runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-17:
Jeg synes, det er godt, når sådan en finanslovdebat kommer op på et lidt højere niveau, når det er principper, der bliver diskuteret.
Og derfor synes jeg også, det var glædeligt, at den socialdemokratiske ordfører lagde vægt på værdierne i samfundet og også lagde vægt på at ville dele ansvaret for at forene nutid og fremtid i velfærdssamfundet med andre.
Men jeg synes ikke, forløbet giver anledning til at tro, at det rent faktisk er det, man har foretaget sig.
Når man over en nat kan vedtage en ændring i en efterlønsordning, som er en meget fundamental ordning i et samfund, hvor arbejdstempo, arbejdsnedslidning, stress på arbejdspladsen er vokset så eksponentielt, som det er i de sidste 10 og 20 år, som er så meget anderledes, end det var, dengang efterlønsordningen blev indført, som er så voldsomt udstødende, som vi ser, og oven i købet især for det offentlige område, hvad er det så for nogle normer at stille op, når man over en nat vedtager nogle ændringer?
Der er ikke blevet givet lejlighed til en større samfundsmæssig debat om, hvorvidt den ordning skulle ændres.
Der er ikke givet lejlighed til, at der kunne komme input fra de folk, det rent faktisk drejer sig om.
Der er ikke givet lejlighed til, at andre kunne dele ansvaret for at lave en socialt forsvarlig ordning.
Derfor vil jeg godt som det afsluttende stille spørgsmål ved én ting, ikke den økonomiske side, ikke regnestykkerne, men det helt principielle i at individualisere efterlønsordningen på samme niveau som Sygeforsikring Danmark.
Jan Petersen (S), 1998-12-17:
Jeg har ikke nogen kommentarer til fru Kirsten Jacobsens moral.
Der er fremgang i velfærden.
Fru Kirsten Jacobsen og hendes parti lider jo af den misforståelse, at man kan gå ud med forslag, der koster ganske mange penge, og så fuldstændig friholde sig fra enhver diskussion om, hvordan vi skaffer pengene til det.
De ændringsforslag, fru Kirsten Jacobsens parti i går stillede, var ufinansierede.
De var jo ikke finansieret ordentligt.
Man foreslår på den ene side, at ældre osv. skal have flere midler. På den anden side tager man penge fra arbejdsløse.
Jeg må sige til fru Kirsten Jacobsen, at der var ikke nogen sammenhæng i det, vi oplevede i går med ændringsforslagene.
Hr. Ole Sohn mener, at arbejdsmarkedsreformen er udtryk
for et stort kursskifte.
Det er jeg helt uenig i.
Arbejdsmarkedsreformen er en ny reform oven på de eksisterende.
Den bygger på det samme som de to foregående.
Det interessante er, at hr. Ole Sohn altid synes, at det, vi lavede sidste gang, var det bedste, og sådan har det været hver gang.
Det var et problem i 1994, for da var det, vi kom fra, det bedste.
Da vi i 1995 var inde og røre igen, da var det, vi lavede i 1994, det bedste.
Og sådan er det stadig væk.
Det er altid det sidste, vi lavede, der er bedre end det, vi rykker nu, og sådan bliver det vel også næste gang.
Vi har ikke overtaget V's og K's politik på arbejdsmarkedsområdet.
Det altafgørende i arbejdsmarkedsreformen er, at tilbudet til ledige rykker frem.
Det er en del af det, vi også fremlagde for vælgerne forud for valget.
Jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at det generelt var velfærdstemaet, der afgjorde valget, men hvilke af temaerne, der afgjorde valget, er ikke helt til at afgøre så enkelt.
Det fyldte ganske meget i vores valgkamp.
Vi gik også til valg på at prioritere i de offentlige indsatser, også på velfærdsservicen.
Det gik vi også til valg på.
Det lagde vi også vægt på.
Det er klart, at reaktionen er stor, når man rører ved noget, som faktisk skaber grundlaget for, at man kan indføre det, man har lovet.
Det er klart, at det rører ved noget; men jeg sagde også i mit indlæg, at når man rører ved noget, er der reaktioner.
Jeg kan godt mærke reaktionen.
