runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Jeg har mærket mig de negative tal fra Arbejdstilsynet om arbejdsmiljøforholdene i daginstitutioner og skolefritidsordninger.
Det er selvfølgelig både alarmerende og nedslående, når 234 tilsynsbesøg giver anledning til så mange reaktioner om arbejdsmiljøet for det personale, der passer vores børn.
Tallene fra Arbejdstilsynet viser, at de 234 besøg har givet anledning til at reagere i 536 tilfælde.
Formålet med indsatsen er ifølge Arbejdstilsynet at få styrket det forebyggende arbejde ved at sætte fokus på tre typiske problemer på daginstitutionsområdet, og det er indeklima, støj, ergonomi, altså problemer med tunge løft.
Problemområderne er udvalgt på baggrund af de arbejdsulykker og arbejdsbetingede lidelser, som erkendes for pædagoger i perioden 1995-2000.
De fleste problemer er problemer med belastning af bevægeapparatet, det er 221 tilfælde, og det er f.eks. skader på grund af tunge løft.
Arbejdstilsynet fremhæver det positive i, at der kun er fundet 8 tilfælde med problemer på grund af fugt og skimmelsvampe. Det ser Arbejdstilsynet som tegn på, at megen opmærksomhed om et problem kan føre til, at en indsats kan forbedre miljøet.
Rammerne i lovgivningen skal naturligvis overholdes; det daglige ansvar for arbejdsmiljøet i daginstitutioner og skolefritidsordninger ligger hos den enkelte kommune og den enkelte institution.
Indsatsrunden fra Arbejdstilsynet må efter min bedste overbevisning få de ansvarlige til at forholde sig til kritikken både af hensyn til det personale, som gør en stor indsats gennem deres arbejde i institutionerne, og af hensyn til børnene.
Når jeg bliver spurgt, hvilke initiativer jeg påtænker at tage på baggrund af Arbejdstilsynets resultater, må jeg henvise til, at kommunerne har en forpligtelse til at føre tilsyn med forholdene i daginstitutionerne, herunder også arbejdsmiljøet, og specielt for skolefritidsordningerne er det skolebestyrelserne, der fører tilsynet.
Jeg forventer, at kommunerne på baggrund af Arbejdstilsynets udmeldinger vil gøre noget ved arbejdsmiljøet i institutionerne, og regeringen har derfor ikke aktuelle initiativer undervejs.
Sandy Brinck (S), 2003-02-19:
Arbejdstilsynet har lavet en runde, hvor de har været ude at føre tilsyn i daginstitutionerne, og det har givet et ret nedslående resultat, som bl.a. er viderebragt den 30. januar i Jyllands-Posten, et nedslående resultat, hvor man har kunnet konstatere, at der er store, store støjproblemer i daginstitutionerne, store, store klimaproblemer, dårlig luft, dårlig akustik, larm og i det hele taget stor smitterisiko på grund af dårligt indeklima.
Og én ting er jo at have nogle regler, som beskytter voksne mennesker mod at lide fysisk eller psykisk skade, men noget andet er, at de børn, som er i daginstitutionen, helst ikke skulle lide skade, men helst skulle have nogle gode betingelser for at kunne udvikle sig.
Derfor synes jeg, at Arbejdstilsynets resultat må være en alarmerende oplysning for en socialminister, som jo har ansvaret for børnene, og derfor håber jeg meget, at ministeren har nogle initiativer på vej, som vi kan høre om.
»Hvilke initiativer påtænker ministeren at tage på baggrund af de nedslående resultater af Arbejdstilsynets landsdækkende besøgsrunde i dagsinstitutioner, hvor særligt dårlig luft og støj anføres som et væsentligt problem, jf. Jyllands-Posten den 30. januar 2003, s. 2?«
Thomas Adelskov (S), 2003-02-19:
Jamen jeg tror, at vi er inde i det her sædvanlige, som vi jo har oplevet med denne regering, nemlig at der er fine ord i Folketingssalen, men det er finansministeren, der bestemmer, og det er det, jeg er alvorligt bange for.
Det var jo tilfældet med den første finanslov - jeg tror, det hed grønthøsteren, som regeringen selv udtrykte det - da man skar på hele uddannelsesområdet, og sådan er det nu igen.
