runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2005-04-28:
Det er den også for os i den her sag, og derfor vil det også være en af de ting, der afgør, hvordan vi tager stilling i sagen.
Men så vil jeg også gerne spørge: Ved ministeren noget om, hvad de historiske erfaringer er på det her område, altså om der, når man udvider børnevaccinationsprogrammet, faktisk opstår den her risiko for, at forældre bliver nervøse og trækker deres børn ud?
Har man en eksakt viden om det, eller er det mere sådan fornemmelser?
Det mere principielle i sagen er jo: Hvem er det – jeg føler mig i hvert fald umiddelbart personligt ikke klædt på til det – der siger: Jamen det kan da godt være, at Sundhedsstyrelsen, som bliver sat i verden for at foretage de her afvejninger, har afvejet tingene på en given måde, men jeg er nok lidt klogere, jeg afvejer lidt anderledes?
Det vil jeg i hvert fald ikke uden at have været tættere inde i det her.
Præcis det spørgsmål, fru Charlotte Fischer rejser her, om den historiske tilslutning til børnevaccinationsprogrammet, var jo noget af det, man kunne se på, hvis man tog imod indbydelsen om ikke uden videre bare lige at bære det her hjem, men satte sig ned og fik det boret ud i en tættere, forpligtende dialog.
Jeg var rigtig glad for de indledende replikker om, at det her bestemt ikke er en sag, der ligger på den flade hånd.
Der er meget pro et contra, som ministeren selv var inde på, og jeg synes, hele sagen, både MTV-rapporten og også Sundhedsstyrelsens indstilling, i virkeligheden bærer præg af, at det ikke er noget, hvor man kan sige, at der ligger en videnskabelig evidens bag det hele.
I sidste ende handler det jo også om at træffe en beslutning.
Derfor synes jeg heller ikke, man kan sige, at der er nogen, der lader sig besnære af den ene eller den anden side.
Jeg synes faktisk, det helt fagligt-sagligt er en åben debat om, hvad der er bedst.
Nu bed jeg mærke i, at ministeren sagde, at med det her forslag kunne man måske risikere, at man landede helt modsat.
Den bekymring, man kan have, og som jo også ligger bag Sundhedsstyrelsens indstilling, er, at hvis vi breder viften ud, specielt hvis vi tilrettelægger det på en sådan måde, at der skal et stik yderligere til, vil den generelle opbakning kunne smuldre.
Så kan vi selvfølgelig have gjort noget vældig godt i forhold til hepatitis B, men der er bare to problemer.
Det ene er, at det gode, vi ville gøre for hepatitis B, kunne vi have gjort på andre måder med samme effekt, hvis vi gik målrettet til værks.
Det er den ene del af problemet.
Den anden del af problemet er, at hvis den generelle opbakning smuldrer, risikerer vi jo altså at se nogle smittemønstre i forhold til nogle andre sygdomme, som vi i dag har under kontrol, fordi opbakningen til børnevaccinationsprogrammet er så stor, som den er.
Det er jo den afvejning, der skal foretages.
Jeg er meget enig med fru Charlotte Fischer i, at det er en faglig-saglig overvejelse og afvejning, og det er jo præcis derfor, man ikke bare lige skal lade sig besnære af den nemme løsning, men se det her i en sammenhæng.
Og det er jo sådan set også muligheden for at få en tættere dialog om den sammenhæng, jeg stiller til rådighed.
René Skau Björnsson (S), 2005-04-28:
Jeg reagerer lidt på, at ministeren kalder dem, der støtter forslaget, for nogle, der spontant bakker forslaget op.
Det er jo ikke et spontant forslag, det er et forslag, der har været meget længe undervejs.
Helt tilbage i 2001 begyndte man at se på, om det var en idé at indføre hepatitis B-vaccination i børnevaccinationsprogrammet, så derfor er der ikke tale om noget spontant og slet ikke, når man læser høringssvarene, der er gennemarbejdede og meget kløgtige.
Jeg er enig med ministeren i, at man skal være varsom med at underkende faglige indstillinger.
Det er folk, der har arbejdet med spørgsmålet i mange år, og som ikke bare reagerer spontant på forslaget, men siger af et godt hjerte, af faglig kundskab og af velvilje, at det er et godt forslag, som skal støttes, så hvorfor vil ministeren underkende denne faglige ekspertise?
