runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Andersen (S), 2003-11-06:
amternes og kommunernes eget ansvar.
Hr. Heiselberg ved jo godt, at der er årlige forhandlinger med amter og kommuner, hvor man fastlægger, hvilke rammer man skal holde sig inden for, og hvor man også kompenserer for de ekstra opgaver, som der er fastlagt.
Jeg skal senere i mit indlæg komme med et citat fra en personlig nævnt borgmester omkring det her, en partifælle til trafikministeren, der heller ikke er tilfreds med det, der er foregået, og som også meget klart peger på, at det her jo er et stort problem.
Hvor skal man hente pengene fra?
Det vil, som hr. Keld Albrechtsen klart udtrykker det, skulle gå ud over noget andet.
Og så vil jeg også gerne vide, om det er sygehusene, som hr. Heiselberg synes, det vil være en god ting at pille ved, eller om der skal være et lavere serviceniveau i nogle af de andre elementer, som man fra regeringens side har aftalt at give kommuner og amter mulighed for at gå ind og pille i.
Svend Heiselberg (V), 2003-11-06:
Jeg kan kun gentage, at vi ikke blander os i, hvor amterne finder deres penge henne til deres forskellige budgetter.
Og de må jo så selv fastsætte de priser, som de vil.
Når man vil drive en forretning, så må man jo selvfølgelig sørge for, at man finder de nødvendige penge, der skal til for at drive forretningen.
Og der mener jeg, at det er utidig indblanding, hvis det er sådan, at vi fra Folketingets side begynder at blande os i det og sige, at nu skal de bruge penge både til det ene og det andet.
Andet er der ikke at sige til det her.
Så vi har fra regeringens side fulgt de klare ønsker, som jeg har citeret nogle gange her fra Folketingets talerstol, at Kristian Ebbensgård, nuværende formand for Amtsrådsforeningen, daværende formand for HUR, har givet udtryk for, og det er synspunkter, som jeg vil tro
stadig væk er gældende
I hvert fald har regeringen også tilrettelagt sin politik bl.a. ud fra de betragtninger, at vi skal have et bedre jernbanenet, og det tror jeg vil blive til glæde for alle passagerer.
Og det burde man tilskynde til og være glad for i Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten.
Margrete Auken (SF), 2003-11-06:
Nu fristes jeg igen til at citere min tilbagevendende iagttagelse om hr. Heiselberg, at hr. Svend Heiselberg er bedre begavet, end han foregiver, og at det derfor er fup, når han står heroppe og siger, at han ikke har opdaget, hvad det er, der sker i denne her sag.
Det gør jeg.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har meget at have det i i øjeblikket, når jeg påstår andet, når hr. Heiselberg bliver ved med at sige, at det ikke er regeringens skyld, at amterne ikke har nogen penge, efter man har taget dem fra dem.
At det ikke er regeringens skyld, at amterne ikke kan bruge penge til den kollektive trafik, efter man har bundet dem på arme og ben med hensyn til, hvor meget de kan rokke sig i den der sammenhæng.
Hvis man havde givet dem lidt friere hænder til at arbejde med det, så havde det nok set anderledes ud.
Hr. Heiselberg har ret i, at der oprindelig, da tilskuddet kom, var kritik af det.
Man ville gerne have det på en anden måde, og derfor førte vi det også videre på en anden måde.
Men det, hr. Heiselberg ikke har ret i, er, at det så ikke, når man så bagefter kommer og tager dem, har en dramatisk virkning.
Så bliver det set af passagererne, og det så kobles på de øvrige tilskud, som man derudover påstår, at man bruger til banevedligeholdelse, mens man reelt fylder op i det hul, man har lavet lige inden.
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Jeg synes, det er lovende, hvis det, hr. Svend Heiselberg siger, er udtryk for en ny kurs fra regeringens side over for amterne, for hvis det er amternes eget problem at få det her til at hænge sammen, så må det vel også betyde, at amterne så selv kan bestemme, hvilken skattesats de vil opkræve.
Jeg kan jo ikke forstå hr. Svend Heiselberg anderledes.
