runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Det er utroligt, at det ikke kan sive ind i hovedet på hr. Rune Lund.
Udenrigsministeren har personligt ikke den mulighed.
Udenrigsministeriet har ikke den mulighed at agere over for ting i det danske luftrum.
Det sorterer ikke under Udenrigsministeriet.
Luftfartsloven sorterer ikke under udenrigsministeren, og det er den, der henvises til, for det er luftfartsloven § 64, stk. 3, og den sorterer ikke under udenrigsministeren.
Så kan jeg notere mig, at spørgsmålet er identisk med spørgsmål nr. S 3983 af 11. april til justitsministeren, også stillet af hr. Rune Lund.
Justitsministeren har allerede mundtligt besvaret spørgsmålet den 19. april 2006.
Så hr. Rune Lund har fået svar hele tiden.
Han fik det også i sidste uge, og jeg henviser til dem.
Rune Lund (EL), 2006-05-03:
Det drejer sig om, at udenrigsministeren har svaret Europarådet i forhold til den undersøgelse, der foregår i Europarådet, hvor 46 europæiske lande samarbejder primært om menneskerettigheder, og det er her, at den store undersøgelse af de her CIA-fly primært foregår.
Udenrigsministeren skrev oprindelig et svar den 21. januar og fik besked tilbage fra Europarådet om, at der ikke var svaret godt nok.
Udenrigsministeren svarer igen den 7. april.
Der skriver udenrigsministeren i sit svar, at hvis der er et CIA-fly, eller hvis der er et fly, som har tænkt sig at lande eller overflyve dansk luftrum, kan man faktisk beordre det til at lande eller prøve at lave inspektioner af flyet.
Hvis udenrigsministeren mener, at man kan benytte sig af den mulighed, og det skriver han til Europarådet, burde udenrigsministeren så ikke også benytte sig af den mulighed, når den rent faktisk eksisterer?
»Når udenrigsministeren i sin supplerende besvarelse til Europarådets generalsekretær, Terry Davis, skriver, at danske myndigheder har ret til at undersøge et fly og om nødvendigt tvinge det til at lande for at forhindre lovbrud, betyder det så, at regeringen fremover vil undersøge de fly, som Europarådet og Amnesty International har udpeget, og som mistænkes for at blive anvendt af CIA til at gennemføre ulovlige udleveringer til tortur, hvis disse flyver over eller lander i Danmark?«
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Hr. Rune Lund fik det svar i sidste uge, hvor han spurgte, om jeg ville besvare et brev, jeg havde fået 4 dage tidligere.
Hr. Rune Lund stillede spørgsmålet dagen efter, at jeg havde modtaget brevet, så ivrig er hr. Rune Lund.
Nu stiller hr. Rune Lund det samme spørgsmål igen.
Og så går hr. Rune Lund ud i Politiken og siger, at det var takket være hr. Rune Lunds indsats, at jeg sagde, at jeg ville svare på Terry Davis’ brev.
Jeg tror ikke, at hr. Rune Lund har haft noget som helst at gøre med det, for selvfølgelig besvarer jeg da hr. Terry Davis’ brev.
Men sådan skrev de det i Politiken, og sådan kan hr. Rune Lund bruge det.
Det bruges jo bare til at profilere sig selv.
Svarene er givet, undersøgelserne er i gang, og jeg synes, at man skulle vente, til de undersøgelser, som EU og Europarådet har påtaget sig, er fuldført.
Før da agerer jeg ikke som ansvarlig minister.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-05-03:
Jeg synes faktisk ikke, at det her er særlig sjovt.
Jeg synes faktisk, det er en meget alvorlig sag.
Vi har at gøre med mennesker, som bliver bortført af USA’s efterretningsvæsen, CIA, som bliver fløjet hemmeligt til afhøring under tortur og mishandling i fængsler rundtomkring i verden.
