runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Jensen (S), 2004-04-29:
Vi vedtager, tror jeg, her i Tinget om et øjeblik et forslag, som Socialdemokratiet er dybt uenig i.
Det er vi, fordi det, vi gør, er, at vi ophøjer til lov en praksis, som domstole i adskillige tilfælde har fundet urimelig.
Det er altså det, vi gør, hvis vi om et øjeblik vedtager denne her lov.
Den diskussion synes jeg sådan set ikke der er grund til at genåbne.
Den har vi haft.
Når jeg alligevel beder om ordet, er det, fordi vi faktisk også gør noget andet med det her lovforslag: Vi lovgiver med tilbagevirkende kraft.
Vi lovgiver på en sådan måde, at de aftaler, der allerede er indgået, også bliver underlagt denne her lovgivning, og det vil sige, at de, der har disponeret i tillid til, hvordan verden har set ud, har disponeret på et forkert grundlag, for nu bliver verden ændret.
Jeg rejste også det her under andenbehandlingen, men fik
ikke en kommentar fra ministeren.
Derfor vil jeg godt én gang til spørge, om man finder det i orden, at man ændrer et grundlag, hvorpå nogle aftaler er indgået.
Er det i orden, hr. minister, og er det en praksis, vi også vil se fremover?
Det synes jeg ville være interessant at høre om.
Karen J. Klint (S), 2004-04-29:
Det er ikke så meget en bemærkning til selve loven, for den er der jo sådan set et meget stort flertal, der støtter, og også den begrænsede ændring i den, så det er mere for at gentage appellen til kirkeministeren om, at der gerne skulle være demokrati i den debat, der skal være om folkekirken, for ministeren skriver på side 4 i bemærkningerne: »Kirkeministeren vil i løbet af indeværende år tage initiativer med hensyn til at strukturere debatten og deltage aktivt i den og ved årets slutning foretage en evaluering af denne.«
Det er jo sådan, at alle vi andre gerne vil være med i dansen omkring folkekirken, men vi mangler stadig væk en lille tilbagemelding fra kirkeministeren om, at det er alle partier, der er inviteret med i denne her strukturerede debat, for når vi andre beder om en struktureret debat,
så lyder svaret, at man ikke skal have en debat fra toppen, den skal komme fra neden, men den kan jo næsten ikke komme højere oppefra, når det er ministeren, der selv vil tage initiativet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-29:
L 99, som der har været talt lidt om her i salen i dag, var
en lov, som åbnede op for hele TDC-skandalen, og som åbnede op for skattespekulation i at indbetale mere i skat, end man skal, for derefter at score en rentegevinst. TDC-hullet har vi jo sådan set fået lukket, efter at der blev lagt et massivt pres på skatteministeren, og nu lykkes det så også at få lukket et hul mere.
Det er selvfølgelig til Enhedslistens store tilfredshed, og derfor kan vi støtte det her lovforslag.
Jeg skal sige, at når vi er så forhippede på de her skattehuller, så er det, fordi det jo præcis er, når vi taler beskatning af virksomheder, at det er virkelig store beløb, man kan gå glip af.
Derfor skal lovgivningen være meget, meget finmasket, og man skal være meget opmærksom på de skattehuller, der er rundtomkring.
Desværre har det været sådan med den her regering, at den nok har været opmærksom - og det kan vi så diskutere herfra og til juleaften - men den har i hvert fald ikke været villig til at gå ind og lukke de huller, vi andre har gjort opmærksom på har været til stede.
Det kan man kun beklage, for problemet med de huller er, at statskassen går glip af meget store milliardbeløb, som den ellers ville have fået ind fra selskaber, der jo alt andet lige har rigeligt med penge.
De penge kunne vi bruge til velfærd, til at sørge for at få skoler, få hjemmehjælp, få sygehuse, få veje, få den slags.
Alle de velfærdsgoder, vi kender i det danske samfund, er jo finansieret over skatten, og der mener vi i Enhedslisten, at det mest rimelige er, at de bredeste skuldre bærer det tungeste læs, og nogle af dem, der i det her samfund har meget, meget brede skuldre, er de store selskaber.
