runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-06:
Til fru Pia Gjellerup: Det er rigtigt, at man godt kan anvende midlet, selvfølgelig, for hvis man ikke vil sætte skatterne op i perioder, hvor der er lavkonjunktur, så kan man også gå til det modsatte synspunkt.
Men så vil jeg også sige, at det ikke er et instrument, vi ønsker at gøre brug af.
Jeg håber så, det var et tilfredsstillende svar.
Men jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er helt urimelige beskyldninger, fru Pia Gjellerup kommer med med hensyn til den konservative skattepolitik.
Tværtimod har vi altid været meget optaget af at have et ordentligt skattesystem.
Jeg tror også, at den tidligere skatteminister, hr. Ole Stavad, som står ved siden af fru Pia Gjellerup, kan bekræfte, at Det Konservative Folkeparti ved enhver lejlighed har støttet forslag fra skatteministeren og tidligere skatteministre, der går ud på at lukke huller og i øvrigt uhensigtsmæssigheder i skattesystemet.
Der er ikke nogen, der kan beskylde os for, at vi ikke har fulgt den linje helt konsekvent.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg nævnte her under mine bemærkninger før nogle initiativer i forbindelse med nogle regionale vækstmiljøer.
Det synes vi faktisk er gode initiativer, men vi har på intet tidspunkt lagt skjul på, at tilskud inden for erhvervsområdet har måttet reduceres i den prioritering, som regeringen og Det Konservative Folkeparti i øvrigt har haft.
Det er vores prioritering, og den vil vi gerne stå ved.
Man er altså nødt til at reducere nogle steder for at få plads til andre ting.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-06:
Jeg er i den situation, at jeg fik et svar om, at man havde lavet noget omkring vækstmiljøer, og at det var det, der sådan var svaret på den regionale erhvervspolitik.
Så alt i alt kan man jo sige, at der intet nyt er omkring det.
Der er nogle omflytninger, men det er jo ikke det, der giver udvikling.
Det andet spørgsmål var omkring arbejdsmiljøet.
Under besvarelsen af det andet spørgsmål fik jeg at vide af fru Gitte Seeberg, at vi nu var i den situation, at det var noget, man havde overladt til parterne. Det er vel ikke undgået fru Gitte Seebergs opmærksomhed, at ved at man ikke har denne miljøbødeordning og afgiftsordning, så har vi faktisk fået et dårligere arbejdsmiljø, som koster samfundet penge, men også koster virksomhederne konkurrenceevne?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Enten er meningerne i Det Konservative Folkeparti stærkt delte, eller også har de bare ikke lyst til at sige det, de faktisk mener eller ved, man i virkeligheden bliver nødt til at mene om skattelettelser og skattestigninger som konjunkturregulator.
Når vi overhovedet kommer ind på det, er det, fordi De Konservative har været kritiske over for nogle af de socialdemokratiske ændringsforslag på skatteområdet, og der vil jeg så gerne høre, om det virkelig er rigtigt, når fru Gitte Seeberg siger, at man ikke kan bruge højere skat som konjunkturregulator.
De Konservative må jo så tilsvarende synes, at man så heller ikke kan bruge lavere skat som konjunkturregulator, men det er ikke desto mindre det, De Konservative prøver at lægge stemmer til.
Det er jo fuldstændig komplet ulogisk, og jeg vil høre, om det er den form for ulogiske sammenhænge, der både i det her tilfælde og i andre sammenhænge præger den konservative skattepolitik fuldstændig løsrevet fra enhver form for virkelighed, fra enhver form for lærebøger, fra enhver form for erfaring.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-06:
Jeg vil svare fru Pia Gjellerup først, for jeg gav ikke et ordentligt svar før.
Jeg mener ikke, at man skal bruge stigende skatter som et konjunkturregulerende middel over for erhvervslivet.
Der har været mange nye skatter og afgifter, som jeg også redegjorde for i mit ordførerindlæg, og nu synes vi, at det er nok, og det er derfor, der er indført et skattestop.
Jeg vil gerne sige til hr. Aage Frandsen, at Det Konservative Folkeparti ikke som udgangspunkt støtter en skatteharmonisering i EU.
Det gør vi ikke, og derfor er svaret på spørgsmålet også nej.
Hr. Jann Sjursen kom også ind på spørgsmålet om afgiftslettelser på grænsehandelsvarerne.
