runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2000-04-27:
Jo, vi går da ind for, at så mange regler bliver så ens som muligt i situationer som dem, vi har med at gøre.
Men det er jo ikke det, det her alene drejer sig om.
Det her er et skridt i retning af, at Danmark bestemmer mindre og mindre på egne områder.
Det er jo sådan, man skal se forslaget, og ikke bare pille en enkelt ting ud.
Der er jo visse ting, der er meget grænseoverskridende, ikke mindst miljø.
Så naturligvis skal vi samarbejde på punkter, hvor det er naturligt, men vi skal ikke fraskrive os retten til selv at indrette vores samfund.
Over for Venstres ordfører kan jeg bekræfte, at noget, der ligger os meget på sinde, er, at danske virksomheder bevares på danske hænder, og at danske virksomheder får mulighed for at konkurrere på lige vilkår i Europa og i øvrigt med virksomheder fra den ganske verden.
Men det, der også ligger os meget afgørende på sinde, er, at på beslutningerne om, hvordan man skal indrette samfundet - og det gælder stort set på alle områder - skal vi have så meget indflydelse her i det danske Folketing som overhovedet muligt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-27:
Det er en enkelt bemærkning fra Dansk Folkepartis ordfører, der får mig til at komme med den her korte bemærkning:
Jeg har egentlig det indtryk, at Dansk Folkeparti går ind for, at vi skal bevare danske virksomheder i Danmark, at det er vigtigt, at vi bevarer danske arbejdspladser, og derfor undrer det mig lidt, at man fra Dansk Folkepartis side ikke kan gå ind for eksempelvis flertalsafgørelser på selskabsskatteområdet, for hvis der ikke er de her flertalsafgørelser på selskabsskatteområdet, betyder det, at så kan der ikke fastsættes minimumssatser for selskabsskatterne, og så har vi virksomhederne, der shopper rundt, og så har vi konkurrenceforvridning, og vi har allerede set, at det kan koste tab af danske arbejdspladser. Så jeg skal bare lige have præciseret: Er det virkelig sandt, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at bevare danske arbejdspladser på danske hænder?
Egil Møller (DF), 2000-04-27:
Da vores ordfører på området, hr. Kristian Thulesen Dahl, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne udtale følgende: Beslutningsforslaget fra SF har Dansk Folkepartis fulde opbakning. Kunne der her i Tinget opnås flertal for dette forslag, ville den danske befolkning kunne føle sig lidt mere sikker på, at Danmark ikke vil lade sig overtale af de øvrige EU-lande bortset fra Storbritannien til ikke at nedlægge veto ved regeringskonferencen i Nice til december.
Set med Dansk Folkepartis øjne vil et dansk ja til euroen betyde et stort skridt i retning af en politisk union,
en unionsudvikling, hvor hele det sociale, det arbejdsmarkedsmæssige og det skattepolitiske område underlægges fælles regler.
»Dansk sociallovgivning står for fald«.
Her henviser professor i socialret Kirsten Ketscher til tre tyske statsborgeres krav om at få dansk efterløn udbetalt i Tyskland.
Derfor er dansk lovgivning ude af trit med vores EU-medlemskab, mener landets førende ekspert i EU-socialret, professor Kirsten Ketscher.
Jeg skal oplyse, at Dansk Folkeparti er fuldstændig enigt med professoren. Dansk Folkeparti opfordrer regeringen til ved regeringskonferencen i Nice at nedlægge veto mod traktatforslag om flertalsafgørelser på skatte-, social- og arbejdsmarkedsområderne.
Som tidligere meddelt støtter
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-27:
Men jeg sagde også, at jeg gik ud fra, at regeringen var kommet på bedre tanker og i dag ville meddele Folketinget, at sådan en plan om at holde befolkningen uden for afgørelsen om Nicetraktaten ville man selvfølgelig ikke gennemføre i praksis.
Dér må vi så bare konstatere, at det holder man altså fast i.
Derfor er befolkningens eneste mulighed for at gøre sin indflydelse gældende i forhold til Nicetraktaten gennem stemmeafgivningen den 28. september.
Jamen det kan ingen da bestride.
Og dér må jeg jo trods alt sige, at ministeren har svaret ærligt og redeligt på, hvad hensigten er, hvorimod Venstres og Socialdemokratiets ordførere ikke rigtig bryder sig om at tage stilling til dette spørgsmål.
