runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-27:
Nu synes jeg ikke, at det er helt rimeligt, at jeg og hr. Homann bliver lastet for vores partiers gerninger for 10 år siden.
Sådan som jeg husker det, var hverken hr. Homann eller jeg medlem af Folketinget, så det har vi ikke haft indflydelse på.
Det skal også ses ud fra den kontekst, der var dengang, og det skattesystem, der var dengang.
Det var jo et socialistisk regime, vi havde dengang, og der brandskattede man jo meget hårdere, end vi gør i dag.
Derfor har det sikkert været lempeligere for alle, da man indførte det system, vi har nu.
Det er også absurd, at man kan blive beskattet hårdere, jo længere tid man lever i det år, man dør i.
Jeg vil da håbe, at vi kan nå frem til en ordning, hvor det kunne være valgfrit, om man vil bruge den ene eller den anden ordning, altså en ten den af regeringen foreslåede eller den ordning, som eksisterer nu.
Lovforslaget indeholder to elementer, som begge har til formål at forbedre vilkårene for begrænset skattepligtige.
Det første element går ud på, at begrænset skattepligtige, dvs. personer, der bor i udlandet og arbejder i Danmark, men ikke er omfattet af de såkaldte grænsegængerregler, skal kunne fradrage deres indbetalinger til en dansk a-kasse på lige fod med fuldt skattepligtige.
Det andet element giver personer, som er begrænset skattepligtige i mindre end 1 år, mulighed for at vælge at få dansk personfradrag.
Vi kan derfor støtte lovforslaget og håber, at vedtagelsen vil medvirke til at styrke forholdene for grænsependlere, både ved den dansktyske grænse og i Øresundsområdet.
Lene Jensen (S), 2006-04-27:
I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at integration i grænseregionerne er vigtig.
De hindringer, som kan fjernes uden de store problemer, skal fjernes, det mener vi at dette lovforslag vil bidrage til, og derfor kan vi støtte det.
Kim Andersen (V), 2006-04-27:
Det forslag, som vi her skal behandle, har til formål at øge mobiliteten og give sit bidrag til et mere fleksibelt arbejdsmarked i vores grænseområder.
Forslaget har to hovedelementer.
For det første foreslås det at udvide fradragsretten for bidrag til arbejdsløshedsforsikring til alle begrænsede skattepligtige personer.
Efter gældende regler gives der kun fradrag til fuldt skattepligtige personer, det vil sige personer, som bor i Danmark, og til personer, der er omfattet af de såkaldte grænsegængerregler, hvilket vil sige, at man skal have mindst 75 pct. af den samlede indkomst fra Danmark i form af løn m.v.
Personer, der bor i f.eks. Tyskland og arbejder i Danmark og er begrænset skattepligtige til Danmark og har valgt ikke at blive omfattet af grænsegængerreglerne, kan i dag ikke fratrække bidraget til arbejdsløshedskasse ved den danske skatteberegning.
Men personen har til gengæld ikke nogen tysk indkomst og kan derfor heller ikke udnytte et eventuelt tysk fradrag for bidrag til arbejdsløshedsforsikring.
Derfor vil denne person være dårligere stillet end sin kollega, der har bopæl i Danmark.
For det andet foreslås det, at personer, der er begrænset skattepligtige til Danmark en del af året, nu får mulighed for at vælge at få et dansk personfradrag kombineret med en helårsomregning af deres delårsindkomst.
Hvis man ikke vælger personfradraget og helårsomregningen, vil beskatningen ske efter de regler, som er gældende i dag, dvs. på baggrund af den faktiske delårsindkomst.
Forslaget er udformet så generelt, at det kommer både dansk-tyske og dansk-svenske grænsependlere til gode, og det bidrager dermed til at fremme integrationen og mobiliteten i begge grænseregioner.
