runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
En besvarelse af det sidste spørgsmål vil ligge ganske meget uden for spørgetimens rammer.
I rapporten er der selvfølgelig en ganske fyldig beskrivelse af kommissoriet, og som jeg allerede har oplyst her i besvarelserne, er rapporten med sine anbefalinger og inklusive kommissoriet på vej over til Erhvervsudvalget.
Men det er i høj grad en rapport, hvis tilblivelse Folketinget har haft viden om.
Der er tale om en opfordring til at gøre brug af det redskab, at man stiller krav om at følge en personalepolitik, som udbyderen også selv har gjort sig overvejelser om og har fastlagt.
Men der er i øvrigt ikke taget stilling til, hvordan den skal udformes, eller om kommuner og offentlige institutioner i øvrigt skal stille et sådant krav.
Der er lagt op til frivillighed, hvis man stiller dette krav, og så er der givet nogle anbefalinger i rapporten til, hvordan det vil kunne gøres. I øvrigt er den nærmere udformning op til ordreudbyderen, og ordreudbyderen må naturligvis ud fra de lokale forhold og ud fra opgavens karakter vurdere: Hvad er det for nogle krav, det vil være relevant at stille i denne sammenhæng?
Det finder jeg ganske naturligt, og jeg tror faktisk, virksomhederne i meget høj grad gerne vil leve op til det.
Pia Larsen (V), 2000-01-25:
Er erhvervsministeren enig i, at det gamle ord om, at virksomhederne eller arbejdsgiveren er dem, der er bedst til og har den fornemste ret til at lede og fordele arbejdet, stadig væk gælder?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Det er jo ikke helt ukendt, at vi i debatter, der kredser om, hvordan vi gennemfører integration i Danmark, og om vi overhovedet skal have integration - hvilket tilsyneladende i høj grad er Dansk Folkepartis ærinde - får fremstillet forslag og initiativer på en måde, som ikke har med virkeligheden at gøre.
Når fru Pia Kjærsgaard nævner, at der skulle være tale om at ansætte folk ved politisk indblanding, har det selvfølgelig intet på sig.
Det har det på sig, at når man i det offentlige tilrettelægger sin politik med hensyn til, hvem der skal løse opgaver, har man selvfølgelig grundlæggende pligt til at overveje, hvad er det for nogle krav, der skal stilles til dem, der løser opgaverne.
Vi er vant til at stille krav om arbejdsmiljø, om det ydre miljø og - hvis det er noget, der har internationale relationer - om overholdelse af konventioner, herunder spørgsmålet om børnearbejde, og hvad det nu kan være.
Her er vi vant til at stille krav, og vi er også vant til at stille krav om, at man har en personalepolitik f.eks. Her er der en klar sammenhæng mellem den tillægsaftale til samarbejdsaftalen, som arbejdsmarkedets parter har lavet, og det, der lægges op til fra regeringens side.
Mere mystisk er det ikke, og der er ikke mere politisk indblanding, end at
vi som politikere og som ledere af en administration selvfølgelig skal fastlægge de overordnede retningslinjer.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-25:
Jeg vil godt spørge erhvervsministeren, om erhvervsministeren har kendskab til nogle andre lande, hvor man på samme måde, som regeringen nu vil have det i Danmark, positivt særbehandler etniske minoriteter.
Altså er der nogle andre lande, hvor danskere f.eks. får en positiv særbehandling, når det gælder om at få et job i det pågældende land?
Det kunne være interessant, hvis Erhvervsministeriet havde undersøgt det som baggrund for det initiativ, man åbenbart nu vil tage, som regeringen mener ret alvorligt, hvad jeg kan forstå på ministeren.
Må jeg så ikke lige sige, at det jo ikke kun er erhvervsministeren og regeringen, det ligger på sinde at få løst nogle af de her problemer.
Dansk Folkeparti har bestemt også en opfattelse af, at de her problemer skal løses, men en af forudsætningerne er altså, at vi så også får bremset op for den indvandrer- og flygtningetilstrømning, vi kender i dag.
For gør vi ikke det, jamen så bliver problemerne bare større og større og større.
Derfor var det en af de første ting, regeringen kunne tage initiativ til.
