runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Men når vi netop ved, at med de nuværende godkendte planer vil f.eks. gasforsyningerne og endnu før, olieforsyningerne, begynde at dale, er det så ikke korrekt, at det er relevant allerede nu at tænke over, hvordan vi strækker ressourcerne?
Dorit Myltoft (RV), 2000-12-01:
Mig bekendt er der ikke nogen, der i dag ved noget om ressourcernes mængde og størrelse i Nordsøen.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Jeg fattede udmærket, at hr. Jann Sjursen ikke kunne lide produktionslofter.
Jeg kan forstå, at fru Dorit Myltoft og Enhedslisten er enige om det vigtige i at strække ressourcerne så langt som muligt.
Hvordan vil fru Dorit Myltoft sikre noget sådant?
Altså i Enhedslisten er vi sådan set meget lidenskabsløse i forhold til, hvilke redskaber vi anvender.
Derfor kunne det være interessant at høre, hvad det er for et redskab, fru Dorit Myltoft vil anbefale.
Jann Sjursen (KRF), 2000-12-01:
Det kan måske lyde lidt barokt, hvis man ser på den andel, de vedvarende energikilder har i dag i den danske energiforsyning, når jeg nu siger, at jeg rent faktisk allerede i dag ser både olie og gas og for den sags skyld også kul som et supplement til disse energikilder.
Men det er for i virkeligheden at illustrere min tækning på området.
Men i virkelighedens verden må jeg selvfølgelig indrømme, at det er sådan lidt omvendt, hvis man skal se det på baggrund af facts. Men vores tankegang er den, at de fossile brændsler skal udfases, og det er jo også baggrunden for, at vi bakker op om regeringens politik, som, når det gælder kul i forhold til kraftværker, siger, at vi ikke vil have flere kulfyrede kraftværker som sådan. Men vi ser altså ikke den modsætning mellem den nuværende indvindingsstrategi baseret på den lovgivning, der er givet for undergrunden, og så det ønske, som både Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti har om, at vi fremover i højere grad anvender vedvarende energikilder i vores energiforsyning.
Jeg ved ikke, hvor hr. Søren Kolstrup har fra, at man i 2010 har tømt Nordsøen for i hvert fald gas, som hr. Søren Kolstrup sagde før.
Hvis man ser på de reserveopgørelser, der er gjort i mange år, så det viser det sig, bl.a. fordi man forbedrer indvindingsteknikkerne hen ad vejen, at reserverne stort set har været det samme i rigtig mange år.
Dermed ikke være sagt, at vi bare kan bruge los.
Det er ikke det, jeg taler for, men jeg taler dog for, at der er en til vished grænsende sandsynlighed for, at der også efter 2010 vil være både olie og gas i Nordsøen, bl.a. fordi de bevillingshavere, som allerede i dag udvinder olie og efterforsker i Nordsøen, også har en interesse i, må jeg sige i den her sammenhæng, at fortsætte, jeg havde nær sagt, olieeventyret i Nordsøen. Derfor er jeg altså ikke slet så pessimistisk, som hr. Søren Kolstrup er, og jeg mener, det er nødvendigt, at regering og Folketing i virkeligheden her sikrer en offensiv politik i forhold til de ressourcer, der er i Nordsøen.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Men finder hr. Jann Sjursen det så ikke relevant hele tiden at lave en analyse af, hvor mange ressourcer vi har tilbage, således at man løbende har et overblik over, hvor meget der er tilbage, og hvordan vi skal sikre os, at vi hele tiden har olie og gas som supplement, så længe vi ikke har udviklet de vedvarende energiteknologier?
Er det ikke en relevant analyse løbende at lave?
Jann Sjursen (KRF), 2000-12-01:
Jo, det er det i høj grad, men disse analyser bliver rent faktisk også gjort i dag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår Det Konservative Folkepartis ordfører rigtigt: Hvis man skal opmuntre til investeringer, betyder det så, at man f.eks. skal sænke den nuværende beskatning på Nordsøen, eller skal man fastholde den?
Dorit Myltoft (RV), 2000-12-01:
Til hr. Kolstrup vil jeg gerne sige, at jeg talte om forsyningssikkerhed og netop ikke selvforsyning, for vi mener i Det Radikale Venstre, at vi er kommet et skridt længere end til at tale om selvforsyning med den udvikling, der har været.
