runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg vil gerne følge op, for jeg forstår altså heller ikke, hvad det er for krav, Socialdemokraterne stiller, og Socialdemokraternes stemmer kan jo vise sig at blive afgørende, afhængigt af, hvor mange i Venstres folketingsgruppe, der holder fast i at forsvare frihedsrettighederne, og hvor mange der bøjer sig for justitsministeren.
Er det kun, at Wamberg-udvalget skal moderniseres, at Kontroludvalget i Folketinget skal have lidt flere beføjelser?
Til det siger man, at det er nok, hvis vi lige får de to ting med en modernisering af Wamberg-udvalget og lidt flere beføjelser til Folketingets Kontroludvalg?
Er det korrekt forstået?
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Jeg forstår simpelt hen ikke, at fru Elisabeth Arnold ikke er i stand til at se, at det, jeg siger, er et ønske om at styrke den kontrol, som den ligger i lovforslaget, både generelt i forhold til eksempelvis Wamberg-udvalgets kontrol af efterretningstjenesterne og i spørgsmålet om en udvikling af den parlamentariske indsigt
– hvordan den havner, må vi se på.
Det er i hvert tilfælde klare signaler fra Socialdemokraternes side om, at den parlamentariske indsigt med efterretningstjenesternes arbejde skal styrkes.
Og dernæst skal der ske en generel modernisering og styrkelse af Wamberg-udvalget, som jo selv var til stede på Retsudvalgets høring, og hvor vi fik indblik i, hvad det er for en kontrol, udvalget foretager.
Den vil vi have styrket også.
Til sidst synes jeg jo, at det selvfølgelig er vigtigt for Socialdemokraterne at sikre, at vi, når myndighederne og PET får adgang til forvaltningers oplysninger nemmere og hurtigere, end de har i dag, sikrer, at der dér specifikt bliver lagt kontrolmuligheder.
Når det så handler om PET og NEC, så har vi jo faktisk været meget kritiske over for den udvikling, fordi vi mener, at der sker en sammenblanding af to forskellige kriminalitetsformer, som ikke bør sammenblandes, i hvert fald er der risiko for det, hvis retningslinjerne ikke bliver klarlagt.
Og der må vi sige, at den begrundelse, som justitsministeren har valgt for at sammenlægge dem, at der skulle være en sammenhæng mellem organiseret kriminalitet og terror, jo står direkte modsat i terrorrapporten, og derfor er vi uenige i den sammenlægning, men den sker jo administrativt og er ikke en del af det her lovforslag.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-04-18:
Når jeg spørger til de her ønsker, de tre forskellige måder at øge kontrollen med efterretningstjenesten på, så er det, fordi jeg er nysgerrig.
Jeg vil gerne høre, hvad det så er for konkrete forslag til forøget kontrol, bedre kontrol af efterretningstjenesten, som Socialdemokratiet forestiller sig.
For det er klart, at Socialdemokratiet jo sidder med nøglen til et eventuelt bredt forlig på det her område, hvis Socialdemokratiet kan få nogle indrømmelser, en eller anden form for figenblad eller en eller anden form for begrundelse, så man kan sige, at her er vi virkelig nået et skridt fremad, og det betyder, at vi trygt kan give disse øgede beføjelser til efterretningstjenesterne, for nu ved vi, at der er meget bedre kontrol med dem, end der var før.
Men jeg hører ikke hr. Morten Bødskov sige noget som helst konkret.
For det første nævnes en modernisering af Wamberg-udvalget.
Ja, det er vist på høje tid, eftersom de har siddet i 30 år, uden at nogen overhovedet aner, hvad de laver.
For det andet en styrkelse af forvaltningens mulighed for at kontrollere.
Jamen den tager man jo fra dem.
Man kan da ikke styrke den beføjelse, man har taget fra dem i det her forslag.
Og endelig er der så det sidste forslag, som også var fuldstændig upræcist beskrevet.
Så jeg kan ikke se nogen præcise krav fra Socialdemokratiets side om, hvordan man kan forøge kontrollen med efterretningstjenesterne.
Til allersidst vil jeg godt sige: Hele problemstillingen om inddragelse af store dele af politiets efterforskningscenter, NEC, under PET har også været kritiseret fra offentlig side, fordi der ikke dermed følger øget kontrol af efterretningstjenesten.
