runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-01-18:
I Det Konservative Folkeparti er vi enige med SF i, at det af hensyn til budgetbehandlingen i kommunerne er hensigtsmæssigt, at de årlige økonomiforhandlinger afsluttes så tidligt som muligt, og vi vil også gerne sammen med SF opfordre regeringen til at tilgodese dette hensyn.
Men vi kan bestemt ikke støtte SF's beslutningsforslag om at fastlægge en egentlig slutdato for forhandlingerne.
Vi har en række tekniske indvendinger over for at fastlægge en sådan afslutningsdato.
Disse tekniske indvendinger er gennemgået på fortrinlig vis af andre ordførere, og derfor behøver jeg ikke gentage dem.
Men ellers er vores udgangspunkt, at det er regeringens ansvar at tilrettelægge forhandlingsforløbet således, at de hensyn, der skal tages i den forbindelse, bliver tilgodeset. Vi er heller ikke enige med SF i, at forhandlingsresultatet nødvendigvis skal underkastes en egentlig behandling i Folketinget.
Normalt er det jo overladt til Finansudvalget på Folketingets vegne at forholde sig til forhandlingsresultatet, og under normale omstændigheder må det være fuldt tilstrækkeligt.
Man kan selvfølgelig forestille sig en situation, hvor et flertal i Finansudvalget ikke kan støtte regeringens forhandlingsresultat, og her kan der selvsagt være grundlag for efterfølgende at inddrage hele Folketinget.
Men det kan jo som bekendt også lade sig gøre, selv om Tinget for at bruge SF's formulering »holder ferie«.
Vi andre siger, det er i den mødefri periode, for folketingsåret slutter faktisk først i oktober.
Efter vores mening må regeringen altså meget gerne skynde sig med at få afsluttet forhandlingerne.
Klaus Hækkerup (S), 2001-01-18:
For at der ikke skal være tvivl: Vi betragter sandelig også det her som en vigtig sag.
Over halvdelen af de samlede offentlige udgifter afholdes jo af kommuner og amtskommuner, så der er selvfølgelig al mulig grund til at være opmærksom på tingene.
Men når SF's ordfører siger, at det, SF er interesseret i, er de økonomiske rammer, regeringen fastlægger for kommunerne, vil jeg godt sige, at de økonomiske rammer fastlægges som en del af den samlede økonomiske politik, regeringen fører i dette land.
Den samlede økonomiske politik fastlægges i forbindelse med finansloven, så det er i virkeligheden i finansloven, den langsigtede målsætning for den økonomiske politik fastlægges, og det samme gælder for den konkrete politik for næste år.
Så hvis SF ønsker, at der uden videre skal tilføres kommunerne flere penge, må det ske ved et ændringsforslag til finansloven.
Poul Andersen (S), 2001-01-18:
Jeg er nødt til at sige til hr. Kim Andersen: Det kan godt være, at man i Venstre ikke føler, at man for historieskrivningens skyld bør føre det her til protokols.
Men jeg vil gerne gentage, at vi fik rapporten »En fremtid for dansk skibsfart« bragt frem politisk sammen med andre partier, herunder også Venstre.
Det synes jeg, at vi skylder historien.
Og derfor har vi også hjulpet og støttet op om erhvervet på de områder, og det har gjort, at den præstation, som de kan fremvise i dag, har vi da været medvirkende til.
Jeg vil ikke være så ubeskeden at stå her og sige, vi ikke har medvirket til det. Det har vi i allerhøjeste grad.
Så synes jeg også, hr. Kim Andersen skal være opmærksom på, at der ikke er nogen brat overgang, men at der netop her i lovforslaget ligger en klar tilkendegivelse om, at man i 2001 fortsat leverer 3 mio. kr. Men så er det også slut, så må man klare det selv.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-01-18:
Det er jo et ædelt formål at søge at gøre Folketinget ansvarligt for resultatet af nogle forhandlinger, som Folketinget ikke har deltaget i.
Men det er også problematisk, hvis man lægger op til, at kommuneforhandlingerne skal afsluttes med en debat i Folketinget, hvor partierne skal forholde sig til resultatet.
