runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Til fru Eva Kjer Hansen vil jeg sige, at vi jo havde debatten også for nogle dage siden, og det, der er det helt klare budskab for Socialdemokratiets side, er: Vi vil ikke kaste mange penge ud i bureaukrati.
Vi synes, at for mange af de penge, der er blevet afsat til det her, er gået ikke til de ældre, men til at lave alle mulige ting, som de ældre ikke har fået glæde af.
I halvdelen af alle kommunerne har man ikke fået private leverandører, og mange, mange Venstreborgmestre har også været ude at sige, at det her var en rigtig dårlig idé.
Socialdemokratiet synes, det er godt, at der er valgmuligheder, men vi synes ikke, det er godt at smide penge ud til bureaukrati.
Til hr. Ulrik Kragh, som spørger: Er det kun fup, der er at byde på?
Hr. Ulrik Kragh var faktisk så venlig at citere fra min tale, og jeg vil gerne bede hr. Ulrik Kragh om at komme herop og gøre det igen, for det gør, at jeg selv kan spare lidt tid.
Det er nemlig fuldstændig rigtigt, som hr. Ulrik Kragh sagde, at vi har en statsminister og en regering, der har lovet en hel masse ting på ældreområdet, med hensyn til skoler og bedre service for borgerne.
På sygehusområdet oplever man det ikke mindst på de medicinske afdelinger, hvorfor Socialdemokratiet også har foreslået, at vi afsætter flere penge til det her område.
Til fru Gitte Lillelund Bech: Jeg tror ikke, vi bliver enige om det her, men fakta er, at vismændene siger, at der er et kæmpe hul i kassen, hvor pengene vil strømme ud, og det er, fordi man laver nogle skattelettelser, som underminerer den finanspolitiske holdbarhed
Det kan det være udmærket at få nogle indtægter i ny og næ, men hvis det lange stræk er, at pengene fosser ud, så svarer det jo til, at man foretager sig noget, der giver varme et kort øjeblik, men hvis man så ikke sørger for at tænke sig om næste gang, ja, så har man et problem.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-12-18:
Nu havde jeg jo håbet på, at det her ikke blev en gentagelse af debatten, vi havde om ændringsforslagene i fredags.
Jeg havde sådan set håbet på, at vi ikke behøvede at tage den en gang til for hr. Nicolai Wammen, men det gør vi tilsyneladende, for jeg kan ikke få svar på mit spørgsmål.
Så nu prøver vi at skære det ud, sådan at man, hvis man går i 9. klasse, vil kunne forstå det:
Hvis der er en stigning fra Finansministeriet i vurderingen af, hvordan den offentlige saldo ender, og stigningen er fra 18 mia. kr. til 24 mia. kr., så må jeg spørge hr. Nicolai Wammen: Fosser pengene så ind på den offentlige saldo, eller fosser de ud af den offentlige saldo?
Ulrik Kragh (V), 2003-12-18:
Jeg kan godt forstå, hr. Nicolai Wammen vægrede sig ved at skulle op og forsvare sin første ordførertale over for det øvrige Folketing.
Hr. Nicolai Wammen sagde, at pengene fosser ud af statskassen.
Vi har i dag fået skitseret, at der er overskud
på statens finanser på 18 mia. kr. i år
, så det er altså fup.
Hr. Nicolai Wammen sagde, at vi oplever en regering, der sender sine regninger videre til vores børn og børnebørn.
Jeg vil gerne sige til hr. Nicolai Wammen: Det er også fup.
Gælden er nedbragt, når vi renser for genudlån.
Jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen: Er der ikke andet end fup at byde på til danskerne med hensyn til, hvordan vi løser vores problemer?
Eva Kjer Hansen (V), 2003-12-18:
Da jeg for tredje gang i fredags spurgte til Socialdemokratiets besparelser på ældreområdet og spurgte til, hvorvidt Socialdemokratiet havde fortrudt, at man stemte for loven om det frie valg af hjemmehjælp, fik jeg et svar
fra hr. Nicolai Wammen, der hed: Vi vil gerne ophæve tvangen til, at alle skal lave udbudsmateriale. Så Socialdemokratiet har altså foreslået at fjerne 150 af de 500 mio. kr., som regeringen har givet som et generelt løft til hele ældreområdet. Jeg vil gerne spørge: Når nu Socialdemokratiet tilsyneladende er imod det frie valg af hjemmehjælp, gælder det så også, at Socialdemokratiet er imod det frie valg på andre områder, altså f.eks. det frie valg af plejeboliger, det frie valg af sygehuse, det frie valg af børnepasning for nu at nævne nogle områder?