Jeg synes faktisk ikke, det er en særlig sjov sag, og jeg ville gerne slippe for at stå hernede og diskutere den her sag.
Men vi står altså i en situation, hvor der foregår nogle undersøgelser, og hvor menneskerettighedsorganisationen Amnesty International allerede har været inde og dokumentere, at det her foregår.
Men vi har bare nogle klare beviser fra Amnesty International på, at det rent faktisk foregår.
Der bliver jeg nødt til at sige til udenrigsministeren, at jeg altså i den sammenhæng tror mere på, hvad Amnesty International siger, end på, hvad Condoleeza Rice siger.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er en meget mærkelig holdning fra udenrigsministeren, at brud på internationale konventioner om menneskerettigheder skal høre under transport- og energiministeren.
Det er en fuldstændig absurd tilgang.
Så spørgsmålet er igen, og nu stiller jeg det for tredje gang: Kunne udenrigsministeren ikke tænke sig at sørge for, at vi fik nogle af de her oplysninger tilvejebragt, sådan at der kunne blive et bedre grundlag for at lave de undersøgelser, der er i gang i øjeblikket?
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Så synes jeg, at hr. Holger K. Nielsen skulle tage det så seriøst, at han stillede spørgsmålet det rigtige sted.
Det er useriøst at stille et spørgsmål til en minister, der ikke har noget med sagen at gøre.
Det er da utrolig useriøst.
Hvis hr. Holger K. Nielsen mener noget seriøst, skulle han stille spørgsmålet det rigtige sted.
Det her er jo bare for at ride med på Enhedslistens bølge.
Så har hr. Holger K. Nielsen måske også hørt, at den danske regering ved to lejligheder har sagt til amerikanerne – det har jeg også svaret hr. Holger K. Nielsen, og det var i juli og november måned – at vi gik ud fra, at vores territorium og vores regler blev respekteret.
Og den amerikanske udenrigsminister, som jeg nu også har svaret, hvilket hr. Holger K. Nielsen altså ikke kan høre, har meddelt alle Europas ministre på et møde i december måned, som hr. Holger K. Nielsen også er bekendt med, at man respekterer de forskellige landes suverænitet.
Han har måske også hørt, hvad jeg har svaret, eller måske har han ikke hørt efter, når det ikke er hans eget spørgsmål, nemlig at Europa-Parlamentet og Europarådet er i gang med undersøgelser, som hr. Holger K. Nielsen nu ønsker at jeg skal kortslutte eller agere på, før de er afsluttet.
Men herregud, lad dog være med at ride med på enhedslistebølgen bare for at have lidt sjov i salen.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Jo, men det er jo ikke noget svar at sige, at det er transportministerens ressort, det her ligger i.
Regeringen fungerer som et kollektiv, og det vil sige, at de enkelte ministre da også i den forstand er ansvarlige for, hvad hele regeringen gør.
I betragtning af at det her er af stor betydning for dansk udenrigspolitik og hele vores samarbejde med USA, er det også et anliggende for den danske minister på det her område.
Derfor synes jeg, at udenrigsministeren skulle tage lidt mere seriøst på de her spørgsmål i stedet for bare at henvise til, at det er transportministerens ressort.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Det ville jeg meget gerne, hvis spørgerne ville opfatte, at de har fået et svar.
Men jeg synes, det er lidt pjattet siden oktober måned at hive udenrigsministeren over gang på gang og stille de samme spørgsmål.
Hr. Holger K. Nielsen har ikke gjort det, men de to herrer dernede har jo gjort det i en uendelighed.
Jeg henviser så hr. Holger K. Nielsen til at læse de tidligere svar.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Jeg synes, at ministeren skulle falde lidt ned i stedet for at køre sådan en bureaukratisk diskussion om, hvilket ministerium der har hvilken ressort.
Det er jo fuldstændig ligegyldigt i den store sammenhæng her.
Det, som er problemstillingen, er, at der efter al sandsynlighed foregår CIA-transporter af fanger til ulovlige fængsler forskellige steder i verden.
