runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 1998-10-27:
Jeg går ind for, og det er både til hr. Søren Kolstrup og hr. Christian Schmidt, en meget bedre verden, men jeg skal på den anden side også agere i den, der er.
FN-systemet har lavet en protokol, som indeholder et system, hvor vi nu vil lave juridisk bindende regler for at nedbringe udslippet af drivhusgasser.
Det er Kyotoprotokollen.
Den skal vedtages.
Den blev vedtaget med hiv og sving.
Vi har heller ikke indført regler, hvor vi kan stemme et land som USA ned og tvinge dem til det, som vi vil have.
Hvis man vil være med til at løse de her problemer, må man altså bygge på det spinkle retsgrundlag, der er, nemlig Kyotoprotokollen.
I den er der mulighed for fleksible mekanismer - det er et svar til hr. Søren Kolstrup - og derfor må vi da gå ind i det og få udformet de fleksible mekanismer, så de bliver så gode, som de nu kan.
Alt andet er - for at sige det lidt skarpt - efter min mening at melde sig ud af det at kæmpe for at løse de globale problemer.
Anden del af strategien, det andet ben at gå på, er en offensiv dansk linje, som er langt mere omfattende, end vi har set indtil nu, og det er derfor, at jeg har lagt op til, at SF i de finanslovforhandlinger, som jo er ved at gå i gang, vil have en national klimaaftale, en national plan, der fører Kyotoforpligtelsen og miljøudfordringen ned på dansk virkeligheds grund.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-27:
Også jeg er forfærdelig interesseret i at agere i den faktiske verden.
Derfor synes jeg, det er meget interessant at få at vide, om hr. Steen Gade mener, at vi skal arbejde for at reducere de fleksible mekanismers betydning.
Også jeg erkender fuldt ud, at vi jo ikke kan flytte bjerge.
Vi må også acceptere de præmisser, der ligger i en grum verden,
helt bestemt.
Men netop derfor er det jo så interessant at vide, hvad der er vores udgangspunkt.
Vil hr. Steen Gade arbejde for, at de fleksible mekanismer bliver af så lille betydning som vel muligt og dermed, at den nationale indsats bliver så høj som muligt?
Det er jo meget vigtigt, at vi herindefra kommer med et mandat, og at et sådant mandat gives til ministeren, evt. også med hr. Steen Gades stemme.
Steen Gade (SF), 1998-10-27:
De fleksible mekanismer skal spille en så lille rolle som muligt.
Hovedvægten skal ligge på de nationale indsatser, stod det til mig, men det gør det ikke alene.
Stod det til mig, skulle det være hele indsatsen, for det er det, der også vil være med til at presse udviklingen i retning af de nødvendige teknologiskift.
Så svaret er et klart ja, så her står vi da skulder ved skulder, forstår jeg.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-27:
Jamen det beroliger mig da, at vi har en fælles erkendelse af, at vi skal kæmpe så meget som muligt imod de fleksible mekanismer, men hvad indebærer det så konkret?
Indebærer det, at vi i dag skal vedtage et forslag til vedtagelse, som giver ministeren mandat til at modarbejde det?
Vi skal vel give ministeren et så stærkt mandat som vel muligt?
Steen Gade (SF), 1998-10-27:
Det stærkest tænkelige mandat i dag er at støtte EU-beslutningen om, at hovedparten skal foretages i eget land.
Forhandling
Frank Dahlgaard (KF), 1998-10-27:
Det er til den socialdemokratiske ordførers bemærkning om, at Frank Dahlgaard vil føre debat på Bjørn Lomborg-niveau - eller noget i den retning, blev der sagt: Det var ikke mig, der trak Bjørn Lomborgs navn ind i debatten, det var hr. Steen Gade.
Jeg tænkte ikke på Bjørn Lomborg; jeg tænkte på forfatteren og, så vidt jeg ved, videnskabsmanden ved Institut for Fremtidsforskning i Danmark Martin Ågerup, som skrev en kronik i Jyllands-Posten
den 7. oktober i år, hvor han bl.a. henviste til udenlandske videnskabsfolk, som mener, at man kan sætte store spørgsmålstegn ved dette med drivhuseffekten, og at det er langt mere sandsynligt, at det er forhold på solen, der giver opvarmningen, end den menneskeskabte udledning af CO2.
Men som gammel orienteringsløber kan jeg sige, at man udstikker en kurs og følger den, når man løber afsted; men en gang imellem er det faktisk sundt at stoppe op og lige se efter, om man har taget fejl og løber i en lidt forkert retning.
