runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Jeg forstår på hr. Per Ørum Jørgensen, at han har to betænkeligheder.
Den ene er om, hvor hurtigt det skal gå, og det andet er om, at de steder, hvor der findes teknisk mulighed for at anvende åbne standarder, skal det være obligatorisk.
Men man kan godt vende det lidt om, og jeg vil derfor spørge hr. Per Ørum Jørgensen, hvor længe han mener, det er acceptabelt, at borgere i dette land, som kommunikerer elektronisk med det offentlige, skal tvinges til at have et ganske bestemt firmas produkter inden for sine døre, for nu at tage borgerne som udgangspunkt.
Jeg synes måske godt, det både kunne appellere til, at de åbne standarder skal være obligatoriske, og at der kom noget hastighed ind i processen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-03:
Jeg er sådan set ikke enig i, at det forholder sig så enkelt, som det fremlægges her.
Allerede tidsfristen januar 2008 kan jeg ikke på mit glatte ansigt sige er realistisk, og noget af det, vi skal se på, når vi får udspillet fra arbejdsgruppen, er jo netop, om det er en realistisk tidsplan.
Jeg synes også, det er væsentligt, at man forholder sig til de økonomiske spørgsmål.
Jeg synes også, der er andre væsentlige spørgsmål angående sikkerheden, det vil være vigtigt at drøfte, og der er også hele spørgsmålet om, at der måske i nogle tilfælde kan dispenseres fra brug af åbne standarder.
Der står, at kun i de tilfælde, hvor der ikke findes et anvendeligt system, som er baseret på åbne standarder, bør den offentlige sektor indkøbe og anvende software, der er baseret på lukkede formater, men jeg synes, der måske er nogle ting, vi mangler at se på her, også for at sikre den rigtige anvendelse.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-03:
Det var godt, at vi fik frem i debatten her i dag, at det faktisk er sådan, at KL’s it-udvalg i hvert fald ved den lejlighed bakkede op om forslaget.
Men set i lyset af den logik, hr. Per Ørum Jørgensen gav udtryk for i sit indlæg, vil jeg gerne sige: Er det ikke rigtigt, at selv om man kan forholde sig til tvang osv., er det en forudsætning for, at den offentlige sektor kan anvende de åbne standarder, at de faktisk er udviklede og til rådighed?
Og hvis nogen skal planlægge at bruge dem, er det vel også en forudsætning, at man ved, hvornår de er til rådighed?
Forslaget her influerer jo ikke på processen om, hvordan de skal tilvejebringes.
Der kan foregå udvalgsarbejder, og det kan også være, at ministeriet hen over sommerferien skal arbejde med spørgsmålet, men det afgørende er, at det forholder beslutningsforslaget sig slet ikke til.
Det eneste, der lægges op til, er principbeslutningen om, at de skal tilvejebringes, og at det skal ske inden 1. januar 2008, og kan hr. Per Ørum Jørgensen bekræfte, at forslaget hverken determinerer en eller anden proces eller griber ind i den, men blot sætter en deadline for, hvornår arbejdet skal være tilendebragt?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-03:
Ja, jeg kan sagtens bekræfte, at den pågældende person havde den holdning, og jeg synes, det er værd at fremhæve, at i det udvalg, der netop arbejder nu, er der også repræsentanter for KL, Amtsrådsforeningen, Finansministeriet og Videnskabsministeriet, så derfor er KL jo inddraget i de tanker og i det arbejde, der pågår lige nu.
Jeg synes, det er meget væsentligt, at både Amtsrådsforeningen og KL er inddraget i arbejdet, og derfor synes jeg også, vi bør vise dem den respekt at se på, hvad de når frem til, før vi træffer endelige beslutninger.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-03:
Hr. Per Ørum Jørgensen og jeg var jo inviteret af Dansk IT i forbindelse med, at de lancerede et udspil, og ved den lejlighed var næstformanden i KL’s it-udvalg også til stede.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Per Ørum Jørgensen kan bekræfte, at han på vegne af KL’s it-udvalg tilsluttede sig forslaget om, at der hurtigst muligt blev tilvejebragt et sæt åbne standarder, som var fælles for det offentlige.