Det har samlet set ført til det resultat, at Sundhedsstyrelsen – formentlig også ud fra et godt hjerte og vel også, fordi de har den bundne opgave at være det øverste rådgivende organ – har givet en anbefaling, som er modsat den, der ligger bag forslaget.
Men jeg fornemmer, at der kunne være andre partier, som lidt mere spontant lader sig tilsmile af ideen, og det er i lyset af det, jeg siger, at jeg synes, vi skulle sætte os sammen.
Der er jo det med spontanitet, at når spørgsmålet har været overvejet i mange år, og vi samtidig kan se, at sagen udvikler sig i den meget rigtige retning, kan man måske undre sig over, at når vi noget nær er nået frem til den situation, at vi er i stand til at bekæmpe problemet via de tiltag, vi har gjort, ruller man i virkeligheden frem med en gammel idé, som Sundhedsstyrelsen ikke kan anbefale.
Frank Aaen (EL), 2005-04-28:
Faktisk var den periode, hvor Maskhadov var ved magten, jo en periode, hvor der var muligheder for at få fred, og hvor der var mere fredeligt, end der var kort efter, da krigen startede.
I virkeligheden er det min klare opfattelse, at de, der forpurrede mulighederne for, at der kom en fredelig løsning, og at der blev ordnede forhold i Tjetjenien, var russerne, som startede den anden Tjetjenienkrig, og at det er hos dem, ansvaret for alvor skal lægges.
Jeg er helt med på, at der også blandt tjetjenerne er nogle, som jeg meget nødig vil være i familie med, hverken politisk eller på anden måde.
Men det ændrer ikke ved, at jeg mener, at hovedansvaret for det kaos, der er i dag, har russerne.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Hermed sluttede forespørgslen.
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Søren Espersen (DF), 2005-04-28:
Jeg har ikke tænkt mig at fratage tjetjenerne retten til at være herre i eget land.
Det sagde jeg i øvrigt også i min ordførertale.
Frank Aaen (EL), 2005-04-28:
Jeg synes faktisk, at hr. Søren Espersen stod heroppe for ganske kort tid siden og priste hver enkelt nations ret til selv at bestemme.
Det er sådan set det princip, vi har: hvis tjetjenerne ønsker at være sig selv, skal de have lov til det.
Nu er det imidlertid sådan, at det ikke engang er det, de kræver.
De kræver bare selvbestemmelse.
Men det er det, som russerne nægter dem, det er det, som russerne vil have erstattet med et styre indsat af russerne selv.
Søren Espersen (DF), 2005-04-28:
Jeg vil spørge hr. Frank Aaen, om han ikke vil acceptere, at russerne kan have haft dårlige erfaringer med tjetjensk selvstændighed.
Jeg tænker på, om ikke hr. Frank Aaen vil erkende, at mens man havde det i de år, var det et land, der var totalt præget af kaos med sharialovgivning, slavehandel, afpresning osv.
Kan hr. Frank Aaen ikke godt forstå, at russerne ikke synes, at det lyder som nogen særlig lykkelig løsning?
René Skau Björnsson (S), 2005-04-28:
Jeg synes absolut, det vil være fornuftigt at tage denne snak, og det er vi også åbne over for.
Vi håber selvfølgelig, der viser sig et flertal for forslaget i dag, men uanset hvad vil vi meget gerne tage en snak med ministeren om, hvordan man kommer videre.
Når ministeren gennemgår høringssvarene igen, finder han jo nok ud af, at der ikke er så mange høringssvar, der er negative over for forslaget.
Det er næsten alle – vel 90 pct. – der har meldt ind, der enten er positive eller også forholder sig neutralt til ideen, men hælder til en positiv vinkel.
Det er bare for at sige, at der er meget sagkundskab, meget faglighed bag det her forslag, og derfor er der også grund til, at ministeren i dag bakker op om det.
Nu synes jeg, vi skal lade være med at gøre det her til en konkurrence om, hvem der anbefaler hvad.
Der er jo ingen tvivl om, at isoleret set er det at vaccinere mod en hvilken som helst given sygdom positivt.
Det skal bare holdes op mod effekten af det og bivirkningerne ved det.