I øjeblikket er det os, og det tager vi gerne ansvaret for, men der skal røres ved noget.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-12-17:
Socialdemokratiet vandt valget på en ny politisk moral.
Socialdemokratiet vandt valget på et løfte til den danske befolkning om øget velfærd.
Hr. Jan Petersen har lige stået her og fortalt om, hvor meget Socialdemokratiet ønsker fremgang for velfærden.
Jeg vil bede hr. Jan Petersen med dokumentation i finansloven fortælle den danske befolkning:
Hvor er fremgangen i velfærden?
Hvor er fremgangen for de syge, for de gamle, for de handicappede, for pensionisterne?
Det eneste, vi kan se, er nedgang i boligstøtten osv. Hr. Jan Petersen sagde: Der er ikke stemmer i at tæske folk på økonomien.
Det er Fremskridtspartiet helt enig i.
Det mest klokkeklare bevis kan vi hver dag læse i meningsmålingerne om Socialdemokratiet.
Og er det udtryk for en helt ny politisk moral, at man ikke tør stå til ansvar for sine egne ugerninger, og er det derfor, statsministeren ikke er her i dag?
Jan Petersen (S), 1998-12-17:
Jeg kunne jo starte med at spørge hr. Aage Frandsen, om han kan bekræfte, hvad SF skriver i den politiske håndbog, jeg citerede fra.
Her siger man faktisk, at efterlønsordningen skyldes, at vi har en så høj pensionsalder i Danmark, og at pension for så vidt kompenserer for de lavtlønnede.
Jeg kunne jo spørge, om SF skal ændre ikke bare i ordbogen, men også i håndbogen.
Forudsætningen for, at vi kan diskutere familietypeeksempler i forbindelse med en lavere folkepensionsalder og i forbindelse med ændringer i efterlønsreglerne, er, at vi kan gøre det på baggrund af lovforslaget, og vi er meget optaget af - lige så vel som SF er - at det kommer til at foregå ordentligt på baggrund af de lovforslag, der bliver fremsat efter nytår.
Men hr. Aage Frandsen indrømmede, så vidt jeg hørte - ellers vil jeg da gerne have det bekræftet - at 91 pct. er mere end 82 pct., når vi tænker på de langtidsledige, der går videre på efterlønsordningen.
Jeg går ud fra, at vi også er enige om, at der vil være en række af dem, der går på folkepension, som vil få mere, når de går på folkepension, end de havde, da de var på efterløn på lav sats, fordi de får boligstøtte, fordi de slipper for kontingent, og fordi de får adgang til andre tilskudsordninger.
Men det er da klart, at vi skal diskutere og se på, hvilke familietyper der har gavn af det, og hvilke familietyper der ikke har gavn af det.
Jeg vil ikke stå her og sige, at der ikke er nogen, der vil få en nedgang på grund af det her, for det vil der givet være.
Men jeg vil absolut heller ikke stå her og køre en kampagne på, at for enhver, der får en nedgang, er det urimeligt.
Dansk Folkeparti spurgte mig, hvad jeg mente om den prioritering, vi havde foretaget.
Jeg kan se, at prioriteringen hos Dansk Folkeparti er, at man vil give 3 mia. kr. mere i folkepension.
Men til hvem?
Er det til alle, der har høje egne pensioner ved siden af?
Er det grundbeløbet, der skal forhøjes, eller hvad pokker er det?
Det gør man sig ingen umage med at forklare her i salen, men jeg mener ikke, at enhver folkepensionist i Danmark pr. definition er svag og derfor automatisk skal have noget ekstra eller ikke skal omfattes af eventuelle forandringer.
Jeg vil gerne svare fru Jette Gottlieb i næste omgang.
Ole Sohn (SF), 1998-12-17:
Derfor har jeg også forsøgt at finde noget positivt i talen
fra den socialdemokratiske ordfører, og der var meget positivt i det, der blev sagt omkring virksomhedernes ansvar for arbejdsmarkedspolitikken.
Det var meget positivt, det, der blev sagt om seniorpolitikken, det, der blev sagt om arbejdsmiljøet.
Men så er det, det undrer mig, at det undrer Socialdemokratiet, når man laver et så stort kursskifte, som man har gjort med finanslovforliget og overtager Venstres og De Konservatives politik på arbejdsmarkedsområdet, at man så får klask for det.