Jeg vil åbent erkende, at havde man levet i en lukket verden, havde det bedste været, at man ikke havde skullet sætte de her afgifter ned.
Men der må være en anerkendelse af, at det gør vi altså ikke, og derfor er vi nødt til at tage problemstillingen alvorligt.
Der er jo allerede kampagner i forhold til folkesundheden.
Jeg har personlig en tvivl om, hvor meget de hjælper.
Det vil jo kun være mine egne antagelser, men jeg tror ikke, at det, at cigaretterne falder med 3 kr. pr. pakke, kommer til at betyde noget.
Men alt det kan jeg jo selvfølgelig af gode grunde ikke svare endeligt på, for jeg ved det ikke.
Der måtte komme et spørgsmål om arbejdsmiljø fra hr. Ole Vagn Christensen, og jeg svarer da også gerne på det.
Som det må være hr. Ole Vagn Christensen bekendt, er arbejdsmarkedets parter i øjeblikket i gang med at udarbejde et fælles oplæg, og vi vil selvfølgelig se på et sådant oplæg med interesse, når det er klar. Med hensyn til regionalpolitikken var Venstres ordfører under sit ordførerindlæg en del inde på det også, nemlig at der faktisk er sat 80 mio. kr. af til 11 nye regionale vækstmiljøer.
Hertil kommer, som hr. Ole Vagn Christensen sikkert også er bekendt med, at det jo i selve finanslovaftalen er indskrevet, at der skal ske en statslig udflytning af arbejdspladser i et eller andet omfang.
Så jo, vi synes, at prioriteringen er rigtig.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-06:
Fru Gitte Seeberg kvitterede for ændringsforslagene i modsætning til hr. Kristian Jensen, som vi tidligere på dagen var i en dialog med.
Jeg synes, det er dejligt, at man erkender, at oppositionen også har nogle forslag til, hvordan der kan komme gang også i den regionale erhvervspolitik og også i turismen.
Men det, vi fik at vide af fru Gitte Seeberg, var sådan set, at den måde, som vi finansierer tingene på i Socialdemokratiet, var man stærkt modstander af.
Den største blokering, der ligger for, at man kan få rigtig gang i erhvervslivets hjul, er arbejdsmiljøet.
Fru Gitte Seeberg har ligesom de øvrige regeringspartier været i den situation, at vi ikke her har set nogen initiativer.
Her har vi tværtimod set nedskæringer, som sådan set betyder, at man får et ringere miljø.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-06:
Jeg vil godt i forhold til det spørgsmål, hr. Aage Frandsen rejste om afgiftslettelserne på vin, spiritus og cigaretter, stille fru Gitte Seeberg et par spørgsmål.
For ét er, at man kan mene, at det er en bunden opgave, som fru Gitte Seeberg vel nærmest fik formuleret det, i forhold til det der sker i EU, og det synspunkt kan der da være noget om.
Men derudover bliver man vel nødt til, synes jeg, når man kommer med sådan et forslag, at gøre sig nogle provenumæssige betragtninger om, hvor de penge, der forsvinder ud af statskassen, ved at man sænker afgifterne, så skal komme ind igen.
Det synes jeg ikke fru Gitte Seeberg har givet nogen plausible svar på hidtil.
Dernæst må man jo også gøre sig nogle folkesundhedsmæssige overvejelser over, hvad der sker i et land, der f.eks. for ungdommens vedkommende allerede har europarekord i druk, når man får yderligere nedsættelser på f.eks. vin og spiritus.
Var det ikke rimeligt, om regeringen havde gjort sig nogle overvejelser over, hvilke andre virkemidler man ville bruge i et forsøg på at undgå det høje forbrug, danskerne har af både alkohol og cigaretter, hvilket har store gener og skader i forhold til folkesundheden?
Aage Frandsen (SF), 2002-12-06:
Fru Gitte Seeberg indrømmede, at det selvfølgelig ikke var den rareste måde at få skattelettelser på via nedsættelse af afgifter på cigaretter, sprit og øl.
Jeg forstår, at det er det konservative standpunkt, at man hellere ville have gjort det et andet sted.
Så spørger jeg fru Gitte Seeberg: Hvad har regeringen, og hvad har De Konservative i regeringen gjort for, at man netop vil gøre noget ved dette virkelig grænseoverskridende og internationale problem, så man i EU tog spørgsmålet op?
Det er noget, vi har rejst år efter år.
