runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2000-12-12:
Nu mener jeg ikke, at kultur bestemmes af os.
Det er først og fremmest befolkningen og befolkningens ønsker og vilje, der er drivkraften for vores kulturelle udvikling
Men lad det nu være.
Det er en helt anden diskussion.
Jeg vil gerne sige, at det, jeg er enig med hr. Ole M. Nielsen i, er, at hr. Ole M. Nielsen og jeg som personer betragter søndagen som noget særligt, og det er der mange andre mennesker der heldigvis også gør.
Men jeg håber også, at hr. Ole M. Nielsen og jeg er enige i, at vi bør være så liberale, at vi accepterer frihed til forskellighed, og nogle vil altså gerne handle om søndagen.
Og fair nok med det; det må blive deres egen sag.
Jeg kan i øvrigt bekræfte, at Internettet er opfundet, og der er jo en udvikling på vej her, som alle ved.
Men så vil jeg hæfte mig ved hr. Ole Sohns indlæg.
Det er rigtigt, at jeg viste et eksempel helt tilbage fra 1984 på, hvordan købmandsforeningerne har skiftet.
Jeg nævnte også, at der var nyere eksempler.
Det allernyeste eksempel er den udtalelse, som kom lige efter, at regeringens lovforslag var fremlagt.
Da siger direktør Wagner: »Der er tale om et flot politisk håndværk, hvor ministeren tilgodeser såvel butikkernes som forbrugernes ønsker om et fintmasket butiksnet og kundevenlige åbningstider.«
Det var Ole Wagner den 4. oktober.
Denne meddelelse fra Detailhandelens Brancher repræsenterer 16 specialbrancher: møbelbranchen, fotobranchen, optikerbranchen, købmændene, Sportshandlerforeningen, blomsterhandlerne, Dansk Textil Union, Møbelhandlernes Centralforening, skotøjshandlerne, guldsmedeforretningerne; de er der alle sammen.
Så der har altså været mange positive bemærkninger til det lovforslag, som den socialdemokratiske ordfører siger er gennemført næsten stort set uændret med den vedtagelse, der nu sker.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-12-12:
Kun tre bemærkninger: Det dér med frisørerne giver altså nogen mulighed for og frihed til, at man kan holde åbent, eller at man kan lade være.
Det tror jeg både kunderne og mange erhvervsdrivende er tilfredse med.
Men det, der kaldte mig herop, var især to bemærkninger, og først til det dér med landsbyerne: Jeg vil gerne gøre den konservative ordfører opmærksom på, at der faktisk foreligger en meget grundig undersøgelse foretaget i Erhvervsministeriet, som siger, at selv om man fjernede lukkeloven totalt, ville det faktisk ikke være landsbyerne, det ville gå ud over i dag.
Det er meget, meget få butikker, der ville blive ramt af det i landsbyerne.
Det ville være nyttigt, synes jeg, om den konservative ordfører engang prøvede at stifte bekendtskab med den undersøgelse.
Og så til sidst: Den konservative ordfører sagde, at han godt havde hørt et eller andet, som mindede om det citat, jeg kom med før fra detailhandelsbranchen, men det var vist kun nogle ganske få meget store butikker.
Til det vil jeg gerne sige, at jeg ikke varetager nogen speciel butiksgruppes interesse.
Så det er vist ikke store butikker alle sammen.
Jens Rohde (V), 2000-12-12:
Gennem de sidste 30 år er antallet af udvalgsbutikker og dagligvarebutikker jo halveret i Danmark.
Spørgsmålet er, hvorvidt lukkeloven har en indflydelse på det, eller hvorvidt den ikke har.
Kan hr. Flemming Hansen bekræfte, at i de sidste 30 år er der ikke flyttet handel ud af kommunerne, på trods af at vi har haft den strukturforandring?
Butiksdøden sker som følge af centralisering af handel inden for kommunerne.
Så den med at affolke kommunerne og ødelægge landsbyerne skal
man et andet sted hen for at lede efter dokumentation for.
Jeg har i hvert fald ikke set den.
Og så vil jeg godt spørge hr. Flemming Hansen: Hvorledes vil man dog sikre, at der ikke kommer konceptbutikker - hvis man nu har noget imod dem - ved hjælp af lukkeloven?
Og vil hr. Flemming Hansen bekræfte, at en fjerdedel af danske arbejdere, som hr. Flemming Hansen nu står og taler for her, samlet arbejder på det, man kan kalde umage arbejdstider?