Det er Det Radikale Venstres opfattelse, at det vil være umuligt at nå til et fornuftigt forhandlingsresultat, hvis forhandlingsparterne ved, at Folketinget efterfølgende skal forholde sig til det.
Det hele kan let ende i en stor, usaglig politisering til skade for landets økonomi og det lokale selvstyre.
På dette punkt er Det Radikale Venstre konservativt.
Vi foretrækker den gamle model, hvor Folketinget bliver orienteret om udgangspunktet for forhandlingerne, herunder den budgetterede realvækst i serviceudgifter og andre forudsætninger, og hvor Finansudvalget efterfølgende - normalt tror jeg altid - tager forhandlingsresultaterne til efterretning.
Jeg mener heller ikke, at den nuværende tidsplan giver de store problemer for kommunernes budgetlægning.
Det er i hvert fald ikke min erfaring fra min tid i økonomiudvalget i Københavns Borgerrepræsentation.
Det er prognoserne og tallene, der giver problemerne.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre ikke stemme
for beslutningsforslaget.
Kim Andersen (V), 2001-01-18:
Det er korrekt, at jeg i indlægget - og det er også et svar til hr. Poul Andersen - faktisk gav udtryk for, at vi principielt godt kunne forstå og var enige i, at det ikke nødvendigvis var en statslig forpligtelse at finansiere tv-betjeningen af de søfarendes organisationer. Ikke desto mindre har vi altså haft ordningen nu i ganske mange år, og det er en meget værdsat og anerkendt ordning hos de søfarende, og det er et erhverv i fremgang, og
Men først og fremmest tilkommer det vel erhvervet selv, rederne og arbejdstagerparten, at det er kommet dertil, hvor det er.
Det kan vi imidlertid alle sammen glæde os over.
Vi er principielt af den opfattelse, at her er tale om et - i et moderne samfund - almindeligt personalegode, som arbejdsgiver eller parterne normalt selv afklarer.
Men vi har også med et erhverv at gøre og med en gruppe lønmodtagere, som arbejder under helt specielle forhold og indtager en helt speciel særstilling i forhold til andre på det danske arbejdsmarked, og det skal iagttages ved dette her
lovforslags behandling
Men som allerede sagt har vi forståelse for nogle af de principielle aspekter i lovforslaget.
Vi beklager, at regeringen ikke har været mere aktiv med at søge en forhandlingsløsning mellem parterne, men det har man altså ikke.
Vi vil stille nogle spørgsmål i udvalget, og det vil vi naturligvis gøre konstruktivt.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
Det gjorde jeg faktisk i mit allerførste indlæg, hvor hr. Ole Sohn åbenbart havde travlt med at diskutere med andre.
Jeg understregede, at LetLøn nu heldigvis er blevet sat på skinner efter et meget stærkt pres fra Venstre, De Konservative, CD, Kristeligt Folkeparti og også SF, hvor vi jo talte om én trækprocent og til sidst samlede et flertal uden om regeringen, der så tvang regeringen til at komme på banen og gøre noget ved den her sag, og det førte så til, at man udarbejdede forslaget om LetLøn.
Fair nok.
Det synes jeg da er fint nok, men for os handler det ikke om at få nye, smarte metoder til at administrere flere administrative byrder.
For os handler det først og fremmest om at få færre administrative byrder.
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Jeg forstår bare ikke, hvorfor Venstre ikke anerkender de ting, som er sat i gang.
Mig bekendt har erhvervsorganisationerne faktisk været glade for, at man nu begynder at gå over til elektronisk behandling, altså LetLønsprincippet.
Det har ikke givet lettelser endnu, fordi loven ikke er blevet implementeret, og det tager også tid at bygge administrationen op omkring det
, men på sigt vil det give en fantastisk lettelse. Kvittér dog for det.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
Erhvervsministeren dengang hed Mimi
Jakobsen
Det førte til et meget konstruktivt samarbejde, så man kan ikke beskylde os for ikke at ville samarbejde om denne sag.
Det, vi imidlertid forventer af et samarbejde, er, at man lever op til de aftaler, man indgår, og hvis man ser på, hvad der er sket med testpanelerne, altså dette med, at erhvervslivet selv skal kunne vurdere bøvlet, må man nok sige, at dér har regeringen ikke levet op til aftalerne.
