runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-09:
Når den socialdemokratiske ordfører kommer med bemærkninger om, at her åbner man op for, at landmændene bare frit kan begynde at behandle dyrene, må jeg sige, at det er at udtrykke stor mistillid til de danske landmænd.
Der er ingen landmænd, der vil misbruge, at de får adgang til at foretage den første behandling.
Spørgsmålet for os, som er medforslagsstillere til ændringsforslaget, er jo netop, at landmændene skal have mulighed for at komme til at behandle tidligere, og jo før man kan behandle, jo mindre medicin vil man komme til at bruge. Med hensyn til det, hr. Henning Grove har sagt heroppefra, må jeg sige, at jeg tvivler heller ikke på hr. Henning Groves faglige ekspertise.
Men der er jo andre dyrlæger, som har en anden opfattelse, og jeg må sige, at det er dem, Dansk Folkeparti har lyttet til her.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-12-09:
Nu skal der jo ikke herske skygge af tvivl om, at vi uden tvivl er utrolig mange her i salen, som har meget stor respekt for hr. Henning Groves faglige indsigt på det her område, men jeg bliver også nødt til at sige til hr. Henning Grove, at når der bliver sagt fra den her talerstol, at de, der stiller ændringsforslaget, vil give antibiotika fuldstændig frit, så er det jo ikke det, der er tilfældet.
Vi åbner altså ikke en ladeport.
Vi giver mulighed for, at man kan få udskrevet en recept på antibiotika til at behandle mastitis.
Det er det, der ligger i forslaget.
Jeg er overbevist om, at ansvarlige mælkeproducenter vil få et fantastisk godt samarbejde med den dyrlæge, der nu fremover skal varetage sundhedsrådgivningen i de besætninger rundtomkring, og derfor er jeg også overbevist om, at det ændringsforslag, som tre partier har stillet, vil få en positiv indflydelse på både sundhedstilstanden og brugen af antibiotika.
Erling Christensen (S), 1999-12-09:
Incitamentet er såmænd da ganske fornuftigt.
Det er jo, at man vil spare, som jeg sagde, dyrlægebesøget.
Det er også det pekuniære synspunkt, som ligger hos Venstre her, men det var det, jeg lige før i mit tidligere indlæg sammenlignede med at tisse i bukserne, for Venstres ordfører kommenterede jo ikke det, der står i bilaget med hensyn til, hvis man nu her tillader mastitistrykkets udvikling. Det er den faglige, saglige rådgivning, som vi har fået i udvalget, som man ser stort på her.
Man ser stort på lovforslagets formål, nemlig problemet om antibiotikaresistens.
Det er nøjagtig den samme problemstilling, som vi har haft med vækstfremmere, hvor vi jo glædeligvis i fællesskab har været med til at udfase brugen af vækstfremmere.
Så incitamentet er ganske klart.
Her vil man spare daleren, og så vil man efterfølgende lade kronerne rulle.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-12-09:
Og når Vetstat engang fungerer, så vil man jo have alle registrerede landmænds medicinforbrug kørt ind dér, så man i den grad har meget mere kontrol over det. Og så vil jeg lige sige, at jeg ikke forstår den mistillid, der er til de kvægbrugere.
Det er de samme, som har kalve, og som har medicin liggende til dem i dag, og det medicinforbrug, de har til deres kalve, har vel ikke taget overhånd.
Det kunne jo også have været brugt på andre sygdomme end dem, man nu vil beskylde landmændene for at bruge den medicin på.
Vi vil med ændringsforslaget meget gerne have, at de får stillet medicin til rådighed.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-12-09:
Jeg vil godt spørge hr. Erling Christensen: Hvad i alverden skulle være den enkelte landmands incitament til at skabe det, som hr. Erling Christensen kalder et tryk, altså et væsentligt større sygdomstryk i besætningerne?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi er overbevist om, at man ved at give mulighed for at førstegangsbehandle vil sætte behandlingen væsentligt tidligere ind, end man gør det i dag, og dermed vil man helt klart på lidt længere sigt få et lavere forbrug af antibiotika.
Det er der efter vores overbevisning overhovedet ikke nogen tvivl om.