Hvordan har Socialdemokratiet tænkt sig at forholde sig til det?
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Vi har sagt, at hvis vi skal støtte det her lovforslag og give efterretningstjenesterne nye beføjelser, så skal kontrollen af dem styrkes.
Det kan være en styrkelse af Wamberg-udvalget generelt, en modernisering af Wamberg-udvalget generelt, som jeg sagde i min ordførertale.
En anden forudsætning, som jeg også nævnte i min ordførertale, var – hvis ellers den radikale spørger har hørt efter, har hun hørt, at det specifikt blev sagt – at når det eksempelvis gælder beføjelserne til efterretningstjenesterne og mulighederne for at få oplysninger fra forvaltningsmyndigheder, så skal der også der ske en styrkelse af den kontrol, som der minimalt er lagt op til i lovforslaget.
Det er en anden forudsætning for, at Socialdemokraterne kan støtte det.
En tredje forudsætning er, at vi også får mulighed for at kigge på den parlamentariske indsigt, altså det såkaldte Kontroludvalg i Folketinget.
Så jeg synes sådan set måske nok, at det er at fordreje min ordførertale en kende, hvis man ikke kan høre, at der både er tale om et generelt ønske om en styrkelse af kontrollen med efterretningstjenesterne og på en række specifikke områder et ønske om at styrke kontrollen af efterretningstjenesterne i forlængelse af de nye beføjelser, de får.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-04-18:
Jeg synes jo ikke, det bragte meget mere klarhed over Socialdemokratiets stilling, det svar, der netop blev givet til fru Anne Baastrup.
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Morten Bødskov sagde i sin indledning, at flere beføjelser skal følges af noget mere kontrol.
Mit spørgsmål til Socialdemokratiet er så: Er en præcisering af beføjelsernes afgrænsning det samme som mere kontrol? Nej, det er det da ikke.
Kontrol betyder, at der enten er en demokratisk kontrol eller en anden form for kontrol, en uvildig, upartisk kontrol, som kan sidde og kontrollere, at de pågældende beføjelser bliver udnyttet inden for de rammer, der er givet.
Og hvordan i alverden har Socialdemokratiet tænkt sig at begrunde en eventuel tilslutning til det her forslag, uden at der kommer en synlig styrkelse af den kontrol, som i forvejen er meget meget, meget løs?
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Et af problemerne ved det her lovforslag og ikke mindst debatten om det har vel netop været debatten om det.
Jeg synes, at også den måde, som regeringen har tacklet det på, med at slå sig op og puste sig op og 49 forslag og hurtigarbejdende udvalg, intern tummel i regeringspartierne, og jeg ved snart ikke hvad, har bidraget til, at man ikke har kunnet få en ordentlig diskussion af, hvad det indholdsmæssige grundlag i det her lovforslag er.
Vi har i Socialdemokratiet hele tiden sagt, at vi gerne i ly af den nye terrortrussel ville være med til at se på øgede beføjelser til efterretningstjenesterne, men, har vi sagt, hvis de skal have øgede beføjelser, så skal de gå hånd i hånd med øgede kontrolmuligheder.
Det tror jeg folk har hørt til hudløshed, og det sagde jeg også i min ordførertale.
Hvordan kan den kontrol så blive styrket?
Ja, det kan den dels ved en styrkelse af det Wamberg-udvalg, som eksisterer i dag, og det kan også være ved, at vi får præciseret rækkevidden af nogle af de nye beføjelser, som efterretningstjenesterne får.
Det sagde jeg også i min ordførertale.
Den præcisering vil vi også have i det videre udvalgsarbejde.
Det er selvfølgelig forudsætningen for, at vi fra Socialdemokratiets side kan støtte det her lovforslag endeligt, at vi får styrket kontrollen, at vi får præciseret rækkevidden primært af aflytningerne og ikke mindst af adgangen til at få oplysninger fra forvaltningsmyndigheder.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Jeg kan så forstå, at hr. Morten Bødskov bare har talt i tunger, når Socialdemokraterne har ønsket at få mere kontrol med de nye beføjelser, som efterretningstjenesterne får.
Han synes, det er rigeligt med 24 timer.
Hr. Morten Bødskov skal huske på, at man jo altid har muligheden for efterfølgende at få en dommerkendelse.
