runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg kan berolige fru Elisabeth Arnold og vælgerne med, at hvis det står til Venstres folketingsgruppe, så skal den her regering sidde i utrolig mange år endnu. Derfor tager fru Elisabeth Arnold også fuldstændig fejl, når hun forsøger at tegne det billede, at skattestoppet ikke er muligt på længere sigt.
Hvis man tager den tidligere regerings publikation »Danmark år 2010 - en holdbar udvikling«, så er det jo sådan, at der i den rapport, som jo ikke er vores værk, men den tidligere regerings værk, er indregnet plads til, at der kommer skattelettelser, der mindst svarer til det, som skattestoppet medfører.
Det er altså ikke os, det er den tidligere regering og den tidligere finansminister, der har dokumenteret, at det er holdbart at føre en økonomisk politik inklusive skattestop.
Derfor er der ingen tvivl om, at den her regering - hvad angår den økonomiske politik - vil sidde i ganske lang tid, fordi det er en ganske sund platform, den sidder på.
Når fru Elisabeth Arnold og andre kommer og siger, at nu vil man for alt i verden hæve afgifterne igen, og siger, at det bliver værre og værre med årene, så afslører man jo sig selv.
Til hr. Jacob Buksti: Det er således, at spørgsmål omkring den kollektive trafik ikke er en del af skattestoppet.
Ændringer på de tilskud, som staten giver, har ikke noget med skattesystemet at gøre.
Det, der har vist sig, har været, at det særlige tilskud, som den tidligere regering gav til den kollektive trafik, var virkningsløst.
Derfor har vi vendt det om og brugt det på en anden og langt mere effektiv måde.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-06:
Nu udviser man pludselig også interesse for det fra Socialdemokratiets side, og derfor vil jeg godt spørge: Hvorfor så vi ikke en masse gode initiativer, da Socialdemokratiet selv var i regering?
Og ikke mindst: Hvad har Socialdemokratiet selv afsat til området, altså ud over den såkaldte satspulje?
Nu bliver regeringen klandret for at gøre en aktiv indsats på det sociale område, prioritere det sociale område, prioritere de svageste og prioritere at bryde den negative sociale arv, både i forbindelse med satspuljen og uden for satspuljen.
Men hvad er det, Socialdemokratiet selv har gjort for at bryde den negative sociale arv?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-12-06:
Så vil alle kunne se, at skattestoppet ikke kan føre til en fornuftig økonomi, så regeringen regner åbenbart kun med at sidde i ganske få år.
Hvis den sidder længere, så vil sandhedens time komme.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-12-06:
Vi har jo i hvert fald i den offentlige debat med spænding ventet på Socialdemokratiets forslag til finansloven, for dem savnede vi ved førstebehandlingen.
Men nu er de endelig kommet med ændringsforslagene, og på en måde er det jo meget betryggende, at de bekræfter, at på trods af, at Socialdemokraterne har fået et nyt navn og en ny rose, er politikken den samme.
Vi kan nemlig se, at der endnu et år fra Socialdemokratiets side, uanset om man sidder i regering eller opposition, lægges et hav af nye byrder på erhvervslivet.
Vi kan se, som det også er blevet drøftet tidligere i dag, at Danmark nu også bliver ramt af den internationale afmatning, og hvad er Socialdemokratiets svar?
Det er nye byrder på det erhvervsliv, som skal sikre beskæftigelsen, og som nu er presset.
Jeg vil godt høre, om det virkelig er Socialdemokratiets bud på at hjælpe det erhvervsliv, som skal sikre beskæftigelsen og dermed velfærden.
Henrik Vestergaard (V), 2002-12-06:
Debatten i dag drejer sig om ændringsforslagene, og det giver
jo en dejlig mulighed for at blive konkret.
Fru Pia Gjellerup har sagt, at Socialdemokratiet selvfølgelig stemmer for sine egne forslag.
Et af disse ændringsforslag hedder nr. 697, hvor man lægger op til at spare 70 mio. kr. på konto 2423, struktur- og effektivitetsforbedringer, Fødevareministeriet.