Jeg spørger, fordi jeg synes, det er vigtigt for borgerne at vide, hvilket formynderi der præger Socialdemokratiets politik.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg vil gerne starte med at takke fru Gitte Lillelund Bech for at give mig lejlighed til endnu en gang at forklare, hvor problemerne er i regeringens politik.
Det er jo sådan set også det, vismændene siger: at man har en skattepolitik, der direkte er med til at gøre finanspolitikken uholdbar.
Fru Lillelund Bech er meget velkommen til at læse vismændenes redegørelse. Et af svarene dér er meget klart og tydeligt: Man er ikke hurtig nok til at afdrage gælden, fordi man ikke kan skaffe pengene til det, fordi de fosser ud af statskassen.
Det giver andre problemer.
Så spørger hr. Jepsen: Hvad med kommunerne?
Hvad er det så, der er sket ude i kommunerne?
Det er, at man er enormt trængt, fordi man har fået nogle kommuneaftaler, som er for snævre i forhold til at opfylde de løfter, regeringen har givet på kommunernes vegne.
Til hr. Henrik Vestergaard: Systemet frem for mennesket, 1.000 kr. om måneden.
Hr. Henrik Vestergaard kommer selv fra en kommune, smilets by, som har nogle af de højeste daginstitutionstakster i landet.
Her ville det som alle andre steder betyde en væsentlig forbedring af familiernes økonomi, hvis de kun skulle betale 1.000 kr. om måneden for at få passet deres børn.
Og nej, hr. Henrik Vestergaard, det er ikke korrekt, at børnefamilierne selv skal betale det hele.
Ja, det er rigtigt, at noget af det kommer fra børnechecken, men der er en klar gevinst for børnefamilierne, og det ved hr. Henrik Vestergaard jo også godt selv.
Jeg er sikker på, at med de to, tror jeg nok, søde børn, hr. Henrik Vestergaard har, ville hr. Henrik Vestergaard, hvis de stadig væk går i daginstitution, også være glad for at få den nedsættelse af taksten.
Henrik Vestergaard (V), 2003-12-18:
Lægger man debatten i fredags sammen med debatten i dag, ser man, at Socialdemokratiet har smidt et af sine sidste store symboler væk.
Den røde fane er skiftet ud med Socialdemokraternes nye flag: en hvid ørn på en hvid baggrund.
En enkelt rød tråd var der dog tilbage, som er gennemgående i Socialdemokratiets politik før og nu,
Tager vi Socialdemokratiets tilsyneladende sympatiske forslag om 1.000 kr. for en daginstitutionsplads, hvem er det så, der skal betale for, at børnehaverne er der, for pædagogernes og medhjælpernes løn?
Det er jo skatteyderne.
Socialdemokratiets kasse gør det jo ikke, og den politiske del af fagbevægelsen bruger deres penge på vildledende markedsføring, billeder fra amerikanske fotobureauer og opdigtede historier.
Bagsiden er nedskæring af børnechecken, begrænsning af det frie pasningsvalg, nedskæring på børns idrætsklubber og nye skatter på ejendom, skat på folks hjem.
Er det ikke den røde tråd, hr. Nicolai Wammen?
Christian Lund Jepsen (V), 2003-12-18:
Nu ved jeg jo ikke rigtig, om sådan et menigt medlem fra den bageste række tør gå op og lave et stunt.
Jeg synes, det er meget, meget karakteristisk at sige, at man ikke som menige medlemmer har lyst til eller skal have mulighed for at gå op på talerstolen.
Men det har jeg så haft trang til at gøre, og det vil jeg så gøre, for det er nemlig dejligt at være medlem af en gruppe, hvor der er plads og rum også til dem, der er kommet sidst ind i Folketinget.
Jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen om, hvordan Socialdemokratiets skattepolitik vil være. Nu roste hr. Nicolai Wammen jo meget SR-regeringen i sit første indlæg.
Vil man opleve det samme, nemlig at skatterne vil stige?