Hvorfor ønskede Socialdemokratiet ikke at være med til at forpligte virksomhederne i forbindelse med arbejdsmarkedsreformen, uddannelses- og personaleplanlægning, jobrotationsordninger?
Hvorfor overtog man bare Venstres og indirekte LO's forslag om at afkorte dagpengeperioden fra 5 til 4 år?
Og hvorfor har man lavet stramningerne i efterlønnen, som ikke alene ifølge SiD, men også ifølge vismændene rammer socialt skævt?
Er det virkelig et udtryk for socialdemokratiske fingeraftryk på arbejdsmarkedsområdet?
Jan Petersen (S), 1998-12-17:
Må jeg til hr. Villy Søvndal sige, at familietypeberegninger vil der selvfølgelig også kunne laves, når forslagene lægges frem.
Jeg fristes til at spørge SF, om det må være tilladt. Jeg forstår ikke, SF er så bange for det
her, for hvis man går ind og studerer det, SF meddeler den danske befolkning i politiske håndbøger, så siger SF bl.a.: Folkepensionen har i dag nogenlunde samme værdi som lønnen for lavestlønnede, når der tages hensyn til forskel i boligstøtte og diverse sociale ydelser.
Folkepensionen bør fortsat forbedres, men det er urealistisk at forvente, at den skatteyderfinansierede folkepension kan blive væsentlig bedre end de lavestlønnedes løn.
Eller f.eks.: Efterlønsordningen er et velfærdsgode, som kompenserer for, at vi i Danmark har en meget høj folkepensionsalder.
Det virker ikke, som om SF er specielt skræmt over at diskutere lavere folkepensionsalder, tilsyneladende heller ikke fordelingspolitisk.
Med hensyn til SF's eksempler, ja, der må vi jo diskutere, hvad der er deri, men det virker da i opstillingen, som om alle bliver ramt af det hele på én gang, for ellers kan det da ikke blive så elendigt, som det fremgår.
Fru Pernille Frahm må lave den ordbog, fru Pernille Frahm ønsker, men det kunne være, fru Pernille Frahm skulle tænke på, om enhver forandring nødvendigvis er en nedskæring.
Det kunne også være, en forandring var netop en forandring, og det er ikke muligt at føre fordelingspolitik i Danmark, uden at man indimellem bliver nødt til at røre ved noget, som også har med de mennesker at gøre, hvis økonomi ikke er så omfattende.
Det får vi sikkert mere at høre om.
Det var den fremtidssikrede efterlønsordning.
Jeg får egentlig mere lyst til at spørge hr. Thulesen Dahl, om det er sådan, at Dansk Folkepartis arbejdsmarkedspolitik også omfatter efterlønsordningen.
Som jeg har forstået hr. Thulesen Dahls parti, skal netop arbejdsmarkedspolitikken fuldt ud finansieres af arbejdsmarkedets parter.
Det må jo for så vidt også gælde efterlønsordningen, så Dansk Folkeparti skylder virkelig en forklaring på, hvordan Dansk Folkeparti vil sikre efterlønnen, når man ikke vil være med til at sikre den på det grundlag, der er foreslået her.
Villy Søvndal (SF), 1998-12-17:
Dette efterår er på mange måder anderledes, end efterår tidligere har været og afslutninger tidligere har været her i Folketinget.
En af de markante forskelle er, at normalt, når der gennemføres store økonomiske indgreb, laves der det, der hedder familietypeberegninger på det.
Det vil sige, at man kan se: Hvad betyder det her for en enlig ufaglært?
Hvad betyder det for en arbejdsløs?
Hvad betyder det for et ægtepar, der bor til leje?
Vi har efterlyst sådan nogle beregninger.
Hvorfor får vi dem ikke den her gang?
Hvorfor får vi ikke de dér beregninger
Det må da specielt være relevant, for jeg har forstået, at Socialdemokratiet vil ud i en informationskampagne i januar-februar.
Hvordan kan man gøre det uden at have tal, uden at have beregninger?
Vi har set det så mangelfuldt i SF, at vi har været nødt til at lave vores egne beregninger.