Men vi kender altså ministerens holdning.
Så vil jeg sige ...
Klaus Kjær (DF), 2000-04-27:
Jeg skal prøve at genopfriske hr. Flemming Hansens hukommelse eller udtrykke mig tydeligere.
Jeg ved ikke rigtig, hvad der var problemet.
Det, jeg spurgte hr. Flemming Hansen om, var, om hr. Flemming Hansen ikke fandt det mere hensigtsmæssigt, at man først tog stilling til en generel nedsættelse af vægtafgiften. De Konservative har været markant ude med det her i sidste weekend.
Var det ikke mere hensigtsmæssigt først at tage stilling til en generel nedsættelse af vægtafgiften
, førend man begynder at gå ud i en differentiering?
Den differentiering, der er foreslået her i dag af hensyn til miljø osv., kunne jo sagtens ske efterfølgende eller måske oven i købet i forbindelse med diskussionen om en generel nedsættelse af vægtafgiften.
Det, jeg ligesom ikke rigtig forstår ved De Konservative, er, at de spiller meget stærkt ud med en nedsættelse af registreringsafgiften, men så støtter de et forslag, som blot omtaler en omlægning af registreringsafgiften.
Villy Søvndal (SF), 2000-04-27:
Da der undervejs i behandlingen af det her lovforslag har vist sig nogle muligheder for at samle et bredere flertal og få ting gennemført, skal jeg anmode om, at mit ændringsforslag bliver trukket tilbage, og jeg skal samtidig anmode om, at sagen kommer tilbage til Folketingets Socialudvalg.
Anni Svanholt (SF), 2000-04-27:
Jeg skal blot på SF's vegne meddele, at SF's gruppe er frit stillet i denne sag.
Der er dele af gruppen, der ønsker at støtte de tanker, der ligger i beslutningsforslaget, og der er dele af gruppen, der er afvisende.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-27:
Vi har været meget præcise i vores formuleringer.
Der er ikke noget uovervejet.
Det er præcis, hvad vi mener, sådan som jeg formulerede det for et øjeblik siden.
Vi har en procedure om mandatgivningen til regeringen, vi har en efterfølgende debat i Folketingssalen om de overordnede, generelle ting, men at baste og binde regeringen på den måde, som hr. Keld Albrechtsen lægger op til med sit beslutningsforslag, finder vi aldeles uhensigtsmæssigt og helt ubegrundet.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-27:
Jeg må indrømme, at mens jeg overhovedet ikke var overrasket over Venstres synspunkt, så er jeg ikke alene overrasket, men også temmelig rystet over Det Konservative Folkepartis standpunkt, nemlig at det her ikke er et anliggende, som skal behandles for åbne døre, således at befolkningen kan følge med, men noget, der skal behandles i lukkede møder og aftales dér, således at befolkningen ikke kan være med i beslutningsprocessen.
Jeg må sige, at jeg tager det som udtryk for noget, som formentlig - og forhåbentlig da - ikke er gennemtænkt.
Og nu ved jeg godt, at hr. Knud Erik Kirkegaard oplæste et indlæg fra ordføreren, så det kan jo altså skyldes, at man simpelt hen ikke rigtig har fået tænkt sig om.
Det må vi så lade stå.
Hvis dét er tilfældet, så skal vi jo ikke trampe rundt i det.
Men det er da et utroligt synspunkt, at forfatningsspørgsmål - for det her er jo forfatningsspørgsmål, som faktisk burde igennem en grundlovgivende proces, vil jeg sige til hr. Knud
Erik Kirkegaard - nu er noget, Det Konservative Folkeparti mener skal klares bag lukkede døre
Det kan man vitterlig ikke mene.
Jeg tror ikke på det.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-27:
Da fru Lene Espersen, den konservative ordfører, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Enhedslisten opfordrer Folketinget til at pålægge regeringen at nedlægge veto mod flertalsafgørelser på skatte-, social- og arbejdsmarkedsområdet og kræve et dansk forbehold, så flertalsafgørelser på disse områder ikke får virkning for Danmark. Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag. Angående det konkrete indhold i Enhedslistens forslag vil vi konservative understrege, at vi på den ene side respekterer, at man med Amsterdamtraktaten lagde op til en debat om øget brug af flertalsafgørelser, så EU kan fungere, når der kommer flere medlemslande, og en sådan fordomsfri debat skal man ikke afskrive sig på forhånd.
