runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2000-01-14:
Jeg skal på Socialdemokratiets vegne gøre det kort.
Vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag, dels fordi vi mener, at satsreguleringspuljen tjener et godt formål, som også finansministeren her har understreget, dels fordi vi naturligvis står ved vores aftaler, og satsreguleringspuljen er et led i et forlig fra april 1990.
Enhedslisten maler et billede, som kunne skabe det indtryk, at satspuljen fordeles ud fra usaglige hensyn.
Til det vil jeg blot sige, at Socialdemokratiet naturligvis har tillid til, at også de af Folketingets medlemmer, som forhandler satspuljen, lever op til intentionerne i satspuljeforliget og ikke gør studehandeler, som visse personer gør på Vorbasse heste- og kræmmermarked.
Enhedslisten anfører videre, at satspuljen er udemokratisk, idet forslagsstillerne bl.a. anfører, at den normale parlamentariske behandling og kontrol sættes ud af kraft.
Heri er Socialdemokratiet naturligvis heller ikke enige. Mig bekendt er satspuljemidlernes anvendelse underlagt den sædvanlige regnskabs- og bevillingsmæssige kontrol, herunder Rigsrevisionens adgang, ligesom det må erindres, at satsreguleringspuljen er vedtaget af et flertal i Folketinget.
Jeg vil ikke gå nærmere ind på Enhedslistens eksempler, men blot sige, at vejen til helvede er brolagt med dårlige eksempler, og Socialdemokratiet mener ikke, at vi skal lovgive ud fra eksemplets magt.
Lidt polemisk kan man fristes til at sige, at fordi Enhedslisten finder, at rønnebærrene er sure, så gør det dem nødvendigvis ikke dårlige.
Jeg kan da godt følge den irritation, som Enhedslisten føler ved ikke at være en del af forligskredsen, men sådan er det jo med den måde, hvorpå det parlamentariske system indimellem arbejder.
Jeg har da heller ikke hørt Enhedslisten klage over, at andre partier ikke har været med til - i Enhedslistens sprogbrug - at dele sukker ud på områder, hvor Enhedslisten har været en del af forligskredsen.
Med disse bemærkninger skal jeg på Socialdemokratiets vegne sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Ole Sohn (SF), 2000-01-14:
Jeg er selvfølgelig ked af, at hr. Ole Donner først er kommet ned i salen her i forbindelse med ordførertalen, for hvis han havde været her under de foregående ordførertaler, så ville han vide, at der indtil flere gange blev citeret fra lovforslaget, hvor man gør opmærksom på, at der ikke i lovforslaget står, at der skal tages 1,75 mia. kr. ud af havnen over 4 år.
Der står udtrykkeligt - både om de første 750 mio. kr. og de efterfølgende - at det skal ske i et sådant tempo, at det ikke går ud over havnens formål og dermed værdigrundlag.
Poul Andersen (S), 2000-01-14:
Hr. Ole Donners ordførertale var lidt en sammenblanding sådan af, hvad man mener i hans parti, og også af spørgsmål til de enkelte ordførere.
Men det er, ligesom det er begyndt at blive sådan, at det er mig, der skal hjælpe hr. Ole Donner med lidt læsevejledning.
Så jeg vil da gerne foreslå, at Dansk Folkeparti giver sig tid til på side 6 at prøve at læse om de økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige, og det var jo netop det, som hr. Ole Sohn gjorde utrolig meget ud af i sin ordførertale.
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Hr. Ole Donner foreslog en høring.
Jeg vil gerne spørge, om jeg forstod det rigtigt. Er det en høring om havnedriften og det rent juridiske, og om det lovforslag her overhovedet kan lade sig gøre, der skal finde sted?
Så vil jeg gerne sige til hr. Ole Donner, at så har han Det Konservative Folkepartis opbakning.
Ole Donner (DF), 2000-01-14:
Jeg vil godt sige til hr. Kaj Ikast, at jeg mener, det kunne være en mulighed at lave en sådan høring, hvor man undersøger
de juridiske aspekter og selve driften, og om det overhovedet vil være en god idé.
Hr. Ole Donner har været her under hele behandlingen.
Hr. Ole Donner havde fire korte bemærkninger til den socialdemokratiske ordfører.
Hr. Ole Donner har været på toilettet i 30 sekunder; det er rigtigt, det må jeg konstatere.
