runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margot Torp (S), 2000-03-02:
Til hr. Kolstrup om byggereglementet
: Jeg synes - og det gælder for øvrigt for flere af spørgerne - at det skal bemærkes, hvor positivt ministeren har modtaget det her forslag.
Den diskussion, vi har i dag,
er ikke på nogen måde et forsøg på at afværge det her forslag, det er et budskab om, at vi gerne vil gå ind i nærmere drøftelser om, hvordan vi kan styrke hele solenergiområdet i de tyndtbefolkede områder.
Til fru Aase D. Madsen om barmarksproblemet vil jeg sige, at der er stor opmærksomhed på barmarksprojekterne; der har faktisk også allerede været sat en hel del ind på at hjælpe dem, og der er fortsat fokus på problemet.
Om rentabiliteten, som hr. Jann Sjursen var inde på, vil jeg sige - det nævnte jeg også i min ordførertale - at det jo faktisk er rimelig rentabelt allerede, og med stigende oliepriser kunne man godt forestille sig, at der faktisk ikke skal ret meget kampagne til, før det med de tilskudsordninger, der er nu, kan køre af sig selv. Og til fru Anni Svanholt vil jeg sige, at det her er et positivt udspil fra regeringens side og også fra vores side; det skal ikke ses som et forhalingsforsøg overhovedet.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Ja, både regeringen og Socialdemokratiet vil gerne være åh, så positive, og det er jo også dejligt.
Jeg ved så ikke, når man så alligevel skal være imod, om det så er, fordi regeringen som andre regeringer bare har det sådan, at alle forslag, som fremsættes af andre end regeringen selv, er man pr. definition imod, medmindre der altså er et flertal uden om regeringen, som alligevel bærer forslaget igennem; så kan man godt være for.
Jeg synes, det begynder at se ud, som om det lige præcis er det, der er sagens kerne.
Men jeg vil da så sige, at jeg synes, det er glædeligt, at Socialdemokratiet så er villigt til at diskutere videre, og jeg mener ikke, at de argumenter, som fru Margot Torp her også har fremført, står for en videre prøve, når det gælder hensynet til landdistrikterne, netop fordi solvarme er en relativt god forretning over en årrække, også for dem, som investerer i det.
Og gør borgerne det netop i forbindelse med nybyggeri, får de det optimale ud af investeringen, og samfundsøkonomisk er det også det optimale set ud fra, hvor meget vi skal betale for at få fortrængt CO2, når det gælder solvarme.
Helga Moos (V), 2000-03-02:
Jeg tror, at grunden til, at vi har problemer, når det gælder solvarmen, er, at solvarme har to funktioner.
Den ene
funktion er, at den er en slags signalgiver.
Det er noget, som alle kan forholde sig til. Vi putter nogle solfangere op på taget, og så får vi noget varmt vand.
Det andet signal, der ligger i solvarmen, er et økonomisk signal, og det, vi læser, når vi ser det økonomiske signal, er jo, at solvarme ikke er en særlig god måde at fortrænge CO2 på.
Det er sådan, at hvis det er et nybyggeri, så koster fortrængning af 1 ton CO2 mellem 3.000 og 5.000
Til sammenligning er det sådan, at elselskabernes plan, »Plan 2000«, kan anvise CO2-reduktion til 227 kr.
Det vil sige, at hvis vi sætter pengene i en anden form for CO2-reduktion end solvarme, så får vi meget mere for pengene.
Jeg mener, vi bør fastholde solvarmen som signalgiver.
Derfor er det værd at gå ind og give tilskud til solvarmen stadig væk, selv om det ikke sådan er en overordentlig god forretning for samfundet.
Men det undrer mig så, at hr. Jann Sjursen synes, at vi skal gå ind og tvinge folk i visse områder af landet til at forpligte sig til at få solvarme.
Jeg synes, man skulle være gået den anden vej.
Hvis man vil have flere solvarmeanlæg, synes jeg, man skal gå ind og kigge på forrentningen.
Forrentningen er ikke særlig god for husejerne.
Det er jo over 15 år, det kan betale sig, så det er måske noget med, at vi skal kigge på tilskudsordningen - der står godt nok, at man kan få maksimalt 30 pct., men i realiteten får folk jo kun 16-17 pct. - og at vi skal kigge på procentsatsen, sådan at vi animerer flere til at vælge solvarmeanlæggene.
