus 5 ministre.
De ministre, som hr. Steen Gade nævner, vil jo blive inddraget, når de pågældende temaer bliver behandlet.
Det gælder miljøministeren, det gælder transport- og energiministeren, det gælder udviklingsministeren og udenrigsministeFTTM018.fm Page 1410
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM ren osv.
Men vi kan jo ikke have den samlede regering siddende, for det ville blive et kolossalt projekt.
Men det, der vil ske, er altså, at der bliver holdt en række temamøder over de næste 12 måneder, og ved hvert temamøde vil der så også blive inviteret bredere, meget bredere grupper og også enkeltpersoner, der har fremsat spændende tanker.
De vil blive inviteret til at komme og bidrage.
Så der vil både være bredde i det, der vil være åbenhed i det, der vil være spændstighed i det, men der vil også komme handling ud af det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2005-04-05:
Nu er placeringen af de nye skattecentre ved at være på plads, har jeg forstået.
Noget af det, der står tilbage, er, at afstandene omkring Himmerland, omkring Silkeborg, omkring Sønderborg vil blive meget store, og den kollektive trafik er meget reduceret i de områder der.
Jeg vil godt spørge skatteministeren, hvorfor skatteministeren ikke har lyttet til de ting, der er kommet ind, og tilgodeset de tre områder, som ikke opfylder de kriterier, som skatteministeren har sat med hensyn til afstande.
Kristian Jensen (V), 2005-04-05:
Jeg må understrege også over for hr. Arne Toft, at med hensyn til de fem kriterier, som vi har stillet op – at vi skal vælge byer til skattecentrene, der jo understøtter en effektiv skatteligning, at vi skal genbruge den eksisterende infrastruktur, at vi skal have en regional balance, at vi skal tilgodese de tidligere amtshovedstæder, at vi skal have adskilt Skatteankenævnet og skattecentre – er der langt flere end de 30 byer, der nu er blevet skattecentre, der i princippet har kunnet opfylde dem.
Når vi har valgt at lægge os fast på 30 skattecentre, så er det, fordi det er den balance, der er mellem på den ene side at have en regional spredning og på den anden side have en økonomisk effektiv og faglig højt kvalificeret skatteligning, hvor man får nogle faglige spidskompetencer, hvor man kan lave et spændende og fagligt attraktivt miljø, også for medarbejderne, og hvor man måske vigtigst af alt kan få en ekspertise i skatteligningen, der gør, at vi også kan matche den ekspertise, man måtte have blandt de borgere og virksomheder, som skattevæsnet skal ligne, og derfor har vi lagt os fast på 30 skattecentre.
Jeg tror, det er utrolig vigtigt at gøre sig klart, at uanset om der er ønsker det ene eller det andet sted fra om at få et enkelt skattecenter mere, så vil der altid være en by, der vil føle, at de står lige på den anden side af stregen.
Det gør der i dag.
Det vil der også gøre, hvis den bliver flyttet.
Derfor er vi nødt til at tage fat i det saglige grundlag, vi har haft fra start af, nemlig at spørge, hvor balancen er mellem på den ene side et fagligt, godt miljø og på den anden side den regionale spredning.
Det har vi fra regeringens side følt var 30 skattecentre, og derfor står vi fast ved antallet og placeringen af skattecentrene.
Arne Toft (S), 2005-04-05:
Ja, det er jo mærkeligt, at selv sund fornuft vil man ikke lytte til i regeringen.
Jeg har forstået det således, at regeringens politik har været at være så nær på borgeren som muligt.
Det her har jo ikke noget at gøre med, om der ligger en by et sted eller en anden by et andet sted, eller at det er hver by, der vil have det.
Det her har f.eks. noget at gøre med, at der bor 110.000 mennesker, 110.000 borgere, i Himmerland, som intet skattecenter får.
Jeg vil godt spørge ministeren: Synes ministeren, det er rimeligt, at f.eks. en erhvervsmand, der har brug for at få kontakt til sit skattecenter i Aalestrup, skal have en transporttid på 3 timer, skal have en rådgiver, måske en revisor, med til skattecenteret og skal betale for de 3 timer?