Vi ser altså dansk energipolitik som en del af en international energipolitik og taler derfor om forsyningssikkerhed.
Jeg skal så også sige, at vi selvfølgelig er interesseret i at strække ressourcerne længst muligt, fordi vi, som jeg sagde, går ind for mere vedvarende energi.
Men jeg sagde, at at bruge lofterne som et middel til at strække ressourcerne derude er for os at se ikke umiddelbart den mest nærliggende måde at gøre det på.
Dorit Myltoft (RV), 2000-12-01:
Der er sket meget, siden amerikaneren Frederic Rawlin i 1937 fik 50-årig eneretsbevilling efter at have fundet olie ved Kolding.
Det var så lidt ærgerligt for ham, at det blev afsløret, at det var et falsum, og at han havde købt olien på et apotek i Odense.
Der er også sket meget, siden et tysk firma søgte efter olie i Holsten og derfor ønskede at gå ind i Sønderjylland, hvilket var anledningen til, at A.P. Møller begyndte at interessere sig for olie i Danmark og fik eneretsbevillingen i 1962.
Der er sket meget, siden vi fik kulbrintebeskatningen i 1982.
Der er sket meget, siden naturgas begyndte at spille en rolle i dansk energiforsyning.
Først og fremmest er der sket det, at Danmark er blevet mere end selvforsynende med olie og gas.
Jeg vil gerne takke Enhedslisten for at rejse forespørgslen i dag, sådan at der netop er mulighed for at komme med alle synspunkter om olien i Nordsøen.
I Det Radikale Venstre er vi tilfredse med finanslovaftalen om et udredningsarbejde med henblik på en ny kulbrintebeskatning, netop fordi der er sket meget siden 1982, hvor balancepunktet var mellem det danske samfunds interesse i at have gavn af mulige indtægter fra den danske undergrund og ønskerne om at gøre det attraktivt at efterforske og udvinde trods betydelig usikkerhed om resultaterne.
Det Radikale Venstre støttede dengang loven om kulbrintebeskatning, fordi vi syntes, der var den gode balance.
Nu ved vi jo, at efterforskningen efter olie og gas også på den danske del af kontinentalsoklen viste gode resultater.
Men uanset disse resultater er det stadig væsentligt at øge brugen af vedvarende energi og vedvarende brændsler for at beskytte miljøet og mindske udledningen af drivhusgasserne med fokus specielt på CO2-udledningen. Disse dages debat om dansk svineproduktion gør det jo endnu mere aktuelt også at fokusere på at bruge gyllen til energiproduktion.
Udvinding og anvendelse af de danske olie- og naturgasforekomster skal behandles med omtanke og rettidig omhu.
Derfor kan Det Radikale Venstre anbefale, at regeringen og A.P. Møller i passende god tid, inden udløbet af eneretsbevillingen i 2012, indleder forhandlinger om, hvad der skal ske efter 2012, sådan som det jo også står i eneretsbevillingens tekst.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte Enhedslistens forslag til vedtagelse, fordi vi ikke finder, at det umiddelbart er særlig konstruktivt at tænke i produktionslofter.
Forhandlingstemaerne ligger i den energipolitik, som et flertal i Folketinget har besluttet.
Sluttelig vil jeg lige nævne loven om infrastrukturen på kontinentalsoklen, en lov, som er under behandling her i Folketinget.
Den betyder, at alle, der vil lægge rør og kabler på den danske kontinentalsokkel, skal have tilladelse til det.
Den tilladelse kan være med til at sikre en beskyttelse af havmiljøet.
For Det Radikale Venstre er det vigtigt med en energipolitik, der sikrer forsyningssikkerheden på et bæredygtigt grundlag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Fru Dorit Myltoft siger, at Det Radikale Venstres energipolitik har to omdrejningspunkter: Bæredygtighed og selvforsyningssikkerhed.
Men kan fru Dorit Myltoft så bekræfte, at deraf vel så må følge, at fru Dorit Myltoft mener, at det er utrolig vigtigt, at vi har vedvarende energiteknologier, den dag vi ikke længere har gas og olie i Nordsøen?
Og er det derfor ikke logisk, at vi prøver på at strække reserverne i Nordsøen så meget som muligt, altså bruge så meget omtanke og omhu, med fru Dorit Myltofts egne ord?