Landmanden er jo ikke en uansvarlig person.
Landmanden skal for at få mulighed for at førstegangsbehandle tilmelde sig sundhedsrådgivningsaftalen, og det betyder, at der kommer en dyrlæge i besætningen en gang om måneden for at foretage sådan en almindelig vurdering af helbredstilstanden i besætningen.
Så vi er helt trygge ved vores ændringsforslag.
Erling Christensen (S), 1999-12-09:
Jeg vil bare konstatere, at Venstres ordfører ikke har givet mig et svar på, hvorfor man kunne forvente et mindre medicinforbrug som følge af ændringsforslaget her.
Jeg forstår ikke, at Venstre kan overse det problem, der ligger i det, som vi har i bilag 44, hvor man peger på, at mastitistrykket i Danmark er meget lavere end i de lande, vi omgives af, og vi kan sammenligne os med.
Jeg forstår ikke, at man ikke tager med i betragtning, hvad det vil betyde, hvis man får en udvikling af mastitis i Danmark, som man har haft det i lande, hvor man har en friere omgang med antibiotika.
Det vil betyde, at en betydelig større mængde mælk kommer til at skulle tilbageholdes, hvis vi får sådan et mastitistryk.
Det vil betyde, at besætningsejere får et sygdomstryk i deres besætninger, som kan betyde hurtigere udskiftning af enkelte dyr i besætningen.
Hvad vil det ikke koste!
Så kan de få varmen.
Men kulden bagefter bliver desto mere langvarig.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-12-09:
Fra Venstres side er der ikke skygge af tvivl om, at vi også ønsker rene og sunde fødevarer.
Men jeg vil godt give nogle kommentarer til det ændringsforslag, som CD, Dansk Folkeparti og Venstre har stillet.
Efter vores mening er det klart, at det vil betyde, at det her vil være en gulerod for mælkeproducenterne, sådan at de så melder sig til den sundhedsrådgivningsaftale og deltager i de kurser om sundhedsstyring og medicinhåndtering, som jo bliver en klar forudsætning for, at man kan få mulighed for at give sin besætning førstegangsbehandling.
Og så vil jeg godt sige til hr. Erling Christensen, at det her ikke er en lempelse af kontrollen; det er der overhovedet ikke tale om.
Jeg kan i øvrigt undre mig lidt over, at ministeren ikke har været bekendt med, at de danske mælkeproducenter har foranstaltet afholdelse af de her kurser, men det må jo formodentlig bero på en misforståelse.
Det er overhovedet ikke det, der er tale om.
Der skal selvfølgelig være en dyrlæge, der skal udskrive en recept, for at man kan få udleveret medicinen.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-09:
Der kan ikke herske nogen tvivl om, at mange kvægbrugere, som har etableret en sundhedsrådgivningsaftale og i den forbindelse har rimelig kontakt med den praktiserende dyrlæge mindst en gang om måneden, sagtens kan klare denne her førstegangsbehandling.
Jeg vil sige, at det ændringsforslag, der er stillet, vil jeg opfordre til at man støtter.
De, som taler imod det, gør det nok ud fra en teoretisk viden; de, der har stillet ændringsforslaget, gør det ud fra en praktisk viden om, hvad der foregår i det danske landbrug.
Erling Christensen (S), 1999-12-09:
I sin skriftlige fremsættelse af det her lovforslag begrunder fødevareministeren sin fremsættelse med, at forslaget skal ses som et led i regeringens målsætning om at sikre forbrugerne sunde og rene fødevarer.
Uhensigtsmæssig brug af antibiotika m.v. medvirker til, at der i øget omfang dannes resistente bakterier, som kan overføres til mennesker.
For at få et detaljeret overblik over forbruget af receptpligtige veterinære lægemidler herunder antibiotiske stoffer søges der hjemmel til at oprette et centralt register, Vetstat.
Altså lovforslaget går ud på at begrænse brugen af antibiotika.
Registret Vetstat skal bruges til at sikre et overblik over forbruget af antibiotika, således at vi mindsker omfanget af resistente bakterier.
