runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-12-02:
Fru Pia Kjærsgaard, hvis vi teoretisk forestillede os en aftale mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti, ville det ikke være særlig bærbart, det ville det ikke.
Nej, uden på nogen måde at udtrykke mig negativt i forhold til et parti herinde - det er slet ikke dér, jeg vil hen - vil jeg sige, at skal vi have bredde, fru Pia Kjærsgaard, skal vi have ro, skal vi have politisk ro her i Folketinget om efterlønnen, så må vi sørge for, at så mange partier er med, som det lykkedes os at få med i denne runde.
Og jeg kan se, at CD også er her.
Jeg skylder stor anerkendelse til de partier, der har været med.
Jeg havde meget gerne set, at fru Pia Kjærsgaards parti var med, og det var der vel i virkeligheden heller ikke noget i vejen for.
Hvis nu fru Pia Kjærsgaards parti stemmer ja - det er den grønne knap - når forslaget om efterløn bliver behandlet, så er det jo en ekstra garanti.
Så jeg vil gerne sige til Dansk Folkeparti: Kom med!
Vær med til at understrege, at efterlønnen er der ro om nu.
Det ville også være et godt signal.
Jo flere partier, der er med til at sikre efterlønnen fremover, jo bedre.
Må jeg ikke igen sige meget klart med hensyn til kapitalpensionens modregning, hvad det drejer sig om, fru Pia
Kjærsgaard.
Det er jo ikke sådan, at hvis man har en kapitalpension på 100.000 kr. efter overgangsordningen, så er det 100.000 kr., der bliver modregnet i efterlønnen.
Sådan er det ikke.
Det er sådan, at hvis man har en kapitalpension, så skal man måle den i forhold til det bundfradrag, der nu er blevet indført.
Det vil sige, at man skal op over 200.000 kr. i forhold til det, man har stående på sin konto.
Lad mig give et eksempel.
Hvis man efter år 2003 har en kapitalpension på 300.000 kr. stående på sin konto, skal man først drage 200.000 kr. fra, og så skal man måle i forhold til de resterende 100.000 kr.
Det svarer til brutto ca. 3.000 kr. på årsbasis, eller efter skat noget der ligner et lille halvanden hundrede kroner om måneden, man får mindre i efterløn, hvis man i år 2004 har en kapitalpension på 300.000 kr. Og som jeg sagde før: Er det egentlig ikke meget fornuftigt ud fra en social betragtning, at de bredeste skuldre skal bære mest, hvis der skal være plads til, at de lavestlønnede, de ubemidlede, de, der er nedslidt, fortsat kan bevare en efterlønsret?
Det tror jeg.
Det er jeg sikker på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-02:
Partierne herinde i Folketinget skal ikke bare være økonomisk ansvarlige - for det skal vi - men vi skal også have bare en lille bitte mindstegrad af anstændighed i vores politiske arbejde, og en lille bitte grad af moral i vores politiske arbejde.
Jeg vil gerne spørge, om præcis det, statsministeren nu stiller sig op og siger, var statsministeren fuldstændig ubekendt i marts måned i år.
Det dér med, at der kommer 100.000 60-årige, er det noget, der lige er dumpet ned fra himlen, eller er det noget, alle og enhver, der kan tage statistikkerne, kan læse sig frem til, herunder statsministeren?
Denne her debat drejer sig selvfølgelig primært om, at statsministeren i marts måned i en pressemeddelelse skriver: »Så længe Socialdemokratiet er i regering, er vi garant for, at efterlønnen ikke forringes.«
Efterlønnen er nu faktuelt forringet, og statsministeren forsøger at bortforklare, hvorfor det er sket, med oplysninger, som pludselig for statsministeren er dumpet ned fra himlen.
Hvor er den moral og anstændighed, som statsministeren for år tilbage stod og sagde var regeringens varemærke?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-12-02:
Til det spørgsmål, som hr. Ole Sohn stillede, må jeg sige: Det passer jo simpelt hen ikke. Hr. Ole Sohn sagde for et øjeblik siden: Hvis man er nedslidt og lavtlønnet, ikke har noget ved siden af og går på efterløn som 60-årig - jeg forstod, at det var eksemplet - så fik man en lavere ydelse, end man får under det nuværende system.
Det er jo ikke rigtigt.
I de 5 år, man får efterløn, får man nøjagtigt det samme beløb som før, og i nogle tilfælde får man en større ydelse.