Egil Møller (DF), 2000-12-12:
Jeg har ofte hørt repræsentanter for Det Konservative Folkeparti fra denne talerstol nævne, at erhvervslivet ikke skal have så mange seler og så mange spændetrøjer på, som regeringen ofte har budt erhvervslivet.
Her har vi en situation, hvor Det Konservative Folkeparti tager parti for en del af erhvervslivet og mod den øvrige del.
Kan hr. Flemming Hansen ikke se, at man kommer i en helt speciel situation, hvor der ikke er lige konkurrence mellem de enkelte virksomheder?
Hr. Flemming Hansen ved fra sit eget virke, at jo flere, der kan udbyde et produkt, jo bedre bliver konkurrencen, jo billigere bliver det, jo nemmere bliver det for familien Danmark at gøre indkøb.
Gør det slet ikke indtryk på den konservative ordfører?
Flemming Hansen (KF), 2000-12-12:
Jeg starter med hr. Egil Møller, der har fuldstændig ret i, at vi bestemt ikke går ind for spændetrøjer.
Men jeg opfatter det altså ikke som en spændetrøje; jeg opfatter det ikke som at tage parti, når vi ved, at 95 pct. af detailhandelen er enige i de betragtninger, jeg her kommer med; hele DSK, hele tekstilerhvervet, hele skoerhvervet, hele detailhandelserhvervet, stort set; 95 pct. er enige i det.
Alle medarbejderne, jeg refererede til, ledere i HK Handel, og 90 pct. af forbrugerne er også enige i, at der er tid nok at handle i. Så kan det godt være, jeg tager parti, men så ligger min partitagen for mellem 90 og 100 pct. af de mennesker, der er impliceret i lukkeloven, inklusive forbrugerne.
Så taler hr. Hovmand og hr. Rohde om landsbyerne, og der kan man jo sagtens komme med nogle statistikker; der er jo lavet mange statistikker.
Jeg var jo også glad for, at Forbrugerrådet f.eks. vendte om og sagde: Den er helt gal, hvis vi ændrer lukkeloven. Det er jo nyt, det er første gang, de har gjort det.
Hvis jeg taler med min svigermor, som bor i en lille by syd for Kolding, og jeg siger til hende: Hvad sker der, hvis Brugsen lukker?
Det er den eneste butik, der er i den by.
Så er jeg nødt til at flytte fra min by, siger hun, for jeg kan ikke bevæge mig så langt for at handle.
Og det er tilfældet i masser af landsbyer, og der synes
jeg virkelig Venstre har et problem.
Det er da jeres problem, det er jo jer, der stemmer det her igennem, men det er et meget stort problem for de mennesker, der bor i landsbyerne, det garanterer jeg for.
Så må I gerne komme med alle de tidsskrifter, I vil, men de mennesker, der bor i landsbyerne, har problemerne.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-12-12:
Jeg har meget stor respekt for hr. Flemming Hansen, og jeg vil gerne udvide den respekt til også at omfatte hans svigermor.
Men jeg synes alligevel, at man må lægge mere vægt på den omfattende undersøgelse, som Erhvervsministeriet har lavet, og som viser, at det problem, som hr. Flemming Hansen omtaler, er et problem, der hører fortiden til og ikke fremtiden i det omfang, som hr. Flemming Hansen omtaler. Jeg vil godt afslutningsvis endnu en gang spørge
hr. Flemming Hansen
: Mener hr. Flemming Hansen, at den pressemeddelelse, som butikshandelen udsendte den 5. oktober, er en fuldstændig misforståelse, når den er underskrevet af 16 detailhandelorganisationer, inklusive radiobranchen, Materialistforeningen, Isenkramforeningen, Tapet- og Farvehandlerforeningen, Danmarks Skohandlerforening, Guldsmedeforeningen, Cykelhandlernes Forening, møbelhandlerne, fotohandlerne, optikerne, købmændene, sportshandlerne, blomsterhandlerne, Dansk Textil Union?
Er det fuldstændig ligegyldigt, når de siger, at det er et godt fremskridt, der er gjort her?
Jens Rohde (V), 2000-12-12:
Jeg har såmænd også meget stor respekt for hr. Flemming Hansen, men må dog sige, at det var et lidt underligt svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Det er jo klart, at hvis man stiller spørgsmålet, hvad det kommer til at betyde, hvis nu Brugsen lukker i den lille by, så er svaret, at der er nogen, der må flytte fra byen.
