runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2005-12-14:
Lige indledningsvis: Vil finansministeren være så venlig måske at bekræfte over for Folketinget, at det af aftalehæftet med de indgåede aftaler om finansloven fremgår, at der sidste år blev brugt 10,2 mia. kr. til forskning, og at det i år er 10,6 mia. kr., hvilket stort set svarer til et uændret forbrug i forhold til bruttonationalproduktet?
Det er bare, så vi lige får at vide eller får slået fast, at der ikke bliver brugt flere penge til forskning ifølge de tal, finansministeren har oversendt til Folketinget.
Det var så mere en konstatering.
Men når finansministeren er lidt skuffet over, at oppositionen har fokuseret meget på regeringens mangler, bl.a. hvad angår de socialt udsatte, og vi ikke har kunnet dele glæden ved, at det går godt, så vil jeg gerne starte med at sige, at jo, det er altid rart, når økonomien er god, og det er altid rart, når der kommer penge til os udefra.
Men det er jo netop i en tid, hvor der er penge, og hvor der er råd, at man også burde tage vare på de socialt dårligst stillede.
Derfor må regeringen altså finde sig i, at så længe man har en bevidst politik, som ikke vil skabe større lighed, men tværtimod øger uligheden, så vil kritikken fortsætte.
Det er det ene, jeg vil sige.
Det andet er: Finansministeren inviterede til åbne forhandlinger om Velfærdskommissionens udspil, og det møder SF selvfølgelig meget gerne op til, men der var en ting, der undrede mig i finansministerens svarreplik, og det var, at i de temaer, som kom fra finansministerens mund, var der ikke noget som helst om forebyggelse.
Vil det sige, at det kæmpe milliardbesparelsespotentiale, der ligger i en effektiv indsats for forbedret arbejdsmiljø og en øget forebyggelse af livsstilssygdomme via kost osv., slet ikke er noget, der indgår i regeringens overvejelser som en mulighed for at medvirke til en fremtidssikring af velfærdssamfundet?
Thor Pedersen (V), 2005-12-14:
Jeg er nødt til lige at dele svaret, for det er flere spørgsmål.
Jeg vil starte med de første urimelige beskyldninger om, at vi ikke investerer.
Vi investerer ikke ud fra sådan en lynlottomodel, hvor man, hvis man lige har en gevinst i lynlotto, straks bruger pengene, for selv investeringerne er planlagte.
Vi planlægger, hvor meget der skal investeres; vi planlægger anlæg – det er ikke tilfældigheder.
Det, der burde trøste Enhedslisten, er, at vi investerer meget mere end nogen regering, Enhedslisten nogen sinde har støttet, har gjort: Vi investerer 4,4 mia. kr. mere i uddannelse.
Det er jo en investering.
Vi investerer 5,5 mia. kr. mere i sundhed.
Vi bruger 12,2 mia. kr. på forskning.
Det er det største reale beløb, der nogen sinde er brugt – reale beløb.
Man har altså aldrig, om jeg så må sige, brugt flere reale kroner til forskning end nu.
Vi gør det bare planmæssigt; det er ikke tilfældigt.
Og det er vel forskellen på at kunne have ansvar og styre en økonomi, og så bare have sådan en laissez faire-tilgang: at får man penge, så bruger man dem bare, og har man ingen, så skærer man ned.
Det er lige det modsatte af det, Enhedslisten står for, som vi arbejder ud fra, nemlig at stabilisere grundlaget, at gøre det bedre for dem, der har det svært, at sikre, folk kommer i arbejde i stedet for at være i pseudobeskæftigelse, at sikre, at folk kan blive selvhjulpne, at de også kan føle, at de har en egen værdi i den virkelighed, vi alle lever i, og at man er frigjort fra det sociale system, fordi det ikke kommer naboen ved, hvordan man får sine sociale ydelser.
Det kan også være tilskud til arbejde, man har på et arbejdssted, men hvor man betragtes, om jeg så må sige, som et selvstændigt individ.
Så opgaven er ikke at passivisere eller patientgøre borgerne; det er at give dem en mulighed for også at opleve selvstændigheden.
Per Clausen (EL), 2005-12-14:
Jeg kan forstå på finansministeren, at tanken om at investere med henblik på at skabe en bedre udvikling i samfundet er ham fuldstændig fremmed.