Vi har på den anden side også tilkendegivet ved adskillige lejligheder, at vi ikke vil acceptere, at områder, der kan dækkes ind under den danske velfærdsmodel, herunder f.eks. vores personskattesystem samt social- og arbejdsmarkedsspørgsmål, bliver områder, hvor EU skal harmonisere.
Det er vi bestemt modstandere af.
, skyldes det, at forslagsstillerne her bruger et beslutningsforslag i Folketinget til at forsøge at fastlægge nogle bindende retningslinjer forud for regeringskonferencen i Nice.
Vi har jo en meget god ordning her i Folketinget, hvor regeringen får et mandat i fortrolighed, som man så har handlefrihed til at agere efter.
Efterfølgende har vi så en folketingsdebat om de overordnede retningslinjer.
Et sådant mandat har regeringen fået, og vi er fulde af fortrøstning
til, at regeringen lever op til sine forpligtelser i forhold til Folketinget.
Vi ser ikke noget behov for at ændre mandatet eller sågar begynde at så tvivl om regeringens håndtering af det givne mandat.
Såfremt der op til Nicekonferencen eller andre fremtidige konferencer kommer reelle forslag på bordet, som regeringen og dermed Folketinget skal tage stilling til, må regeringen agere ud fra sit mandat og så for øvrigt gå i Europaudvalget, sådan som det er praksis.
Også derfor er beslutningsforslaget irrelevant.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-27:
Det synes jeg virkelig er et kritisk indlæg mod samarbejdet i EU, at man ikke kan finde ud af det.
Så bekymrer hr. Keld Albrechtsen sig om de 140 mio. kr., som det her vil koste, og det er jo også ærgerligt.
Det er jo nemlig især på grund af den her manglende dobbeltbeskatningsaftale.
Og så er de samme lande så heldigt stillede, at de har et bedre klima, end vi har i Danmark, så der er nogle, der synes, at det er behageligere at bo dér. Det sidste kan vi jo ikke lave om, men dobbeltbeskatningsaftalen burde vi jo virkelig kunne få styr på inden for EU.
Det havde været rimeligt.
Derimod er jeg jo helt tilfreds med, at folk, som er blevet overflødige, og som er slidt op osv., skal have en efterlønsordning eller noget i den retning.
Det er jeg helt med på.
Men det er alt for mange penge, vi udbetaler til folk, som kunne udfylde en fornuftig opgave og stadig væk have det godt med det i stedet for at gå og blive alt for indadvendte, snæversynede og golfspillende, og hvad det i øvrigt er, de alt for mange raske efterlønsmodtagere bliver.
Men det er anden snak.
Når vi nu har den efterløn, så er det her et rimeligt forslag, og jeg er helt enig med hr. Aage Frandsen i, at det sådan set er pinligt, at vi ikke har kunnet lave det før.
Det er endnu mere pinligt, at vi nu ikke kan lave det for Færøerne og Grønland med det samme, men det forstår jeg at der er nogle gode begrundelser for, og jeg vil gerne henstille til ministeren, at vi får de ting på plads også, så der er balance i det.
Vi kan støtte lovforslaget her.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-04-27:
Jeg synes, det var en meget god tale, og jeg synes, der blev rejst mange spørgsmål, som vi kan glæde os til at få lov til at behandle i udvalget.
Det, der kaldte mig herop, var spørgsmålet om Grønland og Færøerne.
Dér er vi helt enige i, at vi skal have fundet en løsning.
Når nu vi har fået det her bragt på plads, så skal der selvfølgelig forhandles også med Grønland og Færøerne om, hvordan man kan finde den afbalancerede løsning, der skal til, for at vi også kan løse dette problem.
Så vi er helt opsatte på, at den løsning skal findes.
Anders Samuelsen (RV), 2000-04-27:
Det Radikale Venstre kan også tilslutte sig det her lovforslag, som tillemper de danske regler, sådan at de lever op til de spilleregler, som nu gælder inden for det samarbejde, som vi er en del af.
Det er åbent og ærligt, at det er det, der ligger til grund for det her forslag, og det støtter vi.
Susanne Clemensen (CD), 2000-04-27:
Jeg kan naturligvis meddele, at CD støtter det her lovforslag om ændring af bopælskravet i efterlønsordningen.