Kan hr. Per Ørum Jørgensen bekræfte, at næstformanden i KL’s it-udvalg havde den holdning?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-03:
Jeg vil sige det på den måde, at det jo var meget klar tale fra den daværende konservative it-ordfører i januar 2005.
Der er senere sket et ordførerskifte, men det har ikke medført et skifte i vores holdning til denne problemstilling.
Vi har selvfølgelig accepteret, at der er nedsat et udvalg, og vi forventer også meget, meget snart at se noget fra udvalget, så vi kan træffe beslutninger her i Folketinget.
Med hensyn til KU er det jo nogle meget ambitiøse og dygtige unge mennesker, og vi er selvfølgelig også inspirerede af de tanker og de holdninger, de har på området.
Vi har studeret deres udtalelser nærmere, og vi vil selvfølgelig tage deres tanker op og lade dem indgå i de konstruktive forhandlinger, som jeg forventer at alle er interesserede i, hvornår de så end kommer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-05-03:
Nu skal jeg selvfølgelig ikke hænge den konservative ordfører op på, hvad tidligere konservative ordførere har sagt i forbindelse med diskussionen om åbne standarder, men jeg vil blot komme med et lille citat fra behandlingen den 14. januar 2005, hvor fru Pia Christmas-Møller sagde, at vi – altså Det Konservative Folkeparti – gerne vil være med til at presse Videnskabsministeriet.
Mit lidt åbne spørgsmål går på, om man efterfølgende har presset Videnskabsministeriet fra Det Konservative Folkepartis side.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Som jeg forstår det, er Konservativ Ungdom meget pågående og udfarende i sine synspunkter om åbne standarder, og jeg vil bare bede den konservative ordfører bekræfte, at Konservativ Ungdom er om muligt endnu mere pågående med hensyn til tidsfrister, deadlines og i det hele taget indførelse af åbne standarder, end den konservative ordfører tilsyneladende er her i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jeg mener faktisk, at der allerede i dag er indbygget en tidsfrist i de svar, der er givet fra ministerens side, så derfor mener jeg helt klart, at det faktisk ligger lige for.
Nu har vi ventet siden 2005, hvor vi førstebehandlede næsten det samme forslag, så der går ikke noget af mig, selv om vi skulle vente en måned længere for at få de korrekte svar.
Nu skal vi altså have fundet en løsning, som vi alle sammen kan leve med.
Vi vil selvfølgelig lægge det maksimale pres på regeringen, men vi må jo også erkende, at på et eller andet tidspunkt spredes Folketinget faktisk for alle vinde, så der ikke kan vedtages noget, og derfor er det jo et tidspres.
Men der kommer jo en ny samling til efteråret, hvor vi kan beslutte, at forslaget her skal være et af de første forslag, der skal behandles, hvis vi ikke når det i denne omgang; det er jeg åben over for.
Jeg er helt sikker på, at her skal der lægges et maksimalt pres, men her i dag kan jeg ikke sige, om vi kan få svar i løbet af en måned, eller om der skal gå halvanden måned.
Det skal jeg lade
være usagt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Jo, men når man selv melder sig i den klub, der gerne vil lægge pres på regeringen, er det mest oplagte middel jo at sætte en tidsfrist.
Er hr. Dohrmann ikke enig i, at det virkelig får tingene til at ske, hvis man siger: Vi vil ikke vente længere end til den og den dato?
Er hr. Dohrmann ikke enig i det?
Jeg kan næsten ikke forestille mig andet, end at hr. Dohrmann er enig i det, og så må konsekvensen vel også være, at vi sætter en tidsfrist?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Med hensyn til at fastsætte en bestemt tidsfrist, om det skal være den 1. juli, eller hvad det skal være, er det svært for mig på nuværende tidspunkt at sige, hvor meget udredningsarbejde der mangler.