Ja, det er meget muligt, men når det nu ikke forholder sig sådan, at strukturforandringerne igennem de sidste 30 år har flyttet handel ud af kommunerne, men snarere det modsatte, og at butiksdøden sker som følge af en centralisering af handel inden for kommunerne, og at netop de mindste butikker, netop dem, som hr. Flemming Hansen refererer til, har undgået butiksdøden på grund af søndagsåbningen, vil hr. Flemming Hansen så ikke forholde sig til det faktum, frem for en tænkt situation?
Egil Møller (DF), 2000-12-12:
Hr. Flemming Hansen er en dygtig folketingspolitiker og, så vidt jeg ved, også en dygtig forretningsmand.
Og som det sidste ved hr. Flemming Hansen godt, at tingene udvikler sig hurtigt, også i forretningsverdenen og i den tid vi lever i. Hvis vi sammenligner med tilstandene i Sverige, hvor der ikke er nogen lukkelov, har hr. Flemming Hansen så eksempler på, at erhvervsorganisationer beder regeringen om at indføre en lukkelov?
Og så afslutningsvis: Kan det være rigtigt, at det er en statsopgave at afgøre, hvornår mennesker må indgå en handel med hinanden?
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-12:
Jeg skal selvfølgelig først og fremmest kvittere for alle de pæne ord, hr. Flemming Hansen havde tilovers for Det Radikale Venstre.
Så skal jeg stille et enkelt spørgsmål i forlængelse af diskussionen om de forskellige rapporter, der ligger til grund for vores behandling af lukkeloven: Kan den konservative ordfører bekræfte, at i henhold til det materiale er det måske knap så meget lukkeloven som generationsskiftespørgsmålet, som er den store udfordring for særlig mindre handlende på landet, at det i virkeligheden er en langt større trussel mod detailhandelen på landet end selve lukkeloven?
Og kan den konservative ordfører derefter bekræfte, at det faktisk er noget, som regeringen tager hånd om i forbindelse med sit finanslovforslag, som vi skal diskutere i morgen og i overmorgen?
Svend Erik Hovmand (V), 2000-12-12:
Med vedtagelse af det forslag, som nu diskuteres, får Danmark en ny lukkelov, som er mere liberal end den lukkelov, vi har i dag, og det noterer vi med tilfredshed i Venstre.
Vi synes, det er rimeligt, at forbrugerne og de handlende får større frihed til at tilrettelægge deres hverdag, og det har været drivkraften for os i Venstre at sikre større frihed for forbrugerne og også større frihed for de handlende.
Der har været lidt polemik for et øjeblik siden her fra talerstolen om, hvem der mener hvad, og hvem der er gået i selskab med hvem om at mene hvad.
I virkeligheden kan det jo nok være meget interessant for os herinde, men når det kommer til stykket, tror jeg, befolkningen er revnende ligeglad.
Jeg har fuld respekt for, at et parti har en holdning, og at partiet oven i købet også pludselig ændrer sin holdning.
Jeg har fuld respekt for, at nogle går sammen med nogle i visse situationer og med nogle helt andre i andre situationer, for sådan er demokratiets vilkår, og det er fair nok.
Vi har i denne sag valgt at gå efter det, der er vores grundlæggende holdning, som jeg adskillige gange har givet udtryk for fra denne talerstol og har uddybet her i dag.
Vi føler, at der nu tages nogle rigtige skridt, og vi er glade for, at det gennem forhandlingerne med regeringen er lykkedes at forbedre det udspil, som lå på bordet.
Der ligger ganske mange forretninger i intervallet mellem en omsætning
på 20 mio. kr. og de 23 mio. kr., vi kom op på, og de får altså nu mere frihed, end de havde tidligere.
Vi er tilfredse med, at det på en række områder er lykkedes at skabe ændringer.
De otte søndage, der oprindelig blev spillet ud med, er fastholdt, men omsætningsgrænsen forhøjes som sagt, og der bliver indbygget nogle kompetencer til kommunalbestyrelserne, som jeg synes er vigtige.
Vi synes også, at det er vigtigt, at der nu gennemføres en ændring i lejeloven, så det enkelte medlem i et større butiksselskab får større frihed.
Hvis der er en forretning i en større butiksenhed, som ikke har lyst til at følge alle de andre, skabes der altså mulighed for, at det kan lade sig gøre.
Alt i alt synes vi faktisk, at der med dette forslag er taget nogle skridt i den rigtige retning, og det kan vi naturligvis kun være glade for.
Flemming Hansen (KF), 2000-12-12:
Den rapport, hr. Svend Erik Hovmand nævner, omtaler jo mange ting.