Vi har jo fine ord fra undervisningsministeren
heroppefra om, at alle, som har lyst, skal have en ungdomsuddannelse
Lad mig så minde om, at så var det jo muligt, at man f.eks. støttede vores ganske udmærkede beslutningsforslag, der ville garantere og sikre nogle flere praktikpladser, sådan at de unge fik ordentlige uddannelsesforløb, men det kan ministeren tage op med sine kollegaer, og så kan man jo ændre holdning på det punkt.
Se, det, der er problemet, er, at de fine ord her i salen bare ikke matcher finansministerens synspunkt om, at der bliver brugt for mange penge på SU.
Der kan sådan set ikke bruges penge nok, havde jeg nær sagt, på SU, sådan som SU-systemet er indrettet, for flere penge til SU betyder, at vi får flere unge gennem uddannelsessystemet, vi får en mere veluddannet, kvalificeret arbejdskraft til det danske arbejdsmarked; det er det, det betyder.
I en situation, hvor vi nu ser stigende ledighed, siger finansministeren: Nej, der skal skæres på SU'en.
Regeringen har i forvejen skåret på AMU-centrene, skåret på alle mulige andre ungdomsuddannelsessider.
Regeringen har ikke nogen målsætning, finansministeren har masser af mål, og det er det, der er det ærgerlige.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Freddy Dam (V), 2003-02-19:
Efter Venstres opfattelse er det svært at være uenig i, at anvendelsen af illegal arbejdskraft og skatteunddragelse skal efterforskes og straffes.
Illegalt arbejde er set fra flere forskellige vinkler
i høj grad skadeligt.
Det forhindrer ledige i Danmark i at få arbejde, det medfører tab for statskassen i form af manglende skatteindtægter, og det påfører både arbejdsgivere og lønmodtagere unfair konkurrence.
Derfor stemte Venstre også for lovforslag nr. L 264 i sommeren 2000, hvor Folketinget i høj grad skærpede straffebestemmelserne i udlændingeloven.
Og det er med tilfredshed, at Venstre konstaterer, at Udlændingestyrelsen, Told og Skat, Rigspolitichefen og domstolene har fulgt op på lovændringen siden vedtagelsen i sommeren 2000.
I virkeligheden er det vanskeligt at danne sig et kvalificeret overblik over omfanget af overtrædelser på det her område.
Bygge-, Anlægs- og Trækartellet har foretaget et skøn og en fremskrivning af det årlige antal overtrædelser og er nået til, at omfanget nok svarer til ca. 1.600 fuldtidsstillinger årlig.
Omvendt mener Rockwool Fonden ikke at kunne give noget realistisk bud på, hvor mange arbejdsgivere der rent faktisk beskæftiger illegal arbejdskraft.
Derfor er der mening i at forstærke samarbejdet mellem politi, fagforeninger, arbejdsgivere, Udlændingestyrelsen og told- og skattemyndighederne og således styrke efterforskningen.
Det gælder naturligvis om at få mest muligt ud af de ressourcer, som disse mange aktører hver for sig allerede sætter ind på løsning af problemet.
Som det fremgik af justitsministerens indlæg, har de skærpede straffebestemmelser allerede fundet udtryk i de mange fældede domme vedrørende grove tilfælde.
Det kan man jo kun være tilfreds med.
Samtidig noterede jeg justitsministerens intention om, at de strengere straffe også bringes i anvendelse med hensyn til de mindre graverende tilfælde.
I den forbindelse noterede jeg også, at Rigsadvokaten nu vil indskærpe, at anklagemyndigheden i højere grad nedlægger påstand om konfiskation, hvor en sådan påstand må antages at føre til domfældelse.
Jeg er sikker på, at man med disse tiltag i langt højere grad vil realisere intentionerne med reglerne om strafskærpelse i L 264 fra for et par år siden.
Fra sommeren 2004
vil borgere fra nogle af de østeuropæiske lande lovligt kunne påtage sig arbejde her i landet, hvor der er arbejde at få.
De behøver derfor ikke at føle sig tvunget til at udføre arbejde i nattens mulm og mørke.