Og det, der er en alvorlig bivirkning ved at inkludere denne vaccination i børnevaccinationsprogrammet, er risikoen for, at den generelle opbakning til programmet smuldrer, specielt hvis man vælger – også i lyset af, hvordan vi i øvrigt har indrettet vores beredskab med vaccineproduktion på serum – at tilrettelægge det på en måde, hvor det medfører yderligere stik i programmet.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-28:
Det kan jeg slet ikke erklære mig enig i.
Hr. Søren Espersen siger, at det er kompliceret, og derfor må det tage tid.
Det, der er kommet frem, viser jo præcis, at de har været udsat for en tortur, som er helt, helt utilladelig.
Og derfor er jeg ikke enig i, at man bare har levet op til Genèvekonventionens bestemmelser om krigsfanger, for så havde de på mange måder været bedre stillet.
De er simpelt hen fanget i et hul, et hverken-eller, og derfor har de fanger været ekstremt dårligt stillede i deres tid på Guantánamobasen.
I øvrigt er krigen mig bekendt afsluttet både i Afghanistan og i Irak, og derfor bliver det da helt absurd, at de fortsat, hvis man mener at de er krigsfanger, skal sidde på Guantánamo.
Søren Espersen (DF), 2005-04-28:
Jeg er glad for at konstatere, at der trods alt kommer lidt nuancer i det.
Nu er det altså hverken-eller.
Det er ikke soldater, det er ikke kriminelle, det er et eller andet midtimellem, som vi aldrig har oplevet før.
Så vil jeg spørge hr. Holger K. Nielsen, om det så ikke er det, der gør den her situation så umådelig kompliceret, at det ikke bare lige er at sige, at de skal behandles som Genèvefanger, eller at de skal stilles for en domstol.
Kunne hr. Holger K. Nielsen ikke erkende, at det her er så kompliceret, at USA måske har fundet den løsning, der er den rigtige?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-28:
Jamen problemet er, at den amerikanske regering ikke har betragtet dem som soldater.
Hele diskussionen har jo gået på, om de var krigsfanger, eller om de var, om jeg så må sige, civile fanger.
De er hverken-eller.
Man kan sige, at hvis de havde været krigsfanger, havde man haft Genèvekonventionen at tage udgangspunkt i, men USA har jo ikke ønsket at skulle leve op til Genèvekonventionens bestemmelser om krigsfanger.
Det er jo dér, hele problemstillingen er kommet op omkring Guantánamo.
Jeg vil ikke sige, at de er krigsfanger.
Det, jeg vil påstå, er, at de har været udsat for tortur, og at det bare er uacceptabelt.
Søren Espersen (DF), 2005-04-28:
Det er, ligesom hr. Holger K. Nielsen antyder, at vi ikke mener, at man skal engagere sig.
Selvfølgelig skal vi det.
Vi har pligt til at engagere os i den her konflikt.
Det er vores allierede, det er fuldt legalt, og det skal vi gøre.
Det vil jeg gerne starte med at sige.
Så vil jeg gerne gå lidt videre ad det spor, som jeg allerede startede med i forhold til hr. Helveg Petersen, og spørge hr. Holger K. Nielsen: Hvis vi nu antager, at de krigsfanger på Guantánamo er soldater, er hr. Holger K. Nielsen så enig med mig i, at sådanne soldater kan man, når man tager dem til fange i en krigssituation, beholde lige så længe, det skal være, uden at stille dem for en domstol?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-04-28:
Slet ikke, der er ikke tale om en dom.
Folketinget kan ikke afsige domme.
Vi kan have en politisk opfattelse.
Det er den, der her gives udtryk for, og den ønsker Det Radikale Venstre skal være resultatet af denne debat, nemlig at få fastslået, at behandlingen af fangerne på Guantanámobasen er udtryk for en krænkelse af den humanitære folkeret.
Det er lige netop det, vi mener.
Jeppe Kofod (S), 2005-04-28:
Nu vil jeg jo udtrykke mig mere diplomatisk end udenrigsministeren – jeg troede, han var diplomaten i det her tilfælde, men det er tilsyneladende ikke tilfældet – og sige til udenrigsministeren, at jeg synes, at den måde, som udenrigsministeren her debatterer på, er skuffende.
Så kalder udenrigsministeren det, jeg sagde, antiamerikansk, men i det tilfælde må den her senator, Edward Kennedy, også være antiamerikansk.
Jeg synes, det er et lavt debatniveau.