Og det er det, vi skal diskutere om vi gør, for vi risikerer jo at bruge en masse penge på en CO2-miljøpolitik, som måske viser sig at hvile på et delvis forkert grundlag.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-27:
Hr. Martin Glerup talte om vigtigheden af at være et hestehoved foran, om at være ansvarlig og om det glade budskab, men verden er jo imidlertid sådan indrettet, at det er midlerne, der tæller, og ikke de smukke læbebekendelser.
Og det, der bekymrer mig ved denne debat, er, at det er, som om der er en indirekte accept af det skred, der er sket i miljødebatten, nemlig accepten af de fleksible mekanismer.
Så jeg vil gerne spørge hr. Martin Glerup
: Hvad er Socialdemokratiets perspektiv i denne debat?
Er det, at vi bare skal acceptere flere og flere mekanismer?
F.eks. nævnte ministeren tidligere i dag sinks.
Skal vi bare f.eks. sige: Nå ja, det accepterer vi også sammen med alle de andre mekanismer; så skal vi bare sørge for at gøre dem lidt mere troværdige.
Eller er det sådan, at man dog som minimum i Socialdemokratiet har en ambition om, at vi skal arbejde hen imod, at de fleksible mekanismer f.eks. kun tæller 10 pct., ja måske efterhånden ingenting?
Eller er man til købs, er det laissez-faire, er det kræmmerne, der nu skal til at bestemme politikken?
Martin Glerup (S), 1998-10-27:
Ja, jeg tror, det er nødvendigt at spille på hele registret; det må jeg indrømme.
Men det bortforklarer ikke, at vi skal feje for egen dør, men vi skal også være villige til at bruge andre mekanismer for at få løst det her problem; ellers får vi det ikke løst.
Til hr. Frank Dahlgaard vil jeg sige, at selvfølgelig er der mange forskellige faktorer, der har indflydelse på de klimaforandringer og klimatrusler, der er i dag, og nogle af dem er dem, som hr. Frank Dahlgaard fremhæver; men selv de mest forhærdede tidselgemytter må jo indrømme, at der er tegn på, at vores vejr og vores klima opfører sig underligt: Vi oplever tørke i Kina, kuldebølger i Bangladesh, oversvømmelser i Brasilien, Peru, Kenya og Polen, tyfoner i USA, at kæmpeisflager i de arktiske egne smelter
, osv.
Og i 1980'erne og 1990'erne har vi på den nordlige halvkugle oplevet de 10 varmeste år i de sidste 600 år, og vi har oplevet, at den globale vandstand er steget med mellem 10 og 25 cm i løbet af de sidste 100 år, og vi oplever, at indholdet af drivhusgasser i atmosfæren stiger og stiger.
Så der er altså nogle ting, der ikke er i balance, og heldigvis er det sådan, at der er et bredt flertal, der står bag vores energiplan »Energi 2000«, hvori vi går ind for forsigtighedsprincippet.
Men det, som jeg ligesom hører hr. Frank Dahlgaard sige, er, at Det Konservative Folkeparti ikke længere er med i den aftale, og det er selvfølgelig beklageligt, men så har partiet jo også meldt sig ud af de ansvarliges kreds i miljø- og energidebatten.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-27:
Jeg kan forstå på hr. Martin Glerup, at der nu er tale om, at der fra Socialdemokratiets side er en generel accept af de fleksible mekanismer; men indebærer den accept, at man vil gøre de fleksible mekanismer så små som vel muligt, eller er man videnskabsløs på området?
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål - og det bliver jeg nødt til at stille, fordi ministeren selv kom ind på det - drejer sig så om sink-mekanismerne: Er vi nu kommet dertil, at Socialdemokratiet på det internationale plan vil arbejde for at købe et stykke regnskov og så få det godskrevet på det nationale regnskab - ganske som Norge gør det med Costa Rica, som ellers engang har haft nogle ambitioner om selv at gøre noget - altså lige at ordne det ved en handel i porten mellem et rigt land og et fattigt land, sådan?
Er det socialdemokratisk politik principielt at gå ind for en sink-ordning?
Steen Gade (SF), 1998-10-27:
Det tror jeg der kan komme noget virkelig godt ud af, ligesom der egentlig er kommet noget godt ud af, at en vis Bjørn Lomborg, som jeg tror hr. Frank Dahlgaard talte om, har beskæftiget sig med drivhuseffekten.
