runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Hald Madsen (V), 2005-03-01:
I forlængelse af regeringens antiterrorpolitik og også i forlængelse af terrorpakken er der jo også i EU-regi blevet taget en masse initiativer i forbindelse med at føre mere skærpet kontrol.
Man kan sige, at det her lovforslag er et supplement til det, som man i EU-regi kalder dual use- forordningen om eksportkontrol med produkter, som både har civil og militær anvendelse.
Der er nu mulighed for at lave en forbudsmodel i forbindelse med teknisk rådgivning, og derfor gør det her lovforslag det strafbart, hvis man uden for EU's område yder teknisk bistand til produkter eller teknologi, der er bestemt til anvendelse i forbindelse med udvikling eller fremstilling af masseødelæggelsesvåben.
Det vigtigste i lovforslaget, kan man sige,
er jo, at man får samlet det i EU-regi, at man hele tiden får kørt en fælles politik om bekæmpelse af terror, og det må man sige at det initiativ er.
Men alt i alt må vi sige, at det kun kan forstærke regeringens antiterrorpolitik også i forbindelse med terrorpakken, så Venstre støtter lovforslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-01:
Vi kan også støtte dette forslag.
Som noget nyt flyttes ansvaret for affaldshåndteringen til producenterne for dermed at skabe et incitament til, at man producerer mere miljøvenligt, og at det bliver nemmere at behandle produkterne som affald.
Det er en implementering af WEEE-direktivet i Danmark.
Det bliver jo sådan hos os, at det fortsat bliver kommunerne, der skal indsamle affaldet fra husholdningerne, og først herefter overtager producenterne ansvaret.
Med disse ord kan vi støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-01:
Det her forslag, som vi behandler her i dag, synes vi selvfølgelig også er et skridt i den rigtige retning med hensyn til, hvordan vi får reduceret affaldsmængden, hvordan vi får fremmet den her genanvendelse, netop også når det gælder elektronikskrot.
Vi var selvfølgelig meget bekymrede for, om vi fik oprettet en masse lokale elektronikskrotpladser, men vi mener, at vi i det her lovforslag har fået taget højde for, at det problem ikke opstår.
Vi mener stadig væk, at man jo også skal tage den stigende import og salg af elektronik over internettet alvorligt, og derfor har Dansk Folkeparti sagt, at det måske er et af de problemer, som vi skal have lidt mere fokus på, også nu i den anden omgang, for at få løst de problemer.
Vi vil i hvert fald opfordre til, at ministeren følger op på det, man har meldt ud: at man gerne vil gøre noget for at begrænse det på det her område.
Men alt i alt synes vi, at det er meget fornuftigt, at vi nu får det her såkaldte produktansvar, hvor vi også får fjernet det affald, der bliver tilvejebragt på den måde.
Så det er et ja fra vores side.
Jytte Wittrock (S), 2005-03-01:
Som hr. Eyvind Vesselbo sagde, så indebærer forslaget, at der for første gang i Danmark kommer et egentligt producentansvar, som indebærer, at producenter pålægges ansvar for både håndtering af affald og for finansiering af dette.
Elektronisk skrot udgør nu en af de hurtigst voksende affaldsstrømme i Europa.
Det anslås, at den affaldstype fremover vil vokse med mindst 3-5 pct. om året, og derved er indførelsen af et producentansvar meget tiltrængt.
Med producentansvar forventer vi at styrke forebyggelsen af affaldsdannelsen og fremme udviklingen af elektronisk udstyr, der lettere kan genanvendes, fordi der for første gang kobles en økonomisk konsekvens til producenternes miljøansvar.
Der er et kæmpe behov for, at erhvervslivet tilpasser sig og tager større hensyn til miljøet.
Det er noget, der ligger Socialdemokraterne meget på sinde, og vi er overbeviste om, at de lande og de industrier, der fornyer sig hurtigt, i sidste ende også vil stå stærkere i konkurrencen med dem, der reagerer langsommere.