Og en overgangsydelsesmodtager, en overgangsydelsesperson, vil have de samme regler som før. Hr. Ole Sohn kommer ikke uden om at erkende, at det, der lige er blevet sagt, er rigtigt: at man rent faktisk får den behandling, som vi har stillet i udsigt.
Og så til hr. Frank Aaen: I det øjeblik kontingentstigningen er fuldt udbygget, står vi vel med en kontingentforhøjelse i størrelsesordenen et par hundrede kroner eller i underkanten deraf - derhenne.
Det er ca. 200 kr. i ekstra kontingent, inkl. efterlønskontingentet, om måneden i forhold til, hvad vi kender i dag.
Jeg synes, at jeg må sige, at over for de store opgaver, som vi lige har været inde på med de mange, der kommer op i 60-års-alderen i de kommende år, over for at sagen - dvs. efterlønnen - fortsat skal være knyttet til arbejdsløshedskassen og dermed er en vigtig del af den aktive arbejdsmarkedspolitik, og over for at efterlønnen faktisk på en række felter giver en større mulighed for at gå ned i tid, blive på arbejdsmarkedet og på andre felter faktisk også giver en økonomisk tilskyndelse, at det er rimeligt og også samfundsmæssigt ansvarligt, at vi gør det på den måde, som jeg her har lagt op til.
Og til hr. Frank Aaen ligesom til hr. Ole Sohn: Husk nu, at halvdelen, og jeg gentager det meget langsomt, at ca. halvdelen af SiD's medlemmer, der går på efterløn som 60-årige, ved vi i dag er arbejdsløse, før de går på efterløn.
De kommer i en bedre situation end under den nuværende efterlønsordning.
Det synes jeg man skal fortælle.
I det hele taget synes jeg, at vi nu skal hjælpe hinanden med at fortælle om de rette sammenhænge omkring den efterlønsordning.
Den er dybt solidarisk, den er sikret gennem de mange politiske partier...
Aage Frandsen (SF), 1998-12-02:
Jeg så også statsministeren live i går i Profilen.
Vil statsministeren ikke give mig ret i, at udtrykket »der bliver ikke rørt ved efterlønnen i min regeringstid« var udtrykt med en større præcision, end det var heldigt?
Det er det første spørgsmål.
Det andet er: Er det ikke sådan, at en person, som er lavtlønnet, og som holder ud, til vedkommende er 60 år - som måske lige er blevet fyret kort tid forinden, men ellers har holdt ud, til vedkommende er 60 år - får et tab, fordi man nu ryger ned på folkepension som 65-årig?
Hvis det er en person, som er gift, kan det ikke regnes ud på andre måder.
Det giver et tab på mellem 50.000 kr. og 75.000 kr.
Er det ikke korrekt, at det er sådan?
Er det ikke også korrekt, at det er sådan, at en person, som netop gik af som 60-årig, og som siger: Jeg kan klare at arbejde 200 timer ud over det, nu får modregnet med det samme?
Kunne man ikke have lavet det sådan - og det kan være, at man er ved det i øjeblikket, man laver jo stadigvæk noget - at man ikke modregner fra første krone, man tjener ud over efterlønnen?
Kunne man ikke have lavet det sådan?
Frank Dahlgaard (KF), 1998-12-02:
Det fremgår af dagspressen, at der for flere måneder siden er kommet et brev fra Europa-Kommissionen til regeringen, som anfægter, at den danske efterlønsordning er i overensstemmelse med EU-reglerne. Jeg vil gerne have finansministeren til her at af- eller bekræfte, helst afkræfte, men i hvert fald fortælle, hvad sandheden er om det: Er det sådan, at dette brev, som jeg kan forstå at man har bedt om en udsættelse til at besvare, er en del af den skjulte baggrund for, at man har taget efterlønsordningen op her?
Og kan finansministeren eventuelt sige noget om, hvad man vil svare Kommissionen med hensyn til spørgsmål om efterlønsordningens, også den nye, moderne efterlønsordnings, overensstemmelse med EU-reglerne?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-12-02:
Først til hr. Ole Sohn, og også til både Enhedslisten og SF
: Jeg synes, jeg godt ganske alvorligt vil sige til de to udmærkede partier: I lukker jo ikke øjnene for det, der hedder økonomisk ansvarlighed. Ikke mindst SF har jo gang på gang sagt: Vi vil gerne deltage i finanslovforhandlingerne. Vi er et moderne parti, der gerne vil vedstå, at økonomien skal hænge sammen.
