runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Winther Andersen (V), 2000-11-17:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Venstre synes, at grundskyld på produktionsjord er en væsentlig økonomisk belastning for dansk erhvervsliv - især landbruget.
I finansloven for 1999 var Venstre med til at lægge et loft på 8 promille over den kommunale grundskyld af landbrugets produktionsjord og af skovbrugsejendomme m.fl., og det gjaldt for 2 år, både for 1999 og for 2000.
Det var dog sådan, at Københavns og Frederiksberg Kommuner havde 18 promille.
Der har jo ikke her i Tinget været vilje til at afskaffe grundskylden, selv om Landbrugsraadet har opgjort, at grundskylden sidste år var på 335 mio. kr. Venstre var - for at sikre, at landbruget fik nogle bedre produktionsbetingelser - i foråret sammen med fem andre partier her i Tinget med til at fremsætte beslutningsforslag nr. B 123 om loft over den kommunale grundskyld på produktionsjord på 8 promille, det var et forslag om, at den så skulle ligge fast dér.
Det blev desværre ikke vedtaget.
Venstre vil ikke lægge skjul på, at vi fortsat ønsker et loft på 8 promille.
Der bliver nemlig i dag stillet store krav til landbruget.
Der er vandmiljøplanen - den er dyr for landbruget - og der er hele pesticidafgiften.
Så vi følte, at det ville have været rimeligt, at de 8 promille blev ført videre, og at det også blev en fast promille.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-11-17:
Det lovforslag, vi her skal førstebehandle, er et led i udmøntningen af en god del af finanslovaftalen mellem regeringen, CD, SF og Enhedslisten.
I lovforslaget lægges der op til, at der i 2001 indføres et loft over den primærkommunale grundskyld på landbrugsjord på 12 promille, og i forhold til gældende regler er der således tale om, at det midlertidige loft på den kommunale grundskyld på landbrugets produktionsjord og på skovbrugsejendomme på 8 promille falder bort.
Kommunerne kompenseres dog for dette tab gennem tilskud fra statskassen.
Lovforslaget skal derfor notificeres for Kommissionen i medfør af EU-rettens statsstøtteregler.
De foreslåede ændringer betyder, at de almindelige regler om kommunal grundskyld, dvs. reglerne om, at kommunerne selv fastsætter denne inden for grænserne 6-24 promille, fortsat er sat ud af kraft for landbrugets vedkommende.
I den forbindelse vil jeg da godt lige nævne, at jeg kan undre mig over, at Venstre, De Konservative og Kristeligt Folkeparti, der i mange år har haft den kommunale grundskyld som mærkesag, ikke har villet deltage i denne del af finanslovforliget, som jo netop indebærer en lempelse af landbrugets og skovbrugets samlede udgifter til ejendomsskatter på 134 mio. kr. Partierne har tidligere slået på, at man var yderst interesseret i at gøre loftet over grundskyld på produktionsjord permanent eller i hvert fald videreføre det fastsatte loft.
Så sent som i marts i år stod partierne bag et beslutningsforslag om dette emne.
Men med disse bemærkninger in mente vil jeg slutte af med at sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig kan støtte forslaget.
Karen Jespersen (S), 2000-11-17:
Jeg vil godt sige tak for den meget positive modtagelse, forslaget har fået.
Det er klart - som flere ordførere har været inde på det - at det er en overgangsordning, hvor vi jo netop har taget hul på at se på hele tilskuds- og finansieringssystemet under ét, og hvor et af formålene selvfølgelig er at se på, om der er en mindre gruppe af kommuner, som har nogle særlig vanskelige vilkår.
godt med, men det ændrer ikke ved - som jo også både den regionalpolitiske redegørelse og landdistriktsredegørelsen viser - at der er en gruppe mindre kommuner, som har svært ved at følge med. Det er selvfølgelig et fælles samfundsansvar, at vi sørger for, at det ikke sker.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-17:
kan Kristeligt Folkeparti fuldt ud støtte.
Der skal ifølge forslaget gives et forhøjet tilskud
til særlig vanskeligt stillede kommuner og et forhøjet tilskud til kommuner, der modtager asylansøgere.
Det er gulerodsmetoden, og hermed giver man kommunerne et incitament til oprettelse og etablering af indkvarteringssteder for flygtninge.