Jeg vil så godt sige, at med hensyn til læsevejledninger, og hvor meget man gør ud af det, så hjælper
det jo ikke, hvis man skriver noget forkert i et lovforslag og så siger, at det nu er gyldigt.
Og hr. Ole Sohn siger, at det er kun, hvis det kan tages ud af driften.
Jamen man mangler jo pengene, og der er for mig ikke nogen tvivl om, at man hiver de 1,75 mia. kr. ud i løbet af meget kort tid.
Det kan da godt være, man bruger finansministerens kreative idé med eventuelt at trække det 3 måneder yderligere, for så strækker det sig ikke over 2 år, så strækker det sig over 3 år.
Det er en af de der fantastiske jongleringer, som man laver ovre i Finansministeriet en gang imellem, og det vil jeg absolut ikke afvise, men jeg mener ikke, det bliver mere rigtigt af dét.
Ole Sohn (SF), 2000-01-14:
Jeg vil gerne give hr. Ole Donner en uforbeholden undskyldning.
Jeg troede bare, at hr. Ole Donner ikke var til stede.
Så har han været her, men har så til gengæld ikke været helt opmærksom, for debatten om de økonomiske konsekvenser har i hvert fald taget mere end 30 sekunder af dagens debat.
Og jeg kan jo selvfølgelig kun sige, at når jeg går op og gentager det gang på gang, så er det, fordi det ligger os meget på sinde i SF at sikre, at vi kan få havnen til at fungere erhvervsmæssigt professionelt og fornuftigt.
Derfor har vi fået skrevet det ind, og nu siger jeg det, som om det er et krav.
Vi har faktisk været enige om det, alle fire partier, så det er ikke noget, det ene parti har krævet.
Vi har haft en fælles forståelse af det.
Derfor synes jeg, det er ret væsentligt også at give hr. Ole Donner indtryk af, at vi mener det alvorligt, og derfor også vil bidrage til at sikre, at lovens intentioner bliver opfyldt.
Det er derfor, vi har fået det skrevet ind i bemærkningerne, så det bliver der ingen problemer med.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Jeg er meget glad for, at hr. Ole Donner i sin tale nævnte en mulighed for, at vi kunne afholde en høring.
Det lancerede jeg også i Venstres ordførertale, så jeg kan nu sådan tælle mig frem til, at det i hvert fald ser ud til, at vi har et flertal i Trafikudvalget for, at vi kan afholde en juridisk høring og derved få kortlagt, hvilke juridiske problemer der faktisk er i denne her sag.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Det er til Ole Donner.
Det er, fordi han var så venlig at nævne, at jeg havde været dygtig til at skimme det her brev fra Københavns Kommune og finde det eneste positive efter hr. Ole Donners mening, men jeg vil da godt spørge hr. Ole Donner, om han ikke er enig med mig i - og jeg har brevet her - at det er meget positivt, og at det faktisk i virkeligheden bekræfter det, der også står i lovforslagets bemærkninger, at Københavns Havns videre drift er sikret, og at man godt ved det i Borgerrepræsentationen?
Ole Donner (DF), 2000-01-14:
Jeg vil godt sige til fru Vibeke Peschardt, at jeg også er enig med hr. Arne Melchior i det, han læste op, at det var meget negativt, og at det kun var et uddrag fra den første side.
Så vil jeg godt kvittere for hr. Ole Sohns bemærkning, og jeg modtager selvfølgelig den uforbeholdne undskyldning.
Så siger han, at jeg nok ikke rigtig har forstået det.
Jo, jeg har forstået det.
Jeg har forstået, at SF har et meget vigtigt budskab her.
De skal i hvert fald give indtryk
af, som han sagde, at de ønsker at overholde lovgivningen, og det indtryk har jeg fået nu, at det vil de sikkert gerne.
Jeg har også været her i salen de fire gange, hvor hr. Ole Sohn har været oppe og svare på Venstres ordførers indlæg, og hvor han den ene gang sagde, at han ikke var jurist, de to andre gange sagde, at han ingen fantasi havde, og så til sidst henviste til, hvad der stod i lovforslaget.
Det hørte jeg også godt, så jeg synes, det er meget fornuftigt, at vi nu har indtryk af, at SF måske vil være med til at sikre, at loven bliver overholdt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Jeg synes da, det er positivt, at fru Vibeke Peschardt nævner netop den sag, som Havnen har anlagt mod Trafikministeriet.
