runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-30:
Jeg er overhovedet ikke forundret over, at De Radikale ønsker at lave et agentur for menneskerettigheder i EU, det synes jeg virker helt naturligt og i overensstemmelse med den radikale ideologi.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, hvad ordføreren ville mene om, at de østeuropæiske lande af de snart 20 lande, som ikke er med i EU, men geografisk er med i Europa, måske lavede deres eget, man kan kalde det, østeuropæiske menneskerettighedsagentur.
Hvordan ville hr. Østergaard have det med det?
Og det ville jo altså betyde, at man ville få en klar blokdannelse, man ville få et Vesteuropa domineret af et agentur for grundlæggende rettigheder og et Østeuropa formodentlig domineret af lande som Rusland og Tyrkiet, som jo er dem, der er årsag til de allerallerfleste sager ved Menneskerettighedsdomstolen i dag, som er dem, der er allerallermest generede af, at der er ressourcer, at der er politisk fokus på det her område.
Ville det ikke være en gave til dem at lave den her blokdeling, som hr. Østergaard altså taler for?
Det vil være en gave til dem, som virkelig ønsker at træde menneskerettighederne under fode, som ikke gider demokratiet, som hellere vil aflive deres modstandere, om de så befinder sig i London eller Moskva, fordi de er imod demokratiet.
Det er da en gave til dem, som hr. Østergaard er i gang med at give her, at dele Europa op i et Vest, som fungerer godt, og som har et agentur, og et Øst, som ikke er med.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-30:
Domstolen ligger i Strasbourg og er en af de væsentligste aktiviteter, Europarådet har, og det er den, der i sidste ende udlægger teksten.
Når den så har gjort det, synes jeg, at alle lande bør bestræbe sig på, gerne i samarbejde med andre lande, at sørge for, at det bliver taget til efterretning, så deres borgere ikke krænkes.
Det er sådan set det, der er kernen.
Jeg synes, det er udmærket, at EU indretter sig på den her måde, hvis der bliver en klar arbejdsdeling.
Hvis andre lande har andre ideer til det, vil jeg overlade det trygt til dem at finde ud af det.
Det vigtigste er, at alle borgere, uanset om de bor i Østeuropa eller Vesteuropa, får de menneskerettigheder, som de har ret til jævnfør Europarådets menneskerettighedserklæring.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-11-30:
Hensigten med det her forslag er jo at prøve at få Danmark til at sige, at vi simpelt giver hen det røde kort til bestræbelserne på at lave et stærkt og uafhængigt menneskerettighedsagentur for grundlæggende rettigheder i EU, og så bruger vi en forklaring, der hedder, at vi er så optagede af menneskerettighederne, at det skal forblive alene i Europarådet.
Efter vores mening er der overhovedet ikke nogen modsætning mellem at have et stærkt arbejde i Europarådets regi og at have et stærkt agentur i EU-regi.
Vi mener, det er vigtigt at få et sådant agentur.
Men som det ser ud i øjeblikket, er der faktisk et stykke vej, før vi kan få det agentur, for det forslag, der ligger på bordet, er jo til dels blevet bremset af nogle lande, men det lider også under nogle problemer, som bl.a. består i, at der ikke er sikret tilstrækkelig uafhængighed i bestyrelsen, og i, at Kommissionen stadig væk har for meget indflydelse på agenturets arbejde – det gælder både på deres arbejdsplaner og på forretningsudvalget for bestyrelsen.
Det mener vi er helt afgørende bliver løst, for skal et agentur fungere godt og have høj troværdighed, skal det have en stor selvstændighed og en stor uafhængighed.
Vi mener, det er vigtigt at have det her agentur, for at der er en instans, der rent faktisk overvåger menneskerettighederne i EU’s egne politikker.
Det gælder også med hensyn til søjle 3politikkerne, altså retssamarbejdet og politisamarbejdet.
Det gælder også med hensyn til EU’s relationer til andre lande.
Et eller andet sted er det jo lidt underligt, at mens lande søger om optagelse til EU, er der faktisk en meget kraftig overvågning af, om disse ansøgerlande lever op til menneskerettighederne, mens den overvågning, i det øjeblik, hvor landene er optaget i EU, standser fuldstændig, og så er den sådan set overladt til nationale lokale menneskerettighedsorganisationer, som ofte simpelt hen ikke er stærke nok til at varetage det her arbejde.
