runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-16:
Det her er jo i virkeligheden en kæmpe indrømmelse af, at regeringens politik har spillet fallit. Så sent som i sidste uge afviste regeringen fuldstændig blankt, at regeringen ville kunne gøre noget som helst i forhold til arbejdsløsheden.
Man beskyldte internationale konjunkturer og fald i dollarkursen for at være årsag til arbejdsløshed.
Nu kommer regeringen så en uge senere med et ubehjælpsomt oplæg til, hvordan man kan gribe ind fra statens side og forbedre beskæftigelsessituationen.
Men jeg vil sige, at det her udspil faktisk svarer til, at man står over for det problem at skulle save en stolpe over, og så får man stukket en skruetrækker i hånden.
Det viser sig da også, når vi kigger på talsiden af det her udspil.
Der kommer 12.000-12.500 i arbejde de næste 2 år i en situation, hvor der er mistet 40.000-45.000 arbejdspladser.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om det ikke er sådan, at man ville have fået tre gange så mange i arbejde, hvis man havde fokuseret investeringerne på offentligt forbrug?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Det er jo netop det, regeringen gør, det er derfor, at vi vil bruge 16 mia. kr. i en Nordsøfond.
Det synes Socialdemokratiet åbenbart er en dårlig idé.
Vi har forhandlet en aftale hjem, som Socialdemokratiet ikke ønskede at deltage i, som Socialdemokratiet ikke ville bidrage til, men det giver os mulighed for at skabe en fond til forskning og udvikling.
Tilbage til problemstillingen omkring dette her: Det kan godt være, der i løbet af dagen kommer uafhængige økonomer, der siger, at nu går vi måske nok for vidt.
Vi har jo også nøje vurderet, hvor smertegrænsen ligger, når man taler om investeringer og om at fremrykke investeringer.
Vi kan tage boliginvesteringerne, 2,5 mia. kr.
Hertil kommer, at de 1,3 mia. kr., der ligger ud over kommuneaftalerne, som ligger i kommunerne, får man også lov at anvende.
Vi taler altså om 4 mia. kr. på det her område, som vi siger o.k. til.
Det trækker, som hr. Ole Stavad var inde på, i den rigtige retning, og da det var sagt af en jyde, så trækker
det rigtig godt i den rigtige retning.
Ole Stavad (S), 2004-03-16:
Problemet er vel, må jeg sige til økonomi- og erhvervsministeren, at vi ikke rigtig har set noget til, at det har virket med de 10.000 endnu, og hvis vi skal tro de uafhængige økonomer, der var fremme med noget i går, så er der heller ikke rigtig nogen tendens til, at den vending, vi havde håbet på, er i gang. Og det skal jo ses i lyset af, at vi siden regeringsskiftet i 2001 har mistet et sted mellem 45.000 og 50.000 arbejdspladser.
Det, der så er regeringens svar, er nogle initiativer, som trækker i den rigtige retning beskæftigelsesmæssigt, men som efter regeringens eget skøn er 6.000 i 2004 og 8.000 i 2005.
Mener økonomi- og erhvervsministeren, at det er den rigtige måde at investere på, for tilsyneladende er der jo ingen nævneværdig virkning af de skattelettelser, der lægges op til her?
Mener ministeren ikke, at det var bedre at køre en investeringsstrategi i stedet for en forbrugsstrategi?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Stavad, at hr. Ole Stavad glemmer de 10.000, der ligger i det finanspolitiske oplæg, der allerede er vedtaget.
Desuden er der ikke tale om nogen hovsaløsninger her.
Vi har fulgt det her område nøje, vil jeg gerne sige.
Hr. Ole Stavad ved også, at der bag den publikation, der ligger i dag, ligger et meget intenst arbejde i mange ministerier i lang tid.
Men det er klart, at man ikke lige kan forholde sig til en journalist, man løber ind i her først i marts måned, som kun leverer halvdelen af en historie.
Det er ikke en hovsaløsning.
Det her er ganske velovervejet, det er gennemregnet på mange forskellige måder i forskellige ministerier igennem lang tid. Vi har hele tiden sagt, at vi må udvise rettidig omhu, og vi er nu i en periode, hvor det varer et stykke tid, før vi ser det på beskæftigelsestallene.