Jeg er måske ud fra sådan nogle saglige synspunkter lidt bekymret over, at den tanke slet ikke kan komme i betragtning.
Men så vil jeg tage en anden sag op, for ministeren lagde jo også i sin tale meget vægt på det, der handler om at sikre, at folk er i længere tid på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg sådan set er en smuk og god tanke set i sammenhæng med, at flere og flere mennesker faktisk bliver stødt ud fra arbejdsmarkedet, fordi de bliver nedslidte.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om han virkelig mener, at det eneste, man sådan rigtig kan gøre for at få gang i beskæftigelsen og holde folk længere tid på arbejdsmarkedet, er systematisk at forringe vilkårene for de dårligst stillede borgere her i landet.
Det er jo med starthjælp, og det er med kontanthjælpsloft osv.
Jeg vil bare sige til ministeren, at hvis han mangler en løsning på, hvordan vi til enhver tid kan sikre, at det kan betale sig at arbejde, så findes der mange løsninger, som ikke indbefatter, at man skal gøre de fattige i det her land fattigere.
Ole Sohn (SF), 2005-12-14:
Jeg må lige indledningsvis rette en misforståelse.
Jeg gjorde meget ud af at angive kilden, hvorfra jeg havde begrebet fantasiløs.
Det er sådan set ikke noget, SF har sagt eller opfundet i forbindelse med finansloven.
Det er sådan set finansministerens egen beskrivelse af sin finanslov.
Vi har så erklæret os enig med finansministeren.
Jeg vil gerne sige omkring integrationen: Jeg synes, det er en skandale, jeg synes, det er rystende, at vi har et så, jeg vil sige, reaktionært flertal, som har skabt en så hadsk og fuldstændig urimelig tone i den offentlige debat, som har været med til at skabe en dem og os-dagsorden, som har været med til at forhindre en ordentlig integration.
Vi har et fantastisk potentiale blandt de etniske minoriteter i samfundet, som vi skal udnytte før eller siden, jo før, desto bedre.
Så det, der er helt afgørende, er, at vi får sat gang i en god og konstruktiv integrationspolitik, men det kræver en helt anden tone i debatten, og det er det, der går igen i alt, hvad der bliver sagt uden for det hus.
Per Dalgaard (DF), 2005-12-14:
SF siger, at finansloven er fantasiløs.
Den tidligere ordfører for Det Radikale Venstre sagde, at de havde svaret på fremtidens udfordringer.
SF vil utrolig gerne have en bedre ældreomsorg.
Det vil Dansk Folkeparti også.
Men jeg synes, at SF ligesom Det Radikale Venstre og sikkert også som den efterfølgende ordfører for Enhedslisten ikke forholder sig til den kendsgerning, at de tre nævnte partier har været med til at fremme en indvandring i Danmark, som koster mellem 30 og 40 mia. kr. hvert eneste år.
Kunne vi blot få nogle få af de mennesker, der nu er passive her i landet, aktiveret, så ville dette hjælpe til at få en betydelig bedre ældreomsorg.
Hr. Ole Sohn er enig i, at vi kun har én kage at dele ud af, og den hedder bruttonationalproduktet.
Og når der er nogle, der vil have en større del af den kage, f.eks. alle de mennesker, som hr. Ole Sohn gerne vil have ind i landet, så bliver der mindre til alle de andre, til f.eks. de ældre.
Er det ikke et problem, som SF slet ikke forholder sig til?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Igen: Det kan jeg slet ikke erklære mig enig i, og hvad angår en konkurrence om Folketingets
mest reaktionære parti
, kunne jeg ikke drømme om at stille op mod Dansk Folkeparti.
Det er en konkurrence, hvor Det Radikale Venstre vil trække sig på forhånd.
Folketingets mest reaktionære parti, nej, det kan vi altså ikke.
Der beklager jeg, der trækker vi følehornene til os med det samme.
Den konkurrence vinder Dansk Folkeparti, uden at vi andre overhovedet behøver at stille op.
Så langt kan vi overhovedet ikke være med.
Må jeg gentage, hvad jeg sagde omkring brugerbetaling, at der allerede i dag er brugerbetaling på en stribe områder i sundhedsvæsenet.
Det, som Velfærdskommissionen lægger op til, er jo bl.a. en diskussion af, hvordan man sammensætter de her forskellige kilder til brugerbetaling.
Det er en diskussion, hvor vi siger, at man selvfølgelig da er nødt til at kigge på det i en helhed.