Lovforslaget har været både første- og andenbehandlet før valgudskrivelsen; det skulle faktisk have været tredjebehandlet den dag, valget blev udskrevet.
Men det er selvfølgelig rigtigt, at hvis der er nye facetter, er dette jo en anledning til, at man kan tage dem op – også i denne ombæring.
Men vi går altså positivt ind i behandlingen og støtter forslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-01:
Dette lovforslag er en genfremsættelse, og det vil sige, at det stort set har været igennem Folketinget.
Lovforslaget betyder, at der for første gang i Danmark indføres et egentligt producentansvar, hvilket indebærer, at producenter og importører af elektroniske produkter pålægges ansvaret for håndteringen af affald og de økonomiske omkostninger i forbindelse med det arbejde.
Det drejer sig om affald fra mobiltelefoner, fjernsyn, computere, vaskemaskiner og håndværktøj.
Uanset hvem der indsamler affaldet, skal producenter og importører sørge for afhentning og viderebearbejdning af affaldet.
De samme producenter og importører skal også dække udgifterne ved at udføre dette arbejde.
Brancheorganisationerne har tilkendegivet, at man vil oprette de nødvendige ordninger, som skal få loven til at virke efter hensigten.
Med gennemførelsen af det her forslag ønsker vi – og når jeg siger vi, er det Venstre – at forebygge frembringelsen af affald af elektronisk udstyr og desuden at fremme genbrug, genanvendelse og andre former for nyttiggørelse af affald.
Det synes vi er en meget positiv måde at gribe tingene an på.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Vi vil arbejde positivt med forslaget i udvalget.
Det kan jo være, at der, siden det sidst blev fremsat, er nogle nye forslag, nogle ændringsforslag, og det vil vi se positivt på.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Jamen det kan Enhedslistens ordfører simpelt hen ikke få af Venstres ordfører i den pågældende situation, for jeg er ganske enkelt ikke enig, og jeg mener mig moralsk bundet af at stå på Folketingets talerstol og derfor tale i hvert fald i overensstemmelse med min opfattelse af tingene.
Min opfattelse er ganske klart, at man netop lærer en hel masse på friskolerne i dag.
Vi udtrykker ikke mistillid til friskolerne med dette lovforslag – tværtimod, men vi er bare nødt til at forholde os til en virkelighed, hvor så vel elever fra folkeskolen som fra friskolerne som fra private som fra andre undervisningsformer i dag ikke har lært tilstrækkeligt til, at vi er oppe i nærheden af 100 pct., der gennemfører en ungdomsuddannelse, og det er altså et utrolig vigtigt mål for os.
Derfor har vi med liberale skridt med decentralt fastsatte mål skabt nogle værktøjer til, at skolerne i samarbejde med forældre og forældrebestyrelser kan fastsætte lige nøjagtig, hvad de ønsker at blive målt på, således at forældrene faktisk har et frit valg mellem grundskolen og flere forskellige friskoler.
Jeg er ikke enig i Enhedslistens ordførers udlægning af lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Det er helt fantastisk.
Man får jo en fornemmelse af, at det her lovforslag handler om noget helt andet end det, det i virkeligheden handler om.
Man får nærmest en fornemmelse af, når man hører Venstres ordfører, at det her handler om mere frisind og flere muligheder for at gøre tingene på sin egen måde, men det handler jo om præcis det modsatte: Det handler jo om mere statslig styring.
Kan vi ikke få en klar tilkendegivelse af fra Venstres ordfører: Ja, det her handler om mere statslig styring?
Den klare melding kunne jeg godt tænke mig fra Venstre ordfører.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Jeg fornemmer, at Enhedslisten fortolker forslaget en anelse anderledes, end vi gør i Venstre.
