Martin Lidegaard (RV), 2004-01-21:
Målet for Det Radikale Venstre ved en ny landbrugslov er såmænd nok det samme som for de fleste andre partier, nemlig ønsket om at bevare et mangfoldigt landbrug med både store og små.
Det er ønsket om at få en forenkling af de nuværende regler, så de er til at gennemskue både for landmændene og for alle os andre, og endelig er det målet at sikre en bedre beskyttelse af vores natur og naturinteresser i fremtiden.
Men man kan roligt sige, at der er lidt forskellige holdninger til, hvordan vi så når de mål, og når vi siger forenkling, er det sjovt så forskelligt, man kan opfatte, hvor det er, der skal forenkles, hvor det er, der stadig skal reguleres.
Med det er også sagt, at der er mange ting i det forslag, som regeringen har lagt frem, som Det Radikale Venstre ikke kan støtte, men ikke desto mindre vil vi gå ind i forhandlingerne med åbent sind.
Vi synes, det er vigtigt, at vi får en revision af loven, vi synes, det er vigtigt, at det bliver et bredt forlig.
Når det er sagt, skal det også siges, at vi omvendt er så optaget af de ting, vi synes, der mangler i det her forslag, at hvis ikke vi kan få nogle gode forhandlinger og nogle gode resultater, så står vi hellere udenfor; så det er
ikke for enhver pris, vi ønsker et bredt forlig.
Men jeg skal kort nævnte nogle af de problemfelter, vi ser, for det er jo dem, der er interessante, selv om der også er flere positive ting i forslaget. Hvis vi starter med strukturdelen, så har jeg kort i mine spørgsmål til Venstres ordfører bl.a. nævnt, at vi er helt på det rene med, at der vil ske og skal ske en strukturudvikling i det danske landbrug i de kommende år.
Det, der er interessant, er jo hvilken strukturudvikling.
Vi forestiller os sådan set, at vi nærmer os langt færre fuldtidsbedrifter, men nogenlunde det samme antal deltidsbedrifter.
Men skal det ske ved, at de meget store og kapitalstærke landbrug skal blive endnu større og megastore, eller skal det ske ved, at de små og mellemstore fuldtidslandbrug skal have chancen for at blive større? Vi tror, vi opnår den største effektivisering og det mest rimelige og socialt afbalancerede ved i en periode, i hvert fald i en årrække, at lave en eller anden form for beskyttelse, der gør, og også de mindre landbrug kan være med i den strukturudvikling og ikke efterlades fuldstændig på bagsmækken.
Vi har foreslået i vores oplæg, at man gør det - og det er for forenklingens skyld - at man simpelt hen lægger et lavere loft over, hvor stor den enkelte bedrift kan være, og så er vi til gengæld også med på at afskaffe fortrinsstillingen, som vi også erkender er stødt på visse problemer.
Men hvis man bare reducerer, er fortrinsstilling nok det rigtige ord til det, som regeringen foreslår, og hvis man samtidig hæver loftet, så synes vi altså, at det bliver for entydigt.
Det er vores foretrukne model, det er vores udgangspunkt, men det kan da også være muligt, at man kan gøre noget ved fortrinsstillingen, der gør den mere acceptabel, som, om man så må sige, gør den til en større fordel for de små landbrug, så man kan opnå det samme.
Men vi så helst den enkle model og vil søge den undersøgt i udvalgsarbejdet.
Jordbrugskommissionerne og deres sammensætning
kan jeg godt tilslutte mig som umiddelbart kompromis, og så kan vi diskutere, hvor det skal ligge.
Det er vi rimelig åbne over for at diskutere.
Til gengæld, som det også har været nævnt tidligere, så vi gerne nogle forenklinger med hensyn til, hvem der kan købe landbrug.
Jeg er også lidt uforstående over for stramningerne på, hvem der kan uddanne sig hvordan til at kunne overtage landbrug på over 30 ha.
Vi synes, vi skal kigge meget grundigt på høringsvarene fra både landmændene, fra Aage V. Jensens Fonde og fra de grønne organisationer osv. Og jeg håber, at der på et tidspunkt bliver plads til også at få nogle egentlige forhandlinger mellem partierne, når vi er blevet lidt klogere på grundlaget.