Alt andet ville da være, jeg er lige ved at sige uansvarligt sammenholdt med det, som Velfærdskommissionen har arbejdet med.
Der er det, vi siger, at vi selvfølgelig er parate til også at tage den diskussion op og kigge på sagerne i en helhed.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-12-14:
Det er såmænd meget nemt at slå op i Folketingets forhandlinger, og det vil også blive gjort, kan jeg godt garantere hr. Morten Helveg Petersen.
For det, spørgsmålet gik på, var i og for sig brugerbetaling for at gå til læge, hvor hr. Morten Helveg Petersen udviste klar sympati og forståelse for det.
Jeg er simpelt hen målløs.
Folketingets mest reaktionære parti overhovedet, næsten mest konservative parti, ultrakonservative, liberalistiske parti på de områder, er jo i virkeligheden Det Radikale Venstre.
Jeg rejser bare det her for at give de partier noget at tænke over, som så gerne ser en helt anden flertalskonstellation, hvor jeg da kan forstå, at hr. Morten Helveg Petersen og Det Radikale Venstre skal indgå.
Er det, jeg spurgte om i mit første spørgsmål, ikke rigtigt, sejler det der alternativ i virkeligheden ikke?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Det ved jeg nu ikke om jeg er.
Man kan da sige, at i betragtning af at det er den første finanslov efter nyvalg, er det spændende, at man skal ind i overvejelser om parlamentariske konstellationer.
Jeg ved ikke, om fru Pia Kjærsgaard ligger inde med en viden om, at der kommer et hurtigt valg eller noget i den retning, siden man skal til at diskutere flertalskonstellationer.
Det synes jeg da bestemt er spændende.
Må jeg sige om boligskatområdet, at skatteloftet står meget klart beskrevet, og at jeg også har forsøgt at sige det – jeg tror, jeg nåede at læse det op fem gange.
Jeg kan selvfølgelig godt gøre det en sjette gang, men det er næsten spild af Tingets tid, så lad mig give en kopi til fru Pia Kjærsgaard her af skatteloftet.
Det har da været i høj kurs i dag.
Lad mig så gentage, hvad jeg forsøgte at sige til hr. Thulesen Dahl om brugerbetaling.
Vi har allerede i dag brugerbetaling i sundhedssektoren på en stribe forskellige områder.
Folk betaler for medicin, folk betaler dyrt for at gå til tandlæge, og der er formentlig en stribe andre områder, hvor der også er brugerbetaling.
Så det nytter jo ikke noget for fru Pia Kjærsgaard at lade som om, der ikke er brugerbetaling.
Den har vi allerede den dag i dag, så selvfølgelig er man da nødt til at kigge på det i en helhed.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-12-14:
Jeg er egentlig glad for at få ordet efter hr. Villy Søvndal, for hr. Villy Søvndal taler om et alternativ, og jeg har, lige siden hr. Morten Helveg Petersen gik på talerstolen, siddet og tænkt: Hvilket alternativ?
Nu har vi hele formiddagen diskuteret skatteloft og skattestop, hvor det fuldstændig sejler, med hensyn til hvad Socialdemokraterne vil, og hvad De Radikale vil.
Vi ved, at der er fuldstændig uenighed – tror vi da i hvert fald nok – mellem Socialdemokratiet og De Radikale vedrørende udlændingepolitikken.
Det, der egentlig fik mig til at bede om ordet, var hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål, som hr. Morten Helveg Petersen svarede klart og tydeligt på, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt det var interessant at kigge på brugerbetaling på sundhedsområdet.
Det synes De Radikale.
Jeg beklager, at der ikke er flere Socialdemokrater til stede her i Folketingssalen, men SF og Enhedslisten må altså også få lidt at tænke over, hvis det skulle være et alternativ.
Er hr. Morten Helveg Petersen ikke enig i, at det hele sejler, når man siger alternativ?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Jeg vil sige til hr. Villy Søvndal, at det måske er for tidligt at begynde at gøre sig den type overvejelser omkring det rent parlamentariske, flertalsmuligheder og den slags.
Jeg vil igen vende tilbage til, at vores forslag indeholder samme princip som det, vi har diskuteret her, nemlig at brud på skattestoppet er den eneste rigtige vej frem i forbindelse med at kunne sænke skatten på arbejdsindkomst.
Det er helt klart, at det er man nødt til at sige.