Men jeg har en klar forventning om, at når rapporten kommer sidst på sommeren, eller hvornår den nu foreligger, har man også styr på økonomien og de spørgsmål, der måtte være rejst i den forbindelse.
Men om det kan klares hurtigere, om ministeren kan klare det i løbet af en måneds tid, skal jeg lade være usagt, for jeg ved det ikke på nuværende tidspunkt.
Men det er jo noget af det, vi må stille spørgsmål om under det videre udvalgsarbejde for at få tingene belyst.
Men for mig er det vigtigt at sige, at vi skal have tingene belyst grundigt, så det ikke bliver noget hastværksarbejde.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Jeg synes, der er to ting, der er de vigtigste her.
For det første har hr. Dohrmann sagt, at han tilhører den del af Folketinget, der vil lægge maksimalt pres på regeringen i denne sag, og for det andet vil han gerne have økonomien ordentligt belyst.
Nu har Dansk Folkeparti jo ved flere lejligheder faktisk vist sig ret dygtige til at sætte tidsfrister for regeringen, så jeg vil godt spørge hr. Dohrmann, om han vil være med til at sætte en tidsfrist for, hvor lang tid det må tage at få belyst de økonomiske spørgsmål, som hr. Dohrmann og selvfølgelig også andre gerne vil have belyst.
Er den 1. juli en fair frist at sætte, eller skal regeringen have en måneds tid mere?
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Nej, det er jeg godt klar over, og jeg har forstået, at hvis hr. Jørn Dohrmann får det svar, at det er meget dyrt, vil hr. Jørn Dohrmann ikke stemme for et beslutningsforslag i denne folketingssamling, for så skal det klares på et andet tidspunkt.
Men jeg forstår også på hr. Jørn Dohrmann, at hans synspunkt ligesom mit er, at ministeren må være i stand til at svare hurtigt, altså at man kan have en klar forventning om det.
Jeg skal ikke stå her og foruddiskontere, hvad ministeren i givet fald vil svare, selv om jeg nok ville blive noget overrasket, hvis han svarede, at forslaget ville medføre meget store udgifter.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jo, men hr. Per Clausen må også forstå, at selv om man stiller nogle spørgsmål, er det altså ikke sikkert, man får de svar, man gerne vil have
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Så vil jeg godt spørge hr. Jørn Dohrmann, om han ikke mener, det ville være mærkeligt, hvis ministeren ikke er i stand til at svare forholdsvis hurtigt på de spørgsmål, der vedrører økonomien, netop fordi det er et arbejde, som man må formode at ministeriet har været optaget af siden engang i starten af 2005.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Det er jo netop derfor, man har en udvalgsbehandling, nemlig for at få belyst sine spørgsmål, og det forventer jeg da også at vi kan nå at få her i år, sådan at vi kan få afsluttet sagen her.
Vi skal jo have sagen behandlet på bedst mulig måde, vi skal have alle spørgsmål belyst, og det er især vigtigt for mig, at vi i hvert fald får den økonomiske side af området grundigt belyst.
Det ser jeg frem til, og så ser jeg heller ikke noget problem i at afslutte sagen.
Men vi er altså nødt til at have den tid, der skal til for at kunne besvare de spørgsmål, der nu bliver bragt på banen, og det skal ministeren jo også have.
Der er nogle elementer, som optager Dansk Folkeparti meget, og vi er bare nødt til at respektere hele vejen rundt, at udvalgsbehandlingen nu engang tager den tid, den skal tage.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-03:
Bare lige for at få slået det helt fast: Hr. Jørn Dohrmann er ligesom vi af den opfattelse, at når videnskabsministeren i januar 2005 herfra sagde, at man inden sommerferien – og der må man forstå inden sommerferien 2005 – ville have klarhed over de økonomiske og teknologiske konsekvenser af det her forslag, så må det også være rimeligt at forvente, at vi kan få de svar i forbindelse med en udvalgsbehandling her i Folketinget.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jeg tror, det står meget klart for dem, der har fulgt debatten her, at jeg netop ser disse småproblemer i forbindelse med økonomien.
