runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
»Hvilke nye oplysninger er regeringen i besiddelse af, som i forhold til tidspunktet for vedtagelse af »Partnerskab 2000« nu gør det muligt at effektivisere udviklingsbistanden yderligere?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg tror ikke, jeg kan føje meget nyt til det, jeg har sagt tidligere.
Det er regeringens bestemte opfattelse, at en besparelse på 1,5 mia. kr. ud af de ganske mange og i de senere år kraftigt voksende midler, som vi bevilger til dansk udviklingsbistand, ikke alene er realistisk, men også rimelig.
Det vil fremgå af finanslovforslaget for 2002, som kommer i januar, hvordan regeringen vil gøre det, og i tilslutning til det vil der så blive foretaget den kritiske gennemgang og mulige omlægning af ulandsbistanden, som regeringen har annonceret. Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Vi er fuldstændig enige med statsministeren i, at man skal se kritisk på det, hvis der er noget galt.
SF fulgte nøje udviklingen i Zimbabwe, og der er ikke tale om, at det var efter pres fra Venstre.
Vi insisterede på, at det var umenneskeligt at tage pengene fra de penge, der blev givet til forældreløse, aidssyge børn.
Det var først, da Mugabe direkte gik ind og snuppede de penge, at vi fjernede den sidste lillebitte rest, der var tilbage.
Det var da ikke Venstre.
Altså der er grænser for, hvad man skal tage æren for.
Det var Mugabe.
Og jeg ved ikke, om Venstre vil solidarisere sig dér.
Det, vi har diskuteret og også diskuteret med Venstre og også under valgkampen, er: Kan man regne baglæns, så man starter med at sige, at der skæres 1,5 mia. kr., og så påstå, at man opretholder det høje kvalitetsniveau, som man har stemt for, uden at man er gået den anden vej rundt?
Man kunne så sige, at hvis vi kan skære en hel masse overflødige ting væk, så har man ikke sænket niveauet, men sådan har man jo ikke regnet. Man er jo startet med at sige, at der skal skæres 1,5 mia. kr., og så har det bare værsgo at passe på den anden linje.
Og så bliver man ved med at komme med Zimbabwe, som var væk på det tidspunkt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Over for både fru Margrete Auken og hr. Jørn Jespersen vil jeg understrege, at der overhovedet ikke er nogen modstrid mellem at have støttet vedtagelsen om »Partnerskab 2000« og så det at se kritisk på programsamarbejdslandene. Det har bl.a. også den tidligere regering gjort, ganske vist efter pres.
Efter lang tids pres erkendte den tidligere regering langt om længe, at det var uholdbart at yde ulandsbistand til Zimbabwe på grund af menneskerettighedssituationen og hele den politiske situation i Zimbabwe.
Alle var enige om, at man kunne fjerne den del af programsamarbejdsstøtten, som kunne siges at gå direkte eller indirekte til den pågældende regering.
Alle var enige om, at man, uden at det var i strid med retningslinjerne i »Partnerskab 2000«, kunne fjerne den, og selvfølgelig kan man også fremadrettet se kritisk på de enkelte programsamarbejdslande.
Til hr. Jann Sjursen skal jeg blot sige, at det, regeringen tænker på med henvisningen til den tragiske hændelse den 11. september, er, at vi alle er nødt til at have en skærpet opmærksomhed på, om modtagerlandene lever op til de internationale forpligtelser om bekæmpelse af terrorisme.
Det er bl.a. en af de ting, man også kunne se på.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
I regeringsgrundlaget står der: »Der er behov for at gennemgå dansk udviklingsbistand, ikke mindst i lyset af de globale ændringer, der er sket efter den 11. september, således at vi til stadighed sikrer den mest effektive indsats også på dette område.«
Når jeg vælger dette citat fra regeringsgrundlaget, er det jo, fordi det netop giver anledning til endnu en gang at stille spørgsmålet, om regeringen har tænkt sig at følge »Partnerskab 2000«-strategien, for den er jo trods alt blevet til på et tidspunkt før den 11. september og terrorangrebene, og regeringen begrunder omlægningen af den danske udviklingsbistand netop med terrorangrebene.