Under udvalgsbehandlingen af det her forslag har mælkeproducenternes mulighed for førstegangsanvendelse af antibiotika mod yverbetændelse været hovedtemaet, altså en lempelse af reglerne for anvendelse og kontrol af antibiotika.
Umiddelbart og vel særlig af økonomiske grunde - de sparede dyrlægebesøg - kunne jeg også have sympati for et sådant forslag.
Ja, to partier var ved at lade sympatien overskygge sagligheden.
Men når et mindretal begrunder sit forslag om at tillade førstegangsbehandling med, at man samlet set kan forvente et mindre medicinforbrug, som følge af at kvægbrugene får den mulighed, så må jeg spørge: Hvor har man den opfattelse fra? I det her forslags hovedbilag nr. 44 skriver fødevareministeren på side 3: »Lettere adgang til antibiotika, herunder penicillin, vil formentlig forårsage en stigning i forbruget.
Endvidere må det formodes, at der i større udstrækning vil blive anvendt bredspektrede antibiotikapræparater i tilfælde, hvor smalspektrede penicillinpræparater ville være tilstrækkelige.
Såfremt besætningsejerne gives adgang til at indlede behandling mod mastitis - altså yverbetændelse - med éngangsapplikatorer, vil denne uønskede udvikling ligeledes fremmes som følge af dårlig effekt af behandlingen, i forhold til hvad der er optimalt, f.eks. behandling med injektionspræparater, og dermed forsvarligt«.
Frank Aaen (EL), 1999-12-09:
Liberalisme betyder jo fri for stat, og nu har vi altså oplevet en lang debat, der går ud på, at de liberalistiske partier har ønsket at fastholde et statstilskud med næb og kløer.
Det er jo meget interessant.
Vi har den opfattelse, at i en markedsøkonomi kan det være nødvendigt en gang imellem at gå ind med statsstøtte for at sikre nogle arbejdspladser, for at sikre noget udvikling.
Det vil vi også gøre i det her tilfælde.
Normalt ville vi kræve for at kunne støtte noget sådant, at der skal være et markant krav til, hvad det er, der støttes, altså nogle målsætninger for det.
Det er ikke med i det her lovforslag.
Når vi alligevel støtter det, så er det, fordi det er en overgangsordning for at sætte noget i gang, og det er en midlertidig ordning.
Så vi synes, det er et ganske udmærket forslag.
Vi har i øvrigt stor sympati for, at man kan hjælpe mindre erhvervsdrivende til at klare sig, ikke mindst da de
jo typisk er udsat for en utrolig hård konkurrence fra de store multinationale koncerner.
Så vi synes, det er et godt sted at tage et initiativ og få noget sat i gang.
Vi havde det ønske, at vi også kunne lade kommunerne oprette sådanne servicebureauer i tilknytning til erhvervskontoret, som de fleste kommuner har i forvejen.
Det ville jeg være meget mere tryg ved end ved, at man f.eks. skal henvende sig til et revisionsfirma, eller hvem der ellers opretter det. Så med de bemærkninger: Vi støtter forslaget.
Poul Nødgaard (DF), 1999-12-09:
Dansk Folkeparti er fortsat af den opfattelse, at det er totalt uden politisk jordforbindelse at tildele dansk statsborgerskab nærmest på samlebånd.
Med det foreliggende lovforslag, som Folketinget har under behandling,
vil 3.157 voksne og 2.386 børn opnå dansk statsborgerskab, og efter hvad vi har fået oplyst, vil der i indeværende folketingssamling komme yderligere to lovforslag med det samme antal på.
Enhver må jo kunne forstå, at man med en sådan udvikling bevæger sig med hastige skridt frem imod et multietnisk samfund, og jeg synes, det er ganske, ganske tankevækkende.
Hvem har så ansvaret for, at der er sket en sådan udvikling i Danmark?
Ja, jeg må nok sige, at det har sådan set store dele af Folketinget og både den nuværende regering og den tidligere regering.