Er det rimeligt?
Kristian Jensen (V), 2005-04-05:
Regeringen lytter ofte og gerne til sund fornuft, men jeg synes ikke, det er sund fornuft at begynde at bryde op på en balance mellem på den ene side det faglige, kompetente niveau og på den anden side den økonomisk rationelle drift, som jo netop ligger i de 30 skattecentre, som regeringen har lagt op til.
FTTM018.fm Page 1411
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Derfor er jeg ikke enig med spørgeren i, at det skulle være sund fornuft lige at lytte til ønsket om at tilføje byer på listen, for jeg kan forsikre hr. Arne Toft om, at der er flere byer, der måtte ønske at komme med på en sådan liste.
Vi har valgt at lave en enstrenget skatteforvaltning netop for at kunne give borgerne nogle bedre tilbud.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om det, ordføreren kalder overdragelighed, altså, det, vi andre kalder for en kapitalisering af en samfundsressource, ikke giver Venstre anledning til overvejelser.
Giver den omstændighed, at man, hvis der gives tilladelse til at opdrætte, dermed har skabt sig en kapitalisering af en samfundsressource, slet ikke Venstre anledning til overvejelser?
Jens Kirk (V), 2005-04-05:
Det med, at der overdrages, kunne vi diskutere længe, men det har altid været sådan – og det må være en force – at hvis man investerer i noget, man mener er godt, er det altid en fordel, at det kan videreføres, så det ikke er vedkommende, der bare bringer det til ophør.
Det må være en fordel, at man investerer og ved, at det her er der fremtid i, og derfor går vi ind for det.
FTTM018.fm Page 1420 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Steen Gade (SF), 2005-04-05:
Jeg har kun bedt om at få det fokuseret og så få den åbne proces.
Nu kan jeg forstå, at vi får en åben proces i forhold til nogle uden for det her meget lukkede og meget traditionelle udvalg, der er lavet.
Det er jo Tordenskjolds soldater, vi ser i det udvalg, og det er jo da godt, og det siger jeg da tak for.
Men hvordan har statsministeren tænkt sig at Folketinget skulle inddrages, hvilken rolle skulle vi spille i det forløb?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er spørgsmålet om miljø og energi.
Det er, som om statsministeren ved ikke at tage miljø og energi med, som vi ved er et stærkt område i Danmark, på en måde på forhånd giver et signal i retning af, at man faktisk ikke er særlig opmærksom på, hvordan vi konkret kan skabe arbejdspladser også for kortuddannede.
Jens Kirk (V), 2005-04-05:
Hvis man først har fået en godkendelse og den bliver inddraget igen, og der kan vi sige, at det er dem ovre i Miljøministeriet, der holder øje med, at man opfylder disse betingelser, er vi derhenne, hvor vi siger, at der så må en erstatning til.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Tak for svaret, men det, jeg spurgte om, var sådan set, om Amtsrådsforeningens udsagn i forbindelse med § 68 har givet anledning til nogen betænkeligheder hos De Konservative, og om en eventuel kapitalisering af muslingefiskeriet.
Jeg mener ikke, det ligger uden for det forslag, Folketinget har til behandling her i dag, for i lovforslagets bemærkninger om netop det område er der noget om, at det er uafklaret.
Derfor synes jeg, det kunne være rimeligt, om man kunne få at vide af De Konservatives ordfører, hvordan De Konservative ser på det spørgsmål, for det er vel ikke sådan, at De Konservative skal have nedsat et udvalg, før de ved, hvad de selv mener om et forslag?
FTTM018.fm Page 1426
Allan Niebuhr (KF), 2005-04-05:
Men med hensyn til det første spørgsmål om § 68 synes jeg nok, jeg svarede første gang, at uanset om det kommer fra Amtsrådsforeningen, eller hvor det nu kommer fra, har vi ingen betænkeligheder, fordi vi er fuldt ud overbevist om, at de miljøgodkendelser, der i givet fald skal til, er fuldstændig tilstrækkelige for at sikre det, der blev sikret med § 68.