Hvis det her er en stor regning, vi er ved at vedtage, så er det selvfølgelig noget, vi skal have diskuteret og indarbejdet i de kommende finanslove.
Hvis Dansk Folkeparti skal være regeringen behjælpelig med at få et flertal hjem, så er vi selvfølgelig også nødt til at have det indover.
Men ellers er vi jo meget positive, det har jeg også givet udtryk for både i de spørgsmål og også i min ordførertale.
Vi ser mange rigtig gode elementer, og vi vil gerne være et land, der er i førertrøjen også på det her område.
Derfor er det vigtigt for os, at man ligesom lægger pres på regeringen, sådan at de ser, at det her også er et område, som vi mener regeringen skal arbejde hårdt for at få sat på dagsordenen.
Vi mener ikke, der er arbejdet særlig hårdt, når vi kan behandle det her i 2005, endda i starten af 2005, og der her i midten af 2006 stadig væk ikke er sket noget.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-03:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Jørn Dohrmanns mange udmærkede spørgsmål til både ministeren og til ordføreren for Venstre.
Jeg synes ikke helt, at det stod så klart, hvad hr. Jørn Dohrmann mente i sin egen tale.
Derfor vil jeg bare gerne spørge: Kunne vi blive mere præcise med hensyn til, hvad det er for nogle oplysninger, der skal tilvejebringes, hvad det er for nogle spørgsmål, hr. Jørn Dohrmann har, sådan at vi kan få dem belyst under en udvalgsbehandling?
Altså konkret: Hvad er det for nogle oplysninger, det drejer sig om?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jeg er da glad for, at man vil kvittere for det, for jeg kvitterede jo også og sagde, at jeg har været glad for den konstruktive debat, jeg har haft med hr. Morten Helveg Petersen netop omkring forslaget, fordi jeg synes, der var nogle ting i det oprindelige forslag, som vi skulle have rettet til, og det synes jeg egentlig er sket meget konstruktivt her.
Derfor er det jo også kun økonomien, som vi er betænkelige ved, og som vi gerne vil have yderligere belyst, inden vi giver det endelige tilsagn.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-03:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jørn Dohrmann, om han er enig med ministeren, som var inde på en frivillig mærkningsordning, som altså var en anden måde at gribe fat om samme problemstilling på, hvor branchen får en ordning, som man kan betegne som selvregulering, men hvor man altså siger: Jeg lever op til nogle krav, og derfor tager jeg det her mærke på.
Så må branchen finde ud af at regulere hinanden.
Er hr. Jørn Dohrmann enig i, at det ville være en farbar vej?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-03:
Nej, det der skræmmebillede, at nogle er ude at hamstre, kan jeg slet ikke genkende.
Jeg ved, det har været fremme før, men det er længe siden, nogle har fremført det, men nu gør hr. Steen Gade det igen.
Jeg kan slet ikke følge det, for det er der slet ikke andre indikationer af end det, hr. Steen Gade siger.
Jeg ved ikke, hvor hr. Steen Gade har sine oplysninger fra, at der er nogle, der skal ud og hamstre.
Jeg forstår ikke, hvad man skal hamstre tilladelser til, for i øjeblikket tager det trods alt mindst et par år at få en miljøgodkendelse, så det må være svært at hamstre den inden den 1. januar 2007.
Det undrer det mig lidt, at hr. Steen Gade siger: Det er jo ikke et spørgsmål om flere penge til naturgenopretning.