Det er et problem for USA, men det er da også et problem for den danske regering og den danske udenrigspolitik i betragtning af, at vi er så aktiv en del af de villiges koalition.
Så jeg synes, at ministeren skulle tage sig sammen og lidt mere seriøst besvare de her spørgsmål.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Spørgsmålet er besvaret hundrede sytten gange siden oktober måned, og jeg henviser til de besvarelser.
Frank Aaen (EL), 2006-05-03:
Nå ja, men amerikanerne siger så meget.
De sagde også, at der ikke var tortur og mishandlinger på Guantánamo.
Derfor skal man ikke sådan bare tro på det, og det er vel også derfor, at udenrigsministeren uopfordret har sendt henvendelse til amerikanerne om, at man ikke ønsker misbrug af dansk luftrum.
Det er derfor, jeg mener, at når udenrigsministeren har begivet sig ind på, at man ikke ønsker, at dansk luftrum misbruges af amerikanerne i tortursager, så må man da også kunne tage det næste skridt og tage stilling til, om et fly, der før beviseligt har været brugt i tortursager, og som er af amerikansk oprindelse og amerikansk drevet, så også omfattes af det udsagn om ikke at ville have misbrug af dansk luftrum, og at man derfor vil gribe ind, hvis det ser ud, som om det er ved at ske igen.
Det må være enkelt at svare på.
Man kan ikke bare henvise det til en transportminister.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Jeg synes, hr. Frank Aaen skulle spørge transportministeren.
Det har udenrigsministeren faktisk ikke noget som helst at gøre med.
Men Enhedslisten har jo altså åbenbart ikke forstået ressortfordelingen i Danmark, de bliver ved med at spørge udenrigsministeren.
Jeg har ikke luftrummet over Danmark, jeg har ikke retshåndhævelsen på dansk jord.
Og hr. Frank Aaen har jo fået at vide hundrede sytten gange her, at den amerikanske regering har meddelt, at den respekterer andre landes suverænitet.
Det tager vi som udtryk for, at man ikke har anvendt eller anvender dansk luftrum eller danske lufthavne til flyvninger, der er i strid med internationale konventioner.
Det har hr. Frank Aaen fået at vide mange gange.
Men hvis hr. Frank Aaen vil spørge om, hvad der sker med enkelte fly, der flyver hen over Odense osv., så er det ikke udenrigsministeren.
Odense sorterer ikke under udenrigsministeren.
Frank Aaen (EL), 2006-05-03:
Nu er det jo sådan, at udenrigsministeren ved to lejligheder har sagt til amerikanerne, at vi ikke ønsker, at USA misbruger dansk luftrum til f.eks. fangetransporter.
Så det er jo ikke sådan, at udenrigsministeren ikke har været inde i sagen.
Derfor synes jeg i virkeligheden, at spørgsmålet er ganske enkelt.
Der er et fly, der hedder Boeing 737-700 med registreringsnummer N 313 P, som har været i Danmark ved flere lejligheder, og som beviseligt er blevet brugt af CIA til at flytte en tysk statsborger fra Skopje til Afghanistan, hvor han blev fængslet og forsvandt i lang tid.
Da det viste sig, at han var uskyldig, blev han smidt af på en mark i andet land i Europa uden at vide, hvor han var.
Hvis det fly igen kommer i dansk luftrum, hvis det fly, som beviseligt er blevet brugt til tortur, kommer tilbage i dansk luftrum, vil regeringen så sørge for at spørge dem, der flyver flyet: Hvad flyver I med og med hvilket formål?
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Man skal jo have en engleblid tålmodighed for at komme her onsdag efter onsdag og få de samme spørgsmål fra hr. Rune Lund.
Jeg har lige sagt, men han kan jo heller ikke høre, og jeg gentager, at regeringen fortsat afventer det endelige resultat af de undersøgelser vedrørende påståede CIA-aktiviteter, som pågår i EU- og Europarådsregi, og som regeringen støtter og bidrager til, og som ikke er afsluttet.