Jeg hører ikke helt i de seneste dages debatter tilsvarende ansvarlighed fra SF og Enhedslisten.
Har man fuldstændig glemt i de to partier, og for den sags skyld i Dansk Folkeparti, at der vil være over 100.000 mennesker i 60-årsalderen i de kommende år?
Har man fuldstændig glemt, at der er noget, der hedder økonomi i det her land?
At man, hvis man insisterer på, at det menneske, der har en meget, meget høj kapitalpension på 1 eller 2 mio. kr. - dem er der jo nogle stykker af her i landet - skal tilgodeses præcis, som vi altid har gjort det, så er det helt automatisk, at den lavestlønnede nedslidte, vil jeg sige til hr. Ole Sohn, så også kan få.
Jeg synes, det ville være rart for debatten, så vi kan få den ned på jorden, at både Enhedslisten og SF erkendte, at vi altså ikke kan give alle mennesker alting hver dag og hele tiden.
Vi er nødt til at gøre det, vi har politikere til, der har mod: at foretage klare valg og stå ved dem.
Og valget er nu engang, hr. Ole Sohn, at murerarbejdsmanden, hvis det er en murerarbejdsmand, vi taler om, som går på efterløn som nedslidt 60-årig og ikke har noget ved siden af, er mindst lige så godt stillet under den nye ordning som under den gamle ordning.
Nu er kontingentet jo før blevet forhøjet igennem årene, hr. Ole Sohn.
Og hvis samfundet skal hænge sammen og kontingentet skal hænge sammen med de udgifter, der er i de kommende år, så er det derfor kontingentet bliver forhøjet.
For mennesker, der ønsker en mere fleksibel tilpasning til arbejdsmarkedet, når det gælder delefterlønnen, ligger der her en bedre ordning, og for andre dele af det ligger der en bedre ordning.
Jeg kan komme tilbage til resten af spørgsmålet inden for de tidsrammer, vi har.
Mogens Lykketoft (S), 1998-12-02:
Jeg er ikke i stand til at give en udtømmende redegørelse om det EU-spørgsmål, for personlig har jeg ikke skænket det nogen opmærksomhed.
Men det, jeg kan sige, er, at det ikke har spillet nogen som helst rolle, end ikke en mikroskopisk promillerolle, i overvejelserne om en modernisering af efterlønssystemet.
Og det kan jeg sige med meget stor sikkerhed, da jeg har været blandet en hel del ind i forberedelserne af det.
Det har overhovedet ikke indgået i de overvejelser, jeg har deltaget i.
Men det er jo utrolig interessant, at der nu igen er nogle, hvis manipulatoriske livssyn løber af med dem, og som siger: Aha, aha, det hele skyldes altså, at der kom et brev fra EU.
Det har jeg såmænd knap hørt om, men det er da interessant, og der kommer så mange breve fra EU.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-12-02:
Det synes jeg er et absolut tilfredsstillende svar, at det ikke er efter pres fra EU, at det ikke er EU, der sætter dagsordenen i Danmark, når det drejer sig om sådan noget som efterlønnen, og at det ikke er EU, der skal bestemme elementerne i dansk arbejdsmarkedpolitik, socialpolitik eller pensionspolitik.
Så tak for det svar!
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-02:
Nu får vi jo lejlighed
til i et samråd i Folketingets Europaudvalg med arbejdsministeren at gå mere ned i substansen af det, Europa-Kommissionen i september skrev til den danske regering, nemlig at Kommissionen er af den opfattelse, at efterlønsordningen med hensyn til den måde, den kan udbetales til folk på, er i strid med EU-reglerne.
Det, jeg vil spørge finansministeren om, er:
Når Kommmissionen nu har den opfattelse og skriver et brev, som efterfølgende kan blive brugt i en åbningsskrivelse som forberedelse til en domstolsbehandling af spørgsmålet, finder finansministeren så ikke, det er rigtigt at få undersøgt den nye ordning, som regeringen barsler med at lave om hver eneste dag, i forhold til EU-reglerne? Vi synes jo i Dansk Folkeparti, at det er ganske alarmerende, at der overhovedet kan rejses tvivl om, hvorvidt en dansk efterlønsordning er i overensstemmelse med EU-reglerne, for det burde selvsagt overhovedet ikke være noget, der optog EU, eller som EU brugte tid på.
