runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-12-17:
»Finder ministeren det betryggende, at de læger, der skal vurdere danskere med piskesmældsskader efter trafikulykker, i deres vurderinger henholder sig til en rapport, som er udarbejdet af et stort internationalt bilforsikringsselskab - den såkaldte Qubec-rapport, og hvad agter ministeren i benægtende fald at foretage sig?« Begrundelse Spørgeren finder det uacceptabelt, at læger i Arbejdsskadestyrelsen henholder sig til en rapport, der er udarbejdet af en part, der ikke er uvildig, når de skal vurdere danskere med piskesmældsskader efter trafikulykker.
Spørgeren finder det nødvendigt, at ministeren indskærper, at lægerne fremover skal se bort fra rapporten.
Man vendte herefter tilbage til dagordenens punkt 13, der var:
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-12-17:
»Mener ministeren ikke, at det vil være rimeligt at anvende provenuet fra pesticidafgiften på en måde, så det er i overensstemmelse med den enstemmigt vedtagne dagsorden D 8 fra 22. november 1994, hvori det hedder, »at økologisk drift inddrages som en del af strategien for et pesticidfrit grundvand«?«
Ole Vig Jensen (RV), 1997-12-17:
Undervisningen er jo vederlagsfri her i landet.
Og det vil den være i alle tilfælde, også i forbindelse med den type af rejser, der her kan være tale om.
Der kan ikke opkræves betaling, hvis der er tale om, at det er en del af undervisningen.
Den er vederlagsfri.
Men så er der jo altså muligheder for - og det er jo det, der ofte er alternativet til undervisningen - at etablere skolerejser, hvor man bliver enige på den enkelte skole, også som oftest med accept af skolebestyrelse og kommunalbestyrelse, om at foretage rejser, og det er frivilligt, om man vil deltage, om man vil betale.
Men da der ikke er indlagt nogen form for undervisning, er skolen i øvrigt forpligtet til at tilbyde den enkelte elev undervisning. Det sker ikke sjældent i form af, at der også indlægges praktikophold for den enkelte elev.
til den enkelte elev med henblik på, hvad vil være mest rigtigt i situationen, hvor man udtrykker sig på den måde, at man ikke ønsker at deltage i rejsen, eller at man ikke ønsker at betale.
Søren Søndergaard (EL), 1997-12-17:
Skal det forstås på den måde, at historien i B.T. så altså er plantet af kræfter uden for politiet?
Først vil jeg tillade mig at sige, at den liste, vi diskuterer, absolut intet havde med den aktion, der foregik,
Det ved ministeren jo også udmærket godt.
Det spørgsmål, som jeg nu godt vil have belyst,
er spørgsmålet om lækager fra politiet, for torsdag den 4. december i år kontaktede dagbladet B.T. Enhedslisten i Folketinget med ønske om at få oplyst, hvem det var, der var blevet afhørt af politiet tidligere på dagen.
Næste dag bragte avisen en række oplysninger, som kun kunne stamme fra politiet, og derfor lyder spørgsmålet simpelt hen, om ministeren finder det hensigtsmæssigt og i øvrigt også betryggende, at oplysninger fra politiet om efterforskningsskridt i forbindelse med relativt løst funderede formodninger lækkes til pressen.
Bruno Jerup (EL), 1997-12-17:
Det er lidt i forlængelse af det, som hr. Dahlgaard er inde på, for der kan ikke være nogen tvivl om, også ud fra det, ministeren siger, at den undervisning, som man får i stedet for at komme med på turen, er kompenserende undervisning, som i øvrigt er obligatorisk.
Jeg vil gerne bede ministeren om at svare
på, om ikke den eneste naturlige forklaring på, at det kan være kompenserende undervisning, som er obligatorisk, er, at man naturligvis også betragter den studietur, som man foretager, hvad enten den er indenlandsk eller udenlandsk, som en del af undervisningen.
Ole Vig Jensen (RV), 1997-12-17:
Til hr. Frank Dahlgaard vil jeg gentage, at jeg er indstillet på i denne folketingssamling med tilslutning fra skoleforligspartierne at fremsætte et forslag til ændring af folkeskoleloven, som skal tydeliggøre, under hvilke vilkår rejser kan foretages, aktiviteter kan foretages uden for den almindelige undervisning.