Derfor vil jeg godt benytte lejligheden til at sige tak til skatteministeren og Skatteministeriets medarbejdere, som har bidraget til udarbejdelsen af forslaget, der bl.a. er anbefalet og rekommanderet i den afsluttende rapport fra den dansk-tyske arbejdsgruppe til forbedring af den grænseoverskridende mobilitet, som var resultatet af en fælles erklæring fra den tyske forbundskansler og den danske statsminister i forbindelse med markeringen af 50-års-jubilæet for afgivelsen af København-Bonn-erklæringerne på Sønderborg Slot den 29. marts 2005.
Jeg er personligt ikke et øjeblik i tvivl om, at der er et stort potentiale for øget pendlervirksomhed i vores land.
Særlig ved den dansk-tyske landegrænse ser jeg store muligheder for, at vi kan udvikle et mere fleksibelt arbejdsmarked til gavn og glæde for virksomhederne i landsdelen og også med en højere beskæftigelse til følge.
Venstre kan med stor glæde støtte dette lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Først og fremmest går det nu op for mig, at det faktisk er hr. Morten Homanns bedstefar, som har formuleret SF's skattepolitik, og det er jo altid rart at vide, hvem der har ansvaret for forskellige holdninger.
Det, der ligger klart i holdningerne bag dette lovforslag, er, at vi sådan set gerne vil have et system, der er enkelt, og som harmoniserer renter, gebyrer og dækningsrækkefølge, og det gør vi ud fra de klare udmeldinger og principper, der ligger omkring skattestoppet.
Derfor står regeringen fuldt ud bag det forslag, der ligger her.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Hvor meget har De tilbage?
Og hvornår kan vi hente det?
Det er i hvert fald et meget enkelt system, og jeg har lidt indtryk af, at det er det, som skatteministeren vil konfrontere nogle af de dårligst stillede medborgere med.
Jeg synes sådan set, at han skylder os et svar.
Hvorfor vil man flytte penge fra nogle af de dår ligst stillede af vores medborgere, nogle af dem, som er plaget af gæld, over til virksomhederne?
Uanset om regeringen ønsker at gennemføre det her eller ej, og uanset hvilke managementord, man vælger at sætte på det, så bliver der jo flyttet penge, og jeg synes sådan set, man skylder at forklare, hvorfor man synes, at de penge skal flyttes fra de dårligst stillede medborgere til virksomhederne.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Som jeg startede min indledning med, er det vigtigt for regeringen at lave et lovforslag, der gør det enklere og nemmere for folk, der er skyldnere, at overskue, hvad man skal betale i gebyrer, hvad man skal betale i rente, og hvad ens gæld er til det offentlige.
Derfor har vi helt i tråd med de principper, der ligger i vores udmelding om skattestoppet, valgt at gennemføre en forenkling, en harmonisering, man tør næsten ikke sige det: en modernisering af regelsættet omkring det her for at sikre, at det er nemmere at gennemskue.
Og det gør vi.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Det er noget af en lang smøre, skatteministeren får rodet sig ud i, men bare for at få det helt klart og forståeligt, kan skatteministeren så ikke begrunde, hvorfor regeringen, som jo bedyrer at ville gøre så meget ved uligheden i det her samfund, laver et lovforslag, som betyder, at typisk nogle af de fattigste medborgere skal betale en masse penge ekstra, mens virksomheder får en samlet lettelse?
Hvorfor er det vigtigt for regeringen at flytte penge fra de svageste medborgere til virksomhederne?
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Det er absolut ikke sådan, at man under skattestoppet blot kan tage fra en gruppe, hvis man giver til en anden gruppe.
Det er derimod i skattestoppet helt præcist formuleret sådan, at den rentesats, som vi skal gå ud fra, er Nationalbankens plus et tillæg på 7 pct.
Det er det, vi gør i det her lovforslag.
Jeg har lidt besvær med at forstå, at Enhedslisten, som normalt plejer at være rimelig intelligent og hurtig i opfattelsen, har så svært ved at vænne sig til den del af fortolkningen.
Men det kan jo være, fordi Enhedslisten ikke rigtig har hjertet med i skattestoppet.