Så vil jeg også godt afslutningsvis spørge: Er det ikke rigtigt, at mange kvinder faktisk har været af den opfattelse, at det er irriterende og ærgerligt, at en af forudsætningerne for at opnå ligebehandling har været en positiv særbehandling, og at regeringen til tider har snakket meget om det.
Det er der mange, der gerne vil have sig frabedt.
Og jeg tror, der er mange etniske minoriteter i Danmark, der også gerne vil have sig frabedt at opnå den her positive særbehandling, som regeringen vil have.
Frank Jensen (S), 2000-01-25:
Der er ingen slingrekurs.
Der er en fast målrettet indsats fra regeringens side.
Tiden tillader jo ikke, at vi under debatten gennemgår, hvad vi har sat i gang.
Det kan hr. Thulesen Dahl og andre læse i den redegørelse om regeringens initiativer imod vold, som regeringen afgav til Folketinget
Regeringen fastholder den indsats, og det virker.
Det virker, når vi har mulighed for at spille sammen med dem ude i det åbne land.
Lad mig bare nævne to eksempler: Alle kan huske - har det på nethinden - Nørrebro i brand for 2 år siden.
Da gik Københavns Politi ind efter samråd også med regeringen og i samspil med regeringen og sagde: Nu vil vi gå efter den hårde kerne, nu skal det her bringes til ophør.
Sammen med kommunen gik man så ind og fik kortlagt alle dem, der var medløbere til de bandeproblemer, der var på Nørrebro.
Med en målrettet indsats, som vi understøttede fra regeringens side gennem Voldssekretariatet under regeringen, og med en målrettet indsats også fra lokalsamfundet gennem borgerne i Randers, der gik i gang med at lave Natteravne-projekter for at være ude og se, hvad deres børn og unge gik og lavede, og hjælpe dem igennem nattelivet, når de var ude og skulle more sig, har man fået fjernet de problemer, man havde i Randers.
Vi kan godt løse de her problemer, når vi gør, som statsministeren appellerede om: Vi løser dem konkret, vi er fælles om det, og vi puster ikke bare til en angst og nervøsitet, hvilket er så nemt, men som jo på en og anden vis heller ikke fører til noget resultat.
Lissa Mathiasen (S), 2000-01-25:
Så vil jeg godt sige, at jeg da er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at for den unge pige, der bliver overfaldet, voldtaget eller på anden måde forulempet, er det sådan set underordnet, hvordan volden ser ud i Irland, Frankrig eller så fremdeles, og det er sådan set givetvis også underordnet for den unge pige, hvor mange andre der herhjemme måtte blive slået ned.
Men i modsætning til, hvad hr. Thulesen Dahl siger, så er det ikke underordnet for os, at den ene unge pige - eller hvor mange det nu drejer sig om - bliver slået ned herhjemme.
Alt andet ville være grov manipulation at sige.
For os er det afgørende, at der bliver grebet ind. Det er det, vi har sagt siden 1993, og vi ønsker den konsekvente linje, vi ønsker konsekvens med hensyn til den politik, der skal være på det her område.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-01-25:
Emnet for dagens forespørgsel er jo en naturlig fortsættelse af statsministerens åbningstale, men siden er der ikke sket så meget.
Der er faktisk ingen grænser for, hvad vi har fået af rapporter om indvandrervold og kriminalitet i øvrigt, og det er sandt at sige ikke opbyggelig læsning.
Volden ligger fortsat på et alt, alt for højt niveau, og udlændinge er stærkt overrepræsenteret blandt gerningsmændene.
Det er den virkelighed, vi må forholde os til, og den er skræmmende.
Hvad enten volden udøves af bander bestående af danskere eller af udlændinge, så er vold aldeles uacceptabel, og der gælder ingen undskyldninger og forklaringer om dårlige sociale forhold og udstødelse af samfundet.
Vold kan og skal ikke undskyldes.
Vi har fået et styrket politi, og det er der god brug for.
Blødsødenhedens tid må være forbi.
Et flertal i Folketinget har i alt for lang tid forsøgt at komme med forklaringer på kriminalitet uden handling.