Desuden er jeg sikker på, at fagforeningerne i vidt omfang vil se til, at de pågældende sikres forsvarlige løn- og arbejdsvilkår.
Jan Petersen (S), 2003-02-19:
Jeg synes også, det var et noget slapt svar, ministeren kom med.
Ministeren forventer, at kommunerne vil gøre noget.
En minister, der tager det her problem alvorligt, ville med det samme bede kommunerne tage det op og dermed lægge et pres på den arbejdsgiverside, som har ansvaret ifølge ministerens eget svar, og det er jo fuldstændig korrekt.
Jeg forstår ikke, hvorfor ministeren ikke simpelt hen går i aktion og beder kommunerne om at tage det her alvorlige problem op.
Så kunne ministeren reelt have lov at holde sine fine taler.
Men som det er nu, er der ikke noget at holde tale om.
Sandy Brinck (S), 2003-02-19:
Jeg havde håbet, at ministeren ville benytte denne anledning til at påpege, at det dårlige arbejdsmiljø, det problem, som Arbejdstilsynet nu har dokumenteret for de voksne, faktisk har nogle ganske voldsomme konsekvenser for de børn, der bliver passet der, og at det faktisk ikke er med til at give ordentlige rammer, så daginstituionerne kan leve op til den opgave, de står med, nemlig at kunne stimulere til udvikling af de børn, der er der.
Det kan man altså ikke, når det er sådan, at støjen er graverende, når det er sådan, at indeklimaet simpelt hen er sløvende, og når branchen som sådan - daginstitutionsområdet - ligger på en tredjeplads, når det gælder dårligt indeklima.
Ministeren har en formidabel chance for på den baggrund at gå ind og sætte fokus på, at der rent faktisk også er nogle børn i de daginstitutioner, som har krav på at have nogle ordentlige fysiske og psykiske rammer.
Det er skuffende, at ministeren forpasser sådan en god anledning.
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Det er da lige præcis børnene, der er vigtige, men selvfølgelig også de mennesker, der arbejder i daginstitutionerne, men ja, børnene er vigtige, og det er da også derfor, at jeg er så optaget af, at kommunerne får bragt det her i orden, for det er dem, der har ansvaret for daginstitutionerne.
En gang imellem kunne det da være rart, hvis man havde ansvaret for det hele og havde pengene og kunne styre, for vi synes, at vi har et godt overblik herinde og har styr på det hele, men vi har altså valgt at decentralisere det.
Det er kommunerne, der har ansvaret for daginstitutionerne, og det er også den enkelte daginstitution, og det er derfor, jeg mener, at de må påtage sig det ansvar.
Så hjælper det jo også altid med en debat i medierne, hvor man bliver opmærksom på, at der er nogle problemer her, som vi skal tage højde for.
Jeg er altså fuldstændig enig i, at det her gælder børnenes ve og vel, og det gælder også de ansatte, som vi gerne vil have skal blive ved med at være ansat uden at blive nedslidte eller blive syge.
Derfor er jeg lige så interesseret i, at arbejdsmiljøet bliver godt, som fru Sandy Brinck er - fru folketingsmedlem, nu ynder fru Sandy Brinck jo at kalde mig fru minister - og jeg tror faktisk, at vi har totalt samme interesse i denne sag.
Jeg kan derfor ikke se den store uenighed.
Jeg forventer simpelt hen, at kommunerne får rettet op på det her.
Jørn Pedersen (S), 2003-02-19:
Nu mener jeg, at det blev aftalt ved sidste finanslovaftale, at man skulle vende tilbage til det i løbet af året.
Jeg ved godt, at det var en engangsydelse, men har ministeren fantasi til at forestille sig, at vi ikke kommer til at diskutere problemstillingen igen med henblik på at afsætte nogle penge til en bestemt gruppe økonomisk svagt stillede pensionister?
Kan ministeren forestille sig, at det ikke vil ske, når udvalgsarbejdet nu er færdigt?
Det vil jeg sådan set godt have på banen, for jeg synes, det er ret interessant.
Ellers kan det jo ikke svare sig at tage alt for mange teoretiske diskussioner, hvis vi ikke er enige om, at vi bliver nødt til at kigge på den gruppes økonomi.