Vi vil gerne fastholde, at metodevalget i friskolerne med dette lovforslags vedtagelse fortsat er fuldstændig frit, men ligesom vi mener, det er vigtigt, at man i folkeskolen lærer noget fortløbende, at der er en vis form for progression, finder vi det også vigtigt i friskolerne, og et redskab til at sikre det, er jo, at forældrene – læg mærke til, hvilket ordvalg jeg benytter her – jo også får nogle instrumenter stillet til rådighed her, ikke af en Bertel Haarder, af en undervisningsminister, men af den skole, som forældrene netop selv har valgt til at undervise deres børn.
Det er skolen, der definerer målene; de definerer, hvornår de skal placeres, de definerer indholdet, og hvad der er særlig væsentligt, er, at når friskolen så eventuelt skal måles af et uvildigt tilsyn fra Undervisningsministeriet, så er det jo med udgangspunkt i netop de mål, som skolen selv har fastsat for sig selv.
Det er jo en meget, meget fair og ordentlig og liberal måde at gribe det an på.
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Når man hører nogle af de indlæg, der kommer her i salen i dag, så får man jo nærmest indtryk af, at på friskolerne rundtomkring i landet i dag lærer man ingenting, og at det er det, der skal rettes op på.
Men det gør man jo.
Det, der er formålet med det her forslag, i forhold til hvordan det fungerer nu, er jo, at man vil sige til friskolerne: I må ikke selv bestemme, hvordan I skal nå frem til det endelige mål, nemlig at uddanne børn i en sådan grad, at det står mål med folkeskolen, sådan som det er i dag.
I dag er det jo sådan, at der er forskellige veje til at opnå den kundskab, der er forskellige veje til at nå det slutmål, og det, man jo gør her, er, at man siger: I skal gøre sådan, I skal gøre sådan, I skal gøre sådan, ved at opsætte de del- og slutmål, som man har en plan om her.
Bekymrer det ikke Venstres ordfører, at man på den måde skader frisindet, den frie tanke, det liberale frisind, og på den måde indfører statslig styring?
For det er jo faktisk det, man gør.
Jeg synes, det er en meget, meget beklagelig udvikling, som det her er udtryk for, og jeg synes, det er meget, meget beklageligt, at det er en retning, som Venstre kan bakke op om.
Det kunne jeg godt tænke mig en kommentar til.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Der, hvor lovforslaget er meget præcist, er jo i slutmålet, hvor man går ind fra lovgivers side – for så vidt vi er et flertal, der bakker op om forslaget – og definerer, at når eleverne forlader en friskole efter afsluttet grundskole, ja, så har de færdigheder, kundskaber, som er fuldt ækvivalente med dem, man kan forvente at opnå i folkeskolen, som jo er alles skole.
Så på den vis er jeg fuldstændig enig i synspunktet, at man ikke med en friskolelov i hånden, hvad enten det er den nuværende eller den, vi eventuelt får i fremtiden, kan se bort fra fagligheden.
Fagligheden er jo årsagen til, at vi ønsker, at unge mennesker overhovedet modtager undervisning.
Så det er jo et meget væsentligt mål, og det mål lægges nu fast med forslaget, der foreligger til behandling i dag.
På sædvanlig, meget velformuleret vis har hr. Søren Krarup redegjort for nogle af de overvejelser, man jo må gøre sig i tider som disse, mener jeg, og mener vi i Venstre, i forhold til friskolesektoren.
Det er vores opgave at sikre, at vores unge mennesker lige nøjagtig har de kvalifikationer og færdigheder, som er nødvendige for at begå sig i det danske samfund.
Færdigheder og kvalifikationer er jo ganske rigtigt også forudsætningen for, at man kan indtræde i og agere i et demokratisk samfund.
Viden er sådan set forudsætning for engagement og deltagelse.
Jeg kan derfor erklære mig meget enig i hr. Søren Krarups synspunkt, og jeg mener, det er meget, meget væsentligt, at vi fastholder netop det, at den holdningsbaserede, meningsbaserede udvikling i friskolerne fastholdes, således som forslaget jo også fastslår.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg ved ikke rigtig, hvor jeg skal begynde, og hvor jeg skal ende.