Og derfor er det fuldstændig urimeligt, at man skal agere på undersøgelser, der ikke er afsluttet.
Rune Lund (EL), 2006-05-03:
Det er helt utroligt
det her
Det er rigtigt, at jeg stillede spørgsmål til justitsministeren her for 14 dage siden for at forhindre de lovbrud, som forekommer, når de her CIA-fly krydser dansk luftrum eller lander i danske lufthavne, men til den lejlighed havde justitsministeren et langt papir med fra udenrigsministeren, som justitsministeren bare stod og læste op af.
Det er derfor, jeg tænkte, at det måske var mere fornuftigt så at høre det fra hestens egen mund her i dag.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Jeg synes, det er utilfredsstillende, at udenrigsministeren på den måde prøver at sende aben videre.
Jeg går ud fra, at brud på internationale konventioner og flyvninger af fanger hemmeligt til afhøring under tortur og mishandling i fængsler rundtomkring i verden også er noget, som ligesom hører under udenrigsministerens arbejdsområde.
Så jeg spørger en gang til: Kunne det ikke være en god idé at foretage undersøgelser af de fly, som krydser dansk luftrum, lander i danske lufthavne, når det kan være med til at give bedre informationer med hensyn til at foretage de tilbundsgående undersøgelser, som der i øjeblikket er gang i?
Arne Toft (S), 2006-05-03:
Jeg tror, at det sidste, ministeren siger, egentlig er det, som den, der har ansvaret i dag, gerne vil have set på, for jeg tror, at den handicappede meget gerne vil have selvstændigheden, meget gerne vil have friheden til at ansætte og også meget gerne vil have nogle andre, f.eks. kommunen, til at gå ind og overtage ansvaret med hensyn til det retlige.
Når jeg taler med de handicappede, og når jeg taler med folk, hvor de er organiseret, er det her altså et problem, for der er jo ikke mange fagforeninger, der er meget for at gå ind og køre en sag mod en svagere part.
Derfor tror jeg slet ikke, at vi har set alle de sager, som egentlig kunne køres.
Så kunne ministeren ikke overveje, hvilket også bliver sagt her, at lade ansvaret, når der bliver kørt sager, overgå til nogle andre end klienten?
Rune Lund (EL), 2006-05-03:
Det foregår også over dansk luftrum, at disse fly er landet i europæiske lufthavne, og at de også er landet i danske lufthavne.
Amnesty International har en række anbefalinger til, hvordan man kan gå ind og stoppe de her flyvninger og søge oplysninger om, hvad der foregår i de fly, hvem der er med, osv.
Og der kunne jeg da godt tænke mig at få udenrigsministerens svar på, om udenrigsministeren har tænkt sig at følge op på de anbefalinger fra Amnesty International.
Arne Toft (S), 2006-05-03:
Men vil ministeren ikke medgive, at det, når vi ser på os alle sammen, jo er svært at sætte sig ind i et stof, som har med en eller flere overenskomster at gøre?
Er man i forvejen handicappet, og har man i forvejen problemer med mange ting, så er det altså endnu sværere for den handicappede at have overskud til at sætte sig ind i overenskomstmæssigt stof.
Derfor må det også være rimeligt, som ministeren sagde før, at man aflaster den handicappede for den opgave.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-05-03:
Jeg skal allerførst kvittere for ministerens pæne ord.
Jeg synes, det lyder rigtigt og sympatisk med hensyn til intentionen, men mine spørgsmål til ministeren går på, at ministeren anfører, at et af kritikpunkterne i forhold til forslaget er, at åbenhed skulle være anlagt som princip, og så kan man diskutere, hvor alvorlig en kritik det er.
Jeg synes nu, at det sådan set grundlæggende er meget positivt, men ministeren problematiserer det.
