runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Fru Gitte Seeberg koncentrerer sig meget om nødvendigheden af at få udvidet arbejdsstyrken.
Det tror jeg hele Folketinget er enig i.
Derfor kunne det være meget interessant at få Det Konservative Folkepartis forklaring på, hvad årsagen er til, at man har lavet en arbejdsmarkedsreform, hvor man udskyder en målrettet indsats for omskoling og efter- og videreuddannelse af den ledige arbejdskraft.
Og hvad er årsagen til, at man har skåret i arbejdsmiljøindsatsen?
Jeg er meget opmærksom på, at den konservative ordfører henviste til satspuljeaftalen, men det er jo kun et lillebitte plaster på såret i forhold til de massive nedskæringer, som regeringen har foretaget i både 2002 og 2003.
Så der er altså et skisma mellem den fine målsætning om at udvide arbejdsstyrken og de konkrete handlinger.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Jeg vil godt takke De Konservatives ordfører, for jeg opfatter det som opbakning til Det Radikale Venstres intelligente skattestop og dermed afstandtagen, sådan må jeg opfatte det, fra det skattestop, som ikke er intelligent,
nemlig regeringens.
Men så går den konservative ordfører ind på, hvordan man kan skaffe pengene til at sætte skatten ned på arbejde, og der tager den konservative ordfører fat i børnechecken og siger, at her var et middel.
Hvis man skal skaffe f.eks. 6 mia. kr. via børnechecken for at kunne komme i nærheden af en halvering af mellemskatten, skal man aftrappe børnechecken fuldt ud i indkomstintervallet 400.000 kr. til 500.000 kr. for en samlet husstandsindkomst.
Ingen må få en krone via børnecheck fra indkomster over 500.000 kr.
Så vil man komme op i nærheden af 80-90 pct. i skat på arbejde i det indkomstinterval.
Er det konservativ politik?
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Det var fru Gitte Seebergs bemærkning om Kriminalforsorgen, som fik mig til at markere for at komme på talerstolen, for fru Gitte Seeberg tegner jo nærmest et skønmaleri af forholdene, når det gælder Kriminalforsorgen: Der er ikke nogen grund til at diskutere en fremrykning af et nyt forlig, sådan som vi er nogle partier, der har foreslået.
Fru Gitte Seeberg er åbenbart også ganske tilfreds med den spareplan, som Kriminalforsorgen er blevet udsat for her i de sidste par dage, og som jo rent faktisk har sat forligskredsen på den anden ende for nu at sige det mildt.
Derfor må jeg spørge fru Gitte Seeberg, om Det Konservative Folkeparti i virkeligheden mener, at vi bare kan køre videre, som om ingenting er sket: Der er ingen grund til at genforhandle forliget før tid, der er heller ingen grund til at afsætte 25 mio. kr. ekstra, som vi er en kreds af partier, der har foreslået, med henblik på at vi rent faktisk også kan udnytte den ledige kapacitet, vi ved vil komme i Kriminalforsorgen som følge af de nye planer
Er det slet ikke noget, som De Konservative spekulerer over?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Fru Gitte Seeberg lægger meget vægt på ønsket om en øget arbejdsstyrke, og det er der jo ikke nogen der kan være uenig i, men det er jo også sådan, at Finansministeriet har lavet nogle beregninger, der viser, at den økonomiske vækst i fremskrevet form er større end det hul, den demografiske udvikling efterlader.
Det kræver selvfølgelig - det er jo det, der er udfordringen - at vi har kvalificeret arbejdskraft til faktisk at drive den her økonomiske vækst.
Det, der er mit spørgsmål, er: Når det nu er det, der er de fakta, vi forholder os til, hvorfor sparer man så på AMU-kurserne?
Hvorfor går man ind og laver
øget brugerbetaling på VUC-kurserne
Det er jo netop de steder, hvor man faktisk uddanner de ufaglærte i Danmark, og dem er der omkring 800.000 af.
Så måske var det dér, man skulle starte i forhold til at få skabt den kvalificerede arbejdskraft.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Det er en utrolig indignation, hr. Villy Søvndal kan mande sig op til at fremkomme med her i Folketinget, ikke kun over for mig, men også over for andre ordførere.
Den mindreudgift, som kommunerne har til børneinstitutionsområdet, afspejler klart den demografiske udvikling.
Der bliver ikke brugt færre penge pr. barn
næste år, end der bliver brugt i år.