Vi kan ikke gå ind for denne her ufrivillighed.
Så dårlig en forretning skal køre frivilligt.
Så synes jeg hellere, man skulle åbne for, at vi kiggede på de decentrale kraftvarmeområder og så, hvor der ligger nogle områder, hvor vi godt med fordel kunne inddrage befolkningen under tilskudslovgivningen til solvarme, sådan at vi ad den vej får flere solvarmeanlæg sat op i stedet for at være så restriktive i de kollektive varmeforsyningsområder.
Det undrer mig, at hr. Jann Sjursen ikke har valgt den vinkel, sådan at vi kunne få en større udbygning på en frivillig basis og så med lidt bedre tilskud.
Så er det altså sådan, at vi er i gang med en energisparelovgivning.
Det skal vi lige huske.
Dér arbejder vi efter - og nu citerer jeg - »at de fastsatte mål for CO2-reduktion nås på den mest effektive måde.«
Og det er altså ikke særlig effektivt at nå det gennem brug af solvarme.
Jeg anerkender, at det bidrager, men jeg anerkender først og fremmest solvarmen for den bærende signalgiverværdi, som solvarme har i befolkningen, og derfor kan jeg godt lide solvarme som signalgiver, men jeg er ikke særlig vild med det som CO2-reduktionsmiddel.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Så kan jeg da meddele Venstres ordfører, at Enhedslisten agter ikke at stemme for forslaget her, som det foreligger.
Her er vi meget faste i kødet.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-02:
Jeg vil sige til hr. Søren Kolstrup, at jeg synes sådan set godt, jeg kan forstå, at Enhedslisten taler lidt om, hvorvidt vi nu kan være sikre på, at det er for miljøets skyld, for Enhedslisten har dårlige erfaringer.
Men det var jo engang, hvor Venstre ikke var med, så Enhedslisten kan altid tage det helt klare udgangspunkt, at når Venstre er med på nogle miljøpolitiske tiltag, er det netop for miljøets skyld.
Dér, hvor det gik galt for hr. Søren Kolstrup og Enhedslisten, var angående de grønne afgifter, som alene havde til formål at skaffe staten ekstra skatteindtægter, og her har hr. Søren Kolstrup ret i, at det var et rigtig dårligt forslag for miljøets skyld.
Men dette her kan han roligt tilslutte sig.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Undertiden er det altså interessant at høre ministres svartaler, og jeg synes, at svartalen her var meget interessant.
Ministeren har de beroligende piller med og fortæller, at man vil det miljøoptimale, og lover, at det skal vi drøfte nærmere i udvalget, og så siger jeg, høflig som jeg jo er: Jamen jeg ser da frem til dette grundige arbejde i udvalget. På den anden side kan jeg forstå, at man skal fastholde det kostægte, og jeg kan blot sige, at jeg selvfølgelig vil holde ministeren fast på, at det skal være miljøoptimalt.
Jeg kommer med nogle forslag i udvalget, som jeg vil fremsende til ministeren, og også jeg ser frem til, at vi kan blive enige.
Men hvordan vi kan forlige det kostægte og det miljøoptimale, må vi jo se på.
Arne Melchior (CD), 2000-03-02:
Man skulle næsten tro, at hr. Kolstrup i dag er på linjebetaling eller på minutbetaling, så mange gange som han tager ordet, men gud, hvor må han egentlig føle sig ensom her i koret. Hr. Kolstrup siger, at han gerne vil have færre flyafgange - jeg så, at fru Auken nikkede til det samme - og jeg ved godt, at hvis hr. Kolstrup fik magt, som han har agt, så ville der aldrig blive holdt møder eller sammenkomster eller være aktiviteter, som de implicerede ikke kunne nå på gåben eller på cykel, det er jeg godt klar over, men sådan vil det store flertal altså ikke have trafikpolitikken.
Jeg skal fortælle hr. Kolstrup, hvor mange flyafgange der skal være: Der skal være så mange, som der efterspørges, og som sikkerheds- og miljøregler i øvrigt muliggør.
Og den nye konstruktion af Københavns Lufthavne A/S er en garant for, at det vil ske.