Derfor må jeg endnu en gang spørge statsministeren: Betyder det, at regeringen i virkeligheden lægger op til en ny strategi for den danske udviklingsbistand, en strategi, set i lyset af, som der står i regeringsgrundlaget, terrorangrebene den 11. september?
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Synes statsministeren ikke, at der er en vis dobbelthed i den linje, som regeringen og dermed statsministeren lægger frem?
På den ene side erkender man blankt, at man har stemt for kriterierne i »Partnerskab 2000«, man vedstår stadig væk sin støtte til dem, og på den anden side fører man en valgkamp og laver et regeringsgrundlag med al mulig kritik af korruption, krænkelse af menneskerettigheder, og fremtrædende ministre har kaldt nogle af vores samarbejdslande for slyngel- og banditstater.
Er det ikke lidt dobbelt, at man på den ene side støtter kriterierne og på den anden side sætter spørgsmålstegn ved, om de i virkeligheden løser opgaven?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Hvordan kan det være, at regeringen i den kommende tid vil lave en kritisk gennemgang af vores udviklingsbistand, men allerede nu er i stand til at konkludere, at man på den baggrund kan spare 1,5 mia. kr.?
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Jeg er enig i, at det ville være tåbeligt at bruge penge på noget, som ikke er i orden.
Den kritiske gennemgang kan vi godt tilslutte os; den har vi ikke noget imod.
Men den er åbenlyst vedtaget med et skal-krav på nedskæringer, og vi hørte jo under åbningsdebatten, at det var ikke, fordi hr. Jens Rohde var allermest oplyst om, hvordan de nedskæringer skulle udmøntes, og jo også erkendte, at tallet var tilfældigt, den dér 1½ mia. kr.; man regnede jo baglæns.
Man havde startet med at sige 1½ mia. kr., og så sagde man bagefter, at man ville kigge på kriterierne.
Så er det jo, vi spørger: Gælder disse kriterier, og er der andre kriterier, end at det skal være effektivt?
For så vil det jo bare betyde, at hvis det ikke var effektivt, flyttede vi pengene et andet sted hen, hvor det er mere effektivt.
Det ville der klart være tilslutning til.
Vi spurgte under debatten i oktober gentagne gange
Venstres ordfører, hvad det var for nogle ting, vi skulle ind og kigge på, og fik meget, meget bløde svar. Men det er i hvert fald slået fast, at det ikke gavnede effektiviteten, hvis man skar i beløbet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg kan til begge spørgsmål her svare bekræftende og bl.a. henvise til, at i den vedtagelse, som også de nuværende regeringspartier var med til den 26. oktober 2000 om dansk udviklingspolitik, er det som et af punkterne udtrykkeligt slået fast, at programsamarbejdet skal baseres på gensidigt forpligtende partnerskab.
Og det er lige præcis det, regeringen agter at leve op til ved løbende at foretage en kritisk gennemgang af, om programsamarbejdslandene lever op til dette gensidigt forpligtende partnerskab.
Så den kritiske gennemgang, regeringen agter at foretage af den danske udviklingsbistand, er helt i overensstemmelse med ånden i den vedtagelse, vi selv var med til den 26. oktober 2000.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
Jeg kunne måske føje et spørgsmål til i rækken af fru Margrete Aukens spørgsmål, for det, som jeg synes regeringens beslutning giver anledning til at spørge yderligere om, er, om statsministeren kan bekræfte regeringspartiernes opbakning til »Partnerskab 2000«, om regeringen betragter »Partnerskab 2000« som strategi som også værende regeringens strategi for den danske ulandsbistand fremover?
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Jeg vil godt lige bede statsministeren om at overholde forretningsordenen og sige Margrete Auken og Ole Stavad.
Man bliver så ked af det andet. Jeg vil godt lige bede om, at statsministeren vil svare på: Når man stemte for kriterierne dengang, var det så en afstemning, man ikke mente, siden man nu bagefter siger, at man ikke er tilfreds med de kriterier, man dengang stemte ja til?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Ja, så vidt jeg kan se, er fru Aukens opfølgende spørgsmål identisk med det næste spørgsmål, som vi kommer tilbage til.
Jeg skal kun her slå fast, at regeringens hensigt er ikke at sænke effektiviteten i den danske ulandsbistand, men tværtimod at forbedre kvaliteten.
