runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Ja, men derfor kan han jo godt være modig.
Man kan jo ikke sige, at fordi han bevæger sig væk fra Venstre og bliver klogere, er han ikke længere modig.
Sådan synes jeg slet ikke man kan slutte.
Hvis der kun havde været et eneste udsagn, hvor statsministeren havde sagt, at han var meget sikker på, at der var masseødelæggelsesvåben, kunne man sige: O.k., det var en enkelt gang, han kom til at forløbe sig.
Men jeg citerede samtidig det udsagn - som jeg er sikker på fru Gudrun Laub også kan huske med den store interesse, der er for sikkerhedspolitik i Venstre - om, at store skyer driver ind over byerne.
Jeg er også sikker på, at fru Gudrun Laub kan huske alle de Venstrefolk, der har redegjort i milligram for, hvor meget anthrax og hvor mange kemiske stoffer osv. Saddam Hussein havde.
Spurgte fru Gudrun Laub aldrig, hvor man havde de oplysninger fra?
Var man så sikker i Venstre, at man helt undlod at stille den type kritiske spørgsmål?
Er det grunden til, at man i dag står i den misere, at man har vedtaget noget på et grundlag, der helt oplagt ikke var rigtigt?
Og er læren af det ikke, at fremover skal fru Gudrun Laub og Venstre være lidt mere indstillet på at stille kritiske spørgsmål?
Jann Sjursen (KD), 2004-05-12:
Jeg skal undlade at kommentere indholdet af lovforslaget, men blot tilsige Kristendemokraternes støtte til lovforslaget, der jo tager sigte på at lukke nogle skattehuller, og det kan vi selvfølgelig ikke være imod.
Vi er for det og det er godt, det sker nu.
Hvorvidt det skulle være sket tidligere, kan vi overlade til historikere og andre at diskutere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-12:
Nu er det jo ikke det første forslag, vi behandler her i dag, hvor man ikke kan se provenukonsekvenserne.
Tidligere i dag drejede det sig godt nok om et forslag, hvor statskassen mangler 1 mia. kr., og hvor man ikke har opgjort provenukonsekvenserne, men sådan er det vist med denne regering.
Her er der tale om, at der skal lukkes et par skattehuller, men det sker som sædvanlig først, når andre har rejst sagen.
Første del af forslaget vedrører betaling af arbejdsmarkedsbidrag og lukker et hul i den særlig lempelige beskatning af medarbejdere, der kommer fra udlandet.
Det hul har skatteministeren selv ansvaret for, dels ved at have været med til at åbne det i den tidligere regerings tid, dels ved som skatteminister at have udvidet det betragteligt. Helt som sædvanlig er dette hul fortrinsvis for samfundets top.
Det gælder for dem, som tjener mere end 56.000 kr. om måneden, så alt følger det sædvanlige mønster, vi kender fra denne regering.
Vi støtter selvfølgelig, ligesom vi plejer at gøre, lukningen af skattehuller og takker regeringen for igen at udvide listen over skattehuller, der først lukkes, efter at højtlønnede i lang tid har kunnet udnytte det; det bidrager sådan set til, at den her regering ikke sidder efter næste valg.
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-12:
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for dette forslag, som sådan set er et delelement i vores skattereformforslag, som har det mål at få sænket marginalskatten på arbejde til 42 pct.
Jeg har det lille problem, at vi faktisk har reserveret det potentielle provenu, man vil få, hvis man lukker dette hul, til at sænke skatten på arbejde; det er sådan en del af vores intelligente form for skattestop.
Men det kan jeg ikke rigtig se at der er lagt op til her.
Faktisk fremgår det nærmest af bemærkningerne, at der ikke fremkommer noget provenu ved at lukke det hul.
Det kan virke underligt, hvis det er rigtigt, men vi må lige have opklaret, om det er tilfældet.
Vores udgangspunkt er egentlig at reservere disse midler til at sænke skatten på arbejde, og hvis der ikke er lagt op til det her, må vi forbeholde os vores stilling.
Det må være sådan, at de penge, man finder ved den slags øvelser, bør gå til at få nedsat den absurd høje marginalskat her i landet, så vi kan få ændret den situation, vi har i dag, hvor man skal tjene 900 kr. for at kunne give en håndværker 100 kr. i hånden.