Og hvis fru Dorit Myltoft ikke kan lide ordet produktionsloft, og ikke mener, det er konstruktivt,
jamen har fru Dorit Myltoft så andre forslag, andre alternativer til, at vi kan tage nænsomt vare om de knappe ressourcer?
Anni Svanholt (SF), 2000-12-01:
Allerførst tak til Enhedslisten for dette initiativ.
Det er et godt initiativ.
Det er meget vigtigt, at vi får en overordnet diskussion om de meget, meget vigtige ressourcer, der ligger ude i Nordsøen, ressourcer, som er vigtige for det danske samfund.
Nuvel, der er nogle, der har koncession, der er én, der har koncession i øjeblikket, men en koncession udløber jo da heldigvis.
Vi må nok sige, at da den blev givet i sin tid, i 1962, var det jo en meget lang koncession uden egentlig reelle muligheder for at få en diskussion i perioden.
Udnyttelsen af de danske forekomster af olie og gas i Nordsøen betyder, at Danmark jo i dag er selvforsynende med olie og gas, og der er også en vis eksport.
Vi får indtægter
fra indvindingen, som også bidrager positivt til samfundsøkonomien, det er jo rigtig godt, men vi skal tænke langsigtet her.
I SF mener vi, det er utrolig vigtigt, at vi økonomiserer med ressourcerne i Nordsøen, for de kan altså tømmes.
Det er jo ikke uudtømmelige ressourcer, der ligger dér.
Og vi mener, at vi skal strække ressourcerne, sådan at vi kan bevare vores selvforsyningsgrad og forsyningssikkerhed, indtil vi er i stand til fuldstændig at forsyne det danske samfund med vedvarende energi.
Vi mener i øvrigt også, det er meget vigtigt, at man bruger en god del af indtægterne til at sørge for at få sat yderligere gang i forskning inden for vedvarende energi og energieffektivitet og energibesparelser; det er utrolig påkrævet.
Og der mener jeg, at vi i Danmark, hvis vi sætter fuld turbo på den side af sagen, vil kunne være i en utrolig gunstig position også i forhold til verdensmarkedet
, fordi verden jo i lyset af de alvorlige klimaproblemer vil efterspørge mere og mere vedvarende energi.
Det kan altså have et dobbelt formål.
Vi skal altså se i øjnene, at vi udfaser de fossile brændsler, og det er og bliver en nødvendighed i forhold til de globale klimaproblemer.
Vi ønsker altså en bæredygtig energipolitik, og det er i det lys, vi skal vurdere de ressourcer, der ligger i Nordsøen.
Så vi har altså noget guld, der skal passes på, og det skal udnyttes ud fra en samfundsøkonomisk og miljømæssig betragtning.
I SF har vi ved adskillige lejligheder i forbindelse med finanslovforhandlinger sagt, at A.P. Møller simpelt hen slipper for billigt i skat til den danske stat.
Og vi står ikke alene med med den betragtning; det siger vismændene i klar tale.
Senest har vi påpeget det og også rejst sagen i forhold til kulbrintebeskatningen, i forhold til beskatningen i øvrigt, og herunder også nødvendigheden af en CO2-beskatning.
For vi bliver nødt til at se på det; i øjeblikket, med de høje oliepriser, får det danske samfund altså for lidt ind i skat, og det kan ikke være rigtigt.
Ved denne lejlighed kan man jo også gøre sig nogle overvejelser om, hvad der skal ske efter 2012, og det har vi også gjort i SF.
Vi ønsker, at vi netop skal tænke på ved en kommende koncession, at det danske samfund skal kunne sikre selvforsyning og forsyningssikkerhed.
Vi ønsker altså dermed en langsommere indvinding, og vi vil have en højere beskatning.
Vi vil også have CO2-beskatning, sådan at vi kan få det udslip bragt ned.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-01:
Jeg vil gerne spørge fru Anni Svanholt, når fru Anni Svanholt taler om guldet, der ligger der, den store indtjening, de høje priser,
På trods af kæmpeinvesteringer kunne det rent faktisk ikke betale sig at tage olien i Nordsøen op.