Derfor mener jeg, at de påstande om nedskæringer på det sociale område, som hr. Villy Søvndal er kommet med, simpelt hen ikke har noget på sig.
Så spørger hr. Villy Søvndal: Hvem er det, der ikke skal have hjælp?
Jamen det er dem, som kan klare sig selv, og det er heldigvis hovedparten af den danske befolkning, som er i stand til at tage vare på sig selv.
Hr. Jann Sjursen spørger til Kriminalforsorgens område, og det er ikke sådan, at jeg ikke synes, der er nogen problemer.
De forhandlinger, som for tiden pågår mellem forligspartierne, viser, at der er problemer, men jeg har da noteret mig, at Dansk Fængselsforbund og HK Landsklubben, Kriminalforsorgsforeningen og DJØF har udtrykt, at det er noget, man kan leve med.
Men jeg vil gerne understrege, at vi tager problemerne alvorligt, og det er jo også på baggrund heraf, at der er indkaldt til nye forhandlinger i næste uge hos justitsministeren, for vi er helt enige i, at der skal gøres noget, og at vi skal leve op til egne målsætninger.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil nævner brugerbetalingen på AMU og VUC.
Jeg vil bare sige, at Det Konservative Folkeparti altid har ment, at en lille brugerbetaling - det er det, der er tale om her - er fornuftig.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-09:
Til fru Gitte Seeberg: Når jeg fremfører, at virksomhedernes konkurrenceevne er blevet forværret med en krone pr. arbejdstime, bliver jeg mødt med, at vi sandelig har afsat penge på arbejdsmiljøet.
Men jeg vil godt bede fru Gitte Seeberg om at læse det rigtigt.
Det, man har afsat pengene til, er til en arbejdsmiljøforskningsfond.
Og det er sandelig ikke noget, der her og nu aflaster den situation, at virksomhederne virkelig mærker nu, at der er sket en forværring omkring arbejdsmiljøet generelt.
Når man står og taler om, at man vil gøre en hel masse for erhvervslivet, og at man har sørget for, at erhvervslivet er konkurrencedygtigt, så må jeg sige, at de meldinger, jeg har fået, er, at produktioner flytter ud af Danmark, fordi de har disse forøgede omkostninger.
Det synes jeg man skulle have interesseret sig lidt mere for i stedet for at skære ned på arbejdsmiljøet.
Lissa Mathiasen (S), 2002-12-09:
Jeg vil sige, at glæden sådan set også er på vores side, så det er jo flot, at vi alle sammen kan gå og have det godt med, at der er lavet et boligforlig.
Min glæde går måske ikke mindst på, at det er lykkedes at få borgerlige partier til at anerkende nødvendigheden af at få bygget, det vil sige, at det tal, som vi havde på 20.000-21.000 årlig, der skulle bygges, faktisk er det, man nåede frem til.
Men når jeg tager ordet, er det, fordi jeg alligevel sidder og tænker, at nu skal vi også passe på, at glæden ikke løber helt af med os, og det lyder, som om glæden er løbet lidt af med De Konservative.
Jeg er nødt til at spørge: Hvad er det, der overhovedet ligger i den boligaftale, som får den konservative ordfører til i fredags, men også i dag at sige, at nu bliver der bygget mere alment byggeri?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-09:
Det ser ud, som om regeringen arbejder meget hårdt på at indfri og opfylde Venstres valgløfter.
Man kan spørge, om det samme er tilfældet i forhold til Det Konservative Folkeparti, og det er selvfølgelig skattestoppet, jeg tænker på. Jeg hørte den konservative ordfører sige, at Det Konservative Folkeparti står bag skattestoppet i denne valgperiode.
Jeg skal så spørge fru Gitte Seeberg, om hun er enig med landets statsminister, der taler om, at skattestoppet også skal gælde i næste valgperiode.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål stod ikke helt klart for mig, men jeg opfattede det alligevel sådan, at der blev henvist til arbejdsmiljøet.
Jeg vil gerne sige, at der jo nu netop er forhandlet satspuljeaftale også i forbindelse med finansloven, og der har forligspartierne rent faktisk afsat over 40 mio. kr. Fru Lissa Mathiasen spørger, hvad det er for nogle initiativer, jeg henviser til.
Men det, jeg taler om, er ekstra som udmøntning af den aftale, som bl.a. Socialdemokratiet er med i.
