runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-12:
Jamen så nåede vi så langt.
Lovforslaget her udmønter jo elreformaftalen fra 19. juni i år, som vi jo er en del af i Kristeligt Folkeparti.
Man kan sige, at vejen hertil har været en udfordring, men med god vilje fra alle er det jo trods alt lykkedes at nå hertil nu.
Jeg behøver ikke at gentage det, alle andre har sagt, men der er et par enkelte områder, jeg godt lige vil præcisere.
Energireformaftalen fører bl.a. til, at pristillægget for vindkraft fremover beregnes med markedspris plus disse 10 øre, maksimalt 36 øre.
Jeg vil bare gerne sikre mig og få ministeren til at bekræfte, at når det drejer sig om balanceringsomkostningerne svarende til 2,3 øre, så er det ud over dette loft på 36 øre.
Et andet område, jeg også gerne lige vil have styr på, er vedrørende biomasse og biogasanlæg, for ifølge aftalen skal det også aftales senere, hvilke tilskudsmodeller der skal indføres.
Vi finder det vigtigt, at det bliver afklaret
forholdsvis hurtigt, hvilken støtte der skal gives, så jeg vil gerne her også bede ministeren om at kommentere, hvor vi nu er henne i denne del af processen. Miljøbonussen er jo også et område, som vi gerne ser vi nu kommer ind i en dialog om.
Det står ikke nævnt i forslaget, men det er jo en del af aftalen, og der vil vi også gerne sikre os, at der hurtigt kommer en afklaring af, hvad det kan blive til.
Til sidst - lidt belært af erfaringen i denne her proces
fra juni måned og indtil nu: Hvis det under udvalgsarbejdet skulle vise sig, at der er nogle områder, hvor vi måske ikke har helt samme forståelse, så er jeg sikker på, at vi vil komme i en dialog og få fælles fodslag, som vi har fået til dette forslag, om end det har taget lidt tid.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Det, jeg mente med, at vindmølleindustrien har overlevet på trods af de politiske beslutninger, var den plan med VE-beviserne, for jeg tror, at mange, der havde en vindmølle, kunne blive bekymrede over, hvor det ville ende henne.
Men det har de så gjort alligevel, og det er jo godt nok, for så er vindmøllerne der.
Det, jeg også sagde til hr. Svend Auken, var, at lad os så lade fortiden hvile - eller den vil jeg gerne være med til at studere, for det kræver for mig et nærmere studium - og lad os koncentrere os om fremtiden.
Der får jeg så den indrømmelse, vil jeg sige, af både fru Anne Grete Holmsgaard og hr. Svend Auken, at det beløb, der er fastsat i det her lovforslag, er meget snært og med strøget mål.
Jeg vil bare sige, at vi fra Enhedslistens side vil arbejde for, at der bliver mere rum, især hvis vi kan få indbygget mere rum til de nye energikilder, som skal supplere vindenergien.
Den radikale ordfører var inde på det samme problem, og så må vi jo se på det.
Vanskeligheden ligger jo i, at man nu har lavet en aftale med regeringen, og den ved jeg ikke hvordan det vil være muligt at påvirke, men det ligger for lavt for Enhedslisten.
Jeg må jo så spørge ministeren, om der er nogen forhandlingsmuligheder, og det kan vi jo høre i svarrunden, for så vil Enhedslisten selvfølgelig gå ind og være med til at drøfte det.
Det havde vi jo ikke rigtig mulighed for i første omgang, fordi det var en anden kreds af partier, der har ført de her forhandlinger.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-12:
Nu er en debat på korte bemærkninger jo afhængig af, at man stiller spørgsmål, så derfor vil jeg stille hr. Keld Albrechtsen et spørgsmål: Mener hr. Keld Albrechtsen virkelig det, han sagde i sidste omgang, at vindindustrien og udbygningen af vindkraft har udviklet sig fuldstændig uafhængigt af, hvad der bliver truffet af beslutninger i Folketinget?
Jeg forstår det simpelt hen ikke, hvis det er det, hr. Keld Albrechtsen mener, og det hænger i hvert tilfælde ikke sammen med den bekymring, han giver udtryk for med hensyn til loftet på 36 øre.
Jeg vil gerne sige: Jeg deler da den bekymring.
