runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Jeg synes nu, at statsministeren hellere skulle sige tak til fru Lissa Mathiasen, fordi hun gennem sine spørgsmål giver os mulighed for at drøfte den her dybt alvorlige sag.
Statsministeren skulle ikke prøve at mistænkeliggøre fru Lissa Mathiasens motiver, for det er jo helt åbenlyst, at fru Lissa Mathiasen gerne vil vide, hvad det er for et svar, som regeringen har tænkt sig at give Kolding Kommune.
Så siger statsministeren: Jamen så fik Kolding Kommune svaret i fredags.
Det håber jeg da ikke er tilfældet, for
det, der skete i fredags, var, at man gav en bevilling til et afgrænset område i den her sag, men det var jo ikke en løsning af sagen, og derfor kan det da ikke være svar til Kolding Kommune.
Derfor vil jeg da godt bede statsministeren bare besvare det spørgsmål, der er stillet.
Det er meget omhyggeligt formuleret af fru Lissa Mathiasen, og statsministeren har vel forberedt sig på det.
Så kan han vel sige, hvornår Kolding Kommune får svar, og forhåbentlig da også lidt om, i hvilken retning det vil svar vil gå, nemlig om der vil blive ydet en hjælp til en løsning af problemerne, som Kolding Kommune nu står med.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Alle, der har henvendt sig, får selvfølgelig svar.
Jeg er bare nødt til at sige til fru Lissa Mathiasen, at det, fru Lissa Mathiasen har stillet mig spørgsmål om, er, hvornår regeringen agter at melde ud med svar.
Fru Lissa Mathiasen er simpelt hen blevet overhalet, og det er det, fru Lissa Mathiasen ikke rigtig kan tilgive.
Så spørger fru Lissa Mathiasen som det andet, om regeringen vil være med til at yde den nødvendige støtte til oprettelse af et rådgivningscenter osv. osv.
Det er de to spørgsmål, jeg har modtaget.
Jeg har ikke modtaget spørgsmål om lånerammer m.v.
Det er bare det, jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen: Det må fru Lissa Mathiasen snakke med indenrigsministeren om.
Lad mig så sige generelt, at jeg også godt kunne ønske mig, at fru Lissa Mathiasen levede op til, at i sådan en ulykkelig situation, som vi står med her, da burde partierne stå sammen.
Det var jo det, vi gjorde i fredags, med den aftale, vi indgik om at bevilge 5 mio. kr.
Det ville klæde fru Lissa Mathiasen meget, om vi lod være med at drive partipolitisk spil på en så ulykkelig sag, men at vi netop i stedet stod sammen om seriøst at overveje de henvendelser, der kommer.
Det, jeg har sagt i dag, er jo: Vi udelukker ikke noget.
Vi lytter opmærksomt til alt, hvad der kommer, og vi vil vurdere hver eneste henvendelse, naturligvis vil vi det.
Der synes jeg ikke at fru Lissa Mathiasen skal prøve at skyde os forkerte motiver i skoene.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-17:
Jeg er ked af det, for jeg synes egentlig, at den her debat godt kunne have fået et pænere forløb, og jeg havde håbet, at statsministeren ville medvirke til det.
Jeg fatter ikke, at statsministeren siger, at man fra hans side ikke er vidende om, at der er kommet en henvendelse fra Kolding Byråd stilet til regeringen.
Hvem er det mere naturligt for end statsministeren at vide det, når en henvendelse fra kommunen er stilet til regeringen, og ønsket deri til dels er de ting, jeg har nævnt, herunder også udvidelse af den økonomiske låneramme?
Men det, jeg spørger om, ligger også i det spørgsmål, jeg har stillet, så man kan sige, at statsministeren jo egentlig på baggrund af det spørgsmål, jeg har stillet, burde have forberedt sig.
Når embedsmænd ydermere ringer og spørger, om ikke jeg vil trække spørgsmålet tilbage, kunne der jo måske være god grund til at forberede sig en ekstra gang.
Jeg spørger: Er det, fordi regeringen ønsker at sætte sig ned med de øvrige partier, at man ikke vil give en melding, eller er det, fordi der er problemer i at udvide lånerammen, så man hellere vil have en anden model?
Jeg kunne foreslå, at man f.eks. i forbindelse med lånerammen sagde: Jamen hvad med at lade det statslige ejendomsselskab Freja gå ind i stedet for?