Hvad er det for noget udemokratisk noget at sige, at folk bare skal blive hjemme, for vi skal hindre dem i at få de flyveture og de flybilletter, som de efterspørger!
Det er frihed, det er demokrati, at man kan komme derhen, hvor man kan, når man vil og vil betale for det, og det er i overensstemmelse med lovgivningen.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-02:
Indledningsvis vil jeg gerne tilkendegive, at Venstre stiller sig positivt over for nærværende lovforslag til ændring af betalingsregler for spildevandsanlæg.
Vi må sige, at den gældende lovgivning ikke er tilpasset de variationer, der ofte forekommer i spildevandsudledning fra bolig og erhverv, og derfor finder vi det også positivt, at betalingsreglerne for spildevand ændres, sådan at betalingen bringes i overensstemmelse med de faktiske forhold og dermed er mere kostægte.
Vi vil også gerne ved denne her lejlighed sige, at vi finder det positivt, at lovforslaget respekterer det kommunale selvstyre og lader det være op til kommunerne selv at bestemme, om de vil dele betalingen op i en fast og en variabel del.
Og det er sådan set de overordnede linjer i forslaget.
Hvad angår de mere specifikke og tekniske dele af forslaget, så giver forslaget i sin nuværende udformning anledning til et par spørgsmål, hvilket jo også fremgår af flertallet af høringssvarene.
Et af spørgsmålene er bl.a. til § 2, tilslutningsbidraget, og § 2 b, fritagelse eller nedsættelse af betalingen ved afledning af afværgevand, altså filterskyllevand, kølevand og genanvendt regnvand.
Det giver altså anledning til nogle spørgsmål, og vi mener jo helt klart, at vi under udvalgsarbejdet må undersøge, hvordan og hvorledes det forholder sig med de spørgsmål, og hvilke løsninger der er.
Det er også klart, at vi finder, at det er forbundet med en betydelig interesse at forfølge det synspunkt, som også landbruget giver udtryk for, nemlig at de nye regler sammenholdt med det samlede lovkompleks på området betyder problemer for erhvervslivet i landdistrikterne.
Det må vi selvfølgelig gå ind og kigge på.
Vi har ved forskellige lejligheder tilkendegivet, at vi jo også ønsker en udvikling i landdistrikterne og også gerne
en forstærket indsats.
Så det er klart, at det er nogle af de spørgsmål, som vi vil tage med os i udvalget.
Og tillige finder vi det også godt, at de bemærkninger, der var fra Advokatrådet vedrørende forvaltningsloven, også har ført til en præcisering.
Det kan vi kun hilse med tilfredshed at Miljøstyrelsen har taget med i forslaget.
Det er altså vigtigt for Venstre at understrege, at når Folketinget udformer lovforslag på miljøområdet, så skal det selvfølgelig være til gavn for miljøet.
Men det må også være på en sådan måde, at man selvfølgelig, når man kigger på lovens konsekvenser og de høringssvar, der er kommet ind, kan forsøge at finde nogle konstruktive løsninger på de spørgsmål, der rejses.
Det er så det, vi mener helt klart skal ske under udvalgsarbejdet.
Vi vil selvfølgelig gå konstruktivt ind i arbejdet, som vi plejer, og vi må også sige heri, at vi mener, at når man kommer med et forslag, der skal opfylde de miljøpolitiske målsætninger - det er vi enige i -
så skal det selvfølgelig samtidig ske med rimeligt hensyn til borgerne og erhvervslivet, sådan at vi ikke får noget administrativt bøvl eller unødige økonomiske omkostninger for erhvervslivet.
Vi håber og tror på, at vi kan finde en løsning på det i udvalget.
Det er vi i hvert fald indstillede på fra Venstres side.
Gitte Seeberg (KF), 2000-03-02:
Da den konservative ordfører, fru Henriette Kjær, ikke har mulighed for at være til stede her i salen i dag, skal jeg på hendes vegne redegøre for Det Konservative Folkepartis standpunkt i denne sag: I Det Konservative Folkeparti er vi tilhænger af, at man opdeler vandafledningsafgiften i en fast og en variabel del. Når man køber stort ind, får man normalt også nogle fordele.