Jeg vil ikke gå nærmere ind i detaljerne, idet vi jo netop nu drøfter, hvorledes en sådan nærmere udformning kan finde sted, og så vil der blive lejlighed til her i Folketinget at diskutere det, idet jeg lægger op til, at der skal en lovændring til, sådan som Folketingets Ombudsmand også har henstillet, for netop at klargøre og tydeliggøre reglerne.
Så vil jeg til spørgsmålet om de dyre rejser blot sige, at dem har jeg ingen sympati for.
Jeg har bestemt også set rejser tilrettelagt, der har kostet for meget.
Det afgørende er jo ved den type aktiviteter, der ligger uden for den almindelige undervisning i folkeskolen, at den har til formål ud over i en række tilfælde noget fagligt også i høj grad noget socialt, altså de muligheder, der ligger for, at en klasse og dens lærere på den måde kan få skabt et godt samvær, en god stemning, som har stor betydning for indlæringen, når man i øvrigt befinder sig i skolen.
Det er de hensyn, man også må bede alle dem, der har ansvar for at være med til at tilrettelægge den slags ting, om at tage, når de tilrettelægger aktiviteter af det omfang, som her er omtalt.
Det vil vist nogenlunde også være et svar til hr. Bruno Jerup.
Frank Dahlgaard (KF), 1997-12-17:
Det er jo ikke, fordi den holdning, ministeren tilkendegiver i sit seneste svar på dette spørgsmål, er afgørende anderledes end det, mit parti står for; det er ikke det.
Men når ministeren siger, at han i løbet af denne folketingssamling vil fremsætte et lovforslag, som skal danne grundlag for at præcisere reglerne, må jeg sige, at det her haster jo.
Denne folketingssamling går jo helt frem til maj måned, til slutningen af maj måned.
Skal vi have et halvt år med en uafklaret situation med retssager og med udskydelse af rejser, aflysning af rejser?
Bruno Jerup (EL), 1997-12-17:
Ministeren brugte betegnelsen, at det skulle klargøres, hvilke retningslinjer der var for rejser uden for den almindelige undervisning.
Kan ministeren så med det samme svare på, at sådanne rejser uden for den almindelige undervisning naturligvis ikke for de elever, som ikke deltager, skal modsvares af kompenserende undervisning, som er obligatorisk, og dermed må betragtes som en helt frivillig rejseaktivitet, der åbenbart skal foregå i den almindelige skoletid?
Ole Vig Jensen (RV), 1997-12-17:
Over for hr. Frank Dahlgaard kan jeg blot bekræfte, at det er min agt at fremsætte et lovforslag i Folketinget, så snart skoleforligspartierne har givet deres tilslutning, er blevet enige om, hvordan vi føler, at disse retningslinjer skal udformes nærmere.
Når Ombudsmanden stiller sig tilfreds med, at vi gennemfører retningslinjer, som klargør det her med virkning fra det nye skoleårs begyndelse, mener jeg, at det er tilfredsstillende, og det vil ikke være klogt at gøre det anderledes, sådan som jeg ser det.
Til hr. Bruno Jerups spørgsmål må jeg blot sige, at det ikke er til at svare enkelt på.
Det kommer helt an på, hvad det er for typer af aktiviteter, der knytter sig til aktiviteten uden for den helt traditionelle undervisningstid.
Det er meget afhængigt af, på hvilken måde det tilrettelægges, og hvad det er for et indhold, der
er tale om
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Heiselberg (V), 1997-12-17:
»Vil ministeren tage skridt til, at der findes en fornuftig løsning, hvad angår Sindal og Thisted lufthavnes økonomi, f.eks. at de mindre fly, der beflyver de to lufthavne, fritages for passagerafgift?« Skriftlig begrundelse
den 30. maj 1997 lovede ministeren, at der vil blive fundet en fornuftig løsning på de økonomiske problemer, som rammer mindre lufthavne i yderområder.
Forinden havde ministeren udtalt, at man ville »analysere problemerne grundigt og ikke bare finde en eller anden hovsaløsning«.
Den 1. januar 1998 træder den nye passagerafgift i kraft, og hidtil har ministeren ikke fundet nogen løsning på problemet, hverken en hovsaløsning eller en anden løsning.
Det er ikke hvert år, jeg begærer en minister i Folketingets spørgetid, men en minister kan jo være så nedladende, at det kan være nødvendigt.