Jeg vil spørge fru Anni Svanholdt, om vi så kort efter, når der er indtjening, skal sige til dem, der har foretaget investeringerne over årene: Nu skal I ikke tage det op, nu skal I ikke lave en indtjening, der kan dække de huller, I
har haft undervejs
Anni Svanholt (SF), 2000-12-01:
Når jeg nævner det sorte guld, er det jo, fordi der ligger
utrolige værdier ud fra en ressourcebetragtning, og prisen på ressourcen afhænger naturligvis af, om man snakker om oliepriserne på verdensmarkedet, og det gælder også gassen, men da vi i Danmark jo har indrettet os sådan, at vi er gået over til at anvende mere og mere gas, bl.a. i de store kraftvarmeværker, har vi jo altså behov for, at vi også kan regne med, at ressourcen er til stede sådan ud fra en selvforsyningstankegang og forsyningssikkerhedsmæssig tankegang, og derfor kan man sige, at der er altså store værdier, som vi ikke bare skal sige at vi brænder hurtigt af ud fra en privatøkonomisk betragtning.
Eva Møller (KF), 2000-12-01:
Men Det Konservative Folkeparti har på dette punkt som på alle andre det overordnede syn, at vi ønsker ikke en forhøjelse af skatter og afgifter i det danske samfund.
Vi ønsker generelt set en sænkning, muligvis også i visse tilfælde en omlægning.
Så hvis man vil ændre og sige, at man absolut gerne vil have CO2-afgift, vil det for os i hvert fald være et krav, at der så er nogle andre afgifter eller skatter, der sænkes tilsvarende.
Egil Møller (DF), 2000-12-01:
Idet Dansk Folkepartis ordfører på området, fru Aase D. Madsen, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på mit partis vegne udtale følgende: Som bekendt er Danmark ikke fra naturens side beriget med særlig mange naturrigdomme.
Vi er, mener vi selv, et oplyst og flittigt folkefærd, som hører til blandt verdens rigeste.
At vi befinder os på netop dette høje niveau, skyldes bl.a. også fundet og udvinding af olie og gas i Nordsøen.
Som bekendt fik A.P. Møller i 1962 koncession til efterforskning og udvinding af kulbrinter i hele Danmarks undergrund.
Efterfølgende er der sket mange reguleringer i den oprindelige aftale, der som bekendt udløber i 2012.
Det er prisværdigt, at et dansk selskab har været i stand til at magte den teknologisk svære opgave at udvinde en stor del af disse naturrigdomme til stor gavn for den danske samfundsøkonomi.
Gassalget udgjorde som bekendt i 1999 6,6 milliarder m3, mens olieproduktionen nåede op på 12,8 millioner t, hvilket svarer til 140 pct. af det danske olieforbrug.
Det er vel både glædeligt og betryggende, at selvforsyningsgraden af olie og gas er nået op på 145 pct.
Dette niveau må vi have en berettiget forventning om vil holde sig i de kommende år.
Ud over A.P. Møller er der som bekendt også andre aktører på den danske del af Nordsøsoklen, som udvinder gas og olie.
Set gennem Dansk Folkepartis briller er det vigtigt, at lovgivningen på området, også fremover, lægger vægt på selvforsyning og rimelige betingelser for de nuværende og eventuelle kommende aktører på udvindingen af kulbrinterne fra Nordsøen.
Vilkårene for koncessionshaverne skal til enhver tid afpasses efter forhold, der tilgodeser statskassen på rimelig vis.
Samtidig skal vilkårene ikke indeholde en spændetrøje, der umuliggør eller hindrer nuværende og kommende aktører i at påtage sig en risiko, som må stå i et rimeligt forhold til en given gevinst.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-01:
Jeg må sige til hr. Søren Kolstrup, at vi diskuterer jo politik og ideologi her, og det skal hr. Søren Kolstrup ikke være flov over, overhovedet ikke.
Det, der er det afgørende, er, at når nogen går ind i en aftale og investerer langsigtet i den her form, kan de få en gevinst, også en gevinst, som ligger ud over, hvad nogle andre har kunnet tjene.
Altså sådan et nivelleret gennemsnitsindtjeningsniveau er ikke det samfund, jeg ønsker, for så dør samfundet.
Der er nemlig ikke nogen, hvis de kun fik stukket den mulighed ud, at de kunne få en eller anden gennemsnitsindtægt, som for tiden var passende ud fra hr. Søren Kolstrups opfattelse, der overhovedet ville løbe den risiko at lave de kæmpe, kæmpeinsvesteringer, der er tale om her.
Hvis det havde været sådan, kunne den danske stat jo være gået ind både i halvpart joint venture eller for den sags skyld selv have lavet det her i sin tid.
Det var der ingen der havde mod til.