Det var også en mulighed.
Det, jeg beder om – og det gør jeg egentlig på en række borgeres vegne – er: Må man ikke godt snart få et svar fra regeringens side på, hvordan man vil forholde sig i Kolding?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Fru Lissa Mathiasen kan jo ikke bede mig om at svare på et spørgsmål, der ikke er stillet.
Fru Lissa Mathiasen har ikke indleveret noget spørgsmål om lånerammer i Kolding Kommune.
Hvordan i alverden skal jeg kunne svare på et spørgsmål om lånerammer i Kolding Kommune i onsdagsspørgetiden uden at være forberedt på, at der kommer sådan et spørgsmål?
Og der er det bare, jeg siger til fru Lissa Mathiasen, at hvis fru Lissa Mathiasen vil diskutere den slags detaljer, så skal fru Lissa Mathiasen gøre det med den ansvarlige minister, som er indenrigsministeren.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-17:
Nej, jeg har sådan set ikke noget behov for at diskutere detaljer.
Spørgsmålet her har jeg stillet vel vidende, at regeringen sammen med alle partierne har taget initiativet til de 5 mio. kr.
Men når man den 8. november rent faktisk sender en hilsen til regeringen og spørger om muligheden for at kunne få udvidet lånerammen – erhvervslivet, som er blevet ramt, og der er også mange arbejdspladser dér, vil gerne vide, hvor de er henne, om de kan handle i forhold til at vide, at der bliver en udvidelse af lånerammen – så er det, jeg alligevel stiller spørgsmålet, fordi vi synes, det er på tide, at regeringen svarer.
Hvis det er sådan, at regeringen ikke mener, modellen er en udvidelse af lånerammen, er der så andre modeller, vi kan finde, så vi også kan komme de mennesker til gavn?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Jeg tror, at fru Lissa Mathiasens spørgsmål dækker over noget helt andet, nemlig at fru Lissa Mathiasen formodentlig har stillet sine spørgsmål, før der blev indgået en aftale om at bevilge 5 mio. kr.
Så er fru Lissa Mathiasen ligesom blevet overhalet af begivenhederne, men fastholder selvfølgelig sine spørgsmål.
Jeg synes nu, at vi skulle tage det her lidt mere seriøst.
Lad mig gentage: Regeringen vil selvfølgelig gøre det, som er nødvendigt for at hjælpe i den situation, der så ulykkeligt er opstået.
Derfor er der taget et hurtigt initiativ med de 5 mio. kr.
Vi lytter selvfølgelig gerne til, hvad der ellers måtte være af ønsker.
Men hvis fru Lissa Mathiasen vil diskutere detaljer om låneregler og -rammer for kommuner og andre ting, må fru Lissa Mathiasen stille sine spørgsmål til den minister, der er ansvarlig for området.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-17:
Spørgsmålet her går på, hvornår regeringen agter at melde ud med et svar på henvendelsen fra Kolding Kommune.
Jeg ved udmærket godt, som det også er sagt her, at der er meldt ud med de 5 mio. kr. til kriseog psykologbistand og til frivilligt socialt arbejde i området.
Men der er jo også søgt om andet fra Kolding Kommune.
Der er søgt om mulighed for at kunne få lov til at udvide lånerammen, få en dispensation fra lånerammen, og der er nævnt det, som vi just har diskuteret, nemlig spørgsmålet om at få en rådgivningsindsats.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at regeringen ikke vil svare beboerne nu, også fordi Kolding Kommune ikke er i stand til at svare, for det er ikke om 1 måned eller om 2 måneder, at de skal vide, om de kan hjælpes.
Det, jeg spørger ind til, er: Hvornår vil regeringen give et svar?
Det, der så også ligger i det, jeg spørger om, er, om det er, fordi regeringen gerne vil tage et initiativ.
Vi har ikke noget ønske om fra Socialdemokratiets side at køre det her alene.
Vi synes ikke, at det skal køres partipolitisk, men vi kan ikke forstå, at regeringen ikke for længe siden har valgt at ville træde i karakter i forhold til at ville hjælpe folk.