Jeg synes, det er meget interessant, at Venstre i forhold til det her forslag på den måde viser sig ikke kun i retorikken, men også konkret helt at have forladt sit liberale grundlag.
Det synes jeg er meget interessant, og jeg mener også, at det er en dag, hvor det forhold bør bemærkes.
Når jeg tager det op på den måde, så er det, fordi jeg fuldstændig savner forståelsen af, hvorfor man sætter sit barn i en fri skole, og hvad det vil sige at danne fri skole i forlængelse af grundlovens ord om, at vi har undervisningspligt og ikke skolepligt.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe, på hvilken måde man mener at forslaget her stemmer overens med den danske friskoletradition, og derudover kommentere, hvordan ordføreren mener at forslaget danner baggrund for en god dialog med friskolesektoren, når ministeren end ikke ulejligede sig til det stormøde, der blev holdt med deltagelse af 1.100 friskolefolk før førstebehandlingen af det forslag, som blev fremsat inden valget.
Søren Krarup (DF), 2005-03-02:
Det er med udgangspunkt i Det Radikale Venstres kritik af Venstres holdning til dette forslag, hvor det hævdes, at man dermed opgiver sin liberale forudsætning.
Det udspringer efter min mening af en begrebsforvirring hos Det Radikale Venstre, og jeg vil godt lige spørge fru Tina Nedergaard: Er hun ikke enig med mig i, at spørgsmålet om friskole helt afgørende har at gøre med sondringen imellem holdning og kundskaber?
Det, friheden handler om, er, at der skal være frihed til at undervise børnene ud fra den holdning, som skolen er anlagt på, men naturligvis ikke frihed til ikke at lære dem noget.
Det var et spørgsmål.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Personer, som ikke måtte være enige i den holdning, som jeg giver udtryk for her, og som er Venstres folketingsgruppes holdning, er også helt klar over, at man er meget velkommen til at bidrage her fra talerstolen med sine synspunkter på lovforslaget.
Men jeg kan betrygge hr. Jesper Langballe ved at sige, at det er et meget overvældende flertal i Venstres gruppe, der træffer beslutningerne i vores folketingsgruppe; det er ikke et mindretal, der træffer beslutningerne.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Venstres gruppe har en stor bredde, når vi drøfter uddannelsespolitik, og i stedet for at være bekymret over den og ked af den – som hr. Jesper Langballe måske kunne være på mine vegne – så glæder jeg mig faktisk over den bredde, for den beviser jo netop, at vi er et parti med megen bredde, og vi ser tingene meget forskelligt, vores udgangspunkt er forskelligt, og det er faktisk noget, jeg er stolt af.
Det har måske sit udspring i, at flere har gået i friskole, og andre har så valgt folkeskolen.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-02:
Blot et uddybende spørgsmål, som jeg selvfølgelig ikke er sikker på at fru Tina Nedergaard har lyst til at svare på.
Fru Tina Nedergaard sagde i sin ordførertale, at det er Venstres opfattelse, at der ikke sker nogen indskrænkning af friheden med denne lov.
Jeg har et meget enkelt spørgsmål til fru Tina Nedergaard.
Jeg vil gerne spørge: Er det en enig Venstregruppe, der står bag fru Tina Nedergaards ordførertale, også med hensyn til lovforslagets formålsangivelse?
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Vores udgangspunkt er, når vi laver skolepolitik og uddannelsespolitik generelt i Venstre, at så tager vi udgangspunkt i brugeren, altså barnet eller den voksne, der måtte have behov for undervisning, ikke i skolens præmisser.
Men her kan vi faktisk lade tingene gå hånd i hånd.
