runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Hvis vi vælger at sige ja til en nedsættelse af selskabsskatten, så går vi ikke ind og siger, at den nedsættelse kun skal gælde for bestemte brancher eller bestemte virksomheder i det danske samfund.
Det vil sige, at alle de, der så betaler sel skabsskat, selvfølgelig vil få gavn af den nedsættelse.
Det siger jo sig selv.
Alt afhængig af hvad de tjener, og hvad de i givet fald ville skulle have betalt i selskabsskat, vil de opleve en lettelse.
Jeg ved ikke, om det, hr. Ole Stavad i virkeligheden spørger om, er, at man skulle sænke selskabsskatten og så begynde at lave differentieret selskabsskat og sige, at nogle sektorer i det danske samfund skulle betale en højere selskabsskat end andre.
For det ville være konsekvensen, hvis man følger hr. Ole Stavads tankegang, og det er vi ikke tilhængere af i Dansk Folkeparti.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-09:
Det blev et lidt tåget svar, synes jeg.
Altså helt præcist: Får vi det præcise krav fra Dansk Folkeparti at vide inden valget, og får vi en helt præcis definition af, hvilke sociale kriterier der indgår i det, såsom om man vil kigge på ejendomsværdiskatten og alt muligt andet?
Får vi så præ cise meldinger fra Dansk Folkeparti, og vil de være ultimative over for regeringen bagefter?
Det var det første.
For det andet kan jeg berolige Dansk Folkepartis ordfører med, at man sagtens kan finde en meget, meget fin social balance og profil i Socialdemokraternes skatteudspil, man skal bare læse lidt mere end kun overskrifterne, så vil man se, at der er en smuk fordelingsprofil.
Så hvis Dansk Folkeparti er fristet til at gå ind og lave den type politik, skal de bare sige til.
Line Barfod (EL), 2004-12-09:
Jeg er sådan set meget bekymret for, at vi mister en del af de dygtige offentligt ansatte, f.eks. på skatteområdet, hvor vi har meget brug for dem for at kunne sikre, at vi har en ordentlig skatteopkrævning, at vi fører en ordentlig kontrol med, at også de store virksomheder betaler, hvad de skal i skat.
Derfor er jeg meget bekymret over at se i den første del af strukturreformen på skatteområdet, at de ansatte endnu ikke har fået nogen sikkerhed for deres fremtidige løn- og ansættelsesvilkår.
Vi havde forleden i Skatteudvalget en deputation for de ansattes forhandlere, der er dybt frustrerede over, at de ikke kan få den sikkerhed, og da vi havde debatten med skatteministeren i fredags, kunne han ikke svare på alle de mange spørgsmål, der er stillet, hvor f.eks. beregningerne viser, at offentligt ansatte, der går fra kommuner til staten, kommer til at få en ringere pension, kommer til at miste omsorgsdage osv., hvor det, der er lagt op til i bemærkningerne til lovforslaget, er, at de tjenestemænd, der overgår, kan regne med ikke at få nogen lønstigninger de næste mange år.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti er enig i skatteministerens udtalelse i fredags om, at personalets vilkår bare er en lille detalje, som vi ikke skal bruge Folketingets tid på, eller om Dansk Folkeparti vil garantere de offentligt ansatte det, som regeringen ikke har villet, nemlig at de ikke får forringede løn- og ansættelsesvilkår.
Ole Stavad (S), 2004-12-09:
Jeg vil godt spørge hr. Thulesen Dahl, hvordan det passer sammen med det billede, som Dansk Folkeparti i øvrigt prøver at skabe af det, man gerne vil.
For når vi ser på, hvad man prioriterer, så er det at sikre en meget stor lettelse til bankerne tilsyneladende noget af det, som Dansk Folkeparti har øverst på sin ønskeseddel.
Så kan jeg se, at økonomi- og erhvervsministeren i tirsdags var ude at meddele, at han her efter nytår vil komme med et lovforslag, som yderligere skal fjerne en afgift på 200 mio. kr. fra bankerne.
Det vil sige, at vi vel begynder at nærme os 1 mia. kr. eller deropomkring, som den finansielle sektor skal have af støtte med Dansk Folkepartis tilslutning.