Derfor er det altså yderst vigtigt, når vi diskuterer skattehuller, at vi ikke kun henholder os til at diskutere al teknikken bag, men at vi indimellem også overvejer, at grunden til, at vi diskuterer de her skattehuller, er, at de er et kæmpestort problem for velfærdssamfundet, fordi de
enten underminerer de velfærdsydelser, vi har til hverdag, eller de skubber byrden for at betale for de velfærdsgoder, vi har, over på almindelige private mennesker, og det synes vi i Enhedslisten er den forkerte vej rundt.
Vi kan støtte det her forslag.
Margrete Auken (SF), 2004-04-29:
Det er blot for at støtte fru Karen Klint.
Dette her lovforslag er kun interessant ved det, det ikke handler om, altså alt det, der er skubbet ud.
Jeg synes jo, det er påfaldende, at ministeren, hvis hun har en fornemmelse af, at det, folk påberåber sig, vil hun ikke, så glemmer hun at spørge folket.
Man kan altså godt få en slem mistanke om, at
så bliver det kørt igennem af ministeren alene.
Vi kunne også have taget den her debat under tredjebehandlingen, men vi tager den nu, måske har vi bedre tid til det nu.
Egentlig bør den nemlig tages, for jeg synes, vi skal sige til ministeren, at det ville være meget rart, hvis vi fik et løfte om, at vi alle sammen blev inddraget i den videre snak.
Så synes jeg også, det ville være rigtig godt, hvis der kom et løfte om, at ministeren ville lytte til og også føle sig forpligtet af, hvad der bliver sagt i det kirkelige bagland, som jo i og for sig har meldt tydeligt ud, at det i hvert fald ønsker selv at få indflydelse på, hvordan de her penge skal forvaltes.
Den klareste melding, der er kommet igennem, er i hvert fald, at det skal ligge i de kirkelige organer, o.k., som rådgivende, de er meget beskedne, de er meget forsigtige.
Men det er i hvert fald der, det skal ligge, og ikke som et hundeslagsmål her i Folketinget.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-29:
Nu sagde fru Theill Sørensen, at jeg slyngede om mig med nogle tal.
Jeg citerer sådan set bare fra lovforslaget.
Og af lovforslaget fremgår det, jeg citerer igen: »Udgifterne til godtgørelse skønnes reduceret fra 560 mio. kr. til 295 mio. kr., altså et fald på 265 mio. kr.«
Når selv skatteministeren har det skøn, så må det jo være, fordi der er forekommet indbetalinger i en grad, som ikke vil kunne forekomme fremover.
Og der skal jo ikke meget regnekundskab til at sige, at når man får 4,2 pct. i rente netto, dvs. uden skat, så svarer det til en rente på 5,5 pct.
Hvis man har overskudslikviditet, så er der en interesse i at indbetale.
Det er jo, fordi skatteministeren ved, at der er et problem med det her, at lovforslaget kommer, ellers var det jo ikke kommet.
Og man skitserer selv, hvor stort man mener problemet er, nemlig disse 265 mio. kr.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-29:
Jeg prøver bare lige at stille spørgsmålet igen: De acontobeløb, der er indbetalt i løbet af 2003, går jeg ud fra vedrører indkomståret 2003, og jeg spørger hr. Vernersen, om selskabernes selvangivelser er indgivet, og om de er afsluttet, og om regnskaberne for de selskaber, der har indbetalt skatten, er afsluttet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-29:
Hvis det var sådan, at regnskaberne var afsluttet, så kunne man jo helt præcist have indbetalt de beløb og skulle også indbetale de beløb, der mangler, men når man indbetaler disse acontobeløb og skatteministeren laver et lovforslag, der skal sikre, at sådan noget ikke sker fremover, så er det jo ikke for sjov.