Jeg forstår det således, at fru Vibeke Peschardt også er meget interesseret i at finde ud af, hvilken afgørelse den sag ender med.
I dag i Information er en artikel, hvor fru Vibeke Peschardt er citeret for, at man jo kan risikere, at Havnen går rabundus, og så nævner fru Vibeke Peschardt, at hvis det sker, må statskassen jo træde til. Jeg kunne godt tænke mig at få uddybet den bemærkning.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Ja, jeg talte med journalisten i går, og han stillede mig det spørgsmål - jeg er nu ikke helt korrekt citeret i hele det forløb, men det er så en anden sag, og jeg vil gerne svare på fru Gitte Lillelund Bechs spørgsmål: Jamen jeg kan jo ikke forestille mig, at nogen vil lade Københavns Havn gå rabundus.
Jeg har ikke talt med nogen overhovedet om et svar
på det her
, men i sin tid lod man jo heller ikke Københavns Kommune gå rabundus, fordi der ikke var penge nok til at løse problemerne.
Dér trådte man jo altså til med udligningsordninger og investeringer af forskellig slags, og på samme måde her.
Nu tror jeg ikke, det sker.
Altså min fantasi rækker faktisk til at tro, at velbegavede mennesker godt kan finde ud af at styre det her havneprojekt og i øvrigt ikke kun trække penge ud af det.
Det er jo en form for, skal vi sige garanti, som man så kan gå ud og låne på.
Så jeg tror ikke, at der vil ske det, som alle skumlende siger i dag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Hr. Søren Kolstrup nævnte i sin ordførertale, at såfremt man ikke kunne sikre en dynamisk udvikling af havneområdet, skulle der trækkes mindre end de fastsatte 1,75 mia. kr. ud af havnen.
Da Enhedslisten jo nu er part i trafikforliget, vil jeg da gerne høre, hvordan trafikforliget i så fald skal finansieres.
Har hr. Søren Kolstrup et forslag til, hvis formue man så skal lægge sine små, klamme hænder på?
Søren Kolstrup (EL), 2000-01-14:
Både jeg og fru Lillelund Bech kan sove roligt om natten.
Der er nemlig fuldt ud penge til det trafikforlig.
Det, det handler om, er jo i virkeligheden ikke penge til trafikforliget; de er der i rigelige mængder, for regeringen vil nemlig ganske ligesom fru Lillelund Bech meget gerne køre en forholdsvis restriktiv finanspolitik.
Det, det i virkeligheden handler om, er, hvorvidt man vil nedskrive statens gæld hurtigt eller langsomt.
Men hvis regeringen fastholder - og det var det, fru Lillelund Bech egentlig skulle have spurgt mig om - en hurtig nedskrivning af statens gæld, må den da gerne henvende sig til os.
Vi har mange forslag, og det er jo så en del af vores skattepolitik, at vi aldrig er afvisende over for, at den danske dieselprisudvikling følger den europæiske udvikling, og især at benzinprisen følger det vesteuropæiske niveau, så der er blot nogenlunde hæderlig og ligelig konkurrence i dette forhold.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-01-14:
Til den allersidste diskussion vil jeg sige, at det er nok muligt, at der er en nedskrivning af statens gæld i det her, men det er i hvert fald ikke en styrkelse af statens egenkapital; det er jo kun at reducere både aktiver og passiver, og det bliver egenkapitalen ikke større af. Min første anke imod hele denne sag, som jeg synes er en rigtig dårlig sag, er sådan set, at det er en dårlig finansieringsform i en finanslov at sælge ud af arvesølvet.
Det er ikke noget, man kan gøre i private virksomheder på den måde, men det er efterhånden blevet en skik i forbindelse med finanslovforlig, men det gør det altså ikke bedre.
Så er det også en yderst kritisk metode rent juridisk.
Hvorvidt den holder i en retssag, er jeg selvfølgelig ikke i stand til at vurdere, men jeg synes, det er en kedelig sag, og man må i hvert fald konstatere, at det er stærke kræfter, der er oppe imod hinanden.
Man kan ikke sådan lige umiddelbart se, hvem der skulle være klogest, og hvem der skulle være sikrest i det spil. Så er det jo en helt anden sag, at det er dårligt for havnen og det er dårligt for den trafikform, som havnen servicerer.
Det er jo det samme, der gør sig gældende ved salg af statshavne i øjeblikket.