Det fremgår af budgetoversigten
på side 19. Så spørger hr. Morten Helveg Petersen om skattestoppet.
Jeg tror, det fremgik rimelig klart - det fremgår også af regeringsgrundlaget, og regeringsgrundlaget bliver jo udarbejdet for én valgperiode ad gangen - at vi har indgået en aftale med Venstre om skattestop, og definitionen på skattestoppet er jo velkendt og fremgår også af de økonomiske redegørelser, som vi i dag diskuterer.
Men vi har jo ikke indgået nogen aftale på den anden side af et folketingsvalg, og alt det må forhandles på et senere tidspunkt.
Men jeg vil gerne sige, at vi fra konservativ side lægger overordentlig meget vægt på, at der kan gives nogle målrettede skattelettelser på arbejdsindkomst.
Det vil også være udgangspunktet for de drøftelser, vi skal have på et senere tidspunkt.
Nærmere kan jeg ikke komme det.
Kristen Touborg (SF), 2002-12-09:
I sin ordførertale var fru Gitte Seeberg lige inde omkring miljøområdet.
Jeg fik noteret på min blok, at fru Gitte Seeberg sagde noget i retning af: Det er vigtigt, at vi igen får taget fat på fjernelse af kvælstof fra vores natur.
Det lyder jo interessant, og det lyder meget flot.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke tiltag fru Gitte Seeberg tænker på sådan helt konkret.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-09:
Fru Gitte Seeberg talte meget om erhvervslivet og den store bekymring for erhvervslivet.
Nu har jeg været i den heldige situation, at jeg har været ude at besøge et af de der slagteriselskaber, og det, jeg kan sige til fru Gitte Seeberg, er sådan set, at udgifterne til fravær på grund af sygdom, dårligt arbejdsmiljø og kompensation herfor beløber sig til 11 kr. i timen.
Når man går ind og analyserer, må man konstatere, at dårligt arbejdsmiljø har medført, at forsikringsafgifterne er blevet fordoblet i den samme periode.
Er det at hjælpe dansk erhvervsliv?
Man må også konstatere i Jyllands-Posten i dag, at betalingen til Lønmodtagernes Garantifond pr. medarbejder er blevet fordoblet på grund af den store arbejdsløshed.
Synes fru Gitte Seeberg, man kan være stolt af, at man har skåret så kraftigt på arbejdsmiljøet, at man faktisk her ser konsekvenserne?
Peter Christensen (V), 2002-12-09:
Da regeringen trådte til, indførte man en skatteprop.
Man vil næsten kunne høre, hvordan Socialdemokratiet forsøger at trække den ud, sådan plup!
Man kan næsten kende lyden, når den bliver trukket ud, skatteproppen.
Så tænker jeg på, når man er så meget imod skattestoppet, hvad er det så for afgifter, der skal stige?
Er det vandafgiften, elafgiften eller varmeafgiften?
For den harmdirrende modstand, vi hører konstant mod skattestoppet, er i hvert fald ikke nuanceret til, at der er visse dele af skattestoppet, man kan lide.
Nej, det er en fuldbyrdet modstand.
Men der har jo også været andre forslag om skattestop.
De Radikale har haft deres forslag.
Kan man så støtte det?
Eller er modstanden mod skattestop, skattepropper, så markant, at der overhovedet ikke kan findes nogen definition, man kan støtte?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Til hr. Morten Helveg Petersen: Jeg er ganske overbevist om, at hvis statsministeren havde været til stede og skulle udtale sig om finansloven, ville han stadig væk betegne den med ordene »ungdommens og fremtidens«, fordi det er ungdommens i forhold til uddannelsesområdet, og det er fremtidens i forhold til vidensfrembringelse, vidensskabelse og styrkelse af universitetsområdet, hvor vi får en langt bedre ledelsesstruktur.
Det er et spørgsmål om at sikre iværksætteri på en langt bedre måde end tidligere.
Det er det, der rækker fremad, og det er det, som Danmark og dansk velfærd skal leve af i fremtiden. Med hensyn til spørgsmålet om det, som hr. Morten Helveg Petersen kalder ældreydelsen, men som i aftalen og i lovforslaget hedder en supplerende engangsydelse til ældre, står det jo i aftaleteksten, i lovforslagsteksten, hvad karakteristika er ved det, og det er, at det er en engangsydelse, som vi har aftalt for år 2003.
Ved siden af det har vi igangsat et udvalgsarbejde, som skal undersøge, hvordan økonomien er for de ældre medborgere
i Danmark.