Så er det jo, fordi der er et dræn på kassen i den model, man har, og som man er gået ind i med åbne øjne, for da man vedtog L 99 i foråret 2002, var det jo ikke sådan, at skatteministeren ikke blev advaret.
Skatteministeren blev advaret af alle de partier, der stemte imod dengang, men skatteministeren sagde: Jeg vil sikre den fordel for de virksomheder, som vil indbetale.
Det var sådan set det, det drejede sig om, og derfor vedtog et flertal bestående af Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative forslaget.
Freddy Dam (V), 2004-04-29:
Jeg synes, det er betænkeligt, at hr. Jens Peter Vernersen næsten altid benytter lejligheden til at skyde skatteministeren de værst tænkelige motiver i skoene.
Det er blevet sådan en yndlingsåbningsbemærkning fra hr. Jens Peter Vernersen til enhver tid, og jeg vil godt i den forbindelse spørge: Er det helt umuligt at forestille sig, at virksomhederne forrige år har tænkt, at lige om lidt kommer opsvinget, og vi vil godt sikre os imod restskatter, derfor indbetaler vi faktisk acontoskatter, der svarer til vores budgetterede forudsætninger for det kommende år?
Og har jeg ikke ret i, at det opsving, som vi har talt om, og som vi alle sammen har troet på kom på et tidligere tidspunkt, faktisk har ladet vente på sig i en sådan grad, at regeringen oven i købet har været nødt til at iværksætte forårspakken? Så der er altså faktisk en tænkelig fornuftig forklaring på for det første, at der kommer et betydeligt skatteprovenu ind, og for det andet, at Skatteministeriet derefter skønner, at tilbagebetalingerne bliver større, end man egentlig måske havde regnet med.
Er det hr. Jens Peter Vernersen en fuldstændig umulig tankegang?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-29:
Jeg troede ellers, hr. Freddy Dam var klar over, at med de bemærkninger, der er givet til det her lovforslag, er det en tilståelsessag fra skatteministerens side.
Det troede jeg.
Så vil jeg sige, at når hr. Freddy Dam starter sit indlæg med at sige, at han synes, det er betænkeligt, at jeg kritiserer det, der er passeret omkring det her forslag, og kritiserer skatteministeren, så er det, fordi den politik, som skatteministeren præsterer, gang på gang åbner en gavebod.
Det var skatteministeren, der i et svar til Skatteudvalget, hvor også hr. Freddy Dam sidder, afviste at lukke det hul, der kunne have sikret, at TDC ikke havde fået sit fradrag.
Det var også en del af L 99.
Det var skatteministeren, der afviste det også på det tidspunkt, og det synes jeg faktisk vi har ret til at gøre opmærksom på.
Det er ikke sådan, at vi gør på samme måde som hr. Freddy Dam: godtager alt, hvad der kommer fra skatteministeren, stort set med bind for øjnene.
Freddy Dam (V), 2004-04-29:
Jeg er ked af at sige det, men jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar fra hr. Jens Peter Vernersen på mit spørgsmål.
Og spørgsmålet var i virkeligheden forholdsvis enkelt.
Det lød: Er det umuligt at forestille sig, at virksomhederne ude i virkeligheden har budgetteret med, at opsvinget kom på det tidlige tidspunkt, som vi alle sammen havde regnet med, men at man efterfølgende måtte konstatere, at opsvinget lod vente på sig, og at det kan være det, der har givet Skatteministeriet baggrunden for at skønne, at tilbagebetalingerne nok blev større, end man egentlig var gået ud fra oprindelig?
Er det en umulig tanke at tænke sig, hvis hr. Jens Peter Vernersen skulle svare kortfattet og konkret på spørgsmålet?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-29:
Nu er man jo nødt til at svare kortfattet i disse svar, idet man jo kun har 1 minut til rådighed.
Derfor svarede jeg jo altså også meget præcist på, hvorvidt det var betænkeligt, at man lavede en kritik af et sådant forslags fremkomst eller det, der lå bag; det synes jeg var rimeligt at få frem.