Miljøvenligt landbrug i særlig følsomme områder; beskyttelse og bevarelse af natur og miljø; etablering af våde enge; grønne regnskaber; reduktion af kvælstofkvoten; økologisk arealtilskud; tilskud til omlægning til økologisk produktion; vedvarende græsarealer og økologisk frugt- og bæravl, herunder vel også økologisk æbleproduktion.
Er det Socialdemokraternes nye grønne profil: beskæring af tilskud til miljøvenligt landbrug og økologisk produktion?
Hvilke af de nævnte områder skal levere de 70 mio. kr. i besparelser?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Først om ældrechecken: Vi agter at gøre det, som fru Eva Kjer Hansen så pænt redegjorde for, nemlig sige, at vores vurdering af, hvem der er økonomisk dårligt stillet, ikke stemmer med regeringens.
Regeringen vælger at sige, at det er dem, der har det laveste udbetalingsbeløb; det er ikke spørgsmålet om deres økonomiske forhold i øvrigt.
Det synes vi faktisk at man skal se på.
Vi har valgt at tage afsæt i dem, der er svage pensionister, nemlig dem, der har adgang til at opnå helbredstillæg.
Det er det, det socialdemokratiske ændringsforslag går på. Vi synes simpelt hen, at det er en bedre fordeling af beløbet, og det er det, vi har foreslået.
Men jeg kan forstå, at fru Eva Kjer Hansen mener, at det skal være sådan, at hvis man har arbejdet et helt liv, skal man ikke have noget fra en vedtagelse fra regeringens og Dansk Folkepartis side.
Det mener Socialdemokratiet ikke.
Vi kan ikke afskære folk, bare fordi de har arbejdet.
Så er der spørgsmålet: Hvad vil vi så stemme bagefter?
Da vil den socialdemokratiske gruppe i hovedsagen stemme for, og det tror jeg også måtte være fremgået af debatterne tidligere, ellers gør det det nu. Så til fru Elsebeth Gerner Nielsen og også hr. Jann Sjursen om modsætningen mellem startydelsen og ældrechecken: Ja, i realiteten vil jeg gerne give det, som hr. Jann Sjursen spørger efter, nemlig den principielle markering.
Vi er med på at rette op på starthjælpen, sådan som vi også har sagt det ganske mange gange.
Jeg vil gerne overveje den form for, jeg var lige ved at sige lidt divergerende meldinger, som vi jo har her og der i ændringsforslagene, hvor der er et indhold, der er helt rigtigt, men hvor der er beløb, der kan være afvigende, eller det kan være det modsatte.
Vi vil give den principielle markering, at vi er med til at tilbageføre ordningen, så man får den samme kontanthjælp, uanset hvem man er i Danmark.
Så kan jeg vende tilbage til spørgsmålet om Den Sociale Pensionsfond.
Det er jo spørgsmål, om hr. Kristian Jensen virkelig mener, at der er en aftale, men jeg synes, at hr. Kristian Jensen skal redegøre nøjagtigt for indholdet af den finanslovaftale, hr. Kristian Jensens parti har indgået med Dansk Folkeparti, og så ser vi resultatet af den.
Så skal jeg bagefter svare som ydmyg opposition.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-06:
Det er faktisk også temaet startydelsen, der bringer mig på talerstolen.
Til den tidligere taler, som repræsenterer Det Radikale Venstre, må man sige, at De Radikale har lært af at sidde i SR-regering og har lært af de meget dårlige erfaringer, SR-regeringen havde lige præcis med introduktionsydelsen, som er en fuldstændig parallel til den nuværende startydelse, som er blevet indført af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Derfor må det helt klart undre, at Socialdemokratiet melder pas, som jeg oplever det, ved at undlade at stemme til det ændringsforslag, der er stillet af Enhedslisten, om at forbedre vilkårene eller genoprette startydelsen, om man så må sige, til det niveau, det havde, før den nuværende regering trådte til.
Jeg mener ikke, at man bare kan henvise til, at Enhedslisten måske ikke har regnet det rigtigt ud.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-12-06:
Nu nåede fru Pia Gjellerup ikke at svare på spørgsmålet om ældrechecken, men som jeg har forstået det, vil i al fald størstedelen af Socialdemokratiet stemme for ældrechecken.