Det er meget snært, og det er absolut ikke med spenderbukser på, investorer vil gå ind i vindkraft efter 1. januar.
Men vi tror på nytten af at have brede aftaler på det her område, hvor man investerer for mange år frem i tiden.
Vi tror på, at det lige kan lade sig gøre, og vi tror på, at det vil vise sig på sigt, at vinden er en klar vinder, og at vi også har mulighed for at gøre de andre VE-teknologier til klare vindere.
Svend Auken (S), 2002-11-12:
Nu er det vel egentlig mig, der skal stille spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen, for det var hans tale.
Men jeg synes, det er fint, at han stiller spørgsmål til mig, og da spørgsmålet er relevant, vil jeg meget gerne besvare det.
Vi tror, at loftet er med strøget mål.
Det er markedsprisen plus 10 øre plus en miljøbonus plus 2,3 øre, og det vil sige maksimalt 38,3 øre.
På den anden side er det vores vurdering, at den teknologiske udvikling nu er skredet så langt frem, at vi kan presse prisen nedad, og hvis det er rigtigt, at vi inden år 2005 er oppe på, at en tredjedel af al strømforsyning i Danmark kommer fra vedvarende energi, så må det også være rigtigt, at det bliver til priser, som ikke belaster almindelige lønmodtagerfamilier, som bruger denne strøm, mere end højst nødvendigt.
Det var rigtigt i sin tid at have høje strømpriser på vedvarende energi, indtil den blev modnet, og indtil den blev konkurrencedygtig.
Nu må det være rigtigt at - om jeg så må sige - få den så billigt som muligt.
Så vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg tror i høj grad, de politiske beslutninger har betydet meget for, havde jeg nær sagt, eksplosionen i udbygning af vedvarende energi i Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2002-11-12:
Mange tak for de meget klare svar fra ministeren.
Der var kun et enkelt spørgsmål, som jeg tror han måske glemte, nemlig spørgsmålet om de andre vedvarende energiformer.
Kan ministeren bekræfte, at det også er et spørgsmål, vi vender tilbage til i forligskredsen, hvordan vi bedst sikrer forskning og udvikling og styrkelse af dem, som vi ikke har haft fat i endnu ud over biomassen?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-11-12:
Lovforslaget her er ikke omfattet af aftalen, som indgår i det forlig, men det er en indsats for en sikker og positiv udvikling i produktiviteten og effektiviseringen inden for byggesektoren med udvidelsen af bygherrekredsen ved nyetablering af alment byggeri, ændrede klageregler i byggeloven og masteloven.
Forslaget har til formål at styrke professionaliseringen i det almene byggeri, dels gennem udvidelse af bygherrekredsen, og dels gennem øget konkurrence og gennemsigtighed omkring kommunernes tildeling af bygherreopgaven.
Med lovforslaget stilles der fra 2003 krav om udbud af bygherrerollen og mulighed for, at også private bygherrer kan bygge alment.
Lovforslaget har til formål at gennemføre regelforenkling og modernisering af klagegangene på byggelovens og mastelovens område.
Forslaget medfører mindre udgifter til kommunens grundkapital.
Den statslige ydelse til støtte er opgjort til nutidsværdi på et tilsagn, der vokser fra 25 mio. kr. i år 2003 til 90 mio. kr. i år 2006.
Den kommunale mindreudgift vokser fra 5 mio. kr. i år 2003 til 33 mio. kr. i år 2006.
Vi i Dansk Folkeparti ser ikke spøgelser i det her, men vi er godt klar over, at der vil være en del problemer, som vi skal have drøftet i udvalget, og derfor betragter vi det her mest som teknik, men vi ser i hvert fald positivt på forslaget.
Jørn Pedersen (S), 2002-11-12:
Jeg vil sige til hr. Ulrik Kragh: Jeg har været helt til bunds.
Det er derfor, jeg får større og større betænkeligheder ved nogle af de ting, der her er skrevet.
Hvis der i det, Venstres ordfører siger, ligger, at der skal nogle præciseringer til omkring selve samarbejdet, hvad man aftaler osv., så er det noget af det, vi er meget parate til at se på.
Det, jeg kan se er på vej til at ske eller kan ske, er, at deres indflydelse på det byggeri, de selv skal bo i, kan blive meget, meget mindre, og det er derfor, jeg har mine bekymringer omkring bygherrerollen i det her.