Den 30. maj havde vi under afslutningsdebatten den sidste debat om de katastrofale følger, den vedtagne flyafgift på 150 kr. for en returflybillet ville få for de mindre lufthavne; her tænktes først og fremmest på Thisted og Sindal lufthavne.
Ministeren sagde efter en længere debat her i Folketinget den 30. maj: »Jeg vil også sige, at i denne sag finder vi en fornuftig løsning; det er der ingen tvivl om.«
Nu er det jo så, vi gerne vil vide, hvad det er for en fornuftig løsning, ministeren vil tilbyde.
Det forholder sig jo således, at afgiften allerede er trådt i kraft.
Carsten Koch (S), 1997-12-17:
Først vil jeg lige benytte lejligheden til at sige, at jeg bestemt ikke er nedladende.
Jeg vil i øvrigt også benytte lejligheden til at sige, at afgiften er ikke trådt i kraft.
Men herudover vil jeg sige, at som hr. Svend Heiselberg rigtigt anfører i den skriftlige begrundelse, tilkendegav jeg i forbindelse med Folketingets behandling af lovforslaget om passagerafgift på indenrigsfly, at regeringen var indstillet på at analysere problemstillingen vedrørende passagerafgiften i visse lufthavne og landsdele.
Som følge af denne tilkendegivelse blev der nedsat en embedsmandsgruppe, en arbejdsgruppe bestående af embedsmænd fra Skatteministeriet og fra Trafikministeriet, som skulle have til formål at foretage denne analyse, og den er næsten afsluttet.
Jeg forventer faktisk, at arbejdsgruppens rapport kommer i løbet af ganske få dage.
Derfor vil jeg sige, at det er passende, at vi på baggrund af den rapport træffer de nødvendige beslutninger, så jeg vil henstille, at vi tager debatten om det, efter at rapporten er offentliggjort.
Svend Heiselberg (V), 1997-12-17:
Jeg finder det urimeligt, at ministeren lader sagen trække i langdrag, og ministeren ved jo godt, at loven skulle træde i kraft 1. januar 1998.
Jeg har forstået, at man allerede er begyndt at opkræve afgiften visse steder, og det synes jeg er urimeligt over for landsdele, som har så dårlige trafikbefordringsmuligheder, som man eksempelvis har i Thy.
Der er 50.000 mennesker, og vi har næsten ingen kollektiv trafik.
Vi har togtrafik, hvor det altså varer længere at køre fra Thisted til København med toget, end det varer at flyve fra Kastrup til New York.
Det er dårlige forbindelser, og det er en egn med omkring 50.000 mennesker.
Det kan ikke være rimeligt, at alle offentlige investeringer efterhånden skal placeres i Østdanmark, og derfor finder jeg, det er kritisabelt, at ministeren lader hånt om at tage det op, som der blev givet udtryk for her i Folketinget den 30. maj i år, nemlig at der skulle komme en løsning på dette spørgsmål inden 1. januar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-17:
Jeg vil ikke beskylde skatteministeren for at være nedladende, men jeg vil gerne beskylde skatteministeren for at være langsommelig, for i denne sag er der jo ingen tvivl om - som det også har været nævnt af hr. Heiselberg - at skatteministeren virkelig har været langsommelig, og jeg vil gerne, hvis skatteministeren helt konkret vil angive det tidspunkt, skatteministeren vil kunne levere den redegørelse på, som skatteministeren har annonceret tidligere og nu gentager snart skulle være på trapperne.
Samtidig vil jeg gerne bede skatteministeren om at fortælle Folketinget, om det er skatteministerens opfattelse, at hvis man vælger på den ene eller den anden måde at komme de to små lufthavne til hjælp, behøver det ikke at notificeres over for Europa-Kommissionen.
Eller er det skatteministerens opfattelse, at det skal det? I så fald er vi jo ude i en situation, hvor det tager endnu længere tid, før der sker noget på det her område.
Arne Melchior (CD), 1997-12-17:
Så jeg går ud fra, det er utænkeligt, at afgiften kan træde i kraft pr. 1. januar 1998 for disse to lufthavne, og det vil jeg være glad for at ministeren bekræfter her.
Carsten Koch (S), 1997-12-17:
Jeg og regeringen er meget optaget af, at de tyndt befolkede områder trives og har det godt, og jeg mener også, det er svært at dokumentere, at der ikke foregår en ganske betydelig vækst også i disse områder.