Jeg synes, det er vigtigt, at man forholder sig til indholdet, diskussionen, nemlig at der ikke er nogen tvivl om, at det, der er foregået på Guantánamobasen, er i strid med international humanitær lov.
Er udenrigsministeren enig i det synspunkt?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-04-28:
... forslag til vedtagelse, som også hr. Helveg Petersen er medunderskriver på.
Der afsiger man de facto en dom, og der tilsidesætter man altså respekten for det amerikanske retssystem med de bemærkninger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Helveg Petersen ikke har bare nogen respekt for det amerikanske retssystem.
Hvorfor er det lige, at hr. Helveg Petersen ikke vil vise respekt for de 350 undersøgelsessager, som foreløbig har været undervejs på baggrund af Guantanámo?
Hvorfor er det lige, at der ikke kan vises respekt for, at 220 af disse er afsluttet, uden at der er kommet en retssag ud af det, at 210 undersøgelsessager har været for retten, og at der ud af disse er taget yderligere retslige skridt i 135 af sagerne, som omfatter 125 personer?
Altså, hvorfor er det lige, at man ikke kan vise respekt for det set med radikale øjne?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-04-28:
Det, jeg hæfter mig ved, er ikke, at man skal gå ind i juridiske spidsfindigheder om, hvorvidt det er krigsfanger eller ikke krigsfanger eller tilbageholdte af en særlig karakter, kombattanter, eller hvad man vil kalde dem.
Det, jeg hæfter mig ved, er billedet af den samlede behandling af de fanger, der har været på Guantanámobasen.
Det er det billede, som jeg mener er et uacceptabelt billede.
Jeg glæder mig da over, at den amerikanske højesteret har sagt, at disse fanger ikke må være retsløse.
Men jeg mener, der er grund til kritik.
Søren Espersen (DF), 2005-04-28:
Der er jeg så ikke enig med hr. Niels Helveg Petersen.
Hvis vi nu forestiller os, at der er tale om soldater i kamp, er hr. Niels Helveg Petersen så ikke enig med mig i, at det efter alle normale, gængse regler i forbindelse med krigsfanger er sådan, at det er tilladt for en part i en krig at tage modparten til fange, lige så længe som konflikten løber, lige så længe som krigen varer?
Er det ikke også hr. Niels Helveg Petersens indtryk, at det f.eks. var det, der skete i forbindelse med anden verdenskrig, hvor man selvfølgelig beholdt krigsfanger i en lige så lang periode, som konflikten løb?
Et tillægsspørgsmål til det: Kunne man så måske henvise til, at konflikten endnu ikke er afsluttet i forhold til Al-Qaeda?
Jeg vil gerne spørge hr. Niels Helveg Petersen, om han ikke vil acceptere vanskeligheden i at definere Guantanámofangernes status.
Det, der har været det store emne, er, om det er soldater, der er tale om, eller om det er almindelige gangstere, der så skal behandles efter normal ret.
Vil hr. Niels Helveg Petersen erkende, at der kan være en mellemløsning, der gør det umådelig vanskeligt for amerikanerne at følge nogle regler, som stammer fra et regelsæt, der i og for sig ikke tager højde for de her specielle personer?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-04-28:
Lad mig takke forespørgerne og udenrigsministeren – forespørgerne, fordi vi får debatten.
Jeg vil så sige, at jeg synes, der er meget i udenrigsministerens tale her, som jeg helt kan tilslutte mig.
Jeg skal ikke bruge så meget tid på situationen i Irak, men kun slå fast, at billederne af fangerne i Abu Ghraib-fængslet selvfølgelig har kastet en skygge over hele indsatsen i Irak og ført til afsky og afstandtagen i den vestlige verden, ja, i hele verden, og ikke mindst i den arabiske verden.
Disse billeder har i sig selv været med til at forværre situationen i Irak og gøre samarbejdet vanskeligere.
Efter Det Radikale Venstres opfattelse er der en særlig grund til at beskæftige sig med skæbnen for fangerne i Guantánamo.
Den amerikanske højesteret har slået fast, at fangerne ikke er retsløse, og det er godt.
Men den tidsubegrænsede tilbageholdelse er efter vores opfattelse uacceptabel, og den tidsubegrænsede tilbageholdelse er efter min opfattelse i sig selv tilstrækkeligt til at slå fast generelt, at behandlingen af fangerne er udtryk for en krænkelse af den humanitære folkeret.