Jeg vil nemlig netop sige, at selve udformningen og kvaliteten er områder, hvor det er helt naturligt, at driftsherren har langt større indflydelse, end det fremgår af det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Jeg vil sige, at vi har brug for en boligminister, der kan tilrettelægge en politik, som rækker ud over 2008, for i ansvarlige boligforeninger har man altså brug for en længere planlægningshorisont, ellers går det galt. Regeringer kan vælge at gå fra valg til valg, men det kan man altså ikke i boligforeninger, vil jeg oplyse ministeren om.
Så siger ministeren, at vi havde de forhandlinger, og det er også rigtigt.
Jeg spurgte jo ministeren: Kunne man ikke som udgangspunkt tage den aftale, der lå med Boligselskabernes Landsbyggeforening?
Men så ville ministeren jo absolut have den milliard kroner til at fylde i privat udlejningsbyggeri.
Det var jo så det, der ikke kunne lade sig gøre.
Hvis regeringen ville have vedstået den aftale og ville have ladet været med at fyre 1 mia. kr. af på et meget tvivlsomt lovforslag, som vi har behandlet tidligere i dag, det skal jeg ikke gå i detaljerne med,
så var det da ikke udelukket, at der kunne være nået en aftale - bestemt ikke - men det var jo det, der gjorde, at Enhedslisten og regeringen ikke kunne fortsætte forhandlingerne.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-12:
Det kan jeg så ikke være.
Det, jeg har sagt, er, at vi nu har lavet en aftale, der rækker frem til 2008, og jeg kan jo bekræfte det, fru Lissa Mathiasen her siger, nemlig at vi jo netop har brugt Landsbyggefonden til renoveringer.
Det er der stadig væk mulighed for.
Det er oven i købet her i slutforløbet blevet til lidt større renoveringer.
Hvad der så sker i dansk politik på den anden side af 2008, det tror jeg hverken hr. Keld Albrechtsen eller jeg kan give nogle garantier for.
Lissa Mathiasen (S), 2002-11-12:
For at der ikke skal være nogen misforståelser, vil jeg godt høre, om ikke ministeren kan bekræfte, at det er sådan, at når penge fra Landsbyggefonden bliver brugt til renovering, så er det, fordi det i en række tilfælde ikke er muligt at finansiere de renoveringer, der rent faktisk sker i den almene sektor, for de lokale midler. Det er grunden til, at man også er nødt til at bruge penge fra Landsbyggefonden, for enten ville det ellers give nogle huslejeforhøjelser, som ville blive så høje, at lejerne ikke ville have mulighed for at bo der, eller det ville ikke være muligt at foretage de forbedringer og renoveringer, som rent faktisk er nødvendige.
Det er grunden til, at man giver mulighed for, at Landsbyggefonden kan gå med ind i de forskellige projekter, hvor det måtte være nødvendigt.
med, at vi fra Socialdemokratiets side ønsker, at vi efter 2008 også stadig væk har midler fra Landsbyggefonden, der kan gå til de her formål, for vi ønsker ikke, det skal gå ud over lejerne. Kan ministeren ikke bekræfte, at det er meningen, at de penge her rent faktisk skal bidrage til, at der ikke skal ske huslejeforhøjelser, og at man dermed hjælper, fordi der ikke er penge nok i de lokale midler til at kunne dække det hele ind?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Jamen der røg jo så det tag.
Det vil sige, at det beboerne ved, er, at de med sikkerhed skal blive ved med over huslejen at betale til opsparingen i Landsbyggefonden, og at hvis de skal være sikre på at få et nyt tag, så kan de sådan set godt indstille sig på at begynde opsparingen nu. Jeg har kaldt det en særskat, fordi det altså får huslejekonsekvenser, og de huslejekonsekvenser ligger ikke nødvendigvis så langt ude i fremtiden, fordi en ordentlig boligforening planlægger altså sine ting langt ud i fremtiden.
Det er faktisk ret almindeligt i den sektor, at man prøver at se ud i fremtiden, så man ikke pludselig står med en tom kasse og nogle store problemer.
Jeg må sige til ministeren, at det var et ærligt svar, og det takker jeg for.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-12:
Jeg vil gerne gentage, at der jo ikke er huslejestigninger som følge af aftalen.