Til gengæld kunne jeg forstå på fru Pia Gjellerup
, at man vil undlade at stemme til ændringsforslaget om at genoprette starthjælpen.
Og på den baggrund kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle principper, der ligger til grund for Socialdemokratiets politik på det område.
For man kan jo sige, at når det drejer sig om de fremmede, der kommer hertil, drejer det sig om mennesker, der måske har sultet længe, som har været udsat for forfølgelse.
Og med den lovændring, der er kommet, vil disse mennesker komme til at leve for en stærkt reduceret hjælp, nogle vil komme til at leve for omkring 4.000 kr. om måneden.
Derfor forstår jeg ikke helt strategien hos Socialdemokratiet.
Man vil altså gerne give flere penge til de ældre, men åbenbart ikke umiddelbart til de allerallersvageste i vores samfund.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Fru Gitte Lillelund Bech nåede ind og spørge til erhvervsskolerne, og det var jeg da meget glad for.
Nu har man skruet en erhvervsskoleaftale
ned på et meget lavere økonomisk niveau.
Og det mener vi faktisk ikke at vi kan være med til at tage ansvar for.
Som det blev blotlagt meget, meget tydeligt, selv om Venstres ordfører ikke ville indrømme det, ender det med i de to sidste år, at de tekniske skoler rent faktisk bliver beskåret.
Så bliver det lidt til gunst for handelsskolerne, som ikke mister alle deres penge.
Derfor er det, man kalder en 4-årig aftale, som reelt kun er et løft i 2 år, ikke noget, Socialdemokratiet kan tage ansvar for.
Derfor har vi stillet vores eget ændringsforslag.
Der kan man se, hvad det er, vi vil; der kan man se, hvad det er for et ansvar, vi vil løfte.
Og jeg skal love fru Gitte Lillelund Bech, at vi kommer tilbage til den sag, indtil Venstre og De Konservative har opfyldt de løfter, de gav før valget; det vil vi nemlig holde dem fast på. Med hensyn til deltagerbetalingen synes jeg jo ikke, at det er interessant at få diskuteret i meget høj grad, hvad der ikke er af ændringsforslag, at diskutere noget, regeringen ikke har foreslået ændret, nemlig de steder, hvor der ikke er betaling.
Jeg er optaget af de steder, hvor regeringen foreslår betalinger, merbetalinger på uddannelsesområdet, og det gælder både finansloven for i år og for den, vi diskuterer nu, altså finansloven for næste år.
Der er der øgede brugerbetalinger for et meget stort millionbeløb.
Vi kommer op på 200-300 mio. kr.
Så synes hr. Kristian Jensen, at min tale var præget af sortsyn.
Jeg synes nu, at jeg præsenterede utrolig mange muligheder for lyspunkter, men det kan godt være, at hr. Kristian Jensen vil slukke dem.
Jeg synes faktisk, at der er nogle muligheder for i det danske samfund at skabe et bedre samfund.
Det kan man gøre ved at følge nogle af de ændringsforslag, vi har stillet.
Så skal jeg komme tilbage til nogle af de andre svar
senere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
Jeg må sige, at vi har oplevet det stik modsatte som reaktion på finanslovaftalen.
Jeg ved ikke, om det er sådan nogle særlige breve, man fabrikerer i Socialdemokratiet for at bekræfte sig selv i en eller anden tankegang, men det kan vi jo komme tilbage til.
Nu har der været meget stor interesse om, hvordan forskellige partier stemmer i forskellige situationer.
Min interesse er, hvordan Socialdemokratiet vil stemme i forhold til ændringsforslaget om ældreydelsen.
Det er jo ikke mange dage siden, at vi kunne se lidt forskellige meldinger i pressen.
Fru Grete Schødts sagde på Socialdemokratiets vegne: Vi stemmer for.
Hr. Jens Peters Vernersen, skatteordfører, sagde: Vi undlader at stemme.