Mange indvandrere kommer fra kulturområder, hvor strafniveauet ligger langt højere end i Danmark.
Det er vigtigt, at vi her fra Folketinget sender den melding til unge kriminelle, at vi ikke vil acceptere kriminalitet og ballade. Sociale myndigheder har i årevis, når det gælder udlændinge, vist alt for megen håndskyhed i stedet for håndfast at gribe ind, hvor der i virkeligheden var tale om omsorgssvigt.
Der skal i det hele taget vises langt mere fasthed og konsekvens.
Der skal sættes langt mere effektivt ind over for gadevold og bandekriminalitet, og voldsmændene skal mærke samfundets afsky.
Bataljer som dem, vi har set bl.a. i Odense og på Nørrebro,
skal nedkæmpes omgående.
De skyldige skal hurtigst muligt stilles for retten og omgående indsættes til afsoning.
Og jeg vil sige det ligeud: Når det gælder udvisning på grund af personfarlig kriminalitet og narkokriminalitet, ønsker vi med respekt for internationale konventioner så skrappe regler som overhovedet muligt.
Vi synes, vi lader de mennesker, der kommer fra kulturer med strengere straffe, i stikken ved bare at lade stå til.
Det personlige ansvar for egne handlinger skal i meget højere grad fremhæves.
Men det skal også fremhæves, at lediggang er roden til meget ondt.
Det gælder om at få de unge i arbejde.
Vi tager afstand fra positiv særbehandling af udlændinge
på arbejdspladsen; det vil bare gøre skellene større.
Men det er ufatteligt, at regeringen, der taler som meget om, at vi skal tage særlige hensyn til udlændinge, i regeringskontorerne har ansat så få udlændinge.
Se så at komme i gang, frem for at være klog og hellig på andres vegne!
Det samme gælder de erhvervsfolk, der er så gode og så moralske, at de kan tillade sig at kalde amter svinehunde.
Jeg bliver forstemt, når jeg kører med en taxachauffør uddannet på Danmark Tekniske Højskole, der aldrig har været kaldt til ansættelsessamtale inden for sit fag, fordi han har et fremmed navn.
Det kan vi ikke være bekendt.
Et led i kriminalitetsbekæmpelsen er også, at vi bruger ressourcerne hos de unge, uanset hvem de er og hvor de kommer fra, men ikke ved tvang, men ved sagligt at udvælge de bedst kvalificerede.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-25:
Jeg vil gerne stille fru Birthe Rønn Hornbech et spørgsmål med hensyn til udvisning af udenlandske statsborgere fra Danmark: Vi har en lovgivning, som vi regnede med ville skabe udvisningsdomme i et større antal, også for et par stykker, hvor udvisningen er blevet underkendt af Højesteret under henvisning til internationale konventioner, som jeg kunne forstå det.
Og dér vil jeg spørge Venstres ordfører - også i lyset af, at fru Birthe Rønn Hornbech har udtalt, at de konventioner ikke skal være sådan en tredje religion -
hvad Venstre agter at gøre i forhold til konventioner, som forhindrer os i at udvise danske eller udenlandske statsborgere, som vi ellers mener det ville være fornuftigt at udvise.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-25:
Jeg synes, det er meget væsentligt at få konstateret her i Folketinget i dag, hvilke partier der lader sig drive med af den kampagne, som Dansk Folkeparti fører, og som bygger på en appel til fremmedhad og frygt i befolkningen.
Der er mange uenigheder mellem Enhedslisten og Venstre, men det er alligevel en skuffelse for mig at høre, hvordan Venstre nu lægger sig i kølvandet på Dansk Folkeparti og forsøger på at kappes med det i den konkurrence om at stille forslag af den art.
Jeg håbede egentlig ikke, det var kommet så vidt, men så må vi prøve i debatten i dag at få afklaret, hvilke partier det er, der vil følge Dansk Folkeparti den vej ud.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-01-25:
Hr. Henrik Svane spørger, hvordan man får udlændinge i arbejde.
Ja, det var hr. Henrik Svane og Venstre jo fuldkommen enige om for et år siden, da vi fik gennemført loven om integrationsydelse her i Folketinget.