Vi skal ikke foregribe begivenhedernes gang og sige, at vi allerede nu, inden vi kender resultatet af undersøgelsen, skal beslutte, hvad der så skal ske.
Vi har netop igangsat udvalgsarbejdet for at få et klarere billede af, hvordan det samlede indtryk af de ældre pensionisters økonomi i Danmark er.
Til hr. Klaus Hækkerup: Denne regering har fra starten sagt, at den vil leve op til målsætningerne i den tidligere regerings publikation »Danmark 2010«.
Og når den tidligere regering kom frem til en halvering af statsgælden, var det et produkt af, at man havde et mål, der hed, at der skulle være mellem 1,5 og 2,5 pct.s overskud på de offentlige finanser set under ét.
Når man skal halvere gælden i de offentlige finanser, er det et problem, når hr. Klaus Hækkerup kun sammenligner med statens finanser.
Det er det ene problem.
Det andet problem er, at der jo ikke er nogen, der siger, at det her er en situation, hvor vi vedvarende ikke får nogen indtægter ved pensionsbeskatningen, tværtimod.
Al erfaring siger, at der er store udsving i pensionsbeskatningen, og det betyder, at når der har været en periode med lav beskatning, som vi har haft nu, kommer der en periode med stigende beskatning, hvilket gør, at overskuddet på det tidspunkt alt andet lige vil være markant højere.
Og til hr. Ole Sohn
: Når hr. Ole Sohn sammenligner dette års budget på ældreområdet med næste års budget og siger, at der kun er en vækst på 100 mio. kr., er det jo, som jeg sagde
i mit første indlæg, fordi den halve milliard kroner, som vi har lovet, allerede er indgået i dette års budgetter.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Venstres ordfører kommer lidt let om ved forklaringen omkring kommunernes økonomi.
Vi kender budgetterne for 2003, og når hr. Kristian Jensen tidligere fortalte, at kommunerne flytter driftsmidler derhen, hvor der sker en demografisk udvikling som begrundelse for, at man bruger færre penge på daginstitutionerne, kan man vel næppe bruge den samme argumentation på ældreområdet, hvor der også er sket en demografisk stigning.
Men selv om Venstres valgpropaganda taler om omkring 500 mio. kr. mere til ældreområdet, er det jo ikke lykkedes at få dem ud til kommunerne, uanset hvordan man vender og drejer det.
Derfor vil jeg gerne bede om en forklaring på, hvor de er blevet af.
Det er det ene, og det andet er: Hvad vil Venstre gøre, når det nu er konstateret, også ved Danmarks Statistik, som åbenbart har oplysningerne før Finansministeriet, at der kommer uforudsete lønudgifter i amter og kommuner på 1 mia. kr. i 2003, som ikke er forudsat i kommuneaftalerne?
Her har kommunerne kun én mulighed, og det er at foretage indskrænkninger i velfærdsservicen, og det kan betyde op til 3.000-4.000 stillinger.
Hvad agter Venstre at gøre ved det?
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-09:
Jeg vil stadig gerne spørge Venstres ordfører: Hvad er det
for forestillinger, Venstre har om at kunne få afviklet statsgælden?
Hvis vi nu lægger de oplysninger til grund, hr. Kristian Jensen gav, så vil bruttonationalproduktet i 2015 være omkring 1.500 mia. kr. 19 pct. heraf, det er det halve af gælden i dag, vil være 285 mia. kr. Vi har et overskud med det her finanslovforslag på 11 mia. kr. Det vil give os de 88 mia. kr. Der vil mangle ca. 200 mia. kr., hvis vi skal halvere statsgælden.
Hvor vil Venstre få dem fra?
Har Venstre opgivet målsætningen om at halvere statsgælden?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-09:
Statsministeren talte hen over sommeren om, at det her skulle være ungdommens og fremtidens finanslov, og det er vel nogle vendinger, som han formentlig vil fortryde i dag, for den her finanslov vil jo blive husket for Dansk Folkepartis ældrecheck.
Nu lyttede jeg meget nøje efter hr. Kristian Jensens ordførertale også omkring ældrechecken, og der er et spørgsmål, der trænger sig på, og det er: Agter partiet Venstre at fremsætte forslag om den ældrecheck næste år?
