Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Jeg synes, Datatilsynet har meget godt fat i, hvad der er det centrale politiske tema vedrørende det her lovforslag, hvor det nemlig skriver, at det efter Datatilsynets opfattelse må bero på en politisk vurdering, i hvilket omfang der skal ske kontrol af borgerne.
Det her drejer sig jo i høj grad om at etablere nye redskaber til kontrol af borgerne, for som det er sagt af andre, giver det her bedre muligheder for at afsløre snyd.
Ja, men hvis det her redskab skal hjælpe med til at afsløre snyd, og det går jeg selvfølgelig ind for – ingen skal snyde – så skal det selvfølgelig også have en detaljeringsgrad, og der skal ske så hurtig en opdatering, at man faktisk er i stand til at kortlægge og afsløre borgernes forskellige handlinger.
Vi får altså et sted, hvor man ikke bare samler alle oplysninger om f.eks. indkomster, man får også mulighed for meget hurtigt at se, at den borger er syg, og man får også meget hurtigt mulighed for at se, at den borger ikke bare arbejder i en stor virksomhed og ikke bare i en bestemt fabrik, men i hvilken afdeling af fabrikken vedkommende arbejder.
Jeg kan slet ikke overskue detaljeringsgraden af oplysningerne.
Jeg ved ikke, om ministeren kan det, men jeg er i hvert fald ikke i stand til at overskue detaljeringsgraden af de oplysninger vedrørende den enkelte borger, der kommer ind online.
Man kan godt sige, at der ikke kræves nye oplysninger.
Men det gør der altså i nogle tilfælde, og selve det, at man kan samle en mangfoldighed af oplysninger om alle landets borgere i ét register er altså et redskab, som jeg synes man skal tænke sig meget godt om inden man etablerer.
Selv om der står, at der ikke skal være mulighed for, at andre end de, der har adgang til at se oplysningerne, får lov til at se dem, og formålet endda skal være specificeret, er det for det første altid usikkert, om sådanne regler overholdes.
Der er set masser af eksempler på, at reglerne ikke er blevet overholdt.
For det andet er det jo sådan, at når et sådant redskab først er etableret, hvad kan det så bruges til?
Der kan jo komme forslag om, at på grund af kampen mod terror eller kampen mod sort arbejde, eller hvad ved jeg, kan vi lige så godt bruge registeret, når vi nu har det, for det er jo så nemt lige at bruge det til det og det formål.
Som jeg var inde på i nogle korte bemærkninger, synes jeg, at der er nogle politiske og også nogle etiske spørgsmål vedrørende dette register, som jeg synes skal gennembearbejdes relativt grundigt, og vi i Enhedslisten er i hvert fald ikke færdige med det arbejde.
Arbejdet skal gøres ordentligt, inden vi kan sige ja til forslaget, og derfor stemte vi også imod en bevillingsansøgning i Finansudvalget.
Allerede inden forslaget var behandlet, bad man om penge til oprettelse af registeret, og vi sagde nej, fordi der er grænser for, hvor hurtigt vi vil behandle den slags ting og give penge til dem og dermed de facto godkende registeret, før sagen er gennemdrøftet og vedtaget her i Folketingssalen.
Jeg vil ikke udelukke, vi ender med at stemme for forslaget, men det bliver i givet fald først efter en hel del yderligere overvejelser om, hvorvidt det er betryggende at lave et sådant register, og hvad det eventuelt kan bruges til i en given situation.
Der kan jo komme en regering, der er endnu værre end den, vi har nu – ja, det er der måske nogen der ikke tror, men det tror jeg faktisk godt, selv om det ville være møj, møj slemt.
Vi tager altså forbehold.