Line Barfod (EL), 2004-12-09:
Dansk Folkeparti har jo indgået forlig med regeringen om strukturreformen, den største omvæltning nogen sinde i dansk historie, som berører mange hundrede tusinde offentligt ansatte ud over de mange borgere, der vil komme til at mærke følgerne af, at man ændrer samfundet så radikalt.
Vi havde jo i fredags første behandling af den første del af strukturreformen, og vi kan i ændringsforslagene til finansloven se på skatteområdet, hvad det er, man regner med dér, og vi kan se, at man lægger op til nedskæringer, bl.a. 700 færre ansatte på skatteområdet.
Jeg vil gerne høre Dansk Folkeparti, om man slet ikke er bekymret for, at der ikke er nogen tryghed for de offentligt ansatte med hensyn til løn- og ansættelsesvilkår, at der overhovedet ikke er sat penge af til at sikre, at folk ikke kommer til at få ringere ansættelsesvilkår i fremtiden og heller ikke på en lang række områder har nogen sikkerhed for jobbene, ud over at man er ansat 1. januar 2007?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Socialdemokratiet har gjort det helt klart.
Vi vil gerne have et skatteloft, der beskytter de danske familier og boligejerne, men vi har også sagt, at vi med hensyn til erhvervslivet, hvis der er nogen fornuft i at ændre på nogle ting, fordi det giver os mulighed for at investere i forskning, uddannelse og arbejdspladser, er parat til at kigge på det.
Det er sådan set ret fornuftigt, og det er den kurs, der i 1990'erne sikrede, at vi kunne skabe 200.000 flere arbejdspladser i modsætning til den her regering, som snakker meget om at skabe job, men som så sent som i dag må konstatere, at det overhovedet ikke er lykkedes.
Hvad angår den historie med, at vi skulle have haft galopperende skatter under SR, troede jeg egentlig, vi havde fået den afklaret med hr. Leif Mikkelsen, men den genopstår åbenbart her.
Der var et stabilt skattetryk under SR-regeringen, og det nytter ikke noget, at man prøver at få det til at se anderledes ud.
Ulrik Kragh (V), 2004-12-09:
Nu har vi fået proklameret fra Socialdemokraterne, at de ville genopstå, og det må vi sige at hr. Nicolai Wammen virkelig har været en eksponent for i dag, forstået på den måde, at den linje med stigninger i skatten, som vi så under hele SR-regeringen, hvor skattetrykket steg fra 47,3 pct. af BNP til 49,9 pct., fortsættes.
Skattestigningen genkender vi, og når vi kigger på de ændringsforslag, der kommer fra Socialdemokraterne i dag, ser vi, at der er en stigning i skatterne på 5,5 mia. kr., 0,2 pct. af BNP.
Hvordan hænger det sammen med et skatteloft, og helt specifikt – ikke alene på landbruget, men på øvrige områder – hvor er det, hr. Nicolai Wammen vil lade de skatter stige?
Det synes jeg han skylder at oplyse den danske befolkning om.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg har desværre ikke en græsplæne.
Jeg bor på 12. sal, men jeg tror godt, jeg kan sætte mig ind i billedet.
Jeg har heller ikke børnebørn, bliver der sagt fra hr. Jens Rohde.
Det vil være en overraskelse for mig i hvert fald.
Jeg siger tak til hr. Jens Rohde for bemærkningen.
Det, der er væsentligt for os, er, at vi indretter et skattesystem, hvor vi kan nedsætte skatten på arbejdsindkomst, og de steder, hvor der er nogle uhensigtsmæssigheder inden for erhvervsliv, herunder også inden for landbrug, går vi ind og ser, om vi kan bruge pengene bedre.
Og vi mener faktisk, at de her 168 mio. kr., som EU og regeringen giver i ekstraordinær skattelettelse til de danske landbrug – glædelig jul – kunne vi have brugt bedre.
Vi kunne have brugt dem på vores folkeskoler, som statsministeren taler så meget om, vi kunne have brugt dem på hjemmepleje, vi kunne have brugt dem på vores sygehuse.
Men nej, det var ikke her, de skulle bruges.
Hr. Jens Kirk og resten af Venstre, Konservative og DF er enige om, at de skal gå til landbruget.
Jens Kirk (V), 2004-12-09:
Det er jo fantastisk.