Man har altid muligheden for det efterfølgende.
Hvis øjeblikket ikke må forspildes og der er fare på færde, så kan man jo altid bruge nødretsbestemmelserne.
Tænker hr. Morten Bødskov slet ikke i den vinkel længere?
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Det kommer ikke som nogen overraskelse, at det spørgsmål kommer fra fru Anne Baastrup.
Jeg vil bare sige, at man skal være opmærksom på, at der i det her felt jo er flere former for kontrol.
Der er rigtigt nok domstolskontrollen, og hvis man ser på det forslag, der ligger, så er der jo ikke tale om, at der bliver fjernet domstolskontrol.
De steder, hvor der i dag eksempelvis kræves retskendelse, bliver der også fremover krævet retskendelse.
Når det handler om telefonaflytninger, så kan man jo argumentere for, at der bliver givet en forudgående tilladelse til at aflytte en persons telefonnumre.
Det kan være, det sker på baggrund af en observation af, hvad det er for telefoner, den pågældende typisk har talt i, hvor man har en mere konkret formodning om, at her altså foregår samtaler, der har relevans for kapitel 12 og 13 og den efterforskning, som efterretningstjenesterne arbejder med.
Det går man til retten med, man får lov til at aflytte de her telefoner, og efterfølgende kan den beskikkede advokat, som der står i lovforslaget, så indbringe de konkrete telefonnumre, som efterretningstjenesterne har aflyttet, for retten for at få tjekket, om det grundlag, man har fået lov til at aflytte på, også er blevet overholdt.
Det er en dobbelt domstolskontrol fra vores side at se, som vi faktisk synes er ganske udmærket.
Når det gælder adgang til oplysninger fra forvaltningsmyndigheder, så er der jo ikke domstolskontrol der i dag.
Det er forvaltningslovens regler, som regulerer mulighederne for efterretningstjenesterne for at få de her oplysninger.
Det, vi så siger, er, at vi gerne på den ene side vil have, at de skal have muligheder for det, men på den anden side vil vi kontrollere, at de ikke misbruger dem, og det er den interne kontrol af efterretningstjenesterne, Wamberg-udvalget, som vi har styrket her.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Noget af det, som Socialdemokraterne konstant har peget på, er, hvordan vi skal kontrollere de nye udvidede beføjelser, som efterretningstjenesterne får.
Jeg synes, at hr. Morten Bødskov bliver lidt utydelig.
Til at begynde med snakker hr. Morten Bødskov om domstolskontrol og andet, men igennem talen kommer det jo så frem, at man alligevel synes om den måde, man håndterer § 110 a på, den måde, man nu udvider antallet af telefonaflytninger efter § 783 til at omfatte en meget stor gruppe på, når man søger på personen.
Hr. Morten Bødskov bruger sågar også udtrykket, at det er af hensyn til den teknologiske udvikling.
Mig bekendt har svigermor og arbejdsgiver altid haft en telefon, i hvert fald de sidste 100 år, derfor virker det sådan lidt halvt.
Argumentationen går på kontrol af efterretningstjenesterne, men reelt ligger hr. Morten Bødskov stort set fladt for regeringens forslag.
Magnus Heunicke (S), 2006-04-18:
Nej, jeg skal heller ikke blande mig i, hvordan man organiserer sig i Venstres folketingsgruppe, ikke andet end at jeg vil konstatere, at det kan være svært at have en debat med et partis ordfører, når ordføreren er fuldstændig uenig i nogle ting her.
Så spørgsmålet er: Hvor vigtige og hvor grundlæggende mener ordføreren at de her ændringer er?
For det kan jo ikke være særlig vigtigt eller særlig grundlæggende, hvis man som ordfører accepterer, at partiet altså laver noget andet, og man skal forsvare noget, som man ikke er enig i.
Så er det her ikke særlig vigtigt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-04-18:
Ja, sådan er det formentlig.
Det er der ikke noget nyt i.
Jeg er klar over, at der er nogle folketingsgrupper, hvor det er helt utænkeligt, at man nogen sinde er uenig.
Det må være, fordi man aldrig diskuterer sagerne, men jeg skal jo ikke blande mig i, hvordan det er i andre folketingsgrupper.