Nu er der lavet en aftale, der rækker
frem til år 2008.
Vi har i regeringen sagt, at vi ikke vil lave en aftale frem til år 2020.
Samtidig er der jo også de lokale puljer, der kan bruges.
Jeg står ikke her og give garantier til 2020.
Det, jeg siger, er, som følge af aftalen oplever vi ikke huslejestigninger.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Jeg hæftede mig ved, at ministeren sagde, at det her ikke ville medføre huslejestigninger.
Det er jo interessant, hvis det er en garanti fra ministerens side.
Lad mig sige det meget konkret.
Hvis man nu ved, at man om 10 år skal have et nyt tag, så havde man med den aftale, der var indgået med Landsbyggefonden, en berettiget forventning om, at så kunne man til den tid modtage et tilskud.
Den forventning kan man ikke længere basere sig på, for efter 2008 ved vi ikke, om der er nogen penge til det formål.
Det vil sige, at man faktisk er nødt til ansvarligt at begynde at samle penge sammen, det vil altså sige en huslejestigning, hvis man skal være sikker på, man kan få sit tag og ikke skal leve 3 år uden tag eller med vandet rendende ned.
Jeg synes, det var en interessant betragtning, hvis ministeren virkelig vil garantere, at der ikke bliver huslejestigning, men det ligger i hvert fald ikke i teksten.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-12:
Lovforslag nr. L 53 går bl.a. ud på at finansiere de statslige udgifter som følge af grundkapitalens nedsættelse fra 14 pct. til 7 pct. af anskaffelsessummen og give mulighed for, at midler fra Landsbyggefonden kan støtte renoverings- og forbedringsarbejder i nedslidte almene afdelinger
, og ligeledes at give mulighed for via Landsbyggefonden at yde tilskud til dækning af udgifter til beboerrådgivning.
Senest i 2004 vil aftalepartierne blive indkaldt til yderligere aftaler vedrørende disse sager.
Kristeligt Folkeparti er med i forliget om den store boligpakke, der vil skabe udvikling og vækst på boligområdet og har som sit erklærede mål at påbegynde byggeri af tusinder af boliger i de nærmeste 5 år.
Lovforslag nr. L 53 er en del af denne store boligpakke, og også det kan Kristeligt Folkeparti støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Nu prøvede jeg at give et forholdsvis omhyggeligt, detaljeret svar, for jeg kender jo den lokale beslutningsproces, som går
forud for et byggeri
Det er jo en kompliceret beslutning.
Jeg ved godt, at Venstre har nogle helt andre ideer, som bygger meget mere på privatisering, og hvis de, der er i boligforeningerne og beboerdemokratiet så ikke makker ret, som Venstre gerne vil have det, kan man bare hidkalde nogle private entreprenører og så køre det igennem.
Det kan være, at det, der ligger i fru Inge-Lene Ebdrups bemærkninger, er, at så kan man bare koble beboerdemokratiet ud og så køre det hen over hovedet på beboerne.
Det er jo også det, der ligger i den tankegang, at man tager beboernes penge.
Så det ville jo være helt logisk.
Det forestiller jeg mig trods alt ikke.
Det håber jeg da i hvert fald ikke at vi skal ud i, og hvis vi ikke skal ud i det, så skal beboerdemokratiet jo have sin tid til at diskutere den tvangslov, som man nu her vedtager.
Hvad den diskussion kan indebære rundtomkring i boligforeningerne, kan jeg altså ikke forudse.
Men man skal bare ikke være nogen stor profet for at regne ud, at den vil betyde, at der vil opstå mange diskussioner i hvert eneste repræsentantskab forud for beslutninger om nybyggeri, og de diskussioner vil jo også komme op i byrådene, fordi de er i boligorganisationerne.
Så indviklet er verden indrettet, og derfor er problemet så enkelt.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Jeg ville bare gerne spørge hr. Keld Albrechtsen en gang til: Tror hr. Keld Albrechtsen, at der vil være kommuner, der ikke vil kunne finde almene boligorganisationer, der vil bygge almene boliger, når kommunerne sætter penge af til grundkapital?