Anni Svanholt (SF), 2000-12-01:
Jeg vil gerne spørge fru Eva Møller, om man skulle forstå de bemærkninger om beskatning således, at det også indebærer, at der skal laves en CO2-beskatning af aktiviteterne, sådan at vi ikke her får en forskelsbehandling, man kan også sige en positiv særbehandling, i forhold til A.P. Møller, i forhold til det øvrige erhvervsliv.
Ud fra de betragtninger, fru Eva Møller kom med, må det vel være et problem.
Er De Konservative indstillet på at indføre en CO2-afgift?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-01:
Jeg vil da gerne forsøge at svare hr. Kolstrup.
Jeg tror ikke, det har nogen mening rigtigt det dér med gennemsnit osv. Der er tale om, at der er nogle, der løber en formidabel risiko og laver en aftale.
Så skal hr. Søren Kolstrup med sine ideologier ikke komme bagefter og nivellere det til et gennemsnit og forrentning i et eller andet andet.
Der er vi helt uenige.
Jeg tror på en kapitalistisk samfundsmodel, som bygger på aftaler, hvor man har lov til at løbe risiko og få gevinster.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Jeg synes, hr. Ebbe Kalnæs var noget upræcis omkring fortjenesterne på Nordsøen.
Kan hr. Ebbe Kalnæs bekræfte, at såvel for øjeblikket, altså i år 2000, som i 1997 var der tale om, at Nordsøselskaberne havde en forrentning, der gennemsnitligt set altså lå over, hvad man tjener, også gennemsnitligt set inden for dansk industri?
Altså bare sådan, at vi er nogenlunde enige om, hvad der rent faktisk er tale om.
Jeg ønsker ikke at komme i en ideologisk diskussion med hr. Ebbe Kalnæs.
Jeg ønsker bare at få slået fast, at DUC's afkast på investeringerne har haft et niveau, der har ligget over dansk industri både nu og tidligere.
Det var såmænd blot det, jeg ville slå fast. Og så ved jeg udmærket godt, at hr. Ebbe Kalnæs og jeg har forskellige vurderinger af det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-05:
Der har fra stort set alle ordførere lydt mange sympatiske ord om intentionerne i beslutningsforslaget her, og der skal også lyde sympati for intentionerne fra radikal side.
Hvem vil ikke gerne beskytte børn og unge mod hård porno og den slags ting?
Det vil vi også gerne fra radikal side.
Men når vi alligevel vælger at afvise beslutningsforslaget, er det ud fra principielle argumenter, tekniske argumenter, praktiske argumenter.
Lad mig starte med det principielle.
Det gjorde den konservative ordfører ikke rigtig tidligere, selv da han blev gået lidt på klingen med hensyn til, hvad definitionen så må være af »skadelig«.
Kan det overhovedet lade sig gøre?
Mig bekendt og med mit kendskab
til den slags ting er der store problemer, store vanskeligheder forbundet med den tekniske afgrænsning, ifald man vælger at anvende den her form for filtrerings-software.
Så er der endelig de praktiske argumenter.
Jeg er overbevist om, at i det omfang man finder at det er et problem lokalt, jamen så forholder man sig også til det.
Om det så er ved at forsøge sig med filtrerings-software, eller om det er ved at stille computeren ud i så åbne lokaler, så folk trods alt føler sig så blufærdige, at de ikke surfer på den her slags sider, ja, det kan man så diskutere. I hvert fald er jeg og vi i Det Radikale Venstre af den overbevisning, at det her er et eksempel på et område, hvor man finder lokale løsninger, hvis man vurderer, at det er et problem.
Så med den her blanding af argumenter vælger vi fra radikal side at afvise forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-05:
En stor tak til CD's Lone Yalcinkaya for at fremsætte det her forslag.
Det er utrolig positivt, og Kristeligt Folkeparti støtter det fuldt og helt.
Jeg kan dog ikke lade være med at nævne, at jeg ligeledes er glad for det skift, der er sket i CD's holdning i denne sag.
I november 1999 førstebehandlede vi her i Folketinget biblioteksloven, og til denne lov kom Kristeligt Folkeparti med et ændringsforslag netop på dette område med samme ærinde som nr. B 46, men CD stemte imod.