Det er en meget flot rapport, og vi har faktisk rost den alle sammen.
Den nævner i hvert fald også, at 90 pct. af forbrugerne er tilfredse med de muligheder, de i dag har for at handle.
Det er sådan meget sjældent, at man er ude i, at 90 pct. af en hel befolkning er glade for en ting.
Det synes jeg er ret flot.
Så bliver hr. Svend Erik Hovmand ved med at tale om en pressemeddelelse af 5. oktober.
Jeg har ikke set den pressemeddelelse, jeg har ikke haft lejlighed til det, men jeg har været i Erhvervsudvalget, hvor jeg har set, at tekstilbranchen, skobranchen, købmændene og samtlige detailhandelens organisationer har været der og spurgt: Må vi ikke nok bevare den lukkelov, vi har i dag, eller lave et fornuftigt kompromis?
Jeg tror, det var det, der stod i den pressemeddelelse, hr. Svend Erik Hovmand bliver ved med at henvise til, for de organisationer, der her er tale om, har vi jo alle sammen hilst på, og jeg kan ikke forestille mig, at de sender ét ud den 5. oktober og så kommer den 10. oktober i Folketingets Erhvervsudvalg.
Det er meget, meget seriøse og fornuftige mennesker med direktøren for De Samvirkende Købmænd, John Wagner, i spidsen, og han har da i øvrigt skrevet til hr. Svend Erik Hovmand utallige gange for at få ham til at ændre opfattelse i denne her sag.
Så det kan jeg ikke forestille mig.
Så taler hr. Rohde om, at strukturforandringen ikke har flyttet handelen ud af kommunerne, og det er jo et meget snedigt spørgsmål. Skal vi tage Kolding Kommune.
Det er i Vejle Amt, hvor jeg er opstillet og valgt.
Det er ikke der, jeg bor, jeg har ingen forretninger dér, så jeg er ikke særlig direkte involveret i det.
Det er rigtigt, at det nye, store butikscenter med 103 butikker - det er faktisk mange - ikke har flyttet handelen ud af Kolding Kommune, for det ligger i Kolding Kommune.
Så det er fuldstændig korrekt.
Men gå ned og spørg på gågaden nede i Kolding, hvordan de har det.
Egil Møller (DF), 2000-12-12:
Jeg vil godt tilslutte mig den sidste appel til turisterne om at blive længe i dette land, det kan vi godt blive enige om.
Men jeg vil godt spørge hr. Frode Sørensen, om det ikke må være rigtigt og rimeligt at konstatere, at det er konkurrenceforvridende, også over for passagerer fra krydstogtskibe, når man ikke har mulighed for at handle i de butikker, der normalt handler med de pågældende varer.
Det er da konkurrenceforvridende i forhold til andre, der ligger lige ovre på den anden side af gaden.
Kan man ikke se det?
Sonja Albrink (CD), 2000-12-12:
Jeg skal på CD's vegne meddele, at vi i CD ønsker det sidste forslag, det, der hedder lovforslag nr. L 71, tilbage til udvalget.
Frode Sørensen (S), 2000-12-12:
Det eneste konkurrenceforvridende, jeg kan se i denne sag, er altså, at den lille købmand med en omsætning på under 23 mio. kr., kan holde åbent og sælge dagligvarer, men at tøjbutikkerne, udvalgsbutikkerne, ikke kan.
Og i øvrigt har udvalgsbutikkerne, som hr. Egil Møller også ved, ingen ønsker om det.
Pia Gjellerup (S), 2000-12-12:
Jeg er måske lidt forundret, for jeg synes sådan set, vi diskuterede det under førstebehandlingen.
Det kan da godt være, jeg var vældig forberedt ved førstebehandlingen og ikke fik lejlighed til at komme af med de gode og velforberedte besvarelser, men jeg vil holde mig til konsultationsordningen. Jeg mener faktisk, det er en påstand, som ikke har hold
i virkeligheden, at konsultationsordningen vil styrke virksomhedernes retsstilling.
Den vil ikke give virksomhederne en bedre retssikkerhed, men vil i bedste fald være uden betydning.
Det, der har været afgørende for regeringen, er imidlertid, at der er risiko for, at en sådan konsultationsordning vil skade det beskyttelseshensyn, der ligger bag lovforslaget og er til gunst for forbrugerne.
