runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-14:
I Nordjylland har der på metalområdet været store udsving i ledigheden i mange år.
Mange arbejdspladser, primært i værftsindustrien, er blevet nedlagt, mens nye virksomheder har etableret sig i regionen.
Beskæftigelsessituationen inden for metalområdet har været kritisk det sidste år
, bl.a. fordi, som spørgeren siger, Ørskov Stålskibsværft i sidste halvdel af 2002 har foretaget mange fyringer. Men der er dog også eksempler på etablering af nye virksomheder som f.eks. Flextronics og Bonus Energy. Der er initiativer i gang for at bane vej for en gunstigere situation både med hensyn til at hjælpe de ledige på metalområdet i arbejde og med hensyn til at fremme erhvervsudviklingen i området. Reformen »Flere i arbejde« har styrket de regionale arbejdsmarkedsråds muligheder for at udbyde dele af indsatsen over for de ledige til andre aktører.
Arbejdsmarkedsrådet i Nordjylland har bl.a. besluttet at benytte denne mulighed for at styrke indsatsen over for de ledige inden for metalområdet.
To af de målgrupper, der er blevet udbudt til andre aktører, vil således i stort omfang omfatte ledige inden for metalområdet.
Regeringen har endvidere udpeget Frederikshavn, Hjørring, Skagen og Læsø til særlige prioritetsområder i regeringens nye regionale vækststrategi.
Det er regeringens målsætning at koncentrere indsatsen om de områder, som har det største behov.
Formålet med regeringens vækststrategi er at udvikle det erhvervsmæssige grundlag og udnytte de bosætningsmuligheder, der er i udkantsområderne.
Nordjylland er stærkt repræsenteret i denne indsats, og som et helt nyt initiativ i vækststrategien er altså Frederikshavn, Hjørring, Skagen og Læsø med i de ni regionale vækstsamarbejder.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-14:
Det er korrekt, at der er store udsving.
En af grundene til, at der er store udsving, er jo, at Danyard lukkede for efterhånden 3 år siden.
Men man var i stand til forholdsvis hurtigt at komme over det, bl.a. fordi der dengang var noget, der hed en varslingspulje.
Det var det, jeg spurgte konkret til
: Når man har store virksomheder, der afskediger folk, er så det aktstykke, der ligger som følge af »Flere i arbejde«, tilstrækkeligt?
Er det vurderet sådan i dag af ministeren, at det er tilstrækkeligt, i stedet for at man allerede kan tage fat i dem i den periode med henblik på anden beskæftigelse?
Nu tror jeg ikke, at det har gavnet særlig mange i Frederikshavn, at Bonus Energy har startet en fabrik i Aalborg, eller at Flextronics ligger i Pandrup.
Det er i hvert fald i beskedent omfang, men det er jo godt nok for Nordjylland.
Så det ville være fint, om vi her i dag kunne få et par eksempler på, hvilke initiativer man fra regeringens side vil tage over for de arbejdsløse og for regionen.
Jeg tror, at både arbejdsgivere og lønmodtagere i Nordjylland følger meget med i, hvilke udspil regeringen kommer med, så derfor er spørgsmålet og svaret, hvis det er meget positivt, noget, man kan bruge til noget deroppe, for det kan jo være hjælp til selvhjælp.
Det vil være meget efterspurgt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-14:
Det er naturligvis klart, at vi skal have særlig opmærksomhed rettet mod områder, der er afhængige af store virksomheder med store afskedigelser, for det slår naturligvis hårdere i et område som Frederikshavn end en virksomhedslukning gør i hovedstadsområdet, hvor mulighederne er så meget større.
Men jeg vil bare slå fast, at der jo foregår en hel del ting.
Jeg står med mange eksempler, hvor regeringen og Arbejdsmarkedsrådet og den tidligere regering har taget initiativer.
Når man ser på Nordjylland som enhed, er det jo sådan set et af de succeseksempler, vi har på, at man har kunnet omstille fra den tunge industri til moderne elektronik- og energivirksomheder, og det var derfor, at jeg nævnte de eksempler, nemlig at man kan udnytte samarbejdet med Aalborg Universitetscenter til at udvikle ny industri.
Men der er jo initiativer og eksempler på, at man f.eks. i Frederikshavn, som spørgeren tager udgangspunkt i, er begyndt at efteruddanne og omskole ledige inden for metalområdet på AMU-centret og på EUC Nord.