Så må jeg sige, at Skatteministeriet og skatteministeren jo sådan set har valgt den samme indgangsvinkel til det her, som jeg har, for hvis ikke det var et problem, så lukkede man jo ikke hullet.
Og man siger, at når man lukker det her hul, så giver det et provenu på 265 mio. kr.
Må jeg i øvrigt minde om, at da man fik lovforslaget fremsat i 2002, mente man faktisk ikke, at det kostede noget provenu at fremsætte lovforslaget.
Så det er jo selvfølgelig også lidt tankevækkende, at der kan være en sådan forskel fra foråret 2002 og frem til foråret 2004.
Men skatteministeren har måttet forklare så mange ting på skatteområdet, at ministeren måske nu bliver mere omhyggelig med at give de rigtige oplysninger.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-29:
Ja, nu slyngede hr. Jens Peter Vernersen vanen tro om sig med tal af store dimensioner, og det er ikke altid så helt let at følge med.
Jeg forstod det sådan, at det var en kommentar til det fænomen, at selskabsskatterne i år 2003 var 6 mia. kr. højere end forventet, og, siger hr. Vernersen, det skyldes, at selskaberne havde indbetalt mere i acontoskat.
Jeg vil bare spørge, om det er sådan, at selskabernes skatteopgørelser for år 2003 nu også er færdige, så man faktisk kan vide, om det var ubegrundet, at de indbetalte dem, og om de efterfølgende skal have dem tilbage, fordi de har betalt for meget i skat.
Fordi så er det vist noget af en krystalkugle, vi har fat i.
I selskabsskatteloven er det fastlagt, hvordan henholdsvis for meget betalt acontoskat og for lidt betalt acontoskat skal forrentes eller have tillæg, nemlig med 4,2 pct. for for meget betalt skat og 10 pct. for for lidt betalt skat.
Med den meget lave markedsrente, vi har og har haft i nogle år, vil det for de fleste selskaber være en fordel at indbetale for meget acontoskat og i hvert fald være en fordel ikke at indbetale for lidt, så det udløser restskat med tilhørende forrentning eller tillæg på 10 pct.
Derfor lægges der i lovforslaget op til, at rentesatserne ændres, så de harmonerer bedre med markedsrenten.
Satsen på de 4,2 pct. for overskydende skat sættes ned 2,2 pct., og satsen på 10 pct. for restskat sættes ned til 5,7 pct. Samtidig indføres der en automatisk regulering, så rentesatserne løbende tilpasses markedsrenten. Alt i alt et fornuftigt forslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-04-29:
Jeg vil gerne takke repræsentanter for et flertal af Folketingets partier for støtte til forslaget.
Der er en række spørgsmål, som skal afklares nærmere i udvalget, og det ser jeg frem til.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-29:
Lovforslaget, som vi behandler her, har til formål at tilpasse rentesatserne i acontoskatteordningen for selskaber, så de i højere grad afspejler markedsrenten.
Årsagen til, at lovforslaget fremsættes, er, at de forholdsvis høje rentesatser, der anvendes i ordningen i dag, fremmer, at selskaber indbetaler høje acontobeløb.
Det kan skyldes, at virksomheder på den måde kan få placeret en overskydende likviditet til en højere rente, end man kan få andre steder.
Samtidig kan det høje tillæg på restskatter på 10 pct. gøre, at virksomheder for at sikre sig at undgå at betale restskat og dermed de høje 10 pct. helt bevidst indbetaler et for højt acontobeløb.
Man kan ikke sige sig fri for mistanken om, at nogle virksomheder også kunne tænkes at benytte den gældende ordning som en bank med høje indlånsrenter.
For at imødegå en sådan spekulation har jeg tidligere givet udtryk for, at renten i acontoskatteordningen burde følge markedsrenten.