På samme måde er det kun rimeligt, at store vandforbrugende virksomheder kommer til at betale mindre end de forbrugere, der bruger meget lidt vand, men som alligevel belaster de faste omkostninger ved kloakforsyningen. Da det faste bidrag maksimalt kan udgøre 30 gange den variable kubikmeterpris og aldrig overstige 500 kr. inkl. moms pr. år, sikrer det således de små forbrugere, typisk sommerhusejerne, mod helt ukontrollable udgifter.
Da det desuden er op til kommunerne selv at beslutte, om de vil benytte sig af denne mulighed, er det jo et politisk valg, man må foretage i den enkelte kommune.
Lovforslaget indeholder desuden en mulighed for kommunerne til uden retskendelse at foretage aflæsning af vandmålere på private og offentlige ejendomme.
Det er helt ude af proportioner, at kommunerne skal kunne trænge ind såvel hos private som hos offentlige uden retskendelse.
frivillige ordninger.
Kan det undtagelsesvis ikke lade sig gøre, må der være mulighed for at udstede bøder til de pågældende. I Det Konservative Folkeparti mener vi, at Folketinget bør være yderst varsomt med gang på gang at bryde intentionerne i grundlovens ord om boligens ukrænkelighed, og i det her tilfælde finder vi det aldeles unødvendigt.
Det er synd for et ellers godt lovforslag at gøre den ringe ved at indføre denne hjemmel.
Vi vil derfor under udvalgsarbejdet gøre meget for at få bevist unødvendigheden
af dette tiltag og håber på, at ministeren vil være imødekommende over for at udforme en anden model.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-02:
I SF er vi åbne over for at diskutere med regeringen, om det er en god idé at lave en ændret betaling for spildevandsafledning, så der kommer en fast afgift, men vi er ikke på forhånd overbevist om, at det er en god idé.
For os er det afgørende, at betalingen sker på en måde, som rummer det største incitament til at foretage vandbesparelser, og man kan jo ikke sige, at forslaget styrker det princip.
På den anden siden anerkender vi, at det er en relativt begrænset betaling i form af et fast bidrag, der ligger i forslaget, og derfor kan man selvfølgelig sige, at der ikke er den store svækkelse af et incitament til vandbesparelser.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-03-02:
Når vi i dag tager hul på at ændre lov om betalingsregler for spildevandsanlæg, så kigger vi selvfølgelig på den enkelte kommune: Hvordan har det været indtil nu?
Vi føler i Dansk Folkeparti, at det område her, som er et helt klart brugerbetalt område, fungerer meget, meget tilfredsstillende i dag.
Der står i lovforslaget, at der nu fastsættes et beløb på 500 kr., som skal indgå i afgifterne ved, at det er et fast beløb, hvis man er tilsluttet et spildevandsanlæg.
Og med hensyn til udtrykket kostægte har vi det jo i dag.
Kostægte må være efter det forbrug, den enkelte husstand sender ud i spildevandsanlægget.
Tager vi eksempelvis en husstand, som måske kun har 70 m3 om året, og en anden med måske 270 m3, så bliver der altså en væsentlig prisforskel
Der står også, at erhvervslivet måske kan gøre det billigere ved, at vi alle skal betale 500 kr.
Erhvervslivet kan jo til enhver tid fradrage de beløb, så i det store hele er det måske selve kloaknettet, som vi skal ind og se på
, da det nogle steder ikke har det for godt.
Derfor kunne der måske findes andre muligheder, så vi i kommunerne kunne hjælpe med at få de her kloaknet renoveret, så det fungerer betydelig bedre.
Vi har fra Dansk Folkeparti sendt et skriftligt spørgsmål, som vi ikke har fået svar på endnu, og det drejer sig også om, hvor store beløb man fra det åbne land, som ikke er tilsluttet kloaknettet, indbetaler.
Der var måske en mulighed for, at de penge kunne blive i kommunerne, frem for at de sendes til vores kasse herovre.
Det er helt klart, at kommunerne selv kunne finansiere det, og at det kunne hjælpe til, at vores kloaknet kunne renoveres betydelig hurtigere, end tilfældet er i dag.
Det venter vi et svar på, og det ville vi da gerne på et tidspunkt i det videre udvalgsarbejde måske diskutere.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-02:
Jeg skal ganske kort på CD's vegne sig, at vi støtter lovforslaget.