Enten styrer regeringen intensivt det her område, og så har man så også et medansvar som medlem af Folketinget fra Venstre, eller også lader man det være op til amterne.
Det er jo klart, at når man styrer amterne så stramt, som man gør, så får det en klar effekt, når man fjerner sådan et taksttilskud.
Det, der glæder mig lidt, er, at hr. Svend Heiselberg jo ikke gjorde sig nogen som helst anstrengelser for at benægte det meget klare faktum, man kunne se på forsiden af Søndagsavisen, nemlig at priserne er den altafgørende, den mest afgørende enkeltfaktor i forhold til, om folk får lyst til at benytte den kollektive trafik eller ej, og derfor er det også klart, at de takststigninger, som bl.a. Venstres fjernelse af taksttilskuddet har medført, jo nu har foranlediget, at hver anden kollektive trafikbruger i HUR-området overvejer at forlade den kollektive trafik.
Så er der en meget tydelig sammenhæng: Højere priser, færre passagerer.
Poul Andersen (S), 2003-11-06:
Det er ikke mit indtryk, at hr. Svend Heiselberg er fraværende i salen, når det der forgår nogle vigtige diskussioner, heller ikke når indenrigsministeren eller sundhedsministeren er på og skælder kommuner og amter ud for, at de ikke følger op på det, der er vedtaget og aftalt i forhold til det, jeg tidligere har nævnt, nemlig de årlige aftaler mellem amter og kommuner.
Det er derfor lidt hult, hvad der bliver sagt her i dag.
Men jeg kan også fornemme, at der måske er lidt bevægelse, og derfor er jeg selvfølgelig også spændt på, om Venstre kan tilslutte sig det fremlagte forslag til vedtagelse, fordi vi netop her også signalerer, at vi med den takststruktur, vi har, jo kan gå ind og prøve at kigge på, om vi kan gøre lidt anderledes.
Det er vi da meget åbne over for at kigge på, og det er også det, vi mener, at vi bør gøre, inden vi fastlægger os på noget nyt.
Jeg synes, at hr. Svend Heiselberg ligesom signalerer noget i den retning, men det kan jo være, at det er noget, jeg har misforstået, men det kan også være, at jeg bliver positivt overrasket.
Så det er jeg jo spændt på at høre nærmere om.
Svend Heiselberg (V), 2003-11-06:
Jeg tror allerede, at jeg har sagt, at Venstre ikke kan stemme for det forslag til vedtagelse, og jeg vil også gerne tilføje, at vi heller ikke er indstillet på, at vi skal til at give tilskud til nedsættelse af billetpriserne, sådan som der bliver foregøglet.
Men jeg synes, at det kunne være relevant, hvis vi engang brugte tid på at se på, om den konstruktion med HUR, Amtsrådsforeningen, der ellers driver den kollektive trafik, bliver drevet på en fornuftig måde.
Det er jo faktisk også med til, at vi har så høje billetpriser for S-togene.
Så der er gode grunde til at prøve at overveje den fremtidige konstruktion inden for den kollektive trafik.
Til fru Margrete Auken, som jo altid sådan antyder noget om min begavelse, som jeg forstår, at fru Margrete Auken synes alligevel er bedre end mit udseende, eller hvad det nu er, må jeg jo så sige, at jeg jo selvfølgelig gerne ville kunne sige det samme om fru Margrete Auken, men sådan er der jo så meget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Jeg vil bare i denne korte bemærkning sige ministeren tak, fordi vi nu får forklaringen på de der 91 mia. kr., for ministeren var jo godt på vej til i begyndelsen af denne debat at forsøge at bibringe befolkningen det indtryk, at regeringen havde udrettet et sandt mirakel og skaffet 91 mia. kr. til den kollektive trafik.
Jeg var da lige ved at falde
ned af stolen af forbløffelse, og jeg tænkte et kort øjeblik, at hvis det virkelig var rigtigt, var det en lykkelig dag, men det var selvfølgelig heller ikke rigtigt. Det viser sig nu, at det er gamle penge. Det er de penge, som man har fået hvert år og selvfølgelig også er nødt til at få i fremtiden.