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Jeg kan da godt forstå, at skatteministeren kommer ud i så lang en teknisk forklaring, at taletidsreglerne i Folketinget er overtrådt.
Men det ændrer jo ikke ved, at man altså her gennemfører en de facto-skattestigning, nemlig en stigning fra landets borgere på 55 mio. kr., samtidig med at man forærer erhvervslivet 80 mio. kr.
Og så siger man, at skattestoppet er overholdt.
Jeg synes, det er god information til borgerne: Man må gerne tage penge fra borgerne, bare man samtidig giver dem til erhvervslivet.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Han har heller ikke hørt det, jeg forklarede fru Line Barfod; hvorfor det her ikke er i strid med skattestoppet.
Det er sådan, at regeringen for at afmystificere, hvordan vi fortolker skattestoppet, har været meget, meget præcis og fremlagt meget, meget præcise beskrivelser af, hvorledes forskellige situationer skal forstås i relation til skattestoppet, herunder også hvad regeringens rentepolitik er.
Der er regeringens rentepolitik den, at vi skal tage udgangspunkt i Nationalbankens udlånsrente plus 7 pct.
Der har været mange forskellige rentesatser, hvor man ikke kunne sige, at erhvervslivet havde én forrentning, og borgerne havde en anden forrentning, men borgerne har haft mange forskellige forrentninger, og erhvervslivet har haft mange forskellige forrentninger.
Nu får vi det faktisk til at være i overensstemmelse med regeringens skattestop.
Derfor indfører vi en rente i det her lovforslag på inddrivelse af gæld, der hedder Nationalbanken plus 7 pct., helt i overensstemmelse med det, vi i øvrigt har sagt at ville gennemføre under skattestoppet.
Allerførst kunne jeg starte med at spole diskussionen 5 minutter tilbage og gentage over for fru Line Barfod, hvorfor det ligger klart, at skattestoppet er overholdt.
Men det skal jeg lade være med at gøre og derimod koncentrere mig om at sige
: Det, som man har behov for, hvis man er kommet i den situation, at man har gæld til det offentlige og ikke kan betale sin gæld, er oftest også at få et overblik over, hvad gældsposten egentlig er, og hvad muligheden er for at få nedbragt gældsposten.
Som det er i dag, er der utrolig mange forskellige gebyrer og rentesatser på utrolig mange forskellige fordringer.
Jeg tror, det ville være nemmere og mere forståeligt for dem, der er skyldnere, at gennemskue hvad man skal betale i forskellige tilfælde, men også hvad den samlede gæld er, når vi får indført det her system, der harmoniserer renter, gebyrer og inddrivelse.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Det lyder alt sammen meget fint, når man lige hører det.
Nu skal jeg lige først sige om dem med studiegæld, at det, vi taler om her, jo er skatteprocent på det, der er misligholdt, altså hvor folk ikke har været i stand til i første omgang at betale, måske fordi de ikke har fået et højt betalt job, efter at de er blevet færdige med deres uddannelse.
Men det andet er så, at en del af de krav, man nu går ind og forrenter, altså er de sociale krav.
Det er f.eks. tilbagebetaling af kontanthjælp, hvor man måske har fået den tilbagebetalt, fordi man har mistet sine penge.
Nogle taber jo eller får stjålet deres pung, og når de så kommer op på socialkontoret igen for at få penge til huslejen, eller hvad det nu kan være, så får de det mod tilbagebetaling.
Det skal altså fremover forrentes, hvad det normalt ikke bliver i dag.
Det er altså de borgere, der nu skal være med til at betale flere penge ind til statskassen, fordi man gerne vil lave en forenkling, og fordi skattestoppet ikke gælder for de her borgere.
Det synes jeg ikke er særlig rimeligt og i hvert fald slet ikke særlig socialt.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Nu kunne man jo læse dybere ned i teksten og f.eks. prøve at kigge på, hvilke rentetyper der ændres i det her.