Når det gælder de dele, som jo godt kan give anledning til overvejelse og bekymring, nemlig retsdelen, om at komme ind osv., må vi også sige, at det er klart, at man skal begrænse den adgang og man skal passe på folks retsstilling osv.; men som ved så mange andre ting, når der er aftalte leverancer, der skal måles osv., er man altså nødt til at have lejlighed til det, og dér må man jo indrette sig, så det bliver så lidt generende som muligt.
Det er vel kun i de mere ekstreme tilfælde, der kan være tale om, at der bliver en konflikt ud af dét.
Men det er klart, at vi meget gerne vil drøfte det her mellem første- og andenbehandlingen, hvis der er nogen, der mener, at tingene kan gøres på en anden måde.
Når så bl.a. hr. Fauerholdt også drøfter kloakker og den kommunale økonomi osv. i denne her sammenhæng, må vi sige, at det skal vi selvfølgelig også have fat i.
Vi har i øvrigt i CD fra finanslovforhandlingerne en aftale med finansministeren om at tage det spørgsmål op, når nu vi har vurderet, hvordan udviklingen har set ud for alvor, og så skal vi faktisk gøre en indsats på området.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-02:
Alle de berørte organisationer, kommuner m.v. er enige i lovforslaget, der i virkeligheden går ud på en opdeling af vandafledningsbidraget, altså afgiften, i en fast og en variabel del, og der er også taget nogle behørige, fornuftige miljømæssige hensyn.
Vi støtter forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Jamen jeg synes da også, at solvarme er en meget sympatisk signalgiver, men det kan solvarmebranchen altså ikke leve af, og det betyder i øvrigt heller ikke, at vi får det bidrag til CO2-fortrængning, som vi rent faktisk har besluttet os for at vi vil have.
Så synes jeg sådan set, at det, som Venstres ordfører lægger op til, er lidt specielt.
Hvis der endelig skal ske noget på området - det er nu ikke mit indtryk, at det er overvældende meget, fru Helga Moos vil have der skal ske - er det så, at vi skal øge tilskuddene?
Det synes jeg da sådan set er et lidt nyt synspunkt hos Venstre i denne her sammenhæng.
Det er da en vej at gå, at vi så øger tilskuddene til solvarme; så kan det godt være, der er nogle flere, der springer på, som fru Helga Moos siger.
Men er det så det, Venstre vil?
Det er der i hvert fald endnu dårligere samfundsøkonomi i, end som det ser ud nu.
At udvide området til også at gælde de kollektive forsyningsområder, hvor man så skulle installere solvarme med større tilskud, jamen det er der heller ikke meget samfundsøkonomi i.
Så jeg synes egentlig ikke, at Venstres alternative bud på en solvarmepolitik batter så forfærdelig meget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Det undrede mig, at den radikale ordfører kunne støtte dette forslag.
Jeg mener da, at Det Radikale Venstre har haft en klar miljøpolitik, der går ud på at spare på de knappe ressourcer.
Mener den radikale ordfører, at det her forslag giver et bidrag til at spare på de knappe vandressourcer, der drøftes her?
Jeg er enig med den radikale ordfører i, at der er taget initiativer, der har gjort, at man har sparet på vandet, og dér kan vi gå hånd i hånd for at støtte dem.
Det springende punkt er, hvordan Det Radikale Venstre vurderer det forslag, som vi drøfter i dag, denne torsdag.
Når man indfører en fast afgift, er det så noget, der vil være et incitament til, at man sparer mere eller mindre på vandet?
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-02:
Altså, med fare for at virke arrogant må jeg sige, at jeg ikke er fuldstændig sikker på, at jeg forstår hr. Søren Kolstrups indgang til og argumentation i denne her sag.
Jeg mener, at der spares enormt meget på vandet i dette land, og jeg synes, det er en fin ting, og jeg tror ikke, at det her lovforslag kommer til at ændre på det.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-02:
Jeg vil selvfølgelig gå den vej at spørge fru Vibeke Peschardt, om det ikke er sådan, at hvis man ikke sørger for, at der er en basal og ordentlig økonomi i de her installationer og den måde, man kører det på, så er der en risiko for, hvis man har glemt det i økonomien, at tingene ikke bliver vedligeholdt.
