runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-02-05:
Blot lige en korrektion.
Vores forslag siger jo bare, at man skal undersøge nogle af de alternative muligheder, som er nævnt, men ikke at det kun er dem, der skal undersøges, for vi betragter dem som et supplement til det, regeringen har bedt om.
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed, om han kan give et svar på, hvordan vi skal finansiere den offentlige velfærd, når vi kommer frem til 2010.
Vi ved nu, at den demografiske udvikling betyder, at der skal bruges 4,5 mia. kr. mere i 2010, og at der skal bruges 3 mia. kr. mere til stigende medicinpriser, og hvis vi skal opfylde Barcelonamålsætningen, som jeg går ud fra at Det Konservative Folkeparti er enig i, koster det 6 mia. kr.
Alene de tre udgiftsposter medfører et underskud i det offentlige forbrug, og hvis man viderefører regeringens skattestop frem til 2010, hvordan skal det underskud så finansieres, og hvordan skal andre velfærdsopgaver løses?
Lars Barfoed (KF), 2004-02-05:
Velfærdssamfundet står over for store udfordringer i de kommende år.
Det er udfordringer, der skal findes løsninger på, og det er også udfordringer, der kan findes løsninger på.
Det danske samfund er jo velfungerende.
Udfordringen er først og fremmest, at befolkningssammensætningen vil medføre flere borgere i pensionsalderen og færre borgere i den erhvervsaktive alder. Mens der i dag er ca. fire erhvervsaktive for hver ældre, vil der i 2030 være knap tre erhvervsaktive pr. ældre, og det stiller os over for en dobbelt udfordring. På den ene side skal vi sikre en tilstrækkelig stor arbejdsstyrke og en tilstrækkelig produktivitetsudvikling til, at der i det private erhvervsliv kan skabes de værdier, der skal finansiere vores velfærd.
På den anden side skal vi håndtere det stigende udgiftspres i den offentlige sektor, bl.a. som følge af større pensionsudbetalinger og flere omsorgsudgifter som følge af alderssammensætningen af befolkningen.
Det kræver alt sammen en grundig prioritering
af de offentlige udgifter.
Men stigende skatter ville på baggrund af det i forvejen alt for høje skattetryk i Danmark kun føre til manglende initiativ og virkelyst og dermed i sidste ende bidrage til at gøre vores samfund fattigere.
Derfor er det ikke vejen frem
, uanset hvad vi i disse dage kan læse, hvad Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har af ideer til at belaste boligejerne og erhvervslivet med yderligere skatter. Udfordringen er altså ikke at afskaffe velfærden, tværtimod er udfordringen at sikre velfærden.
Men nogle gange er det nødvendigt at gennemføre forandringer for at bevare de værdier, der er bygget op.
Det er tilfældet i denne sammenhæng, og det er netop på den baggrund, regeringen har nedsat Velfærdskommissionen.
Velfærdskommissionen skal analysere alle de problemstillinger og udfordringer, vi står over for, og derudover skal kommissionen fremlægge forslag til reformer af velfærdssamfundet, der sikrer, at vi på en socialt afbalanceret måde kan hjælpe dem, som har mest behov for hjælp.
I den debat kan alle interesserede grupper og organisationer deltage, men hvis de alle sammen skulle være med i kommissionen, ville der for det første næppe være nogen mødesal i dette land, der var stor nok, og for det andet ville der gå mange år, før man overhovedet kunne blive enige om at fremlægge nogen som helst forslag. Der er fuldstændig frit slag for Velfærdskommissionen til at fremlægge de forslag, kommissionen finder relevante og nyttige, og jeg forstår, det er i modsætning til Socialistisk Folkepartis og Enhedslistens ønsker.
Når vi læser det forslag til vedtagelse, som de to partier har fremsat her i dag, er der nemlig en lang række pålæg og restriktioner til kommissionen - altså et oplæg, som slet ikke ligger i regeringens kommissorium til Velfærdskommissionen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Jeg har ikke ment, at det er kritisabelt, men jeg synes, der er en selvmodsigelse i det, hr. Frank Jensen siger.