Forslaget indebærer en vis omfordeling mellem kommunerne.
En sådan kan der jo generelt være brug for i det hele taget, og forslag herom har Kristeligt Folkeparti jo allerede fremsat.
Kristeligt Folkeparti kan støtte lovforslag nr. L 89.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
De to elementer i det her lovforslag, nemlig et ekstra tilskud til særlig vanskeligt stillede kommuner og en forhøjelse af tilskud til kommuner, som modtager asylansøgere, støtter vi naturligvis.
Men vi noterer os altså også, at pengene tages fra andre kommuner.
Vi støtter også det, der ligger i finanslovsaftalen om, at der skal kigges grundigere på hele udligningssystemet.
Men jeg vil sige om begge ting, at det grundlæggende problem jo er, at kommunerne holdes i alt for stramme tøjler af staten, og at kommunerne med den ene procents realudvikling om året simpelt hen ikke er i stand til at løse de opgaver på velfærdsområdet, som vi har tildelt kommunerne.
Og så længe vi fastholder den meget stramme ramme - og det er ikke en vi støtter, det er en, regeringen med støtte af højresiden af Folketinget gennemtrumfer - for kommunernes samlede økonomi, bliver vi ved med at have problemer med, at nogle kommuner ikke kan klare deres problemer.
Derfor er den egentlige løsning, at kommunerne samlet set tilføres mere økonomi.
Lone Saaby Johansen (RV), 2000-11-17:
Jeg skal starte med at sige, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, som det foreligger her.
Men på lidt længere sigt kunne vi nu godt tænke os, at der bliver set lidt nærmere på de kommunale udligningsordninger, så der bliver mere overskuelighed i systemet, og at der måske også bliver indbygget nogle automatikker og dynamikker, som kan overflødiggøre småtilretninger, som det her jo faktisk er.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Når CD ved de sidste to omgange af forhandlingerne med kommunerne har undladt at stemme i Finansudvalget, har det været, fordi vi mener, at man har haft for snævre rammer, og at man har et system, som ikke rigtig længere løser opgaven.
Det er klart, at et lovforslag som det her, som prøver at tage højde for nogle af de værste problemer, der er for mindre og særlig vanskeligt stillede kommuner, og for den sags skyld også forslaget om at hæve beløbet for de kommuner, der har asylcentre, er vi selvfølgelig ganske enige i, og vi vil støtte det.
Men det er klart, at den form for småtilretninger, som der er tale om her, ikke er tilstrækkeligt.
Jeg har jo, inden vi tog på sommerferie, prøvet at trække ordførerne herop på talerstolen med det formål at få lavet en egentlig gennemgribende analyse af den kommunale finansiering i langt højere grad, også i højere grad end det, der er sat i gang på nuværende tidspunkt; det mener jeg er utilstrækkeligt.
Nu får vi heldigvis chancen, for Kristeligt Folkeparti
har jo fremsat et beslutningsforslag, og teksten i det er vi meget enige i, nemlig at vi her i Tinget kunne samles om at lave et egentligt udrednings- og analysearbejde.
Jeg vil gerne understrege, som jeg har gjort så tit, at mine betænkeligheder ved at lade Indenrigsministeriet, Finansministeriet og KL arbejde med det her er store, for tendensen til at prøve at undgå, at der foregår for meget, bliver alt for dominerende. Vi tror, vi skal over i en egentlig kommission, som da vi lavede socialkommissionen eller andet.
Vi skal have sammensat en gruppe, der skal arbejde med det her.
Vi skal selvfølgelig have fat i de folk, som sidder nogle af de steder.
De skal kunne købes fri osv., så vi kan lave en egentlig analyse, ikke en politisk stillingtagen, men et reelt grundlag, så vi alle ved, hvad det er, vi beskæftiger os med, for det er der ingen af os der for alvor ved i hele bredden - ikke én af os.
Derfor vil jeg gerne ved den her lejlighed selvfølgelig sige, at det nuværende lovforslag er o.k., men jeg har væsentlig større forventninger til de ændringer, der skal laves på det her område.
Det skal være sådan, at vi har et fælles grundlag at tage stilling til politisk, både når det gælder om, hvordan vi opretter systemet som sådan, og også hvordan vi måske kigger på fremtidige strukturer osv.