Der er vandtab, og der er en lang række andre ting, som jo kunne tale for, at vedligeholdelsen af den form for infrastruktur, netop vores vandledninger, ikke får en tilpas omsorg, hvis nogle gerne vil vælge den korte vej, nemlig at betale udelukkende efter forbrug, hvilket kan give vanskeligheder med vedligeholdelsen.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-02:
Jamen jeg synes altså, at diskussionen bevæger sig meget langt væk fra, hvad lovforslaget i grunden går ud på, for det, hr. Ebbe Kalnæs nu drager ind i debatten, er jo vedligeholdelsen af standarden af kloaknettet i Danmark, og det er jo sådan set bare et spørgsmål om, hvor meget man kan få Finansministeriet til at frigive til lån m.v. til, at man kan renovere det kloaknet.
Det har ikke så meget at gøre med det her.
Kommunerne kan selv bestemme, hvor meget de vil opkræve i vandafledningsbidrag.
De har bare nogle forpligtelser til at bruge pengene i nogle bestemte takter, så der ikke opspares for meget og lånes på det.
Men jeg er da enig i, at kloaknettet har det dårligt, og det er noget, vi er inde på i udvalget i en anden sammenhæng, men jeg har sådan set ikke forståelse for spørgsmålet i denne her sammenhæng.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Lad mig straks sige, at Enhedslisten synes, at det er et meget spøjst forslag, vi her har med at gøre - spøjst, fordi det består af en række vidt forskellige elementer, som peger i hver sin retning, hvor der er noget positivt og der er noget skidt.
Man kan sige, at det er et lille forslag, men det er et lille forslag, der på nogle punkter bryder, synes jeg, med en del af den miljøpolitik, som fru Vibeke Peschardt i øvrigt omtalte på et tidligere tidspunkt.
Lad mig starte med det positive: Enhedslisten synes, det er glimrende, at det bliver gjort mere attraktivt at udnytte regnvand, samt at vand fra afværgepumper i højere grad ikke belaster rensningsanlæggene.
Begge forhold har et miljømæssigt sigte, og det kan vi selvfølgelig støtte.
Men så kommer der et par særdeles tvivlsomme punkter, som vi gerne vil drøfte med regeringen, og endelig er der et område, hvor vi klart og entydigt må sige nej.
Det handler om industriens procesvand, og jeg kan ikke se andet, end at en nedsættelse af afgiften alt andet lige vil reducere motivationen til at spare på vandforbruget.
Jeg vil da åbent spørge regeringen, ministeren: Er det regeringens politik at reducere motivationen til at spare på vandforbruget?
Ja eller nej.
Jeg nægter at tro, at det er regeringens politik, for der er i hvert fald ét område, hvor regeringen har prøvet at holde fast i en vis form for socialdemokratisk politik, og det er på miljøområdet, og vil man nu til at gå fra borde dér og overdrage alt til hr. Hans Christian Schmidt?
Det nægter jeg at tro.
Det andet, vi finder problematisk, er spørgsmålet om adgang til måledata, hvor kommunen skal have adgang til at aflæse vandforbruget, såfremt private vandværker ikke vil udlevere data.
Jeg mener, det er unødvendigt,
og vi er meget interesserede i at drøfte en anden model.
Så kommer det sidste element, som vi tager entydigt afstand fra, nemlig at opdele vandafledningsbidraget i en fast og en variabel del.
Det er ikke bare, fordi disse forsøg på at lave såkaldt kostægte betalinger og millimeterretfærdige betalinger giver en masse ekstra bureaukrati, men det afgørende for os er altså, at det er miljømæssigt forkert.
Hvad sker der, når man opdeler i en fast og i en variabel del?
Der sker det, at det bliver mindre attraktivt at spare på vandet.
Vi ser det også inden for andre områder som fjernvarme, hvor den faste afgift er så stor, at det stort set ikke kan betale sig at spare.
Nu har man vel at mærke sikret sig, at den faste afgift ikke bliver særlig stor, formentlig af netop denne årsag, men det gør dette forslag ekstra overflødigt.
Princippet er forkert.
Enhedslisten ønsker at fastholde princippet om, at den økonomiske fordel ved at spare på ressourcerne er så stor som muligt.
Derfor siger vi nej til denne del af forslaget.