Det sker som opfølgning på et projekt, der er gennemført for midler fra EU's Socialfond.
I Aalborg er der løbende afviklet efteruddannelsesprojekter for ledige inden for metalområdet.
Arbejdsformidlingen samarbejder om en jobbank med Aalborg Industries for at sikre ledige inden for metalområdet lettere adgang til jobåbninger osv.
Så der foregår altså en indsats på det her område.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-14:
Det er vi enige om.
Det er jo driftige folk oppe i Nordjylland, og de sidder ikke og venter på, at alting går i sort.
Man er parat til at gøre noget.
Men det, der jo er en god investering, er, hvis regeringen er med til at yde lidt hjælp og skubber lidt på.
Det kan være med til at skabe nogle initiativer.
Så vil jeg synes, at det er en god investering for samfundet, fordi man kan hjælpe nogle ledige, men også få skabt noget vækst og nogle nye arbejdspladser, og det er vi jo enige i.
Medarbejderne, der er røget ud derfra, har heller ikke fået nogen ekstraordinær hjælp.
Jeg synes, der er god grund til at kigge på det her område for at se, om man kan komme videre med det.
Til slut vil jeg gerne lige spørge, om ikke ministeren kan bekræfte, at det tal, vi taler om, altså de to afdelinger, viser en reel ledighed, fordi aktivitetsniveauet og aktiveringen blandt de ledige medlemmer er mindst lige så høj eller højere, end den var for 1 år siden.
Thomas Adelskov (S), 2003-05-14:
Nu siger ministeren, hvis man holder sig inden for det udgiftsniveau.
I besvarelsen til hr. Ole Stavad på et skriftligt svar fremgår det tydeligt, at det har kommunen ikke.
Og derfor har ministeren jo en forudsætning for her i dag at forholde sig til sammen med os andre, og det er jo sådan set det, vi beder om at ministeren forholder sig til: Hvad er det, kommunen bruger penge til?
Ministeren behøver ikke at blive så vred på os over, at vi stiller spørgsmålet.
Vi snakker først, når I opfører jer ordentligt, og I trækker den dér bevilling på 1,5 mio. kr. til Farum Boldklub tilbage.
Det kunne ministeren godt her i dag tilkendegive.
Men jeg kan forstå, at det vil ministeren ikke.
Så i stedet for kan man altså oppe i Farum både se frem til, at man som borger kommer til at hælde flere penge over i Farum Boldklub, og at ministeren igen sætter sig for bordenden og snakker med kommunalbestyrelsen om, hvordan man nu eventuelt kan tilføre yderligere 70 mio. kr. Der er ingen konsekvens og ingen konkret handling.
Jacob Buksti (S), 2003-05-14:
»Er ministeren enig i, at ministeransvaret indebærer, at man som minister har pligt til at sætte sig rimeligt ind i sin ressorts sager, at man som minister skal sørge for tilrettelæggelse af arbejdsgange, der sikrer en lovmæssig forvaltning, herunder uden ophold at drage omsorg for at ændre arbejdsgange, når der måtte blive afdækket problemer ved den hidtidige fremgangsmåde, samt at man som minister uden ophold skal informere Folketinget om væsentlige forhold af betydning for Folketingets kontrol med forvaltningen, herunder særligt på forespørgsel at give korrekte og fyldestgørende oplysninger til Folketinget?«
Skriftlig begrundelse
Kirkeministeren har med sine besvarelser i spørgetiden onsdag den 7. maj 2003 givet anledning til en utålelig tvivl om opfattelsen af ministeransvaret, idet ministeren tilsyneladende mener, at en minister kan holde sig i uvidenhed om problematiske forhold inden for ministeriets ressort, ligesom det tilsyneladende er ministerens opfattelse, at en minister kan afvente undersøgelser i et helt år uden at foretage fornødne skridt til ændring af forretningsgange og uden at orientere Folketinget fyldestgørende om de forhold, der måtte anses som stærkt problematiske inden for ministeriets ressort.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-14:
Jeg tror, jeg var i gang med at sige, at inden for rammerne af den økonomi, der er til rådighed, træffer kommunen selv sine beslutninger.
De kan være kloge, og de kan være mindre kloge.