Så greb S-gruppens næstformand, hr. Jan Petersen, ind og sagde: Det er slet ikke besluttet, hvordan vi stemmer.
Kan vi nu få et krystalklart svar på, om den Socialdemokratiske gruppe i enighed kan anbefale det ene eller det andet i forbindelse med den glimrende ældreydelse, som Dansk Folkeparti har fået kæmpet ind i forbindelse med et af ændringsforslagene?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Det var et umanerligt trist sortsyn, der prægede fru Pia Gjellerups ordførertale.
Men da fru Pia Gjellerup selv lagde op til, at de mere generelle finanspolitiske drøftelser skal afholdes på mandag, skal jeg ikke komme nærmere ind på det.
Jeg skal bare spørge til en kommentarer om en social indsats ved siden af satspuljen, som har været så utrolig vigtig for Socialdemokratiet i formiddag og for den socialdemokratiske ordfører nu: Hvor var den henne, da Socialdemokratiet sad i regering?
Hvor store beløb er ud over satspuljen blevet afsat til den sociale indsats i de år, Socialdemokratiet sad i regering?
Så har jeg to små spørgsmål.
Det ene er: Med den store interesse, som oppositionen viste i formiddag over for et spørgsmålet om Den Sociale Pensionsfond, vil jeg gerne høre, om Socialdemokratiet lever op til den aftale, der er indgået tilbage i 1996 om pensionsfonden.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-12-06:
Jeg skal også spørge til engangsydelsen til de økonomisk dårligst stillede pensionister, og på den måde kan jeg måske hjælpe fru Pia Gjellerup til, at det i hvert fald ikke er mangel på tid, der gør, at spørgsmålet er så vanskeligt at få besvaret.
Der ligger jo et interessant eller måske nærmere bemærkelsesværdigt ændringsforslag fra Socialdemokratiet til
forslaget om engangsydelse, hvor Socialdemokratiet ønsker at sprede det samme beløb ud på mange flere, så det ikke længere skal være de økonomisk dårligst stillede pensionister, nemlig i alt 121.000 pensionister, der skal dele det afsatte beløb
, men hele 220.000 pensionister, og det vil sige en meget bredere målgruppe.
Det vil jeg meget gerne have fru Pia
Gjellerup til at bekræfte. Og så vil jeg gerne spørge: Hvis det ændringsforslag ikke bliver vedtaget, vil Socialdemokratiet så stemme for forslaget om engangsydelsen?
Kunne det ikke lykkes nu i dag at få et klart svar fra partiet?
Jacob Buksti (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen bliver altså nødt til at forklare mig og befolkningen, hvordan og hvorledes en billettakststigning i den kollektive trafik opfattes af dem, der bruger den kollektive trafik.
Dernæst bliver hr. Kristian Jensen også nødt til at bekræfte, at regeringen har taget 500 mio. kr. op af DSB's kasse og puttet ned i det store sorte hul.
Det kunne man jo passende have brugt til at finansiere skinner med.
Endelig har hr. Kristian Jensen stået heroppefra og sagt, at Socialdemokratiet vil brandskatte boligejerne, at vi ville tage alle de her penge, de 640 mio. kr. Vil hr. Kristian Jensen ikke godt bekræfte, når han ikke vil gå ind i det der med, om det er en stigning eller et stop eller et stop eller en stigning, at hele fidusen i ordets egentligste forstand i regeringens skattestop på det her område er, at boligejerne præcis kommer til at betale det.
Det kommer bare til at tage nogle flere år.
Derfor er det ikke et spørgsmål om, hvem der vil brandskatte, men at regeringen bare tager pengene på en anden måde.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-12-06:
Regeringens skattestop vil undergrave Danmarks muligheder for at føre en fornuftig økonomisk politik, hvor man afvikler gælden, sådan at fremtidige generationer også kan få mulighed for at forsørge os andre, når vi går på pension. Derfor bliver det sådan, at jo længere tid regeringen sidder og fastholder sit skattestop, jo større bliver problemerne med at føre en ordentlig økonomisk politik, og jo før vil regeringen blive nødt til at æde sine egne ord om, at skatterne ikke må stige.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Det er jo interessant at høre fru Elisabeth Arnolds indrømmelse af den sociale profil i det, Det Radikale Venstre vil fremlægge.