Jeg synes, det er en dårlig ting, at man kapitaliserer de værdier, de ressourcer, der ligger i havnene.
Det får jo kun ét resultat, og det er, at havnene skal til at forrente en gæld, de ikke tidligere har haft, og det betyder altså, at de ikke kan konkurrere lige så stærkt på deres havnetakster.
Regeringen vil faktisk gerne støtte udviklingen af nye former for skibstrafik og hele den transportform i det hele taget, som vi også er helt enige i at man bør støtte.
Men vi har tre hovedanker: det er en dårlig finansieringsform, det er en yderst kritisk metode rent juridisk, og det er dårligt for hele den trafikform, som havnen skal servicere.
Så vi stemmer imod forslaget.
Ole Donner (DF), 2000-01-14:
Ministeren konstaterer stolt, at man har flertal.
Ja, det er rigtigt.
Men jeg tror altså også, at flertallet vil være hjemme.
Men ministeren stillede et direkte spørgsmål til en række partier, deriblandt Dansk Folkeparti, om det ikke gjorde indtryk, hvad Justitsministeriets embedsmænd havde skrevet her.
Jo, det gør det.
Det gjorde også stort indtryk
på os dengang med ambi-sagen.
Det gjorde også stort indtryk
på os, da de skrev om Tvind-sagen, og sådan er der en række sager inden for de sidste 7-8 år, hvor de faktisk har skrevet det helt forkerte.
Derfor er vi nødt til at stole på vores egen dømmekraft.
Og vores egen dømmekraft siger altså i den her sag, at den holder ikke.
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Ministeren refererede så flot fra loven, der blev til i 1991.
Hvad var det egentlig, Socialdemokratiet stemte dengang?
Hvad var det, Socialdemokratiet sagde om loven dengang?
Ja, de indtog nok en anden holdning end i dag.
Men én ting er givet, at det, der blev lavet dengang, har været til gavn for Københavns Havn.
Men til gavn for udviklingen af hele byggeriet, det er jeg ikke sikker på, at dette er, minister.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Jeg vil kort sige, at jeg da ikke betvivler, at Justitsministeriet har nogle yderst fornuftige jurister, faktisk jurister i topklassen, men samtidig kan jeg se, at der er flere juraprofessorer, som er ude og udtale sig om det modsatte.
Tilsvarende har Trafikministeriets jurister jo i forbindelse med den sag, som kørte i starten af 1990'erne, udtalt det stik modsatte af, hvad Justitsministeriets jurister udtaler nu.
Det er bare det, jeg ønsker at få afklaret.
Jeg bemærkede, at ministeren i sin tale nævner, at det er uheldigt, at Københavns Havn eksempelvis disponerer midler til en strandpark.
Og i den forbindelse kan man også have forventning om, at der ligger et krav om, at man også kan udvikle rekreative områder.
Så jeg håber da ikke, at det er tanken, at Københavns Havns arealudvikling fremover alene skal være med fokus på kontorer og boliger, men at man også der indtænker havneparker og rekreative områder.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-01-14:
Først til hr. Ole Donner.
Jeg vil bare erindre om, at der jo også er tre højesteretsdommere, som har givet deres besyv med i den her sammenhæng.
Det er måske en ikke uvæsentlig detalje at hæfte sig ved.
Og så til hr. Kaj Ikast.
Ja, jeg er enig med hr. Kaj Ikast i, at det var nyttigt, at man fornyede lovgrundlaget for havnen tilbage i 1991, og jeg vedstår også gerne, hvad Socialdemokratiet mente dengang.
Her kan man gøre en meget speciel iagttagelse.
Dengang mente regeringen, at man kunne lave et aktieselskab og inddrage midler fra Københavns Havn.
Da var oppositionen imod.
Nu mener regeringen det samme, nu er det bare en anden regering, og nu er oppositionen imod.
Det er en meget interessant iagttagelse, og man kan jo gisne om, hvorfor man har skiftet mening i henholdsvis det ene og det andet, men jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at det juridiske grundlag nu er konstateret at være i orden, og dermed kan vi gøre det, vi gør.
Dertil kommer, at havnen nu har en formue, som klart ligger ud over det, som er nødvendigt for, at havnen kan drives.
Det havde den ikke i 1991.
Det har den nu.
Og det er en ganske anden situation. Det fører mig videre til et svar til fru Gitte Lillelund Bech om de rekreative muligheder.