Jeg skal bare gøre ministeren opmærksom på, at i forslaget indgår omhyggeligt, at ifald man ikke kan anvende software baseret på åbne standarder, så kan man redegøre for det, altså det, man på engelsk vil kalde et comply explainprincip.
Jeg skal vende tilbage til kritikpunkt nummer to i mit opfølgende spørgsmål.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Jamen fru Karen Klint mener fortsat ikke, at man spørger studerende, der søger ind på teologistudiet, om de er i Indre Mission, Ydre Mission, eller hvor de hører hjemme.
Så det er jo lige meget, om der er få eller mange retninger blandt muslimer.
Det her handler om studerende til et optag på en studieretning og ikke om, hvad de privat tror på.
Modsat er jeg jo meget uenig med hr. Jesper Langballe i, at vi kun skal gå ind for private skoler, for så er vi jo som stat med til at legalisere et parallelsamfund, og jeg troede faktisk, at vi i Folketinget uanset partifarve var enige om, at parallelsamfund ikke er noget, der fremmer demokratiet.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-03:
Det er da godt, at fru Karen Klint har det sjovt.
Jeg har ikke efterlyst nogen som helst form for samvittighedstest.
Jeg synes faktisk, man skulle lade muslimernes samvittighed være i fred og selv lade dem oprette de skoler, de vil, uden at den danske stat skal til at blande sig i det.
Men det skal da også være realistisk.
Foreløbig har vi ikke set, at der er bare antydningen af interesse fra muslimernes side.
Det vil fru Karen Klint så prøve at interessere dem for.
Men hvis så interessen er der og man forestiller sig, at alle de skoler er sat sammen, og man forestiller sig, at de farer lige i struben på hinanden, så kommer der jo hverken meget undervisning eller forskning ud af det.
Det synes jeg da må være indlysende for fru Karen Klint.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Nu synes jeg, det er ved at være sjovt.
De øvrige ordførere og regeringen har skoset mig, fordi vi ikke engang kan pålægge et universitet bare at oprette en uddannelse.
Nu vil man gerne have en samvittighedstest fra de studerende, der skal optages.
Mig bekendt tages der ikke en samvittighedstest på den trosretning, man tilhører, hvis man vil studere kristen teologi, så hvorfor i alverden skulle der tages en eller anden test på muslimer eller andre?
Jeg har jo ikke engang sagt, at det er muslimer, der ønsker at studere her.
Der er jo frit optagelseskrav på universiteterne, og det har vi overhovedet ikke tænkt os at pille ved.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-03:
Jeg synes, at det sidste lyder utrolig interessant.
Man vil altså samle alle tænkelige islamiske skoler under én hat, og så skal de holde universitetsundervisningen sammen.
Har fru Karen Klint tænkt på, at hvis vi nu starter med at tage folk fra ahmadiyyabevægelsen – det er jo den, der virkelig er fremme herhjemme – og sætter dem sammen med saudiarabiske wahabitter, for slet ikke at tale om de salafister, som hr. Naser Khader taler meget om og jo med god grund, fordi de altså er dødsensfarlige, så vil det ganske øjeblikkeligt resultere i, at de alle sammen farer lige i struben på hinanden – og hvor meget undervisning ville der komme ud af det?
Må jeg spørge fru Karen Klint: Er det også noget, hun har afstemt med hr. Naser Khader?
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Jeg synes, det er ganske fint, at så unge ordførere undrer sig, for det skal man gøre.
Når man er ung, skal man ikke være sat, så skal man stadig væk undre sig.
Jeg kan i min høje alder modsat undre mig over, at man læser det her, som om det kun går ud på en ensretning af muslimer.
Jeg har lige sagt, at vi ønsker bredden.
Vi har jo ikke sagt, at vi vil have én måde i den teologiske fortolkning.
Vi siger bare, at den teologiske uddannelse skal sættes ind i relation til det samfund, man lever i, og det er også det, man gør med teologien.