Og derfor synes vi da, det er interessant, hvad regeringen vil svare på den forespørgsel, som Kommissionen er kommet med i september.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-02:
»Agter ministeren at optage forhandling med forligsparterne vedrørende afgiften på over- og merarbejde, som aftalt i forbindelse med finansloven for 1997, bilag 3, pkt. 2.1, side 5?« Skriftlig begrundelse
Det fremgår af notat fra Finansministeriet af 28. maj 1998
Så mit spørgsmål går på, om regeringen er i gang med at ændre signaler på det punkt.
Og jeg vil sige, at et alment svar om begyndende flaskehalse vil være nonsens, eftersom der jo er tale om ansatte af alle kategorier i staten.
Mogens Lykketoft (S), 1998-12-02:
Jeg vil først og fremmest fastslå, at den aftale, vi havde, vedrørte finansåret 1997, og nu har vi afskaffet afgiften med virkning fra finansåret 1999.
Og det har vi gjort - selv om fru Jette Gottlieb måske ikke vil høre om det - dels fordi flaskehalsproblemer på udvalgte områder har gjort det vanskeligt at få løst opgaverne på den måde, og dels fordi vores indtryk er, at afgiften har haft sin virkning i retning af en bedre arbejdstilrettelæggelse dér, hvor man overhovedet på en overkommelig og praktisk måde har kunnet konvertere overarbejde til faste stillinger.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-02:
Jamen problemet er jo, at den situation ændrer sig hele tiden, og det betyder, at man altså fremover vil acceptere, at den eksisterende personalebestand vil få påtvunget overarbejde.
Og sagen er, at indtrykket af, at problemerne er løst, og at man har overført overarbejdet til faste stillinger, jo er noget, der er målbart, og at spørgsmålet om eventuelle flaskehalse også er målbart.
Og jeg kunne f.eks. godt tænke mig at få svar på, hvor mange ubesatte stillinger der har været opslået - vel at mærke ubesatte stillinger, der er ubesatte, fordi der ikke har været kvalificerede ansøgere, for det er jo det, der er begrundelsen for ønsket om at afskaffe ordningen.
Mogens Lykketoft (S), 1998-12-02:
Og vi vil holde øje med det, og jeg vil ikke afvise, at man kan være nødt til at bruge det instrument igen engang i fremtiden, hvis adfærden i ministerierne så at sige skrider, men som situationen er nu, har vi altså af de grunde, jeg nævnte, besluttet ikke at videreføre ordningen i 1999.
Men jeg er sikker på, at i det samråd, arbejdsministeren skal i, og i den efterfølgende dokumentudveksling vil de synspunkter, som hr. Thulesen Dahl efterlyser, blive klart afdækket.
Personlig kan jeg sådan set ikke bidrage mere til sagen, for EU-ret er ikke min stærke side.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Fru Jette Gottlieb ved udmærket godt, at jeg også med stor interesse lytter til den store indsigt, fru Gottlieb har i arbejdsmarkedsforhold.
Og som jeg siger: Jamen lad os da endelig fortsætte diskussionen, for det er da meget muligt, at vi et stykke længere hen ad vejen bliver nødt til at udtænke måske ikke lige den samme mekanik, som vi én gang har brugt, men noget, der ligner, for at undgå, at overarbejde igen griber for meget om sig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-02:
Nu vil jeg jo nok sige, at det var en aftale, der sådan set ikke havde nogen slutdato.
Så når den ene part i aftalen beslutter at lave om på det, vil jeg dog mene, at det ville være lidt passende at tage kontakt med de aftaleparter, man har, og derfor vil jeg spørge, om man kunne forestille sig, at det ville udløse en samtale om problemernes løsning, som man kunne drøfte i fællesskab med parterne.
Ole Sohn (SF), 1998-12-02:
På statsministerens besvarelse kan jeg forstå, at DR tv i går gjorde sig skyldig i manipulation, da de åbenbart lavede et sammenstillet klip, hvoraf det fremgik, at statsministeren før valget havde sagt, at der ikke blev rørt ved efterlønsordningen i hans tid.
Det bliver interessant, hvilket efterspil det får.