Dette kan ske, hvis manglende konsultation medfører, at retten skal afvise en sag, selv om sagsøgte klart har begået en ulovlig handling, og det kan altså komme til at besværliggøre en proces. I forbindelse med anerkendelse af konsultationsordningen ved retten kan der rejses spørgsmål om, hvorvidt henvendelsen til virksomheden har opfyldt eventuelle formkrav og været tilstrækkelig klar; om henvendelsen er sendt til den rette; om fristen for virksomheden til selv at stoppe den ulovlige handling har været rimelig, osv. osv. Disse spørgsmål besvarer ændringsforslaget overhovedet ikke på nogen måde.
Man fægter med et begreb, man gør sig overhovedet ikke klart, hvilke konsekvenser det at indføre et sådant begreb i lovgivningen ville indebære, og derfor skal jeg stærkt advare imod forslaget.
Uden at sikre virksomhederne en bedre retssikkerhed risikerer man på denne måde at forskertse den forbrugersikkerhed, som det har været tilsigtet at fremme med både direktivforslaget og dette lovforslag.
Så skal jeg for god ordens skyld sige, at lovforslaget bygger på retsplejelovens system og retsmidler, og at der her i Danmark hverken i retsplejeloven eller i reglerne om god advokatskik stilles nogen krav om konsultation, før en sag indbringes for domstolene.
Det kender man til i nogle andre lande, så vidt jeg er orienteret, men vi har altså ikke den slags krav i dansk retspleje, og derfor vil det være unormalt
at indføre dem lige netop her, hvor der er tale om at varetage forbrugerinteresser
Retsplejelovens regler om forkyndelse af stævninger m.v. vil i øvrigt sikre, at sagsøgte - i dette tilfælde altså virksomheden - vil være bekendt med sagen og har mulighed for at tale for sig, inden domstolen træffer en afgørelse.
Så må jeg i øvrigt sige, at jeg vil anse det for at være ganske usandsynligt, at virksomheder og organisationer fra udlandet ikke vil søge at få afklaret en ordning, inden de går til den noget besværlige proces, det under alle omstændigheder vil være at rejse en sag i Danmark.
Derfor tror jeg faktisk også, at ændringsforslaget er ganske overflødigt, fordi det vil kunne komme til at genere forbrugernes rettigheder uden at sikre virksomhederne en bedre retsstilling overhovedet.
Pernille Sams (KF), 2000-12-12:
Erhversministeren svarede ikke på, hvorfor erhvervsorganisationerne ikke skulle have påtaleret på linje med forbrugerorganisationerne, og i forbindelse med det spørgsmål, erhvervsministeren svarede på, tog ministeren klart udgangspunkt i, at virksomheden rent faktisk havde begået en ulovlig handling.
Men det er jo ikke altid tilfældet, og vores holdning er altså, at man ikke skal dømme virksomheden på forhånd, og at den skal have en chance for at kunne begå sig i systemet og ikke løbe ind i en masse dyre retssager, hvis det er unødvendigt.
Ministeren ved jo også udmærket, at det langtfra er alle retssager, der fører til en domfældelse af virksomhederne, så det behøver jo ikke at være det rigtige udgangspunkt at tage.
Pia Gjellerup (S), 2000-12-12:
Nu er det jo sådan indrettet her i Danmark, at man ikke kommer til skade, hvis man ikke har begået en ulovlighed, og jeg tror trods alt, det er forholdsvis besværligt at rejse sager på tværs af grænserne.
Selv om vi prøver at gøre det lettere, tror jeg såmænd ikke, at der er nogen, der vil øve sig i at rejse sådanne sager uden at have forsøgt at få varetaget deres interesser ved en direkte henvendelse til virksomheden, så jeg tror ikke, at det, fru Pernille Sams hævder her, har noget med virkeligheden at gøre.
Jeg skal beklage, at jeg sprang spørgsmålet om søgsmålskompetence over.
Det gjorde jeg, fordi jeg mener, det fremgår af selve lovforslaget, hvorfor man ikke har en sådan søgsmålskompetence.
Det er derimod ikke muligt at udpege erhvervsorganisationer, selv om de kan have en interesse i at få stoppet udenlandske virksomheders ulovligheder i Danmark, så sagen er altså, at den konservative ordførers forslag helt klart ville bringe os i konflikt med direktivets indhold.
Pernille Sams (KF), 2000-12-12:
Det Konservative Folkeparti har i denne her sag stillet to ændringsforslag: et som drejer sig om, at danske erhvervsorganisationer på linje med forbrugerorganisationer skal kunne anlægge søgsmål med påstand om forbud ved domstolene, og et andet forslag, hvor vi foreslår, at hvis man skal anlægge en sag mod en virksomhed i EU, så skal man først kontakte virksomheden for at se, om man kan få bragt en eventuel overtrædelse til ophør uden en egentlig domstolssag, bare ved en kontakt til virksomheden.