Det skal ned i et mere normalt leje, så man kun skal tjene 350 kr. for at kunne give ham 100 kr. i hånden, og det spørgsmål vil vi have undersøgt under udvalgsbehandlingen.
Morten Homann (SF), 2004-05-12:
Dette lovforslag lukker nogle skattehuller, og det er selvfølgelig glædeligt, når det lykkes for skatteministeren at lukke huller.
Generelt er det nogle fornuftige opstramninger, og det bør roses, at man faktisk lukker huller i stedet for kun at skabe nogle nye.
Det er ikke rimeligt, at skatteydere, som bliver beskattet efter den lavere forskersats, samtidig kan fremføre nogle udgifter, som ikke skal rummes i en anden skattepligtig indkomst.
SF synes, det er et fornuftigt forslag.
Vi kan støtte det og vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-12:
Jeg kan forstå, at hr. Jacob Buksti af en eller anden grund har et utrolig stort behov for, at vi alle sammen siger, at hr. Jacob Buksti er skattepolitikkens eneste redning, og det kan vi da godt.
Jeg synes, det er fremragende, at hr. Jacob Buksti opdager en problemstilling, spørger til den og beder ministeren om at få svar på nogle spørgsmål.
Jeg synes, det er fremragende, for det er jo det, vi er her for som politikere, og det er al ære værd.
Men jeg kan slet ikke forstå, hvad problemet er. Der er en problemstilling, som hr. Jacob Buksti bliver opmærksom på.
Ministeren siger, at han vil undersøge sagen, og så snart ministeren er færdig med at undersøge sagen, bliver der skredet til handling, og der bliver lukket et hul. Bør vi ikke alle samme være glade for det, uagtet hvem der har opdaget det, og hvordan det er blevet opdaget?
Der var et hul, der blev lavet noget galt for 10 år siden, men hr. Jacob Buksti bliver opmærksom på det, og det er godt.
Jacob Buksti (S), 2004-05-12:
Jeg går ud fra, at den konservative ordfører vil medgive, at grunden til, at man bliver opmærksom på, at der er et problem, er, at jeg stiller et spørgsmål, som viser, at problemet findes.
Jeg går ud fra, at den konservative ordfører vil medgive, at sådan er det.
Så siger den konservative ordfører, at når man bliver opmærksom på, at der er et hul, skrider man til at lukke det.
Men det er jo ikke det, der står her.
Den 7. april siger man, at man undersøger problemstillingen, men 3 uger efter er man i stand til at fremsætte et lovforslag.
Hvis det var sådan, at man mente, at hullet skulle lukkes, kunne man vel allerede sige det den 7. april, så det kunne have stået i det svar, jeg fik.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-12:
Man iværksætter en undersøgelse, og efterfølgende går man i aktion og fremsætter et lovforslag i Folketinget.
Jeg kan høre, at den tidligere regering, som jo indførte lovgivningen, nu er positiv over for at stoppe det hul, som den selv indførte, og derfor forstår jeg ikke, hvad problemet er for hr. Jacob Buksti.
Jacob Buksti (S), 2004-05-12:
Det synes jeg selvfølgelig er meget godt, men jeg går ud fra, at den konservative ordfører vil medgive, at man først blev opmærksom på problemet på grund af det spørgsmål, jeg stillede den 9. marts, og som der kom svar på den 7. april.
I svaret siger ministeren, at man ikke har været klar over det, hvorefter ministeren siger: »Som jeg tidligere har oplyst, har jeg iværksat en undersøgelse af, om der i gældende lovgivning er mulighed for utilsigtet anvendelse af reglerne.
Denne undersøgelse er endnu ikke afsluttet, men jeg er bekendt med, at det spørgsmål vedrørende arbejdsmarkedsbidraget, som her bliver rejst, indgår i undersøgelsen.«
Den 7. april er der altså ikke taget stilling til, om man vil fremsætte et lovforslag, og det vil sige, at på det tidspunkt, hvor man er opmærksom på, at hullet er der, har man ikke taget stilling til, om det skal lukkes.
Passer det helt med det, som den konservative ordfører siger?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-12:
Som det er fremgået af debatten, har det vist sig, at da den tidligere regering indførte arbejdsmarkedsbidraget, var der et par problemer, som man ikke var opmærksom på, og som medførte, at en lille personkreds ikke kom til at betale det arbejdsmarkedsbidrag, man helt naturligt skal betale for at være omfattet af de sociale sikringsordninger.