Hr. Frank Jensen siger på den ene side, at regeringen, og Venstre bliver specifikt nævnt, ikke vil forholde sig til spørgsmålet om de ældre på arbejdsmarkedet, og på den anden side noterer hr. Frank Jensen sig i øvrigt, at der i morgen skal førstebehandles et forslag fra regeringen om opsat pension.
De to ting hænger jo ikke sammen, for hvis det var en helt systematisk strategi, at alt, hvad der handler om den type spørgsmål, bliver puttet til side, og man først kan tage stilling til dem, efter at Velfærdskommissionen har afsluttet sit arbejde ved årsskiftet 2005-06 vel nok, ville et sådant forslag fra regeringen jo ikke kunne førstebehandles i morgen.
Så nej, generelt synes vi ikke, der er et stort problem her.
Det, der er afgørende for os, er, at hvis man vil lave afgørende om på velfærdssamfundets indretning, skal man ærligt fortælle befolkningen om det før et valg og ikke komme snigende med det efter et valg.
Vi har set
alt for mange eksempler på, at det kommer til at gøre rigtig ondt på alle, og derfor kan man ikke have den tilgang til det.
Derfor er vores opfordring til regeringen og regeringspartierne også: Hvis I sigter på noget efter næste valg, så kom frem med det i valgkampen frem for i givet fald at putte det væk.
Men vi har ikke fået nogen indikationer på, at sådanne ting skulle blive puttet væk, så derfor tror vi også - og det kan vi jo spørge statsministeren om - at det er korrekt, at regeringen har den holdning, at selvfølgelig skal tingene frem i lyset før et valg, hvis man har nogle planer om at ændre noget.
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Jeg forstod Dansk Folkepartis ordfører på den måde, at Dansk Folkeparti også synes, det er ubekvemt, når Venstre bruger Velfærdskommissionen til at afvise at tage del i diskussioner af konkrete løsninger på f.eks. de ældres tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg forstod det sådan, at der netop var tilslutning fra Dansk Folkeparti til en sådan løsning, og at det derfor er kritisabelt, at Venstre bare bruger Velfærdskommissionen til at afvise det.
Det kvitterer jeg for.
Så vil jeg gå over til spørgsmålet om, hvordan situationen er, hvis et SR-alternativ kommer til.
Jeg er glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl opererer med, at der er den mulighed efter næste valg, og jeg tror også, det bliver mere og mere realistisk.
Det er helt klart for Socialdemokratiet, og det har vi meldt ud meget tidligt i debatten, at vi ikke ser noget grundlag for at ændre efterlønnen, hverken før eller efter næste valg, og det er netop begrundet med det samme, som hr. Kristian Thulesen Dahl lægger til grund.
Der er jo ikke den store efterspørgsel efter arbejdskraft i den sene alder.
Problemet er, at selv for folk i 50-års-alderen kan det i dag være ganske vanskeligt at få en fast tilknytning til arbejdsmarkedet, hvis de bliver ledige, og det problem skal vi løse, netop, som hr. Kristian Thulesen Dahl siger, ved at få gang i en seniorpolitik på arbejdsmarkedet.
Men jeg kvitterer for hr. Kristian Thulesen Dahls tilgang til spørgsmålet om efterlønnen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Nu synes jeg nok, at i dag er det største problem angående de ældres tilknytning til arbejdsmarkedet, at de ikke efterspørges tilstrækkeligt.
Der er alt for mange virksomheder, der går uden om det grå guld og ikke benytter den gode, erfarne arbejdskraft, de mennesker jo er, samtidig med at nogle af de samme virksomheder i øvrigt siger, at de får mangel på arbejdskraft i løbet af ganske få år, og at de skal have lov til at tage arbejdskraft udefra, osv.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Derfor vil det være fint at gøre øget brug af den ældre del af arbejdskraften på arbejdsmarkedet og knytte det sammen med en diskussion om, hvorvidt efterlønnen kan gøres mere fleksibel, så man kan få lov til at tjene mere, før der sker modregning.