Vil man opleve det, at hvis man indgår aftaler med kommunerne, så vil de ikke holde, for så vil skatterne stige endnu mere, som de gjorde i SR-regeringens tid? I 7 ud af 9 år steg de mere end det, man havde aftalt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-12-18:
Jeg kan kun glæde mig over, at vi faktisk har en klar regering, så man behøver ikke at skifte den ud
Derudover vil jeg jo sige, at jeg har glædet mig til som menigt folketingsmedlem at kunne få lov til at deltage i debatten også i dag, for det her er den generelle debat, og som debatreglerne er, har vi i anden runde som menige folketingsmedlemmer mulighed for også at diskutere finansloven.
Grunden til, at jeg tager ordet, er sådan set for at få svar.
Jeg forsøgte også før middagspausen, men jeg fik ikke noget svar, ligesom vi heller ikke fik svar i fredags af hr. Nicolai Wammen.
I fredags hørte vi hr. Nicolai Wammen sige: Pengene fosser ud af statskassen.
Nu prøver jeg så én gang til: Hvordan kan hr. Nicolai
Wammen sige, at pengene fosser ud af statskassen, når det er sådan, at Finansministeret faktisk så sent som her til morgen har vurderet, at den offentlige saldo når op på 24 mia. kr. i 2003?
Det er en opvurdering fra 18 til 24 mia. kr. Så jeg vil spørge hr. Nicolai Wammen: Hvordan harmonerer det med, at pengene fosser ud af statskassen?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg vil godt indledningsvis takke formanden for, synes jeg, den meget værdige håndtering, formanden anlagde i forhold til det forløb, vi har været igennem.
Det er jeg glad for.
Så vil jeg sige, at vi har også haft en debat i dag, hvor synspunkterne er kommet frem, og hvor alle andre partier end partiet Venstre følte, at vi sådan set stod godt nu, hvor det sluttede, men hvor jeg kan forstå, at Venstres gruppe og finansministeren har følt sig trængt og ikke har følt, at man er kommet ud over rampen.
Det kan jeg sådan set
godt forstå.
Det er jo meget menneskeligt, kan man sige, for vi har haft
en debat, hvor der har været tre store spørgsmål, der har domineret.
Det ene er, at under den her regering er der kommet 40.000 flere arbejdsløse.
Det andet spørgsmål, der har domineret, er, at vi har nogle vismænd, som har sagt, at den her regering går rundt med et hul i kassen på 28 mia. kr. For det tredje har vi fået konstateret, at man er så langsom til at få afviklet gælden, at det svarer til, at der er et efterslæb på 50 mia. kr., eller hvad der svarer til 40.000 kr. i negativ børneopsparing til hvert evig eneste barn under 18 år i det her land.
Det har været de tre dominerende temaer.
Regeringen har ikke ønsket at sige meget om dem.
Det har jeg forståelse for.
Alle andre synes, vi har haft en god debat, og jeg kan forstå, at der i Venstres folketingsgruppe er behov for, at vi får stillet nogle flere spørgsmål.
Nogle af dem nåede man jo at stille før pausen.
Jeg ved ikke, om man vil stille dem igen.
Hvis man vil det, jamen så gør det.
Vi stiller os naturligvis til rådighed.
Jeg vil bare sige, at det har været en rigtig god debat.
Det har været rigtig godt at se, at problemerne er kommet frem i lyset.
Det har været mindre godt at se, at regeringen med Venstre i spidsen har brugt alle sine kræfter på at lægge
et mørke ud, men jeg tror ikke, at det er lykkedes.
Jeg glædes også meget over de meningsmålinger, der er for tiden, der viser, at den dag, hvor vi får en ny regering, er tættere på, end nogen ville have troet for kort tid siden.
Til dem, der måtte sidde og kigge derude, vil jeg sige, at der er et alternativ i dansk politik.
Der er en klar opposition, og efter i dag må man spørge: Hvornår får vi en klar regering?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Nu har Enhedslisten sådan set aldrig nogen sinde stillet et forslag i den her forbindelse om at øge skatter og afgifter.
Det har vi i så mange andre sammenhænge, men lige præcis her er der ikke behov for det.
For det er faktisk sådan, at tager man dagpengene, tager man det, det koster at administrere hver arbejdsløs, og tager man det, det koster at aktivere dem, og lægger man beløbet ned i en pose, så har man en pose penge, der svarer til, hvad det koster at ansætte dem i det offentlige.
Så det her kræver ikke, at vi sætter skatterne op.
Det er ubegribeligt for mig, at vi skal bruge næsten 12 timers debat, før hr. Kristian Jensen måske forstår, at der ikke er behov for ekstra penge og ekstra inddrivelse af skatter for at kunne ansætte folk i den offentlige sektor.