Det cirkulære, der nu er indgået en aftale om - det hedder vistnok cirkulære nr. 90 af 16. juni 1999 - som vort lands justitsminister har været far til, og som er tiltrådt af en lang række partier, bl.a. partiet Venstre, synes jeg har en kæmpestor svaghed, fordi de oplysninger, som f.eks. Dansk Folkeparti hidtil har kunnet få om, hvem der får dansk statsborgerskab, simpelt hen er blevet afskaffet.
Vi fik f.eks. tidligere oplysninger om, hvorvidt folk var på arbejdsløshedsunderstøttelse eller modtog sociale ydelser osv. Lad det bare være sagt til aftalepartierne: Det skal være sådan, at det, som aftalen lyder på mellem partierne, skal man kunne få oplyst.
Jeg kan ikke forstå, det ikke er sådan i et demokratisk samfund, at også oppositionen kan få de oplysninger, den ønsker.
Dertil kommer, at man har ofret millioner af kroner på et nyt, avanceret edb-system i Folketingets Indfødsretsudvalg, og enhver med normal forstand ville jo regne med, at når man indfører et så udviklet edb-system, ville man kunne trække endnu flere oplysninger frem.
Men det er gået den stik modsatte vej - oplysningsniveauet er sat helt ned på nul.
Så ud fra det, jeg har sagt, kan der ikke være meget overraskende i, at vi vil stemme imod det foreliggende lovforslag, når det kommer til tredje behandling. Vi vil stemme for de ændringsforslag, der er stillet i dag, både dem, der er stillet af justitsministeren, og også dem, der er stillet af andre partier, fordi de er et skridt i den rigtige retning.
Jeg kan desværre se, at alle de, der er stillet, bortset fra justitsministerens forslag, vil falde ved afstemningen her i dag, men man må så klynge sig til det lille håb, at engang, når årene er gået, kan man altid slå op i Folketingets forhandlinger og se, hvem der har ansvaret for en sådan utilsigtet udvikling, som Danmark er kommet ind i.
Vi kan jo bare se, at tilstrømningen fortsætter med næsten uformindsket styrke.
Justitsministeren sidder og smiler over udviklingen, og det kan han også godt gøre en rum tid endnu, men jeg tror, dommen over Socialdemokratiet ligger ganske nær.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-12-09:
Jeg bliver nødt til at pointere meget kraftigt over for den konservative ordfører, at der står ikke i ændringsforslaget, at der bliver lukket den ladeport op, jeg nævnte før.
Der står helt klart, at de receptpligtige lægemidler kan udleveres til behandling af mastitis i besætningen, så jeg er helt overbevist om, at hr. Henning Groves kolleger vil være meget opmærksomme på, hvad de udskriver recepten til, for det er jo ikke et spørgsmål om, at man bare kan gå på apoteket og købe, hvad man i øvrigt måtte have lyst til.
Det er specifikt pointeret i ændringsforslaget, at det er til behandling af mastitis.
Jens Kirk (V), 1999-12-09:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om det er sådan, at en dyrlæge altid tager en kirtelprøve før en førstegangsbehandling mod mastitis, så han ved, hvad han sprøjter med.
Er det eventuelt ikke først anden gang, han tager en kirtelprøve, han gør det?
Det ville en landmand vel også kunne gøre i samarbejde med sin rådgiver, for det er jo en betingelse for, at han kan få de midler.
Erling Christensen (S), 1999-12-09:
Efter debatreglerne kunne jeg ikke få ordet tidligere, da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Christian H. Hansen, gik herop og stillede nogle spørgsmål til mig.
Men jeg forstår, at Dansk Folkepartis ordfører ikke har lyst til at forsvare ændringsforslaget.
Jeg har gentagne gange spurgt forslagsstillerne, hvor de har fået opfattelsen af, at deres ændringsforslag samlet set kunne medføre et mindre medicinforbrug.
Det har jeg ikke fået noget som helst svar på, heller ikke fra hr. Christian H. Hansen.
Derimod synes jeg, det vil være væsentligt at sige, at der ikke er tale om mistillid til landmændene, for det er der slet ikke.
Som jeg sagde indledningsvis her i dag, kunne man rent umiddelbart have sympati for forslaget, hvis man vil se populært på det, hvis man vil have lidt populisme, hvis man vil spare nogle penge på kort sigt, hvis man vil spare skillingen og lade daleren rulle.