Noget af det, som ændres, er f.eks. noget af renten omkring studielån, som nu med en renteharmonisering, der lever fuldt op til regeringens skattestop, er blandt disse rentetyper, som får en højere forrentning.
Jeg vil nok mene, at de, der har gennemført studier og har opbygget studiegælden, måske ikke alle sammen er berettiget til en betegnelse som værende folk i samfundets bund.
Det, der er vigtigt her, er at sige, at vi har lavet en beregning for, hvad provenuet vil være, hvad udviklingen vil være under de kendte restancer.
Jeg har en klar forhåbning og formodning om, at vi, når vi får systemet og hele organisationen til at komme ind i en almindelig arbejdsdag, forhåbentlig også får effektiviseret og speedet inddrivelsesarbejdet op, forstået på den måde, at vi forhåbentlig får inddrevet mere effektivt med færre restancer, og dermed samlet set også får en lavere rentebetaling i forhold til, at man kan have lange restancer i dag.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Enhedslisten forsøger at udvise omsorg for nogle, der har det svært.
Men det kunne jo være, at borgerne havde troet, det var sådan, at man ikke umiddelbart måtte forringe borgernes økonomiske forhold og opkræve mere til staten.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Umiddelbart lyder det her jo som fornuftige forenklinger, og jeg vil også meget håbe, at det kan lade sig gøre, at SF kan støtte det her forslag ved tredjebehandlingen.
For hvis det kan lade sig gøre at gennemføre det her, vil det ganske rigtigt på mange måder være en forenkling.
Der er dog nogle problemer med forslaget.
Først og fremmest er det lidt uforståeligt for mig, hvorfor det er skruet sammen på en sådan måde, at der er en stor lettelse til erhvervslivet, mens der er en stor regning til borgerne.
Hvorfor er det, at man i ly af en sådan forenkling som den her samtidig vil lave en ret stor omfordeling af penge fra borgerne til virksomhederne?
SF vil også sikre sig i forbindelse med udvalgsarbejdet, at man kan tage individuelle hensyn, sådan at ikke mindst de udsatte grupper ikke bliver ramt, når man organiserer gældsinddrivelsen.
Endelig for at komme fru Line Barfod i forkøbet vil jeg sige, at vi også meget gerne vil være med til at se på dækningsrækkefølgen, altså på, om man ikke kan finde en mere fleksibel ordning end den, der er lagt op til i forslaget.
Så umiddelbart lyder det tilforladeligt og fornuftigt, og jeg håber da også, at vi kan blive så afklarede og eventuelt få tilrettet forslaget, sådan at de problemer, der måtte være, kan blive løst, så vi kan støtte det ved tredjebehandlingen.
Men som det ligger lige nu, kan jeg hverken sige, om SF vil støtte forslaget eller ej.
Der er simpelt hen for mange uklare og usikre punkter i det.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Allerførst vil jeg gerne sige tak for de mange positive ord, der er faldet til lovforslaget.
Jeg vil sådan set godt starte med at spole et stykke tilbage, nemlig til 1997, da de nuværende regler blev indført.
Hvis man for det andet har en opfattelse af, at skattelovgivningen i al almindelighed ikke er det nemmest forståelige, måske en smule kompliceret, så skal man jo også huske på, at der kommer en yderligere kompleksitet til, når det drejer sig om den særlige beskatning af delår.
Derfor var argumentationen bag, og den argumentation mener jeg stadig har vægt, at det var enklere for de efterladte, at man lavede en beskatning, som var ensartet og klar, og som gjorde det meget nemmere for de efterladte at løfte den del af opgaven, nemlig at afregne skatten.
Derfor har vi valgt at have et sæt særlige skatteregler for ikkeskattepligtige dødsboer.
Der er så sket det i mellemtiden, som det også blev nævnt fra, jeg tror Venstres ordfører, hr. Jacob Jensen, at i forhold til det skatteniveau, der ligger i de eksisterende regler, har der været en generel sænkelse af skattesatserne, der gør, at flere og flere dødsboer kommer over den bundgrænse, der har været indtil videre, og dermed kommer op på at betale ikke bare det, boet ligger over bagatelgrænsen, men hele beløbet.