Vi var enige om, at de, der kommer til Danmark, skulle have en indslusningsydelse.
Hvis de så selv kunne skaffe sig arbejde, skulle de have lov til at beholde nogle af de penge.
Jeg husker, hvordan hr. Henrik Svane med stor iver argumenterede for, at det ville få udlændinge i arbejde.
På den måde ville de blive animeret til at finde et arbejde.
Så det var en af måderne.
Og til hr. Kramer Mikkelsen, der ikke kan se forskel på Dansk Folkeparti og Venstre: Nu kunne det jo være, det er, fordi hr. Kramer Mikkelsen ikke vil, men ellers prøv at pudse brillerne.
En anden måde, som ligger meget godt i forlængelse af loven om integrationsydelse sidste år med hensyn til at få folk i arbejde, er jo, at det ikke skal være for let at få offentlige ydelser.
Vi sagde allerede sidste sommer, at frem for integrationsydelsen var det måske meget bedre generelt at få et optjeningsprincip.
Det holder vi fortsat fast i.
Det kan ikke være meningen, at man fra den første dag, man kommer til Danmark, skal have verdens næsten højeste ydelser.
På folkepensionsområdet er der et optjeningsprincip, danskere skal betale arbejdsmarkedsbidrag, og alle mulige tilskud.
Vi ønsker, at der skal være et optjeningsprincip for udlændinge og for danskere, der kommer udefra, også.
Med hensyn til konvention og udvisning kan jeg kun gentage, hvad jeg har sagt, at vi ønsker så stramme regler som overhovedet muligt, men vi vil altså godt afvente, at Rigsadvokaten mener, at han har fået ført så mange sager til Højesteret, at der har dannet sig et billede af, hvordan Højesteret fortolker den udlændingelov, som vi gennemførte for halvandet år siden.
Jeg vil tillade mig at betegne hr. Keld Albrechtens indlæg som rent vrøvl.
Venstre siger det, vi har sagt i masser af år, også forud for stiftelsen af Dansk Folkeparti.
Med hensyn til udvisningssagerne har vi stedse ønsket så skrappe regler som overhovedet muligt, og det gør vi stadig væk.
Vi har nu fået forskellige højesteretsdomme, og jeg har forstået det sådan, at Rigsadvokaten med vilje - det er også det, han er ansat til - fører sagerne til Højesteret for at prøve at se, hvor grænserne går.
Vi har ikke nogen ønsker om at overtræde internationale konventioner, men det er da muligt, at vi vil forsøge at få lavet nogle om.
Hvad ved jeg om det?
Men jeg synes, det er rimeligt, at vi får gennemgået materialet, før vi lægger os fast på lovændringer.
Med hensyn til hr. Svane vil jeg sige: En af de ting, vi er meget optaget af med hensyn til beskæftigelse af unge, er meritoverførsel - tror jeg, det hedder; nu er jeg jo ikke særlig kyndig på det uddannelsesmæssige område.
Og så er der jo altså ikke andet end at sige, hvor man færdes: Jamen det er dog uforståeligt, at man hele tiden skal møde udlændinge med gode uddannelser, som ikke kan få arbejde.
Man kan jo ikke andet end at appellere om det.
Vi vil ikke gå ind for tvang og positiv særbehandling; vi tror, at det skader mere, end det gavner.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-01-25:
Jo, men bortset fra det dér uafklarede spørgsmål om konventioner og udvisningsdomme synes jeg faktisk, det var en ganske udmærket tale, fru Birthe Rønn Hornbech holdt. Det, jeg bare manglede et svar på, var, om fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre kan stemme for Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse med det tilsagn, som jeg gav om, at spørgsmålet om den kriminelle lavalder bliver pillet ud.
For fru Birthe Rønn Hornbech sagde, at det var det eneste punkt, der ikke passede Venstre.
Anne Baastrup (SF), 2000-01-25:
Jeg troede, at fru Birthe Rønn Hornbech mente, at det var enhver leders ret og pligt at gå foran, men jeg kan forstå, at man ikke som Dansk Industris direktør må gå foran og påkalde sig muligheden for at få en anstændig tone i dansk politik.