Men jeg synes faktisk også, at det er en hån over for de mennesker, hvis stressniveau kunne blive sat ned af, at der kom flere hænder i den offentlige sektor, og ikke mindst er det en hån over for alle de borgere, for hvem serviceniveauet kunne blive forbedret.
Det her er et gratis forslag.
Der er faktisk oven i købet et lille bitte plus.
Så hvis hr. Kristian Jensen ville gøre sig den ulejlighed at læse de ændringsforslag, der bliver stillet, og som hr. Kristian Jensen har stemt omkring, kunne det være, at vi slap for at tage 12 timers debat
, før han forstod det.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Tværtimod, vil jeg sige til hr. Morten Helveg Petersen
: Det er Det Radikale Venstre, der i sit eget oplæg til finanslovforlig brød med målsætningen i »Danmark 2010« ved på den ene side at anerkende en lavere vækstgrænse, som regeringen har lagt op i forbindelse med skattelettelserne, og på den anden side alligevel at ville have en vækst i det offentlige forbrug på 1,1 pct. Man accepterer altså en lavere grænse, men foreslår selv et endnu højere forbrug.
Så hvis der er nogen, der i deres oplæg til finanslov er løbet fra målsætningerne i »Danmark 2010«, så er det hr. Morten Helveg Petersen i hr. Morten Helveg Petersens eget oplæg til finansloven.
Når hr. Morten Helveg Petersen så tager fat i spørgsmålet om, hvorvidt vi fremme i år 2005 er på det samme niveau, som vi var i planen »Danmark 2010«, så er det sådan, som jeg har sagt hele vejen igennem, at vi er inden for det spænd, der er på overskuddet på de offentlige budgetter.
Det har jeg aldrig lagt skjul
på, og det er sagt hele vejen igennem, lige fra vi lagde den her finanslov frem og til i dag, hvor vi står her og diskuterer. Til hr. Ole Sohn: Vi er enige i, at rigtige praktikpladser ude i virksomhederne er det bedste.
Men det, der så er vigtigt, er, at vi får lavet et system, hvor flere virksomheder bliver tilskyndet til at lave de praktikpladser.
Og det er netop det, vi har gjort ved at lave mere fleksible regler.
Som regeringsbærende parti i 9 år snakkede og snakkede
og snakkede SF om, at der skulle ske noget på praktikpladsområdet, men uden at få noget gennemført.
Denne regering gennemførte noget, og det ville klæde SF at anerkende det.
Så til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, der blev ved med at spørge: Hvad vil regeringen gøre ved ledigheden?
Først og fremmest
har vi lagt en finanslov frem, hvor finanslovens virkning i sig selv vil betyde, at 10.000 flere kommer i job.
Vi har lagt en finanslov frem, der sammen med kommuneaftalerne betyder, at antallet af ansatte i den offentlige sektor vokser med 3.000 næste år.
Vi har verdens største offentlige sektor.
Næste år får vi en, der er endnu større.
Det, der er problemet, er beskæftigelsen i den private sektor, som er faldet.
De mennesker, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil nævner er blevet ledige, er blevet det fra den private sektor, og der nytter det ikke at bruge Enhedslistens model og bare øge skatter og afgifter og byrder for virksomhederne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Hr. Kristian Jensen siger, at det er forkerte tal, fru Marianne Jelved står med.
Nu står jeg også med den økonomiske redegørelse, som sådan set er udgivet af regeringen selv.
Det er ikke Det Radikale Venstre, der har skrevet den, det er regeringen. Og tager man så ØMU-gælden korrigeret for udlån, altså det, som hr. Kristian Jensen vender tilbage til, er der jo stadig væk en manko fra 2005 til 2010 på 14 pct. af BNP.
Det er ca. 2,8 pct. om året.
Med det nuværende BNP svarer det til ca. 40 mia. kr. Sagt til hr. Kristian Jensen: Det er stadig væk penge, som man er bagud, og det er stadig væk penge, som man skal have ind i overskud i statens kasser for at nå ned på målsætningen.
Sandheden er jo, når alt kommer til alt, at det her ikke hænger sammen for regeringen.
Sandheden er jo, at man er på vild flugt og fuldt firspring fra 2010-målsætningerne.
Ville det så ikke være mere reelt for os alle sammen, at regeringen sagde, at de ikke holder længere, og at man er nødt til at finde på noget andet?