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Udvalgsarbejdet går ud på at se på: Hvem er de svageste, altså hvem har færrest økonomiske ressourcer, og hvem har mest brug for hjælp?
Og der håber jeg da, at vi får et klart billede af, hvilke grupper det er, vi taler om.
Hvem skal man målrette de ekstra midler, man eventuelt kan finde, til?
Tavlen er jo sådan set visket ren, for at bruge spørgerens udtryk, i og med at det er en engangsydelse.
Navnet på ydelsen er: den supplerende engangsydelse.
Og det er op til forhandling med partierne, hvordan en eventuel kommende ydelse skal se ud - en eventuel kommende ydelse.
Jørn Pedersen (S), 2003-02-19:
Jeg har stor forståelse for, at ministeren ikke kan forsvare, hvad fru Pia Kjærsgaard har sagt.
Det kan jeg se mange gode grunde til.
Men jeg vil godt spørge ministeren: Er det rigtigt opfattet, at tavlen er visket ren, når det der udvalgsarbejde er afsluttet og vi her i Folketinget skal diskutere, hvordan vi sikrer de økonomisk svagest stillede pensionister?
Det synes jeg er en ret vigtig melding at få ud.
Jeg kan godt forstå, at ministeren har vanskeligt ved at tage ordene i sin mund og sige, at det her måske ikke var det allerkønneste - det er så fair nok - men hvis vi så skal kigge lidt fremad, er ministeren så indstillet på, at der også kan indgå formueforhold i en drøftelse af, hvem der er de svageste?
For det er et ret afgørende element, hvis man skal vurdere, hvem der er svagest funderet økonomisk set.
Er det også med, når vi får diskussionen, eller er det for tidligt at sige noget om det nu?
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Når vi skal diskutere det her spørgsmål og i det hele taget ældres økonomi ved næste års finanslovforhandlinger, så er vi jo i gang med at prøve at se på, hvordan behovene er.
Der er et udvalgsarbejde i gang, hvor vi prøver at analysere, hvem der har det største behov.
Det er klart, at jeg mener, at de ydelser, der skal betales af dette samfund, skal være betinget af, at man har et reelt behov, og det håber jeg selvfølgelig at det udvalgsarbejde vil komme med nogle anvisninger til, så vi kan målrette ydelserne.
Men jeg vil nu stadig væk fastholde, at denne ydelse går målrettet til dem, der har det ringest, for de har ikke haft mulighed for at optjene ATP'en, og de, der har optjent en lille ATP, modtager jo så også ydelsen dog selvfølgelig fratrukket det, de har i ATP.
Derfor mener jeg ikke, man kan sige, at det her ikke er målrettet, men man kan altid finde en anden model, og man kan lægge en anden profil på, og det går vi jo så i forhandling med de politiske partier om.
Til hr. Bjarne Laustsen har jeg ikke
Nu siger hr. Bjarne Laustsen pludselig, at fru Pia Kjærsgaard har sagt, at det var tiltænkt dem, der virkelig har knoklet, og de har jo så optjent ATP, men jeg ved ikke, hvad fru Pia Kjærsgaard har sagt; det har jeg ikke på blokken her.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-19:
Jeg spurgte ministeren, om ministeren kunne forstå, at folk kunne føle sig snydt, fordi de var blevet lovet noget andet end det, de rent faktisk fik.
Grunden til det var jo, at fru Pia Kjærsgaard klart og tydeligt sagde, at man ville sikre de pensionister, som havde haft et hårdt slidsomt arbejde og kun havde deres folkepension, ingen arbejdsmarkedspension, men ATP.
Det var dem, der skulle have.
Dansk Folkeparti sagde jo ikke noget om, at de ville sikre indvandrere en ældrecheck.
Det, der rent faktisk er sket, er, at man her har sikret en gruppe, at de får en ældrecheck, så der er faktisk flere indvandrere, der har fået en ældrecheck, end de hårdtprøvede lønmodtagere, der har arbejdet igennem et helt langt liv, og som kun har folkepensionen og så ATP.
Det må ministeren kunne bekræfte.