Annette Jørgensen (DF), 2000-11-17:
, skal jeg fremkomme med Dansk Folkepartis holdning hertil:
Folkeparti
har sympati for den del af lovforslaget, hvor der lægges op til at yde 21,2 mio. kr. ekstra til særlig vanskeligt stillede kommuner.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at rigtig mange af de kommuner, der har tilsluttet sig Det skæve Danmark, har overordentlig store økonomiske problemer.
Derfor er den håndsrækning, der nu lægges op til, et lille plaster på såret.
I øvrigt er det meget velkomment, at der inden jul skal gennemføres en særlig debat her i Folketinget vedrørende hele bloktilskudssystemet.
En sådan debat ser Dansk Folkeparti frem til, for vi tror, det er på høje tid, at der sker en kulegravning af hele tilskudssystemet, hvor en ledetråd skal være forenkling og mere retfærdige udligningsordninger.
Den anden del af lovforslaget går ud på, at kommunerne skal have tilskuddet til asylansøgere forhøjet fra 1.153 til 2.550 kr., så kommunerne kompenseres for udgifterne til bl.a. belastning af den kommunale forvaltning samt fritidsfaciliteter m.v. Alt i alt et rimelig godt lovforslag, og Dansk Folkeparti vil indgå aktivt under den kommende behandling i udvalget.
Preben Rudiengaard (V), 2000-11-17:
Regeringens lovforslag lægger op til følgende strukturændringer: Oprettelse af et uafhængigt, og her vil jeg gerne præcisere uafhængigt, sagkyndigt, nationalt råd for folkesundhed, som skal bidrage til at forbedre sundheden for hele befolkningen.
Det næste, der lægges op til, er etableringen af et nyt forebyggelsescenter i Sundhedsstyrelsen, som skal samle størstedelen af de centrale sundhedsmyndigheders udførende sundhedsfremmende og forebyggende opgaver.
Dette vil ske ved, at Forebyggelsespolitisk Råd, Tobaksskaderådet og Alkoholpolitisk Kontaktudvalg nedlægges, og at indsatsen så skal samles i det foreslåede forebyggelsescenter.
Evalueringscenter for Sygehuse og Institut for Medicinsk Teknologivurdering skal ligeledes samles under
Sundhedsstyrelsen
Jeg må sige, at her oplever vi igen den tiltagende centralisering og systemtænkning, som præger regeringen og dens forligspartier.
Regeringen lægger med det lovforslag, vi her ser, op til en sådan grad af central styring på det forebyggende og kvalitetsevaluerende område, at de primære aktører på det forebyggende område efter vores opfattelse bliver konverteret til centralmagtens robotter, og at al kvalitetsudredning i sundhedsvæsenet - og her vil jeg primært fokusere på sygehusvæsenet - vil blive styret og koordineret af de centrale myndigheder.
evalueringer, som ikke kan passe ind i systemets krav, så ikke vil få lov til at nyde fremme.
Venstre er derfor af den opfattelse, at såfremt vi nedlægger Forebyggelsespolitisk Råd, Tobaksskaderådet og Alkoholpolitisk Kontaktudvalg, samt at man opretter dette nye forebyggelsescenter, så vil vi medvirke til en centralisering af forebyggelsen, således at prioriteringsindsatserne og indsatsområderne vil blive bureaukratiseret i en sådan grad, at det vil blive meget sværere at nå de overordnede forebyggelsespolitiske mål.
Når regeringen vil lægge Evalueringscenter for Sygehuse ind under Sundhedsstyrelsen, så fjerner vi jo netop den uafhængighed, som var formålet, da vi etablerede dette evalueringscenter.
Så det kan vi heller ikke støtte.
Venstre kan derfor ikke medvirke til disse dele
af forslaget.
Hvis jeg skal sige lidt positivt, så må jeg sige, at vi under udvalgsarbejdet godt kan se lidt på Det Nationale Råd
for Forebyggelse, idet dét netop er beskrevet som værende fuldstændig uafhængigt af resten af systemet. Men jeg vil sige, at vi først vil tage stilling til det omkring Det Nationale Råd, når vi har arbejdet med det i udvalget.