Det er Det Radikale Venstres synspunkt, og det er det synspunkt, vi gerne vil have udtrykt i denne debat.
Efter vores opfattelse er det sådan, at det samlede billede af behandlingen af fangerne på Guantánamobasen er udtryk for krænkelse af den humanitære folkeret, og det er det, som der er behov for at Folketinget i dag udtaler.
Dette er ikke en dom, det er en politisk vurdering.
Folketinget og Folketingets flertal har ingen muligheder for at optræde som domstol, men vi har lov til at have en holdning til og en kritik af den måde, som fangerne på Guantánamobasen er blevet behandlet på.
Det er det, der er behov for, og det ønsker vi skal være resultatet af denne diskussion.
Det er jeg egentlig enig i, og jeg bruger tid på at holde mig ajour med, hvad den amerikanske presse skriver hver eneste dag.
Men det er også sådan, at de mest ansete af de amerikanske aviser jo har været nådesløst kritiske over for behandlingen af fangerne på Guantánamobasen.
Det er i allerhøjeste grad med til at farve diskussionen.
Heldigvis har USA en sådan kritisk og dygtig presse.
Det er også lige netop den presse, der har sat fokus på behandlingen af fangerne på Guantánamobasen.
Det Radikale Venstre stemmer for det forslag til vedtagelse, som hr. Jeppe Kofod på vegne af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har fremsat.
Vi mener, at det er lige netop det, der er brug for at sige efter dagens debat.
Jesper Kiel (EL), 2005-04-28:
Jeg forstår det sådan, at fru Pia Christmas-Møller opfatter det som fuldstændig uproblematisk, at nogle borgere fra et tredjeland kan blive bortført til et andet sted og så blive dømt ved USA's domstole.
Er det ikke en problematisk retsorden?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-04-28:
Der er mange problemer i den internationale retsorden, som vi kender den i dag.
Det er jo derfor, vi arbejder for at forbedre den internationale retsorden på en lang række områder.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at her har vi også et udestående med amerikanerne.
Men det har ikke en tøddel at gøre med den konkrete sag.
I den konkrete sag har amerikanerne vist vilje og også evne til at tage fat, og det synes vi er tillidsvækkende.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-04-28:
Jamen jeg hæfter mig i den diskussion bl.a. ved, at det jo altså var den amerikanske højesteret, der fastslog, at de ikke var retsløse.
Det var jo i hvert fald ikke fra regeringen, det kom
Jeg mener, at regeringens håndtering af sagen om fangerne på Guantanámobasen har været uacceptabel.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-28:
Det bliver værre og værre med hr. Jeppe Kofod.
Nu kan han heller ikke huske, hvad han selv sagde.
Og det er jo sådan, at der også i forbindelse med det forslag til vedtagelse, som hr. Jeppe Kofod står for, som han måske heller ikke kan huske, står »behandlingen«.
Der står ikke »den amerikanske justitsminister«.
Nu drejer hr. Jeppe Kofod det hen til, at vi skal sidde her i det danske Folketing og diskutere en løsrevet sætning, som jeg end ikke har set, som hr. Jeppe Kofod finder frem til debatten her, og det på basis af det løsrevne citat, som jeg ikke kan forholde mig til.
Jeg kan heller ikke se hr. Jeppe Kofod, for hr. Svend Auken står i vejen, men på grund af det løsrevne citat skal vi pludselig have en stor folketingsdebat med en generel fordømmelse.
Der er da ikke nogen som helst tvivl om, hvad regeringen mener om indholdet, nemlig at tortur og tidsubegrænset tilbageholdelse er uacceptabelt.
Det har vi givet udtryk for hele tiden.
Det behøver vi såmænd ikke hænge op på et citat af hr. Gonzales, som jeg altså heller ikke har set.
Det, hr. Jeppe Kofod har gjort, er, at han generelt har sagt, at vi skal ud af busken.
Det er vi, det har vi markeret flere gange.
Og han dømmer så i sit forslag til vedtagelse hele Amerika for med behandlingen af fangerne at krænke den humanitære folkeret.
Nu viser det sig altså, at det er et citat fra hr. Gonzales, som jeg ikke kender, og som hele Folketinget så altså skal vurdere Amerika ud fra.
Den danske regerings holdning til tortur er klar.
Hvad kan hr. Jeppe Kofod ønske mere?