Jeg vil så godt spørge: Hvordan vil fru Birthe Rønn Hornbech gå foran i forsøget på at få arbejdsgivere til at ansætte folk fra etniske minoriteter med danske uddannelser med høje karakterer, men som bare har et forkert navn?
Det handler ikke altid om, at man har fået en uddannelse fra et andet land og har problemer med meritoverføring.
Det handler også om, at man har fået en uddannelse på et dansk universitet, men hvor man bare ikke kan få lov til at få et arbejde, hverken på en offentlig arbejdsplads eller på en privat arbejdsplads.
Hvordan vil fru Birthe Rønn Hornbech gå foran dér?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-01-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech taler om øget konsekvens og siger, at man ikke vil finde sig i det, og at det er uacceptabelt.
Altså det siger mine vælgere i Søndre Storkreds også.
Det synes jeg også, det synes vi også i Socialdemokratiet.
afgørende spørgsmål er vel: Hvad er det så for forslag, der skal løse det?
Og jeg vil gerne spørge: Er fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre enige i den strategi, som statsministeren og justitsministeren har lagt op til for at løse de problemer, eller hvad mangler i givet fald?
Og det andet spørgsmål, som jeg noterede: Jeg synes, det er positivt, at fru Birthe Rønn Hornbech siger, at vi ikke kan være bekendt, at der er folk, der går rundt her og er kvalificerede til et job, men som ikke kan få det.
Kan vi betragte det som et tilsagn om, at Venstre aktivt vil gå ind i et stykke arbejde for at styrke integrationen af folk, som i dag besidder kvalifikationer, men som rent faktisk er holdt uden for arbejdsmarkedet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-01-25:
Jamen vi kan jo ikke i Venstre være uenige i alle de tiltag, der er blevet iværksat gennem årene, og alle de rapporter, der er skrevet.
Men det er altså ikke nok.
Vi er nødt til at sige, at der er ting, vi ikke vil finde os i, og det skal siges højere.
Det nytter ikke noget, som hr. Henrik Svane gør, at tale om, at vi skal forklare - jeg vil kalde det bortforklare - vold.
Det må være slut.
De, der taler med udlændinge fra andre kulturkredse, ved jo godt, at stod det til dem, så skulle vi indføre langt hårdere straffe, og så skulle vi smide mange flere ud af landet.
Det er jo det, udlændinge med arbejde fortæller mig at de ønsker.
Og der er udlændinge og kultursociologer, der ønsker to retssystemer og ønsker, at udlandske forældre skal have lov at tæske deres børn.
Dér vil jeg godt sige, at det ønsker vi ikke.
Og det efterlader et indtryk
af, at man kan te sig, som man vil, og det er til skade for os alle og til skade for forholdet mellem danskere og udlændinge. Og jeg kan jo kun sige det igen og igen, at der er skabt et forkert klima, hvor unge udlændinge er blevet ladt i stikken, fordi de troede, de kunne te sig, som de ville, takket være et flertal herinde i Folketinget. Jeg vil ikke til hr. Larsen-Jensen give nogle konkrete tilsagn om, hvilke lovforslag vi f.eks. kunne stemme for.
Men det, vi jo kan gøre, når vi er politikere og dermed tilhører landets ledelse, er jo, at vi kan sige vores mening, hvor vi færdes.
Jeg har gjort det i 10 år i erhvervskredse.
For jeg finder det helt forunderligt, at nogen arbejdsgiver vil si ansøgere fra, bare fordi de har et andet navn.
Og den undren vil jeg have lov at blive ved med at viderebringe, men jeg går altså ikke ind for tvang.
Jeg ser præcis på det, som jeg gjorde dengang.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-01-25:
Ja, jeg må jo erkende, at det hjalp lidt med den sidste bemærkning fra fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg ville nemlig forinden have spurgt, hvor forskellen er på Venstres og Dansk Folkepartis holdning i denne her sag, men nu kan jeg godt høre, der har sneget sig noget ind her i det sidste indlæg.
Den var sværere for mig at se og høre end efter det forrige indlæg, det vil jeg godt erkende.
Lediggang er roden til alt ondt.
Vi mener også, at den beskæftigelsespolitik, der er ført, rent faktisk også vil kunne forbedre disse her forhold.