Sandheden er jo, at hvis man skal bruge den samme mængde penge på en skattesænkning på arbejdsindkomst og så indhente det ved at hæve de grønne afgifter, så vil det komme til at ramme de laveste indkomster hårdest.
Det vil det gøre, fordi de laveste indkomster naturligvis - som de rigeste - skal bruge vand, strøm og el til opvarmning af deres huse og lejligheder m.v. Det viser sig jo, at når man kigger på den tidligere regerings gerninger, så er de grønne afgifter for en familie på kontanthjælp steget med over 100 pct. i perioden, samtidig med at de grønne afgifter for en direktørfamilie kun er steget med ca. 30 pct.
Derfor er det en afsløring af, at det er den samme skæve fordelingsprofil, som Det Radikale Venstre ønsker at videreføre.
Spørgsmålet om grundskyld er en del af det hensyn, vi har til boligejerne ved at sige, at så voldsom en stigning i deres beskatning, som der ser ud til at komme for næste år, ønsker vi ikke der skal være.
Derfor har jeg hele tiden fastholdt, at det er en aftrapningsmodel, hvor man siger, at man trapper langsommere ned i forhold til den beskatning, der er.
Jacob Buksti (S), 2002-12-06:
Nu kan jeg jo forstå, at det, der er afgørende for, hvorvidt noget er omfattet af skattestoppet, er, hvorvidt det har noget med skattesystemet at gøre.
Så vil jeg gerne bede Venstres ordfører forklare mig, hvad gebyrer for for sent tilbageleverede bøger på biblioteket har med skattesystemet at gøre.
Så vidt jeg har forstået, har man også haft skattestoppet inde over dér, og hvordan kan det være, at det i øvrigt er sådan, at de, som benytter i den kollektive trafik, specielt skal rammes?
I øvrigt bekræftede hr. Kristian Jensen ikke, at det fuldstændig genialt logiske i Venstres skattestop, når det drejer sig om grundskylden, er, at man kalder en stigning for et stop, og når det stopper, så stiger det.
Kan man ikke godt sige det?
Og dernæst at når det stopper og stiger og henholdsvis stiger og stopper, så er det for to tredjedeles vedkommende dem, som er i det storkøbenhavnske område, der får pengene.
Det er altså den mest massive kapitaloverførsel fra det øvrige land til Storkøbenhavn afhængig af, om det stiger eller stopper eller stopper eller stiger, og hvornår det stopper med at stige.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-12-06:
Jeg er meget glad for den præcise måde, hr. Kristian Jensen beskrev det intelligente skattestop på.
Det er det, der er så vigtigt, for at vi kan få gang i hjulene og få den beskæftigelse i gang igen, som nu allerede er ved at blive sat over styr efter det gode resultat, den gamle regering afleverede.
Skatten på arbejdskraft skal ned, ja, og derfor er der andre afgifter, der selvfølgelig må i vejret.
Det er det intelligente skattestop.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-12-06:
Jeg bliver nødt til at tage ordet over for Socialdemokratiets finanslovordfører, for jeg synes jo, det er beskæmmende, at Socialdemokratiet står og bryster sig af, at de ikke er med
til at give et løft til erhvervsskolerne
Rent faktisk er det jo sådan, at Socialdemokratiet ikke har ønsket at indgå i en flerårsaftale, har valgt at stå uden for en flerårsaftale, som giver erhvervsskolerne langt flere midler, end de har fået under den tidligere regering.
Den anden del, som jeg gerne vil bede fru Pia Gjellerup bekræfte, drejer som om det her med kursister på VUC, som skal afholde deltagerbetaling.
Kan fru Pia Gjellerup bekræfte det?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg kan forsikre fru Elisabeth Arnold om, at den nuværende regering kører efter præcis de samme målsætninger om at få nedbragt statens gæld, som den tidligere regering har gjort.