Det nytter ikke noget at gemme sig bag et skattestop, som bestemt ikke er svaret på fremtidens udfordringer, jævnfør i øvrigt hvad Velfærdskommissionen har sagt, hvad vismændene har sagt, hvad stort set alle uafhængige økonomer peger på, nemlig at skattestoppet er en fastfrysning af en struktur, som ikke giver svar på fremtidens udfordringer.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-14:
Set fra et perspektiv, der jo meget snart kan blive aktuelt, nemlig at den nuværende regering og Dansk Folkeparti ikke længere har et flertal, er det her jo en vigtig diskussion, for det er jo en af krumtapperne i et kommende alternativ.
Der vil jeg så godt sige, at jeg er glad for, at SF er gået foran i den her lidt svære diskussion, for vi havde, om jeg så må sige, ikke vinden i ryggen, da vi startede den på SF’s sommergruppemøde her i år.
Der tror jeg, at man kan lære, at nogle gange skal politikere have mod til at være med til at gå foran og starte en bevægelse op, og der vil jeg godt spørge hr. Helveg Petersen, om han deler den opfattelse.
Jeg er så glad for, at De Radikale nu også er med som en del af den her bevægelse, der vil flytte beskatning – det tog lidt tid.
Og kan vi håbe med det her også at flytte Socialdemokraterne, så er der jo pludselig perspektiv i det, i forbindelse med hvordan det kunne se ud efter et folketingsvalg.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Jo, vi finder, at princippet er rigtigt, og det er jo sådan set også det princip, der ligger til grund for vores skatteforslag i øvrigt; altså at bryde skattestoppet og at sænke skatten på arbejde.
Det er jo grundlæggende samme princip, vi diskuterer ud fra.
Så kan man diskutere størrelsesordenen af de forskellige beskatningskilder, og hvor meget vægt man skal lægge på den ene, den anden eller den tredje, men det er grundlæggende samme princip.
Det er også derfor, at vi i vores forslag bryder skattestoppet for til gengæld at kunne sænke skatten på arbejde.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-14:
I forlængelse af hr. Ole Sohns spørgsmål vil jeg sige, at nogle gange kræver det jo politisk mod at gå foran i politiske processer, også på de svære områder.
Som hr. Ole Sohn rigtigt sagde, syntes vi, at vi stod lidt alene her sommeren over med det synspunkt, at der er indlysende argumenter for at flytte beskatning.
Men vi er glade for, at De Radikale nu er i bevægelse.
Jeg vil spørge hr. Morten Helveg Petersen: Er det ikke rigtigt udtrykt, når jeg siger, at der er bevægelse i øjeblikket hos De Radikale i retning af en villighed til at kigge på flytning af skat væk fra arbejde og over på bolig?
Og deler hr. Morten Helveg Petersen selv de grundopfattelser af, at fordelen ved det er, at det har en langt bedre fordelingsvirkning end et mere ulige samfund; at det er en fordel for ligheden mellem generationer; at det er et bidrag til, at det betaler sig at arbejde; og at det er et godt bidrag til et robust skattesystem i globaliseringen?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Vi har vores forslag, hvor vi som nævnt bryder skattestoppet, men vi er meget åbne for den principielle diskussion, som Velfærdskommissionen lægger op til, og vi er da også helt med på at tænke højt om, hvordan vi fremtidssikrer samfundet ikke mindst på det her enormt vigtige område.
Men jeg må sige, at vi på det korte stræk har vores eget udspil som skitseret i adskillige finanslovudspil.
Det er det, vi har at arbejde med her og nu.
Ole Sohn (SF), 2005-12-14:
Jeg har forstået Det Radikale Venstres modelforslag, men hr. Morten Helveg Petersen startede med at sige, at man vil være meget åben over for hele Velfærdskommissionens pakke, om det så er de 43 eller 49 forslag, men lad os nu tage de 43, som er beskrevet.
For det, der er behov for, hvis man skal gå ind i en globalisering, er jo, at man i den grad flytter beskatningen fra arbejdsindkomst bl.a. over på boligområdet.
Det er man nødt til at sige, det er man også nødt til at sige til vælgerne.
Glædeligvis er der også flere og flere vælgere, der kan se fornuften i, at man laver en sådan omlægning.