Det synes jeg bestemt er en god diskussion værd,
specielt set i sammenhæng med det forslag, regeringen har fremsat om opsat pension
Men hr. Frank Jensen må altså tilgive, at vi er nogle, der er ret interesserede i: Hvis nu det SR-alternativ, som man bruger meget krudt på, kommer til, hvor står efterlønnen
Det Radikale Venstre gør sig jo til talsmand for mange reformforslag, så det kunne være yderst interessant at finde ud af, hvad der er fælles fodslag mellem S og R om, så vi vidste, hvad det egentlig er for et alternativ, der er til præcis de reformforslag, Socialdemokratiet selv gør sig til talsmand for og ønsker at få svar fra Venstre om.
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Jeg er meget enig i det udgangspunkt, hr. Kristian Thulesen Dahl har til sagen, og det er ikke det, der bekymrer mig.
Det, der bekymrer mig, er, at det er umuligt at få en politisk debat med Venstre, så længe denne kommission sidder, fordi Venstre hele tiden vil henvise til, at der først kan tages stilling, når kommissionen har afsluttet sit arbejde.
Regeringen har fremsat et lovforslag om opsat folkepension, og vi kan se af Finansministeriets beregninger, at det kun har meget lille effekt på udbuddet af arbejdskraft af folk i de høje aldersklasser.
Hvis vi kigger i den anden ende, altså på folk omkring 60-års-alderen, er der et problem for de lavtlønnede i forbindelse med efterlønnen.
Det er meget svært for de mennesker at få noget ud af at tage noget arbejde ved siden af og supplere efterlønnen, og derfor har vi foreslået forligspartierne at kigge på en model, hvor f.eks. de første 30.000 kr. ikke skal modregnes i efterlønnen.
Men vi har fået at vide af Venstre, at det kan man ikke forholde sig til og ikke tage stilling til, før Velfærdskommissionen har barslet med sit oplæg.
Jeg vil godt spørge: Bekymrer det ikke hr. Thulesen Dahl, at Venstre netop bruger Velfærdskommissionen som en syltekrukke og som påskud for at afvise at tage del i den almindelige politiske debat om løsninger af vigtige samfundsopgaver?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Jeg er altså målløs over den måde, hr. Keld Albrechtsen kan argumentere på, for tingene hænger simpelt hen ikke sammen.
Hr. Keld Albrechtsen kan ikke på den ene side sige, at Velfærdskommissionen er overflødig, den skal ikke have lov til at arbejde, og den kan kun sidde med støtte fra Dansk Folkeparti, men på den anden side sige, at han egentlig godt vil have en Velfærdskommission, hvis bare han får lov til at skrive konklusionerne, inden den går i gang. Men sådan er det altså ikke.
Enten siger man: O.k., det er i orden, at regeringen nedsætter en Velfærdskommission, som kan levere nogle bidrag til debatten.
Det har vi accepteret, og det tager vi ansvar for at vi har accepteret.
Men vi har ikke været med til at diskutere det ene eller det andet om Velfærdskommissionen, for vi tager den ikke så alvorligt.
Den leverer alene bidrag
til debatten, som hr. Keld Albrechtsen kan bruge, som han ønsker, og som jeg kan bruge, som jeg ønsker.
Torben M. Andersen er i sin egenskab af tidligere overvismand kommet med adskillige bidrag, også konklusioner, som jeg ikke bryder mig om, og som jeg ikke vil bruge i mit politiske arbejde.
Men jeg har da noteret mig, at en del af det, han er kommet med undervejs, har andre virkelig brugt og taget til indtægt for egne synspunkter
, så det er jo en mærkelig debat, vi har her.
Lad os dog bare sige, at synspunkterne er et bidrag til en fortsat god debat.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
... og nu forsøger han at snakke sig væk fra ansvaret.
Jeg må jo bare konstatere, at hr. Kristian Thulesen Dahl bruger hele sin taletid på at fralægge sig ansvaret for et projekt, som kun kan gennemføres i kraft af Dansk Folkepartis stemmer her i Folketingssalen.
Ellers kunne det ikke finde sted.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl bruger hele sin taletid på at forklare, at han intet har med det at gøre, og det er lige før, hr. Kristian Thulesen Dahl holder sig for næsen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er jo godt klar over, hvad det går ud på, nemlig f.eks. at afskaffe efterlønnen eller lemlæste folkepensionen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl forsøger at give befolkningen det indtryk, at det ikke er noget, han har ansvaret for.