Der er mange, der tror, at bogen »Verdens Sande Tilstand«, som Bjørn Lomborg har skrevet, handler om, at der ingen drivhuseffekt er.
Derfor vil jeg citere nogle ting fra den bog.
Det første er: »Der er ingen tvivl om, at mennesket har påvirket CO2-indholdet i atmosfæren og er godt på vej til at fordoble det.« O.k
Og det næste er: »Men det er bestemt muligt, at drivhuseffekten vil føre til stigninger på 2o C over de næste 100 år.« Ja!
Det næste: »Om 10 år vil vi have langt mere viden på området.« Ja!
Og så er det en helt anden diskussion, men faktisk ikke fra den mand, der er blevet udråbt til at skrive, at der ingen drivhuseffekt er.
Den mand skriver, at der er en drivhuseffekt, og derfor synes jeg, det er interessant, hvad det er, hr. Frank Dahlgaard har i godteposen i dag.
Hvad er det, hr. Frank Dahlgaard ved, som ingen andre - heller ikke Bjørn Lomborg - har påpeget?
Den med solen og pletterne er i hvert fald for os, der har været med i det i nogle år,
ældgammel.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-10-27:
Hr. Martin Glerup kan være rimelig rolig, for der er jo fremsat et forslag til vedtagelse, som Det Konservative Folkeparti også står bag.
Og vi løber ikke fra nogen aftaler, men når videnskabsmændene rejser en række spørgsmål, synes vi, der kan være grund til at diskutere nogle grundliggende forhold.
Og med hensyn til de fænomener, som hr. Martin Glerup nævner, bl.a. at store isflager river sig løs fra Sydpolen, og at vejret i det hele taget opfører sig mærkeligt, vil jeg sige, at det har det da vist altid gjort.
Der har f.eks. været palmer på Grønland, som i øvrigt har ligget et helt andet sted i verden, og det var varmere for 500 år siden, og nu er det altså blevet koldere, men i løbet af de sidste 100 år er det så blevet en lille halv grad varmere.
Er det stabilitet? Nej.
Jorden og klimaet ændrer sig over lange perioder, og vi ved stadig væk meget lidt om det, og vi ved endnu mindre om, hvor meget der skyldes menneskelig adfærd og industriel påvirkning.
Og nu er hele den sag op til debat, og derfor synes vi, det er værd at debattere, om vi lige præcis følger den rigtige kompaskurs.
Der er ingen tvivl om, at vi skal tage hensyn til miljøet, og det er en god ting, at Danmark på mange områder her har førertrøjen på.
Vi ved jo godt alle sammen, at der også på det seneste har rejst sig en diskussion omkring CO2 og drivhusgasudslippet, og om drivhuseffekten i virkeligheden spiller nogen rolle.
Vi ved alle sammen, at Jordens temperatur er steget med - er det ½ grad -
i dette århundrede.
Men hovedparten af den stigning er sket før 1940, altså på et tidspunkt, hvor der ikke var så meget gang i elkraftværker og i trafikken.
Og vi ved alle sammen, at man nu er begyndt at stille sig selv det spørgsmål, om ikke det er aktiviteten på solen, der er skyld i, at temperaturen er steget, og i øvrigt at når CO2-indholdet i atmosfæren er vokset, er det måske fremkaldt af den højere temperatur og ikke omvendt, at den højere temperatur er fremkaldt af CO2. Der er altså sat spørgsmålstegn ved noget grundlæggende, og det savnede jeg nogle kommentarer til i hr. Steen Gades tale, og det vil jeg bede ham om at kommentere.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-10-27:
Debatten om CO2-udslippet, ja det gælder debatten om hele vort miljø, er nået op på uanede højder her i Danmark.
Jeg tror ikke, de har haft de højder andre steder.
Fremskridtspartiet mener, at der trænges til en tænkepause, inden der tages yderligere tiltag.
Det gælder både med hensyn til CO2-udslippet, og det gælder hele miljøområdet.
Især det seneste år er der kommet flere og flere kritiske røster frem om hele grundlaget for vor miljødebat.
Jeg tør næsten ikke nævne bogen »Verdens sande tilstand« skrevet af Bjørn Lomborg.
Jeg har forstået på dem, der har nævnt det navn heroppefra, at de ikke har haft det så godt.
Men der er mange udenlandske videnskabsfolk, som har en anden opfattelse af vores grundlag at diskutere miljø på, end vi har.
Derfor mener vi i Fremskridtspartiet - det gælder ikke alene vores CO2-udslip, men hele vort miljøområde - at der trænges til, at vi bremser op og tænker os om, inden vi går videre.