Vi synes, at det er positivt, at danskerne nu får mulighed for at tage deres efterløn med til et andet EU- eller EØS-land, og det kan vi da sådan set kun være glade for og tilfredse med set fra borgernes synspunkt.
Det er også derfor, jeg ikke kan lade være med at påpege
pressens dækning af denne her sag
Jeg står her med en artikel fra Jyllands-Posten fra den 30. marts i år, hvor overskriften lyder: »EU kræver ændringer i efterlønsreglerne«, og så er underoverskriftenten: »Midt i danskernes debat om forholdet til Europa kræver Europa-Kommissionen, at de danske regler for efterløn laves om«.
Og så går artiklen i øvrigt ud på, at nu bliver den danske regering nødt til at ændre efterlønsreglerne, og det er vel nok slemt, at der kommer en Europa-Kommission og er med til at påvirke de danske regler.
Der står ikke et ord om, hvad det rent faktisk positivt betyder for de danske borgere, at de får mulighed for at tage efterlønnen med sig til et andet EU- eller EØS-land
, og det synes jeg da må give stof til eftertanke også med hensyn til pressens dækning af de her spørgsmål.
Her har vi da i hvert fald en god sag, hvor Europa-Kommissionen faktisk har presset på for, at vi har fået forbedret reglerne.
Vi kan tilslutte os det her forslag.
Mogens Andreasen (DF), 2000-04-27:
Jamen jeg ved godt, at hr. Petersson betaler skat her i Danmark, når han er her.
Det er rigtigt.
Men det er jo også sådan, at når man må tage efterlønnen ud af landet til de steder, hvor der er overenskomst om skattebetaling, betaler man så skat i det land, som man opholder sig i, og det vil sige, at vi udbetaler en efterløn, men ikke mere får skat ind af de penge, som vi udbetaler.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-04-27:
Vi i Frihed 2000 betragter ikke det her lovforslag som en sag for eller imod EU.
Derimod betragter vi det som et godt forslag, der kan være med til at fjerne hindringerne for en god mobilitet af arbejdskraften.
Det kan ikke være mere end rimeligt, hvad enten man er dansker, eller man er udlænding, at man kan få sin efterløn udbetalt, ligegyldigt om man bor i Danmark eller i et andet EØS-land, når man har opfyldt betingelserne for at kunne få sin efterløn, nemlig at man har betalt sin kontingent igennem 25 år.
Det kan ikke være andet end rimeligt og rigtigt, og det virker jo begge veje
: En dansker, der har arbejdet hele sit liv i Danmark, kan tage sin efterløn med og bosætte sig i et andet EØS-land, og omvendt kan en medarbejder fra et andet EØS-land, der har arbejdet i den tid, der nu er nødvendig, her i Danmark, selvfølgelig få sin efterløn udbetalt
, hvis han flytter hjem til sit hjemland igen.
Det er ret og rimeligt.
En sidste vigtig ting i lovforslaget - det har der ikke rigtigt været nævnt meget om, men jeg betragter det som meget vigtigt - er, at hvis en dansk medarbejder, der nu tager til Tyskland eller et andet sted og arbejder i en periode og i den periode ikke kan være medlem af en dansk arbejdsløshedskasse, ja, dér bliver det nu sådan, at når han kommer hjem igen efter den periode, så opretholder han sin ret til at få sin efterløn, selvfølgelig i forhold til, hvor lang tid han har været ude.
Det er vigtigt for mobiliteten af arbejdskraften.
Vi kan støtte det her forslag
fuldt ud.
Ove Hygum (S), 2000-04-27:
Hvor er det, svenske hr. Petersson betaler skat i de 25 år, som Petersson arbejder i Danmark?
Når jeg blander mig lidt i debatten nu, så er det, fordi jeg simpelt hen synes, at der er så mange misforståelser i den her sag. Hr. Mogens Andreasen taler om det økonomiske problem.
Lad mig slå fast, at man skal være dagpengeberettiget i Danmark ved overgangen til efterløn for at kunne tage efterlønnen med sig.
Det vil sige, at man skal have arbejdet her i 25 år.
Og må jeg så stille det direkte spørgsmål til hr. Mogens Andreasen: Hvor betaler svenske hr. Petersson skat i de 25 år, hr. Petersson arbejder i Danmark?