Der kommer samspilsramte familier ud af det, der både bliver ramt af forhøjelsen på kontingent, forhøjelsen på medicin, forhøjelsen på boligstøtte og dårligere skatteværn for pensionister.
Er det mon derfor, man i år har undladt at lave de beregninger?
Pernille Frahm (SF), 1998-12-17:
Jeg tror, jeg kan hjælpe lidt på den forvirring, der breder sig herinde og uden for dette hus.
Jeg tror simpelt hen, vi har brug for en ordbog, ligesom man har, når man læser den bog, jeg var meget glad for i min ungdom, George Orwells »1984«.
Så skulle man have en særlig ordbog for rigtig at forstå, hvad der egentlig foregik.
Så jeg vil foreslå, at vi laver en ordbog, hvor f.eks. ordene fremtidssikre boligstøtten betyder, at man laver en besparelse på 728 mio. kr. fortrinsvis på pensionister og lavtlønnede.
Når man siger, at forbeholdene, de danske forbehold, står fast før, under og efter regeringskonferencen, betyder det, at Danmark skal med i euroen, Danmark skal med i fælles forsvar.
Når man siger: Kan vi ikke gøre det lidt bedre? betyder det, at man laver den strammeste kommuneaftale i årevis, som betyder nedskæringer i hjemmehjælp, i daginstitutioner, i folkeskoler osv., og så lemper man i øvrigt aktiebeskatningen.
Så jeg vil bare høre, om der er flere sådanne ting, vi skal fremtidssikre, og som jeg skal have på min liste.
Jeg håber ikke, det bliver alt for mange.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-17:
Normalt siger man, at det er positivt, når man herinde er villig til at påtage sig et politisk ansvar, men i dag må Socialdemokratiet jo desværre påtage sig ansvaret for at have øget kløften mellem befolkningen og politikerne markant, påtage sig ansvaret for at have medført, at befolkningens tillid til politikerne er fuldstændig borte i dag. Jeg tænker naturligvis på efterlønsløfterne, som hr. Jan Petersen har berørt lidt i sit ordførerindlæg og også efterfølgende.
Hr. Jan Petersen og Socialdemokratiet siger, at man har fremtidssikret velfærdssamfundet bl.a. på efterlønsområdet, fordi man har lavet en efterlønsordning, der nu medfører, at seks partier står bag reformen, og at man derfor har sikkerhed for, at efterlønnen bliver bevaret. Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen, hvordan den fremtidsgaranti er i forhold til de konservative meldinger, der klart har vist - desværre, for Dansk Folkeparti at se - at efterlønnen bestemt ikke er sikret på nogen som helst mulig måde.
Hr. Jan Petersen siger, at der ikke er stemmer i at være ligeglad med naboen, der er ikke stemmer i at tæske folk på økonomien.
Det er Dansk Folkeparti naturligvis fuldstændig enig med hr. Jan Petersen i.
At man laver en ventelistegaranti til fire sygdomsområder, men uden at yde flere penge?
Det betyder, at man bare flytter smertegrænsen.
Er det ikke lige præcis sandhedsgarantien for, at hr. Jan Petersen har ret, at galluptallene for Socialdemokratiet, der har lavet de her ting, er i fuldstændig frit fald?
Frank Aaen (EL), 1998-12-17:
I sit første indlæg her i debatten tog Socialdemokratiets ordfører udgangspunkt i det principielle om forsvaret og udviklingen af velfærdssamfundet.
Det synes jeg var et godt udgangspunkt, for det tema, der afgjorde sidste valg, var, da
det kom til at stå klart i valgkampen, at man kunne vælge mellem hr. Anders Fogh Rasmussens minimalstatsmodel og den solidariske model med regeringen baseret på venstrefløjens stemmer.
Valget mellem minimalstatsmodellen og den solidariske model blev vundet af den solidariske model.
Det var det, der gav opbakning.
Det er derfor, reaktionen er så skarp ude hos vælgerne, når de opdager det, der sker, for det er jo ikke bare efterlønnen.
Det er jo de ældre, der får beskåret deres hjemmehjælp, får færre penge at leve for; det er børnefamilierne; det er de arbejdsløse; det er de syge, der skal betale mere for medicinen.