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Vi har stadig væk ikke fået svar på, hvilke nye oplysninger
statsministeren er i besiddelse af, som gør, at han kan sige noget andet, end der blev sagt under debatten i oktober.
Vi har fået en banalitet at vide, nemlig at man selvfølgelig vil gennemgå, at sagerne er ordentlige.
Det har vi bl.a. Danida til at holde øje med, og det er bl.a. det, OECD har rost os for at kunne, og OECD har rost vores bistandshjælp og sagt, at den er på et kvalitetsmæssigt højt niveau og også omfangsmæssigt er på et godt niveau.
Men der har da ikke været tale om, at der har været pointer inde,
hvor det er blevet sagt, at dér lavede vi noget forkert.
Vi er da enige i, at man skal gå det kritisk igennem.
Det har vi også gjort.
Klaus Bustrup erklærede lige umiddelbart før valget, at han var fuldstændig enig med os andre i, at det var en god bistandshjælp, vi havde.
Jeg har ikke hørt ministeren sige et eneste ord om det
, ud over at han nu vil ud og være en fedtsyl.
Fordi man ikke vil hente penge hos de rige danskere, så tager man dem fra de fattigste i ulandene.
Vi har ikke fået bedre kriterier for nedskæringerne.
Jeg vil godt spørge ministeren om en ekstra ting: Betyder det svar, vi fik nu, at det løfte, der er givet, om, at man vil tilbage igen til niveauet, ikke gælder mere? Skal det, der svarer til 0,7 eller 0,8 pct., fremover været status i stedet for den ene procent, vi har haft, for det er da også lidt interessant, synes jeg altså?
Så kan man virkelig blive ked af, at vi har stillet spørgsmålene i dag, for hvis vi nu lige får en yderligere forringelse i forhold til det, der blev sagt under valgkampen, og det, der blev sagt under åbningsdebatten, så synes jeg, det hele ser meget sørgeligere ud, for så er det simpelt hen et spørgsmål om, at man helt banalt bare vil skære ned og ikke har andre kriterier, end at man vil skære.
For banaliteten med, at pengene skal være givet godt ud, behøver vi altså ikke at have en spørgetid her i salen for at få at vide.
Det går vi ud fra at der er almindelig enighed om.
Det havde nu også overrasket mig, hvis statsministeren havde svaret andet end ja på spørgsmålet, for det kan man jo se efter.
Men det var bl.a. på grund af den klare tilkendegivelse, som trykket på knapperne i oktober 2000 var, at det kom som en chok for mange af os, at nu skulle der pludselig skæres ned.
Jeg husker fra debatten, vi havde herinde, at Venstres ordfører klart understregede, at man ikke ville sænke kvaliteten, og kaldte det vrøvl, da en - jeg tror, at det var hr. Jeppe Kofod - i debatten påstod, at Venstre var kommet til at sige, at en nedskæring ikke berørte kvaliteten.
Man sad og var lidt flov over den dér meget lidt pyntelige måde at skulle klare sine underskud på, at man gik ud og tog fra de allerfattigste, og man har siden hen sagt, at der var nogle kriterier, som man godt ville kigge på.
Og så er det altså, at vi lige vil have slået fast: Var det ikke det, man vidste, dengang man stemte?
»Kan statsministeren bekræfte, at regeringspartierne har stemt for de nuværende kriterier for dansk udviklingsbistand, således som de er formulerede i »Partnerskab 2000«?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Til hr. Søvndal kan jeg kun sige, at i forhold til, at man fortsatte den politik, som bl.a. hr. Søvndal stod bag i den foregående valgperiode, så vil der i den kommende valgperiode blive tale om gigantiske forbedringer for de lavestlønnede, nemlig ved at de slipper for de evindelige stigninger i bl.a. de grønne afgifter, som hr. Søvndals parti gentagne gange har lagt stemmer til.
Og til hr. Stavad kan jeg sige, at hr. Stavad jo har stillet spørgsmål senere her, som vi får rig lejlighed til at debattere, vedrørende ikrafttrædelsen af skattestoppet, så det vender vi tilbage til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2001-12-12:
Jeg vil bare spørge statsministeren, der havde en malerisk beskrivelse af ulykkerne ved grønne afgifter, hvorfor statsministeren så lader disse frygtelige grønne afgifter fortsætte med at stige også pr. 1. januar 2002 i modsætning til det, statsministeren og regeringen lovede før og under valgkampen.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-12:
Men i SF er vi bekendt med forslaget om Det Sociale Råd.