Kristeligt Folkepartis ændringsforslag til biblioteksloven gik ud på, at vi skulle indføre samme tekst i biblioteksloven, som står i den nuværende radio- og tv-lovgivning, nemlig den paragraf, der siger, at der ikke må udsendes programmer - udstilles udlånsmateriale kunne vi overføre det til - som i alvorlig grad kan skade mindreåriges fysiske, psykiske eller moralske udvikling, herunder navnlig programmer/materialer, som indeholder pornografi eller umotiveret vold.
Bl.a. kulturministeren reagerede ved at sige, at det, Kristeligt Folkeparti ønskede, var censur.
Men det ønsker vi absolut ikke.
Hvis denne tekst var censur i en bibliotekslov, ville den vel også være censur i en radio- og tv-lov, og jeg tror ikke, at teksten opfattes som censur i den nuværende radio- og tv-lovgivning; men altså kulturministeren opfattede det som censur i forbindelse med bibliotekslovgivning.
Hun var imod, og CD var imod.
Derfor er det endnu mere glædeligt, at CD nu kommer med et lignende forslag.
I det danske samfund og som forældre er vi jo meget optaget af, hvad vores børn spiser, hvad de fylder i deres mund, at det er sundt og godt.
Men lige så vigtigt er det for samfundet og os som forældre at være optaget af, hvad børnene får ind gennem øjne og ører.
I en tid, hvor pornografien bliver eksponeret i stor stil for hele befolkningen gennem diverse elektroniske midler og Internettet, er det vigtigt at tænke på, at børn og unge bliver udsat for nogle meget kyniske og rå konstruktioner af, hvad sex og erotik er, nogle forkvaklede fremstillinger af virkeligheden, billeder, som påvirker deres udvikling, deres identitetsdannelse og deres opfattelse af virkeligheden, deres opfattelse af, hvad en mand er, og hvad en kvinde er, deres opfattelse af, hvad et menneske er, deres opfattelse af menneskesynet.
Ofte hører man - vi har også hørt det her i dag - at det her med filtre ikke kan lade sig gøre, men det nægter jeg at tro på.
Selvfølgelig kan det lade sig gøre.
I andre lande kan
man, så jeg tror, at vi også kan finde ud af det i Danmark.
Det, det drejer sig om, er, om vi bare vil det.
Jeg tror, vi kan finde ud af det i Danmark, hvis bare vi vil.
Egil Møller (DF), 2000-12-05:
Fru Tove Videbæk var inde på sin forundring over, at forslagsstillerne, CD, nu har foretaget en kovending i det spørgsmål, idet man så henviser til biblioteksloven, der sidst blev revideret i november 1999.
Men jeg vil godt lige spørge fru Tove Videbæk, om ikke fru Tove Videbæk kan bekræfte, at også CD her i november måned i år stemte imod et forslag til vedtagelse fremsat af hr. Frank Dahlgaard lydende: »Folketinget pålægger regeringen inden den 1. marts 2001 at tage de nødvendige initiativer, som kan gøre det muligt for børn og forældre i Danmark at undgå at blive konfronteret med pornografiske billeder i offentlige rum - herunder bl.a. på internettet og ukodede tv-kanaler«.
Det var ordene, som man skulle stemme om i dette Ting.
Også dette til benefice for De Konservative.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-05:
Jeg kan kun bekræfte over for hr. Egil Møller, at CD stemte imod forslaget fra hr. Frank Dahlgaard, men derfor mener jeg også, at det er dobbelt positivt, at CD nu har ændret mening, ændret signaler og så kommer med det her forslag.
Og til SF's ordfører, som taler om de her tekniske løsninger, vil jeg sige, at jeg ikke er edb-ekspert, computerekspert, men jeg ved, at når der er noget, man vil - også på det her område - finder man løsninger, og det tror jeg på.
Den største hindring er for mig at se holdningerne til det her, men hvis vi vil gøre nok, finder vi løsningen.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-05:
Jeg vil sige, at der er jo den holdning, at edb er fantastisk, IT er fantastisk.
IT kan mange ting, og derfor tror man også, at IT kan alt muligt - med sortering altså.
IT drejer sig her ganske simpelt om, at man sorterer nogle ord, der kommer ind, man sorterer på nogle billeder, der kommer ind.
Det er ganske simpelt.
Ikke spor mystisk.
Og det kan man ikke gøre ordentligt.
Det er det, der er problemet.
Det er ikke nok at sige, at viljen bare skal være god nok.
Det kan man ikke.
Det er det, der er problemet.