Det er jo bredt, at man oplever en underminering af velfærdsmodellen, af den solidariske model.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Jan Petersen: Hvordan skal befolkningen i dag se forskel på det, Venstre står for, og det, Socialdemokratiet står for?
Ole Sohn (SF), 1998-12-17:
Jeg vil gerne sige til hr. Jan Petersen, at der ikke er mangel på arbejdskraft i Danmark, heller ikke i dag.
Men der er mangel på folk med de rette kvalifikationer.
Derfor er det selvfølgelig væsentligt, at der bliver sat ind med uddannelse, ikke alene på det private område med flere lærepladser, men også på det offentlige område.
Her er der et nyt centralt punkt, og det er jo netop, at der er mangel på lærere, der er mangel på sundhedsarbejdere.
Derfor synes jeg, det er interessant - nu nåede hr. Jan Petersen ikke at svare i første omgang, men han får muligheden igen - det er yderst interessant for landets folkeskolelærere, for landets sundhedsarbejdere at vide, hvad Socialdemokratiet mener med den formulering i finanslovaftalen med de borgerlige partier, hvori der står, at der er behov for en væsentlig forbedring af mulighederne for tilrettelæggelse af lærernes arbejdstid, at gøre den mere fleksibel?
Jeg synes, Folketinget har en vis interesse i det.
Finansministeren vil sikkert også gerne vide, hvilke pålæg han har, når man på forhånd griber ind og lægger rammer for nogle overenskomstforhandlinger.
Men hvad er Socialdemokratiets mening med at pålægge lærerne en anden form for arbejdstid?
Jes Lunde (SF), 1998-12-17:
Men det er jo lidt svært, når man laver et indgreb i efterlønnen, hvor man især rammer de laveste indkomster, og når man sparer på boligstøtten på en måde, der især rammer de laveste indkomstgrupper.
Man laver det ene indgreb efter det andet: et indgreb imod folkepensionen i højskattekommunerne og en forhøjelse af a-kasse-kontingentet på en asocial måde, hvor man oven i købet tager det nye, store efterlønskontingent ud som noget særligt med stor risiko for, at det lige præcis bliver de allersvageste grupper på arbejdsmarkedet, som ikke har penge til at betale det og derfor i den sidste ende ender med at blive tabt, når de bliver ældre og nedslidte.
Og kan hr. Jan Petersen ikke se, at der er et behov for at ændre kurs, at der er et behov for at lave
social genopretning i stedet for at lave alle de dårligdomme
, samtidig med at man øser milliarder ud til erhvervslivet?
Eller skal SF være alene om at repræsentere det synspunkt?
Thor Pedersen (V), 1998-12-17:
Hr. Aage Frandsen spørger, om man skulle give et sådant bundfradrag.
Her vil jeg sige, at det ikke er aftalt.
Når jeg siger det, så siger jeg, at i teorien kunne man gøre det, men det er ikke aftalt.
Det er jo derfor, der ikke er den store fordel
ved at arbejde, fordi man stort set får det samme i efterlønsydelse
Man kan jo ikke løfte lønniveauet på arbejdsmarkedet i almindelighed for dem, der ikke er gået på efterløn.
Mener hr. Aage Frandsen så, at man skal reducere efterlønnen til dem, der ikke er på arbejde, men alene har deres efterløn? Jeg går ud fra, det bør være sådan, at der er en fordel ved at arbejde normalt til en normal, aftalt løn i forhold til dem, der alene er på efterløn.
Hr. Kristen Touborg spørger til demokratiopfattelsen.
Jeg vil lige sige en ting: Der er jo ikke aftalt lovgivning om natten.
Og så må jeg sige om det egentlig demokratiske aspekt: Har man drøftet disse løsninger og principper i de kredse, hvor man er valgt?
Jeg må sige, at det har vi i Venstre.
Vi har en debatkultur, vi drøfter vores principper og vores ønsker, og derfor er vi rimelig forankrede, når vi skal indgå aftaler, men der er altså ikke lovgivet om natten.
Det er Folketingets medlemmer, der har ansvaret for, at den lovgivning, der kører gennem udvalgene, har den kvalitet, som man med rette må kunne forvente, og at ministerier og ministre bidrager med de oplysninger, der er nødvendige, for at de enkelte medlemmer i Folketinget er i stand til at træffe de rigtige beslutninger.