Det er i øvrigt oprindelig et SF-forslag, som statsministeren har ladet sig inspirere af, og det skal han ikke have utak for, men det ved statsministeren jo formentlig godt. Men jeg synes alligevel, at det er for nemt.
Jeg synes, det er for nemt at mene, at skattestoppet er gaven, og at tilbuddet om, at alle skal i arbejde, er det, der løser det her problem.
Det er det jo ikke.
Det er det jo ikke over for de indkomstgrupper, der er på de lave satser, som er nævnt i den første del af spørgsmålet, nemlig de ældre, der ikke har noget ved siden af.
Statsministeren vil formentlig ikke afskaffe de grønne afgifter.
Så tilbuddet til dem er, at der er ingen forbedringer, hvis jeg skulle konkludere ud fra statsministerens svar. Svaret til dem på de lavere førtidspensionssatser er også, at der er ingen svar, højst en status quo. Synes statsministeren selv, at det er et godt svar?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Der er efter min opfattelse ikke behov for kommissioner og syltekrukker, men for handling, og regeringen agter at handle.
Det vil fremgå af finanslovforslaget, der kommer i januar.
Det vil regeringen også gøre ved at etablere et særligt råd for de socialt udsatte grupper.
For hr. Søvndal er det stadig større checks, der kan bidrage til en bedre udligning i samfundet.
For regeringen er det også at lette de svageste grupper for en række omkostninger, herunder de mange afgifter, som bl.a. hr. Søvndal har været med til at påføre pensionister, førtidspensionister og andre med lave indkomster.
Jeg kan bekræfte, at jeg gav et bredt svar, men det er til gengæld også dækkende.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-12:
Det synes jeg fortjener en lidt længere faglig debat, end vi kan nå under de korte bemærkninger her.
Men jeg kan se, at JydskeVestkysten og Stiftstidenderne har regnet lidt på regeringens skattestop.
De når frem til den modsatte konklusion.
Overskriften er: »Riget tjener mest på skattestop.«
Og det er aviser, der er meget tættere på Venstre end på SF.
Det er ikke SF's hoforgan, vi er i nærheden af nu.
Så det synes jeg fortjener en meget, meget længere faglig debat.
Men det, jeg synes er problemet i statsministerens svar, er, at det er et meget bredt svar.
Og jeg synes, at der også i regeringsprogrammet er for lidt optagethed af den ophobning af dårlige livsvilkår, der kendetegner dem, som har meget lave indkomster. Jeg vil spørge statsministeren: Er statsministeren så optaget af det her, at han vil være med til at undersøge det, f.eks. i form af en lavindkomstkommission, der ikke alene beskriver, hvor dårligt stillede de er, fordi det kommer man jo ikke videre af, men også anviser veje, der sikrer, at de får en større andel af samfundets rigdom?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg er enig med spørgeren i, at for mennesker, der kun har det, som spørgeren kaldte en nøgen folkepension, eller mennesker, der er på lav sats i førtidspension, er der bestemt ikke mange penge tilovers.
Det er også derfor, at det er en helt central del af regeringens politik at stoppe den plyndring via skatter og afgifter, som bl.a. spørgeren har været med til i den foregående valgperiode, hvor de stadige forhøjelser af specielt de såkaldt grønne afgifter har ramt netop disse allersvageste grupper benhårdt.
Det er jo en kendt sag, at de grønne afgifter på elektricitet, på vand, på varme især rammer de svageststillede pensionister, herunder også førtidspensionister, og det er den politik, regeringen nu gør op med ved at indføre et skattestop.
Det er yderligere et kontant bidrag til at forbedre situationen for de svageste grupper i vores samfund.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-12:
Tak for svaret.
Det gælder vel næppe for alle.
Jeg tænker på, at hovedparten af de ældre har gode økonomiske kår og bedre økonomiske kår end nogen tidligere generation.
Det er vi formentlig enige om.