På den ene side lader vi friskolerne få og bevare deres grundlæggende frihedsrettigheder til at tilrettelægge deres arbejde, men vi fastholder naturligvis, at friskolerne i høj grad også skal være med til at levere en vare, der betyder, at elever fra friskolerne i endnu højere grad vil fortsætte i ungdomsuddannelserne.
Nu ved jeg ikke, om fru Margrethe Vestager er bekymret over, at hun ikke har flere muligheder for at tage ordet for en kort bemærkning, men jeg kan konstatere, at fru Margrethe Vestager ryster på hovedet.
Det må vi så tage ude ved siden af bagefter.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg savner stadig væk fuldstændig i ordførerens redegørelse muligheden for at tage ansvar for de valg, man træffer.
Forslaget her er en fuldstændig entydig statsliggørelse af måden at drive friskole på.
Det er efter min opfattelse fuldstændig pseudo at sige, at friheden fastsættes med lovforslaget.
Den frihedsparagraf følges af ti nye skalbestemmelser for, hvordan skolen skal opføre sig.
Jeg synes, det er en særlig tilgang at sige, at det da umuligt kan gøre skoler noget at skrive det ned, som de gør i forvejen, som en ny forpligtelse.
Hvis ikke man kan se forskellen på at gøre noget, fordi man finder det rigtigt, og at gøre noget, fordi man har pligt til at gøre det, så synes jeg, der er noget, som vi ligesom må begynde helt forfra med at diskutere i forhold til, hvad frihed er.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Lovforslaget fastslår jo faktisk de grundlæggende frihedsrettigheder for friskolesektoren og privatskolerne, så på den måde er det jo ganske liberalt.
Det er også ganske liberalt at sige, at vi stiller nogle værktøjer til rådighed for forældre, som ønsker et regulært frit valg mellem folkeskolen og en friskole, netop det regulære frie valg, der består i, at når man har truffet det frie valg og valgt en friskole, ja, så har man rent faktisk også nogle værktøjer til rådighed, for at man kan følge op på, om ens barn så får den undervisning og den udvikling, som man egentlig havde til hensigt, da man satte barnet i den pågældende friskole.
Det er faktisk ganske liberalt på et velinformeret grundlag at stille forskellige muligheder til rådighed, også for forældrene.
Så der er ikke noget uliberalt i dette forslag.
Det er også vigtigt, at fru Margrethe Vestager hæfter sig ved, at det jo er skolerne selv, der her får mulighed for valg af midler og mål i deres egen skole; det er ikke centralt fastsatte mål.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Nu er det ikke min erfaring, at det ligesom ændrer noget at gå i dialog med Socialdemokratiet om de frie skoler, men jeg vil godt vide, hvad det er, man ligesom baserer på, at de frie skoler har brug for mere evaluering og flere stramninger sådan generelt betragtet.
Som jeg læser lovforslagets bemærkninger, afsnit 1.2.2, hvor der er en oversigt over elevgennemsnit – det er jo ellers sådan noget, som jeg forstår man er lidt imod bliver offentliggjort – så forekommer det mig, at 8,4 er højere end 8,2, for så vidt angår karaktererne i matematik i det seneste år, og at 8,7 er højere end 8,5, resultaterne for henholdsvis folkeskoler og frie grundskoler.
Hvordan er det, man kan begrunde, at skoler, der leverer en bedre faglig præstation end folkeskolen, generelt skal spændes ind i et større pligtapparat af ting, som de skal levere, når det uden det i dag faktisk går godt og man faktisk ved, hvor de konkrete problemer er?
Søren Krarup (DF), 2005-03-02:
Jeg vil lige tilføje, at når jeg stiller det spørgsmål til Venstres ordfører, så er det, fordi jeg selv har fået utallige henvendelser fra friskolefolk, der er bekymrede over denne friskolelov, og jeg synes altså – og det vil jeg gentage også i forbindelse med Det Radikale Venstres spørgsmål – at der er tale om en grundlæggende misforståelse af, hvad åndsfriheden kræver; den kan naturligvis ikke betyde, at kundskabskravet ophæves.