For at få proportionerne med: Der er ca. 60.000 personer om året, der afgår ved døden, ud af de 60.000 personer er der kun ca. 500 skatteansættelser af mellemperioden, og hvis man kigger på det, er der ud af dem nogle, der skal have penge tilbage, og andre, der skal betale.
Dette er så et forslag, hvor vi gør det endnu mere fordelagtigt med den grænse, der nu kommer, og jeg synes, at det er en rigtig model.
Jeg mener, at det vil være at pålægge de efterladte for store byrder at skifte over, og derfor er jeg glad for, at der har været positiv opbakning.
Jeg skal lige til sidst sige, at der nok ikke er tvivl om, at hvis ikke hr. René Skau Björnsson og andre havde rejst problemstillingen, så havde vi faktisk ikke diskuteret lovforslaget her i dag.
Vi vidste, at der var en problemstilling, men vi havde en forventning om, at det kunne løses i forlængelse af arveretsudvalgets arbejde.
Jeg synes også, at man en gang imellem ærligt skal sige, at andre har haft blik for en problemstilling, som man ikke selv har haft blik for, og det er situationen her.
Jeg er sådan set glad for, at problemstillingen blev rejst, og at vi nu får løst problemet.
Jeg håber, at vi kan samle hele Folketinget bag denne løsning, vi nu har valgt.
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Enhedslisten kan også støtte forslaget, selv om jeg ikke vil undlade at bruge lejligheden til at sige, at der faktisk er rige mennesker, der dør, som man med stor fordel kunne beskatte hårdere, end man gør.
Desværre har man jo over en årrække nedsat beskatningen af arv.
Der burde man tværtom have lavet en progressiv beskatning.
Men her har vi altså et område, hvor nogle mennesker bliver ramt urimeligt og tilmed folk med relativt lave indkomster.
Det synes vi selvfølgelig ikke er fornuftigt, og derfor støtter vi, at det bliver rettet på den måde, som det bliver foreslået, selv om det havde været bedre, hvis man samtidig havde beskattet nogle af de rige, dem, med de store arvelodder, hårdere.
Elisabeth Geday (RV), 2006-04-27:
Ministeren siger, at oppositionen er uansvarlig, når den tillader sig at fremsætte dette beslutningsforslag, som afsætter mindst 60 mio. kr. til at forbedre fødevaresikkerheden, genoprette tilliden til de danske fødevaremyndigheder og sikre en ambitiøs og effektiv fødevarekontrol.
Jeg synes, at regeringen er uansvarlig, når den ikke tidligere har erkendt, at de endeløse skandaler, vi har måttet høre om fra fødevareområdet, for en væsentlig dels skyld skyldes de besparelser, som Fødevarestyrelsen har været udsat for, siden V, K og DF indtog regeringskontorerne i år 2000, selvfølgelig kombineret med de mange nye udfordringer, der er på fødevareområdet.
Jeg kan sagtens pege på ting, som man her og nu kunne gøre for at styrke kontrollen ud over de initiativer, som Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative har aftalt.
Svenskerne mener åbenbart, at der er brug for flere kontrollanter, selv om deres medarbejdere kun skal nå 214 besøg om året, mens de københavnske kontrollanter skal nå 308 besøg om året.
Så ville jeg sikre mig, at de medarbejdere, jeg sender ud fra kontrollen, har den fornødne kompetence og efteruddannelse til at gennemføre en ordentlig kontrol og vejledning af fødevarevirksomhederne.
Hver fjerde fødevarekontrollant har ikke den fornødne kompetence i dag ifølge Fødevarestyrelsens egen uddannelsesplan.
Det kunne vi bruge ressourcer på at rette op på her og nu.
Vi ved også, at det i særlig grad er hos de mindre detailhandlende, at der er problemer med at gennemføre egenkontrolprogrammet.