Sandy Brinck (S), 2000-11-17:
Da Socialdemokratiets ordfører i denne sag, fru Anne-Marie Meldgaard, ikke kan være til stede i salen, har jeg lovet at fremføre følgende: Ingen er vel uenige i, at det er vigtigt at styrke sundhedsvæsenets indsats vedrørende sundhedsfremme, forebyggelse, kvalitetsikring og en effektiv ressourceudnyttelse. I Socialdemokratiet er vi meget optaget af, at den almindelige folkesundhed kommer til at fylde mere og mere i befolkningens bevidsthed, ikke kun som overskrifter i nyhederne, men også i en for mange fortravlet hverdag, hvor det ofte er tidspresset, der får os til at springe over, hvor gærdet er lavest.
Derfor er det meget glædeligt, at der i finanslovaftalen på sundhedsområdet er aftalt, at der skal etableres et center
for folkesundhed, hvor en af hovedopgaverne ud over at samle forebyggelsesindsatsen er at sikre en gennemførelse og en opfølgning på regeringens folkesundhedsprogram.
Som vi alle ved, er det et meget omfattende program med 17 mål, som er ambitiøse, men realistiske, hvis vi mener noget med folkesundhed.
Det er naivt at tro, at det er noget, som lader sig realisere i et snuptag.
Det kræver en stor og langsigtet indsats at vende udviklingen, og regeringens ambition er da også, at denne livsstilsændring skal ske over 10 år.
Når vi ser på danskernes middellevealder, er det på høje tid med en styrket indsats i forhold til de hyppigste sygdomsårsager, som netop har noget med livsstil at gøre.
Vi kender dem alle og ved godt med os selv, hvor vi burde sætte ind.
Især er det vigtigt, at vi over for vore børn er fremadrettede, styrker forebyggelsesindsatsen og hermed er med til at mindske den sociale ulighed i folkesundheden.
Det er klart, at forebyggelse er at foretrække frem for helbredelse, og det sker ikke, uden at der regionalt og lokalt også er vilje til at indgå i denne opgave.
Derfor er det fornuftigt at samle den overordnede viden, vi har i dag fra Forebyggelsespolitisk Råd, Alkoholpolitisk Kontaktudvalg og Tobaksskaderådet, i et center, samtidig med at der nedsættes et nationalt råd.
På den måde samles ekspertisen ét sted, hvilket vi opfatter som en styrkelse af den rådgivning, der kan trækkes på lokalt i den forebyggende indsats.
Lovforslaget omfatter også, at der oprettes et center
for evaluering og medicinsk teknologiudvikling.
Også her er der tale om en sammenlægning af to selvstændige indsatser på områderne.
Også her er Socialdemokratiet tilhænger af en forenklet organisation med henblik på en koordineret indsats vedrørende evaluering af sundhedsvæsenets effektivitet, kvalitet og service, områder, der har været rejst en del kritik af, og som trænger til, at det bliver mere gennemskueligt, hvor godt de enkelte opgaver løses i forhold til brugernes forventninger.
For ikke mindst personalets skyld tror vi, det er godt, da det er vores opfattelse, at det danske sundhedsvæsen er langt bedre end sit rygte.
Som allerede nævnt er indholdet af dette lovforslag aftalestof i forbindelse med finanslovaftalen for 2001.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-17:
Med det her lovforslag har man jo fået en tydelig demonstration af, hvorfor vi har valg mindst hvert fjerde år i Danmark.
Forskellige holdninger og synspunkter gør sig gældende, og de bliver så også repræsenteret herinde i Folketinget.
Det synes jeg er ganske udmærket.
Jeg siger ikke, at det, at venstrefløjen og højrefløjen begge kritiserer det her, betyder, at regeringen dermed har fundet midtervejen og det fornuftige forslag.
Jeg antyder blot, at sådan kunne det godt se ud.
Og så sikrer vi, hvad jeg synes
man skal være optaget af, de kontanthjælpsmodtagere, som vægrer sig ved at deltage i aktiveringsprojekter, som er til gavn for dem selv, for det her handler om hjælpen til at komme ind i et normalt system
Hvis vi så gentagne gange har nogle, som ikke ønsker det, og som vægrer sig ved at deltage i aktiveringsprocesser, ja, så gør vi dem i realiteten en bjørnetjeneste ved ikke at handle.
Og dér forbedrer vi lovens mulighed for, at den aktive indsats kan blive udført,
så de mennesker - og det er det, det hele handler om - kan komme ind på arbejdsmarkedet på normale, ustøttede vilkår.