Ja eller nej?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Nu har jeg godt set, at der er et forslag efterfølgende om bygherrekredsen, og det kan jo være, det har været inde i tankerne, det ved jeg ikke, men fru Inge-Lene Ebdrup bør jo tænke på, at når man planlægger boligbyggeri - det ved jeg hjemme fra Århus - så er man jo meget omhyggelig med, hvad det er, man foretager sig.
Det vil sige, at der jo vil komme en diskussion i alle boligforeningerne i Århus om, hvordan vi skal sikre, at vores ældre afdelinger får deres opsparede midler, og det kan vi jo altså ikke sikre ved, at vi tager de midler og fylder dem i statskassen.
Derfor vil der da være en diskussion.
Jeg ved ikke, hvordan den diskussion går, og hvilket valg man vil træffe f.eks. i boligforeningerne i Århus, men de er jo karakteriserede ved en meget høj grad af demokrati og direkte styre.
Det er jo ikke forretningsførerselskaber osv. Beslutningerne træffes i hvert enkelt boligforening af direkte folkevalgte.
Det vil sige, at der vil man få den diskussion, og det vil være en meget vanskelig og ubehagelig diskussion, fordi man skal vælge mellem at bygge nyt, hvilket man virkelig gerne vil, og så tage pengene fra sine egne beboere i de ældre afdelinger.
Det bliver da et frygteligt dilemma.
Jeg ved ikke, hvordan den diskussion vil gå, men at det kan komme til at medføre forsinkelser i byggetakten, skal man da ikke være nogen stor profet for at regne ud, og ministeren har jo også selv fremlagt prognoser, hvoraf der fremgår et fald i byggeriet fra i år og til 2003 og 2004.
Det kan jo godt være, at det fald også skyldes, at ministeren godt er klar over, at det bliver en vanskelig beslutningsproces ude i boligforeningerne og ude i kommunerne, fordi man så at sige skal skære sin ene hånd af for at få lov til at bygge.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Hr. Keld Albrechtsen nævnte på et tidspunkt også, at det her vil være en bremseklods på byggeriet.
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, om han virkelig tror, at en kommune, som beslutter sig for at ville bygge nyt alment, ikke ville kunne finde en almen boligorganisation, der vil være med til at bygge og bagefter drive en sådan afdeling.
Er det ikke et meget tænkt eksempel, hr. Keld Albrechtsen har bragt på banen, der skulle bremse byggeriet af almene boliger?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Efter den prognose, som vi hidtil har haft fra ministeren vedrørende år 2003 og år 2004, ville det altså være 0,9 mia. kr., som går i statskassen.
Det kan jo så godt være, det bliver mere, for nu mener ministeren, at der bliver bygget eller givet flere tilsagn i år 2002, og så er vi nok over 1 mia. kr.
Det er penge, der går i statskassen, fordi de erstatter udgifter, staten havde planlagt at afholde.
Så det er fra Landsbyggefonden, fra beboernes kasse til statskassen.
Så vil jeg bare anbefale, at Venstre af alle partier - Venstre, som har været med til at indføre regler om, at hvis en kommune fastsætter en skatteprocent, der skal få udgifterne til at hænge sammen på ansvarlig vis efter en lokal vurdering, bliver den straffet på det groveste og må ikke længere selv styre tingene - skal være meget forsigtig med at tale om, hvem der forsvarer det kommunale selvstyre, når det lige har sat kommunerne under reel tvangsadministration.
Jeg synes ærlig talt, at den del af indlægget var lidt langt ude, men jeg vil se bort fra den, fordi det her jo er en boligdebat, og det er jo ikke sikkert, at Venstres ordfører havde den almindelige kommunale diskussion i tankerne.
Det tror jeg ikke hun kan have haft, for så kunne hun ikke have sagt, som hun gjorde.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Jeg synes, det er tankevækkende, at Enhedslisten nu gennem sine mange argumentationer ligefrem sætter lighedstegn mellem tyveri og skat.
Det synes jeg da er noget vi bør tænke over i fremtiden.
Jeg kan heller ikke lade være med at kommentere, at Enhedslistens generelle respekt for det kommunale selvstyre og dermed for de folkevalgte, der sidder i kommunalbestyrelserne, kan ligge på et meget lille sted.
Det har flere bemærkninger i dag vist.
Enhedslisten har simpelt hen ikke tillid til kommunerne.