Vi har et udsving på overskuddet på de offentlige finanser på mellem 1½ og 2½ pct. af BNP som sigtemål, præcis som den tidligere regering havde.
Den sigtegrænse er vi inden for.
Det er samtidig sådan, at fru Elisabeth Arnold ikke kan komme uden
om, at i den publikation, som den tidligere regering udgav, »Danmark år 2010«, var der indregnet skattelettelser frem mod en holdbar økonomi, der i langt højere grad svarede til de skattelettelser, der er indeholdt i skattestoppet. Derfor må jeg bare sige, at hvis fru Elisabeth Arnold mener, at den publikation, der blev udgivet, har ret, så kan fru Elisabeth Arnold ikke samtidig sige, at skattestoppet er uholdbart.
Men det bekræfter jo blot, at de tidligere regeringspartier planlægger stadig flere skatter, hvis de kommer tilbage.
Jeg synes, det er afslørende at høre hr. Jacob Buksti sige: Pyt med, om tilskuddet til kollektiv trafik virker, nu er det givet, og så skal det bare fortsætte.
Vi mener, at det, der er vigtigt for kollektiv trafik, er, at man får et ordentligt jernbanenet og et ordentligt vejnet, der gør, at der ikke er problemer med komforten.
Derfor har vi valgt at omkontere pengene til at bruge dem på en mere intelligent måde.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-09:
Det er jo sådan set meget naturligt, at man også må komme med alle disse besværgelser omkring skattestoppet fra Dansk Folkepartis side.
For hvis man ser på, hvordan det har set ud historisk, så har det jo ikke været et for kønt syn
, når vi har haft borgerlige regeringer. I den finansredegørelse, vi fik her for ikke så forfærdelig lang tid siden, kan man bl.a. se, at vi rent faktisk har haft et skattestop, da vi havde den socialdemokratisk ledede regering.
Skatten blev holdt i ro, som der står i finansredegørelsen.
Det kan godt ske, at hr. Thulesen Dahl synes, det er morsomt, men jeg kan sådan set kun anbefale, at hr. Thulesen Dahl måske læser den publikation.
Det står helt præcist på side 27, tror jeg, det er, eller 26-27: Skatten er holdt i ro.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-09:
Hr. Thulesen Dahl sagde, at det sejler for Socialdemokratiet.
er det jo ikke så sært, at nogle, som godt kan se de skævheder, der er ved ældrechecken, også går herop og argumenterer for, at der er disse skævheder.
Det er hr. Thulesen Dahl heller ikke i tvivl om, og det er jo derfor, han har ønsket, at der skal foretages en analyse.
Men vi kan også forstå på det, hr. Thulesen Dahl sagde i sit første indlæg, at der heller ikke er brug for, at vi laver en integrationspolitik over for dem, der er her.
For det er jo det, der er sagen omkring Hanstholmløsningen.
Det er jo ikke noget med, at man der skal tage en hel masse nye ind, nej, der er der tale om, at de, der er kommet, ligesom skal have en fornuftig indføring i lokalsamfundet, således at der ikke opstår modsætninger.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Jeg har to spørgsmål i denne her runde til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg vil bede Dansk Folkeparti kontakte Kommunernes Landsforening og stille dem det enkle spørgsmål: Ville man kunne gennemføre sine aktiviteter uden folk ansat i offentlig jobtræning til dagpenge?
Så ville svaret være nej.
En del af arbejdsmarkedsreformen er, at man skal lade det offentlige system administrere i forbindelse med jobtræningspersoner, som så tager job fra ordinært ansatte, altså fra arbejdsmænd, gartnere, pædagogmedhjælpere, HK'ere osv.
Det er Dansk Folkeparti medvirkende til nu.
Det er det ene. Det andet er, at når Dansk Folkeparti nu er så bekymret for Østudvidelsen, skal det så forstås sådan, at Dansk Folkeparti vil støtte opretholdelsen af de faglige organisationers mulighed for at undgå løntrykkeri via fastholdelse af eksklusivbestemmelser, fastholdelse af blokademulighederne for at undgå, at polakker kommer og underbyder og undergraver det danske overenskomstsystem?