Jeg takker for de venlige bemærkninger, der også var om lovforslaget.
Til trods for nogle af de knubbede bemærkninger føler jeg mig overbevist om, at her kan vi også nå sammen i en forholdsvis bred enighed i Folketinget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Jeg skal blot kort meddele, at CD kan støtte det fremsatte lovforslag.
Egil Møller (DF), 2000-11-17:
Hensigten med dette lovforslag er, som det også fremgår af bemærkningerne, at styrke sikkerheden til søs.
Dette hensyn kan vi også i Dansk Folkeparti støtte.
Den internationale konvention på området, som Danmark tiltrådte i 1981, har nu krævet, at skibsofficerer, der er i besiddelse af et sønæringsbevis, som noget nyt skal have det godkendt i flagstaten.
Derfor afviser Dansk Folkeparti lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2000-11-17:
Jeg skal se, om jeg kan undlade at gøre det her til en større ideologisk debat.
Jeg finder, det er rigtigt, at vi får styrket kontrollen
med udenlandske sønæringsbeviser, og at der også i den forbindelse fastsættes en hjemmel til, at der kan opkræves et gebyr for det, sådan at man ikke pålægger det offentlige unødige udgifter, men at de, der får glæde af arbejdskraften, også bidrager til at sikre, at kvaliteten af den uddannelse er i orden.
Vi kan støtte forslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-17:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. John Vinther, er forhindret i at være til stede ved denne første behandling, skal jeg kort redegøre for Det Konservative Folkepartis stilling til dette lovforslag.
Forslaget tilsigter at etablere hjemmel til, at Søfartsstyrelsen kan opkræve gebyr i forbindelse med påtegning af udenlandske sønæringsbeviser.
Vi er principielt enige i, at der skal kunne opkræves et sådant gebyr modsvarende de faktiske udgifter, som Søfartsstyrelsen har haft med denne sagsbehandling. Af bemærkningerne til lovforslaget kan ses, at sagsbehandlingen i nogle tilfælde vil være meget summarisk, mens det i andre tilfælde ligefrem kan komme på tale med rejser til andre lande for at inspicere det pågældende lands uddannelsessystem.
Det turde jo nok indicere en meget stor differentiering i de gebyrer, der vil blive opkrævet.
Vi kan som nævnt principielt tilslutte os forslaget, men vores endelige stillingtagen afhænger af, hvad der under udvalgsbehandlingen kommer frem om de spørgsmål, som
jeg her har nævnt.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Det, Venstre altid har prøvet på her på det seneste, er at afvise alle indtægter.
Jeg skal ikke drille mere, bare notere mig med tilfredshed, at Venstres princip på det punkt altså åbenbart er brudt.
Knud Enggaard (V), 2000-11-17:
Hr. Frank Aaen er jo en drillepind, også ved denne lange dagsordensdag.
Venstre er ikke tilhænger af nye offentlige udgifter, og dette er et spørgsmål om at holde udgifterne i ro i Erhvervsministeriet.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Nu har Venstre jo markedsført sig meget kraftigt som et parti, der er imod alle skattestigninger.
Knud Enggaard (V), 2000-11-17:
Lov om skibes besætning vedrører jo i virkeligheden alene gebyr for at påtegne udenlandske sønæringsbeviser, og det, der er hensigten med et sådant gebyr, er jo at dække udgifterne i Søfartsstyrelsen og - understreger jeg - ikke mere.
Det er jo en god ting, at man ikke opkræver større gebyr, end der rent faktisk medgår med arbejdet.
Der vil jo utvivlsomt være en del udgifter forbundet med at verificere sin viden om disse ting her, sådan at man er i stand til at give en sådan påtegning.
Man påregner, at det vil være 500 kr. pr. gang, og det er jo da en overkommelig sum.
Lad os håbe, at det holder sig inden for den størrelsesorden.
Formålet er jo at øge sikkerheden til søs, og den konvention træder i kraft den 1. februar 2002, og det vil sige, at det er ved at være tiden, hvis man skal nå at arbejde det nye system ind, inden man er bundet af denne konvention.
Man skal ikke blive forbavset over, at ordet »hæfte« er faldet ud i straffebestemmelserne.