Det er ikke 2 dage siden, hr. Buksti stod her i Folketingssalen og ikke ville være med til at lukke et skattehul, Socialdemokratiet ville overhovedet ikke være med til at lukke et skattehul, men det har altså ændret sig siden.
Nu kan jeg forstå, at man ville stemme for det, hvis det var i dag, man skulle have stemt.
Men så kan jeg heller ikke lade være med at spørge, om det med at ligestille et erhverv med andre erhverv ude i Europa er det samme som tilskud.
Hvis hr. Wammen nu har en græsplæne – det tror jeg nok hr. Wammen har – og hr. Wammen ikke må bruge halvdelen af den græsplæne, for den skal ligge udyrket og ubrugt hen, og der må ikke løbes på den af børnebørn eller andre, er det så ikke rimeligt, at han får en kompensation for det?
Er det det samme som en støtte, når man siger, at man ligestilles dér?
Hvis man ikke må bruge noget, man har erhvervet til fuld udnyttelse, er det så en støtte eller en kompensation, hvis man får noget for det?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Skatteloftet gælder for de danske familier, men hvis spørgeren spørger til, om de penge bare skal forsvinde, når man giver 168 mio. kr. til landbruget ekstraordinært, selv om landbruget har fået flere penge i EU-støtte til næste år end i år, så er svaret nej.
Vi har ikke tænkt os, at de penge bare skal forsvinde.
Derfor er det altså sådan, at vi siger, at de 168 mio. eksempelvis kan vi da bruge bedre.
Og når vi konstaterer, at der er huller og fup og fusk nogle steder, går vi ind og lukker dem, og så vil vi gerne bruge de penge på at investere i vores velfærdssamfund, i uddannelse og i forskning.
Der er der nok en afgørende forskel på Venstre og Socialdemokraterne.
Vi er parat til at indrette vores skattesystem på en måde, så det giver flere arbejdspladser og beskytter familierne, men også sådan, at erhvervslivet bidrager på en retfærdig måde, fordi det er med til at skabe forudsætningerne for flere job og udvikling.
Jens Kirk (V), 2004-12-09:
Hr. Nicolai Wammen udtaler, at skatteloftet er der, men jeg har det ligesom hr. Leif Mikkelsen.
Jeg kommer også af og til i forsamlingshusene, og der møder vi – måske til forskel fra, hvad der er tilfældet i LO-forsamlinger – alle befolkningsgrupper, både dem, der – kan man sige – skaber arbejdspladserne, og dem, der skal have nogle ansat.
Vi er måske en lille smule usikre på, om det skatteloft nu også gælder for alle.
Gælder det også, når vi kommer over på erhvervssiden, for med de julegaver på trecifrede millionbeløb, der bliver uddelt af hr. Nicolai Wammen, bliver der i hvert fald ikke plads til mange grene på juletræet hos nogle, mens de hos andre kan få lov at nå helt ned til gulvet, og der bliver hverken plads eller råd til en eneste gave.
Gælder skatteloftet for alle erhvervsdrivende, både arbejdstager og arbejdsgiver?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Vi deler bekymringen for, at nogle af de svageste, herunder handicapgrupper, kan komme i klemme i den reform, der ligger, og for os er det meget væsentligt, at vi sørger for, at det ikke kommer til at ske.
Jeg har forstået på regeringen, at den ikke mener, at det kommer til at ske.
Det håber jeg den har ret i, men jeg kan kun sige til fru Anne Baastrup, at jeg synes, det er fint, at vi får belyst, hvilke konsekvenser der kan være af det.
For os er det afgørende, at nogle af de allersvageste i vores samfund i hvert fald ikke bliver sorteper, fordi alting skal gå meget, meget hurtigt og vedtages over stok og sten.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-09:
Jeg er glad for, at Socialdemokraterne vil være med til at hitte ud af her i løbet af 2005, hvad der reelt er konsekvenserne af det praktiske, men derudover ved vi også, at hele den indbyggede socialreform også ligger i kommunalreformen.
Oplægget går jo på, at der, hvor man tidligere har haft en grundtakstmodel på knap 500.000 til de allerallersvageste handicappede børn, unge og voksne, stiger grundtaksten til 800.000, og så kan man i virkeligheden som kommune med 30.000 indbyggere stå med en udgift på 1,5 mio. kr. til en enkelt bruger.