Jeg kan så endnu en gang stille sådan et spørgsmål: Er Venstres ordfører ikke enig med mig i det?
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Nej, det er ikke en enig folketingsgruppe, der står bag min ordførertale, men det er Venstres folketingsgruppes holdning, jeg giver udtryk for fra talerstolen.
Pernille Frahm (SF), 2005-03-02:
Jeg er sådan set ikke selv så begejstret for, at man centraliserer kravene til friskolerne.
Det er ikke det ærinde, jeg er ude i.
Jeg er bare ude i at undersøge, hvad det er, Dansk Folkeparti ønsker at få harmoniseret, og hvad de ikke ønsker at få harmoniseret.
Jeg kan forstå, at menneskerettigheder og ligestilling mellem kønnene ikke under nogen omstændigheder skal harmoniseres.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg kan stadig væk ikke rigtig følge Socialdemokratiets argumentation, for det er jo karakteristisk, at vi netop ved, hvor der er problemer.
Det er jo det, der er en del af argumentationen, nemlig at vi faktisk ved, hvad det er for nogle skoler, der er problemer med.
Hvorfor så ikke angribe disse problemer konkret og sørge for, at ministeren sætter ind, hvis man er i tvivl om, hvorvidt skolen lever op til lovgivningen om, at undervisningen skal stå mål med folkeskolens, i stedet for sådan lidt langsommeligt at vente på, at ministeren tager sig sammen til at lave ny lovgivning og trække lidt på fødderne for at spænde samtlige skoler ind i et nyt regime?
Hvorfor ikke handle konkret, når den lovgivning, vi har, faktisk viser, hvor problemerne er?
Og lige en ting til: Må jeg ikke få ordføreren til at definere forskellen på frivillighed og pligt?
For der lader til at være sådan lidt forvirring om, hvorvidt det ikke bare er to sider af samme sag.
Carina Christensen (KF), 2005-03-02:
Fru Margrethe Vestager henledte faktisk selv lige før opmærksomheden til lovforslaget, hvor der jo netop var en oplistning af niveauet i de kristne friskoler, i de tosprogede friskoler og i Hubbard-friskolerne, og hvor vi kan se, at der er et problem.
Niveauet ligger under, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Det tager vi i hvert fald meget alvorligt – jeg ved ikke, hvad man gør i Det Radikale Venstre.
Vi mener ikke, at det er acceptabelt, at der er børn, der forlader enten folkeskolen eller friskolerne med et fagligt niveau, der ikke er holdbart og dermed ikke sætter dem i stand til at videreuddanne sig og træde ind på universiteterne osv.
Det er vigtigt, at de har de nødvendige færdigheder, og derfor er vi meget optaget af at sikre det højest mulige faglige niveau, og det mener vi altså dette lovforslag kan bidrage til.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Når man vælger den gængse vej fra, så træffer man en aktiv beslutning.
Derfor er det jo også, at vi ikke har valgt at gøre det obligatorisk for friskolerne at indgå i nationale evalueringer, men jeg er overbevist om, at friskolerne selv i vidt omfang er interesseret i ikke bare at være lige så gode som folkeskolen, men endnu bedre, så det er jeg sikker på at de vil følge op.
Men det væsentlige er jo her, at der fortsat er et frit valg mellem forskellige tilbud.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Nu har jeg ingen forventning om, at den konservative ordfører skulle have et værdigrundlag, der sådan fremhævede frihedstraditionen ved den danske friskolelov, så derfor er det ikke i den retning, mit spørgsmål vil gå.
Hvor i PISA-undersøgelsen kan jeg se, at børnene ikke kan læse, regne og skrive, når de forlader de frie skoler?
Det er det ene spørgsmål, og som det andet, lidt bredere spørgsmål, er: På hvilket grundlag baserer ordføreren sin kritik af friskolernes undervisning?