Men det gælder ikke kun de nye lande eller de lande, der senest er kommet ind i EU, det gælder også de gamle lande.
Det er simpelt hen vigtigt at have den her overvågning, sådan at EU hele vejen igennem med ren samvittighed kan sige: Ja, vi holder en meget, meget høj standard i forbindelse med menneskerettigheder.
Det mener jeg ikke det vil.
Det er jo helt åbenlyst, at man skal lave en samarbejdsaftale mellem agenturet, når det forhåbentlig bliver etableret, og Europarådet.
Jeg kan ikke se, at der er nogen som helst grund til, at det skulle svække Europarådets arbejde eller indsats.
Tværtimod tror jeg faktisk, at det kan være med til at styrke den ved at skabe en rigtig god vekselvirkning.
Hr. Messerschmidt nævnte i et af spørgsmålene eller i en af sine kommentarer selv, at de fleste sager, men dog langtfra alle sager, handler om Østeuropa.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-30:
Jeg skal bare høre, om det, som hr. Rune Lund stemte for i Europarådet, fortsat er Enhedslistens opfattelse, nemlig at hvis der er en fornuftig arbejdsdeling mellem agenturet og Europarådet med hensyn til det øvrige arbejde på menneskerettighedsområdet, så er det en god idé.
Per Clausen (EL), 2006-11-30:
Det er min klare opfattelse, som jeg har redegjort for i dag, at oprettelsen af det her agentur grundlæggende er en dårlig idé.
Hvis man så i Europarådet er i den situation, at man må konstatere, at EU gør det her, uanset hvad de medlemmer af Europarådet, som ikke er medlemmer af EU, måtte mene, og at man der arbejder på at få en fornuftig arbejdsdeling, så skal man selvfølgelig gøre det.
Så jeg tror sådan set ikke, der er nogen modsætning mellem det, hr. Rune Lund mener i den her sag, og så det, jeg mener, og det, Enhedslisten mener i Europarådet, og det, Enhedslisten mener i Folketinget.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-30:
Nej, det mener jeg heller ikke på nogen måde; hvis jeg har antydet det, må jeg straks tage det i mig igen.
Nej, jeg vil bare gerne have præciseret, at det altså er Enhedslistens opfattelse, at der kan tilvejebringes en arbejdsdeling, som vil være fornuftig.
Det er sådan set det, der også er den radikale opfattelse.
Det får så os til at støtte et EU-agentur, men fordi det hedder et EU-agentur, vil Enhedslisten ikke støtte det.
Men jeg er glad for, at vi har fået slået fast, at også Enhedslisten mener, at der kan etableres en fornuftig arbejdsdeling.
Per Clausen (EL), 2006-11-30:
Da man jo tydeligt hører det, når andre gør det, kan det godt være, man overhører det, når man selv gør det.
Pointen er, at det ikke var det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at det er Enhedslistens opfattelse, at det af en række grunde, som jeg har fremført, vil være ufornuftigt at indføre et sådant EUagentur.
Men hvis EU insisterer på, at det skal indføres, er det selvfølgelig vores opgave i Europarådet at arbejde på, at det får så få negative konsekvenser for Europarådets forsvar for menneskerettighederne som overhovedet muligt.
Og derfor vil vi arbejde for at få en så tålelig arbejdsdeling, som det overhovedet er muligt.
Det ændrer intet ved, at forslaget grundlæggende er forkert.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-30:
Jeg mener faktisk, at jeg efter bedste evne forsøgte at svare på spørgsmålet, nemlig at det er de samme rettigheder, og at det er fornuftigt, at EU-landene siger: Vi vil gerne yderligere sikre, at vi gør det så godt som overhovedet muligt ved at have et sådant agentur.
Det vil da være fint.
Jeg synes også, det ville være fint, hvis nogle lande i andre dele af verden fandt sammen om at hjælpe hinanden med at blive uvildigt rådgivet om de her ting.
Det ville da være udmærket.
Og når jeg så siger, at det kan være, at det bliver en styrkelse for andre lande i Europa, dem, der er uden for EU, er det jo, hvis det her fører til, at nogle af de sager, som kommer for Menneskerettighedsdomstolen fra EU-landene, så trods alt ikke kommer dertil, fordi man er blevet rådgivet ordentligt inden og der derfor kan blive mere tid til og dermed en hurtigere sagsbehandling ved domstolen af de sager, som kommer fra lande uden for EU.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-11-30:
Selv om jeg meget sjældent er enig med hr. Per Clausen politisk, så ved jeg, at hr. Per Clausen ikke er nogen ubegavet mand.