Det, jeg var ved at sige, var, at jeg tror, det står meget klart efter de svar, jeg her har givet, at det forekommer ikke mig at være nogen synderlig klog beslutning, der er truffet i Farum Kommune.
Derfor er det klart, at det gør selvfølgelig også indtryk på mig, når kommunen så samtidig henvender sig i et brev af gårs dato, som jeg ikke har haft lejlighed til i detaljen at gøre mig bekendt med endnu, med en anmodning om at få revurderet genopretningsplanen.
Men jeg skal ikke stå her og tage stilling til, på hvilke vilkår jeg vil tillade en yderligere låneoptagelse på 70 mio. kr. i Farum Kommune, allerede fordi jeg ikke har taget stilling til, om der kan bevilges Farum Kommune en yderligere låneoptagelse. Mit klare udgangspunkt er, at der sidste år, år 2002, er givet en dispensation til Farum Kommune på nogle rimelige vilkår, hvor vi har indrømmet kommunen en 10-årig genopretningsplan, hvor man normalt genopretter inden for en valgperiode; hvor vi har dispenseret fra et betydeligt krav til deponering; hvor vi efterfølgende har givet et målrettet tilskud på 10 mio. kr. for, som hr. Ole Stavad var inde på det, at lette nogle af de umiddelbare skadevirkninger.
Det er sådan set mit klare udgangspunkt, at det er en fair genopretningsplan, som kommunen - det er det klare udgangspunkt - skal holde sig inden for.
Hvis man holder sig inden for den, har jeg til gengæld ikke nogen mulighed for at påvirke den udgiftsprofil, man så har.
Man kan jo gøre alle de forsøg, man har lyst til, men det lader sig nu ikke gøre at klandre mig for, at et flertal i en kommunalbestyrelse har truffet en beslutning, uanset om vi - spørgeren og jeg - måtte være enige om, at det forekommer at være en ikke klog beslutning.
Det ligger uden for mit råderum.
Den aftale, der er lavet, er en aftale, der går ud på, at Farum Kommune er bevilget en dispensation fra kassekreditreglen under nogle bestemte vilkår, hvortil hører, at man skal holde et bestemt udgiftsniveau og opnå et bestemt indtægtsniveau.
Hvordan man disponerer de udgifter, er som udgangspunkt noget, der må være et spejlbillede af den lokale politiske beslutningsproces.
Det kan man gøre klogt, eller det kan man gøre mindre klogt.
Jeg tror, at jeg i mine tidligere svar har signaleret ganske klart - hvis der er tid til at lytte, inden den røde lampe blinker.
Hvis spørgerne skal koordinere nye spørgsmål med hinanden frem for at lytte til svarene, bliver det jo lidt vanskeligt.
Ole Stavad (S), 2003-05-14:
Jeg forstår ikke baggrunden for ministerens udtrykte forstemthed.
Jeg synes faktisk, at vi i et rimeligt fornuftigt samarbejde har været enige om, at af hensyn til borgerne i Farum skulle man prøve at løse den her sag, så smerten blev så udholdelig som muligt.
Det har ministeren faktisk haft en opbakning til bredt i Folketinget, derunder også fra Socialdemokratiet.
Derfor synes jeg, forstemtheden gælder i forhold til Farum Byråd, og når ministeren siger, at det kommunale selvstyre giver lejlighed til det her, men samtidig føjer til, hvis jeg hører rigtigt, at det er inden for de rammer, der så er aftalt, under de vilkår, der følger med, når man sættes under administration, så forstår jeg ikke reaktionen
fra ministeren.
Når vi ved, at på det samme byrådsmøde behandlede man spørgsmålet om at skulle gå til ministeren og låne 70 mio. kr., er det så inden for rammerne, og er det lovligt?
Det er punkt l. Og punkt 2: Hvorfor har ministeren ikke foretaget sig noget i forhold til de forhandlinger, der pågår i øjeblikket?
Og ministeren ved jo godt, at overskridelserne ser ud til at være eklatante.
Det vender vi tilbage til under næste spørgsmål.
Thomas Adelskov (S), 2003-05-14:
Nu taler ministeren jo om det kommunale selvstyre.
Jeg tror, at der er mange borgere i landet, der undrer sig over, at ministeren ikke har nogen problemer med at fremlægge lovgivning her i Folketingssalen og gribe ind over for f.eks. Vestsjællands Amt, som hævede skatten og dermed brød regeringens skattestop og nu er tvunget til at nedlægge psykiatriske senge og lukke sygehuse, samtidig med at man kan opleve Farum Kommunes ødselhed, som fortsætter.