Disse penge lægger man så sammen år for år, og hvis man bliver ved med at tage nok år med, får man det til at astronomisk beløb.
Ministeren kan bare tage nogle flere år med, så kan han komme helt op på over 100 mia. kr., og på den måde kan man jo hurtigt skaffe nogle penge til gigantiske opgaver i samfundet.
Men jeg er glad for, at ministeren fik lejlighed til at forklare, hvordan det fantomtal var tilvejebragt.
Henrik Vestergaard (V), 2003-11-06:
Jeg synes bare, jeg har fået øje på noget, der er endnu mere liberalt, for hvis alle folk nu får et fradrag for at spare op til pension, så hjælper vi folk til at få en god pension.
Det er jo sådan set positivt.
Der er vel ikke noget, der forbyder nogle pensionskasser at slå sig op på at sige, at de bruger i øvrigt nogle penge til udlejningsbyggeri, andre kunne slå sig op på at have nogle etiske overvejelser.
Det er frit valg, og det er mangfoldighed.
Flemming Hansen (KF), 2003-11-06:
Jeg er glad for, at hr. Poul Andersen og diverse trafikforskere nu har fået at vide, hvordan de 91 mia. kr. er sammensat.
Jeg har ikke hørt ét menneske, der har diskuteret det.
Sådan er det.
Det fremgår fuldstændig tydeligt og klart af beregningerne for år 2004, hvor det her er fra år 2005, hvilket tallene også beskriver.
Så siger hr. Keld Albrechtsen, at man kan få beløbet meget højere op, hvis man lægger flere år til.
Ja, det kan jeg godt regne ud.
Man ved, hvad man får i 10 år, tænk, hvad det betyder for en virksomhed?
Det tror jeg at hr. Keld Albrechtsen også kan forstå.
Det kan godt være, at han ikke vil give indtryk af det, men jeg er sikker på, at hr. Keld Albrechtsen kan forstå, hvilke kæmpe betydning det har for en virksomhed som DSB.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-06:
Vi er naturligvis i Dansk Folkeparti glade for, at også Socialdemokratiet vil arbejde for at øge bevillingerne til forskning i alternativ behandling, og vi har også tidligere haft et konstruktivt samarbejde på det her område, ligesom vi har været i dialog om et eventuelt forslag.
Derfor er vi naturligvis ikke overraskede over at se et beslutningsforslag af den karakter til behandling her i dag. Men i 1998 vedtog Folketinget at oprette Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling, ViFAB, et center, hvis formål skulle sikre en øget viden om og kendskab til forskellige former for alternativ behandling og deres virkning samt at fremme og udvikle forskning på området i dialog med sundhedsfagligt personale, alternative behandlere og etablere et forum, hvor viden om alternativ behandling og naturmedicin forankres, udvikles og formidles.
Der er det jo i hvert fald Dansk Folkepartis opfattelse, at det var os, der fik lagt pres på den regering til at få oprettet det her center.
Visionen var desuden, at ViFAB skulle etablere et vidensmarked, udbygge kompetence ved efteruddannelse med kurser og vejledning for alternative behandlere og få højnet kvalifikationerne og indgå som deltager i tværfaglige forskningsprojekter og gennemføre egne og mindre forskningsprojekter.
Desuden skulle etableres forskningsnetværk med ph.d.-studerende tilknyttet eksterne partnere, f.eks. universiteter og sygehuse, således at der til stadighed sker en styrkelse og en stimulering af forskning på det alternative område.
Det gør det attraktivt for det sundhedsfaglige personale ud over landets grænser at etablere samarbejde mellem CVU og kræftsygeplejerskerne om et efteruddannelsesforløb.
Internationalt har ViFAB desuden allerede et godt netværk.
Det samme er sket på universitetsniveau.
Man vil være i stand til at levere en master om alternativ behandling i løbet af halvandet år, såfremt der kan findes finansiering.
Dansk Folkeparti må derfor melde fra med hensyn til Socialdemokratiets forslag, idet vi umiddelbart ikke kan se fordelene ved to uafhængige institutter og specielt at udpege Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole som værtsinstitution i stedet for at koncentrere sig om at melde rammen ud.