»Hvornår agter regeringen at melde ud med svar på henvendelsen fra Kolding Kommune vedrørende hjælp fra staten til de kriseramte beboere efter fyrværkerikatastrofen i Seestområdet, og agter regeringen på baggrund af den kaotiske situation for de katastroferamte beboere at tage initiativ til at indkalde partierne i Folketinget for at diskutere mulige hjælpeforanstaltninger, hvor staten kan træde til?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Men jeg synes allerede, at jeg har givet svaret flere gange, og jeg kan altså ikke frigøre mig fra en tanke om, at fru Lissa Mathiasen prøver at køre partipolitik i den her sag, hvor alle burde stå sammen, fordi det er en dybt ulykkelig situation for de mennesker, der er blevet ramt af den ulykke.
Jeg sagde før, og jeg gentager det gerne, at vi lytter da meget, vi udelukker ikke noget på forhånd.
Nu har vi altså bevilget 5 mio. kr. til et bestemt formål, fordi vi synes, at der er i hvert fald et påtrængende behov.
Skulle der komme andre ønsker, må vi selvfølgelig seriøst overveje dem.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-17:
Skal vi nu ikke være enige om, at de 5 mio. kr. forlods er øremærket til krisehjælp, psykologbistand og til frivilligt arbejde i forhold til at kunne hjælpe primært børn og unge og de ramte familier – dvs. til det, der gør ondt i sjælen – for at få mennesker til at fungere igen?
Men her står vi i en anden situation, og ih, hvor jeg synes, det ville klæde statsministeren at gå ind i stedet for at prøve at køre – hvad jeg føler statsministeren gør – på det lidt platte ved at sige, at der er nogle, der prøver at køre det partipolitisk.
Det her er rejst over for statsministeren, ønskerne er sendt via mails.
Jeg ved, at der er folk, der har tryglet og bedt om at få det her rådgivningscenter.
Så spørger jeg, også fordi det nu er tilkendegivet fra Dansk Folkeparti, at de godt vil være med til at kigge på den her bistand, om det ikke får statsministeren til at sige: Jo, lad os så kigge på det.
Vil man ikke fra regeringens side give den lille håndsrækning, så vi kan sige, at også her er staten parat til at stille den økonomi og det praktisk mandskab til rådighed?
Det er egentlig det eneste, jeg spørger om.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Lad mig allerførst sige, at regeringen er, ligesom jeg tror, alle andre er, meget lydhør over for, hvad der måtte komme af ønsker fra lokal side om bistand i den her dybt ulykkelige situation.
Vi har jo ikke på forhånd afvist noget som helst.
Vi har faktisk taget et meget hurtigt initiativ til at få bevilget 5 mio. kr., og vi vil selvfølgelig lytte til alle gode forslag, der kommer.
Jeg må sige, at det undrer mig meget, at fru Lissa Mathiasen her nærmest prøver at køre sådan et partipolitisk løb i en sag, hvor vi jo burde stå sammen, hvad jeg er glad for, at vi kunne gøre med den bevilling på 5 mio. kr.
Jeg vil ikke blande mig i, hvad de 5 mio. kr. skal bruges til.
Jeg går ud fra, at de bliver brugt til det, man lokalt synes at der er mest behov for.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-17:
Nu har statsministeren netop givet svaret, og det synes jeg egentlig er ærgerligt at vi skulle bruge tiden på her.
Jeg bor jo altså også selv i Kolding, så jeg er udmærket klar over, hvordan det her påvirker folk.
Derfor er det fint, og derfor har vi også med glæde medvirket til de 5 mio. kr.
Men det er jo slet ikke det, jeg spørger om, og derfor vil jeg godt bede statsministeren om at svare på det, jeg spørger om.
Der er et konkret ønske fra beboernes side om at få et rådgivningscenter, hvor man kan gå hen, fordi man oven på den tort, man har lidt, den skade, man har været udsat for, den krise, man skal igennem menneskeligt, gerne vil have et sted, hvor man kan gå hen og få svar på de praktiske spørgsmål i forhold til problemerne.
Nu kan jeg forstå – det skal jeg måske være fair at sige – at Dansk Folkeparti har overvejet, om man ikke godt vil støtte et sådant initiativ, hvor man så sent som her i formiddag på et samråd har sagt: Det kan godt være, at vi også skal være med til fra Dansk Folkepartis side at yde den bistand, så der er mulighed for at få advokatbistand, krisehjælp i relation til de praktiske spørgsmål.