Men ellers vil jeg spørge: Er det ikke korrekt, at hvis man ser bort fra de læger og advokater - og jeg ved ikke, hvor mange der overhovedet går på efterløn, jeg tvivler på, at der er nogen overhovedet - så får folk, f.eks. murerarbejdsmanden, en højere kontingentsats, det vil sige, at han altså skal betale en højere ydelse og samtidig får efterløn i en kortere periode, den bliver nedsat fra syv år til fem år og så afløst af en lavere folkepension?
Er det ikke korrekt, at der sker en forringelse, uanset om man snakker pension og modregning, at det helt konkret drejer sig om højere kontingentsats og lavere ydelsesperiode, og at det giver en forringelse for dem, efterlønsordningen er tiltænkt?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-12-02:
Fru Pia Kjærsgaard får desværre lejlighed til at sige en hel masse ting, der er forkerte.
Og det er jo ikke nyt for mig at høre fru Pia Kjærsgaard love guld og grønne skove til hver eneste borger i det her land uden at fortælle, hvor pengene skal komme fra.
Det kender vi godt, det er en gammel melodi på af og til nye flasker, det er der ikke noget nyt i, så det giver jeg ikke mange femører for.
Vi kan ikke se bort fra, at 100.000 mennesker, der fylder 60 år i de kommende år, naturligvis også skal vide med sikkerhed: Er der efterlønsmuligheder for mig, eller er der nye vilkår? Når vi derfor har ændret efterlønnen, hvilket for nogle, der har en meget, meget stor kapitalpension, som har meget ved siden af, vil betyde, at man får noget mindre efterløn
end før - det er rigtigt - er det ikke den eneste rigtige måde at gribe det an på?
Hvis samfundet er i en situation, hvor vi ikke uden nogen som helst betingelser fremover kan give folk 143.000 kr. om året, så må vi da tage konsekvensen.
Og jeg lægger altså afgørende vægt på, at den lavtlønnede, den nedslidte, fortsat har mulighed for som 60-årig at gå på efterløn.
Hvis vi skal have de to ting til at hænge sammen, fru Pia Kjærsgaard, må man have modet politisk til at træffe de beslutninger, der skal træffes, frem for at give befolkningen den illusion, at samfundet kan levere til alle 60-årige, der opfylder betingelserne efter de gamle regler, 143.000 kr. om året i al fremtid.
Det hænger ikke sammen, fru Pia Kjærsgaard, og det er derfor, vi nu siger: Ja, efterlønnen er bevaret; ja, efterlønnen er sikret.
Folk, der opfylder betingelserne, kan gå på efterløn, men det er klart, at vi tager hensyn til, at de bredeste skuldre bærer mest.
Det er et godt, gammelt og rigtigt princip.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-12-02:
Jo, men statsministeren gjorde det jo til et hovedprincip i valgkampen at frede efterlønnen, og jeg synes ikke, at vi kan bruge den endnu en gang, den med advokaten, der tjener så mange penge og nu skal til at betale.
Det er jo ikke advokaten, som statsministeren i øjeblikket har på nakken, det tror jeg ikke fremgår af den debat, der i øjeblikket foregår.
Det er jo en helt anden gruppe, som statsministeren har på nakken, og som rent faktisk kan mærke en forringelse.
ud, som om statsministeren har svært ved at indrømme, at sådan er det, og jeg vil endnu en gang blot bede statsministeren om at tage ordet forringelser i sin mund, for det er det, det drejer sig om.
Vil statsministeren gøre det?
Jeg vil bare godt til sidst bede statsministeren om at bekræfte, at der rent faktisk sker en forringelse af efterlønnen.
Jamen i den sidste times tid har vi hørt på nogenlunde de samme forklaringer fra finansministeren, så dem behøver statsministeren ikke at gentage.
Men jeg vil gerne holde statsministeren fast på de to ord, han i hvert fald sagde derudover, og det var »ærlig snak«.
For det er faktisk det, vi taler om, og det er uærlig snak, statsministeren har ført sig frem med, for i valgkampen har statsministeren jo slet ikke nævnt alle de andre ting, som statsministeren var inde på nu.
Og efterlønnen er blevet forringet.
Der er jo massevis af besparelser i denne efterløn, og det er det, regeringen gerne har villet.
Så siger statsministeren også, at hele Danmark ikke kan gå på efterløn, men det har vi jo aldrig nogen sinde talt om, og det har der aldrig nogensinde været tanker om.