Hr. Kristian Jensen taler varmt om behovet hos pensionisterne for den her check, men hvad med næste år?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Over for hr. Jann Sjursen må jeg blankt erkende, at hvis ikke grænsehandelshindringerne var blevet ophævet den 1. januar 2004, så var det nok ikke afgifterne på spiritus og cigaretter, som vi allerhelst ville tage fat på.
Men det er i og for sig en bunden opgave for regeringen at sikre, at der ikke, når 24-timers-reglen bortfalder, blot flyttes handel syd for grænsen.
Udsigten var nemlig, at hvis man ikke gjorde noget, hvis man blot fortsatte med det nuværende danske afgiftstryk, så ville statskassen gå glip af afgifter for 1,4 mia. kr. Ved de afgiftsnedsættelser, der nu er, er udgiften faktisk mindre.
Det betyder jo ikke, at det ikke er nogen udgift.
Det er det naturligvis, men det, der er kernen, er, at vi kunne risikere at miste endnu mere, hvis ikke vi havde taget fat på det. Derfor er det perspektivrigt at starte en indfasning af de nye afgiftssatser i løbet af 2003.
Jeg ville mene, at hr. Arne Toft som gammel deltager i det kommunalpolitiske liv burde vide mere om den aftale, der er indgået mellem Kommunernes Landsforening og regeringen.
Det er nemlig sådan, at der i den aftale, der blev indgået, er afsat det største beløb nogen sinde til en særlig indsats over for de økonomisk svagt stillede kommuner, fordi vi netop er klar over, at der er problemer.
Der er problemer i forhold til, at nogle kommuner ikke har for meget at gøre godt med.
Vi har sagt ganske klart, at selv om vi ikke kan lave en stor udligningsreform oven i det arbejde, Strukturkommissionen har, så bliver der alligevel høvlet nogle af de værste knaster af til den næste udligning, således at der bliver taget hul på nogle af de værste problemstillinger.
Med hensyn til rækkefølgen er sagen jo, at kommunerne nu får mulighed for at vælge, i hvilken rækkefølge de børn, der måtte stå på venteliste til en dagpasningsplads, kan komme i dagpasning, og det er det eneste, kommunerne får ekstra mulighed for.
Det betyder netop, at hvis der er nogen, der er socialt særligt udsatte, kan de komme med.
Jeg kan se, at jeg bare ganske kort kan nå at sige til hr. Aage Frandsen, at de aftaler, som vi har lavet, gav økonomisk plads til en vækst på 800 mio. kr. Det, vi kan se, er, at væksten ikke fuldt ud er brugt til serviceudgifterne
, til gengæld kan vi se, at der samtidig er en vækst i kassebeholdningerne i kommunerne set under ét.
Arne Toft (S), 2002-12-09:
De har set hen til en ny udligningsreform.
Hvad er der sket?
Den er udsat.
De kommuner, der mangler penge, kan jo ikke leve af, at der er nogle, der har for mange.
Hvad sker der så?
Så sker der det, at de kommuner skærer ned på f.eks. børnepasningen.
Men her er regeringen jo så gavmild.
Man har afsat 4 mio. kr. inden for den sociale arv.
Det er 1 mio. kr. mindre end statsministerens tilskud til Miljøvurderingsinstituttet.
Mener hr. Kristian Jensen, det er rimeligt, at når kommunerne er nødt til at skære ned, får kommunerne nu den mulighed at sige nej til dem, der har størst behov for f.eks. børnepasning, fordi forældrene ikke er i arbejde, og det drejer sig jo gerne om de børn, som har størst behov for at komme ud og få pædagogisk pasning?
Så vil jeg godt spørge hr. Kristian Jensen, om de familier, han omgås, også er arbejdsløse.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen forsøgte faktisk indtil flere gange at få perspektiv over regeringens politik, både for så vidt angår beskæftigelsen og ældrechecken som sådan.
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen om, hvorvidt han finder, at perspektivet er så godt endda, når man tænker på, dels at ældrechecken er en engangsforeteelse for næste år, dels at regeringen har valgt at lette afgifterne på en række grænsefølsomme varer allerede med virkning fra næste år, før det er nødvendigt, nemlig den 1. januar 2004, og det har man gjort, selv om man ved, at man til foråret ønsker at diskutere en skattereform med Folketingets partier.