Det har vi ikke nogen problemer med.
Angående kapitaliseringen giver forslaget jo netop åbenhed om handler med kvoter og lignende, så jeg tror sagtens, at man kan finde ud af det.
De, der er med i arbejdet, er også med til at finde en løsning på spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-04-05:
Det, jeg vil spørge hr. Allan Niebuhr om, er bare: Hvis nu en grundig udvalgsbehandling skulle vise, at der faktisk er en kerne af sandhed, så fjernelsen af § 68 faktisk betyder, at beskyttelsen af naturen og miljøet bliver dårligere, end den ville være, hvis man bevarede § 68, vil De Konservative så i givet fald være med til at støtte, at den kommer ind igen?
Allan Niebuhr (KF), 2005-04-05:
Det er vel det, vi har udvalgsarbejdet til.
Der er ingen, der er teflonbehandlet, og kommer der nogen med argumenter, som er så klare, at man kan se, at der er begået en fejl, er der selvfølgelig begået en fejl, og så arbejder man på at rette den.
Jeg blev spurgt, om vi i mit parti har betænkeligheder ved, at man fjerner § 68, og jeg sagde, at det har vi ikke, fordi vi tror, at miljøgodkendelsen er tilstrækkelig.
Men skulle udvalgsarbejdet vise noget andet, lytter vi som sagt til det, der kommer frem.
Ole Glahn (RV), 2005-04-05:
Vi er fra radikal side enige i forslagets formål.
Vi synes, at optakten til forslaget har været god, fordi man har nedsat en arbejdsgruppe, som har været med til at beskrive området og har været bredt sammensat af interessenterne på området.
Gruppen er kommet med nogle forslag, og de udmønter sig nu i et lovforslag.
Vi finder det gavnligt og rigtigt at udnytte mulighederne for at skabe en bæredygtig erhvervsmæssig produktion med opdræt og fiskeri af muslinger og østers og lettere bløddyr, og vi er også tilhængere af, at der nedsættes et permanent rådgivende udvalg for muslingeproduktion.
Udvalgets sammensætning er fornuftig, og dets kommissorium er relevant som koordinerende og rådgivende organ over for fødevareministeren i spørgsmål om fremme af erhvervsmæssig udvikling på muslingeområdet.
Udvalgets brede sammensætning er tilsyneladende også dækkende.
Muligheden for at fastsætte regler om overdragelse af rettigheder i forbindelse med drift af opdrætsanlæg i saltvand med det formål at fremme investeringslysten i erhvervet og øge kontinuiteten i produktionen, som har været til genstand for diskussion her i dag, er vi principielt tilhængere af.
Men vi vil gerne i udvalget have beskrevet, hvordan ministeren har tænkt sig at de regler, der skal være på området, skal være.
Også mulighederne for at fastsætte regler for en praktisk og teoretisk uddannelse som en forudsætning for at få tilladelse til etablering, udnyttelse og drift af opdriftsanlæg finder vi meget fornuftig.
Derimod er vi lidt usikre angående ophævelsen af det generelle forbud mod etablering af opdrætsanlæg i fjordområder ifølge § 68 i den gældende lov.
Dette spørgsmål har jo også været inde i debatten.
Vi har forstået, at det fremstilles som en regelforenkling, idet der i forvejen kan udstedes forbud i henhold til miljøbeskyttelsesloven og fiskeriloven, men det vil vi gerne have afklaret.
Vi er også umiddelbart tilhængere af forslaget om fastsættelse af regler om offentlig adgang til dele af Fødevareministeriets registre på fiskeriFTTM018.fm Page 1427 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
området, samt at der kan fastsættes regler om pligt til at indberette priser på overdragne kvoteandele, så disse priser kan blive offentligt tilgængelige.
Inden det sker, vil der blive foretaget en nøje vurdering af forslagets forhold til offentlighedsloven og persondataloven samt en høring af Datatilsynet, og det hilser vi med stor tilfredshed.