Når han så stadig væk ikke vil forstå, hvad det er, jeg siger, selv om jeg svarede før, tager jeg det som et udtryk for, at hr. Per Clausen ønsker en i virkeligheden unødig polemisering.
Lad os vende tilbage til det, jeg svarede på før, nemlig at arbejdsgiveren har retten til at lede og fordele arbejdet.
Det er i virkeligheden det, jeg anholder, nemlig at man giver en straf til den, der har gjort, hvad der var menneskeligt muligt, og det burde heller ikke være hverken hr. Per Clausens eller Enhedslistens opfattelse.
Men det er måske kun, fordi det er en arbejdsgiver, at hr. Per Clausen tænker anderledes, end man normalt gør, nemlig at man kan straffe mennesker, uden at der er noget som helst i denne verden at bebrejde dem.
Det tror jeg ikke på er Enhedslistens generelle opfattelse.
Men der gælder måske andre regler for folk, der er arbejdsgivere?
Per Clausen (EL), 2006-11-30:
Det kan jeg overhovedet ikke udelukke sker.
Det kan også hænge sammen med den måde, ledelsen har valgt at organisere arbejdet på, så det altså er ledelsen, der har ansvaret for, at situationen opstår.
Men ellers må man sige, at arbejdsgiverne i det her land jo har meget store magtmidler og beføjelser.
De bestemmer ikke bare, hvordan arbejdet skal organiseres, når folk er ansat, men også, hvem der skal ansættes, og hvem der skal være ansat i virksomheden.
Derfor kommer vi ikke uden om, at arbejdsgiveren altid i sidste instans har et ansvar, hvis der sker overtrædelse af lovgivningen på en arbejdsplads.
Arne Toft (S), 2006-11-30:
Jeg vil godt spørge hr. Jakob Axel Nielsen, om han mener, at arbejdsmiljøloven har givet anarki og har fungeret helt tåbeligt indtil sidste år, hvor den blev lavet om.
Har der været anarki på arbejdspladserne?
Har man ikke taget hensyn til medarbejdere og til arbejdsgivere?
Har det været så dårligt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-11-30:
Med denne lov sikrer vi, at der, når der i naturbeskyttelsesområder på havet skal foretages projekter, bygges det ene og det andet, tages et vist hensyn til natur og miljø.
Det kan være i forbindelse med indvinding af olie og gas, anlæg af elkabler og rørledninger, opstilling af havvindmøller, udnyttelse af havne og kystbeskyttelse og en lang række andre ting på havet.
Vi lever også op til EU-reglerne på området og sikrer beskyttelse af dyr og planter i disse områder.
Det er helt naturligt, at sådan noget vil kunne indgå i forbindelse med VVM-redegørelser og lignende tiltag.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Arne Toft (S), 2006-11-30:
Vi står her med et forslag, der er en direkte udløber af EU-samarbejdet.
Socialdemokraterne støtter gerne initiativer til at styrke beskyttelsen af en række arter og yngle- og rastområder samt biodiversiteten.
Når det er sagt, mener vi ikke, at det foreliggende lovforslag er tilstrækkelig vidtrækkende.
Vi sætter da også spørgsmålstegn ved, om forslaget rent faktisk kan opnå netop målet om beskyttelse og tilsvarende kravene i EuropaKommissionens åbningsskrivelse til Danmark vedrørende gennemførelse af henholdsvis habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet i dansk ret.
Socialdemokraterne ønsker, at vi i udvalgsarbejdet undersøger, om forslaget nu også rent faktisk lukker hullerne i den danske lovgivning for gennemførelsen af habitatdirektivet på havet, herunder ikke mindst at få belyst de spørgsmål, som Danmarks Naturfredningsforening stiller om forslaget i sit høringssvar.
Flere af høringssvarene taler om meget kort høringsfrist i forhold til lovforslagets kompleksitet og størrelse.
Derfor vil jeg gerne opfordre ministeren til at tage højde for dette ved fremtidige høringsrunder, og jeg vil opfordre til, at udvalgsarbejdet bliver desto mere grundigt.