Jeg synes sådan set, det stadig væk er relevant at få et klart svar fra ministeren på spørgsmålet, om ministeren vil stille som betingelse i forhold til forhandlinger og eventuelle tilsagn om, at Farum Kommune kan låne yderligere 70 mio. kr., at Venstreflertallet i Farum Byråd omgør den beslutning om ødselt at give endnu 1,5 mio. kr. til Farum Boldklub.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-14:
Ja, man fornemmer jo formålet med spørgsmålene og bliver egentlig en smule forstemt ved tanken, synes jeg.
Og det er nu engang sådan, hvad hr. Ole Stavad udmærket godt ved, og det ved hr. Thomas Adelskov også, at det jo ikke ligger i min kompetence at skulle godkende specifikke beslutninger, der træffes i et byråd, under den forudsætning, at de er lovmedholdelige, og under den forudsætning, at summen af de beslutninger, der bliver truffet, falder inden for rammen af den dispensation, der er givet.
Situationen er, at der øjensynlig er et flertal i Farum Kommune, der har besluttet at lave et sponsorat.
Jeg forstår så også, at byrådet nu ifølge de oplysninger, jeg har, vil henvende sig til Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt for at sikre sig, at den beslutning, man har truffet, er en legal beslutning.
Jeg kender ikke motiverne bag beslutningen om at lave et årligt sponsorat på 1,5 mio. kr.
Det er sådan set heller ikke min opgave som sådan at forfølge de motiver.
Det ligger faktisk inden for rammerne af det kommunale selvstyre.
Det er ikke det samme, som at jeg ikke deler det, jeg fornemmer er spørgernes grundholdning til beslutningen, nemlig at det forekommer at være en noget underlig beslutning i lyset af den særlige situation, Farum Kommune er i.
Og det er helt oplagt, for nu at svare på det spørgsmål, hr. Thomas Adelskov stillede, at vi jo ikke uden videre vil lempe de vilkår, som er opstillet for den dispensation fra kassekreditreglen, som Farum Kommune har.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-05-14:
Som det jo er fremgået af min besvarelse af det foregående spørgsmål, er de registreringer af sygdomsbemærkninger ikke et problem for fødevaresikkerheden.
Når jeg siger det igen, er det, fordi det er helt afgørende, at vi er i en situation, hvor det ret høje tal, som hr. Keld Albrechtsen påpeger det er, ikke betyder noget for fødevaresikkerheden.
Jeg finder i øvrigt heller ikke, at der er behov for yderligere tiltag i forbindelse med medicinforbruget, hvor forbruget jo, som jeg også nævnede i min besvarelse af det foregående spørgsmål, er faldet for svin, og hvor vi i øvrigt fra indeværende år har omlagt kontrollen af medicinanvendelsen fra en stikprøvekontrol til at være en behovsorienteret kontrol.
Omlægningen er også klart udtryk for, at vi ønsker en styrkelse af kontrollen, så vi fokuserer på de landmænd og dyrlæger, hvor vi har en fornemmelse af, at der kan være en overtrædelse af de gældende regler.
Der blev jo også med ikrafttrædelsen tilbage i år vedtaget en ny dyrlægelov, der på afgørende punkter strammer op.
Vi har lavet et rejsehold, og det har, som hr. Keld Albrechtsen sikkert er klar over, allerede været i funktion, så vi har gode redskaber.
Vi har også i forbindelse med ændringen af dyrlægeloven fået udbygget strafferammerne, også hele diskussionen om, hvornår man kan fratage autorisationen til dyrlæger og landmænd, der ikke overholder reglerne.
Så konklusionen må være, også med udgangspunkt i den tidligere besvarelse, at jeg klart finder, at der er behov for, at vi arbejder videre med det her spørgsmål og prøver, om vi kan lave nogle forbedringer, der også giver sig udslag i, at den kurve, som vi alle sammen er meget optaget af, kan knækkes.
Ole Stavad (S), 2003-05-14:
Den beslutning, der blev truffet på byrådsmødet i går i Farum, er, som jeg har set det refereret, en beslutning, der er truffet af et meget snævert flertal i en alliance imellem det gamle Venstre og det nye Venstre i Farum.