Efterhånden er der vel kun et lille flertal i Folketinget, som snart bliver et mindretal, som fastholder et fortidigt skattesystem.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Nu indgår det jo sådan set også i vores model, at man netop bryder skattestoppet og dermed også får en anden beskatning på boliger, hvor beskatningen så i øvrigt kan følge satsreguleringen og udviklingen deri.
Så det indgår jo sådan set i vores model, at man får en højere løbende beskatning her og til gengæld får en markant nedsættelse på personskatområdet.
Det er så det, der giver anledning til, at der kan skabes op mod 40.000-50.000 ekstra arbejdspladser.
Og det er også de tanker, som Velfærdskommissionen i øvrigt har.
Ole Sohn (SF), 2005-12-14:
Nu har SF følt sig noget ensom som det eneste parti, der har støttet vismændene igennem flere år i at inddrage boligområdet i skattereformen netop for at sikre, at også en række af de arbejdsfri indtægter kommer under beskatning, sådan at man kan lave en omlægning, der sænker beskatningen af arbejdsindkomst.
Vi har også været meget bekymrede for, at Det Radikale Venstre i den grad ville give en kindhest til fru Charlotte Fischer, da hun var ude her i sommer og tale om en reform på boligbeskatningsområdet, så jeg vil gerne høre: Skal det forstås sådan, at hr. Morten Helveg Petersen her giver udtryk for, at en skatteomlægning også inddrager boligområdet?
Så kan jeg i øvrigt sige, at jeg kender det socialdemokratisk-radikale forslag til et skatteloft, men når nu Velfærdskommissionen og vismændene i den grad foreslår, at man inddrager hele boligområdet i beskatningen i en skattereform, er det så ikke også noget, Det Radikale Venstre vil se mere fordomsfrit på end tilfældet er ved at komme med den lille model, man selv har lagt op til?
Per Dalgaard (DF), 2005-12-14:
Det er jo det med hønen og ægget, om hvad der kom først.
Den tone og den argumentation, som f.eks. Dansk Folkeparti fremfører i indvandrerdebatten, er et resultat af de handlinger, som de mennesker, der er kommet her til landet, har udført og udfører hver eneste dag.
Selv om det er sådan, at man kun vil bo sammen med sine frænder og ikke vil deltage aktivt i det danske samfund, at man udelukkende ser arabisk tv, som hylder selvmordsbombere, at man overhovedet ikke er interesseret i demokratiet, så mener SF alligevel, at det er det danske folks skyld, at de fremmede ikke vil integreres, at det er vores skyld.
Jamen altså, det er jo mageløst.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-12-14:
Nu henviser hr. Morten Helveg Petersen flere gange til hr. Ole Stavads skattepolitik.
Jeg vil nu nok trods min ringe erfaring her kalde den for den socialdemokratisk-radikale skattepolitik med skatter og afgifter, der steg konstant, det mener jeg er mere dækkende.
Nu har vi jo allerede vist, at vi kan holde skatten i ro.
Vi har allerede vist, at vi er i stand til at sænke skatten via skattelettelser på 10 mia. kr., uden at vi har taget fra den anden lomme, hvilket jo tidligere var den gængse skattepolitiske metode.
Men jeg synes ikke, at hr. Morten Helveg Petersen svarede på mit spørgsmål.
Konkret vil jeg spørge: Vil den radikale skattepolitik ikke betyde, at det vil blive dyrere at have bolig i Danmark, og at virksomhedernes konkurrenceevne vil blive forringet?
Ole Sohn (SF), 2005-12-14:
Jeg er da ked af, at spørgeren i den grad laver citatfusk.
Jeg har ikke talt om, at det var det danske folks skyld, snarere tværtimod.
Det, der er problemet, er, at Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti og Venstre har besluttet at gennemføre en strammere indvandringspolitik – det kan man være enig eller uenig i, vi er uenige, men det har man besluttet – med det argument, at man så skulle satse mere på en bedre integration.
Jeg konstaterer bare, at man ikke har haft viljen.
Man har i hvert fald ikke haft evnen.
Det er helt sikkert, at man i hvert fald ikke har haft evnen, men jeg tror heller ikke, man har viljen til at sikre en ordentlig integration.
Og det er det, der er problemet, for vi er jo i en situation, det har Velfærdskommissionen sådan set dokumenteret og vel også demonstreret ret grundigt, at vi er nødt til at sikre et øget udbud af arbejdskraft.