Jeg var så også glad for at høre, at ministeren bekræfter, at der er mange, der har en stor boligformue, som også får ældrechecken.
Jørn Pedersen (S), 2003-02-19:
Jeg vil da gerne takke ministeren for, at man trods alt ikke kan se partifarven på dem, der skriver.
Jeg kan så oplyse, at damen jeg henviste til, faktisk vistnok sagde, at hun havde stemt konservativt - men det vil jeg i hvert fald ikke misbruge mod ministeren.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Nu er det jo en engangsydelse - det er også det ord, ministeren bruger - men hvis vi nu tager det tænkte eksempel, at man næste år ville lave noget, hvor man ville hjælpe en gruppe pensionister, vil ministeren så mene, at den metode, man har brugt denne gang, er den bedst egnede til at fange de økonomisk svagest stillede pensionister op, eller vil ministeren være åben over for at diskutere andre modeller, der måske kunne være eller i hvert fald føles mere retfærdige i forhold til nogle af dem, der har været på arbejdsmarkedet og trods alt har en lav indtægt?
Vil ministeren være parat til det?
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Når jeg forklarede om telefonsystemet, var det, fordi jeg gerne ville have givet et tal, for det synes jeg Folketinget har krav på, men det kan vi altså ikke give hundrede procent.
Jeg har stor forståelse for, at pensionister, der skal modtage det her, har svært ved at læse det nuancerede budskab, som det er.
Vi siger jo, at der kommer en ydelse på 5.000 kr., og så tænker man glad: 5.000 kr., og så læser man
måske ikke lige videre i den artikel, hvor der står, at der bliver aftrappet for ATP og den er indtægtsreguleret og alle de der ting.
Her har vi politikere jo et stort ansvar for at forklare os så tydeligt som muligt, og det har været et svært budskab at få ud.
Derfor er der selvfølgelig nogle, der om ikke føler sig vildledt, så har haft svært ved at forstå det her og ringer for at få en forklaring.
Sådan er det nu engang.
Det er kompliceret, netop fordi man jo ikke kan udtale sig om andet end beløbet på 5.000 kr., for vi kender jo ikke folks trækprocent og ved ikke, hvor meget de får i ATP.
Derfor er det jo det tal, der har været fremme, og så er det skuffelsen kommer, når man så får udbetalt noget mindre.
Til hr. Bjarne Laustsen vil jeg sige, at jeg mener altså som fru Pia Kjærsgaard, at det er de allersvageste, der får gavn af den her check, for det er husmødrene, der ikke har været på arbejdsmarkedet, og det er de handicappede, der ikke har været på arbejdsmarkedet og har optjent ATP.
Så ved jeg godt, at Socialdemokratiet kan et meget flot regnestykke med en husmoder fra Hellerup, der har været gift med en grosserer, der har en hel masse penge, og som får den her check.
Men sådan ser det ikke ud i virkelighedens verden.
Selvfølgelig vil der altid kunne være en undtagelse, der bekræfter reglen, men ellers er det selvfølgelig de allersvageste, der får den her check.
Til fru Pia Kristensen: Det er jo et svært spørgsmål at svare på, for vi beder jo ikke om partifarven, når folk henvender sig - ringer eller skriver - så det kan jeg ikke komme nærmere ind på.
Pia Kristensen (DF), 2003-02-19:
Jeg vil gerne stille socialministeren et spørgsmål, som jeg godt ved kan være yderst vanskeligt at svare på: Kan ministeren ikke forestille sig eller få den mistanke, at en del af de kritiske henvendelser, der er kommet i forbindelse med ældrechecken, måske er kommet på opfordring fra Socialdemokraterne; at det ligefrem er Socialdemokraterne, der har vildledt en stor del af de danske folkepensionister?
Helt utænkeligt kan det jo næppe være
, idet netop Socialdemokraterne nu i ugevis har ført sig frem i samtlige medier med en massiv kritik af ældrechecken og dermed en massiv kritik af, at der er afsat 420 mio. kr. på finansloven til de allerdårligst stillede pensionister.
Ja, forstå det, hvem der kan.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-19:
Nu hørte vi om besværlighederne med telefonsystemet.