Det er man nu blevet opmærksom på. Vi mener i Det Konservative Folkeparti, at det er helt naturligt, at når vi er i den situation, at der findes et arbejdsmarkedsbidrag, må det være sådan, at alle, der er omfattet af den sociale sikring, naturligvis også skal betale dette bidrag.
Derfor kan jeg ganske enkelt sige, at Det Konservative Folkeparti er meget glad for, at skatteministeren opdager den slags huller og tager konsekvensen, når man finder ud af, at der er problemer, uanset om det måtte være i 10 år gammel lovgivning, og derefter får lukket hullet.
Det er vi meget enige i.
Mikkel Dencker (DF), 2004-05-12:
Lovforslaget har til formål at stoppe en række uhensigtsmæssigheder i den eksisterende skattelovgivning.
Eksempelvis kan personer, som arbejder i Danmark og derfor er omfattet af de danske sociale ordninger, men hvis arbejdsgiver ikke har fast driftssted i Danmark, ikke betale arbejdsmarkedsbidrag, og det samme gør sig gældende, hvis en herboende dansker arbejder i udlandet for en udenlandsk arbejdsgiver.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, at man kan være omfattet af en social sikringsordning uden selv at bidrage til den, og det er altså det, der bliver rettet op på med dette lovforslag. Lovforslaget retter også op på en skævhed.
I modsætning til i dag bliver pensionsindbetalinger til henholdsvis tidligere og nuværende arbejdstagere i en virksomhed fremover behandlet ens i relation til arbejdsmarkedsbidrag.
Det har aldrig været meningen, at personer under forskerordningen skulle kunne det, og det rettes der altså op på. Alt i alt mener vi, at lovforslaget indeholder en række fornuftige og velbegrundede regelændringer, og jeg skal meddele, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 2004-05-12:
Jeg tror ikke, at jeg har givet udtryk for, at jeg er blevet forfulgt.
Jeg kunne bare godt ønske, at skatteministeren måske var en lille smule mere ydmyg, når det nu er objektivt dokumenterbart, at forslaget ikke er udtryk for det løbende arbejde, som skatteministeren henviser til i bemærkningerne, men er en reaktion på skatteministerens svar på spørgsmål nr. S 2669 til mig.
Det fremgår jo helt klart, og jeg synes sådan set bare, man skulle have skrevet, at man er blevet opmærksom på det i den forbindelse.
Jeg går ud fra, at det også er derfor, forslaget er fremsat 3 uger efter seneste frist for fremsættelse af lovforslag.
I stedet fremgår det, som om forslaget er en del af det løbende arbejde i ministeriet.
Men hvis det er tilfældet, kan det jo ikke være rigtigt, at man giver et svar den 20. april, hvor man siger, at man ved ikke, hvad det er for noget, og 3 uger efter kan komme med et lovforslag, som lukker hullet. Jeg vil tro, at man den 20. april har vidst, at hullet var der, og så kunne man jo skrive, at man var i gang med at lukke det.
Men det står der ikke, og det er bare det, jeg synes burde stå der.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-12:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det var en meget mærkelig tale, hr. Jacob Buksti holdt.
Det er jo det, der er tilfældet her, og det er vel også derfor, hr. Jacob Buksti sagde lige før, at det er et problem.
Jeg har svært ved at forstå den slags forfølgelsesvanvid.
Jeg har også læst bemærkningerne, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at denne regering netop bestræber sig på at lukke skattehuller, uagtet hvordan den bliver gjort opmærksom på dem.
Regeringen har den bestræbelse, at skattehuller skal lukkes, og det er vel ikke sådan, at hr. Jacob Buksti ligefrem skal føle sig forfulgt af det?
Jacob Buksti (S), 2004-05-12:
Der er sådan set ikke anden forklaring end den, som også skatteministeren har givet: Der er ikke nogen, der har været klar over, at de har været der.
Det er også derfor, jeg siger, at min indvending går ikke på, at de bliver lukket.
Min indvending er, at skatteministeren siger, at det sker på hans egen foranledning, for det er i hvert fald mildt sagt i strid med den faktiske kendsgerning.