Men jeg har også sagt, at det ikke handler om, at mastitistrykket bliver for stærkt i Danmark, og at det bliver for dyrt for landmanden.
Jeg kan bare henvise til, hvad der står om behandlingen med engangsapplikatorer på side 2 i bilag 44, så kan man få forklaringen.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-12-09:
I Fødevareudvalget har jeg argumenteret for, at der gives adgang for landmænd til at førstegangsbehandle deres dyr, og det, jeg især tænker på, er, at de landmænd, der har malkekvægbesætning, skal have lov til at førstegangsbehandle, når en ko får yverbetændelse.
En landmand kan nemt se, så snart der er begyndende yverbetændelse, og i hvert fald ved enhver landmand, der har malkekvægbesætning, at jo hurtigere et sådant yver bliver behandlet, desto hurtigere bliver det - hvis man kan bruge det udtryk - rask igen.
Der vil altså blive et mindre forbrug af antibiotika, og derfor har jeg argumenteret for, at det må være rigtigt.
Der var mange argumenter for eller imod, men jeg fastholder, det må være rigtigt, fordi jeg er overbevist om, at i den sidste ende vil det betyde mindre forbrug af antibiotika, hvis man giver adgang til førstegangsbehandling.
Derfor støtter vi i Frihed 2000 det ændringsforslag, der er stillet af Venstre, Dansk Folkeparti og CD.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-12-09:
Jeg er lidt forundret.
Jeg troede, at CD's fru Annie Lunde Hansen ville herop og forsvare sit ændringsforslag til lovforslaget, men det kan jeg forstå ikke er tilfældet. Jeg skal så til gengæld sige, at Det Radikale Venstre på ingen måde kan støtte det ændringsforslag. Udvalgsbehandlingen i denne her sag har jo vist, at hvis man giver los med førstegangsbehandlingen af mastitis med antibiotika i en hvilken som helst form, kan det forvolde store skader på længere sigt, og det kan systemet simpelt hen ikke være tjent med.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Vi er i øvrigt glade for, at hele udvalgsbehandlingen har vist, at det er muligt at få folk til at ændre holdning, og det vil jeg gerne kvittere for - specielt over for SF, der har optrådt helt radikalt i denne sammenhæng, idet de nu vælger at støtte det, der er det eneste rigtige, nemlig lovforslaget som det foreligger.
Til gengæld må jeg sige til SF
, at gebyrforslaget kan vi ikke støtte.
Vi er godt klar over, at der er et flertal uden om regeringen, men vi synes, det er meget forunderligt, at man så kort tid efter indgåelsen af en finanslovaftale pludselig kommer og laver om på tingene.
Kristen Touborg (SF), 1999-12-09:
Det var jo netop det, hr. Erling Christensen gjorde: advarede mod sundhedsrådgivningen som en glidebane.
Og så er det, jeg spørger, om det betyder, at man ikke har det som en forudsætning for at kunne lempe på medicinforbruget.
Men det tyder egentlig på, at det mere er en strid om ord.
Vi er vist egentlig enige om, at sundhedsrådgivningen skal styrkes, og hvis det er tilfældet, er jeg godt tilfreds med det.
Erling Christensen (S), 1999-12-09:
Ører har det med at høre, hvad ørerne vil høre.
Jeg sagde så hurtigt som forsvarligt, ja, men jeg udtalte mig ikke om sundhedsrådgivningen.
Det har hr. Touborg helt misforstået.
Det har jeg ikke behov for i dag, for vi skal ikke tage stilling til det i dag, og derfor udtaler jeg mig selvfølgelig ikke om det.
Men ifølge vores betænkningsbidrag skal der tages stilling, når der er gået 2 år, og vi har fået en vurdering, og så tager vi stilling til det grundlag, hvis der skal ske en lempelse.
Som hr. Touborg måske også hørte, advarede jeg imod at bruge sundhedsrådgivningen som en ny glidebane, og derfor må vi se på det tidspunkt, hvor vi tager en vurdering, hvordan situationen ser ud.