Det er regeringens politik, og den er lykkedes.
Endvidere vil jeg sige, at det selvfølgelig set fra Thisted Lufthavn, fra Sindal Lufthavn, fra Sønderborg Lufthavn, eller hvor det nu er, altså er så let at sige: Vi skal da bare have en særordning.
Når det tager lidt tid at lave det her, er det, fordi vi skal have et samlet overblik, og det er ikke bare sådan lige at anskue problemstillingen fra den enkelte lufthavns synsvinkel.
Det er at se, om der er tale om konkurrenceforvridning, når man gør det over for én lufthavn.
Jeg ved godt, at hvis man har den vinkel, at man er engageret i én lufthavn, er det dens interesser, man skal varetage, men regeringen er altså også sat til at varetage en overordnet trafikpolitik, en overordnet miljøpolitik og en politik, der ikke forvrider konkurrenceforholdene.
Derfor tager det tid at lave en sådan rapport, så man kan få undersøgt tingene til bunds.
Så jeg vil altså tage afstand fra, at jeg skulle trænere, trække i langdrag osv. Så skal jeg til hr. Thulesen Dahl sige, at denne rapport skal komme inden for få dage.
Jeg skal til hr. Arne Melchior sige, det er tænkeligt, at loven træder i kraft.
Hvis man i givet fald vil give en lufthavn eller en rute - det behøver ikke nødvendigvis være dem, der har været omtalt i dag - kompensation, kan man jo gøre det på mange andre måder end at droppe en afgift.
Man kan f.eks. gøre det på den måde, hvorpå man før har gjort tingene, nemlig ved at give et tilskud i stedet for.
Jeg kan desværre ikke komme her og meddele, at ruterne til og fra Sindal Lufthavn og til og fra Thisted Lufthavn bliver afgiftfritaget.
Svend Heiselberg (V), 1997-12-17:
Nu er der jo ikke meget konkurrence i det her.
Det drejer sig om en lille maskine med 18 sæder, og den vil sikkert vanskeligt kunne påføre de store DC 9'ere ret stor konkurrence.
Men det må jo forstås sådan, at regeringen har nogle overvejelser om at komme i gang med investeringer i det område.
Jeg beklager, at ministeren ikke har en plan klar, sådan at man kan undtage de to små lufthavne, når vi har 100 km til Aalborg og 120 km til Karup for at blive flybetjent, og der er et befolkningsgrundlag på 50.000 mennesker.
Bodil Thrane (V), 1997-12-17:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at bebrejde nogen, at spørgsmålet bliver rejst her i salen, for der er ikke lang tid til den 1. januar, og da træder afgiften i kraft, hvis ikke andet bliver besluttet.
Derfor vil jeg gerne spørge skatteministeren, for jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål før, om ikke der er givet statstilskud til forskellige lufthavne, uden at det i øvrigt har givet anledning til en diskussion om konkurrence.
Jeg vil også godt spørge, om ministeren vil bekræfte, at alternative muligheder for den lufthavn, jeg repræsenterer i det her spørgsmål, er nødvendige, eftersom der ikke findes andre muligheder for at rejse, idet elektrificeringen stopper ved Aalborg, og vi har ikke længere nogen sovevogn fra Frederikshavn.
Men hvis ministeren i dag vil bekræfte, at der kommer en løsning, uanset om man så kalder det afgiftfritagelse eller tilskud, der sikrer, at der ikke bliver en konkurrence, som gør, at denne rute må lukkes, så er jeg tilfreds med det svar.
Frank Jensen (S), 1997-12-17:
Svaret er nej på det stillede spørgsmål.
Politimesteren i Gentofte har oplyst, at han går ud fra, at spørgsmålet skyldes en udtalelse, som medlem af Folketinget fru Pia Kjærsgaard ifølge en avisartikel skulle have fremsat om, at partiet Enhedslisten på en eller anden måde var involveret i den hændelse, der fandt sted i hendes have den 17. november i år.
Politimesteren har hertil oplyst, at det i forbindelse med efterforskningen af, hvorfra den fundne liste kom, viste sig, at den af journalistisk interesse var sendt fra en telefax i Enhedslistens sekretariat til Socialisten, og at Enhedslisten ikke havde noget med aktionen den 17. november at gøre.