Socialdemokraterne er positive over for lovforslagets intentioner, og vi vil nu bruge udvalgsarbejdet på at få bedre beskyttelse af natur og miljø ind i det endelige forslag.
Det vil være håbløst at lave en lovgivning, der medfører flere åbningsskrivelser, der påpeger, at Danmark ikke lever op til sine forpligtelser, hvad angår vores fælles naturarv.
Tina Petersen (DF), 2006-11-30:
Forslaget, som vi behandler her, vil jo indgå som en indsats for at sikre en gunstig bevaringsstatus for visse dyrearter og naturtyper både på og i havet, herunder udpegning af internationale naturbeskyttelsesområder.
De ændres med en effektiv udmøntning i loven og skulle påvirke vores miljø i en bedre og mere positiv retning ved f.eks. boringer, nedlægninger af rør til offshoreanlæg og til offshorevindmøller osv.
Lovforslaget indeholder en række justeringer og præciseringer i forhold til undergrundsloven, kontinentalsokkelloven, elforsyningsloven, loven om Energinet.dk, kystbeskyttelsesloven og havneloven med henblik på at implementere dele af Rådets direktiv om bevaring af naturtyper og vilde dyr og planter.
Ved ændring af denne lov vil der eksempelvis kunne gives tilladelser til gennemførelse af projekter, såfremt projekterne ikke i væsentlig grad skader det internationale naturbeskyttelsesområde eller væsentlige samfundsinteresser, herunder de sociale og dem, der hører under det økonomiske område.
Er der dog tale om internationale naturbeskyttelsesområder med en prioriteret naturtype – det kunne f.eks. være dyrearter – kan der kun gives tilladelser til gennemførelse af projekter, såfremt de er omfattet af stk. 2, nr. 2, nemlig at det er nødvendigt af hensyn til menneskets sundhed, af hensyn til den offentlige sikkerhed, at der opnås en væsentlig gavnlig virkning på vores miljø, eller at hensynet til en væsentlig samfundsinteresse gør en gennemførelse bydende nødvendig.
Som det er beskrevet i forslaget fra side 12 til 15, ændrer man i det eksisterende forslag, så forslaget nu bliver omfattet af en udvidelse, hvad angår VVM-undersøgelser, netop for at sikre vores miljø og vores dyrearter til havs.
Jeg har dog et spørgsmål omkring VVM-undersøgelserne.
Det undrer ordføreren, at der ikke er nogen økonomiske konsekvenser ved en udvidelse af VVM-undersøgelser.
Jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte det eller i hvert tilfælde give sit besyv med om, at det ikke bliver dyrere at lave en udvidelse af VVM-undersøgelserne.
Endvidere kan jeg ikke lade være med at kommentere, at i hvert fald de sidste 20 sider er skrevet på latin, og latin er der da mange der forstår, men nu står vi i et dansk Folketing, og jeg vil bede forvaltningen om herefterdags at oversætte det latinske i forslagene til dansk.
Ellers kan Dansk Folkeparti tilslutte sig forslaget.
Arne Toft (S), 2006-11-30:
Den er ikke på latin, det er helt sikkert.
En af de ting, jeg sagde i min ordførertale, og en af de ting, jeg er faldet over, er netop det, som fru Tina Petersen har læst op.
Der står i væsentlig grad.
Vil fru Tina Petersen ikke være med til at undersøge, hvad i væsentlig grad betyder?
Der er flere steder, hvor man ikke går ind og sætter nogle regler, men ligesom har nogle udflydende formuleringer.
Vi Socialdemokrater vil gerne i udvalgsarbejdet have undersøgt, hvad de ting står for.
Vil Dansk Folkeparti også være med til det?
Tina Petersen (DF), 2006-11-30:
Jeg vil sige, at umiddelbart synes jeg, at selve forslaget, der foreligger her, er meget velbeskrevet.
Det plejer vi ikke at være utrygge ved.
Arne Toft (S), 2006-11-30:
Når der står i væsentlig grad, kunne det jo betyde, at hvis de dyr, der er i et område, ikke i væsentlig grad tager skade af det, bevarer man dem der, men alligevel vil halvdelen måske forsvinde.
Der er altså nogle ting her, som vi er nødt til at gå ind og få kigget på.
Vi skal også have kigget på måden, altså at vi er helt sikre på, at vi opfylder de krav, som EU stiller.