Det sker nemlig kun, fordi jeg stillede et spørgsmål, der viste, at ingen har vidst, at der var et problem.
Freddy Dam (V), 2004-05-12:
Jeg har kun en enkelt kort bemærkning til hr. Jacob Buksti.
Hvis ikke jeg tager meget fejl, er det jo sådan, at de skattehuller, vi lukker i dag, har vel jævnt hen været åbne siden 1993, og måske vil hr. Jacob Buksti have den godhed at forklare mig, hvad årsagen er til, at SR-regeringen ikke har lukket de skattehuller i de 10 år, der er gået siden da.
Jacob Buksti (S), 2004-05-12:
Det er godt, og det kan Socialdemokratiet støtte.
Men vi synes nok, det beviser, at skatteministeren efterhånden har fået et næsten neurotisk forhold til den vedvarede offentlige kritik af, hvordan han og regeringen lader åbenlyse skattehuller stå åbne eller direkte åbner for nye omgåelsesmuligheder og ny plat og svindel.
Det er også på kanten af sandheden, når ministeren siger, at der her er tale om et udspil, som er et resultat af hans løbende arbejde med at afdække uhensigtsmæssigheder og lukke huller i den eksisterende lovgivning, og at dette arbejde vil blive fortsat kontinuerligt.
Sandheden er jo, at hidtil har ministeren og regeringen ikke lukket noget hul, før der har været en offentlig kritik af, at det ikke skete, således også i denne sag.
Derfor burde ministeren nok være lidt mere ydmyg.
Der er ikke tale om, at ministeren pludselig har fået en åbenbaring, så han har fundet det nødvendigt at fremsætte dette lovforslag mere end 3 uger efter sidste frist for fremsættelse af lovforslag i indeværende samling.
Nej, sagen er jo, at indtil jeg den 9. marts i år med spørgsmål nr. S 2669 spurgte, hvorfor danske medarbejdere i udenlandsk ejede virksomheder i Danmark ikke skal betale arbejdsmarkedsbidrag eller det særlige SP-bidrag, uanset om de er skattepligtige i Danmark, når blot virksomhederne er uden hjemting eller fast driftssted her i landet, var der ingen, der havde hørt om problemstillingen.
Det fremgår også af ministerens svar den 7. april, at det havde han heller ikke.
Han kunne ikke give noget andet svar, end at der ganske enkelt ikke var lovhjemmel til at opkræve denne betaling, men det ville han se på.
Det resulterede så i, at der 3 uger senere med dette lovforslags fremsættelse sikredes den nødvendige lovhjemmel, og det synes vi selvfølgelig er fint.
Men at ministeren giver udtryk for, at det sker på hans egen foranledning,
må enten være udtryk for fordrejning af sandheden, eller at han heller ikke i forbindelse med besvarelsen af spørgsmål nr. S 2669 er klar over, hvilke overvejelser man gør sig i hans eget ministerium.
Men det skal ikke forhindre, at Socialdemokratiet naturligvis kan støtte forslaget.
Freddy Dam (V), 2004-05-12:
Dette lovforslag har til formål at fjerne yderligere uhensigtsmæssigheder og lukke yderligere skattehuller i den danske lovgivning.
Efter lov om arbejdsmarkedsfonde skal lønmodtagere og selvstændigt erhvervsdrivende betale et bidrag til medfinansiering af en række udgifter til f.eks. dagpenge ved ledighed, efterløn, arbejdsmarkedsuddannelse, syge- og barseldagpenge m.v.
Efter den hidtidige lovgivning har en række lønmodtagere uden særlig begrundelse været fritaget for betaling af Arbejdsmarkedsbidrag i de seneste ca. 10 år, og det er den retstilstand, lovforslaget retter op på.
Tilsvarende regler gælder, hvis man er ansat hos en udenlandsk arbejdsgiver og arbejder i udlandet, men fortsat er skattepligtig til Danmark.
I Venstre er vi af den opfattelse, at pligten til at betale arbejdsmarkedsbidrag bør gælde alle, der således nyder godt af den sociale sikring i Danmark
, og der skal derfor ikke gøres forskel på lønmodtagerne.
Er man fuldt skattepligtig til Danmark og nyder social sikring, skal man naturligvis også betale arbejdsmarkedsbidrag.