Medlem af Folketinget fru Pia Kjærsgaard, der blev udspurgt
i forbindelse med efterforskningen,
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-17:
Nu står vi jo her den sidste onsdag inden jul og nytår, hvor vi har chance for at få at vide af skatteministeren i fuld offentlighed, hvad der skal ske, og nu får vi altså at vide, at der i løbet af nogle dage vil komme en rapport om de problemer, som regeringen har skabt for de små lufthavne med den passagerafgift, som er pålagt fra 1. januar 1998.
Men det står hen i det uvisse, hvad skatteministeren så vil bruge den til, og det står hen i det uvisse, om regeringen har planlagt initiativer, der vil løse problemet.
Det, vi ved, er bare, at man altså belaster disse lufthavne med en passagerafgift allerede fra 1. januar, og det var derfor, jeg stillede mit andet spørgsmål, som skatteministeren ikke svarede på, nemlig om det er således efter regeringens opfattelse, at den løsning, man eventuelt måtte finde - uanset om det er et tilskud, eller det er fritagelse for den belastende afgift, regeringen har fået vedtaget - vil skulle notificeres over for Europa-Kommissionen.
Det ligger jo ligesom i det, når skatteministeren siger, at der måske er tale om noget konkurrenceforvridende, måske et statsstøtteelement, at man skulle tro, at skatteministeren så mente, at det skulle omkring Europa-Kommissionen.
Carsten Koch (S), 1997-12-17:
Der er jo rejst en del spørgsmål.
Derfor er det meget vanskeligt at sige helt præcist, om der skal notificeres, hvis man vil lave en moderat særordning, men udgangspunktet er, at enhver form for statsstøtte skal notificeres.
Hr. Heiselberg nævner, at hvis man forestillede sig, at Sindal Lufthavn lukkede, skulle man bevæge sig til Aalborg Lufthavn, og det ville være helt utåleligt for de mennesker, der bor i Thisted og omegn, Sindal osv..
Dér vil jeg sige, at der er jo andre områder, som har endog endnu længere til nærmeste lufthavn, for der er jo masser af tyndtbefolkede områder.
Vi kan tage Lolland og Falster, hvor folk skal til Kastrup, hvis de skal flyve.
Så det er vel ikke sådan, at det er en enestående situation, man kommer i, hvis man skal køre længere, end man gør i dag, i det usandsynlige tilfælde, at Thisted Lufthavn eller Sindal Lufthavn skulle lukke på grund af denne afgift.
Det vil jeg i hvert fald henholde mig til.
Med hensyn til udformningen af et eventuelt tilskud.
Det kan jo gøres på mange forskellige måder, vil jeg sige til fru Bodil Thrane, og der er ingen, der siger, at det skal ske ved, at man dropper en afgift.
Jeg mener ikke, der vil ske meget ved, at vi får en debat, så snart rapporten er slut, og tager stilling på grundlag af den.
Problemstillingen er jo ganske nøje diskuteret i forbindelse med lovforslagets vedtagelse, den efterfølgende debat og i det embedsmandsudvalg, der er.
Så jeg tror ikke, der vil være anledning til en lang og ny debat.
Vi har faktisk fået belyst problemstillingerne meget nøje, og derfor regner jeg ikke med, at det er noget, der skal tage flere måneder, efter at vi har fået offentliggjort rapporten.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 1997-12-17:
»Kan ministeren bekræfte, at politifolk over hele landet har været beskæftiget i et par uger med skærpet overvågning af en række folketingsmedlemmer på grundlag af fundet af side 8 i den officielle adresseliste for Folketingets medlemmer, og mener ministeren, at dette er en hensigtsmæssig prioritering af politiets ressourcer, når blot en enkelt telefonopringning kunne have afsløret, at dette var ganske unødvendigt?«
Frank Jensen (S), 1997-12-17:
Politimesteren i Gentofte har oplyst, at den navneliste, der omtales i spørgsmålet, den 17. november i år om eftermiddagen blev afleveret til politiet af en borger, som havde fundet den oven på en postkasse i Gentofte.
Samme eftermiddag var 13 personer blevet anholdt og sigtet for husfredskrænkelse, fordi de var trængt ind i haven
hos medlem af Folketinget, fru Pia Kjærsgaard, der bor i nærheden. Listen indeholder i alfabetisk rækkefølge navnene på en række medlemmer af Folketinget, herunder fru Pia Kjærsgaard, der er særligt markeret.