Derfor sagde jeg også, at jeg er helt sikker på, at ministeren selvfølgelig også er interesseret i det, så vi gennem udvalgsarbejdet kan komme frem til den rigtige løsning, således at vi lukker de huller.
Tina Petersen (DF), 2006-11-30:
Hvad angår udtrykket i væsentlig grad, kommer det jo, hvilket jeg også sagde i min ordførertale, an på, om det drejer sig om at redde menneskets sundhed osv.
Så må man jo afveje interesserne i forhold til at bevare vores eksistens og dyrs eksistens.
Derfor tror jeg også, at formuleringen væsentlig netop bruges.
Det indtryk, jeg får af forslaget, er, at ordet væsentlig er et skrapt ord.
Det er ikke for enhver pris, at man giver tilladelser til det her efterfølgende.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-11-30:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Lovforslaget imødekommer to åbningsskrivelser fra Kommissionen om det, man vel på almindelig dansk kan kalde naturbeskyttelse i forbindelse med projekter på havet.
Forslaget lægger efter vores mening op til gode og fornuftige naturmæssige hensyn i forbindelse med udbygning af fremtidige vindmølleparker.
Det kan vi kun bakke op om.
For det første er det jo vigtigt, at vedvarende energikilder ikke nedbryder miljøet.
Så ville det ikke give mening at udbygge brugen af vedvarende energi.
For det andet finder vi, at de nødvendige miljøhensyn kan varetages på konstruktiv vis, idet vurderingen kan offentliggøres sammen med den VVM-undersøgelse, der i forvejen skal foretages.
Vi Konservative kan støtte forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-30:
Vi står med et af den slags lovforslag, hvor man spørger sig selv, hvorfor i alverden det her ikke er blevet gennemført for mange, mange år siden.
Det er jo pinligt, dels at vi ikke har opfyldt de direktiver, vi selv har været med til at lave i EU, dels er det skammeligt, at vi ikke har haft en fyldestgørende lovgivning til at beskytte vores marine områder, både i forhold til boringer efter olie og gas og i forhold til opsætning af vindmølleparker m.v.
Derfor hilser vi det fra radikal side meget velkommen, at vi nu får den her lovgivning på plads og kan få ryddet op.
Derfor tager vi også de henvendelser og indvendinger, der er kommet fra forskelligt hold, alvorligt, ikke mindst fra Danmarks Naturfredningsforening, og vi undrer os lidt over, at ministeren har valgt at sige i sine kommentarer til høringerne, at der ikke er grundlag for nogen ændringer.
Det vil vi selvfølgelig bore i under udvalgsarbejdet.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om to ting, som i hvert fald undrer mig.
Det ene er, om ikke det er rimeligt at gøre det, som Danmarks Naturfredningsforening foreslår, nemlig at man i lovbemærkningerne eller her fra talerstolen om lidt tilkendegiver, at man selvfølgelig vil bruge den bemyndigelse, man får, til fuldt og helt at leve op til EU’s direktiv.
Det tror jeg også ministeren gerne vil.
Ellers er der i hvert fald noget helt galt.
Men der er det andet, og det er nok af lidt mere politisk karakter.
Det er faktisk både DONG Energy og Danmarks Naturfredningsforening, der har påpeget det.
Det er, at man ikke går ind og løbende laver vurderinger af de tilladelser, der allerede er givet.
Som ministeriet skriver: »Det har ikke været hensigten at ændre de vilkår, som eksisterende aktiviteter er godkendt på«.
Den er jeg helt med på.
Men hvis det viser sig, at nogle af de igangværende aktiviteter har en direkte skadelig effekt, så må jeg da formode, at det er ministerens holdning, at så stopper man aktiviteten eller sørger for, at den ikke har den skadelige effekt, uanset hvilken tilladelse der er givet for 5, 10, 15 eller 20 år siden.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens begrundelse for, at man ikke vil stoppe aktiviteter, der direkte skader naturen i strid med direktivet, bare fordi man har givet en tilladelse for f.eks. 10 år siden.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det håber jeg ministeren kan oplyse mig lidt om.
Men det er klart, at vi grundlæggende støtter lovforslaget.
Vi vil bruge arbejdet i udvalget, ligesom Socialdemokraterne vil gøre det, på at få styrket forslaget.