Min vurdering, når jeg har rejst rundt til mange virksomheder og talt med både ejere og medarbejdere, var, at Danmark kørte i slæbegear, og vi havde mulighed for at få skubbet lidt mere til det.
Det er det, der sker nu, det er en meget velovervejet løsning, der ligger fra regeringens side, og hr. Ole Stavad glemmer de 10.000, der allerede er taget højde for i det finanslovoplæg, der ligger.
Ole Stavad (S), 2004-03-16:
For en halv snes dage siden blev økonomi- og erhvervsministeren citeret, i hvert fald i Fyens Stiftstidende den 6. marts, for at have udtalt sig således om beskæftigelsesudviklingen: »»Der findes ingen hovsaløsninger på dette problem.
Vi må fastholde kursen og følge udviklingen«, siger Bendt Bendtsen, som ikke har nye initiativer på sit bord i Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Stavad, at regeringen, statsministeren og jeg faktisk har fulgt det her område meget nøje gennem den senere tid.
Vi har en finanslov for 2004, der giver 10.000 ledige noget at rive i, og dertil skal vi lægge det, der kommer her, så med et forsigtigt skud skulle helårsvirkningen være 22.000 færre ledige.
Men vi er selvfølgelig godt klar over, at hver gang vi taler om fremrykkede investeringer i boligbyggeri, at man giver kommunerne mulighed for at kunne låne til grundkapitalen på de 7 pct., hvis de sætter spaden i jorden inden 1. januar, at vi på samme måde øger tilskuddet til private udlejningsboliger, og vi sørger for, at der bliver bygget flere ungdomsboliger, så tager det selvfølgelig noget tid at få løbet de her ting i gang, det er vi fuldstændig klar over.
Vi mener faktisk, vi har fået en ganske afbalanceret pakke, hvor borgerne får flere penge, familierne får flere penge til at sætte gang i forbruget, hvad der også skaber arbejdspladser.
Men det er jo svært at sige lige præcis, hvor mange arbejdspladser der bliver skabt hvor og hvornår.
Det her er ud fra den konkrete vurdering, at vi ønsker at skubbe til det spirende opsving, så der kommer lidt mere gang i hjulene.
Ole Stavad (S), 2004-03-16:
Jeg vil også gerne melde mig som en af dem, der kan glæde sig over, at regeringen nu har erkendt, at den holdning, man hidtil har haft, nemlig at markedskræfterne løser alting selv, er forkert.
Derfor en generel tilfredshed med, at der nu kommer initiativer.
Jeg er så lidt undrende over den måde, regeringen har skruet initiativerne sammen på.
Hvis jeg tager den skrivelse, vi har fået her sidst på formiddagen, så fremgår det, at hvis vi knytter os til regeringens egne oplysninger, egne beregninger, egne forudsætninger med det her initiativ, så forventer man, at det vil give 6.000 ordinære job i 2004 og 8.000 ordinære job i 2005.
Hvis vi lægger til grund, at det lykkes, så er det selvfølgelig et skridt i den rigtige retning, som vi hilser med glæde.
Men mener økonomi- og erhvervsministeren, at det er den optimale virkning af en indsats som den, man her lægger op til?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Vi har nu indgået en aftale med Dansk Folkeparti om, at familien Danmark får den skattelettelse
Vi fremrykker investeringer, og nu har vi fremrykket den skatteaftale, vi har med Dansk Folkeparti.
Det er det, regeringen ønsker.
Vi ønsker at sætte mere gang i hjulene, vi ønsker i det hele taget at sørge for, at der bliver skabt flere private arbejdspladser.
Så den tankegang, hr. Ole Sohn er inde på, er jeg fuldstændig uenig i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Sohn (SF), 2004-03-16:
Man kunne godt tænke sig at få lidt svar på det, man spørger om.
Jeg spørger, om erhvervsministeren er bekendt med fra Finansministeriet, at den dårligst tænkelige investering, hvad angår arbejdspladser, er at give skattelettelser.
Det viser al erfaring, og det viser de beregninger, som Finansministeriet har lavet.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at man fortsat bliver ved at bruge en forkert medicin.