Jamen det må det være, for det, jeg siger, er, at der er bevilget 1 mia. kr., hvor størstedelen af dem skal gå til naturgenopretning – 700 mio. kr. – og så siger hr. Steen Gade, at vi også skal tage 20 pct. af nogle andre midler og give til naturgenopretning.
Er det ikke yderligere penge?
Steen Gade (SF), 2006-05-03:
Det er helt utroligt at høre hr. Eyvind Vesselbo jonglere med tal og beskyldninger om, at vi bare vil bruge pengene.
Det, der var spørgsmålet fra hr. Torben Hansen, var sådan set, om man af de penge, som i forvejen gives til landbruget, var villig til at bruge 20 pct. til naturgenopretning.
Det var ikke noget med ekstra penge.
Mit spørgsmål er: Er hr. Eyvind Vesselbo ikke bekymret for den hamstring af muligheder for at udvide, som faktisk foregår, mens vi forhandler om at lave et nyt forslag?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-03:
Det, vi koncentrerer os om i øjeblikket, er simpelt hen at lave en god, fornuftig, saglig plan for naturgenopretning.
Langt den største del af den milliard kroner, der er afsat ekstra på miljøområdet, ud over alt det, der i forvejen er til naturgenopretning, vil blive planeret, så vi får en god og harmonisk udvikling på det område.
Derfor er det ikke så væsentligt at diskutere lige nu, om der skal tages 10, 15 eller 20 pct. af nogle andre midler.
Vi ved godt, at det var den måde, Socialdemokratiet og De Radikale kørte på, da man var i regering, nemlig at man satte en masse penge af for at vise, at man var miljøvenlig, og så brugte man dem alligevel ikke, og de blev overført år efter år.
Det gør vi ikke.
Vi vil meget hellere have projekterne, planlægge dem og vise offentligheden, at vi bruger pengene.
Med hensyn til denne lugtvejledning indgår den i det samlede projekt omkring miljøgodkendelser, og den er en del af det projekt.
Torben Hansen (S), 2006-05-03:
Spørgsmålet er meget simpelt.
Man kan altid diskutere den såkaldte miljømilliard.
Den er gået til alt muligt andet end naturgenopretning, og det ved hr. Vesselbo også ganske udmærket, og fylder bare det hul op, der er blevet skabt de seneste 4 år.
Men mit grundlæggende spørgsmål er: Vil Venstre være med til, at vi, som vi kan gøre efter EU’s regler, begynder at overføre noget af det, sådan at man eksempelvis kan lave naturgenopretning, give støtte til landmænd, der gør det miljømæssigt fornuftigt, og andre ting?
Vil Venstre være med til det, eller vil Venstre bare fortsat køre det nuværende meget rigide system?
Et andet spørgsmål er: Hvor er vi henne i forhold til den lugtvejledning, som man er blevet lovet igennem flere måneder, flere år, som netop skulle beskytte beboerne ude i det åbne land mod stanken fra gylletanke, som er speciel aktuel lige præcis i de her timer og de her uger?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-03:
Vi kan godt blive ved at diskutere, hvem der har skrevet af efter hvem, men det er ikke særlig frugtbart.
Jeg er sikker på, at det endelige forslag og den endelige vedtagelse af miljøgodkendelser af landbrugsbedrifter på over 75 dyreenheder vil være noget, som regeringen laver, og det vil være noget, som Socialdemokratiet kan stemme for.
Det vil sige, at så kan vi dele æren.
Nu snakker Socialdemokratiet igen om flere penge på det her område.
Jeg mener, at der er afsat 1 mia. kr. ekstra på miljøområdet ud over alle de penge, der står i forvejen, og det er ikke så lidt.
Så siger hr. Torben Hansen, at nu skal vi bare tilføre nogle flere penge.
Torben Hansen (S), 2006-05-03:
Jeg kan forstå, at der lige pludselig er kommet en diskussion om ophavsretten til det her.
Jeg vil gøre opmærksom på, at det her forslag er en genfremsættelse fra forrige samling.