Her er et eksempel, hvor EU simpelt hen ingenting gør for at sikre, at man ikke underbyder hinanden med hensyn til afgifter, af hensyn til sundheden og selvfølgelig også af hensyn til velfærdsstatens finansiering.
Hvad har De Konservative gjort ved det?
Da Det Konservative Folkeparti havde skatteministerposten i form af Isi Foighel, var der rent faktisk lidt styr på det.
Så kom der en Venstremand, og så kom endnu en Venstremand, og så fossede pengene ud til selskabstømmere.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-06:
Til hr. Jens Peter Vernersen: Jeg er ikke klar over, hvad det er for nogle forslag, der henvises til på erhvervsområdet, men jeg kan gætte mig til, at det er nogle af de forslag om aktieoptioner, som har været diskuteret tidligere i dag.
Hr. Jens Peter Vernersen nikker.
Jamen det er vores vurdering, at der ikke er tale om huller i noget.
Der er tale om, at man etablerer nogle ordninger, som man også kender fra andre lande.
Sagt til fru Marianne Jelved: Jeg kan desværre ikke komme med eksakte opgørelser i forhold til de tal, der var fremme i valgkampen.
Men jeg kan i hvert fald sige, og det er også svar på det spørgsmål, der blev stillet tidligere i dag, at Sundhedsministeriet forventer, at amterne i år vil bruge ca. 1,1 mia. kr. af den samlede pulje,
så mit svar var ikke helt forkert.
Jeg kan også sige, at der forventes foretaget 400.000 flere behandlinger i år end sidste år.
De oplysninger, som jeg er i besiddelse af om konkrete og meget almindelige sygdomme som grå stær, kunstig hofte og knæ osv.,
viser det.
Det fremgår af Sundhedsstyrelsens hjemmeside, at ventetiden til både forundersøgelse og til behandling er for kraftigt nedadgående.
Ikke at jeg derved vil tilkendegive, at jeg synes, det er godt nok endnu, men vi er på rette vej.
Jacob Buksti (S), 2002-12-06:
I den her publikation fra Finansministeriet, der udkom i forbindelse med finanslovens fremsættelse, skriver Finansministeriet: Regeringen vil forhandle med Folketingets partier om en nedsættelse af afgifter på varer, som skal finansieres af forhøjelser på andre områder.
Det har man altså ikke gjort.
Det er også noget skatteministeren i det her svar på spørgsmål 16 til L 79 til mig har beklaget.
Han har beklaget, at finansministeren har udtrykt sig lidt uklart.
Derfor vil jeg gerne høre fru Gitte Seeberg, om fru Gitte Seeberg vil garantere, at de her 1,335 mia. kr. i årlig provenutab er finansieret, før man opgør det råderum, som De Konservative skal bruge til at lave indkomstskattelettelser.
Er de 1,335 mia. kr. om året finansieret, før vi laver opgørelsen af råderummet, eller tager vi en gambling på, at de nok kommer i kassen?
Formuleringen i skatteministerens svar om, at det er noget, vi finder ud af hen ad vejen, er jo tæt på at være ufinansierede skattelettelser.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-06:
Jeg skal prøve at hjælpe fru Gitte Seeberg lidt på vej.
Før valget havde vi jo ofte sundhedsdebatter her i Folketinget i forskellige anledninger.
Jeg husker bl.a. Venstres sundhedsordfører, hr. Jørgen Winther, og jeg mener også, at han blev sekunderet af den konservative ordfører, som her fra talerstolen bekendtgjorde, at der var 265.000 på venteliste.
Det tal undrede mig dengang, men jeg fandt ud af, at det var summen af alle de patienter, der på et år havde ventet på behandling.
Eftersom ventelister spillede en meget stor rolle i valgkampen, ikke mindst for Venstre og De Konservative, så mener jeg, at det må være et succeskriterium for de to partier at få nedbragt de ventelister.
Nu bruger jeg hr. Jørgen Winthers målestok og spørger: Hvor mange danske patienter har stået på venteliste i det år, regeringen har siddet?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-06:
Den sammenligning, vi lavede, var 1992 og 2001. Det var de to regeringsskifter, jeg talte om.
Men lad mig også sige, og det var egentlig det, der var mit ærinde: Disse skatteforslag, der jo hver enkelt har givet huller i skattelovgivningen, har Det Konservative Folkeparti medvirket til.