Men vi har en gruppe af de ældre, som kun har den nøgne folkepension at leve af.
De skal vel ikke i arbejde?
Hvad er regeringens tilbud til den gruppe af de allersvageste ældre, de økonomisk dårligt stillede, der kun har den nøgne folkepension som levegrundlag?
En anden gruppe af de svagtstillede er dem på de lave satser af førtidspensionen.
Det er vel også urealistisk at forestille sig, at de alle kommer i arbejde.
Nogle af dem har svære psykiske handicap.
Det er fint med dem, der kan arbejde, men det er vel ikke et svar, der omfatter alle.
Eller forestiller statsministeren sig alle i arbejde?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Den allerbedste måde at forebygge ulighed på er ved at skaffe mennesker i arbejde.
Det, der bidrager til ulighed i et samfund, er, når mennesker er arbejdsløse, og derfor er det en helt central bestræbelse for regeringen at skaffe mennesker i job.
Det er også i det lys, man skal se udvidelsen af den såkaldte ungeordning, som spørgeren også henviser til i sit spørgsmål.
Ungeordningen har været en gigantisk succes for de unge under 25 år.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-12:
Spørgsmålet drejer sig om ulighederne i vores samfund, og hvad regeringen agter at gøre for at imødegå ulighederne.
Det er jo en kendt sag, at også statsministeren har været optaget af ulighederne, bl.a. i en udtalelse til Politiken den 22. april, hvor statsministeren er bekymret over ulighedernes omfang i vores samfund.
: Hvad er så regeringens initiativer for at imødegå ulighederne og herunder også den økonomiske ulighed, der præger mennesker på lave satser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Fru Margrete Auken har stillet et meget klart spørgsmål, nemlig om jeg kan bekræfte, at regeringspartierne har stemt for de nuværende kriterier for dansk udviklingsbistand, således som de er formuleret i »Partnerskab 2000«.
Det kræver også et klart svar.
Svaret er ja.
Jeg vil blot endnu en gang understrege, at det her er og bør være en løbende proces, hvor vi hele tiden kritisk vurderer, om ulandsbistanden går til de rigtige formål.
Med så stort et beløb, som Danmark giver, er vi forpligtede til som politikere hele tiden at sikre, at pengene går til de rigtige formål.
Også med regeringens forslag vil Danmark ligge på omkring 1 pct. af BNI i udviklingsbistand og vil være blandt de lande i verden, der overhovedet giver mest.
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Det er ganske ubehagelige ting, vi nu får at vide.
Der er ingen nye kriterier, der er ingen nye oplysninger.
Det har vi nu fået slået fast.
Statsministeren har konstateret, at det, der gjaldt den 27. oktober, sådan set er det, man stadig væk vil, men nu skærer vi bare, for der er ikke kommet nogen oplysninger, der ændrer på kriterierne. At der skal være kontrol med det har ingen bestridt, og bliver pengene brugt forkert et sted, skal de selvfølgelig bruges bedre, men det er ikke det samme som, at de skal skæres væk.
Så vil jeg da lige minde om, at Danmark skulle meget gerne kunne opretholde en position, og den er meget truet i øjeblikket, som har givet os en meget stor troværdighed internationalt, for vi har været det land, som har været mindst ringe - det er jo det, det drejer sig om - i forhold til en solidaritet med ulandene.
Jeg vil godt minde om, at efter krigen gav USA faktisk 2,5 pct. af deres BNP til Marshall-hjælp, dér var både hovedet og hjertet i orden i forhold til, hvad der skulle til.
Nu skærer man, og jeg har ikke kunnet høre statsministeren sige andet, end at man godt vil have lov at skære ned, og så finder man på nogle relevante grunde.
Men jeg vil spørge ministeren en gang til: Er der kommet oplysninger på bordet, som hr. Jens Hald Madsen ikke havde i oktober, da vi stemte om sagen?
Anne Grethe Holmsgaard (SF), 2001-12-12:
Når statsministeren siger, at menneskerettighedssituationen i Burkina Faso ikke er tilfredsstillende, kunne jeg godt tænke mig at få det uddybet.
Mig bekendt er der tale om et tokammerparlament med almindelige valg i Burkina Faso, der er valg af præsidenten, og der er lokalvalg.