Derfor er det også ekstra glædeligt, at skatteministeren har fremsat det her lovforslag, som netop eliminerer muligheden
for spekulation
Jeg skal derfor meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-29:
Hvis jeg må starte med spørgsmålet om dokumentation, så ligger der et bilag 18, § 38, til Finansudvalget, hvoraf det fremgår, at selskabsskatterne er steget med 6 mia. kr. mere, end man havde forventet fra 2002 til 2003.
Det har været diskuteret her i Folketingssalen.
Hvis jeg så må vende mig til lovforslaget, så fremgår det deraf, at udgifterne til godtgørelse skønnes reduceret fra 560 mio. kr. til 295 mio. kr. med det her lovforslag, altså en reduktion på 265 mio. kr. Det vil sige, at man selv fra regeringens side dokumenterer det, som vi tilkendegav i forbindelse med finanslovdebatten her i Folketingssalen i december, hvor finansministeren jo kom og meddelte, at nu gik alt så rigtig godt, for nu var der kommet 6 mia. kr. mere ind, og derfor var der rigtig god gang i tingene.
Inden dagen var omme, var det jo dokumenteret, at disse 6 mia. kr. var kommet ind i kraft af, at man havde fået den mulighed for at indbetale a conto, fordi loftet var fjernet.
Det lå sådan set rimelig klart, så den store glæde, som finansministeren præsenterede fra morgenen af, falmede jo lidt op ad dagen, da sagens rette sammenhæng kom frem.
Jeg er glad for, at skatteministeren har fået kolde fødder over for den åbning, der blev lavet med L 99.
Men som jeg også sagde i mit spørgsmål for et øjeblik siden, så var det åbenbart et forslag, som skulle levere modydelser til disse erhvervsvirksomheder, til TDC og til de folk, som indbetalte acontobeløb, og som beløber sig til disse 240 mio. kr., måske 250, det ved vi nu. Vi har betragtet det her som en tilståelse fra skatteministerens side, og nu kommer lovforslaget.
Nok en gang ser vi, at skatteministeren lukker et hul, når vi andre, når oppositionen, når pressen har dokumenteret, at der er noget, der er rivende galt.
Det er jo hverken Venstre eller De Konservative, der dokumenterer det, det er faktisk oppositionen, og det er pressen her i Danmark.
Vi synes, det er ærgerligt, at tingene skal komme for dagens lys på den måde, men det er åbenbart nødvendigt.
Vi er selvfølgelig tilfredse med, at man nu reducerer renten.
Jeg vil også sige herfra, at Det Radikale Venstre og SF støtter forslaget, men ville givetvis have haft de samme indvendinger, som jeg har, om, hvad der var passeret fra L 99 og frem til nu, der simpelt hen har betydet, som man også kan se i lovforslaget, et betydeligt dræn i statskassen.
Freddy Dam (V), 2004-04-29:
Jeg vil da gerne kommentere det på den måde, at jeg ikke har hørt noget om, at hr. Jens Peter Vernersen har dokumenteret de tal, han slynger ud her.
Hvem som helst kan jo komme og påstå, at virksomhederne uberettiget har indbetalt væsentligt for store beløb, men i virkeligheden har hr. Jens Peter Vernersen efter min opfattelse ikke noget som helst belæg for at slynge de tal ud, som han gør.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-29:
Der sagde fru Margrete Auken et sandt ord: Det skulle ikke være et hundeslagsmål her i Folketinget.
Derfor vil jeg også bare berolige fru Karen Klint og minde om, at den folkelige debat i det kirkelige landskab med kirkeministeren er der jo god tid til inden for det indeværende folketingsår, for det næste folketingsår begynder først i starten af oktober, ikke?
Tove Fergo (V), 2004-04-29:
Det er helt rigtigt, hvad fru Karen Klint nævner fra bemærkningerne til dette lovforslag, hvor jeg skriver, at jeg vil tage initiativ til en struktureret debat.
Det står jeg ved, og debatten, kan man sige, skal jo netop - og det sagde jeg også ved førstebehandlingen - komme nede fra det folkekirkelige landskab, og den er jo til alt held i gang.
Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer holdt en konference, hvor vi jo netop kunne høre, hvad de forskellige interessenter i folkekirken havde af synspunkter på det.