Det kan rent faktisk være ganske mange penge for en kommune, og vi ved også, at det betyder nedlæggelse af de regionale tilbud, og at man efter professor Egelunds opfattelse laver nogle skraldespandstilbud.
Det, jeg godt vil spørge finansordføreren fra Socialdemokraterne om, er: Vil Socialdemokraterne være med til at lave det store regnestykke med hensyn til, hvordan man laver en overgangsordning, således at man i hvert fald ikke de første år står med en institution, hvor de allerallersvageste i det her land, nemlig de handicappede, fuldstændig mister de tilskud, de ellers får?
Nu er det sådan, at kommunerne er begyndt at finde deres fysiske rammer.
Men det, der så begynder at tegne sig for de kommende større kommuner, er de økonomiske konsekvenser af bare den fysiske sammenlægning.
Der er mit problem så, at det bliver indførelsen af minimalstaten for de dårligst stillede.
Derfor vil jeg godt høre, hvad Socialdemokraterne mener.
Ulrik Kragh (V), 2004-12-09:
Der kom en ny skat hver eneste måned.
Det kan hr. Nicolai Wammen altså ryste lige så meget på hovedet, han vil, over.
Det var der.
Det, som man må forholde sig til, når man siger, at man vil sikre stabilitet for familierne, men til gengæld må erhvervslivet godt spæde noget mere i skattekassen, er, at så er der et stigende skattetryk.
Det er det første, vi kan slå fast.
Det næste, vi kan slå fast, er, at det, der skal skabe stabilitet og sikkerhed og tryghed hos familierne, er, ud over at de ved, hvad deres skat er, at man har en aktiv beskæftigelsespolitik, og vel at mærke en beskæftigelsespolitik, hvor man sikrer sig, at virksomhederne har mulighed for at kunne etablere nye arbejdspladser, således at vi kan få flere i beskæftigelse.
De skatter, der kommer på erhvervslivet, er jo med til at ødelægge konkurrenceevnen, med til at ødelægge muligheden for at skabe arbejdspladser.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg kan sige, at Socialdemokratiet ligesom SF er meget bekymret for det tab, der har været af arbejdspladser og ikke mindst private arbejdspladser.
Det betyder jo også, at nogle af dem, som måske ligger i yderkanten af arbejdsmarkedet, er de første, der bliver skubbet ud.
Derfor er der altså brug for en indsats her, som jeg også sagde i min tale, ikke bare for de unge, de rige og de smukke, men for alle, også dem, der har det svært, og dem, der lige har brug for en hjælpende hånd for at komme i gang og så derefter i øvrigt klarer sig fint og godt.
Der er servicejobbene bestemt en mulighed, som vi også har øje for, som vi er meget positive over for, og som er en del af den pakke, vi foreslår her, som vi kalder Målrettede initiativer for mennesker på kanten af arbejdsmarkedet.
Så her er der noget, vi kan samarbejde om med SF og sådan set også andre partier her i Folketinget, håber jeg.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, og det er jeg også glad for at fru Rikke Hvilshøj til sidst erkendte, at alle partier i det her Folketing har som mål at bringe arbejdsløsheden ned.
Men man kan jo gøre det på forskellige måder.
Man kan gøre det ved at håbe det bedste, eller man kan gøre det ved, som hr. Ole Sohn siger, at gå ind og lave noget, der minder om en kickstart.
Vores finanslovforslag er et bud på, hvordan vi får sat gang i den danske økonomi, sådan at vi får nogle flere i arbejde både her og nu, ca. 15.000, og på længere sigt mange flere.
Derfor tror jeg, at vi vil kunne samarbejde med SF om en række af de her punkter – jeg har hørt lignende toner fra SF – også i forbindelse med en kommunalreform og sammen med SF kunne sige, at de ansatte i kommuner og amter skal have tryghed, en tryghed, som statsministeren og andre mildest talt ikke har leveret.
Ole Sohn (SF), 2004-12-09:
Nu ved jeg ikke, om hr. Nicolai Wammen deler den jubeloptimisme, der har været i regeringen og hos Venstres ordfører med hensyn til beskæftigelsen, nu hvor de nye ledighedstal er kommet, som viser, at der er sket en stigning i antallet af arbejdsløse på 300 her den sidste måned.
