Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-30:
Venstre støtter de seks initiativer, som regeringen allerede har taget for at introducere ledige akademikere til arbejdsmarkedet.
Venstre har konstateret, at der allerede er ansat 700 ekstra akademikere, ledige akademikere, under den individuelle og skræddersyede ordning, der startede sidste efterår.
Vi støtter også, at der nu er kommet en række aktører på banen, som har til opgave at finde job til ledige akademikere.
Så allerede i dag sker der meget.
Spørgsmålet er blot, om vi nu skal bygge en ordning oven på de andre ordninger. Venstre er af den opfattelse, at forslaget er alt for kostbart, alt for upræcist og alt for bureaukratisk. Kostbart, for hvorfor skal en akademiker have et større tilskud end alle andre?
Det kan vi overhovedet ikke finde nogen begrundelse for.
Hvorfor skal man, bare fordi det er en akademiker, give et større tilskud?
Vi ved fra evalueringerne af den gamle isbryderordning fra 1994 til 1995, at det ikke var tilskuddets størrelse, der var afgørende for, om virksomhederne gik ind i denne her ordning.
Så mener vi, det er upræcist, det rammer i flæng og rammer måske ikke de områder, der har mest behov herfor.
Endelig er ordningen bureaukratisk, alene fordi den jo skal bygges op.
Der skal indrettes nye kontorer og nye skemaer og nye vurderinger og nye procedurer, som vi jo i virkeligheden bare kunne efterkomme i det eksisterende system
inden for programmet »Flere i arbejde«
Så man kan sige, at vi er fuldstændig enige i sigtet.
Vi er fra Venstres side fuldstændig enige i, at man godt kan bruge løntilskud til at introducere akademikere til bestemte typer virksomheder, og det er jo også det, regeringen har redegjort for.
Så der er ikke noget i arbejdsløshedstallene, der begrunder, at man skal lave et ekstra større tilskud, fordi det er en akademiker, vi her taler om.
Så vi mener faktisk fra Venstres side, at vi har en bedre plan, at vi har bedre og mere præcise værktøjer i »Flere i arbejde«-kassen, og som allerede virker her og nu.
Jeg vil fra Venstres side godt påpege et enkelt problem, som vi måske burde udtænke nogle løsninger på, som der ikke umiddelbart er tænkt på, og som der heller ikke fra forslagsstillernes side er tænkt på.
Det er det faktum, at akademikerne jo selvfølgelig bliver uddannet i de store uddannelsesbyer, København, Århus, Odense, Aalborg, og under uddannelsen har boet der.
De har vænnet sig til miljøet og bruger byerne aktivt og er måske ikke særlig mobile; de er måske ikke interesseret i at komme væk fra disse byer derud, hvor vi har virksomheder, der kan bruge denne arbejdskraft til at gøre produkterne mere videnstunge.
Det er et af de helt store problemer, at der er en kulturbinding, som kan forhindre, at vi får beskæftigelsen hurtigt op.
Så vil jeg påpege - og det har SF jo også tidligere på dagen været inde på - spørgsmålet om, at vi jo har et opsving i øjeblikket, som buldrer derudaf.
Der er kendsgerningen jo den, at når man skal til at ansætte flere på en virksomhed, er det jo i høj grad akademikere, som er nogle af de allerførste, virksomhederne bruger. Så det er et opsving, der buldrer om ørerne på os.
Og hvis det ikke er alle, der har opfattet dokumentationen, vil jeg stadig væk henvise til Fyens Stiftstidende den 8. april, De Bergske Blade den 7. april, Politiken den 11. april, Jyllands-Posten den 8. april, Børsen den 7. april, Børsen den 26. april, hvor alle aviser, journalister og økonomer henviser til det buldrende opsving. Men det fortsætter jo også i dag.
Information, som jo ikke er et regeringsblad, siger i dag, fredag den 30. april, at arbejdsløshedskurven knækker.
Politiken siger fredag den 30. april: Opsvinget er kommet til Danmark.
Berlingske Business siger: Jubel over nye jobtal.
Det er også fra i dag.
Og Berlingske siger i dag fredag den 30. april: Faldet i ledigheden har bidt sig fast.
Det burde jo borge for, at her er alle chancer for, at vi også kan få akademikerne i beskæftigelse som følge af det opsving, der er i gang.