Men er det ikke korrekt, at det projekt ikke kunne udføres på de betingelser, som regeringen har lagt frem, hvis det var sådan, at Dansk Folkeparti her i dag gik sammen med forespørgerne om en fælles vedtagelse, der kunne være basis for et andet projekt og også gav mulighed for at skitsere en velfærdsmodel uden angreb på efterlønnen og uden angreb på folkepensionen?
Det er hr. Thulesen Dahl godt klar over, men han har bundet sig til regeringen.
Han har lovet regeringen, at projektet bare skal køre på regeringens betingelser ...
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Regeringen har haft et ønske om at nedsætte en Velfærdskommission, og det har vi noteret os.
Vi har ikke haft hverken lod eller del i nedsættelsen af kommissionen, og vi har ikke diskuteret sammensætningen af kommissionen med regeringen, men vi har til fulde accepteret regeringens ret til at nedsætte en kommission, der skal vurdere tingene.
Sådan er det - punktum!
Så har vi dernæst sagt, at vi blot ser kommissionen som nogle dygtige menneskers mulighed for at sætte sig sammen og komme med nogle ideer og nogle tanker, et diskussionsoplæg til os andre, som vi så kan tage til os eller lade være med at tage til os.
Men det er altså os som politikere, der har ansvaret for, om vi synes, at det, de kommer med, er fornuftigt, og om vi i givet fald vil bruge det til noget.
Hvis de f.eks. kommer med et forslag om at slagte efterlønnen, sådan som det har været diskuteret, er det ikke noget, der vil få opbakning i Dansk Folkeparti, heller ikke, selv om de skriver det en gang til eller tre gange til i rapporten.
Så jeg mener, det er en mærkelig diskussion, hvor nogle i virkeligheden tillægger nogle dygtige embedsmænd - bevar mig vel, det er de da - en afgørende betydning for, hvad de selv mener.
Sådan mener jeg ikke det kan være.
Jeg ser det alene som en mulighed for, at nogle mennesker kan sætte sig sammen og komme med nogle bidrag til debatten, som vi kan bruge sammen med alle de andre kilder til debatten, og som vi vil ...
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg synes, det er interessant at lytte til, hvordan hr. Kristian Thulesen Dahl nu forsøger både at snakke sit eget ansvar for Velfærdskommissionen helt væk og lægge så stor distance, det overhovedet kan lade sig gøre, til kommissionen.
Det er helt tydeligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke vil have lod og del i det, der foregår, men samtidig er hans melding, at det har ingen betydning, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge: Er det så egentlig ikke også spild af penge?
Hr. Kristian Thulesen Dahl argumenterer gennemgående for, at det er spild af penge, men han indrømmer også blankt, at det er en syltekrukke, og at vi andre nærmest skal være glade, fordi det er en syltekrukke, for så gør den da ikke nogen skade.
Jeg forstår ærlig talt ikke Dansk Folkepartis synspunkt, for hvis det er et så ligegyldigt projekt, som hr. Kristian Thulesen Dahl lægger op til, kunne vi så ikke blive enige om, at så skal vi bruge de penge til noget mere fornuftigt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Jamen der er jo et hav af eksperter, der hele tiden udtaler sig.
Torben M. Andersen, den tidligere overvismand, har jo udtalt sig om tingene et utal af gange, og det er da positivt, fornuftigt og rart, at han gør det. Han har været i Finansudvalget sammen med de øvrige vismænd og har redegjort for, hvordan man vurderer situationen i de kommende år
, og jeg tror, hr. Ole Sohn også var til stede dengang. Hr. Frank Jensen var inde på, at der foreligger en masse vurderinger.
Jeg tror, hr. Frank Jensen brugte et citat fra Erik Hoffmeyer, som nærmest betragter det som en syltekrukke, fordi alt det arbejde, der skal til, jo er lavet, og der ligger en masse vurderinger.
Men man kan altså ikke på den ene side sige, at alt det nødvendige allerede foreligger, og på den anden side sige, at Velfærdskommissionens resultater er helt afgørende for, hvad der skal gøres.
Det, der foregår nu, er jo en løbende debat, som Velfærdskommissionen skal engagere sig i på en åben og offentlig måde og give et bidrag til sammen med alle de andre input til debatten.