Fru Gitte Seeberg må da indrømme, at når man på den måde lader pengene flyde ud, på den måde, som det nu sker, så betyder det da, at der bliver mindre plads til at nedsætte personskatterne.
Jeg må også sige, at det problem, man har omkring cigaretter og spiritus med det forslag, der ligger der, hvor man ikke har finansieret de 1,2 mia. kr. om året, som det drejer sig om, da også bringer Det Konservative Folkeparti længere væk fra at kunne nedsætte personskatten.
Sådan må det da være.
Det kan da i hvert fald ikke være anderledes.
Det må fru Gitte Seeberg dog indrømme.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-06:
Ja, undskyld, formand.
Til hr. Jacob Buksti: Jeg beklager, hvis jeg har svaret uklart, for det er jo rigtigt, at det vil koste noget, når vi når frem til år 2004, men pointen er, at uanset om vi gør noget eller ikke gør noget, vil det komme til at koste noget, men den finansiering - og det bliver i størrelsesordenen 1,2-1,3 mia. kr. - skal vi nok få på plads i foråret.
Det vil jeg gerne garantere for.
Vi medvirker ikke til at efterlade store huller i de offentlige budgetter.
Et svar til hr. Aage Frandsen: Jeg skal ikke lægge skjul på, og det sagde jeg sådan set også i mit ordførerindlæg, at hvis man selv kunne vælge og ikke var i en international verden, så var det, kan jeg garantere, ikke det første sted, vi synes, det var hensigtsmæssigt at sætte skatterne ned.
Vi havde gerne set, at det skete på andre områder, men vi befinder os jo altså i EU, og vi har en særlig situation, når vi når frem til 2004, som nødvendiggør, at der bliver nedsat nogle skatter og afgifter på de her grænsehandelsvarer.
Og jeg tror såmænd ikke, det er det sidste, vi ser til den sag; jeg tror faktisk, at det også kan blive nødvendigt at se på andre afgifter. Men jeg skal ikke lægge skjul på, at vi gerne havde set, at vi kunne have brugt pengene på noget andet. Fru Pia Gjellerup havde haft en lille disput med hr. Lars Barfoed, og som jeg hørte indlægget, var det som en udløber af en diskussion om, at ledighedstallene var lidt stigende - hvis jeg har hørt rigtigt - og hr. Lars Barfoeds opfattelse var derfor, at så var det måske ikke lige tidspunktet at øge skatterne på erhvervslivet. Men jeg vil gerne sige, at Det Konservative Folkeparti altid har medvirket til at lukke de huller i skattesystemet, som har medført spekulation.
Der er ikke noget i vores forslag eller ting, som åbner for huller.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Jeg vil da måske godt kunne afstå fra den sidste mulige korte bemærkning, hvis jeg får et klart svar, og det er stadig om dette med skatten, hvor fru Gitte Seeberg nu siger, at det jo er sådan, at man ikke burde øge skatten på nogle områder, hvis der er en situation, hvor der er en stigende arbejdsløshed.
Var det så ikke fuldstændig regulært, at der tilsvarende var nogle skattestigninger i løbet af 1990'erne på erhvervslivet, hvor der var en stigende beskæftigelse?
Jeg fisker lidt efter, at der bare kommer et gran af logik i regeringspartiernes argumentation i forhold til skatten.
Jeg vil i øvrigt gerne høre sådan helt principielt:
Det er i hvert fald den samfundsmæssigt dyreste.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-06:
Det er fuldstændig korrekt, når hr. Thulesen Dahl tidligere i dag siger, at hr. Frank Aaen fik slået fast, at uligheden i Danmark steg under den tidligere regering.
I stedet forhandlede den gamle regering hele tiden og konstant til højre i salen i stedet for at forhandle til venstre i salen.
Med Dansk Folkeparti er det jo stik modsat.
Dansk Folkeparti stemmer jo imod de ideer, som de selv med bål og brand har været ude i offentligheden og tale for.
Det seneste skud på stammen er Den Sociale Pensionsfond.
Igen hører vi Dansk Folkeparti med bål og brand gå ud i pressen og snakke op ad stolper og ned ad vægge om, at det er for dårligt med Den Sociale Pensionsfond, og at tyveriet skal stoppes, og så stemmer man stik imod det.