Det fremgår af listen, at den er sendt via telefax til bladet Socialisten og stilet til en person dér.
Listen er bl.a. påtegnet med følgende tekst: »Mandag 17.11.97 opgave«.
Gentofte Politi anmodede samme dag Rigspolitichefens kommunikationscenter om at udsende listen til orientering til de politikredse, der var relevante i forhold til navnene på listen.
Politimesteren har anført, at det efter hans opfattelse var begrundet at orientere om hændelsen og listen.
Politikredsene blev hverken af politimesteren eller af Rigspolitichefen opfordret til skærpet overvågning eller andre tiltag i den anledning.
Som sagt blev listen udsendt til orientering, og en rundspørge fra politimesteren i Gentofte til en række politikredse viser, at man også har opfattet rundsendelsen af listen som sådan.
Uden i øvrigt at gå i detaljer med politikredsenes sikkerhedsmæssige foranstaltninger kan jeg således helt klart afvise, at politifolk over hele landet skulle have været beskæftiget i et par uger med skærpet overvågning af en række folketingsmedlemmer.
Søren Søndergaard (EL), 1997-12-17:
Jeg takker ministeren for svaret, men når det nu ikke er politifolk over hele landet, der har været beskæftiget med denne opgave i et tidsrum på et par uger, vil jeg høre ministeren, om ministeren kunne oplyse, i hvilke dele af landet politiet har været beskæftiget med denne opgave.
Jeg kunne også godt tænke mig af ministeren - da jeg rejser dette i mit spørgsmål om prioritering af politiets opgaver - at få et overslag over, hvad denne overvågning, som er sat i gang i forskellige dele af landet, men altså ikke i hele landet, har kostet det danske samfund.
Frank Jensen (S), 1997-12-17:
Som sagt er listen, der er et udsnit af Folketingets telefonnøgle, sendt til orientering til politikredse over hele landet, fordi Rigspolitichefen ikke var klar over, om der var tale om et udsnit af en liste, eller der var tale om en hel liste.
Så den er altså sendt ud til orientering, og sådan som oplysningerne foreligger for mig, har der altså ikke været tale om, at der har været etableret nogen egentlig overvågning. Det fremgår, har jeg set, af en enkelt avis, at der er
et folketingsmedlem, der er blevet kontaktet af politiet og har fået at vide, at politiet har fået denne orientering fra Rigspolitichefen, og mere er der ikke sket i den pågældende sag.
Der har altså ikke været etableret nogen fysisk overvågning af nogle medlemmer, sådan som det foreligger oplyst for mig.
Søren Søndergaard (EL), 1997-12-17:
Det giver mig anledning til tre opfølgende spørgsmål: Vil justitsministeren benægte, at der noget sted i landet har fundet fysisk overvågning sted på basis af denne liste?
Punkt 1.
Punkt 2: Hvis ministeren ikke vil benægte det, hvor er det så, at denne fysiske overvågning er foretaget?
Punkt 3: Hvad har denne fysiske overvågning i givet fald kostet det danske samfund?
Frank Jensen (S), 1997-12-17:
Udsnittet af Folketingets telefonnøgle er altså sendt til orientering til politikredsene.
Jeg kan ikke gå i detaljer med politikredsenes sikkerhedsmæssige beredskab.
Jeg kan sige, at der ikke har været etableret fysisk overvågning i flere uger af folketingsmedlemmer, hvis navne er fremgået af denne liste. Hvorvidt der har været etableret et ekstraordinært sikkerhedsmæssigt beredskab i nogle enkelte politikredse, kan jeg ikke oplyse over for spørgeren, men der har altså ikke været etableret et generelt sikkerhedsmæssigt overvågningssystem over for folketingsmedlemmer, hvis navne er fremgået af listen, og derfor kan jeg heller ikke oplyse, hvilke økonomiske omkostninger og konsekvenser der har været forbundet med politiets tilrettelæggelse af dets almindelige arbejde.
Som det er kendt af spørgeren, er det politiledelsens egen opgave at foretage den politimæssige prioritering inden for de ressourcer, som er stillet til rådighed af det flertal i Folketinget, der har indgået en flerårig aftale om dansk politis økonomi.
Søren Søndergaard (EL), 1997-12-17:
Jeg forstår desværre, at ministeren ikke er blevet klædt på til at svare på det spørgsmål, der er stillet her.
Det må vi så gøre skriftligt.