Det har været gældende i adskillige år, således at der i hvert tilfælde har været to valgrunder for de tre nævnte instanser/råd.
Er det en situation, som statsministeren vil betegne som utilfredsstillende i et samarbejdsland, der modtager dansk bistandshjælp?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Fru Anne Grethe Holmsgaard spørger mig, hvordan den aktuelle situation er i Burkina Faso, og hvilke aktiviteter Danmark via sin udviklingsbistand støtter i landet.
Dér kan jeg, for så vidt angår menneskerettighedssituationen, sige, at det klart er regeringens opfattelse, at menneskerettighedssituationen i Burkina Faso ikke er tilfredsstillende, og for så vidt angår den udviklingsbistand, Danmark yder, kan jeg oplyse, at bistandsprogrammet i Burkina Faso består af støtte til forbedrede levevilkår for landbefolkningen på tre områder, nemlig vandforsyning, landbrugsproduktion og energi.
Anne Grethe Holmsgaard (SF), 2001-12-12:
»Kan statsministeren oplyse, hvordan den aktuelle situation er i Burkina Faso, og hvilke aktiviteter Danmark via sin udviklingsbistand støtter i landet?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Til hr. Jeppe Kofod vil jeg bare sige, at jeg jo står her med teksten, og det fremgår klart og tydeligt, at SF ikke er medforslagsstiller.
SF stemte for den, ja, det er rigtigt, men SF er ikke medforslagsstiller.
Jeg glæder mig over, at SF alligevel stemte for.
Så skal jeg blot sige til hr. Jørn Jespersen: Ok nej, vi er slet ikke så fordringsfulde, at vi kræver, at der skal være et fuldt udfoldet demokrati i et modtagerland, som hr. Jørn Jespersen udtrykker det.
Nej, så fordringsfulde er vi ikke.
Men det er helt klart, at det må gælde som et kriterium for tildeling af dansk udviklingsbistand, at et modtagerland lever op til fundamentale principper om demokrati og menneskerettigheder.
Det er derfor, der er behov for hele tiden at foretage en kritisk gennemgang.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2001-12-12:
Jeg er nødt til at korrigere statsministeren i svaret til fru Margrete Auken.
Det er sådan med hensyn til det, som statsministeren refererer til, at SF var fuldt og helt en del af den forhandling og den tekst.
Derfor er det fuldstændig ukorrekt, hvad statsministeren her oplyser, og det synes jeg er dybt beklageligt.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Hvis situationen er den, at det, statsministeren hentydede til, var, at menneskerettighedssituationen ikke er tilfredsstillende, synes jeg, det er en noget dramatisk måde at udtrykke det på.
Jeg kan altså forstå, at det konkrete med at skære arme og ben af folk har der ikke været tale om.
Det var bare noget, statsministeren syntes var brugbart i sin agitation forud for et folketingsvalg, og da det nu er vundet og man befinder sig under ministeransvar, kan man ikke gentage det.
Det andet spørgsmål er - jeg kan forstå, at statsministeren har været med til at formulere den pågældende vedtagelse om demokrati: Skal vi forstå statsministeren sådan, at et fuldt udfoldet demokrati i modtagerlandet er en forudsætning for, at Danmark kan yde udviklingsbistand?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Til hr. Jørn Jespersen kan jeg blot sige, at det, jeg hentydede til, var, at menneskerettighedssituationen i Burkina Faso er utilfredsstillende, og det vil jeg i øvrigt også komme tilbage til under et senere spørgsmål i dag.
Til fru Margrete Auken skal jeg blot slå fast: Jeg er overhovedet ikke forundret over den tekst her.
Tværtimod, den er meget klar.
Hvis jeg overhovedet er forundret i dag, så er det over, at fru Margrete Auken skal bruge så mange ord på at bortforklare, at fru Margrete Auken ikke var med til at formulere teksten i den vedtagelse.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Jeg vil gerne gentage spørgsmålet og håber at få svar denne gang: Hvad var det, statsministeren hentydede til med sin udtalelse før valget i tv om støtte fra dansk side til mennesker, der skar arme og ben af andre mennesker?
Eller er det sådan, at det, statsministeren sagde før valget, ikke kan gentages nu i Folketingssalen?