Som jeg sagde før: Vi vil ikke stå frem som dommere, men der er sat så mange begrundede spørgsmålstegn ved de forskellige ting, at vi skal stoppe op, inden vi går
yderligere frem
Selvfølgelig er Fremskridtspartiet af den opfattelse, at vi ikke skal bruge mere energi end nødvendigt.
Selvfølgelig er Fremskridtspartiet af den opfattelse, at vi skal passe på vort miljø, og det tror jeg alle partier er enige om, men vi skal heller ikke gå så vidt, at det går ud over samfundet som helhed.
Det føler vi efterhånden det er ved at gøre her i Danmark.
Hele erhvervslivet har efterhånden så store problemer
med konkurrenceevnen på grund af de ting, der er pålagt dem, at vi nu ikke kan sælge nok varer til at betale vores velfærdssamfund med.
Fordi vi her i Danmark har råd til at flotte os på den måde, som vi har gjort med miljøpolitikken de seneste år,
er der jo mange andre lande i verden, der ikke har råd til det på den måde.
Jeg tænker især på landene i Sydamerika, selvfølgelig ulandene og de Østlande, der nu kæmper for at komme frem.
Vi vil ikke sige, at vi skal stoppe totalt op og ikke gøre nogen ting, men lad os stoppe op, hvor vi er kommet til nu, og lad os få undersøgt, hvad det er, vi arbejder med, inden vi går videre.
Herhjemme i Danmark vil vi på et senere tidspunkt fremsætte forslag om, at der nedsættes en uvildig kommission til at kulegrave hele området med hensyn til, hvad vi har fået for de milliarder kroner, vi har brugt, og med hensyn til, om det har hjulpet nogen ting.
Det er jo en hel anden sag, det kommer ikke dagsordenen i dag ved, men det er noget, vi arbejder med.
Poul Andersen (S), 1998-10-27:
Som det fremgår af ministeren fremlæggelse, er der jo tale om regelforenkling, noget, som blev sat i gang for nogle år siden, og det kommer så nu frem på de her tre lovområder.
Det har givet større overskuelighed.
Vi mener også, at det nu er blevet bedre præciseret, hvad der er inden for henholdsvis erhvervsministerens, forsvarsministerens og miljøministerens områder, og der er også tydeliggjort den koordinering, der skal foregå på de enkelte områder.
Det er jo ikke sådan, at vi som politikere ellers skal give karakter for det arbejde, der er lavet med lovgivningen,
men alligevel: Det er et godt stykke arbejde, der er gjort her.
Rent politisk er det jo den vej rundt, vi skal fokusere på det,
og der mener jeg helt klart, at de elementer, som vi har diskuteret igennem årene, og også det, der har ligget i den tidligere lovgivning, er kommet godt med i en klar opdeling inden for de tre skitserede lovområder.
Alt i alt nogle gode lovforslag, der er godt sammenskrevet.
Kim Andersen (V), 1998-10-27:
De tre lovforslag, der her er til første behandling,
lovforslag
, nr. L 21 og nr. L 22, er udtryk for regeringens initiativ til at forenkle det gældende regelgrundlag.
Selv om de tre lovforslag nok snarere er udtryk for lovtekniske forbedringer af gældende regler, skal jeg fra Venstres side tilkendegive, at vi grundlæggende er positive over for forslagene.
Venstre er jo selv ivrig for at forenkle og præcisere lovregler inden for en lang række områder, og det viser mange af de forslag, som Venstre har fremsat i de senere år. Derfor ser vi positivt på det initiativ fra erhvervsministeren, hvis ellers udmøntningen af lovene lever op til intentionerne.
Forslagene er i vidt omfang blevet til på grundlag af forhandlinger inden for Erhvervsministeriets regelforenklingspanel, hvor der har siddet betydende søretseksperter.
Det ser Venstre positivt på og mener i øvrigt, at det er nødvendigt at inddrage eksperter så vidt overhovedet muligt, for forslagene er lovteknisk komplicerede.
Jeg kan være enig i, at der bliver fastsat regler herom, men det er vigtigt, at erhvervsministerens regler udformes med fuld respekt for søforklaringsinstituttet i søloven, som har væsentlig betydning ved opklaring af ulykker til søs, ikke mindst på grund af de retssikkerhedsmæssige garantier, som søforklaring indebærer ved, at forklaringerne afgives ved domstolene. Noget andet er, at søforklaringsinstituttet måske kunne moderniseres og effektiviseres, sådan som det p.t. også foregår i Norge, og det mener vi at Danmark bør se på snarest muligt.