Den reserve, vi har blandt de etniske minoriteter, skal vi gøre brug af, det vil sige, at vi skal satse på mere uddannelse, vi skal satse på mere social integration, for det er den måde, vi får flere ud på arbejdsmarkedet på.
Det kræver nogle investeringer, og det er bare det, vi anbefaler, men det er om det, at det nuværende flertal har sagt: Det vil vi ikke.
Og derfor går det galt.
Thor Pedersen (V), 2005-12-14:
Det, vi forsøger at gøre i Danmark, er at styre økonomien.
Det er at have en bred forståelse for udviklingen med udgangspunkt i det, der burde være enighed om – og som stammer tilbage fra den tidligere regering – nemlig »Danmark 2010«, som grundlæggende udtrykker det ønske, at man skal styre væksten.
Man skal ikke have tilfældigheder, der bestemmer, hvor mange penge man er i stand til at anvende til offentlige forbrugsgoder.
Det har vi besluttet i forvejen, således at man ikke er fristet til, hvis der kommer ekstra penge i kassen, at bruge dem, fordi man godt ved, at konjunkturerne skifter.
Det giver frihed over tid, og det betyder i virkeligheden, at man ikke, om man så må sige, forspiser sig i de gode tider, og så kommer til at mangle noget i de dårlige tider.
Det er hele filosofien; det er den, vi følger.
Derfor er det bedste, man kan gøre for fremtiden, at konsolidere sig.
Det er ikke at bruge de penge, der tilfældigvis kommer ind i et givent år, men det er at bruge de penge, man har besluttet at bruge.
Det er at sikre, at det, vi vil gøre bedre i kommunerne, også gennemføres.
Der er jo flere penge i kommunerne.
Der er givet løfter, og vi finansierer indfrielsen af dem.
Og hvad enten vi taler om nedsat forældrebetaling, bedre kvalitet i hjemmeplejen, kræfthandlingsplan m.v., så er det noget, der finansieres.
Man gør det bedre, men det er noget, man beslutter fra år til år.
Det er jeg altså tilhænger af, i stedet for den letsindighed det er at sige, at har man nogle penge, så skal man bare bruge dem.
Per Clausen (EL), 2005-12-14:
Jeg kan forstå, at finansministeren mener, at det klogeste, man kan gøre med penge, man får, er at betale af på sin gæld.
Det er givetvis klogt nogle gange.
Men jeg har nu hørt andre, som også mener at have forstand på økonomi, sige, at det også nogle gange kan være fornuftigt at investere med henblik på at løse nogle problemer og sætte gang i en positiv udvikling i den periode, hvor man har penge nok.
Så kunne det jo godt være, at når nu kommunerne faktisk står og mangler nogle penge på grund af en strukturreform – som ministeren indtil nu har nægtet at forholde sig til de økonomiske omkostninger ved – så kunne de få nogle bedre økonomiske muligheder for at sætte gang i it-omlægning, udvikling af skoler osv.
Thor Pedersen (V), 2005-12-14:
Det mest ufornuftige, man kan gøre med ekstra penge, er at bruge dem – det er at bruge dem.
Det mest fornuftige på lang sigt er at bruge dem på at afdrage gæld, for det giver fremtidens politikere og generationer en frihed, de ellers ikke ville have.
For i stedet for at skulle betale renter og afdrag på gæld, kan man så i virkeligheden give nogle servicegoder eller fastholde de servicegoder, man har.
Så det værste råd er at sige, at man skal bruge pengene.
Og det er der mange, der har gjort.
Men problemet er blot, at når man har brugt pengene, har man dem ikke længere.
Derfor er det meget klogere at sige, at man har en soliditet i samfundet, en bæredygtighed, således at man kan finansiere det, man iværksætter, og så det ikke er sådan en stop and gopolitik, hvor man gør noget godt et år, og så reducerer man næste år.
I virkeligheden er det bedre step for step at gøre det bedre for danskerne.
Det er egentlig linjen.
Det betyder også, at skal man gøre det lidt bedre for dem, der har det svært, så gælder det om at sørge for, at samfundets økonomi er så solid som overhovedet muligt.
Så kan man fokusere på dem, der i virkeligheden har mest behov, uden at andre skal føle, at man reducerer deres dagligdag og de goder, de i forvejen har.
Man skal være i stand til at fordele det, så det kommer alle til gode, men man skal også prioritere, hvad man især vil fokusere på.