Konklusionen er derfor, at Det Radikale Venstre går positivt ind i udvalgsarbejdet under forudsætning af, at den usikkerhed vedrørende § 68, jeg nævnte tidligere, bliver afklaret.
Vi forventer, at det bliver tilfældet.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Jeg tænker her først og fremmest på tiden for et par år siden, hvor daværende fødevareminister Mariann Fischer Boel indførte stop for yderligere muslingeopdræt og yderligere østersfiskeri, men tilladelse til, at koncessionerede muslingefiskere kunne fortsætte med at slæbe efter østers med deres tunge, miljøødelæggende redskaber.
Lovforslaget her søger at rette op på nogle af disse forhold, og det synes jeg er udmærket og i høj grad på tide.
Men jeg vil også sige, at regeringen har haft et meget langt tilløb, inden det kom så langt.
Er det nu, fordi der er en vis uenighed om projektet, eller er der andre grunde til, at tilløbet har været så langt?
Jeg synes i øvrigt, at resultatet i nogen grad bærer præg af, at der måske ikke er helt fodslag om, hvad det er, man gerne vil.
SF er meget betænkelig ved, at man vil ophæve § 68 i den gældende lov.
Paragraffen handler om forbud mod etablering af havbrug i fjordområder, og hvis man ophæver denne bestemmelse, uden at det er præciseret i anden lovgivning, at forbuddet rent faktisk ønskes opretholdt, synes vi, at man sender et helt forkert signal.
SF mener ikke, regeringen har dækket sig ind med de meget bløde formuleringer, der anvendes i dette lovforslag.
Lovforslaget åbner mulighed for, at retten til muslingeopdræt kapitaliseres.
Efter SF's opfattelse er det forkert.
Det er forkert, at samfundsressourcer kapitaliseres ned i enkeltpersoners lommer, og kan det ikke gøres lidt bedre?
Vi frygter i øvrigt, at det kan være det første skridt mod, at også muslingefiskeriet bliver kapitaliseret i den nærmeste fremtid, og jeg må sige, at jeg ikke er helt tryg ved de svar, jeg har fået, når jeg har stillet spørgsmål til borgerlige fiskeriordførere.
Det har nærmest været goddag mand økseskaft-svar, så jeg tror nok, der er noget her, vi skal kigge lidt på, når vi kommer til udvalgsarbejdet.
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Hvis det er sådan, at man må inddrage en tilladelse til muslingeopdræt, f.eks. på grund af en større negativ miljøpåvirkning af området end det var forudset, udbetales der så erstatning fra det offentlige?
Og for det andet: Vil ministeren overveje at ændre lovforslaget, så der i stedet for en én gang for alle-tilladelse til muslingeopdræt indsættes en åremålsbestemmelse?
Hvis miljøtilstanden bliver anderledes end forudset, kan det dermed undgås at bruge offentlige ressourcer på at belønne de mennesker, der eventuelt måtte have etableret sådanne anlæg i områder, som alligevel ikke var i stand til at bære muslingeopdræt.
Per Clausen (EL), 2005-04-05:
Når det forholder sig sådan, at det flere steder i de danske fjorde ville være en god idé at reducere skrabning af muslinger, fordi muslinger faktisk spiller en rolle i forbindelse med rensning af vandet, kunne man jo godt forestille sig, at etablering af flere muslingeopdræt sådan set var en entydigt positiv ting.
Tænk at få noget, der både økonomisk og miljømæssigt er bæredygtigt, det lyder jo godt, og det kunne være en god idé at fremme det.
Derfor er vi sådan set fra Enhedslistens side ikke som udgangspunkt negative over for dette lovforslag, men jeg har tre kritiske bemærkninger, som også vil komme til at indgå i udvalgsarbejdet, og så må vi jo se, hvor vi lander.
Man kan sige, at det er fuldstændig rigtigt, at der i selve processen sker en renselse, fordi muslinger faktisk optager alger og andre stoffer, som det er godt at få væk fra havet.