Vi mener, der skal lægges alt for meget vægt på at bygge en ny institution op med repræsentantskab, bestyrelse m.v. i stedet for at bygge videre på Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling med en større bevilling.
Dansk Folkeparti vil ufortrødent arbejde videre med at øge bevillingen til ViFAB, som nu er godt integreret i det danske sundhedsvæsen.
Efter vores mening vil Socialdemokratiets forslag drukne i formelle strukturer.
Det ønsker vi ikke, og derfor kan vi ikke støtte Socialdemokratiets forslag.
Stiig Wæver (KF), 2003-11-06:
Desværre kan Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Else Theill Sørensen, ikke være til stede, så på hendes vegne skal jeg sige følgende: I Det Konservative Folkeparti er vi helt klar over, at mange tusinde danskere bruger alternativ behandling, og at en stor del har meget glæde heraf.
Derfor var vi også med til at beslutte, at Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling, også kaldet ViFAB, blev oprettet.
Blandt dets formål er at udvikle forskning i alternativ behandling, og ViFAB har også en mulighed for at støtte forskning i brobygning mellem konventionel og alternativ behandling.
Vi mener derfor ikke, at det vil være hensigtsmæssigt at oprette endnu en institution som den, forslagsstillerne skitserer.
Derimod synes vi, det er langt mere hensigtsmæssigt at koncentrere bevillingerne om ViFAB, og så kan vi eventuelt i forbindelse med drøftelserne af næste års finanslov overveje, om bevillingerne er tilstrækkelige.
Men vi bliver indtil da nødt til at sige, at selv om vi i Det Konservative Folkeparti gerne ser øget forskning i alternativ behandling og gerne ser, at der skabes et godt samarbejde mellem det etablerede sundhedsvæsen og de alternative behandlere, mener vi, at prioriteringen af midlerne til dette område skal ses i sammenhæng med de øvrige udgifter på sundhedsområdet. Med baggrund heri kan vi ikke støtte forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-06:
I SF er vi enige i, at det er vigtigt at få styrket forskningen inden for alternativ behandling.
Vi er også enige i, at det er vigtigt at få inddraget de relevante universiteter i et samarbejde om den forskning.
Som det er i øjeblikket har vi et udmærket lille videnscenter, som har nogle yderst beskedne midler og i hvert fald slet ikke tilstrækkeligt med midler til, at man kan få en egentlig satsning på området.
Det skal jo også ses i sammenhæng med, at det - om jeg så må sige - konventionelle medicinske område har adgang til meget store midler både gennem universiteterne, gennem forskningsrådene og gennem private midler.
Forskning i alternativ behandling har ikke på nuværende tidspunkt og får det ikke i mange år fremover adgang til midler, der bare overhovedet kommer op til sokkeholderne af det.
Så der er god fornuft i at gøre en særlig indsats for at få øget midlerne til det her område.
Jeg må blankt erkende, at jeg ikke har overblik over, hvor mange midler der er bevilget fra forskningsrådene til det her område gennem årene, men jeg vil næsten gætte på, at det er uhyre beskedent.
Jeg kender forskningsrådenes praksis og lægger også selv vægt på, at der foregår højt kvalificeret forskning.
Men her er vi jo inden for et område, som man skal have opdyrket, og der bliver man let den lille, når man skal konkurrere i almindelig fri og åben konkurrence om midlerne, fordi man ikke kan henvise til, at man er en del af et større velrenommeret universitetsmiljø eller forskningsmiljø.
Man kan ikke henvise til, at man har en større produktion af ph.d.'er.
Alt det gør, at det vil være fornuftigt at tilføre området flere midler på den ene eller på den anden måde.
Med hensyn til den faktiske konstruktion, der er foreslået i det her forslag, har jeg dog mine tvivl.
Jeg er ikke nogen rigtig stor fan af LMC-modellen, altså den model, der har etableret et samarbejde mellem KVL og DTU.
På papiret ser den vældig god ud, men i praksis har det været en meget tung model at arbejde med.