Så kunne det måske gå for vidt at spørge ministeren, om ministeren har en opfattelse af, hvor mange der ikke havde kunnet komme igennem på grund af de besværligheder, der var med at tage telefonen. Jeg vil spørge ministeren, om ikke folk med rette kan føle sig snydt, for når man klart hørte Dansk Folkepartis leder, fru Pia Kjærsgaard, sige forud for forhandlingerne, at det, der var målsætningen, var, at ganske almindelige folkepensionister, der havde haft et hårdt arbejdsliv og kun havde folkepensionens grundbeløb plus ATP, var dem, man ville sikre. Så viser det sig, når vi kommer til februar måned, hvor folk skal have det udbetalt, at der sker en modregning krone for krone, og det vil sige, at de mennesker, der har slidt og slæbt for det danske samfund, ingenting får.
Jan Petersen (S), 2003-02-19:
Jeg vil gerne takke for svaret og også takke for informationerne om, hvordan telefonsystemet fungerer.
Det er jo sådan set en rar praktisk oplysning at have.
Jeg vil godt spørge ministeren: Har ministeren forståelse for, at nogle af disse henvendelser fra en række pensionister til Socialministeriet - man har også kunnet se det mange steder i dagspressen, der har været læserbreve i osv. - har følt sig vildledt?
Det er måske ikke så meget i forhold til socialministeren, men måske mere i forhold til de udtalelser, der kom fra f.eks. Dansk Folkeparti, efter at man havde indgået finanslovaftalen, hvor vi jo på tv kunne se, at de her ordninger var for folk, der kun havde folkepension og ATP.
Kan ministeren godt forstå, hvis nogle har følt, at det var noget andet, der skete i virkelighedens verden, end det, de havde forventet?
Henriette Kjær (KF), 2003-02-19:
Jeg kan oplyse, at den første skriftlige henvendelse om den supplerende engangsydelse er modtaget den 15. januar, og at der fra den dato og indtil i går er modtaget 14 skriftlige henvendelser.
Seks af henvendelserne udtrykker kritik over den måde, som engangsydelsen beregnes på, andre er af opklarende karakter, hvor der er direkte spørgsmål til den.
Det gennemgående træk i de kritiske henvendelser er, at det er kommet som en overraskelse, at ydelsen er indtægtsafhængig, og især at ydelsens aftrapning krone for krone også gælder for indtægter i form af ATP.
Derfor har det været svært at tælle dem op.
Men det er vores indtryk, at der har været mange telefoniske henvendelser især efter udbetalingen af pensionen i februar måned.
Den kritik, der er givet udtryk for i en hel del af henvendelserne, er den samme som i de skriftlige henvendelser, dvs. en skuffelse over ikke at modtage det, de pågældende havde forestillet sig, og en kritik af, at indtægt i form af ATP fører til aftrapning af engangsydelsen. At indtægten i form af ATP ville få indflydelse på engangsydelsen, var ellers et af de centrale emner under Folketingets behandling af lovforslaget om engangsydelsen.
På samme måde fremgår det også klart af den pressemeddelelse, som jeg udsendte efter lovens vedtagelse, at ydelsen aftrappes krone for krone.
Jørn Pedersen (S), 2003-02-19:
Når jeg har stillet det her spørgsmål, er det på baggrund af en artikel, jeg læste i Ekstra Bladet den 6. februar,
hvor man på side 16 kan se en person, en pensionist, der er lidt utilfreds med ældrechecken, og som har kontaktet Socialministeriet.
Der står så, at vedkommende havde fået oplyst, at den pågældende dag var der fem, der havde ringet.
Derfor er jeg interesseret i at vide, hvor mange henvendelser
- skriftlige og mundtlige - Socialministeriet har fået om udbetalingen af ældrechecken.
Sandy Brinck (S), 2003-02-19:
Det er udmærket, at ministeren er interesseret og deler min bekymring, men det fører jo bare ingen vegne, hvis ministeren ikke engang kan give et tilsagn om, at ministeren vil tage det op med de kommunale parter.
Så skal jeg bare afslutningsvis sige, at når jeg kalder ministeren for minister, er det, fordi det er det eneste, jeg har lov til i Folketingssalen.