Magnus Heunicke (S), 2006-04-18:
Jeg er også lidt forvirret over, hvad det præcis er, vi hører Venstres ordfører sige her i dag.
Vi har jo læst i aviserne og set i medierne, at det her forslag skulle være et angreb på frihedsrettighederne ud over alle grænser.
Og så hører vi i dag fra talerstolen, at fru Birthe Rønn Hornbech i Venstres gruppe har taget forbehold.
Vil det sige, at ordføreren ikke selv vil stemme for det forslag, som ordføreren nu taler for?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-04-18:
Det, jeg personligt har udtrykt bekymring for, er naturligvis, hvordan vi, når man sammenlægger to tjenester, som ikke har helt de samme arbejdsregler, så sikrer, at tingene ikke bliver blandet sammen.
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Det kan godt være, at Venstres ordfører mener, at det hører under politireformen, men det bliver jo heller ikke behandlet under politireformen.
Og man kunne godt anlægge det synspunkt, at når der nu også er henvist til det her i bemærkningerne – bare ganske kort, at der sker denne overflytning – så var spørgsmålet relevant for Venstres ordfører.
Altså, hvorfor har fru Birthe Rønn Hornbech været så kritisk over for en så markant udvidelse af Politiets Efterretningstjeneste?
Det, vi bl.a. er bekymrede for, er hele grundlaget, nemlig at man siger, at der er en tæt forbindelse mellem den organiserede kriminalitet og terror, hvor det udvalgsarbejde, man har bag det her lovforslag, jo skriver direkte modsat, at den forbindelse er der ikke.
Jeg synes dog, det vil være rimeligt, at vi, når man nu udvider Politiets Efterretningstjeneste og har et lovforslag, som berører centrale dele af Politiets Efterretningstjenestes virke fremover, får nogle synspunkter på, hvordan det kan være, at en afgående statsadvokat i et længere ritzauinterview går ud og roser en oprørsk V-ordfører.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-04-18:
Den sag mener jeg faktisk hører under politireformen, så det er ikke noget, vi har diskuteret i forbindelse med dette lovforslag.
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Jeg vil bare spørge til en anden ting, som også har været til debat.
Det er spørgsmålet om overflytning af Rigspolitiets Nationale Efterforskningsstøttecenter til Politiets Efterretningstjeneste.
I går var fru Birthe Rønn Hornbech så heldig at blive rost af afgående statsadvokat Erik Merlung for kritikken af udvidelsen af PET; overskriften var »Anklager roser oprørsk V-ordfører«.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide lidt mere principielt, hvad det er i selve den udvidelse, som fru Birthe Rønn Hornbech er nervøs for.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-04-18:
Jamen hr. Jesper Langballe har jo ikke lige så lang tids erfaring i Folketinget, som Venstres folketingsgruppe har eksisteret, for så ville han vide, at det ikke er, fordi det er så mærkeligt.
Der kan findes flere eksempler inden for de senere år, hvor en ordfører udfører et stykke arbejde, selv om han ikke er hundrede procent enig.
Jeg synes mere, at der er tale om kodning og snakkemaskiner i de folketingsgrupper, hvor man altid bare er hundrede procent enig og åbenbart aldrig har en intern diskussion om noget som helst.
Jesper Langballe (DF), 2006-04-18:
Da Dansk Folkepartis it-ordfører, hr. Jørn Dohrmann, har meldt forfald, skal jeg med det kortest tænkelige varsel gøre rede for Dansk Folkepartis stilling til lovforslaget.
Jeg har undervejs overvejet, om jeg skulle antyde, at jeg ville være en rundhåndet mand i Snapstinget, hvis der bliver sparet på de korte bemærkninger.
Jeg vil sige, at vi ikke ser, at dette her betegner nogen ændring i retstilstanden.
Det betyder, at terrorbekæmpelsen bliver mere effektiv.
Det er først og fremmest et spørgsmål om at rydde nogle hindringer af vejen af ren tidsmæssig karakter, og det er udbyderne, der i virkeligheden skal påtage sig denne store forpligtelse.
Det har vi egentlig ikke nogen problemer med.
Vi kan egentlig godt sådan undre os lidt over, at netop Enhedslisten har betænkeligheder ved, at det private erhvervsliv skal påtage sig et samfundsansvar.