Den blev oprindelig skabt, fordi der var utilfredshed med mængden og kvaliteten af uddannelser inden for fødevareområdet.
Men den har vist sig i praksis at støde på den barriere, at to ikke fuldstændig ens systemer skal samarbejde, og det gør den meget vanskelig.
Så jeg vil stærkt anbefale, at man går efter en anden type konstruktion, hvor man får inddraget de universitetsmiljøer, som er mest relevante for det her, og går efter en eller anden form for centerdannelse.
Så jeg vil sige, at ideerne bag at styrke området er vi meget positive over for.
Vi mener faktisk, det er meget vigtigt at gøre noget ved det.
Men selve konstruktionen er vi skeptiske over for, så vi vil opfordre forslagsstillerne til, meget gerne sammen med os og andre, der er positive over for det, at arbejde videre med, hvordan man kunne finde en mere sammenhængende model for at få styrket forskningen og brobygningen inden for området forskning i alternativ behandling.
Margrethe Vestager (RV), 2003-11-06:
Det var med nogen undren, vi modtog forslaget om at oprette et universitetscenter for den alternative behandling.
Når det er med nogen undren, så er det jo, fordi vi havde den formodning, at Socialdemokratiet, som har været medarkitekter på den nye universitetslov, havde tillid til, at de nye nu beslutningsstærke universiteter kunne sørge for, at de forskningsområder, som det var hensigtsmæssigt at fremme, ville blive fremmet. Derfor forekommer det lidt mærkeligt så kort tid efter universitetslovens vedtagelse at komme og sige: Vi har siddet og tænkt inde i Folketinget, og vi synes, at det vil være helt afgørende at få et center af den her type. Jeg synes, man generelt kunne have fremmet flere forskningsmidler til universiteterne.
Man kunne også generelt have fremmet flere forskningsmidler til sundhedsområdet, for det er nemlig ikke kun en god idé med mere uafhængig forskning i den alternative behandling, det er også en god idé med uafhængig forskning på sundhedsområdet generelt.
Fordi så stor en del af den medicinske forskning stadig væk og givetvis også i fremtiden vil være sponsoreret af medicinalindustrien, så sker der det, som jo i hvert fald nogle giver os meldinger om, at en stor del af forskningen er så tæt bundet op på nye lægemidler og på de nye ting, som foregår, at en generel afprøvning af gamle lægemidlers primære funktioner i forhold til nye funktioner faktisk ikke kan finde sted.
Det andet er, at det i hvert fald set ud fra vores synspunkt kunne være hensigtsmæssigt, at man i stedet for at blive ved med at fokusere på det alternative som noget, der var for sig, og som det mere konventionelle skulle bygge bro til, forsøgte at etablere en tænkning, som gjorde, at det etablerede blev udvidet med nogle af de behandlingsformer, som vi kender inden for det, vi i dag kalder for det alternative, f.eks. som man i dag ser akupunktur anvendt på fødeafdelinger og en række andre steder.
Derfor er vi ret skeptiske over for forslaget, sådan som det foreligger.
Jeg skal ikke kunne sige, om det center, som vi har det i dag, er velfungerende eller ej.
Men jeg synes, det ville være meget opportunt, hvis Socialdemokratiet foreslog, at der blev lavet et forskningsprogram, som kunne kvalificeres via Det Strategiske Forskningsråd og på den måde komme i konkurrence med andre miljøer end det eksisterende.
Vi ville sætte pris på, at det både var forskning i det alternative, sådan som det ser ud nu, og på sundhedsområdet og det medicinske område generelt, fordi vi har den opfattelse, at der er et generelt stort behov for det, og at man derfor interesserede sig mere for midler og handlede i tillid til, at den universitetslov, som man selv har været med til at gennemføre, faktisk havde styrken til at prioritere de områder, de fandt relevante, og at de fandt styrken til at give pengene til de forskere, som havde kvalifikationerne til at gennemføre forskningen på en måde, som var tjenlig, for at det her område kunne kvalificeres, jævnfør også de mange mennesker, som faktisk bruger det til hverdag.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre for indeværende ikke støtte beslutningsforslaget.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-06:
Da Kristendemokraternes ordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre vores holdning til beslutningsforslaget.