Man kan jo se, at de skattelettelser, der er givet indtil nu, overhovedet ikke har haft indvirkning på beskæftigelsen.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Jeg kan sige til hr. Ole Sohn, at vi faktisk også er i gang med at tale med de partier, der sikrede Danmark en ekstra indtægt fra Nordsøen.
Vi har udvist rettidig omhu, for
hvor den tidligere regering ikke formåede at lave en aftale med A.P. Møller - Mærsk, er det nu lykkedes at lave en aftale, der giver 30 mia. kr.
Vi har nu en diskussion om, hvorvidt vi skal investere nogle af de ekstra penge, der kommer ind i kassen i Danmark i en Nordsøfond.
16 mia. kr. til innovation, forskning, udvikling.
Der har SF valgt at sætte sig udenfor.
Det er SF's afgørelse.
Regeringen arbejder jo på en bred palet for at skabe flere arbejdspladser i Danmark, ikke ved at pålægge danske virksomheder nye skatter og afgifter, men netop ved at gøre danske virksomheder så konkurrencedygtige som overhovedet muligt.
Ole Sohn (SF), 2004-03-16:
En af de ting, jeg ikke roste, var regeringens forslag om yderligere skattelettelser, for jeg går ud fra, at økonomi- og erhversministeren har clearet med finansministeren og fået at vide, at den dårligst tænkelige investering, når man snakker beskæftigelse, er at give skattelettelser.
Det er det, der giver færrest arbejdspladser.
Derfor efterlyser jeg nogle bredere initiativer frem for bare at bruge den forkerte medicin, som man har gjort hidtil i form af skattelettelser.
Vi kan jo se, at det ikke har givet resultater, så fordi man giver mere dårlig medicin, bliver det jo ikke bedre.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Ole Sohn for alle roserne til regeringen.
Særlig Pensionsopsparing, SP, ud at bestille noget, og det er jo borgernes egne penge, vil det skabe opdrift i vores samfund. Vi har også indført skattelettelser, der kommer ud nu, så folk og børnefamilier kan investere i det, de har lyst til, og jeg vil gerne sige til hr. Ole Sohn, at det giver private arbejdspladser, derom er der ingen tvivl.
Der er også fremrykning af investeringssiden inden for boligsektoren.
Så bliver jeg spurgt direkte om energisektoren.
Hr. Ole Sohn ved godt, at jeg forhandler bredt med Folketingets partier i øjeblikket på energiområdet.
Nu må vi se, hvordan de forhandlinger ender.
Jeg har også tilkendegivet, at regeringen snart på helt kommercielle vilkår kan sætte en havmøllepark i udbud, og det er uden alle de mange støttekroner, som den tidligere regering ønskede at binde i halen på projekterne, da vi har tredje generation på det område.
Der er også forskningsmidler, og der er effektivisering, og den er jo slet ikke lukket ned.
Jeg synes, at der her er tale om en bred palet, der sætter gang i det opsving, som vi gerne havde set noget stærkere.
Ole Sohn (SF), 2004-03-16:
Først vil jeg rose regeringen.
Nu har vi i månedsvis forsøgt at få regeringen til at forstå, at den stigende arbejdsløshed er et fantastisk stort problem.
Derfor vil jeg gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren, om man slet ikke har overvejet at foretage nogle investeringer, som kan være med til at generere nye, private arbejdspladser?
Jeg tænker på hele den alternative energisektor, hvor Danmark jo er foregangsland, hvor vi har et af verdens største potentialer inden for vindmølleindustri.
Vi har også andre forcer inden for den alternative energi.
Ligger der slet ikke nogen overvejelser fra regeringens side om at foretage en opprioritering af dette industriområde, som jo på en og samme tid har både et miljøsigte, et beskæftigelsessigte og et eksportsigte?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-16:
22.500 mennesker bryster regeringen sig af at kunne ansætte med denne her plan, men vi kan jo konstatere, at der er røget et sted mellem 45.000 og 50.000 arbejdspladser, mens den her regering har været ved magten, så jeg synes da, at det er noget fattigt at komme med sådan et udspil som det her, specielt når Danmarks Statistik slår fast, at man ved at investere i offentligt forbrug ville kunne få tre gange så mange i arbejde.