Ole Vagn Christensen (S), 2000-04-27:
Jeg mener ikke, at hr. Mogens Andreasen forholder sig til det, som jeg sådan set prøvede at give ham som svar, men det var jo heller ikke det, der var meningen.
Jeg sagde klart og tydeligt, at hvis man havde været med til at betale det, der stilles krav om, for at man har ret til en ydelse,
så er det også rimeligt, at man får denne ydelse.
Det er det, det hele handler om, og sådan ville hr. Mogens Andreasen også have sagt, hvis det var sådan, at det var et hvilket som helst andet område, det drejede sig om,
hvor der var en forskel mellem mennesker
Så ville hr. Mogens Andreasen have sagt: Det er da rimeligt at få det forhold ordnet.
Der er jo ikke tale om, at de skal udøve færre pligter.
De skal gøre de samme pligter.
Det er de samme regler, der gælder.
Det eneste forskel er, at man kan bo på en anden side af en grænse.
Mogens Andreasen (DF), 2000-04-27:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at selvfølgelig har det noget med EU at gøre, det her.
Det har noget at gøre med den udvikling, der er inden for Den Europæiske Union, og det her er jo så et første skridt, hvor man går mod det europæiske statsborgerskab.
Det næste, jeg vil sige, er, at man jo kan forestille sig, at der er nogle, som er i en lang årrække her i Danmark og arbejder og bliver berettigede til efterlønnen, og det vil der helt sikkert være, og det kan vi selvfølgelig have fornøjelse af i den tid, de er her, men den tilgang til arbejdsmarkedet slutter på et tidspunkt, hvor hammeren så falder, hvor den efterlønsregning skal betales, som de har opsparet til, og det er spørgsmålet, om vi kan bære det til den tid.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-04-27:
Jeg havde ikke forventet at høre anden tale fra Dansk Folkepartis ordfører, hr. Mogens Andreasen, end en tale, der sådan set kørte meget ind på EU.
Jeg har prøvet på at redegøre i de dialoger, der har været her, at det slet, slet ikke er sådan, vi ser det her problem, og at det her ikke handler om dét.
Det her handler om, at når der er en flok medarbejdere, der er på den samme virksomhed og betaler det samme kontingent for at have denne rettighed, men bor på forskellige sider af en grænse, er det så ikke rimeligt, at de så også kan få den samme ydelse?
Jeg tror, enhver logisk tænkende ville have sagt til sig selv, hvis det her var blevet et spørgsmål, som var blevet taget op tidligere, at den vurdering selvfølgelig burde have ligget der.
Så det har intet at gøre med EU eller med, at EU vil trække noget ned over hovedet på nogen, men det har noget med det samarbejde at gøre, som man har forpligtet sig til.
Mogens Andreasen (DF), 2000-04-27:
Indledningsvis skal jeg sige, at Dansk Folkeparti allerede, da vi behandlede den gældende lov om efterløn, var imod de forringelser, der indgik i lovforslaget, som blev vedtaget ved tredjebehandlingen den 27. april 1999.
Hensigten med de ændringer og præmieringsordninger, der indgik i den gældende lov, var, at flere ældre skulle blive på arbejdsmarkedet og dermed udskyde overgangen til efterløn.
Vi må nok sige, at strategien ikke lykkedes, idet tilgangen af efterlønnere stadig væk ikke er mindsket.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, åbner for helt andre perspektiver, idet Europa-Kommissionen har rejst spørgsmålet over for den danske regering om retten til dansk efterløn i forhold til EU-retten, og Kommissionens henvendelse er grundlaget for arbejdsministerens forslag her i dag.
Vi ser hermed endnu en gang EU's magt og indflydelse
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at Kommissionen betragter kravet om bopæl i Danmark for at få efterløn som værende i strid med EF-traktaten om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for fællesskabet.
Forslaget til ændring af den gældende lov betyder så, at alle a-kasse-medlemmer, der har ret til efterløn, i fremtiden kan tage ophold i et andet EU-land og i de øvrige EØS-lande, Norge, Island og Liechtenstein, og modtage efterløn fra Danmark i det land, de bosætter sig i. Det kan naturligvis være fristende for mange efterlønsmodtagere at opnå en større købekraft og en lavere beskatning, hvis man vælger et af de lande, som Danmark har dobbeltbeskatningsaftaler med, og efter regeringens skøn vil der på sigt være tale om ca. 3.500 efterlønnere, som vil være rejst ud af Danmark.