Derfor mener jeg, at det som det ene er væsentligt at få at vide af Socialdemokratiet her forud for valget, om Socialdemokratiet vil støtte en række af de ændringsforslag, SF har, eller i hvert fald selve ideen om at få lavet en kickstart af beskæftigelsen umiddelbart efter et valg, når der kommer en ny regering til, så vi kan få sat aktivt gang i den private beskæftigelse og lader staten tage ansvar for at generere privat beskæftigelse.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg skal gerne sige det en gang til: Vi har som en del af vores skatteforslag, at vi vil forhøje pensionstillægget, hvilket vil komme mange, mange pensionister og mange førtidspensionister til gode, for vi er meget enige med Enhedslisten i, at den gruppe ikke har haft megen gavn af den regering, vi har nu, og det støtteparti, man har i Dansk Folkeparti.
Derfor er vi meget opmærksomme på det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-09:
Jeg er sådan set fuldstændig enig med Socialdemokraterne – det tror jeg også godt at hr. Nicolai Wammen ved – i, at vi dels skal have lavet et loft over brugerbetaling, dels skal betalingen sættes ned ikke mindst på daginstitutionstakster, på busbilletter og andre steder, hvor vi ved, at regeringen har gjort det ganske svært for familier at få tingene til at hænge sammen.
Men når der nu skal laves en skattereform, så bekymrer det mig, at jeg på de kurver, der er på Socialdemokraternes skattereform, kan se, at der ikke er nogen skattelettelser til de grupper, der tjener under 275.000 kr., og at jeg gang på gang har hørt Socialdemokraterne sige, at man vil lette skatten på arbejde.
Det er fint, det vil vi sådan set også være med til at gå ind at kigge på, men det bekymrer mig, at jeg ikke har hørt Socialdemokraterne nævne pensionister og folk på overførselsindkomster i forbindelse med skattelettelser.
For i hvert fald set med Enhedslistens briller, så er de, der har mest behov for at få flere kroner og øre mellem hænderne, ikke kun ved at der kommer loft over brugerbetaling, men også ved skattelettelser, præcis pensionister, arbejdsløse og SU-modtagere.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiets og Enhedslistens skattepolitik ikke er den samme.
Det fremgår også tydeligt, når man ser de ændringsforslag, der er kommet.
Der er heller ingen tvivl om, at vi gerne vil lette skatten på arbejdsindkomst, også for dem med indtægter over 175.000 kr. eller 275.000 kr.
Vi vil gerne gå ind og lette det sådan, at også tømreren og ingeniøren og andre kan få gavn af det her.
Men der, hvor jeg tror, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil ser det for smalt, er jo, at vi også har en række andre ting, der indgår i det, vi foreslår.
Det er bl.a., at vi vil lægge et loft over taktstigningerne på eksempelvis den kollektive transport, noget, der berører mange mennesker; at vi vil gå ind og forhøje pensionstillægget til pensionister og førtidspensionister.
Det er noget, der virkelig vil kunne mærkes i mange, mange menneskers økonomi på en langt bedre måde end det, vi f.eks. ser med ældrechecken.
Så vi er meget opmærksomme på, at der også skal være en social balance i det, vi lægger frem, og det vil vi gerne diskutere med alle Folketingets partier.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Nu kan man jo diskutere, om det at afdrage langsommere på sin gæld øger opsparingen, eller om det at afdrage den i virkeligheden er en bunden opgave, fordi det netop er en gæld, som vi gerne skulle have væk.
Men den ambition er åbenbart meget langsigtet.
Så vil jeg gerne forholde mig til noget, der er meget mere kortsigtet, nemlig hvad der skal ske her og nu og specielt efter et kommende folketingsvalg.
Hr. Lars Barfoed er citeret for at sige til Ugebrevet Mandag Morgen, at det er helt ødelæggende for den politiske handlekraft, hvis man før et valg lover vælgerne, at der ikke vil ske nogen forringelser.
Kan hr. Lars Barfoed bekræfte det citat?
Og vil hr. Lars Barfoed forklare et, tror jeg, undrende Folketing – i hvert fald et undrende Dansk Folkeparti – hvad der ligger i, at man på den måde vil bebude forringelser efter et folketingsvalg?