Man gør faktisk det stik modsatte af det, man aftalte for 3 år siden.
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Min kritik går ikke på, at der er erhvervsvirksomheder og organisationer, som mener, at der er for meget administrativt bøvl; det er der jo, og det tror jeg alle erkender.
Men man kan ikke have et velfungerende samfund, et velfærdssamfund, uden reguleringer, uden at der er nogle administrative opgaver, som skal løses, for at vi netop kan have et velreguleret samfund.
Det, der er opgaven, er at gøre det på en sådan måde, at man forenkler administrationen af det.
Derfor er jeg da glad for, at erhvervsorganisationerne kvitterer, når der tages konkrete initiativer som eksempelvis LetLøn og erhvervsservice, og at der sker noget, når der bliver handlet.
Min kritik af Venstre er sådan set ikke, at man kommer med forslag til initiativer, der kan være med til at forenkle.
Kritikken går på, at man kun gør det i den demonstrative form, hvor man går ud og siger, at der skal være mindre bøvl, uden at gå ind i de konkrete forhandlinger.
Det er der, SF og Venstre adskilles, ikke i målet om, at vi skal have forenklinger, men i metoderne til at opnå dem.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
Jeg vil sige til hr. Ole Sohn, at når vi overhovedet har rejst denne her debat, er det, fordi de værktøjer, som vi iværksatte, nemlig testpanelerne - vi troede faktisk, at regeringen mente det alvorligt - slet ikke bliver brugt eller i hvert fald kun i meget, meget ringe omfang.
80-85 pct. af lovene bliver bare kørt igennem, vurderet af embedsmænd og
ikke af erhvervslivet
Det er direkte imod det, som Folketinget vedtog.
Når hr. Ole Sohn ikke mener, at der er nogen, der interesserer sig for denne her debat, vil jeg sige, at jeg står her med et udklip fra dagbladet JydskeVestkysten, som i de sidste 14 dage har bragt artikel på artikel på artikel om den debat, vi fører her i dag.
Hvis hr. Ole Sohn lyttede til Danmarks Radio, ville han også her have kunnet høre adskillige indslag om den samme ting.
Der er adskillige, der interesserer sig for det - og ikke mindst erhvervslivet selv.
De undersøgelser, der laves, viser jo med al ønskelig tydelighed, at erhvervslivet er optaget af det.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Ole Sohn
: Er hr. Ole Sohn slet ikke opmærksom på, at de bestræbelser, der er for at forenkle lønsedlerne, faktisk er bestræbelser, som blev foretaget for 4 år siden i samarbejde med SF og os?
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Den diskussion, vi har i dag, har vi, hvis man skal gøre det op sådan statistisk, ca. to gange i hver samling.
I hvert fald i de tre år, jeg har siddet i Folketinget, har vi haft enten beslutningsforslag eller forespørgsler om administrativt bøvl stillet af Venstre og De Konservative, og det synes jeg også er fair, for jeg er fuldstændig enig med Venstre og De Konservative i, at vi har for meget administrativt bøvl, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forenkle reglerne, men at det skal gøres på et kvalitativt og gennemarbejdet grundlag.
Så man kan sige, at det, SF har gjort i modsætning til Venstre og De Konservative, er, at vi har sagt til regeringen: Vi skal have forenklet reglerne, det skal ske på et ordentligt grundlag, lad os komme i gang.
Og der er jo faktisk sket meget.
Jeg er enig i, at den forrige erhvervsministers tilsagn om at skære 20 pct. væk af de administrative byrder på 3 år, det er ikke nået.
Men til gengæld er vi jo kommet dertil, at hvis man skal lave ordentlige, kvalitative forenklinger og reguleringer, så tager det tid.
Og lige nøjagtigt det initiativ, der er sat i gang omkring LetLøn, kunne måske være sat i gang tidligere.
Nu er det sat i gang, og når det bliver indarbejdet, bliver der tale om administrative lettelser.
Det er også det, der er kvitteret for fra erhvervsorganisationernes side. Hvorfor ikke knytte an til det og sige: Det er et godt
initiativ; vi går videre ad den vej?