Man uddanner jo forskellige.
Inden for den kristne tro er der også mange retninger.
Derfor kan man godt studere teologi på et universitet, og så kan man vælge sit private tros- og ståsted.
Det er ikke troen, vi forholder os til, men arbejdspræmisserne bagefter.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-03:
Jeg bliver lidt forundret, for det vil jo sige, at der skal stilles nogle særlige krav afhængigt af, hvor et uddannelsestilbud udføres.
Hvordan kan man på nogen måde føle sig sikker på i Socialdemokratiet, at det lige præcis er den her teologiske tolkning eller den her tolkning af islam, som man vil sikre sig vil blive gældende inden for en uddannelse i Danmark?
Hvad er det for nogle styringsmekanismer, man regner med?
Men det kan selvfølgelig være, at man skal lade sig inspirere af Marokko, hvor man åbenbart synes, det er fint, at man inden for en religiøs uddannelse siger: Vi laver noget, der er særligt bestemt for det ene køn – og vi gør det ikke i forhold til kønnenes ligestilling.
Eller er man ikke klar over, at man er ved at bevæge sig ud på et alvorligt skråplan?
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Danmark kender jo også en præst, der måske næsten lå udenfor.
Den bredde synes vi også der skal være plads til blandt muslimer, så vi har ikke bare lavet en ensretning for imamer.
Men vi har forstået, i hvert fald på de imamer, vi har holdt møde med – vi har jo ikke bare opfundet det her, vi har også haft religionskyndige forskere til at læse korrektur på det – at det er meget vigtigt, at man hænger an på, hvilket land man selv er i.
Det er faktisk også det, som de religionskloge tager op, når de snakker om begrebet hjemmedyrkede imamer.
De siger, at den religionsuddannelse, man skal have, den teologiske uddannelse, man skal have, skal man helst have i det land, man skal arbejde i, for så kan man bedst rådgive.
Hvis man skal bruge sin religion også i integrationsøjemed, så er det bedst, at der er sammenhæng mellem uddannelsessted, arbejdssted og det land, man lever i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-03:
Jeg kunne godt tænke mig, om fru Karen J. Klint lidt kunne uddybe og forklare det, der står i bemærkningerne til forslaget: »Derfor er det vigtigt, at islamiske forkyndere formår at tolke islam ind i en vestlig kontekst, hvor netop disse værdier er gældende.«
Hvordan vil fru Karen J. Klint sikre, at det er sådan en bestemt tolkning af islam, hvor det her er muligt, at man får inddraget det aspekt?
Er det ikke lidt selvmodsigende, når man ønsker at sige, at der er nogle, der skal have lov til at fordybe sig i, hvilken religion de har lyst til, ud fra nogle præmisser, som Socialdemokratiet så stiller, uden måske at være klar over, om det kan lade sig gøre inden for nogle bestemte retninger?
Er det ikke et lidt voldsomt indgreb i det ønske, man har om at stille noget til rådighed, når det nu skal ske på nogle helt bestemte præmisser?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jeg vil gerne først og fremmest sige til hr. Morten Helveg Petersen, at vi sagtens kan diskutere ordvalg af kritik, for når jeg sagde nogle ord – det, der udestår, eller det, der kan være kritikpunkter – så er det jo i relation til de ting, som vi føler ikke er så afklarede, som de burde være, inden man, kan man sige, tager en endelig beslutning.
Derfor er netop nogle af de ting, som jeg nævnte, jo ting, vi behandler i det udvalg, der er blevet nedsat med deltagelse fra Finansministeriet, Videnskabsministeriet, Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen, for at få det endeligt afklaret.
Derfor vil jeg gerne medgive, at det er en kritik, der er til at overse.
Jeg vil sige det på den måde: Det er en kritik, som vi gerne ville have afklaret, sådan at vi kan få et endnu bedre grundlag at træffe en beslutning på og meget gerne allerede i næste folketingssamling.