Det håber vi kan lade sig gøre med ministerens hjælp.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-11-30:
SF er naturligvis for det her forslag, for det handler om at sikre, at man kan få implementeret de tre naturbeskyttelsesdirektiver, det handler om, og hvor Danmark har modtaget en åbningsskrivelse for ikke at have implementeret dem fuldt ud.
Men jeg vil godt hive fat i to ting, som jeg stadig væk synes er hængepartier.
Den ene er det, der handler om løbende overvågning af de aktiviteter, der er sat i gang, hvilket hr. Martin Lidegaard også kommenterede heroppefra.
Der går jeg ud fra, ministeren vil sige, at ja, naturligvis skal der være en løbende overvågning, og naturligvis skal de aktiviteter, der er sat i gang allerede, også stoppes, hvis det er aktiviteter, som har en skadelig indvirkning på fugle- og havlivet, må man vel kalde det i den her sammenhæng.
Det er det ene.
Det andet er et spørgsmål, som Danmarks Naturfredningsforening også rejser i sit høringssvar, og det handler om artikel 12 i det af direktiverne, der er havbeskyttelsesdirektivet.
Det handler om yngle- og rastepladser, der er uden for natur-2000-områderne, som man jo med de her direktiver har en forpligtigelse til at beskytte.
Her påpeger Danmarks Naturfredningsforening, at lovgivningen eller reglerne ikke er på plads.
Der synes jeg, det er vigtigt, at ministeren også går op her og siger, at de regler naturligvis vil komme på plads.
I høringsnotatet i ministeriets eget svar siger man: Jo, men der er en bemyndigelse til, at det her kan komme på plads.
Der vil jeg gerne have at vide: Er det rigtigt, at der er en bemyndigelse, og hvor er den så?
For det er faktisk ikke helt enkelt at gennemskue.
Så siger ministeren derefter, at bemærkningerne fra Danmarks Naturfredningsforening vil blive vurderet nærmere i forbindelse med udmøntningen af bemyndigelsen.
Det synes jeg er temmelig utydeligt.
Jeg synes, det ville være godt, at vi enten her i dag på talerstolen eller skriftligt i meget klar tekst kan få et tilsagn om, at Danmark fuldt ud vil leve op til direktiverne – også denne del af direktiverne.
Per Clausen (EL), 2006-11-30:
Nu er det jo ikke sådan, at Enhedslisten nødvendigvis altid vil kritisere regeringen, fordi den nøler med at gennemføre EU-direktiver.
Der kan sikkert godt findes eksempler på, at vi vil betragte det som et udtryk for, at man udviser den fornødne omhu og besindighed i processerne.
Men i det her tilfælde vil jeg sige, at det alligevel er skuffende, at man ikke har sørget for at implementere de her direktiver i tide, fordi det jo er direktiver, som har konsekvenser for vores natur og vores miljø, og hvis man gennemfører dem, vil det have positive konsekvenser.
Derfor vil jeg godt tilslutte mig det, andre har sagt, nemlig at det er ærgerligt, at det her ikke er sket for længst.
Det ændrer selvfølgelig ikke noget ved, at vi nok skal stemme for lovforslaget, når det kommer til tredje behandling, dog med to tilføjelser.
Den ene er: Jeg vil ikke gentage alt det, som flere har været inde på her i dag, om, at der efter vores opfattelse er nogle konkrete problemer med hensyn til, om det her lovforslag implementerer direktivet fuldt ud, altså lever op til de forpligtelser, vi har indgået.
Det går jeg ud fra at vi gennem udvalgsarbejdet kan få sikkerhed for sker.
Og så bare til allersidst den anden tilføjelse: Et eller andet sted synes jeg jo, det er lidt kedeligt, at det, vi kan drive det til, når vi snakker om de her ting, åbenbart er, at vi sådan lidt forsinket kan gennemføre EU-direktiver.
Nogle gange har man jo talt om, at Danmark skal være et foregangsland, og så handlede det vel om indimellem at løbe lidt hurtigere, end EU gjorde, og måske være lidt på forkant med tingene.
Det er, som om det fuldstændig er forsvundet ud af vores politik på de her områder.
Men under alle omstændigheder vil vi i hvert fald være opmærksomme på, at man sikrer sig, at man ikke får flere åbningsskrivelser fra Europa-Kommissionen i den her anledning, fordi man faktisk får de her EU-direktiver gennemført.
Hvis vi kan sikre os det, skal vi nok afslutningsvis stemme for lovforslaget.