Jeg er fuldstændig enig med Venstre og De Konservative i ordene, men jeg kan bare ikke forstå, hvorfor det partout skal være sådan, at man bare læner sig tilbage og enten direkte genfremsætter beslutningsforslag eller som i dag ved en forespørgsel sætter gang i ligegyldige, ordrige forespørgsels- og beslutningsforslagsdebatter to gange i sæsonen.
Det kommer man da ingen vegne med.
Jeg er ikke engang sikker på, at nogen uden for huset her føler sig inspireret af det. Man burde i stedet gå ind i nogle af forhandlingerne og være med, når der tales om f.eks. LetLøn, som jeg har nævnt, og erhvervsserviceordningen, som jo udelukkende er sat i verden for at afhjælpe små virksomheders administrative byrder.
Og sådan kan man komme med det ene eksempel efter det andet.
Jeg er da også glad for, at hr. Svend Erik Hovmand kom ind på - nu fik han ikke lige nævnt adressen på den, men så skal jeg da her afslutningsvis sige det - spørgsmålet om forenklingen af lønsedler.
Det er netop et led i indeværende års finanslovaftale, som er kommet i stand på et forslag fra SF.
Jeg er glad for, at regeringen tog det til sig med kyshånd, for det er et fælles problem, som vi kan se.
Nu kan jeg så forstå, at Venstre også er enig.
Det er jeg selvfølgelig meget glad for. Forskellen er bare, at man frem for at stå og sige det ud i den store blå luft burde indgå i nogle forhandlinger og være med til at præge udviklingen; så kommer man faktisk også af med nogle af de administrative byrder.
Det var et forslag, og der er ingen copyright på.
Pernille Sams (KF), 2001-01-18:
Det sidste kan jeg da svare klart bekræftende til: Jeg havde da ikke spor imod, at blanketter blev testet.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Sohn opfatter f.eks. beskyttelsesreglerne i Sverige som et kæmpestort problem for lønmodtagerne.
Men hvis nu hr. Ole Sohn havde sat lande som Norge, Sverige eller Finland i sin egen tale i stedet for USA, så havde han måske bedre forstået, at vi har nogle store problemer med at forstå, hvorfor Danmark skal ligge så langt nede i forhold til de andre sammenlignelige lande, som vi normalt ikke synes er langt fra, hvad vi selv tænker.
Jeg synes, det til gengæld kunne være meget spændende, hvis regeringen ville bruge denne her måling konstruktivt og så tage fat i problemet, stille spørgsmål til sig selv og den benchmarkingsanalyse, der kunne laves på baggrund af dette her, og så sige: Hvorfor ligger vi helt dernede?
Hvad er forskellen?
Det kunne sagtens være, at vi kunne få nogle meget relevante ting at arbejde videre med, hvis regeringen - og det vil jeg bede ministeren om at tage som et forslag - inden for de næste tre måneder kom tilbage til Folketinget med: Hvorfor ligger vi dér i forhold til de andre?
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Jeg skal lige have afklaret, om jeg hørte korrekt, om det er fru Pernille Sams' ønske, at dansk erhvervsregulering skulle op på højde med USA's eller ned på højde, eller hvad man skal sige, når det er forenklinger.
Det er jo en helt anden diskussion, for det er spørgsmålet om, hvorvidt man skal have et samfund, hvor den sociale sikring intet betyder.
Jeg synes tværtimod, man skal være glad for, at vi har et sundt dansk erhvervsliv, som er i stand til at agere internationalt med en bragende succes, på trods af - eller jeg vil hellere sige - i kraft af at man lever i et velreguleret samfund, som også tager nogle sociale hensyn.
Jeg synes, det er væsentlig mere prisværdigt af dansk erhvervsliv, at de er i stand til det frem for at bruge USA som en målestok.
Og så til sidst et forbrugerspørgsmål.
Det Konservative Folkepartis ønske om at inddrage erhvervslivet i test, før man iværksætter lovgivning på området, er det også et ønske, som Det Konservative Folkeparti eksempelvis ønsker at lade være gældende inden for a-kasse-området, sådan at man lader arbejdsløse få lov at teste det hav af blanketter, som Det Konservative Folkeparti har været med til at kaste ned over arbejdsløse?