Hvor er perspektivet i at indføre en ældrecheck som en engangsforeteelse næste år med fare for, at man skuffer landets pensionister efterfølgende, hvis den bliver borte f.eks. i forbindelse med forhandlinger om en ny skattereform? Hvor er perspektivet i, at man bruger 555 mio. kr. til at lette afgifterne på grænsehandelsfølsomme varer før tid, vil jeg i virkeligheden sige, når også det perspektiv må indgå i forhandlingerne om en samlet skatte- og afgiftsreform næste år?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Min opmærksomhed var sådan under afstemningerne i går,
vil jeg sige til fru Pia Gjellerup, at jeg bemærkede fire røde lamper, da vi stemte om det, men det er jo ikke til at vide, om det er de samme fire, der vil være til stede, når vi tredjebehandler det på onsdag, eller om der vil være flere. Så min opmærksomhed var fuldt ud til stede i fredags. Til gengæld må fru Pia Gjellerups opmærksomhed have været fuldstændig væk i dag, da jeg, som det står på side 2 i mine talepapirer, som jeg også holdt mig til, nævnte nedgangen i beskæftigelsestallene.
Jeg synes, at hele min tale i og for sig var et forsøg på at forklare, hvad det er, vi skal gøre som lovgivere, hvad det er, regeringen kan gøre som regering for at skabe en situation, hvor der igen kommer vækst, hvor der igen kommer nye arbejdspladser.
Det er et spørgsmål om at satse på viden og vidensdeling og gøre det nemmere at gå, som jeg sagde, fra forskning til faktura, alle de ting, der skal til for at sætte gang i erhvervslivet.
i beskæftigelsen har været, og det er jo i de private virksomheder, vi skal have løftet konkurrenceevnen. Jeg glæder mig meget til at høre, om fru Pia Gjellerup stadig væk vil påstå, som det fremgik af ændringsforslagene i fredags, at den måde, man løfter erhvervslivet og beskæftigelsen på, er ved at hælde nye byrder, nye skatter, nye afgifter til en samlet sum af over 1,5 mia. kr. ud over erhvervslivet.
Hvis det er den måde, Socialdemokratiet tror at man får flere arbejdspladser på i Danmark, så synes jeg, at både lønmodtagere og virksomheder skal være glade for, at Socialdemokratiet er langt fra regeringsmagten.
Til hr. Frode Sørensen: Det er sådan, at aftalen omkring bedre uddannelser, som blev indgået med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, indeholder en lang række bemærkninger om netop praktikordninger og om, hvorledes man laver et særligt løft på det her område.
er den store ekspert på,
Til fru Marianne Jelved vil jeg sige: Hvem er det godt for, at vi er enige om at give en engangsydelse til de ældre?
Ja, de ældre er det i hvert fald godt for, dem, som modtager summen, der ikke har så meget at gøre godt med i deres hverdag.
Det vil være godt for dem.
Med hensyn til spørgsmålet om iværksætterpakken er det sådan, at det var en pakke, der ikke nåede at blive aftalt færdig med partierne, inden vi var ved målstregen, og derfor blev den færdiggjort med Dansk Folkeparti og ikke med andre.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Jeg kunne forstå på hr. Kristian Jensen, at der efter Venstres opfattelse var større klarhed hos regeringen end hos Socialdemokratiet omkring ældrechecken.
Det er da godt, jeg ved bare ikke for hvem.
Hr. Kristian Jensen brystede sig meget af, og det gør regeringspartiernes ordførere og ministrene i øvrigt også, det fantastisk brogede forligsbillede, finansloven lægger op til.
Nu kunne jeg så høre en ny vinkel på det.
Der er kun tre af aftalerne, der kun er med tre partier.
Nå, så slog jeg lige op, for det synes jeg da var mærkeligt.
Men det er jo den måde, regeringen har valgt at beskrive aftalekomplekset på.
Vi har den store fornøjelse at have erhvervs- og økonomiministeren
til stede i salen i dag.
Og jeg vil gerne rose, at erhvervs- og økonomiministeren har fundet, jeg tror, det er 7 mio. kr. til forbrugerinformationsstyrkelse.
Hvilke partier kan være imod det?
Men det er jo også et stort forlig. Så ser jeg, at der i det store forlig med Dansk Folkeparti, nemlig aftalen om finansloven, i virkeligheden er 14 aftaler.
Hvorfor måtte Det Radikale Venstre ikke være med i den?
Vi fik at vide hos finansministeren og erhvervs- og økonomiministeren, at det kunne vi ikke få lov
at være med i
Hvorfor, vil jeg spørge hr. Kristian Jensen.