Jo, det ligger også inden for arealudviklingens formål, men det gælder på egne arealer, og sådan nævnt en passant: Den omtalte Amager Strandpark ligger ikke udtalt på Københavns Havns egne arealer.
Søren Kolstrup (EL), 2000-01-14:
Finanslovens trafikforlig gav et løft til den kollektive trafik.
Det gælder i hele landet, og det gælder også i København.
Enhedslisten, SF og regeringen er gået sammen om et forlig, der i hvert fald på nogle punkter giver et løft, som man ikke har set de sidste rigtig mange, mange år på nogle punkter - det kunne godt have været på langt flere efter Enhedslistens opfattelse, men lad det ligge.
En særlig del af aftalen er så det, vi står med i dag, og det er Københavns Havn, der skal omdannes til et statsligt selskab.
Jeg ved godt, at der især har været én ordfører, der i dag har været vældig interesseret i juridiske spørgsmål, og dem vil jeg godt lade ligge, men sige, at Enhedslisten ser frem til, at der kommer en juridisk afklaring af det.
Det, der for os har været afgørende i den her sag, er noget ganske andet.
Det har været, at der til enhver tid er tilstrækkelige midler i selskabet til at sikre ikke bare, at den her havnevirksomhed kan fortsætte - det har ikke været tilstrækkeligt - men at der bliver en dynamisk udvikling for havnen, og at der på ethvert givet tidspunkt skal være midler dertil.
Sådan er det.
Det er meget enkelt.
Jeg vil godt trække nogle andre forhold frem, som har været afgørende for os i den her diskussion: I dag er det sådan, at der er 5 pct. boliger og 95 pct. erhverv langs den københavnske havnefront.
Det er en udvikling, som vi absolut ikke er tilfredse med.
Vi ønsker en ganske anden havneudvikling.
Det vil altså sige, at de tilbageblevne havnearealer ikke skal på brandudsalg, for
som der står i lovforslaget, skal man bestræbe sig på, at det ikke handler om den størst mulige fortjeneste.
Så står der, at målet er en højere boligandel, og jeg vil godt sige, at for Enhedslisten er det vigtigt, at vi under det videre arbejde med dette lovforslag får præciseret, hvad der ligger i begrebet »en højere boligandel«.
Derfor hilser vi også med tilfredshed, at der i bemærkningerne er kommet til at stå, at den nye tendens i retning af højere andele af areal til boliger vil selskabet arbejde for at fastholde og udvikle under respekt for den gældende kommuneplan.
Det kunne jo have været interessant, hvis det var sådan nogle ting, der havde været til debat i dag: både hvordan vi skaber en bedre havn med flere store skibe og også coastere, og hvordan vi får en ordentlig havn, hvor der kan bo almindelige mennesker.
Sådan kunne jeg blive ved om de egentlige forhold, de indholdsmæssige forhold.
Jeg skal nævne to ting til sidst: Det har også været afgørende for os at kunne konstatere, at det nye statslige aktieselskab kommer ind under lov om offentlighed i forvaltningen - ikke bare lidt, men fuldt ud - så hele den bølge, vi har set med afdemokratisering og afdemokratisering vendes til fordel for fuld offentlighed i forvaltningen. Endelig som det sidste skal jeg nævne, at der kommer et arealudviklingsråd, hvor man kan sikre, at langt flere sammen med havnebestyrelsen er med til at drøfte arealudviklingen,
så det ikke bare kommer til at handle om profit, men kommer til at handle om en udvikling, som både kan blive til gavn for menigmand og for erhvervsudviklingen.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Ja, jeg må jo starte mit indlæg her i anden runde med at sige, at denne her redegørelse jo er en redegørelse om byernes trafik.
Den udelukker jo ikke, at man kan have alt muligt andet, både redegørelser og handlingsplaner.
Det var et svar til fru Margrete Auken, selv om hun nu er gået.
Jeg stillede i mit første indlæg et spørgsmål til ministeren, og det gik delvis på kørselsafgifter, for jeg har bemærket, at betalingsringe ikke er nævnt.
Mit spørgsmål gik på: Indeholder det lovforslag, vi skal behandle i dag, mere eller mindre åbent en hjemmel til, at man som et forsøg kan indføre betalingsringe rundt om byer?