: Synes statsministeren ikke, at det ville være en helt rimelig håndsrækning at sige: Vi står i en ekstraordinær situation med en katastrofe, vi ikke har set før, så vi vil godt være med også fra regeringens side?
Eller skal vi prøve at samle det flertal uden om regeringen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Nu synes jeg, at fru Lissa Mathiasen skal være meget forsigtig med ikke at misbruge en ulykkelig hændelse og en tragedie for mange familier til et partipolitisk formål.
Det synes jeg at fru Lissa Mathiasen skulle være lidt tilbageholdende med.
Der bliver bevilget 5 mio. kr., som kan gå til områder, som Kolding Kommune selv har peget på.
Det drejer sig om målrettet krisehjælp til børn, unge og voksne, der direkte er berørt af ulykken.
Nogle kan f.eks. have brug for længerevarende psykologhjælp.
Midlerne kan også gå til ekstraordinære initiativer på det frivillige sociale område.
Frivilligt socialt arbejde spiller en stor rolle med hensyn til at genoprette det lokale fællesskab.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-17:
Jeg har tilfældigvis modtaget de samme mails, som statsministeren har modtaget, og statsministeren ved udmærket godt, at der er borgere, som gentagne gange har skrevet til statsministeren, og som har givet udtryk for, hvilke problemer de står i.
Den pulje, som statsministeren taler om, er jo ikke beregnet til at yde assistance til at få et rådgivningscenter, ellers så tror jeg da i hvert fald, at der er noget, man har glemt at melde ud fra statsministerens, fra socialministerens og fra regeringens side.
Den er beregnet til helt andre formål.
Det, man konkret spørger om her, er råd og hjælp fra et rådgivningscenter, som kan hjælpe folk med alle de praktiske ting, som klart tårner sig op for de her mennesker.
Jeg synes egentlig, at det ville klæde statsministeren at træde i karakter på regeringens vegne og sige: Selvfølgelig kan vi godt se, at der er et meget stort problem, her vil vi godt bistå.
Hvad er svaret?
Statsministeren prøver at tale udenom.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at jeg er, som jeg tror alle andre også er, dybt chokeret over ulykken i Seest, og jeg har stor medfølelse med familier og kolleger til den dræbte brandmand og de sårede og også med de mange familier, hvis hjem er blevet ødelagt som følge af ulykken.
Som alle formentlig ved, har regeringen allerede reageret på henvendelsen fra Kolding Kommune om hjælp til at gøre en ekstraordinær indsats for de mange familier, der er ramt af ulykken i Seest.
Jeg er også meget tilfreds med, at partierne bag den såkaldte satspulje med opbakning fra Enhedslisten, som jo står uden for satspuljeaftalen, i fredags er blevet enige om at give støtte til Kolding Kommune.
Der bliver bevilget 5 mio. kr., som kommunen kan bruge til den ekstraordinære sociale indsats, der uden tvivl er brug for.
Jeg vil tro, at fru Lissa Mathiasen er klar over, at den aftale er indgået, bl.a. også med fru Lissa Mathiasens eget parti, så på den baggrund undrer spørgsmålet mig en lille smule.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-17:
Efter den meget alvorlige fyrværkerikatastrofe, som vi har oplevet i Kolding, hvor mange beboere i området i den grad allerede har lidt meget, har der rejst sig et meget stort ønske fra beboerne om at få oprettet et center, hvor man kunne give råd og vejledning: Hvordan får jeg afdækket omfanget af skaderne?
Hvordan får jeg økonomien til det, hvad er rimeligt?
Kort og godt et praktisk rådgivningscenter, som ville stå på beboernes side og hjælpe dem.
Derfor stiller jeg spørgsmålet her til statsministeren, for jeg synes, at regeringen har været ufattelig tavs i forhold til de ønsker, der er fra beboernes side.
»Vil regeringen være med til at yde den nødvendige støtte til oprettelse af et rådgivningscenter i Kolding, således at de katastroferamte beboere får mulighed for at få den nødvendige rådgivning og vejledning og eventuel juridisk hjælp, der er behov for efter katastrofen?«
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
»Hvilke ambitiøse krav har regeringen til miljøet, som samtidig kan tillade en udvidelse af svineproduktionen, og hvordan vil statsministeren sikre, at ambitionen hos såvel EU som regeringen om at standse tilbagegangen i biodiversiteten inden 2010 indfries?«
Skriftlig begrundelse
I besvarelsen af spørgsmål nr. S 563 henviser statsministeren flere gange til regeringens »am bitiøse mål for miljøet« uden at konkretisere de ambitiøse mål nærmere, samt hvordan og hvornår disse angiveligt ambitiøse mål forventes at blive nået.