Det samme gælder i øvrigt betaling af det særlige pensionsbidrag, der dog er suspenderet indtil udgangen af 2005 som følge af regeringens forårspakke.
En anden del af lovforslaget medfører, at arbejdsgiveres indbetalinger på tidligere ansattes pensionsordninger skal omfattes af bidragspligten, idet det forekommer mest hensigtsmæssigt, at pensionsindbetalinger for så vel nuværende som tidligere ansatte behandles ens i relation til betaling af arbejdsmarkedsbidraget.
Endelig indeholder forslaget en ændring af kildeskattelovens § 48 e, således at det ikke længere skal være muligt at modregne ikkeerhvervsmæssigt underskud i indkomsten efter udløbet af den 3-års-periode, hvor forskere eller nøglemedarbejdere under visse betingelser bruttobeskattes med kun 25 pct. I modsat fald ville det fortsat være muligt at omgå de specielle regler om den såkaldte forskerbeskatning og således opnå fradrag for udgifter, der reelt vedrører den 3-års-periode med bruttobeskatning, hvor man efter gældende regler ikke kan reducere 25-pct.-forskerbeskatningen med fradrag.
Det ville med andre ord fortsat være muligt at opnå de nævnte fradrag efter udløbet af 3-års-perioden med lav beskatning, hvis lovforslaget ikke gennemføres. Endelig indeholder forslaget nogle tekniske ændringer, som jeg ikke skal kommentere her, men som vi naturligvis kan se på under udvalgsbehandlingen.
Da Venstre støtter regeringens ønske om at fjerne uhensigtsmæssigheder i skattesystemet og lukke de skattehuller, der løbende konstateres, kan Venstre naturligvis støtte lovforslaget.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Der er jo to muligheder.
Den ene er at sige, at det her opfatter vi som nytteløst, men vi laver noget fornuftigt i de åbne dele af parlamentet, og den anden er at prøve lave reglerne om.
I øjeblikket synes jeg, det tyder på, at der er muligheder for at lave reglerne om i retning af større åbenhed, og derfor vil vi helt bestemt vente med at se, hvor langt vi kan komme med det, før vi drager en endelig konklusion.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
Man kan jo sige, at den store forskel mellem f.eks. Det Udenrigspolitiske Nævn eller Finansudvalget og Kontroludvalget er, at i Det Udenrigspolitiske Nævn og Finansudvalget er fortrolighed noget, der kan bestå i, at de pågældende udvalg giver rådgivning eller træffer beslutninger.
Det vil sige, at de har et konkret formål og fører til et eller andet, hvorimod Kontroludvalget fører til ingenting.
Derfor er der den meget store forskel.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om SF ikke burde overveje, om det egentlig er hensigtsmæssigt, at SF sidder i det udvalg.
Man er jo ligesom under permanent mistanke.
Når gode folk - SF har været udsat for det - bliver kontaktet af f.eks. folk fra efterretningstjenesten, som synes, at der er et eller andet galt, og fortæller nogle ting, kan man blive udsat for den mistanke, at det er noget, man kan sige, fordi man misbruger fortrolige oplysninger, som er givet i Kontroludvalget.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg synes, der er brug for den diskussion, som også formanden for Kontroludvalget har annonceret nogle gange, nemlig en diskussion om en langt, langt større åbenhed om, hvad der foregår i det udvalg.
Det er jo fuldstændig absurd at have et udvalg i Folketinget, der er lukket i et omfang, der slet ikke kan begrundes med de oplysninger, udvalget får.
Selvfølgelig er der nogle fortrolighedshensyn at tage, det ved vi jo alle sammen,
men den grad af lukkethed, vi oplever i øjeblikket, er hinsides al fornuft, så i SF vil vi gerne arbejde for, at der bliver åbenhed.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
Vi havde før en diskussion om Kontroludvalget, hvor jeg annoncerede, at Enhedslisten er meget tilfreds med, at vi ikke sidder i Kontroludvalget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF, som jo sidder i Kontroludvalget, hvad SF egentlig mener, de udretter i det udvalg.
Vi har hørt, at hr. Villy Søvndal ikke engang kan fortælle, hvad fru Anne Baastrup foretager sig, når hun er fraværende, selv om hun måske bare er på toilettet.