Søren Kolstrup (EL), 2000-01-14:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører, hr. Svend Heiselberg, har et varmt forhold til asfalt, biler og parkeringskældre, og jeg vil gerne have hr. Svend Heiselberg til at bekræfte, at uanset hvor forurenende et køretøj er, og uanset hvor mange farlige partikler der kommer ud af dieselen, så ønsker hr. Svend Heiselberg, at sådanne køretøjer uhindret skal kunne køre rundt i byernes indre. Jeg vil bare have en bekræftelse på, at det er Venstres princippolitik, at vi skal have så meget forurening som vel muligt i byernes indre, og at der ikke må opsættes nogen som helst form for restriktioner.
Er det korrekt opfattet?
Erling Christensen (S), 2000-01-14:
Når jeg bad om ordet her, så er det, fordi jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Venstres ordfører, hr. Heiselberg, virker
så nedtrykt i dag, så humørforladt, og stiller så mange spørgsmål, som han måske selv har svaret på.
Det er jeg da ked af, for jeg synes, som jeg sagde i min ordførertale, at den redegørelse om byens trafik, som ministeren er kommet med, er god og håndterbar.
Jeg synes, Venstres ordfører skulle løfte halen og være glad for, at byrådene nu får meget mere kompetence til at gå ind i det her, dog således, at politiet nok skal høres, men byrådene får altså mere kompetence, og man får en decentralisering, hvor der kan tages mange af de hensyn, som hr. Svend Heiselberg stiller spørgsmål om.
Men hr. Heiselberg skylder jo at fortælle, hvor hr. Heiselberg mener, at folk skal bo, hvis byerne og bymidterne skal plastres til med parkeringspladser, hvis det er sådan, hr. Heiselberg mener det skal være.
Jeg kunne da også ønske mig at høre, hvad hr. Heiselbergs løsningsforslag til Nørreportproblemet er.
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Jeg vil da godt spørge Venstres ordfører, om han opfatter indretningen af parkeringskældre og eventuelt parkeringshuse som en tilplastring af byen med parkeringspladser.
Jeg vil godt vide, om det er sådan, hr. Heiselberg skal forstås.
Jeg antager, at det ikke er tilfældet, men jeg vil gerne have det bekræftet, for jeg vil da godt sige, at i CD opfatter vi da indretningen af parkeringskældre og -huse som det modsatte af en tilplastring af byens torve, pladser og gader, nemlig for at bringe bilerne af vejen, så de ikke fylder på gaden, når de står stille.
Svend Heiselberg (V), 2000-01-14:
Jeg vil gerne sige, at jeg mener, jeg klart gjorde rede for, at vi ønsker en spredning af trafikken.
Hvis man hørte efter min ordførertale, så behøver jeg ikke stå og gengive den, men jeg vil gerne fortælle, at i dag kl. 7.15 tog jeg med bus fra Trianglen.
Med venlighed holdt jeg mig tilbage, til de to første kom ind i bussen, så var jeg nummer tre, der var i bussen, og da vi kom ind til Christiansborg, var vi ni i bussen.
Det viser altså, at hvis man kommer af sted tidligere om morgenen, kan man godt komme ind til byen uden trafik.
Det er jo ikke sådan, at det er døgnet rundt, der er meget trafik, og derfor er det vigtigt, at man også forsøger at finde en spredning af trafikken.
Der var heller ikke ret mange biler, dengang vi kørte ind kl. 7.15.
Det er bare en oplysning, hvis det er sådan, der er nogle, der kommer så tidligt op om morgenen.
Det, som jeg rent faktisk har forsøgt også at præcisere, er, at det er en af de ting, vi vil tage fat på.
Vedrørende Nørreport Station er der kun det at sige, som jeg har sagt: Det ville aldrig have været en sag, hvis det var sådan, at vi i tide havde fået taget fat på den, men vi har faktisk aldrig haft lejligheden til det.
Så kan jeg svare hr. Arne Melchior
, at det bestemt ikke er min hensigt, at vi skal have tilplastret hele København med parkeringshuse.
Det skal vi ikke, men vi skal have gjort det sådan, at folk kan komme af med deres biler, i stedet for at de skal ligge og køre i ring.
Jeg har jo selv, når jeg ligger og kører herinde, mange gange prøvet at køre i lang tid for at finde en parkeringsplads, og det er der mange der gør.
Det mener jeg da er helt forkert, og derfor skal vi have nogle, få store parkeringshuse, der ligger centrale steder.
Jeg tror, det vil være med til at gøre det bedre for trafikanterne, men også for hele bymiljøet.