Det vil altså sige, at den her regering alene af ideologiske årsager holder en meget stor gruppe mennesker som gidsler.
Fordi man ikke ønsker at ansætte i det offentlige, skal folk stå uden for arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at det er sådan, at man ville kunne ansætte tre gange så mange for de samme penge, hvis man lavede fokuserede offentlige investeringer frem for det her.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-16:
Jeg må bare sige til finansministeren, at Danmark under denne her regering har ligget fuldstændig i bund i EU med hensyn til at skaffe arbejdspladser.
Nu kommer man så med sin store jobplan.
Efter at have været passiv i år kommer man med det, der så skal sætte gang i tingene, og det er en medicin, som har vist sig ikke at virke, og man indrømmer jo selv, at det, det vil kunne give, er 6.000 arbejdspladser.
Vi er meget glade, hvis det vil kunne give 6.000, men vi mener bare ikke, det er nok. Vi må også konstatere, at hver evig eneste gang denne finansminister er kommet i Folketinget og har fortalt, hvad han kan skaffe af arbejdspladser, så er det endt stik modsat, så er det endt med, at vi har mistet arbejdspladser.
Det er godt, at regeringen har erkendt, at der er et kæmpeproblem, men hvorfor i alverden kunne man da ikke komme med en medicin, der kan gøre noget alvorligt ved sygdommen, frem for at komme med noget ideologi, som risikerer at gøre tingene værre?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Jeg bliver nok aldrig enig med fru Pernille Rosenkrantz-Theil, og det er jo nu, ideologien brænder fuldstændig igennem fra Enhedslisten.
Jeg kan ikke tilslutte mig, og jeg tror ikke, det bekommer mig at svare fru Pernille Rosenkrantz-Theil yderligere, for vores holdninger er så forskellige, når det gælder at angribe den situation, som den internationale recession har sat Danmark og andre vesteuropæiske lande i.
Jeg vil gerne sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at nok kan man gøre meget i dansk økonomi, det gøres der også, men vi har altså haft de internationale begivenheder, som vi nu engang har haft.
En svag dollar og en stærk euro, det er det, der sker.
Jeg vil gerne sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at den arbejdsløshed, som regeringen nu målrettet angriber, har Enhedslisten en fuldstændig anden tilgang til, og fru Pernille Rosenkrantz-Theil og jeg bliver jo aldrig nogen sinde enige om, hvordan det gøres. Hermed sluttede spørgsmålet.
Thor Pedersen (V), 2004-03-16:
Jeg synes jo, det er imponerende, at den medicin, der er brug for ifølge hr. Nicolai Wammen, er, at man yderligere skal beskatte virksomhederne, for det er sikkert bedre at ansætte medarbejdere, hvis man opkræver flere penge hos virksomhederne.
Det her er så en anden model.
Vi øger ikke beskatningen
af virksomhederne.
Vi holder fast i den vækst, der har været
i det offentlige forbrug, så der i dag er 11.300 flere ansatte i den offentlige sektor end dengang, Socialdemokratiet havde regeringsmagt til og med 2001.
Vi følger altså den linje og siger, at nu er det så i den private sektor, at man får lidt mere at gøre godt med i familierne.
Der bliver fremrykket investeringer, der er fuldstændig afpasset forventningerne til konjunkturforløbet, eller vi skubber lidt mere til det spirende opsving, vi ser.
Jeg tror, at man vil opleve mange, der vil sige: Det her skulle I ikke engang have gjort, det var ikke nødvendigt.
Da vi gennemførte finansloven, der yderligere bidrager med 10.000 flere i arbejde i år, var der mange af dem, der professionelt giver prognoser, der sagde, at det var der overhovedet ikke baggrund for, at det ikke var nødvendigt.
Vi sagde dengang, at vi går lige til det, vi mener konjunkturforløbet kan tåle, når det gælder ledig kapacitet.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-16:
Socialdemokratiet synes, det kan være fornuftigt at give skattelettelser, hvis de bliver givet til arbejdsindkomster, og hvis de ikke målrettet bliver givet til dem med de højeste indkomster, der har mest i forvejen, mens regningen bliver sendt videre til børnefamilierne. Det, der er sagen her, og som jo er regeringens problem, er, at nu pumper man en masse penge ud, og samtidig må regeringen indrømme, at det, man får for dem, kun er netto ca. 6.000 arbejdspladser.