Det er på det grundlag, vi tager stilling, ikke ud fra situationen i dag.
Kristen Touborg (SF), 1999-12-09:
Først et svar til hr. Erling Christensen: Jeg må sige, at jeg er lidt forundret over, at hr. Erling Christensen har betænkeligheder ved SF's forslag, for vi giver jo nøjagtig den samme melding som regeringspartierne, nemlig at vi vil se på de ting efter en periode.
Det er vigtigt for SF at sige, at det vil være klogt at gøre det så hurtigt, som det overhovedet er forsvarigt, og jeg er meget enig i hr. Keld Albrechtsens melding om, at det er noget, man må tage stilling til på det tidspunkt.
Men netop for at få de flest mulige med i sundhedsrådgivningen vil det være en fordel at få den frist rykket så langt frem, som det er forsvarligt.
Så vil jeg godt sige om sundhedsrådgivningen, at nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål til hr. Erling Christensen.
Men man må gå ud fra, at det også for Socialdemokratiet er sådan, at skal man have lempelser, er det en klar forudsætning, at man er tilmeldt sundhedsrådgivningen, ligesom det nu er tilfældet på svineområdet.
Det gik jeg ud fra som en given ting, men jeg kan forstå på hr. Erling Christensen, at det kan der måske være tvivl om, og jeg er da så ked af, at jeg har misforstået Socialdemokratiet på den måde.
Jeg regnede faktisk med, at vi satte sundhedsrådgivningen meget højt, og at det ligesom var en forudsætning for overhovedet at kunne lempe på reglerne, men det har jeg åbenbart misforstået.
Til fru Mariann Fischer Boel: Jeg tror, jeg kan sige, at ikke kun SF, men faktisk samtlige partier i Folketinget har fået nogle yderligere informationer under udvalgsarbejdet og derfor også har ændret visse signaler, og de er vel i virkeligheden slet ikke så ringe endda.
Det er jo egentlig i folkestyrets navn, det er vel det, udvalgsarbejdet handler om.
Det behøver vel ikke være sådan, at de ting, man har sagt ved førstebehandlingen, nødvendigvis skal køres fuldstændig uændrede igennem, uanset hvad der måtte komme af høringssvar
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-09:
Jeg vil blot sige til hr. Kristen Touborg, at i Enhedslisten har vi forståelse for SF's synspunkt: at der skal foregå en vurdering, så vi kan se, om det vil være forsvarligt.
Jeg forstod også lidt på Socialdemokratiet, at vi om 1 år godt kan se på i udvalget, om de betingelser er til stede, og derfor synes jeg egentlig, det måtte være muligt, at regeringen, SF og Enhedslisten blev enige om en sådan formulering: Om 1 år kigger vi på, om det er forsvarligt at gå nogle skridt i den retning, eller om det ikke er det.
Sådan synes jeg godt, den sag kunne bringes i land.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-12-09:
Jeg er lidt spændt på at høre, hvad der er sket
enten hos hr. Kristen Touborg eller i SF under udvalgsbehandlingen, og derfor kunne jeg også godt tænke mig at høre: Hvor afviger det ændringsforslag, som SF bad om teknisk bistand til at fremsætte på bilag 24, væsentligt fra det forslag, som Venstre, Dansk Folkeparti og CD nu har sat til afstemning her i salen - bare i hovedtrækkene?
Erling Christensen (S), 1999-12-09:
Der skal ikke lyde bebrejdelser mod SF's ordfører, fordi man har forladt glidebanen.
Fra Socialdemokratiets side har vi også været inde i de overvejelser, og det er også det, vi siger i vores betænkningsbidrag.
Jeg tror, at vi - som jeg sagde før - skal passe på, at vi ikke bruger sundhedsrådgivningen som glidebane til at gå imod lovens formål, men vi vil helt klart gerne være med til tage en vurdering af, hvordan det ser ud med Vetstat efter 1 år og efter 2 år. Så kan udvalget jo til enhver tid bede fødevareministeren om en redegørelse for, hvordan udviklingen er gået med hensyn til den samlede anvendelse af antibiotika.