Så spørgsmålet er, om regeringen skønner rigtigt.
Det gjorde den i hvert fald ikke ved den sidste ændring af efterlønsloven.
Når vi ser på konsekvensberegningerne i bemærkningerne til lovforslaget, udviser det offentlige merudgifter på 5 5 mio. kr. i 2000, stigende til 140 mio. kr. i 2003.
Det, der bekymrer Dansk Folkeparti ved denne implementering af EU's krav til den danske efterlønslov, er, at de samme muligheder, der gives danske efterlønsmodtagere, også gives til andre EU- og EØS-borgere, hvilket kan blive en økonomisk belastning for Danmark.
Når også de østeuropæiske lande og de baltiske lande bliver indlemmet i EU, kan det medvirke til yderligere belastning af den danske efterlønsordning.
Som bekendt har tre tyskere, som arbejdede i Danmark, anlagt sag ved Østre Landsret for at få dansk efterløn, og det bliver ganske spændende at se udfaldet af denne sag.
Implementering af EF-direktiver i dansk lovgivning er ikke acceptabelt for Dansk Folkeparti.
Vi ønsker ikke en overstatslig styring fra Bruxelles af det danske arbejdsmarked, den danske socialpolitik og den danske finanspolitik eller på andre områder.
Jeg skal derfor til slut sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-27:
Jeg ved ikke, om det endnu er lykkedes nogen i Folketinget at få det sidste ord, når man har en ordveksling med hr. Ole Vagn Christensen, men jeg prøver.
Vi er enige i lovforslaget.
Vi er enige ud fra den betragtning, at vi mener, det er berettiget, når mennesker har optjent deres ret, at de også kan have deres efterløn uden for landets grænser.
Skal vi så nøjes med det?
Det er vi enige i.
Mogens Andreasen (DF), 2000-04-27:
Jo, men jeg forudser, at der sker en ændring i hele det her forløb, som gør, at vi på en række andre områder også kommer til at få en belastning af den danske økonomi.
Jeg tror ikke, de kommer til at betale nok til, at vi kan dække en efterløn, som de kan få med hjem.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-27:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om vi kan få en aftale om, hvordan de 140 mio. kr. skal finansieres, for det synes jeg
sådan set er et ret afgørende, jeg vil endda sige markant afgørende, spørgsmål.
Jeg forstod ministeren sådan eller i hvert fald den socialdemokratiske ordfører sådan, at spørgsmålet om Grønland og Færøerne vil blive løst, og det ser vi selvfølgelig frem til fra Enhedslistens side.
Og så vil jeg godt spørge ministeren, om det er klogt af en minister nu at forsøge at forudsige, hvordan EF-Domstolen vil dømme i en sag.
Man har lavet en politisk studehandel med Europa-Kommissionen, og så udleder man deraf fra ministerens side, at så må EF-Domstolen jo rette sig efter, hvad Europa-Kommissionen og den danske regering har brygget sammen i en politisk studehandel.
Hvis jeg var minister, ville jeg ikke komme med den slags profetier, for de kan vende tilbage til ministeren som en boomerang på et senere tidspunkt.
Nu er det sagt, og jeg håber ikke, ministeren vil gentage den form for prognosemageri.
Det er i hvert fald ikke klogt.
Mogens Andreasen (DF), 2000-04-27:
Jeg vil gerne sige til arbejdsministeren, at jeg bragte selvfølgelig ikke spørgsmålet om tyskerne ind i sagen, for at ministeren skulle redegøre for udfaldet af sagen.
Jeg bemærkede bare, at der altså er noget i gang rundtomkring, hvor man forlanger efterløn i Danmark, og det var sådan set grundlaget for, at jeg flettede det ind i min ordførertale.
Jeg sagde, at der stadig er stor tilgang til efterlønsordningen, men jeg kender da godt den demografiske udvikling, så det er helt naturligt.
Men virkningen af efterlønsloven skulle jo være, at der var flere, der blev på arbejdsmarkedet, og det kan jeg ikke rigtig se, selv om der er udsigt til det om måske 2, 3, 4 eller 5 år.
Men hvis man venter længe nok, kan man jo blive konge af Sverige, siges der.
Men jeg vil godt sige til arbejdsministeren: Det er jo ikke alene på efterlønsområdet, vi skal vente.
Vi skal også vente på en række andre områder inden for arbejdsmarkedsreformen.