Jørgen Estrup (RV), 1998-12-17:
Hr. Thor Pedersen holdt en vældig fredelig tale, og det skal han ikke klandres for.
Det var en tale, der passede godt til højtiden, julefred, evig fred.
Og dog, så kom det alligevel, for hr. Thor Pedersen sagde, og det skal jo siges:
Og mit spørgsmål til hr. Thor Pedersen er: Hvorfor det?
Hvad er det, hr. Thor Pedersen er så utilfreds med?
Jeg forstår, at man har fået stort set, hvad man har peget på, med ganske få undtagelser.
Er det, hr. Thor Pedersen egentlig siger, at det reformprogram, som regeringen lagde frem både i regeringsgrundlaget i april og i statsministerens åbningstale her i oktober, passer Venstre godt?
Er det ikke det, der er realiteten?
I hvert fald hører vi hr. Thor Pedersen sige, at nu vil Venstre læne sig tilbage og se på, hvad vælgerne siger, før man præsenterer nye ting.
Vi andre spørger: Er vi ved at vende tilbage til de gode, gamle SV-dage for 20 år siden, eller har Venstre stadig væk et reformprogram?
Vi vil egentlig godt vide, hvor Venstre er.
Ole Sohn (SF), 1998-12-17:
Hr. Thor Pedersens bemærkning om, at Venstre har man overalt, også i skolerne, er en trussel, jeg tror mange børn gerne vil være foruden.
Men jeg vil gerne have hr. Thor Pedersens svar på, om Venstre med finanslovforligets bemærkninger om indgreb i tilrettelæggelsen af lærernes arbejdstid mener, at der skal gives flere økonomiske midler til folkeskolen for at sikre, at lærerne kan leve op til den nuværende folkeskolelov om fleksibel undervisning, individuel undervisning, eller om det er et forsøg på, at den enkelte lærer skal have en strammere arbejdsdag, pålægges flere opgaver.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg godt vil have afklaret en misforståelse, som hr. Kim Behnke gjorde sig skyld i, da han sagde, at Venstre bare ville bevilge penge til forhøjet filmstøtte ud i al fremtid.
Er hr. Thor Pedersen enig med Venstres ordfører på området, fru Ester Larsen, i, at Venstre kun ønsker at give en forhøjet filmstøtte i indeværende år, og at man ikke står bag regeringens ønske om en fortsat udvidelse af støtten til filmbranchen fra år 2000?
Jacob Buksti (S), 1998-12-17:
Jeg må tilstå, at det, jeg så godt kan lide ved hr. Thor Pedersen, er, at det er så forudsigeligt.
Venstre har finansieret det hele, siger hr. Thor Pedersen.
De milde gaver er fuldt finansierede.
Der er ingen problemer.
Men - og dér vil jeg meget gerne tage hr. Thor Pedersen på ordet
; det er godt nok et dristigt eksperiment, men alligevel - når man så ser på provenutallene i Venstres egne beregninger, så er der jo altså bl.a. det problem, at Venstre er en del af en aftale, hvori der er en arbejdsmarkedsreform, som ikke giver besparelser, men som koster 1-2 mia. kr., mens det er sådan, at hvad angår
hovedbestanddelen i finansieringen, den, som er fuldt finansieret efter hr. Thor Pedersens mening, skal arbejdsmarkedet bidrage med 5,4 mia. kr. i besparelser i Venstres beregninger.
Det vil sige, at der er en manko på sådan 6-7 mia. kr., og så er der ikke engang regnet lejeværdien med, som nu er kommet på som noget, Venstre vil.
Så derfor vil jeg spørge hr. Thor Pedersen: Kan vi ikke bare få en antydning af, nogle eksempler på den politiske og økonomiske prioritering, som hr. Thor Pedersen efterlyser, så det ikke bare er et spørgsmål om at dele milde gaver ud til alle, men også om at vise sig som et ansvarligt parti?
Det kunne jo være morsomt, hvis Venstre på forhånd ville sige noget om, hvor man vil ud og ramme befolkningen, også den lille mand, for ellers viser det sig, at vi har Venstre alle steder, som hr. Thor Pedersen siger, nemlig også rundt på gulvet.