Grundlæggende ser Venstre positivt på lovforslagene, men stadig med det forbehold, at det er vigtigt, at vi her laver
et stykke arbejde, som også i praksis vil give forenkling, gennemsigtighed og logik, som vi så ofte savner i lovgivningen, samtidig med at vi øger sikkerheden og effektiviteten inden for området. Venstre er parat til at gå ind i en konstruktiv dialog om de muligheder, der ligger i lovforslagene.
Gitte Seeberg (KF), 1998-10-27:
Jeg kan vist ikke sige meget andet om lovforslagene, end de to første ordførere allerede har sagt, nemlig at det ser ud, som om det er gode forslag, hvor man har lavet nogle forenklinger og nogle sammenskrivninger af eksisterende love.
Der er tale om regelforenkling, og det støtter vi selvfølgelig også varmt i Det Konservative Folkeparti.
Der er ikke lagt op, sådan som jeg læser forslagene, til mange deciderede lovændringer.
Det er snarere en samling af lovene, så de er mere tilgængelige og mere systematiske.
Men der er da tale om enkelte ændringer.
Jeg har dog ikke fundet nogen, som jeg kan være kritisk over for, tværtimod lægger man nu bl.a. op til, at man kan bruge moderne teknologi ved registrering i Skibsregistret, i hvert fald som foreløbig registrering.
Jeg synes, det er et meget praktisk forslag, som erhvervsministeren dér er kommet med, som også kan gøre, at man kan handle skibe i udlandet.
Alt i alt ser lovforslagene fornuftige ud.
Vi vil selvfølgelig gerne se, hvad der kommer frem under udvalgsbehandlingen, men jeg har læst høringssvarene, og der er heller ikke noget dér, som giver anledning til problemer.
Man kan selvfølgelig altid diskutere bemyndigelsesbestemmelserne, og det er rigtigt, som den socialdemokratiske ordfører sagde, at der er mange bemyndigelsesbestemmelser i forslagene, men man skal selvfølgelig også altid vurdere, om de er relevante, og det vil vi så benytte udvalgsarbejdet til.
Så vi går positivt ind i udvalgsarbejdet, og så skal jeg sige fra fru Sonja Albrink, at CD også støtter lovforslagene.
Aage Frandsen (SF), 1998-10-27:
Da SF's ordfører, hr. Ole Sohn, ikke kan være til stede ved behandlingen af disse dagsordenspunkter, skal jeg på SF's vegne sige, at vi naturligvis kan støtte de ting i lovforslagene, som indebærer forenklinger og skaber større overskuelighed, men vi vil godt i forbindelse med udvalgsarbejdet kigge nærmere på, om man i denne sammenhæng ikke i højere grad skulle have kigget på, om der var nogle af de bestemmelser, vi kender inden for søfarten, som skulle strammes yderligere til i dag. Man kan sige, at netop på søfartsområdet har der været en række eksempler på, at søfartssikkerheden måske ikke er helt i orden, i hvert fald har praksis vist, at der ikke var tilstrækkelig sikkerhed.
Spørgsmålet er så, om man skulle have benyttet sig af denne lejlighed til at gøre det mere sikkert, men det vil vi godt vende tilbage til i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Som sagt er vi positive over for det, som ligger i selve lovforslagene med hensyn til, at man har sammenskrevet og forenklet dem.
Egil Møller (DF), 1998-10-27:
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslagene, er et sagkyndigt panel fremkommet med ideer og forslag til disse regelforenklinger på Søfartsstyrelsens område.
Det er så på baggrund af dette sagkyndige panels forslag, at man sammenskriver lov om skibsfartens betryggelse med lov om skibes sikkerhed m.v. Arbejdsmiljøforskrifter samles nu ligeledes i den nye lov.
Straffebestemmelser, arbejdsmiljø, sikkerhed og sundhedsforhold
indskrives ligeledes i loven.
Vedrørende lovforslag nr. L 20: For at sikre et højt sikkerhedsniveau til søs indeholder forslaget bestemmelser om skibes bygning og udstyr så vel som om det menneskelige element om bord.
Søfartsområdet er som så mange andre områder i danskernes hverdag reguleret af EU-bestemmelser, og det afspejler sig også i dette lovforslag.
Vedrørende lovforslag nr. L 21: Det sagkyndige udvalg har foreslået en sammenskrivning af søloven, lov om skibsregistrering og flagloven.