Hvis det ikke er at komme ud af busken at få det vedtaget i Genève, så ved jeg ikke, hvad det er.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-04-28:
Selvfølgelig er det forhold, at der ikke er tale om soldater i uniform, noget, der giver denne sag en særlig farve.
Men dette element af tidsubegrænset straf er efter alle omstændigheder ikke acceptabelt.
Det fremgår i øvrigt af ministerens tale, og det er jeg helt enig i.
Det er efter min mening i sig selv tilstrækkeligt til at fastslå, at der foreligger en krænkelse af den humanitære folkeret.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-28:
Folketinget kan have en politisk vurdering.
Derfor har vi også foreslået en anden formulering: »at behandlingen peger på, at ...«, for det kan vi tage stilling til, det kan vi se.
Men da der kører retssager helt oppe i højesteret i USA, vil det da være temmelig absurd, hvis hr. Jeppe Kofod gør sig til overdommer over den højesteret, som fungerer i USA.
Og derfor siger vi, at man kan ikke bare slå fast »at behandlingen ...«, for det drejer sig også om uddeling af koraner og andre ting i Guantánamo, og det vil jeg ikke være med til at tage fra fangerne.
Så jeg kan ikke se, at uddeling af Koranen er i strid med den humanitære folkeret.
Derfor var det, vi sagde »peger på«, for så bliver vi anderledes konkrete.
Det har vi tilbudt, men i sin antiamerikanisme ønskede Socialdemokratiet ikke at indgå det kompromis med os, som var det mest realistiske og renfærdige.
Retssystemet kører jo altså, og jeg agter ikke at sætte mig over retssystemet, men jeg agter politisk at kritisere og påpege, og det har vi gjort.
Derfor foreslog vi også, at behandlingen peger på, at der kan være eller der er sket brud.
Jeppe Kofod (S), 2005-04-28:
Det er ikke nogen særlig vidtgående konstatering.
Det er det, som mange andre har konstateret, internationale organisationer og forskellige juridiske personer, som har forstand på det område her.
Jeg undrer mig såre over, at den danske regering ikke er enig i det synspunkt, at den humanitære folkeret er brudt på Guantánamo, og jeg synes, at udenrigsministeren savner at forklare, hvorfor han ikke vil støtter det her ellers udmærkede forslag til vedtagelse.
Frank Aaen (EL), 2005-04-28:
Til gengæld er ministeren helt overbevist om, at han ved, hvem der stod bag alle de andre ting.
Der er adskilligt mere, der tyder på russisk ansvar for drabet på Maskhadov, end at det klart kan siges, hvem der stod bag det i Beslan.
Det er mig stadig væk helt uforståeligt, at den danske regering ikke er i stand til klart at sige, at det var et skændigt drab, der skete på Maskhadov.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-28:
Jeg tror faktisk ikke, at hr. Frank Aaen er i stand til at sige, hvem der myrdede Maskhadov.
Der er mange teorier, og jeg vil ikke som ansvarlig minister stå og afgøre, hvilken af teorierne der er rigtig.
Det tror jeg ikke hr. Frank Aaen ved.
Jeg er da fuldstændig enig med hr. Holger K. Nielsen i, at Maskhadov var folkeligt valgt, jeg støttede også valget af ham, og som hr. Holger K. Nielsen ved, stod vi sammen om spørgsmålet her i Folketinget i 1990'erne.
Det er dybt tragisk, at det gik så skidt for det frie Tjetjenien, som tilfældet blev efter 1996, efter at Lebet havde lavet fredsaftalen, og Jeltsin havde accepteret den, men det var jo ikke bare russernes skyld.
Der skete kidnapninger, og ingen udenlandske hjælpeorganisationer turde efterhånden have folk i Tjetjenien, for de blev kidnappet og forsvandt.
Det blev et land, som udviklede sig i en meget lovløs retning.
Der har nok været nogle på den tjetjenske side, som ikke var interesserede i, at der kom et moderat islamisk samfund i Tjetjenien.
De har altså formentlig været dem, der underminerede Maskhadovs muligheder og derved fremprovokerede den anden tjetjenske krig.
Så jeg synes ikke, at det behøver at skille os ad, for jeg tror, at vi alle sammen ønsker en fredelig løsning.
Det er også den, vi arbejder intenst på at fremme i EU ved nu at være til stede.