Hvis det betyder, at regeringen begynder at skrive vores beslutningsforslag af fra tidligere samlinger, er det klart, det ansporer til, at vi vil begynde at lave nogle flere.
Så tak for det.
Men det, jeg gerne vil have hr. Eyvind Vesselbos kommentarer til, er vedrørende yderligere midler til naturgenopretning, hvor en del af forslaget går ud på, at der bliver taget op til 20 pct. af den direkte landbrugsstøtte – det kan man gøre efter EU-reglerne – og at de bliver brugt til naturgenopretning mange af de steder, hvor det rent faktisk er den førte landbrugspolitik, der har medført en forarmelse af naturen.
Kunne Venstre ikke se nogen fordele i, at man tog op til 20 pct. af landbrugsstøtten og begyndte at bruge den til nødvendig naturgenopretning?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-03:
Det her har ikke noget med hobbyer og andre ting at gøre, men med miljøet.
Vi siger, at der, hvor miljøproblemerne er størst, og der, hvor vi skal satse og bruge ressourcer, er over 75 dyreenheder.
Fru Mette Gjerskov siger, at der er nogle brug, der er blevet kæmpestore.
Men hvis de er blevet kæmpestore, så er de over 75 dyreenheder.
Man kan godt udvide, men er de stadig væk under 75 dyreenheder, er det ikke der, miljøproblemerne er størst.
Jeg mener, at det er spild af ressourcer at sætte så voldsomt ind der, hvor miljøproblemerne ikke er størst.
Det er en ærlig sag, at vi har forskellig holdning til det her.
Vi vil bruge ressourcerne der, hvor de har størst effekt, og Socialdemokratiet vil bare bruge en masse ressourcer, selv om de ikke nødvendigvis har en effekt.
Det er da en ærlig sag, at vi har en forskellig indfaldsvinkel.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-03:
Jeg synes ikke helt, at Venstres ordfører svarede på det, det drejede sig om, nemlig de bedrifter, som nu allerede har udvidet inden for de seneste år.
Det er, fordi de har samlet sig i større brug.
Hvornår kommer de større brug, der altså inden for de sidste 4 år allerede har foretaget deres udvidelser, med i det forslag, Venstre kommer med?
Det kunne Venstres ordfører måske svare på.
Den anden ting er, at Venstres ordfører i stedet for svarer med hensyn til dyreenheder.
Jeg kan da godt komme med et meget sagligt grundlag for, hvorfor vi foreslår, at grænsen skal gå ved 42 dyreenheder.
Det er, fordi det er grænsen i landbrugsloven for, hvornår det er en hobbybedrift, og hvornår det er en erhvervsmæssig bedrift.
Det med de 75 dyreenheder er som grebet ud af den blå luft.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-03:
Jeg vil sige, at der sådan set ikke er noget forkert i at skrive af.
Det synes jeg er helt fint, bare det er noget fornuftigt, man skriver af efter.
Det er det jo i den her sammenhæng.
Det, jeg siger, er, at der jo ingen grund er til at bruge ressourcer, altså sætte hovedparten af ressourcerne ind de steder, hvor miljøproblemerne ikke er størst.
Man skal netop gøre det, som vi arbejder med, nemlig sige: Der, hvor miljøproblemerne er størst, er ved husdyrbrug med over 75 dyreenheder, som samtidig også udvider.
Det er simpelt hen svaret på det spørgsmål, fru Mette Gjerskov stillede.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-03:
Hvis det gør det nemmere at få igennem, så skal Venstre have lov til at blive i troen på, at det er dem, der er foran, og ikke dem, der er de fodslæbende.
Så vil jeg konkret spørge om to ting.
Hvordan vil Venstre sikre, at de bedrifter – og der kan jo være mange store imellem – overholder miljøreglerne?
Det er den ene ting, jeg vil spørge om. Den anden ting, jeg vil spørge om,