Hr. Lars Barfoed kan ikke finde flertal for det hos Dansk Folkeparti, men er det De Konservatives holdning, at det skal stå uklart forud for et folketingsvalg, om der vil ske forringelser, og hvad det er for nogle forringelser, Det Konservative Folkeparti i givet fald forestiller sig?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-09:
Nu tror jeg sådan set, at det med de tidligere korte bemærkninger bliver ret klart, at Socialdemokraterne står for et væsentligt valg, når Socialdemokraterne sidder med regeringsmagten igen om meget kort tid, nemlig et valg om, hvorvidt Socialdemokraterne har tænkt sig at lave skattepolitik med Venstre og De Konservative, eller om Socialdemokraterne har tænkt sig at lave skattepolitik med SF og Enhedslisten.
Ikke en krone var der til folk på overførselsindkomster, som jeg jo ellers synes kunne have behov for at få det lidt lettere i hverdagen.
Så bekymrer det mig jo, at jeg kan se Børsen meddele, hvad Socialdemokraternes skatteforslag går ud på efter et valg, nemlig at de, der skal have skattelettelser, er de indkomster, der er på over 275.000 kr.
Så har man tænkt sig at fortsætte i det borgerlige spor, hvor man alene giver til de mest velbjærgede i samfundet, eller hvad?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Udgangspunktet er, som fru Line Barfod også ved, at når man ændrer på organisationen af den offentlige sektor, når man flytter en opgave fra et område til et andet, så skal de mennesker, der er engageret ét sted, følge med hen til det andet sted.
Så spørger fru Line Barfod, om det så betyder, at når de så er blevet flyttet derhen, så fyrer man dem bare.
Det er ikke sådan, det skal være.
Det er blevet sagt talrige gange, også til fru Line Barfod, at udgangspunktet for os ikke er, at vi får brug for færre gode mennesker.
Udgangspunktet er sådan set, at den offentlige sektor nok på et tidspunkt står med det problem at skulle sikre sig at have gode folk til opgaverne, for der vil jo være mange i den offentlige sektor, der vil føle sig tilskyndet til at gå ud i den private sektor.
Nogle af vores dygtigste offentligt ansatte medarbejdere vil jo ofte være tilskyndede til at gå ud og arbejde i den private sektor, selv om den offentlige sektor har brug for dem.
Derfor tror jeg altså, at situationen sagtens kan blive stik modsat den, fru Line Barfod varsler, nemlig at det bliver en kamp for at fastholde de dygtige offentligt ansatte i den offentlige sektor.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg tror egentlig, at der er mange danske virksomheder, der husker tilbage på dengang, da vi havde en SR-regering, hvor det gik godt i dansk økonomi, og hvor vi fik 200.000 flere i arbejde.
Jeg må bare sige til hr. Thor Gunnar Kofoed, at vi ikke har nogen planer om at lade skatterne stige for de danske familier, men der er nogle steder, og det er også en del af vores finanslovforslag, hvor vi gerne vil lukke nogle huller og noget spekulation, også for virksomheder.
Det synes vi er en fornuftig tilgang til det.
Dansk erhvervsliv kan i et vist omfang bidrage til, at vi får investeret i forskning og i uddannelse.
Det er også det, der er brug for, når vi skal have skabt nye arbejdspladser.
Ole Sohn (SF), 2004-12-09:
Det glæder mig, at der er grundlag for at kunne fornemme et fælles fodslag med hensyn til beskæftigelsespolitikken efter et valg.
Jeg synes, der er en ting mere, der er væsentlig at få frem, og det er muligheden for at skabe et rummeligt arbejdsmarked, også for at sikre, at folk, der er kommet lidt op i årene, har mulighed for at være på arbejdsmarkedet.
Der fik SF under den forrige regering sammen med andre kæmpet igennem, at vi skulle have den såkaldte servicejobordning, som er en af de ordninger, som har vist sig at give folk et ordinært job på regulære betingelser, forbedre servicen i den offentlige sektor og oven i købet i tilgift medfører, at man sparer penge i Finansministeriet.
Den blev fjernet under den nuværende regering, og så vil jeg gerne spørge, om Socialdemokratiet vil være med til at genindføre servicejobordningen som et af de første elementer efter et valg, så vi også kan sikre, at de folk, der er kommet lidt op i årene, kan få et reelt fodfæste på arbejdsmarkedet.