I betragtning af at der nu kun er få år til, at tilbagegangen i biodiversiteten skal være standset, og i betragtning af at biologiske systemer som oftest har en ganske lang responstid, er det væsentligt at få regeringens ambitioner konkretiseret, samt et bud på hvordan man opfylder i det mindste den beskedne ambition at standse tilbagegangen i biodiversiteten.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Jeg kan bare gentage, hvad jeg nu har sagt flere gange.
Denne sag består i, at der er foretaget en fordeling af nogle penge.
Den er foretaget, ved at embedsmændene har udarbejdet en fordeling på grundlag af en række kriterier.
Jeg har kun grund til at tro, at det er en fordeling, der er foretaget efter strengt saglige hensyn.
Socialministeren har godkendt den indstilling fuldstændig uden ændringer.
Så den mistænkeliggørelse, som fru Sandy Brinck prøver at rette mod socialministeren, er fuldstændig ubegrundet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Når jeg har stillet det her spørgsmål, så er det jo, fordi statsministeren i spørgetiden i sidste uge kom med den temmelig forbløffende påstand, at regeringen har ambitiøse mål på miljøområdet.
Det synes jeg jo ikke kan få lov til at stå tilbage, uden at statsministeren skal have lejlighed til at forklare, hvad det er for ambitiøse mål.
I mellemtiden er der så kommet udtalelser fra miljøministeren bl.a. i Politiken søndag den 14. november, hvor hun stiller spørgsmålet: Hvordan kan man indpasse 5 millioner flere svin om året i produktionen, uden at de æder alle miljøfremskridt op?
Dermed lægger miljøministeren jo så muligvis op til at lægge et loft over tilladelserne til udvidelse af svineproduktionen.
Er det sådan noget, statsministeren mente med ambitiøse mål, eller er det, som jeg henviser til i spørgsmålet, at udhulingen af biodiversiteten skal være stoppet inden 2010, sådan som EU har fastsat?
Jeg synes, at den udtalelse, som statsministeren kom med, kræver en forklaring.
Problemet er jo, må jeg sige til statsministeren, at vi alle ved, at det ikke er tilfældet.
Den stigning, der er på vej fra op imod 25 millioner svin om året til måske helt op på 30 millioner, er ikke forenelig.
Så spørger jeg: Hvad er så målsætningen?
Det her er jo ikke et detailspørgsmål.
Statsministeren hævdede, at regeringen har ambitiøse mål.
Så spørger jeg, hvad det er for mål.
Er det f.eks. at standse faldet i biodiversitet, altså at få stoppet udryddelsen af arterne inden 2010, således som EU har besluttet, men som den danske regering ikke lever op til?
Det bliver i bedste fald først på et langt senere tidspunkt, at vi får standset udryddelsen af arterne.
Var det det, statsministeren havde i tankerne, at der nu skulle være en målsætning, der hindrede udryddelsen af arterne?
Eller havde statsministeren i tankerne, at der nu skulle gribes ind over for den vækst i svineproduktionen, som gør, at enhver vandmiljøplan på forhånd er totalt undermineret?
Jeg synes ikke, man kan stå og slynge sådan noget som ambitiøse mål ud uden at have noget som helst at have det i, og det er ikke et detailspørgsmål, kan jeg sige til statsministeren.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-17:
Jeg er klar over, at den nye miljøminister i mange sammenhænge ikke ønsker at tage ansvaret for den samlede regerings politik, men det er nu engang det, en minister skal.
Sagen er jo den, at det er den til enhver tid siddende miljøminister, der skal svare på, hvordan der bliver og er blevet forvaltet i Miljøministeriet.
Den her sag har været meget diskuteret i Folketinget, og jeg kan ikke forstå, at det er regeringens opfattelse, at så snart der er et problem, sætter man en ny minister på, og så kan vi ikke længere diskutere det.