Vi kan ikke støtte det, fordi der allerede er etableret et lignende forskningscenter på området, nemlig Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling, ViFAB.
I finanslovforslaget for 2004 er der allerede afsat 3 mio. kr.
til at yde støtte til forskningsprojekter inden for alternativ behandling.
Det fremgår endvidere af beslutningsforslaget, at Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling i forvejen har problemer med at uddele forskningsmidler, fordi kvaliteten af de foreslåede forskningsprojekter er for dårlig. Så længe det eksisterende center ikke kan bruge sine midler, mener vi ikke, der er behov for at afsætte
flere midler til formålet, så Kristendemokraterne kan ikke støtte beslutningsforslag nr. B 6. Jeg skulle samtidig hilse fra Enhedslisten og sige, at de godt kan støtte beslutningsforslag nr. B 6.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-06:
Jeg tror, fru Hanne Severinsen undervurderer lidt, hvor vanskeligt området er.
Men det synes jeg har vist sig at være umådelig vanskeligt, og det er grunden til, at vi har spekuleret på, om man ikke kunne lave en konstruktion, hvor man netop i kraft af midlerne fik etableret noget samarbejde.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke er interesserede i at fortsætte drøftelserne om de strategiske satsninger og de muligheder, der ligger inden for området, og det glæder vi os til at vende tilbage til.
Poul Andersen (S), 2003-11-06:
Jeg giver bare udtryk for, at jeg synes, det har været en god dag, fordi det er en ny stil, en ærlig stil, ministeren lægger frem, for det, jeg har efterlyst, er svaret på: Hvor kommer de penge fra?
Det er det, vi ligesom har manglet, når ministeren skulle skrive sig ud af det i pressemeddelelser, for
her har det været et helt andet indtryk, man har fået.
Her har der været et indtryk af, at det er helt nye midler.
Og jeg har bare sådan undret mig over, at ministeren har ladet det billede stå, når vi nu her i dag helt klart får et andet indtryk.
Jeg synes, det er drønærgerligt, at ministeren ikke har ofret lidt mere tid på sin pressechef, sådan at det billede var kommet ud noget før.
Det kan jeg bare dybt beklage, men det er rart at få konstateret, at tingene hænger sammen sådan.
Henrik Vestergaard (V), 2003-11-06:
Da Venstres ordfører, fru Inge-Lene Ebdrup, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende på Venstres vegne: Forslaget er en genfremsættelse af B 32 fra sidste samling.
Det vil sige: Jeg har lige set i bemærkninger, at det med enkelte sproglige justeringer er en genfremsættelse, og det kan vi jo genkende ved Enhedslisten.
Men derfor er Venstres holdning og vores indvendinger - måske med enkelte sproglige justeringer - i øvrigt de samme som under behandlingen af B 32 sidste gang. Forslaget indebærer, at man kun skal kunne få skattefradrag for bidrag eller præmie til pensionsordninger, hvis den pensionskasse eller lignende, man benytter, bruger mindst 10 pct. af sine aktiver til nybyggeri af boligejendomme til udlejning til en rimelig anskaffelsespris.
Der har jeg så lige det spørgsmål til Enhedslisten, når de nu skal herop, om det ikke også sådan lidt er en sproglig misforståelse: »nybyggeri af boligejendomme til udlejning til en rimelig anskaffelsespris«, fremgår det af bemærkningerne.
Hvis noget skal udlejes, så er der vel ikke en anskaffelsespris forbundet med det?
Det vil jeg gerne have svar på siden hen.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Det bryder med principperne om dels frivillighed, dels hensynet til, at opsparingerne - selvfølgelig til gunst for pensionsopsparerne - skal forrentes bedst muligt, som også den fungerende økonomi- og erhvervsminister henviste til.
Vi mener, det er vigtigt, at der bygges boliger, og vi mener også, at det med boligforliget sidste efterår blev sikret, at der inden for de næste år bliver tilført mange boliger til det danske boligmarked.
Så Venstre kan ikke støtte forslaget.