Det er rigtigt, at uligheden steg, fra jeres side bidrager I aktivt til det.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-12-06:
Ja, jeg er desværre nødt til en gang til at tage fat i spørgsmålet om de store nye øgede belastninger, som Socialdemokratiet med deres ændringsforslag, hvis de havde flertal for det, ville pålægge erhvervslivet.
Det har de heldigvis ikke.
Men jeg vil gerne bede fru Pia Gjellerup bekræfte, at Socialdemokratiet med sit ændringsforslag belaster erhvervslivet med op imod 1,6 mia. kr.
Og jeg vil gerne spørge, om det gavner eller forringer erhvervslivets konkurrenceevne, når der trækkes flere penge ud af erhvervslivet.
Jeg er ikke i tvivl.
Frode Sørensen (S), 2002-12-06:
»Håndører til nogle regionale projekter«.
Det er et citat her fra morgenstunden fra hr. Kristian Jensen.
Jeg vil lige prøve sådan kort at sige noget om overholdelse af indgåede aftaler.
Få måneder senere i forbindelse med finansloven bryder man aftalen og reducerer den med 8 mio. kr.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen: Er det troværdigt, og er det regeringens fremtidige politik?
Otte turismeregioner har en 3-årig aftale om 30 mio. kr. i 2001, 2002 og 2003.
Er man troværdig, når man bryder den aftale?
Både hr. Kristian Jensen og jeg kommer jo fra områder, hvor turismen er vigtig, endog meget, meget vigtig, områder, hvor turismen skaber beskæftigelse for 160.000 personer, ofte i yderområderne og ofte hos kortuddannede, som ofte har det svært med at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi ser jo nogle situationer for øjeblikket.
Turismen giver Danmark en omsætning på godt og vel 46 mia. kr., og alligevel tonser grønthøsteren hen over Vestkystens klitter.
Og er der indgået en aftale om morgenen, kan vi så også regne med, at den stadig gælder om aftenen?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-06:
Og hr. Kristian Jensen påstår helt usagligt, at fordi vi vil lukke de skattehuller, man har åbnet det sidste år, så bliver der flere arbejdsløse.
Sådan har det ikke virket, sådan virkede det heller ikke i 1990'erne.
Må jeg i øvrigt minde hr. Kristian Jensen om, at vi havde stigende beskæftigelse i otte år i 1990'erne.
På trods af, at det rent faktisk gik dårligt ude omkring os, havde vi stigende beskæftigelse.
Nu har vi haft en VK-regering ét år, hvor arbejdsløsheden nu stiger fra 141.000 til 155.000.
Ét år skulle der til, for at man fik det vendt.
Og så siger man, at det er, fordi det går dårligt udeomkring.
Jamen det gjorde det faktisk også, da det lykkedes os at vende situationen.
Lad mig så sige om skattetrykket: Nu har man udgivet publikationen Økonomisk Redegørelse, og det fremgår jo heraf, at skattetrykket rent faktisk ikke falder, vil jeg gerne sige til hr. Kristian Jensen.
Prøv at læse den, prøv at læse Økonomisk Redegørelse.
Det kunne hr. Kristian Jensen få meget ud af, tror jeg.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Hr. Nicolai Wammen står jo heroppe og nærmest bekræfter min antagelse om, at det er blevet en sådan manisk besættelse for hele partiet at diskutere Institut for Miljøvurdering.
Jeg har sådan set givet besvarelserne, jeg har sådan set givet begrundelserne for, at der er et ønske om, at der skal være mulighed for en styrket indsats til at gennemføre det vigtige arbejde med at vurdere, hvordan vi får mestmiljø for pengene.
Jeg skal bare sig til hr. Nicolai Wammen, at det simpelt hen er faktuelt forkert at sige, at når vi afsætter 70 mio. kr. til at bryde den negative sociale arv, så er det mindre end et ekstra løft på 5 mio. kr. Jeg håber, hr. Nicolai Wammen vil tage og læse udskriftet af, hvad han selv sagde her fra talerstolen, og så erkende, at det var en smutter eller en svipser, hvis vi skal kalde det det.
