Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Jeg synes, det er groft at beskylde mig for, at det ikke er korrekt.
Jeg vil godt sige: Når man betaler ydelsesstøtte, er det sådan, at Landsbyggefonden betaler det halve – det står der i den aftale, fru Anita Knakkergaard har indgået – og staten betaler den anden halvdel.
Hvorfor er det kun lejerne, der skal bidrage?
Det er sådan, og det har det været fra 2002 til 2004, at man har brugt 5,7 mia. kr. af lejernes penge til at betale for ydelsesstøtte, og det er da ikke sådan, at jeg betaler det som almindelig skatteyder og boligejer.
Det er penge, man tager fra Landsbyggefonden og fra lejerne, der kunne have været brugt til huslejenedsættelser i den almene sektor.
Nu har man lavet en ny aftale, hvor man mindst tager over 2 mia. kr., og man ender faktisk med at have taget næsten 8 mia. kr.
Det er sådan, at det synes vi er hamrende uretfærdigt.
Det forstår jeg ikke at Dansk Folkeparti ikke er med på.
Det er en uomtvistelig kendsgerning, at M022S14321560ALFV.FM Page 1523 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
det er lejerne, når lånene er udbetalt, der betaler de her penge ind til Landsbyggefonden, som man så bruger efter nogle nye principper efter 2002.
Vi har i dag været vidne til nogle meget vigtige, helt fundamentale diskussioner for udviklingen af vores velfærdssamfund.
Efterfølgende har vi diskuteret et meget større beløb, nemlig 8 mia. kr. – 2,1 mia. kr. de næste 2 år – som regeringen vil bruge til at fylde huller ud i statskassen.
Der kunne have været mange, mange flere penge til ghettobekæmpelse, til renovering og ikke mindst til at sætte huslejer ned med.
Jeg er nødt til at sige, at det er sådan, at regeringens eget udvalg med Jørgen Nue i spidsen anbefaler, at man sætter huslejen ned for også at øge konkurrencedygtigheden i ghettoområderne.
Vi ville meget gerne, hvis vi havde kunnet trække regeringen og Dansk Folkeparti den vej, have gjort det sådan, at der var flere penge til den indsats.
Det var jo et fuldstændig nyt princip, man indførte i 2002.
Det er egentlig tankevækkende, at så mange penge skal bruges til at fylde hullerne op ovre hos hr. Thor Pedersen.
Det har vi sagt stop over for.
Det har man bebrejdet os undervejs, men i den forbindelse vil jeg gerne spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at Landsbyggefonden med de mange penge, der nu er trukket ud, faktisk er tømt frem til 2023, og at vi, hvis renten stiger, kan risikere, at der slet ingen penge er tilbage?
M022S14321560ALFV.FM Page 1520 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Hvorfor er der et loft over, hvor mange penge man kan trække fra hr. Thor Pedersens kasse?
Der er ikke noget loft over, hvor mange af lejernes penge man fortsat kan bruge til vigtige samfundsopgaver, nemlig bygning af plejeboliger, ældreboliger osv., som vi er enige om skal være der.
Hvorfor er der ikke et loft over det?
Og er ministeren ikke enig med os i, at det i virkeligheden kan gå så galt, som det gik i 2002 og 2003, nemlig at vi, hvis renten stiger og der bliver bygget flere boliger, hvad regeringen ikke har styr på, kan risikere, at der slet ingen penge er til boligsociale initiativer, ghettoindsatser og til, at vi kan sætte lejen ned for lejerne?
Her får vi i virkeligheden syn for sagn i ulighedsdiskussionen, hvad angår, hvad man vil med det her samfund, hvor man giver skattelettelser til de rigeste mennesker i samfundet, skærer boligstøtten ned for de fattigste og bruger lejernes penge til samfundsmæssige opgaver.
Derfor er det så vigtigt, at vi tager den diskussion.
Slutspørgsmålet til ministeren kunne være: Hvorfor vil man ikke i det mindste finansiere med markedsrenten?
Ser vi fra 2002 og det store beløb, man har brugt indtil nu, nemlig 5,7 mia. kr., så viser beregninger fra Landsbyggefonden og fra Boligselskabernes Landsforening, at der i virkeligheden ville have været 1 mia. kr. mere til rådighed til det her.
Ville det ikke have klædt regeringen, at man i det mindste brugte markedslejen som finansieringsmodel til det?