Sonja Mikkelsen (S), 2001-01-18:
Ja, det sidste vil jeg gerne bekræfte.
Det tror jeg alle har erfaret, at sådan er det.
Og så vil jeg gerne understrege over for hr. Svend Erik Hovmand endnu en gang, at vi har med strategien i dk21 klart tilkendegivet, der har regeringen tilkendegivet, og Socialdemokratiet står fuldt bag, at vi har en ambitiøs målsætning på det her område.
Vi har en målsætning, der ikke blot handler om at fastholde en balance i forhold til den nuværende situation.
Hr. Svend Erik Hovmand talte om byrdebudget eller noget i den stil.
Det var sådan noget med, at hvis der gik nogle nye opgaver ind, så skulle der gå nogle opgaver ud i den anden ende.
Men det er jo et udtryk for, at man accepterer, at byrdeniveauet er o.k.
Det accepterer Socialdemokratiet ikke.
Vi har faktisk den opfattelse, at vi skal videre, og at det er muligt at løse opgaven inden for den kunst, det er at gøre det bedre og mindre byrdefuldt, samtidig med at vi ikke skaber forringelser for nogen, hverken for virksomhederne eller for de lønmodtagere, der arbejder i virksomhederne.
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Kan fru Sonja Mikkelsen bekræfte, at der indimellem godt kan være forskel på, hvad man føler, og hvad der er realiteter?
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
Jeg er ked af, at den socialdemokratiske ordfører efter tre svar endnu ikke har forholdt sig til de to enkle spørgsmål, jeg har stillet.
For det første den omstændighed, at regeringen for tre år siden lovede at reducere de administrative byrder med 20 pct. over en treårsperiode; vil den socialdemokratiske ordfører her fra talerstolen tilkendegive, at dette ikke er sket?
Det andet spørgsmål var, om den socialdemokratiske ordfører ikke vil forholde sig til den usikkerhed, som Erhvervsministeriets egne folk tilkendegiver i rapporten i spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om en nedgang eller stagnation.
Altså når erhvervslivets egne organisationer, Dansk Handel & Service, Dansk Industri, alle sammen siger, at 80 pct. af deres medlemmer føler, at der er tale om en stigning, hvordan kan fru Sonja Mikkelsen så få det til at se
Egil Møller (DF), 2001-01-18:
Den socialdemokratiske ordfører, fru Sonja Mikkelsen, nævnte bl.a., at man primært havde fokus på at hjælpe de små erhvervsvirksomheder med al deres indberetning.
Vi ser lige så alvorligt på det fra Dansk Folkepartis side.
Men jeg vil så godt lige spørge den nye ordfører på erhvervsområdet: Vil man så hjælpe og honorere kontant for det arbejde, der nu engang skal udføres med alle de indberetninger, altså en rimelig betaling for det arbejde, man beder om at få udført?
Sonja Mikkelsen (S), 2001-01-18:
Til hr. Svend Erik Hovmand vil jeg gerne sige: Jeg har jo også læst rapporten, og jeg vil gerne forsøge endnu en gang at nuancere, som jeg også gjorde i mit første indlæg, nemlig at der er forskel, alt efter om det er små eller store virksomheder, vi taler om.
Vurderingen er klart forskellig, tendensen er nedadgående for de små virksomheder, hvorimod de store måske nok har en lidt anden vurdering.
Men det er klart, at når man så lægger det sammen, vil man få nogenlunde status quo, og det fremgår jo også af det forslag
til vedtagelse, som jeg har fremsat, og dermed anerkender jeg det jo også.
Det, der jo i virkeligheden er kunsten i den her sammenhæng i modsætning til det og de ideer, som vi har hørt fra Venstre, og som også De Konservative har været oppe at beskrive, kunsten er jo at fjerne og forenkle regler, uden at det forringer vilkårene for virksomhederne, og uden at det forringer vilkårene for lønmodtagerne.
Den kunst kan være vanskelig, men det er jo det, der er opgaven.