Det er jo det, den nye minister siger, at det er urimeligt at stille spørgsmålene, for det var en anden minister, og nu har han desværre noget andet at lave, og så kan vi ikke komme til at spørge ham, og derfor er der ikke mere at diskutere.
Men sådan spiller klaveret ikke.
Jeg vil gerne bede om et klart svar på det, hr. Torben Hansen spurgte om lige før.
Man har siddet i ministeriet med ministeren og ordførerne og fordelt kagen mellem sig.
Derefter har man endda hjulpet ordførere med at søge pengene uden at fortælle resten af befolkningen om, at her var nogle penge, der kunne søges om.
Tager den nye miljøminister afstand fra den praksis – ja eller nej?
Connie Hedegaard (KF), 2004-11-17:
Det, der jo er baggrunden for hr. Torben Hansens spørgsmål, er, at hr. Torben Hansen meget gerne ville have stillet spørgsmålet til den tidligere miljøminister.
Det var sådan set også det, hr. Torben Hansen forsøgte i første omgang.
Her siger Folketingets forretningsorden, at det må hr. Torben Hansen ikke, og derfor skal det drillespørgsmål i stedet for stilles til mig.
Det vil hr. Torben Hansen ikke få ret meget ud af.
Jeg har klart sagt, hvad min holdning er til, hvordan der skal administreres i Miljøministeriet, og sådan er der blevet administreret i Miljøministeriet.
Ikke bare fordi Rigsrevisionen siger det, men også af almindelige forvaltningsmæssige grunde, bliver der administreret, som der skal i Miljøministeriet.
Torben Hansen (S), 2004-11-17:
Det lykkedes jo stadig ikke at få ministeren til at svare på det stillede spørgsmål.
Men så kan vi jo vende logikken om og sige, at det vel så indirekte må betyde, at ministeren tager afstand fra den praksis, der tidligere har været i Miljøministeriet, en praksis, hvor der har været mangel på grundlæggende principper om åbenhed, gennemsigtighed og lige behandling i de sager, der har været inde over den tidligere miljøministers bord, hvilket der også stod i Rigsrevisionens beretning.
Der står også, at de interne sager er behandlet utilfredsstillende.
Der har været en ulige behandling af tilskudsansøgerne.
Nogle fik hjælp, nogle fik ikke hjælp.
Det var regeringens venner, det var forligspartnerne, der fik hjælp af ministeriet til sager i deres egen valgkreds.
Det er meget, meget alvorligt, det her.
Så vil ministeren ikke svare på spørgsmålet, må vi jo også omvendt konkludere, at ministeren tager afstand fra den praksis, som hendes forgænger har lagt for dagen.
Er det sådan det skal forstås?
Connie Hedegaard (KF), 2004-11-17:
Statsministeren har også udtalt sig om det for et par timer siden.
Der er ikke mere nyt at sige.
Det er jo også derfor, at hr. Torben Hansen bliver ved at sige præcis det samme.
Jeg mener, at jeg har tilkendegivet, hvad der er mine holdninger til det spørgsmål, ved at sige, at der naturligvis skal administreres i Miljøministeriet efter almindelige forvaltningsmæssige regler, fuldstændig sådan som Rigsrevisionen gør opmærksom på det.
Der er ikke noget som helst nyt i det.
Det udtalte jeg også, da Rigsrevisionens rapport kom.
Sådan er det.
Torben Hansen (S), 2004-11-17:
Jeg kan til miljøministerens beroligelse sige, at det ikke er noget, der er revet ud af en kontekst.
Miljøministeren kunne, hvis miljøministeren havde gjort sig den ulejlighed, se spørgsmål nr. S 8 fra den 8. oktober 2003, hvor der to gange klart og tydeligt fra den tidligere ministers side bliver sagt: »Der er ikke fugls føde på denne sag.«
Det var sådan set et fint svar, som miljøministeren havde med.
Det var sådan set bare ikke et svar på det spørgsmål, som jeg har stillet, og det er kort og godt, om miljøministeren er af den samme opfattelse, som den tidligere miljøminister, nemlig at der ikke er fugls føde på denne sag.
Hvis man ser i Rigsrevisionens beretning, så kan man jo se, at der netop er fugls føde på denne sag, og at man først har siddet og delt sukkerskålen, inden man har sendt det ud til almindelige borgere og til almindelige organisationer.
Så jeg vil faktisk bede minister om at svare på det stillede spørgsmål.