Det kan selvfølgelig være, hun ikke fortæller hr. Villy Søvndal alt, hvad hun foretager sig, men lad det nu ligge.
Men hvis det er det eneste, SF og Danmark får ud af det, hvad er så egentlig formålet med, at SF sidder i Kontroludvalget?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-12:
Jeg kan også godt huske, at der var nogle tal.
De er ikke i min korttidshukommelse og paratviden lige nu, så jeg vil springe over det med Odense Fjord - og det er ikke, fordi jeg ikke ved en senere lejlighed vil diskutere det.
Jeg har tværtimod sagt, at jeg synes, det er en forbedring af vandmiljøet.
Hr. Keld Albrechtsen ville gøre det til, at ting, der kom af sig selv, sådan set ikke var noget værd, men jeg mener stadig væk, at en forbedring af vandmiljøet, som kommer på grund af andre tiltag, man gør, da er lige så god som en, man får frem ved at tage det meste af - ja, det er også overdrevet - produktionsjorden ud af drift.
Så vil jeg godt fortælle, hvorfor det er to Venstreministre, der har forhandlet det.
Det er, fordi det ikke ville være snedigt, hvis det var de konservative ministre.
Det er sådan, at det var fødevareministeren, som jo har temmelig meget med landbrug at gøre, og så var det miljøministeren, som har temmelig meget med miljø at gøre, og nu er regeringen altså sammensat sådan, at de er fra partiet Venstre.
Men hvis det kan interessere hr. Albrechtsen, skal jeg sige, at både i regeringen og indbyrdes i regeringspartierne har der skam været drøftelser. Vi har ikke siddet gemt i et musehul nogen steder.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-12:
L 239 er, hvis vi skal sige det lidt enkelt, én stor bemyndigelse til ministeren til at kunne igangsætte en række aktiviteter inden for vandmiljøet.
I Det Radikale Venstre har vi haft lidt diskussioner om, hvordan vi skal forholde os til lovforslaget, for sådan set er der mange af de bemyndigelser, man vil give ministeren, som har et indhold, som alt andet lige trækker i den rigtige retning i forhold til vandmiljøet - hvis de bliver brugt på den rigtige måde vel at mærke.
Når vi alligevel forholder os forholdsvis skeptiske til lovforslaget, skyldes det jo desværre, at når man giver bemyndigelse til ministeren, er det ud fra, at man vurderer, hvilken intention ministeren har med den bemyndigelse, man giver.
Der er det jo ret nærliggende at tage det vandmiljøforlig, der er blevet indgået som baggrund for det lovforslag, der kommer, og det er jo ikke nogen større hemmelighed, at den vandmiljøplan, som nu er vedtaget med højrefløjen i Folketinget, ikke er tilfredsstillende set med radikale øjne, og at vi håber, at vi kan få lejlighed til at fremlægge en mere ambitiøs plan, hvis vi får magt, som vi har agt
Derfor er vi ikke umiddelbart indstillet på at støtte forslaget, simpelt hen fordi vi ikke synes, det er godt nok,
idet vi dog erkender, at hvis det bliver brugt på den rigtige måde, er der også nogle positive elementer i forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-12:
Jeg vil først sige, at det jo ikke er sådan, at verden går under, fordi amterne bliver nedlagt.
Jeg er af den sikre overbevisning, at der er rigtig mange ting, der godt kan fungere alligevel, og med hensyn til de miljøkrav af forskellig art, der er tale om her, vil det efter min opfattelse være sådan, at det er staten, der stiller miljøkravene, og i nogle tilfælde er det kommunerne, der skal leve op til overholdelsen af dem.
Med hensyn til de personer, der er ansat i amterne, er det jo ganske rigtigt, at de har ekspertisen, for det er jo i de enkelte forvaltninger og ikke nødvendigvis i selve amtsadministrationen, at ekspertisen sidder.
Hvor skal de personer så helt præcis hen?
En hel del af dem vil helt sikkert bliver ansat i de nu meget større kommuner, det er jeg ret overbevist om.
Men jeg vil også godt sige, at jeg egentlig - det skyldes måske min naivitet - blev lidt overrasket, da jeg forleden fik at vide, at der er 110 personer ansat i miljøforvaltningen i Viborg Amt. Det synes jeg egentlig er mange, men det afhænger nok af ens egen indstilling.