Til fru Pia Gjellerup og hr. Bjarne Laustsen
: De to Socialdemokrater har tilsyneladende ikke fulgt med i de meldinger, der er kommet fra Nationalbanken, fra Det Økonomiske Råd osv., der siger, at den grundliggende struktur i Danmark er stærk, vi har en god økonomi, vi har en indstilling til erhvervslivet, som er den rigtige, og det, der er sket, er, at vi er blevet ramt af negative internationale konjunkturer. Men jeg kan forstå på hr. Bjarne Laustsen, at det socialdemokratiske svar er, at når man gennemfører lettelser for erhvervslivet, ja, så tror Socialdemokratiet på, at det er negativt, og at det ikke har noget med de internationale konjunkturer at gøre. Derfor svarer man igen med at indføre nye belastninger, nye afgifter.
Hvorfor så ikke endnu flere belastninger, hvis det skulle være så godt?
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-06:
Når man spørger Venstre og hr. Kristian Jensen, så er det sådan, at så får man ikke noget svar med hensyn til arbejdsmiljøet.
Der får man jo at se, at Venstre har skrottet arbejdsmiljøet; de har ingen planer om, hvordan man kan forbedre arbejdsmiljøet i Danmark, overhovedet ikke.
Der kom heller ingen svar.
Nu har vi så set, at man påstår, at man har lempet erhvervslivets vilkår osv.
Hvad har man fået ud af det?
Ja, man har indtil videre fået 14.000 flere ledige; det bliver der til næste år. Og vi hører heller ikke noget fra Venstre om, hvad det er, man vil gøre for at få sat gang i hjulene igen.
Man aner ikke sine levende råd med hensyn til, hvordan man vil styrke beskæftigelsen, hvordan man vil få Danmark tilbage på sporet igen og få mange af de tusindvis af folk, der bliver fyret fra deres job, i arbejde igen.
Det er jo den sektor, der skal trække hele Danmark; det er i eksporterhvervene, det er i fremstillingsindustrien, at folk er blevet fyret.
Hvilke initiativer vil regeringen tage for at få de folk i gang igen?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Vi har jo fået et stort bind med forskellige aftaler.
Jeg tror, det var fru Marianne Jelved, der tidligere på dagen nævnte, at der jo simpelt hen er alt mellem himmel og jord, meget, meget, meget små aftaler, men det er fint nok, så har vi dem samlet et sted. Men jeg synes, at der mangler nogle.
Jeg synes, der mangler nogle ritzautelegrammer, som handler om musefældeklausuler og rigtige venner, og jeg synes også, at der mangler nogle telegrammer om, hvad man taler om vedrørende Den Sociale Pensionsfond.
Jeg synes sådan set, at det er nogle af de mest afgørende både politiske og økonomiske aftaler, som vi kun kan få kendskab til via i øvrigt ganske udmærkede ritzautelegrammer, men det er måske ikke særlig sagligt, at de ikke er optrykt ved samme lejlighed.
Så den idé er hermed givet videre.
Vi er spændte på at se de resterende ritzautelegrammer i løbet af dagen, som jo altså åbenbart er det, hr. Kristian Jensen som et af regeringspartiernes ordførere har at holde sig til.
Så skal jeg bede hr. Kristian Jensen om at bekræfte, at den private beskæftigelse steg under SR-regeringen, hvor vi havde konsekvent og klar beskatning med uændret skattetryk, mens den private beskæftigelse falder under VK-regeringen, som har en konsekvent og målrettet åbning af skattehuller, der intet har med erhvervslivets funktion at gøre.
Nicolai Wammen (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen har flere gange i løbet af denne her debat sagt, at oppositionen nærmest er besat af tanken om Lomborginstituttet.
Det er forkert.
Oppositionen er derimod dybt, dybt forundret, og det er vi, fordi hr. Kristian Jensen ved tidligere lejligheder har sagt, at politik drejer sig om prioriteringer, og vi har meget svært ved at forstå, hvordan man kan tale om at bryde den negative sociale arv, og at det så er store ord, men meget små penge.
Og når man så kigger på Lomborginstituttet, er det meget små resultater, men en meget stor check.
Derfor er det væsentligt at høre i dag - og der er indtil nu på trods af gentagne spørgsmål ikke kommet svar på det: Hvad er det for argumenter, der gør, at man hellere vil bruge penge på at give Lomborg et løft end på at give den negative sociale arv et gok i nødden? Miljøministeren har ved tidligere lejligheder sagt, at der var ikke grundlag for at give flere penge til Lomborg.
Vi har ikke i dag hørt ét eneste godt argument fra hr. Kristian Jensen, der kan fortælle os, hvorfor den situation har ændret sig, og hvorfor Lomborg skal have flere penge end de dårligst stillede i det danske samfund.