Og helt uafhængigt af, om indenrigsministeren nu føler sig mest tilknyttet det gamle Venstre eller det ny Venstre,
så skulle der jo være mulighed for at tage kontakt til partifællerne. For når jeg ser på det svar, jeg fik på spørgsmål nr. S 2846, skriftligt spørgsmål og besvarelse, kan jeg jo se, at der er en løbende kontakt i øjeblikket imellem Indenrigsministeriet og Farum Kommune.
Derfor ville det vel ikke være helt unaturligt, hvis ministeren havde benyttet en lejlighed til at sende et signal.
Jeg ved ikke, hvordan indenrigsministeren ser på det, men jeg er af den opfattelse, at man kan strække sig langt under den forudsætning, at de, man gerne vil løse et problem sammen med, også viser vilje til at løse det og bidrage inden for ordentlige rammer.
Hvis de, man samarbejder med for at løse problemet, tilsyneladende er fuldstændig ligeglade med konsekvensen af deres handlinger, så mener jeg, at snoren bliver væsentlig kortere.
Hvordan har indenrigsministeren det med det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-14:
Ellers er der kolleger i hr. Thomas Adelskovs egen folketingsgruppe, der er bekendt med det, for jeg har i hele det forløb, der har været frem til den situation, hvor der bliver givet en dispensation fra kassekreditreglen i Farum Kommune, meget flittigt orienteret Folketingets politiske partier.
Derfor vil man også vide, at det at være sat under administration jo ikke er det samme, som at Indenrigsministeriet sidder i detaljen og godkender udgiftsposter.
Det gør det muligt at træffe kloge beslutninger.
Det gør det muligt at træffe dumme beslutninger.
Blot skal beslutningerne være lovlige. For så vidt angår det, der er rejst spørgsmål om her, så er det helt oplagt, at summen af beslutningerne selvfølgelig skal holde sig inden for den ramme, der er aftalt.
Hermed foregriber jeg måske en lille smule det næste spørgsmål.
Men situationen er altså den, at Farum Kommune er kommet i strid med kassekreditreglen.
Derfor har de haft brug
for en dispensation.
Den er givet på nogle vilkår.
Til de vilkår hører, at kommunen har givet os oplysninger om, hvilket udgiftsniveau man vil have, og hvilket indtægtsniveau man vil have.
Inden for det udgiftsniveau prioriterer kommunen selv.
Den kan prioritere klogt, og den kan prioritere mindre klogt.
Det har jeg sådan set som udgangspunkt ingen mulighed for at påvirke.
Jeg kan have nogle synspunkter med hensyn til, om det er et klogt signal, kommunen sender ud.
Thomas Adelskov (S), 2003-05-14:
Nu troede jeg jo, man havde set den sidste vanvittige beslutning i byrået i Farum.
Det er sket senest ved et sponsorat, som det nu kaldes, på 1,5 mio. kr. fra kommunen til boldklubben.
Jeg vil egentlig godt spørge, om ministeren ikke i forbindelse med den økonomiske genopretningsplan har sikret sig, at Venstreflertallet i Farum Kommune ikke længere havde mulighed for eller ikke længere kunne fortsætte det her dræn, som tidligere har været fra kommunekassen og over i Aktieselskabet Farum Boldklub.
Er det ikke en overvejelse, ministeren har haft?
Og hvorfor har ministeren ikke sikret sig i forbindelse med aftalen med byrådet i Farum og flertallet, at det ikke længere var muligt, og at man ville afholde sig fra den slags ødselhed?
»Er det foreneligt med Farum Kommunes økonomiske genopretningsaftaler med ministeren, såfremt Farum Kommune tilfører Farum Boldklub yderligere penge i form af et sponsorat på 1,5 mio. kr.?«
Spørgeren ønsker at få præciseret, om Farum Kommunes økonomiske genopretningsaftaler med ministeren åbner mulighed for yderligere kommunal støtte til Farum Boldklub.
Spørgeren undrer sig endvidere over, at Farum Kommune har fået lov at bryde regeringens skattestop, uden at regeringen øjensynlig har indgået aftaler med kommunen om ikke at fortsætte tidligere borgmester Peter Brixtoftes dræn af kommunekassen til Farum Boldklub.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-14:
Nu skal jeg ikke gå ind i diskussionen om Sikkerhedsstyrelsen, men jeg erindrer fra den rapport, der kom om statslige arbejdspladser rundtomkring,
at Frederikshavn måske er den by, som har allerflest statslige arbejdspladser i forhold til indbyggertallet.