Og faktum er, at de mange konkrete initiativer, der er taget fra regeringens side, faktisk har betydet, at vi nu har fået - hvad skal man sige - ændret på den tendens, der har været igennem mange år.
Så vil jeg gerne kvittere for det forslag til vedtagelse, som kom fra Kristeligt Folkeparti.
Jeg lyttede mig til, at vi i høj grad er enige, og jeg håber, at vi måske, inden den her debat er færdig, har mulighed for at finde sammen i en fælles vedtagelse her fra Folketinget, som også rummer Kristeligt Folkeparti.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-01-18:
Jeg vil gerne benytte denne korte bemærkning til på dette tidspunkt at fremsætte et forslag til vedtagelse, så det kan indgå i debatten:
Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget anerkender, at regeringen fører en aktiv erhvervspolitik, pålægges regeringen
Forslagsstilleren er alene Kristeligt Folkeparti, endnu da.
Egil Møller (DF), 2001-01-18:
Uanset at regeringen ved flere lejligheder fortæller om nødvendigheden af, at velfærdsstaten er afhængig af et velfungerende erhvervsliv, harmonerer dette udsagn ikke med erhvervslivets meldinger om de administrative byrder.
Fra alle sider lyder det samstemmende, fra alle erhvervsorganisationer, at man føler sig afmægtig over for de mange administrative byrder, som denne såvel som de foregående regeringer har pålagt alle grene af erhvervslivet.
At regeringen på visse punkter har indført rationaliseringer i forbindelse med indberetninger, har samlet set ikke reduceret den alt for store mængde af administrativt arbejde for de enkelte mindre såvel som de større erhvervsvirksomheder.
Det burde være en hellig pligt at skabe de bedste levevilkår for det danske folk.
En afgørende forudsætning for at nå dette mål er, at erhvervslivet sikres vilkår, der gør det konkurrencedygtigt i forhold til vore udenlandske konkurrenter.
Når det samlede danske erhvervsliv peger på nødvendigheden af, at de administrative byrder lettes, bør dette signal i sig selv være nok til at gøre noget ved problemet.
Den tid, der medgår til administrativt bøvl, vil fragå den tid, som kunne anvendes af virksomhederne til netop det, de er gode til: produktion af varer og serviceydelser.
I et moderne samfund kan det ikke undgås, at samfundet beder erhvervslivet om nødvendige oplysninger i form af indberetninger m.v.
Når dette er tilfældet, burde samfundet honorere denne administration i højere grad, end tilfældet er nu.
Jeg og Dansk Folkeparti har ikke forventninger om, at den nuværende regering har evner og lyst til at rette op på de utilfredsstillende forhold.
Jeg kan samtidig meddele, at jeg på Dansk Folkepartis vegne kan støtte det forslag til vedtagelse, der er fremsat af Venstre, De Konservative og CD, og vil stemme imod de øvrige fremsatte forslag.
Egil Møller (DF), 2001-01-18:
Jeg glæder mig altid over, at der er mange valgmuligheder i et samfund.
Det er der også ofte for parlamentarikerne, når de skal vælge mellem forskellige forslag til vedtagelse.
Da man nu kun kan støtte ét, synes jeg også, det er min opgave at vælge ud fra de holdninger, jeg har, og støtte det bedste, og det har jeg så meddelt hvilket er.
Poul Andersen (S), 2001-01-18:
Jeg skal spørge hr. Kim Andersen: Føler Venstre, at det er en stor økonomisk belastning for et erhverv, der det sidste år har været med til at skabe en valutaindtjening til landet på 70 mia. kr., at være med til at finansiere nogle rimelige sociale og kulturelle vilkår for dets medarbejdere?
Ville det ikke være lige så nærliggende, at eksempelvis langturschauffører fik en lignende støtteordning, og vi fik etableret noget tilsvarende?
Her er tale om nogle helt klare særordninger, der har været en god grund til, da de blev startet, men jeg føler, at jeg har lavet - og det har jeg gjort sammen med Venstre - et enormt stort stykke arbejde for, at det erhverv her er blevet bragt frem i den position, hvor det er i dag.
Vi har leveret varen.
Nu kunne jeg godt ønske mig, at man fik lidt fra den anden side også - på en positiv måde.