Derfor ville jeg bruge penge her og nu på at sørge for, at der de steder, hvor det er sproget, der er i vejen, kom tolke eller oversættelser til de relevante indvandrersprog, så det ikke er sproget, der står i vejen for at få en ordentlig fødevaresikkerhed hos grønthandleren, bageren eller i den lille kiosk.
Det har man allerede gjort i SKAT, og man vil gøre det, når det gælder Arbejdstilsynet.
Jeg tror, det er ressourcerne, der står i vejen for, at man ikke allerede i dag har gjort det i fødevarekontrollen.
Så det ville jeg bruge nogle af pengene på.
Så ville jeg endelig gå de 11 forslag igennem, som Forbrugerrådet før påske sendte til forbrugerministeren, med det mål at bringe fødevarekontrollen på ret køl.
En række af de forslag, f.eks. etablering af et uafhængigt servicecenter, som kan hjælpe de virksomheder, der har problemer med egenkontrolprogrammet, kan gennemføres her og nu.
Det behøver vi ikke vente på resultatet af en undersøgelse for at gennemføre.
Min bekymring er ikke, om 60 mio. kr. mere til det her område er uansvarligt.
Jeg synes, det er uansvarligt, når regeringen ikke gør det, der er nødvendigt for at genoprette fødevaresikkerheden her og nu.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-27:
Jamen altså, siden 2001 er den samlede reduktion i årsværk 228.
Heraf vedrører de 125 årsværk udskillelsen af Institut for Fødevaresikkerhed og Ernæring til Danmarks Fødevareforskning i 2004.
Så er der 103 årsværk tilbage.
De bortfaldt.
Det er primært årsværk på laboratorieområdet og på administrationsområdet.
Så hvis man ser på selve fødevarekontrollen fra 2001 til 2005, er det altså i 2001 259 fuldtidsårsværk i fødevareafdelingerne, og i 2005 er tallet på 264.
Derfor køber jeg altså ikke tesen om, at der er skåret kraftigt i fødevarekontrollen.
Per Clausen (EL), 2006-04-27:
Nu forholder det sig jo sådan, at regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti har gennemført meget omfattende nedskæringer på det her område, og der har man jo sådan set hele embedsmandsapparatet til sin rådighed, når man gør det.
Alligevel må vi jo konstatere, at nedskæringerne har ført til en række meget store problemer, og så synes jeg i grunden, det er meget oplagt at pege på, at det, der skal til, er flere penge.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-27:
Det, der bare undrer mig, er, at man i det her beslutningsforslag ikke definerer klarere, hvad man skal bruge de her mindst 60 mio. kr., også som Dansk Folkepartis ordfører var inde på, til.
Og er det 60 mio. kr., eller er det 120 mio. kr., eller er det 180 mio. kr.?
Jeg synes egentlig, det er ganske fornuftigt, at man undersøger og kortlægger området nu for at se på, om det drejer sig om styring, om vi skal have flere kontrolbesøg, eller hvor det egentlig er, hunden ligger begravet, før vi eventuelt sætter et beløb på.
Og det er egentlig det, jeg synes, der måske er lidt useriøst.
Per Clausen (EL), 2006-04-27:
Nu synes jeg jo, det er lidt spændende, at Det Konservative Folkeparti ikke har nogen holdning til, at Folketinget ønsker at fratage forbrugerministeren fødevarekontrollen.
Jeg synes, det er markant, at det har Det Konservative Folkeparti ingen holdning til, men det har de så til det her forslag.
Jeg vil så bare spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han nu synes, det er så god en idé fra et regeringsparti at begynde at beskæftige sig kritisk med oppositionens seriøsitet, når vi vel må gå ud fra, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har undersøgt konsekvenserne af de nedskæringer, man har gennemført på fødevarekontrollen, og der er man tilsyneladende nået frem til, at det ingen negative konsekvenser ville få.
Det siger vel lidt om seriøsiteten, når man nu ser, hvordan situationen er i dag, hvor alle jo er enige om, at der er meget store problemer.