Det er regeringens eget bud, hvis tingene går godt, hvis det går, som regeringen forventer. Så må jeg bare spørge finansministeren: Hvornår er det sidst gået, som regeringen forventede, når det gælder arbejdsløsheden?
Må finansministeren ikke erkende, at han gang på gang i denne sal har måttet stå op og sige: Desværre var vores forudsigelser lidt for positive, men bare vent, venner, det skal nok gå godt?
Problemet er, at man kommer med en medicin, som er den forkerte til en alvorlig sygdom.
og sige, at det her er lige det, der skal til.
Thor Pedersen (V), 2004-03-16:
Jeg er helt klar over, at hr. Nicolai Wammen ikke bryder sig om skattelettelser.
Det er sådan set forskellen.
Op gennem 1990'erne steg, når vi indregner omlægningen fra direkte til indirekte skatter, skattetrykket med omkring 4 procentpoint af BNP.
Se, den virkning, der er indregnet her i beskæftigelsen, er jo nøje baseret på, hvor stor en forventet forbrugskvote der er i de ekstra likvide midler i husholdningerne.
Vi synes i virkeligheden, at det er et meget positivt element, at man får lov til at bestemme noget mere i husholdningerne, at en almindelig LO-lønmodtagerfamilie med mand og kone på normallønsområdet får 11.000 kr., godt og vel endda, mere til rådighed i år, end de ellers ville have fået.
Og det er selvfølgelig en helt ny tid, at det ikke alene er politikerne, der disponerer over folks indkomst, men at de selv får lov til at bestemme lidt mere.
Det er vi meget glade for, og så har det yderligere den virkning, som er sigtet
her, at nedbringe ledigheden med 22.000, det er jo det målrettede tal for 2004 og samme niveau 2005.
Det er vi i virkeligheden godt tilfredse med, og jeg går også ud fra, at hr. Nicolai Wammen er tilfreds med det.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-16:
... på kun 6.000?
... så vi ikke ender med et nettoresultat ...
Mens denne regering har siddet, har vi set, at der er gået
50.000 job tabt.
Hver dag er der ca. 50 mennesker, der har mistet deres arbejde, og vi ligger helt i bund i forhold til de øvrige EU-lande, når det gælder om at bekæmpe arbejdsløsheden.
Derfor var vi også meget overraskede over, at regeringen ikke ville erkende problemet i tirsdags.
Her afviste man, at der var behov for nye tiltag.
Alt var på skinner; det gik derudad.
Til gengæld blev man meget positivt overrasket her til morgen, da man fandt ud af, at regeringen i løbet af bare en uge havde lavet en kovending.
Så håbede man også, at det var en god vending.
Men det, vi så har set i løbet af i dag, er, at man vil bruge det middel, som allerede har vist sig ikke at virke, nemlig skattelettelserne. Man vil fremrykke dem; man vil prøve at se, om det ikke kan sætte gang i økonomien, selv om det er et af de allermest usikre kort, der kan spilles.
Derfor vil jeg bare spørge finansministeren: Hvorfor bliver regeringen ved med at bruge et instrument, som har vist sig ikke at virke, frem for at tage fat på de ting, der kan have en effekt, som Socialdemokratiet har foreslået, med målrettede investeringer, der kan skaffe folk i arbejde ...
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Anders Samuelsen, at hr. Anders Samuelsen jo er fuldstændig talblind.
Det kunne være rart, hvis hr. Anders Samuelsen ville slå op på side 19 i bilagstabellerne og se, at der står 6.000, 6.000 og 10.000.
Så blev der spurgt, om ministeren er tilfreds med det oplæg.
Jeg vil sige, at jeg er meget tilfreds med det oplæg, der ligger her, fordi det omfatter så stor en buket af ting for at skubbe det opsving, vi har, i gang.
Hertil kommer, at hr. Anders Samuelsen nu siger, at det er godt, at der bliver sat fokus på skatten.