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-12-18:
Nu prøver vi én gang til, for jeg vil sådan set gerne have hr. Nicolai Wammens svar.
Det er ikke en vismand, jeg debatterer med, det er hr. Nicolai Wammen som Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører.
Jeg betragter bestemt ikke hr. Nicolai Wammen som værende en af vismændene, så nu prøver vi på et niveau, som er lidt lavere end 9. klasse-niveauet.
Jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen: Hvis man har en offentlig saldo, som indtil i morges var vurderet til at være på 18 mia. kr., og man så her til morgen vurderer, at den er på 24 mia. kr., hvad er så størst, er det den vurdering, man har lavet her til morgen, eller den vurdering, man havde i går?
Er 18 mia. kr. mere end 24 mia. kr.?
Christian Lund Jepsen (V), 2003-12-18:
Jeg skal da takke hr. Nicolai Wammen for at sige, at han synes, det er i orden, og at det er godt, at man overholder de aftaler, staten indgår med kommunerne; det er jo så en ny socialdemokratisk holdning, så vidt jeg kan bedømme, men lad nu det være. Hr. Nicolai Wammen sagde, at kommuneaftalen var for stram, den medførte nedskæringer.
Så vil jeg godt spørge hr. Nicolai Wammen, om det, at kommuner og amter i 2004 har en realvækst på 6 pct. i det beløb, de har afsat til socialt udsatte grupper, er udtryk for nedskæringer?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Hr. Ulrik Kragh holdt et flammende indlæg om alt det onde, han ser i Socialdemokratiet, og alt det, der vil gå galt, hvis vi kommer til.
Jeg må sige, at jeg totalt må afvise den udlægning, hr. Ulrik Kragh gav af de synspunkter, vi har gjort rede for her.
Vi vil gerne lave nogle tiltag, der er fuldt finansierede krone til krone i vores finanslov, og vi har også sagt, at på skatteområdet er vi helt uenige med regeringen, som vil lave ufinansierede skattelettelser, for det er at sende regningen videre til kommende generationer, og det er jo det, som vismændene siger er med til at underminere hele den finanspolitiske holdbarhed.
Det er sådan set også til fru Gitte Lillelund Bech.
Fru Lillelund Bech har da fuldstændig ret i, at finansministeren er kommet med en prognose, hvor han siger, at det nok skal gå bedre.
Vi har det bare sådan, at vi er ret opmærksomme, når vismændene går ud og siger, at der er ved at komme hul i kassen, og at det er stort.
Det tager vi alvorligt.
Til hr. Christian Jepsen, der kommer med citater: Jeg tror, at hvis hr. Christian Jepsen tager ud i kommunerne, vil han se, at meget store sparerunder er dagens orden, eller rettere sagt uorden, mange steder, og at man mange steder er nødt til at satse på sociale områder, og det er godt, men samtidig ser man jo, at man på alle mulige andre områder er nødt til at skære ind til benet.
Det er den realitet, mange oplever.
Hr. Henrik Vestergaard taler om smilets by, så nu bliver det næsten en kampagne for Århus - det kan vi leve med
, både hr. Vestergaard og jeg.
Men der har man jo lige været igennem massive sparerunder, jeg tror, det er 280 mio. kr., som den lokale Venstreborgmester har været nødt til at spare, fordi hun ikke kunne få tingene til at hænge sammen.
Thor Pedersen (V), 2003-12-18:
Nu er det jo rart på det her tidspunkt, at vi kan debattere
sådan rent intimt, lukket, pressen er gået hjem, der er kun os selv til stede.
Det synes jeg i virkeligheden giver en mulighed for også sådan ganske kort at komme nærmere, hvad det egentlig er, der så er op og ned.
Nu har jeg forstået, at vi i virkeligheden er enige om, at når hr. Nicolai Wammen siger, at alt er finansieret krone til krone i den tidligere regerings tid, passer det ikke så meget med, at den gæld, man afleverede i kroner og ører, var større, end den man overtog.
Det er vi så villige til at dokumentere skriftligt.
Det er måske sådan, at hr. Nicolai Wammen ikke tror, det er rigtigt, men sådan er tallene i kroner og øre; det vil man kunne se er rigtigt. Så er der vismændene.
Se, problemet er for hr. Nicolai Wammen og mange andre, at vi for så vidt er enige med vismændene, og det må være sådan, at man også forsøger i oppositionen at læse, hvad det er, der står i vismandsrapporten.