Så jeg tror, at set lige præcis i den vinkel er der ingen grund til at føle sig forfordelt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-14:
Tak for opmærksomheden over for et vanskeligt stillet område.
Men på tværs af alle skel i eksempelvis byrådet i Frederikshavn har man jo undret sig over regeringens prioriteringer i forhold til udflytning af statslige arbejdspladser, hvor man valgte at flytte Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg frem for til Frederikshavn.
Hvis man kigger på ledighedstallene, hvad jeg ved ministeren også har gjort i den her sag,
og hvis man kigger på skattegrundlaget og alle de andre ting, der ligger, så var det, hvis man vil styrke et område og bruge den indflydelse, man har som regering og som stat, måske et andet valg, man skulle have foretaget.
Ingen - hverken Venstrefolk eller konservative i byrådet i Frederikshavn - forstår regeringens beslutning om, at Sikkerhedsstyrelsen skulle placeres i Esbjerg.
Så det er flot nok, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan give 1 mio. kr. Det har også været med til at give nogle ekstra arbejdspladser på det tidligere værftsområde, men der skal altså lidt mere til, før vi får høvlet af, for andre a-kasser i området har næsten lige så stor ledighed som Metal.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-14:
Jeg skal give tilsagn om, at det har min fulde opmærksomhed.
Jeg vil bare også gerne påpege nogle af de positive træk, der er.
Siden 1998 har Erhvervs- og Boligstyrelsen deltaget i erhvervsudviklingen i Frederikshavn, og indsatsen var oprindelig sat i gang på grund af Danyards lukning.
I marts 2000 offentliggjorde Frederikshavn Kommune, Frederikshavns Erhvervsråd, Nordjyllands Amt, Arbejdsmarkedsrådet i Nordjylland, Erhvervs- og Boligstyrelsen og Økonomi- og Erhvervsministeriet strategien for Frederikshavn mod 2005.
Og i februar 2003 udgav de involverede parter en statusrapport, der viser, at udviklingen går i den rigtige retning, men at regionen stadig står over for nogle store udfordringer.
Det var bl.a. på den baggrund, at Erhvervs- og Boligstyrelsen i slutningen af 2002 gav støtte på 1 mio. kr. til projektet Maritime Netværksdannelser.
Så jeg mener med god samvittighed at kunne sige, at vi følger udviklingen, og at vi yder vores bidrag til, at Frederikshavn kan komme ind i en god gænge.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-14:
Vi er enige om, at de andre aktører, vi kan få ind på banen, kan gøre en ekstraordinær indsats.
Det håber jeg meget de kan.
Det var derfor, vi har lavet det.
Men jeg synes bare stadig væk, at den manøvre kræver, at der er en vækst i samfundet, at der er udbud af arbejdspladser, for ellers flytter vi bare rundt på ledigheden, og det er jo ikke meningen.
Jeg har en vis forkærlighed for det her smedefag, og det er jo let nok at sige, at alle kan komme over i andre brancher osv., men jeg synes, det er væsentligt at fastholde nogle af de kompetencer, vi har inden for den her store industri.
Danmark er en af verdens største skibsfartsnationer, og vi burde faktisk også kunne bibeholde nogle af de kompetencer, for der er jo også nye folk, der skal ind i den her branche.
Jeg har også læst Nordjyske her til morgen - det er godt, at ministeren følger med i nordjyske forhold, så vi ad den vej kan være godt orienteret - men jeg synes jo stadig væk, at virksomheden er nødt til at varsle de her afskedigelser, og der kan gå tid, inden nogle af de ordrer, de har givet tilbud på, kommer i hus.
Det er derfor, det er vigtigt for de specialister, man har her, at man holder gang i aktiviteten, for det går ret hurtigt med at miste de kompetencer, man har, fordi det er et meget specialiseret område inden for offshoreindustrien, man her har.
Så jeg synes, der er god grund til at tænke over tingene en gang til, selv om man mener, at alting løses, når krudtrøgen har lagt sig.
Men der er særlig god grund til at kigge på, om ikke der skal gøres en ekstraordinær indsats i forhold til de områder, der har så massiv en arbejdsløshed.