Det kan hr. Anders Samuelsen så prøve at sprede i de kredse, hvor han bevæger sig. Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-16:
Det er bare rart nok at få renset tallene, så vi har nettotallene, for hvor langt skal vi egentlig gå tilbage?
Altså hvad er effekten af, at vi kom med i EU?
Skal vi også regne det ind og så samle op og sige, at i alt har vi denne store effekt, og det har De Konservative taget et medansvar for?
Nettoeffekten er det, der er interessant, og nettoeffekten for beskæftigelsen er de 6.000.
Og jeg roste faktisk regeringen for, at man gør noget, for man har jo et kæmpe hul, man skal have lappet, nemlig en stigning i ledigheden på 50.000.
Så er det fint nok, at man kommer her og leverer 6.000.
Det er da et skridt i den rigtige retning.
Men igen, 6.000, er det tilfredsstillende, eller hvad for en smiley vil ministeren egentlig give for det?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Jeg må i hvert fald konstatere, når man læser Børsen i dag, at så er der ikke enighed om, hvad Det Radikale Venstre ønsker og det, Socialdemokratiet ønsker.
De Radikales ledere er jo åbne over for Socialdemokraternes udspil, men understreger, at der skal være tale om midlertidige lempelser, som kan stoppes, når opsvinget kommer.
Det er 10.000 som følge af flere i beskæftigelse.
Her er så 6.000, det er 16.000.
Som følge af øget aktivering: 6.000, det bliver i alt 22.000.
Så kan man ellers vride rundt i tallene, ligesom man har lyst til.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-16:
Det var godt.
Så fik vi præciseret, at nettoeffekten af den store pakke, der bliver lagt frem i dag, altså af de nye initiativer, er 6.000 til næste år.
Man må selvfølgelig erkende, at 6.000 tæller med i billedet.
Det er, hvad der står i tabel 1: Heraf som følge af flere i beskæftigelse
nettoeffekt 6.000 til næste år.
Det står i tabel 1. Jeg vil godt anerkende, at det er fint, at man faktisk kommer på banen nu, for der er jo et kæmpe hul at lappe.
Ledigheden er steget med 50.000, siden regeringen kom til, så det er jo fint nok, at man kommer på banen.
Men mit spørgsmål er: Er erhvervsministeren tilfreds med en nettoeffekt i 2004 på 6.000 og så på 8.000 i 2005?
Er det tilfredsstillende?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Vi har 6.000 ledige, som vi forventer kommer i gang.
Vi har folk under uddannelse.
Vi har de 10.000, som vores finanslovforslag har lagt op til.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-16:
Jeg føler, der er behov for lige at irettesætte fru Pernille Rosenkrantz-Theil for at overdrive helt vildt.
Der er vel ikke tale om - og det vil jeg godt have ministeren til at bekræfte - at der kommer 22.500 nye i arbejde.
Hvad er det for et nettotal, vi taler om, i 2004, når vi fraregner de initiativer, man har lavet tidligere, og når vi fraregner den effekt, der kommer af en øget aktivering, altså at folk bliver sat på aktivering?
Hvad er nettoeffekten i 2004?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-16:
Det kan godt være, ministeren ikke synes, at det er værd at bruge tid på at svare undertegnede på mine spørgsmål, men måske bekom det ministeren vel at svare befolkningen på nogle spørgsmål om, hvorfor de er blevet skubbet uden for arbejdsmarkedet.
Måske befolkningen kunne kræve at få svar på, hvorfor der er blevet 45.000-50.000 flere arbejdsløse, mens regeringen har været ved magten. Jeg tror så i øvrigt, at det er fuldstændig korrekt, at ministeren aldrig vil blive enig med Enhedslisten.
Vi er jo kommet med et udspil, hvor vi kræver, at alle på det danske arbejdsmarked ansat i det offentlige og i det private kan få 2 ugers betalt frihed til uddannelse, hvor de med fuld løn selv kan vælge noget uddannelse.
Det ville betyde, at man ville opkvalificere arbejdsstyrken til gavn for hele samfundet, og det ville betyde, at man ville skaffe 50.000 flere arbejdspladser.
Det skal vi sætte over for det her udspil, som er langt dyrere, og som kun skaber 22.500 nye arbejdspladser.