Det har vi ikke nogen problemer med, det synes vi er helt fint.
Efter at det virkelig kontroversielle om logning nu er lagt i mølpose, så kan vi fuldt og helt støtte lovforslaget.
Jeg vil godt lige føje til, at jeg synes i den principielle retssikkerhedsmæssige debat, der er omkring de her ting, at jeg har lyst til at sige, at ordene sidder meget løst.
Ord som overvågningssamfund, ord som politistat, tænk engang at man forud kan se en politistat i et lovforslag, som man så selv er ordfører på, og hvor man vinker med flaget som en stationsforstander, der sender Folketingets eksprestog lige lukt ind i politistaten.
Vi synes, at når det drejer sig om terrorbekæmpelse, hvilket vil sige, at det altså drejer sig om udsigten til, at Christiansborg eller Højesteret, eller hvad det nu kan være, bliver sprængt i luften, skal man, som det rigtigt er sagt, tænke sig godt om.
Jeg synes, man skal tænke sig om fra sag til sag, sådan at man i hver enkelt sag spørger sig selv og hinanden: Hvad taber vi her, og hvad vinder vi her?
Det skulle man i og for sig ikke kunne blive uenige om.
Og vi kan ikke se, at man retssikkerhedsmæssigt taber noget ved dette her.
Det var egentlig, hvad jeg ville sige.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-04-18:
Det sidste må man tale om med den bestyrelse, der bestemmer, hvem der skal være ordfører i de konkrete sager, det vil jeg slet ikke begynde at vurdere eller kommentere.
Jeg repræsenterer Venstres folketingsgruppe, og jeg har loyalt sagt, at der er nogle, der har taget forbehold, og på forespørgsel oplyste jeg, at det også gjaldt mig selv.
Jesper Langballe (DF), 2006-04-18:
Jeg skal ikke nægte, at jeg er meget forbløffet, og det tror jeg egentlig de fleste, som hører det her, er.
Jeg havde, må jeg sige, på forhånd undret mig over, hvordan fru Birthe Rønn Hornbech ville klare det her med at dele sig mellem sine egne synspunkter og Venstres synspunkt og sådan dele sol og vind lige.
Men nu kan jeg forstå, at løsningen på det problem altså er, at fru Birthe Rønn Hornbechs egne synspunkter simpelt hen ikke kommer til orde.
Må vi opfatte det sådan, at fru Birthe Rønn Hornbech optræder her som en indkodet talemaskine, der overhovedet ikke har sig selv med i det, der bliver sagt?
Tror fru Birthe Rønn Hornbech, at det vil være troværdighedsskabende for lovforslaget, for hende selv, for Venstres folketingsgruppe og for regeringen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-04-18:
Jeg tror, at det meget afhænger af, hvilket udgangspunkt man selv har, hvordan man som politimand opfatter sit arbejde.
Vi kan også se i høringssvarene, at der er forskellige opfattelser.
Det var Politifuldmægtigforeningen, der kom med det kritiske svar, men der er andre dele af politiet, der har en anden opfattelse.
Så det afhænger af, hvor man står.
Man kan sige, at Politifuldmægtigforeningen er de anklagere, der har ansvaret for legalitetskontrollen, så langt den nu går inden for politi- og anklagemyndigheden.
Men jeg synes jo, det er helt oplagt, at det er alle de der forskellige høringssvar, vi skal gå meget grundigt igennem i Retsudvalget.
Ligesom jeg i Venstres folketingsgruppe bliver respekteret for at have et særstandpunkt, kan man kalde det, når jeg er i mindretal, så respekterer jeg naturligvis flertallets ret til at have et andet synspunkt.
Og jeg havde selvfølgelig haft mulighed for at sige, at jeg under ingen omstændigheder ville være ordfører, og så kunne jeg gå op og holde en mægtig solisttale.
Det er der måske nogle, der ville have syntes var en god idé, men det synes jeg ikke.
Større er forskellene heller ikke.
Altså, den indgangsbøn, kan man sige, som jeg har holdt her, holder jo altid i Venstre, Danmarks liberale parti: afbalanceringen mellem og interessen for sikkerhed og frihed.
Men det er jo til syvende og sidst en balance, om vi alle sammen kan nå det samme balancepunkt.
Det har vi ikke kunnet hidtil.