Jeg anerkender gerne, at den tidligere regering har udgivet en publikation »En holdbar fremtid - Danmark år 2010«, som på mange måder er svær at forstå, og det er åbenbart stadig sådan, at der i de partier, der bar den regering, der udgav den, er stor uvidenhed om, hvordan den egentlig skal forstås.
Nu vil jeg godt have lov at læse op, hvad der står i den vismandsrapport, som man hele tiden citerer fra.
På side 81 står der: »Væksten i det offentlige forbrug har igennem en årrække ligget over det planlagte.«
Så siger den videre, at det på denne baggrund - altså på baggrund af, at tidligere regeringer ikke kunne styre udgifterne - i denne prognose er således, at man har tillagt det offentlige forbrug 0,3 procentpoint mere end det, der er i 2010-planen, som regeringen følger.
Altså fordi den tidligere regering med vismændenes ord ikke har kunnet styre, altså har gjort det for dårligt - havde der været karaktergivning, var vi vel i virkeligheden nået ned på 03 - belaster det i virkeligheden prognosen fremover, for de tror ikke, at andre så er i stand til at gøre det bedre.
Men det er for så vidt det, vi dokumenterer.
For at gøre det helt klart: På side 85 gentager man kritikken af den tidligere regering: Som nævnt har det igennem en årrække vist sig at være meget svært at styre udviklingen i de offentlige udgifter - og så kommer det - realiseres målene ikke, altså de mål, som den nye regering har for beskæftigelse og styret vækst, så siger vismændene, at så bliver det nødvendigt med enten skattestigninger eller yderligere besparelser for at sikre holdbarheden i de offentlige finanser.
Altså forudsætningen for, at det ikke er holdbart, er, at vi er lige så ringe til at styre udgifterne som den tidligere regering.
Det er jo så vores opgave at vise, at så ringe er vi altså ikke.
Jeg er ked af, at vismændene ikke er her til at kunne forsvare deres egne tekster, for de er for så vidt enige med regeringen i, at hvis man følger målsætningen, så er det også holdbart.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Til hr. Kristian Jensen, som jo selv er tidligere politisk ungdomsformand, og dem kan man have meget debat med: VU's formand har jo været ude at foreslå, at man skal spare 20 mia. kr. på velfærdssamfundet, og man må jo sige, at det tog regeringen afstand fra, men det kan jo meget vel komme til at blive tilfældet.
Nu, hvor man har et hul i kassen på 28 mia., er 20 mia. måske slet ikke nok, man skal spare.
Vi fremsætter ikke ufinansierede finanslovforslag og ikke ufinansierede skatteforslag.
Vores er finansieret krone til krone, og det er der, vi adskiller os fra hr. Kristian Jensen.
Det er også derfor, at hr. Kristian Jensen, når vi kommer lidt længere frem i den her regerings levetid, vil se, at det åg, man har lagt, vil komme til virkelig at kunne mærkes ikke bare ude i kommunerne og amterne, på de familier, der oplever det i deres hverdag, men også på regeringen, når vi når frem til næste valgdag, for så tror jeg, at der er mange, der vil sige, at statsministerens gyldne løfter, som hr. Ulrik Kragh så venligt citerede, er blevet til illusioner, bristede illusioner.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Vi har set Socialdemokraterne fremsætte ufinansierede forslag til skattelettelser.
Vi har set Socialdemokraterne fremsætte underfinansierede finanslovforslag.
Vi har set Socialdemokraterne i valgskampen fremsætte et forslag til velfærdsløft, som selv DSU's formand, hr. Kristian Madsen, kaldte overbud, ufinansieret, utroværdigt.
Nu hører vi her, at hr. Nicolai Wammen efter at have rost vismændene til skyerne som værende den eneste sande økonomiske visdom her i landet foreslår det stik modsatte af dem.
Må jeg ikke bare citere for hr. Nicolai Wammen: En lempelse af finanspolitikken ville være i modstrid med hensynet til det langsigtede behov for konsolidering af de offentlige finanser og for at nedbringe den offentlige gæld.
Det, vismændene siger om den socialdemokratiske økonomiske politik, er, at den vil være i modstrid med hensynet til at nedbringe gælden og behovet for at konsolidere de offentlige finanser.
Det er karakteren.
Der er ét parti her i Folketingssalen, der for alvor er dumpet på økonomisk politik, og det er Socialdemokraterne, endda af deres egen DSU-formand.