Men det, som statsministeren og regeringen har gjort, er at love en fredning af efterlønnen, og det var der beklageligvis nogle tidligere socialdemokratiske vælgere der hoppede på, og det er det, som oppositionspartierne i Folketinget forsøger at holde statsministeren fast på.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-12-02:
Nu er jeg ikke helt klar over, hvad der var fru Pia Kjærsgaards spørgsmål, ud over at der var lige lovlig meget valgtale i det indlæg her.
Og jeg tror, fru Pia Kjærsgaard skulle spørge sig selv, hvad fru Pia Kjærsgaard egentlig har givet af løfter under hendes valgkamp - det er det med glashuset og stenene.
Men for at komme til sagen: Hvad er det, jeg har sagt, og hvad er det, der bliver lovgivet om nu?
Jeg har sagt, at man skal kunne gå på efterløn, når man bliver 60 år og i øvrigt opfylder betingelserne, og det kan man; det er sikret.
Og jeg har sagt: Det skal være muligt at få en mere menneskevenlig delefterløn end den, vi har i dag.
Hvis et ældre menneske ønsker ikke at gå på efterløn fuldt og helt, når den pågældende bliver 60, men at blive lidt længere på arbejdsmarkedet og gå ned i tid og få en delefterløn, der er bedre end den, vi har, er vi i gang med at skabe den nu og lovgive derom. Jeg har også sagt, at vi er nødt til at sige til Danmark: Vi må skabe nogle økonomiske incitamenter for, at mennesker får lyst til at blive lidt længere på arbejdsmarkedet, og det gør vi med den præmieringsordning, vi indfører nu. Og endelig har jeg sagt: Hvis det her land skal kunne hænge sammen også om 10 og 20 år, når det gælder vores velfærd, og når det gælder vores service, så er vi nødt til at se i øjnene, at hele Danmark ikke kan gå på efterløn om 10 år.
Det er ærlig snak, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, og hvis Dansk Folkeparti mener noget andet, må man sige det.
Men jeg har ikke noget imod at sige til danskerne, at velfærden i Danmark også er meget betinget af, at mennesker i Danmark bliver lidt længere på arbejdsmarkedet - de, der kan, de, der har overskud, de, der har kraft, og de, der har mod på det - og det har vi sikret med den nye efterlønsordning.
Vi har også sikret, at de, der er nedslidte, de, der har haft et langt liv under hårde arbejdsvilkår, og som har en lav løn og ikke har nogen opsparing ved siden af, også kan gå på efterløn efter den nye ordning præcis som efter den gamle.
Og så skal fru Pia Kjærsgaard endelig være opmærksom på, at de arbejdsløse mennesker, som har været arbejdsløse lige op til 60-års-alderen, faktisk i de fleste tilfælde får en bedre økonomi, hvis de går på efterløn som 60-årige, end de ville få efter den gamle ordning.
For eksempel kan en arbejdsløs SiD'er gå på efterløn med en bedre økonomi efter de nye regler end efter de gamle.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-12-02:
Det er jo noget uforståeligt rod, regeringen her har ført sig selv ud i vedrørende debatten om efterlønnen ved indgåelsen af finanslovforliget med Venstre, De Konservative, CD og Kristeligt Folkeparti.
Og det er især uforståeligt, fordi Dansk Folkeparti jo hele tiden har givet udtryk for, at vi gerne ville være med i et flertal, som er imod en forringelse af efterlønnen. Så det, som regeringen har gjort, havde været helt unødvendigt.
Men det, som Dansk Folkeparti yderligere kan konstatere, er, at der har ligget en meget kynisk holdning til grund for det, statsministeren har gjort, når han nu 8 måneder efter folketingsvalget bevisligt forringer efterlønnen stik imod alle løfter.
For de løfter var altså ikke alvorligt ment, men bare politikersnak og det endda fra en statsminister, som ved sin tiltræden sagde, at nu skulle der helt andre boller på suppen, nu skulle vi virkelig dyrke moral i det her land.
Det er simpelt hen uholdbart, hvad statsministeren har gjort med hensyn til løftebrud over for vælgerbefolkningen, og det vil jeg godt have en nærmere forklaring på fra statsministeren.
Vil statsministeren, under henvisning til en pressemeddelelse, der blev udsendt af Socialdemokratiet under valgkampen op til Folketingsvalget den 11. marts 1998
, og hvori der bl.a. stod: »Sålænge Socialdemokratiet er i regering, er vi garant for, at efterlønnen ikke forringes«,
bekræfte, at denne garanti stadig er gældende?«