Men i lighed med alle andre levende individer udskiller de jo også noget, og der kan ske en koncentration, så det, der godt kan være en entydigt positiv ting i et større område, kan være en negativ ting i det lokalområde, hvor muslingeopdrættet foregår, Det er i hvert fald det ene element, og jeg synes nok, vi skal bruge lidt tid i udvalgsarbejdet på at diskutere og beskæftige os lidt med de miljøFTTM018.fm Page 1428 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM mæssige konsekvenser af opdræt af muslinger, så vi kan få det fuldstændig på det rene.
Det andet punkt er spørgsmålet om de omsættelige rettigheder.
Her er det vores opfattelse, at de erfaringer, man har indtil nu, er meget dårlige, og vi frygter faktisk, at konsekvensen af forslaget vil være, at den generation, som arbejder med opdræt af muslinger i dag, vil score en gevinst, men at det i det lange løb vil være fuldstændig ligegyldigt, fordi det vil gøre det sværere for nye at komme i gang.
Set fra et samfundsmæssigt synspunkt er det allerværste, at kapitalisering af værdierne vil føre til, at hvis vi f.eks. bliver klogere på miljømæssige konsekvenser af det, vi gør nu, vil eventuelle forandringer, som måtte komme senere, kunne føre til erstatningskrav, der i givet fald vil blive større.
Det er ikke en fuldstændig fiktiv og fantasibefængt tanke, det kan vi jo se lige nu på hele landbrugsområdet, hvor tidligere efterladenskaber og fejltagelser koster både naturen og formentlig også de offentlige kasser.
Det tredje, som vi lægger meget vægt på, er spørgsmålet om § 68.
Vi har i hvert fald det grundsynspunkt, at hvis det at fjerne denne paragraf på nogen som helst måde gør, at det bliver nemmere at få etableret opdræt med fodring, vil vi være imod lovforslaget, fordi vi faktisk mener, det er en dårlig idé, og vi ikke synes, der er nogen som helst grund til at gøre det nemmere at etablere opdræt i fjorde, end det er nu.
Det er med i vores overvejelser.
Vi vil selvfølgelig se, om vores betænkelighed er realistisk, og hvis det ikke er tilfældet, men der er et forsigtighedsprincip, sker der ikke noget ved, at der står det samme i to love, bare vi kan være sikre på, at de ikke strider mod hinanden og skaber forvirring.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-05:
Det spørgsmål, som jeg synes især det sidste fra ministeren rejser, er bekymringen om gennemsigtighed i handelspriserne.
Er det, fordi man forventer, at disse anlæg, fordi de står på nogle gode steder i fjorden, kan indbringe nogle meget høje handelspriser?
Man skulle jo synes, at der var nogle forventninger.
Hvis det var sådan, at salgsprisen stort set lignede købsprisen, måske minus afskrivning, så skulle der jo ikke være noget som helst forgjort i at fortælle det.
Der må jo være nogle forventninger.
Forventer ministeren også, at disse handelspriser vil blive meget høje, når man skal kapitalisere?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-04-05:
Nu skal vi bare huske, hvad det er, vi taler om.
Vi taler til dels om handelspriser, når vi nu diskuterer de opdrætssteder, der vil blive i fjordene.
Og igen vil jeg lige understrege, at man skal huske, at miljømyndighederne jo fortsat skal godkende det, og det vil sige, at det er miljømyndighederne, der godkender, om det kan lade sig gøre.
Men det er rigtigt, som nogle har været inde på, at muslingeopdræt, som jo er godt for miljøet, bl.a. fordi de laver denne filtrering af næringssalte osv. og optager dem, helt klart vil være positivt.
Og det er jo det, vi har ønsket, at få det potentiale af muslingeopdrætssteder ind i loven.
Der har været nogle historier fremme i aviserne, og det har alle kunnet læse, så jeg må jo medgive, at sådan er det.
Men jeg siger kun, at der selvfølgelig er forskel på det.
Jeg har bare ønsket, at de er tilgængelige, og jeg skal ikke kunne redegøre for, hvorfor nogle har en holdning om, at de helst ikke vil oplyse dem.
Jeg har bare ønsket, at de bliver oplyst.