Vi vil i virkeligheden blot sikre, at der har været en forudgående kontakt.
Begge to, synes vi, er helt naturlige og afslappede forslag, og vi kan slet ikke forstå, hvorfor regeringen ikke har villet ind i en drøftelse af, om det ikke var en helt naturlig og ordentlig måde at forsøge at bilægge stridigheder på.
Og vi mangler fuldstændig regeringens argument for ikke at støtte vores forslag.
Det vil vi gerne bede om her i dag.
Frode Sørensen (S), 2000-12-12:
Alle har været klar over, at revisionen af lukkeloven ville blive vanskelig, og alle har været klar over, at det ville være helt umuligt at fremsætte et forslag, som alle interessenter ville synes om.
Derfor er det fortsat Socialdemokratiets opfattelse, at det foreliggende forslag er i god balance med den virkelighed, som vi skal forholde os til.
Med forslaget til en ny lukkelov har vi fået luget ud i nogle af vildskuddene fra 1995, og jeg skal bl.a. nævne afskaffelsen af havnereglen.
Modsat er der også nogle liberaliseringer, i første omgang fire søndage, som kan placeres frit, og fra 2003 yderligere fire søndage i juli/august.
De sidste fire søndage indføres for at imødekomme kravet om at kunne servicere turister og holde åbent ved lokale begivenheder som eksempelvis festivaler og i Sønderjylland ringridninger.
Situationen er nu den, at forslaget støttes af CD og Venstre, og jeg skal da ikke lægge skjul på, at specielt Venstres tilslutning kommer som en overraskelse, ikke mindst set i lyset af, at Venstre vel reelt i modsætning til Socialdemokratiet ønsker at ophæve lukkeloven.
Derfor et det nødvendigt at slå fast, at den nye lukkelov ikke er første trin i en raket, som sendes ud i rummet med henblik på at afskaffe lukkeloven.
Men hvorfor skal der så ske en revision af loven i 2005?
Det er egentlig rimeligt at stille et sådant spørgsmål, men på samme måde som i 1995 kan der dukke vildskud op, og så er det jo udmærket med en revisionsbestemmelse.
Specielt ønskerne om, at de såkaldt løse søndage burde ligge fast vil være genstand for vores opmærksomhed.
Til SF's ordfører, hr. Ole Sohn, vil jeg sige, at man kan jo altid vurdere, hvordan resultatet er.
Men når jeg ser det resultat, vi debatterer her i dag, er det jo med ganske få korrektioner en nøje afskrift af det, der blev fremlagt under førstebehandlingen.
Til hr. Flemming Hansen kan jeg kun sige, at med hensyn til buret bliver vi jo nok i hver vores bur og har hver vores sæt nøgler, men er jo nok lige gode venner af den grund.
Og til hr. Egil Møller med hensyn til, om konkurrencen bliver bedre, når alle kan tilbyde sig: Ja, det kunne vi nok få en lang diskussion om.
Der er ingen tvivl om, at de store nok skal overleve, men de små kan ikke. Så til det sidste om omsorgen for de ferierende: Nu nævnte hr. Egil Møller ikke krydstogtpassagererne, som jeg egentlig havde regnet med, men han sagde, at de ferierende ikke kan handle i butikkerne om søndagen.
Vi skal vel være opmærksomme på, at der jo er en del butikker, som har åbent om søndagen, men at det ganske rigtigt kan knibe med at købe et jakkesæt eller et tv-apparat, hvis det er det, de er kommet til Danmark for.
Men så har vi den gode anbefaling:
Nyd nu søndagen med den danske befolkning og bliv så en dag ekstra og foretag lidt handel mandag, tirsdag, onsdag og torsdag!
Flemming Hansen (KF), 2000-12-12:
Ja, Venstre var væsentlig dygtigere end Socialdemokratiet.
Jeg vil godt sige til den socialdemokratiske ordfører, at vi er ikke bange for at gå ind i det bur, hvor Venstre normalt sidder.
Vi har et fremragende samarbejde med Venstre, og vi er glade for samarbejdet.
Der er dem, jeg meget nødigt ville i bur med, men jeg skal ikke stå her og omtale Socialdemokratiet hele tiden.
Her er en af de klare forskelle, og det er jo en ærlig sag.