Så vil jeg gerne spørge Enhedslistens ordfører: Er det ikke korrekt, at nøjagtig det beløb, statens andel, der vil blive brugt til nybyggeri af almene boliger, vil blive taget fra Landsbyggefonden til nybyggeri? Hvis hr. Keld Albrechtsen kan medgive dette, og det tror jeg ikke at hr. Keld Albrechtsen kan nægte, for det er korrekt, hvor mange penge er det så lige, der går i statskassen?
Jørn Pedersen (S), 2002-11-12:
Jeg lyttede meget interesseret til Venstres ordfører, der jo under det sidste punkt, der var til behandling her i Folketingssalen, sagde, at han var meget optaget af den private ejendomsret - det er et direkte citat.
Derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører: Hvordan stiller Venstre sig til, at almene boligselskaber ikke har dispositionsret over deres egen grund - jeg taler om en grund, de ejer - er det i harmoni med den udtalelse, der kom under den forrige behandling her i Folketingssalen?
Og dernæst: Er Venstres ordfører ikke bekymret over, at bygherren får meget, meget stor indflydelse på selve udformningen af byggeriet på bekostning af driftsherren og dermed de senere brugere af byggeriet?
Synes Venstre, at det er en fornuftig fordeling af opgaverne?
Ulrik Kragh (V), 2002-11-12:
Nu kan jeg godt forstå, at Socialdemokratiets ordfører gerne vil gøre det her så kompliceret som muligt, hvis man synes, det er så forfærdeligt, at bevægelsen kommer ud for konkurrence.
Med hensyn til den anden pind, som Socialdemokratiets ordfører dvælede ved: »At træffe beslutning om byggeriets størrelse, ydre og indre udformning samt kvalitet«, er det jo således, at når man har fundet en rådgiver til at påtage sig bygherreopgaven, så vil rådgiveren og driftsherren i den sidste ende, den endelige ejer, naturligvis skulle træffe den beslutning sammen, som kommunen vil skulle godkende. Det er jo ikke sådan, at man sætter dem fuldstændig uden for døren og siger: Vi vil for øvrigt ikke snakke med jer, før vi er færdige.
Det er jo et spørgsmål om, at det her kommer til at foregå i et samarbejde, og det, der er lagt an til i forslaget, er netop, at der skal være en afklaring af de her vilkår på forhånd.
Jeg vil godt spørge, om ikke også Socialdemokratiets ordfører er nået til den udlægning af det, når man er nået helt til bunds.
Ulrik Kragh (V), 2002-11-12:
Jamen så er det jo godt, at fronterne er trukket op, for vi er ikke indstillet på, at de almene skal have mulighed for at kunne byde på privat, fordi der er juridiske kompleksiteter, der er kompleksiteter med skatteforhold, der er kompleksiteter med ansvar, hvis man efterfølgende pådrager sig økonomiske omkostninger.
Derfor vil vi ikke være med til det.
Der bliver konkurrence på det almene, hvor man har mulighed for at deltage, ligesom man har gjort hele tiden.
Det skal blot udskilles i et selvstændigt selskab, således at det er adskilt, og det ikke bliver blandet sammen med den øvrige del af boligorganisationen.
Men der er altså ikke noget fra vores side, der indikerer, at almene skal ind på det private marked.
Det ville simpelt hen være usmart.
Lissa Mathiasen (S), 2002-11-12:
Det må være fri konkurrence, forstået på den måde, at man så også må sige ja til, at almene organisationer kan byde ind på et privat byggeri, lige såvel som at private bygherrer tilsvarende kan byde ind på almene organisationers opgaver.
Ellers er det ikke fri konkurrence, og hr. Ulrik Kragh kan ikke komme herop og påstå, at det er fri konkurrence.
Og der er ingen problemer i det, for slige problemer ville kunne løses og endda med lethed.
Det, jeg spørger om, er det principielle, for alt andet kan løses.
Derfor spørger jeg: Vil Venstre i princippet have, at der reelt bliver fri konkurrence?
Det er det, det drejer sig om.
Det er ikke et spørgsmål, om der er noget i dag, der ikke ser helt korrekt ud og sådan noget.
Vil man have reelt fri konkurrence, således at den ene kan byde ind over for den anden, og den anden kan byde ind i forhold til den ene?
Det er det, spørgsmålet drejer sig om.