Der kom mange forslag frem, og jeg kan se af Kristeligt Dagblad i dag, at Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmers bestyrelse
har holdt møde, og det, jeg kan læse ud af referatet i avisen, er, at der vil blive et møde mellem Landsforeningens bestyrelse og andre, biskopper osv., og det vil sige, at der også vil komme et udspil derfra.
Som fru Margrete Auken jo helt rigtigt siger, så skal vi lytte til, hvad der rører sig i folkekirken.
Derfor er det vigtigt, mener jeg, at den strukturering af debatten kommer, men at den kommer på et tidspunkt, hvor den ikke lægger den debat død, som gerne skulle gro og blomstre nedefra.
Så det vil komme.
Det er også helt rigtigt, hvad fru Birthe Rønn Hornbech gjorde opmærksom på, nemlig at folketingsåret ikke slutter med grundlovsdag, men det slutter med, at det nye folketingsår begynder, så der er stadig væk mange måneder.
i første omgang.
Karen J. Klint (S), 2004-04-29:
Jeg er heller ikke i tvivl om, at ministeren er utrolig flittig og arbejdsom og taler med mange mennesker, med mange organisationer, med mange menighedsråd om den debat, der er nødvendig i kirkelige kredse og i andre kredse.
Det, jeg efterlyser, er, hvordan vi bliver inddraget i den konkluderende fase.
Ministeren skriver jo, at ministeren vil evaluere processen, så det er for at være med i det lovforberedende arbejde, det er ikke for at være med til at strukturere selve debatten, det er for ligesom at være med til at afgrænse, hvad der så skal være rent lovgivende arbejde, og hvad vi skal lade folkekirken være alene om.
Det var egentlig en fremstrakt hånd for ikke at få et hundeslagsmål, men netop nå mest muligt i et godt lovforberedende arbejde, for vi er jo enige om at passe godt på folkekirken, ligesom vi også håber, at folkekirken passer godt på sine medlemmer.
Tove Fergo (V), 2004-04-29:
Jeg er ganske enig med fru Karen Klint.
Det har været til høring i det kirkelige landskab, og den tilbagemelding, der kom, var, at det måske godt kunne være en god idé, men at man ønskede mere tid til debat.
Nu er der så gået nogle måneder.
Det er ikke lang tid, når man ser det med de kirkelige briller, der plejer at skulle være rigtig god tid, fordi det skal nå langt ud og helt ud, hvor livet leves i folkekirken ude i sognene.
Derfor har det ikke nogen hast at få afsluttet debatten med, at Folketingets kirkepolitikere bliver inddraget.
Lad nu debatten få lov til at køre, lad blomsterne få lov til at gro og vokse og springe ud, og når der så er en tilstrækkelig god buket, så lad os se på, hvor meget der er at tage fat på for Folketingets kirkepolitikere.
Karen J. Klint (S), 2004-04-29:
Så vil jeg tillade mig at lave min egen fortolkning og oversættelse af det, der står i bemærkningerne, for der står netop ikke ordet folketingsåret, der står ved årets slutning.
Derfor tror jeg jo, at det er kalenderåret, man tænker på, ellers ville man ikke skrive årets slutning, så ville man skrive folketingsårets begyndelse eller slutning.
Der står, at kirkeministeren ved årets slutning vil foretage en evaluering.
Det har jeg det meget fint med, hvis vi kunne få bekræftet her i dag, at det også i en evaluering godt kunne være, at der stadig væk er behov for nogle flere måneders debat, men at det ikke betyder, at der faktisk kommer et nyt lovforslag ved udgangen af det her kalenderår.
Tove Fergo (V), 2004-04-29:
Så kan Folketinget træde til og se på, om det får nogle lovgivningsmæssige følger, så Folketinget skal på banen. Men jeg synes, det går fint med debatten, jeg synes ikke, vi på nogen måde herindefra skal begynde at kortslutte den ved at træde ind som kirkepolitikere.