Det kan være, at det lykkes under udvalgsarbejdet, det vil vise sig.
Nu skal man heller ikke gøre forskellene større, end de er, for det er den samme dagsorden, vi skriver, men vi vurderer balancepunktet forskelligt.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg kan forstå, at hr. Morten Bødskov ikke vil sige noget som helst præcist om, hvad det er for nogle krav, Socialdemokraterne vil stille, og det gør det selvfølgelig også nemmere, at man så bare kan få en lille smule, for så kan man sige, at man har fået opfyldt det, man ville, og så stemmer man for.
Med hensyn til retskendelser er der jo ingen tvivl om, at til selve spørgsmålet om den mistænktes egne telefoner siger de fleste, at det er fornuftigt nok at se på.
Det, der er spørgsmålet, er jo alle andres telefoner.
Det fremgår jo tydeligt af de svar, vi også har fået i Retsudvalget i dag, at her skal man i dag forbi en domstol og have en retskendelse, hver gang man skal aflytte arbejdsgiverens telefon, venindens telefon, svigermors telefon, klassekammeraternes telefon, klassekammeraternes forældres telefon osv.
Det skal man ikke længere, hvis Socialdemokraterne stemmer denne her lov igennem.
Så vil Socialdemokraterne have været med til at vedtage en ordning, der gør, at politiet kan gå ud og aflytte enhver, der er i forbindelse med en mistænkt, som politiet har fået en kendelse på.
Det er meget vidtgående, og så er det en mulighed for, at tys-tys-advokaten bagefter kan indbringe det for retten, men det er jo lidt sent at gøre det lang tid bagefter.
Og der er ikke nogen dokumentation for, at det her er nødvendigt.
Det har vi jo bl.a. fra politiadvokat Carsten Egebjerg, der siger, at man på narkoområdet godt kan finde ud af at indhente retskendelser.
Hvad er Socialdemokraternes argument for, at det skulle være nødvendigt at afskaffe retskendelserne?
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Som jeg sagde i min ordførertale, ser vi spørgsmålet om ikke længere at skulle have en retskendelse på telefonnummeret, men nu på personen og dens anvendelse af x antal telefoner eller kommunikationsmidler – det er jo ikke bare telefoner, der her er tale om – som en udløber af den teknologiske udvikling.
Jeg synes, det er værd at være opmærksom på – det er i hvert fald noget, vi lægger mærke til – at der eksempelvis i afsnit 4.2.2 på side 53 i bemærkningerne til lovforslaget står, at hvis man skal have den her kendelse på personen, ja, så kræver det, at de almindelige betingelser for telefonaflytning eller teleoplysning er opfyldt, hvad angår det enkelte telefonnummer.
Det står i bemærkningerne, og det er selvfølgelig noget af det, vi lægger mærke til.
Når man på det grundlag kan få en retskendelse til at aflytte de telefoner eller kommunikationsmidler, som en person anvender, så er det noget, man får efter længere tids observation, kunne man forestille sig.
Når man så efterfølgende fra den beskikkede advokats side kan få tjekket, om politiet nu også har overholdt det grundlag, det har fået kendelsen på, så synes vi faktisk, at det er ganske udmærket pakket ind.
Som jeg også sagde i min ordførertale, ja, så er der nogle formuleringer i bemærkningerne, som vi er nødt til at skulle have præciseret, men i udgangspunktet har vi her at gøre med et forslag, som vi synes er ganske udmærket pakket ind.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Jeg har også lyttet med stor interesse til den socialdemokratiske ordførers tale og vil godt spørge, om vi ikke godt kunne få en lidt mere præcis tilkendegivelse af, hvad det er for moderniseringer af Wamberg-udvalget, Socialdemokraterne stiller krav om, og hvad det er for en styrkelse af den parlamentariske kontrol, der vil blive stillet krav om.
En lidt mere præcis tilkendegivelse tror jeg mange vælgere godt vil have.
I forlængelse af det: Vil det være en betingelse for Socialdemokraternes stillingtagen og afstemning vedrørende de her lovforslag, at der foreligger enten nogle andre lovforslag, som kan vedtages på samme tidspunkt, eller i det mindste en meget præcis fastlagt aftale med regeringen om, hvordan denne kontrol skal styrkes?