Sammenlægningen skulle herefter gøre det mere overskueligt og bringe lovgivningen i Danmark i nærmere overensstemmelse med tilsvarende lovgivning i henholdsvis Norge og Sverige.
Dette lovforslag kan Dansk Folkeparti støtte.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-10-27:
De tre love, vi har til behandling her,
er alle led i en regelforenkling inden for det erhvervspolitiske område, og det støtter vi selvfølgelig i Det Radikale Venstre.
Panelet til regelforenkling på Søfartsstyrelsens område er kommet med en række anbefalinger, bl.a. at samskrive lov om skibsfartens betryggelse og lov om skibes sikkerhed.
Ud over at skabe større overskuelighed bliver der i den nye lov om sikkerhed til søs samlet en række arbejdsmiljøforskrifter, straffebestemmelser og forskrifter om sikkerheds- og sundhedsforhold, herunder ikke mindst klare hjemmelsbestemmelser for regler om opklaring af søulykker, hvad vi lægger vægt på i Det Radikale Venstre.
Lovforslaget om ændring af søloven vil først og fremmest skabe overskuelighed med hensyn til registreringsbestemmelserne for skibsfart.
Endelig er der i lov om ændring af sømandsloven, lov om skibes besætning og lov om beskyttelse af havmiljøet udelukkende tale om konsekvensændringer i forhold til de to øvrige lovforslag.
Frank Aaen (EL), 1998-10-27:
Enhedslisten kan selvfølgelig støtte, at man sammenskriver og så vidt muligt forenkler og tydeliggør lovgivningen, men vi er faktisk også, som ordføreren for SF var inde på, optaget af, om vi skal bruge anledningen, når vi er ved at lave lovgivningen om, til at stramme op på nogle områder. For at sige lidt om, i hvilken retning vores tanker går, er det f.eks. spørgsmålet om rederansvar i lov om sikkerhed til søs.
Vi så jo bl.a. omkring »Scandinavian Star«, hvor svært det var at få retsforfulgt rederne.
Vi nåede måske ikke engang helt til bunds i, hvem der var de egentlige ejere, og det var måske ikke engang de egentlige ejere, der blev retsforfulgt.
Da de så blev domfældet, var det med relativt milde domme.
Er det stadig væk det, der er grundlaget med den lov, vi vedtager nu?
Der er ikke nogen som helst tvivl om skibsførerens ansvar, men sagen afgøres med en beskeden bøde.
Er vi ikke også nødt til at kigge på, om den retstilstand er betryggende, når nu vi er i gang med at lave en sammenfletning af lovgivningen?
Det var omkring L 20. Med hensyn til L 21 har der i sin tid i Funderudvalget rejst sig det spørgsmål omkring DIS-registeret om bareboatcharter, om den bestemmelse, der er i § 22, er tilstrækkelig til at sikre, at en dansk reder kan udchartre et skib til sig selv og dermed omgå alle regler.
Er der taget højde for det spørgsmål også i den her lovændring, der er lavet?
SiD har lavet et høringsbidrag, som ikke på nogen måde er taget til følge i det lovforberedende arbejde, så vidt jeg kan se.
Jeg tænker specielt på bemærkningen om, at de ønsker at bibeholde en lov om forhyring af skibsmandskab.
Nu kan jeg ikke lige se, hvor det er, vi ophæver den, men det er muligvis, fordi jeg ikke har haft stærke nok briller på.
Men jeg er faktisk enig i de bemærkninger, som SiD gør, nemlig at der stadig væk er en stor gruppe udenlandske søfolk, som man ikke umiddelbart kan være sikker på er ansat på betryggende vilkår. Jeg vil i den forbindelse også sige, at det er en sag, jeg har haft rejst over for skatteministeren. Hvad angår de udenlandske søfolk på danske skibe, ja, så ser vi jo også, hvordan der har været problemer - det gælder selvfølgelig ikke DIS; der er de jo fri for skat - med at få opkrævet den rigtige skat. Jeg tror, det er en afspejling af, at ansættelsesforholdene for udenlandske søfolk godt kunne være en del mere klare og stramme end dem, vi har i øjeblikket.
Endelig spørger SiD, om der er lavet en oversigt over de berørte love, som udgår og ikke medtages i de nye forslag.
Er der lavet en samlet oversigt over de bestemmelser, som ikke længere er med i den nye lov, så synes jeg også, det ville være en god ting at få det frem.
Men vi er i hvert fald positive over for hovedlinjen i at lave lovene om som foreslået.