Det er ikke udtryk for nogen ændret retsopfattelse, men alene en følge af, at straffuldbyrdelsesloven træder i kraft den 1. juli 2001. Venstre anbefaler forslaget.
Poul Andersen (S), 2000-11-17:
Vi satte processen i gang sammen med andre lande i IMO.
Vi fik de skærpede krav i 1995, og vi står nu over for en implementering af det.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er rimeligt, at når man ansætter udenlandske officerer på danske skibe, og når rederne som hovedregel også sparer lønudgifter, at rederne betaler for godkendelsen af sønæringsbeviserne. Socialdemokratiet støtter forslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-17:
Det er med hensyn til renterne, som jeg spurgte ministeren, om ministeren vil sætte ned.
For det første står der i lovforslaget, at en rente på 8 pct. er relativt høj set i relation til det nuværende renteniveau.
Jeg kom ned på 5 pct., men nu vil jeg gerne citere, hvad ÆldreSagen skriver.
Jeg har lige set høringssvarene, de er jo lige kommet ind.
Derved vil rentesatsen i højere grad afspejle, hvad man kunne få i rente, hvis pengene var sat i banken. Den anførte rentesats er senest opgjort til 2,6 pct., og staten tager 8 pct. Så jeg tror da nok, vi kan blive enige om, at der bør ske lidt på renteområdet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-17:
Der var nogle steder, hvor der var nogle, der som sædvanlig ønskede lidt mere, bl.a. Dansk Folkeparti, men ellers oplevede jeg det som stor enighed. Jeg synes, man kan sige, at med de fire lovforslag, som nu er blevet førstebehandlet, er der sendt nogle spændende signaler til nogle befolkningsgrupper, som også har brug for det.
De ting, som ligger i forslaget om den aktive socialpolitik, synes jeg er et skridt i den rigtige retning, som er med til at sikre, at handlingsplaner også bliver målrettede for dem, der har brug for det.
Med hensyn til fleksibel hjemmehjælp kan jeg kun tilslutte mig mange af de ord, som er sagt, og jeg tror, at den mulighed for fleksibilitet er en ting, mange ældre vil sætte pris på.
Det samme gør en øget indsats, når vi taler om den anden del, som ligger i lovforslaget, nemlig efterbehandling.
Til sidst skal jeg bare sige, at lovforslaget om de sociale pensioner, altså ægtefælleafhængigheden, som der også er bred enighed om, netop er et signal til de mange, som vil blive omfattet af loven, om, at der også her vil blive en økonomisk gevinst for den.
Vi vil i hvert fald fra ministeriets side bidrage til det.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-17:
Jeg vil bestræbe mig på at gøre det kort, for der har været mange gennemgange af de forslag, vi her behandler.
L 108 om pligten om at udarbejde en skriftlig handlingsplan kan vi selvfølgelig støtte.
Det skulle helst give en bedre sagsbehandling.
L 109, som giver større valgfrihed for borgere, der modtager hjemmehjælp, er også et positivt skridt, ligeledes at man prøver at sikre, at genoptræningsansvaret bliver tydeligt placeret.
Målet med L 110 er, at færre mennesker skal på sygedagpenge, og vi er også overbevist om, at forslaget vil hjælpe til at opnå dette.
L 111 om en lempelig aftrapning af pensionstillæg for pensionister, der er gift eller samlevende med ikkepensionister,
er også et markant klart skridt i den rigtige retning, og det kan vi også støtte. Samlet set kan Det Radikale Venstre støtte forslagene.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-11-17:
Da CD's ordfører, fru Yvonne Herløv Andersen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg på CD's vegne komme med følgende kommentar til lovforslagene: Forslagene nr. L 108, nr. L 109 og nr. L 110 vedrører alle den finanslovaftale mellem regeringen, SF og Enhedslisten, som CD ikke er med i.
Med hensyn til L 110 må CD til gengæld melde fra.
Der indgår nye byrder af henholdsvis økonomisk og administrativ karakter for kommuner og erhvervsliv, og det må vi vende os imod.
Hovedindholdet, som er en lempelse af indtægtsreguleringen ved beregningen af pensionstillæg til pensionister, der er gift eller lever sammen med en ikkepensionist, mener vi er rimeligt.
Det er baggrunden for CD's tilfredshed med den del af forliget, og det er derfor også en selvfølge, at CD giver dette forslag sin tilslutning.