Det ser vi også der, hvor jeg kommer fra.
Jeg er valgt i bydelen Tingbjerg i København, og jeg vil godt sige, at der taler det sit tydelige sprog, at regeringens beskæftigelsespolitik hjælper.
Dansk Folkeparti ønsker ikke integration via arbejdspladser og arbejde til vores indvandrere, men hvordan stiller Venstre sig til det problem?
Det fik vi så svar på.
Venstre ønsker, at vores indvandrere skal have arbejde, og det vil jeg da så sige, at jeg er glad for; men jeg synes, det ville klæde Venstre at tage afstand fra nogle af de synspunkter, som i øvrigt ligger i den her debat, som Dansk Folkeparti har rejst.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-25:
Ja, nu må vi jo spørge og ikke debattere med hinanden, men Dansk Folkeparti har såmænd ikke noget imod, at folk med udenlandsk statsborgerskab kommer i arbejde, men vi er imod en positiv særbehandling af de grupper.
Det er sådan set den afgørende forskel mellem det, regeringen har præsenteret, og det, Dansk Folkeparti ønsker.
Det skal ske helt naturligt ved, at der er arbejdsgivere, der efterspørger arbejdskraften.
Men jeg vil bare lige minde fru Birthe Rønn Hornbech om, at hun slet ikke svarede på spørgsmålet om forslag til vedtagelse, som fru Pia Kjærsgaard rejste før, og jeg fik i øvrigt et meget uldent svar på spørgsmålet om konventionerne, hvor fru Birthe Rønn Hornbech siger, at det da er muligt, at Venstre vil forsøge at få lavet konventionerne om.
Sagen er, at hvis man ønsker så skrappe regler som overhovedet muligt i forhold til udvisning af udenlandske statsborgere, der begår kriminalitet i Danmark, så må vi vel også tage en virkelig indholdsrig diskussion om konventionerne, hvis konventionerne forhindrer os i at udvise nogle udenlandske statsborgere, som vi ellers synes, det er ret og rimeligt at udvise.
Hvad gør vi så med hensyn til de konventioner?
Hvorfor har man travlt med at ændre grundloven af 1953, mens flygtningekonventionen af 1951 står fast?
Det virker jo ikke rimeligt.
Henrik Svane (RV), 2000-01-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde, at vi ikke vil gå ind for tvangsforanstaltninger over for erhvervslivet.
Jeg bliver nødt til at spørge igen.
Jeg synes, det er lidt ynkeligt, hvis vi ikke kan få lidt flere ideer fra Venstres ordfører med hensyn til det spørgsmål, jeg stillede i første omgang: Hvad kan Venstre byde på af forslag til at nedbringe den høje arbejdsløshed blandt indvandrere og deres efterkommere?
Når jeg spørger på den måde, er det, fordi der findes mange også udenlandske undersøgelser, som viser, at der, hvor arbejdsløsheden er størst, har man også nogle store problemer med folks måde at begå sig på i et samfund, herunder at de kommer til at overskride nogle tærskler for kriminalitet osv. Hvad vil Venstre byde på?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Fru Pia Larsen ved jo godt, at det indimellem er et lidt omdiskuteret emne.
Men det, der under alle omstændigheder gælder, og det kan jeg jo så sige som forbrugerminister, det er dette: Jeg synes, at man i høj grad skal se på, hvad kunden gerne vil købe, og det er det, der er tale om her.
Der er tale om, at der er en offentlig udbyder, der siger, at når vi skal have løst opgaver, som vi ellers selv løser, så vil vi gerne have, at de løses på grundlag af nogle helt ordentlige personaleforhold i lighed med, hvad vi selv har vedtaget.
Det synes jeg sådan set er en fornuftig måde at optræde som kunde på.
Jeg kunne næsten genspørge, men sådan er spørgetimens regler jo ikke, men jeg kunne næsten føle trang til at genspørge, om fru Pia Larsen som erhvervsordfører og dermed også i nærheden af forbrugerpolitikken ikke synes, der er en vis rimelighed i, at kunden faktisk har en væsentlig indflydelse på, hvad det er for en i denne sammenhæng »vare«, man køber.