Kommissionen skal være med til at skabe debatten, som vi også tager del i, og efterfølgende har vi som politiske partier ansvaret for, hvad vi i givet fald vælger at fremlægge af forslag til ændringer af velfærdssamfundet.
Ole Sohn (SF), 2004-02-05:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at partierne som noget helt naturligt kommer med deres ideer og forslag i god tid forud for et valg; det går jeg også selv ud fra.
Men SF har faktisk den opfattelse, at det at nedsætte en Velfærdskommission er særdeles fornuftigt i den nuværende situation, hvor den demografiske udvikling medfører et stigende antal ældre og et faldende antal unge.
Her synes vi, det er helt fair at få nogle kloge folk, nogle eksperter og nogle smagsdommere til at gå vores velfærdssamfund igennem og komme med forskellige bud på, hvordan velfærdssamfundets udvikling kan sikres.
Det kan ske på forskellige måder.
Det kan være med højere eller lavere skatter, eller det kan være med en større indsats for forebyggelse og lignende.
Men når der lægges en præmis ind, som afskærer nogle af mulighederne, får kommissionen ikke den fulde værdi.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl vil måske sige, at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at man ikke ønsker at få eksperter til at vurdere, hvordan økonomien vil blive i det fremtidige velfærdssamfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-02-05:
Hvis man anerkender det synspunkt, jeg var inde på før, altså at der forud for et valg skal være en bred debat om, hvorvidt man ønsker at lave væsentlige ændringer af det eksisterende velfærdssamfund, eller man ikke ønsker væsentlige ændringer af det eksisterende velfærdssamfund, burde det jo være en gave, at Velfærdskommissionen, som SF åbenbart tillægger så stor betydning, først kom frem med sine resultater efter et valg.
Så bliver eventuelle større ændringer jo egentlig udskudt i endnu højere grad, end der kunne være tale om, hvis resultatet af arbejdet nåede at komme frem inden valget og kunne nå at indgå i debatten.
Uenigheden mellem os bunder i, at hr. Ole Sohn tillægger nogle dygtige embedsmænds arbejde langt større betydning, end jeg gør.
Hvis et politisk parti ønsker at lave om på tingene og siger det i valgkampen, skulle hr. Ole Sohn så sige: Jamen det er helt forkert, for Velfærdskommissionen har jo ikke talt endnu?
Det er jo en fuldstændig selvmodsigelse.
De politiske partier må gøre et selvstændigt stykke arbejde for i givet fald at forklare vælgerne, hvis de vil lave om på tingene.
Men det er da fuldstændig uafhængigt af, hvad Velfærdskommissionen sidder og arbejder med, og hvornår den i givet fald kommer med sine resultater, og vi tillægger ikke den kommission så stor betydning, som hr. Ole Sohn gør.
Ole Sohn (SF), 2004-02-05:
Det fungerer perfekt.
Det er muligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke kan huske det, men det kan jeg nu ikke helt forstå, for han har da været med så længe, at han nok kan huske, at vi tidligere har nedsat kommissioner, som havde en stor og bred sammensætning, var meget mere offentlighedsinddragende og ikke havde snærende bånd i kommissorierne og i præmisserne for deres arbejde.
De kom med en lang række forslag, nogle partier sagde, at de var gode, andre partier sagde, at dem kunne de ikke lide, og sådan er det selvfølgelig.
Det er partierne selv, der skal tage stilling.
Det, der er problemet med regeringens kommission - og jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti har støttet dens kommissorium - er, at der er lagt en præmis ind, som afskærer en række muligheder for, at kommissionen kan analysere og komme med forslag, som partierne så kan sige ja eller nej til.
Det er det ene problem.
Det andet er, at regeringen bevidst har skubbet afslutningen af kommissionens arbejde frem til efter valget, så det ikke kan indgå i den valgkamp, der vel så småt er skudt i gang til den tid.
Det er et udtryk for, at regeringen gemmer sig, og det er vel meget fair, at en opposition forsøger at gøre opmærksom på, at her er der altså lidt tøsedrengeri.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl støtter den form for stikken hovedet i busken.
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Vi tager altid udgangspunkt i det tidspunkt, hvor vi får den indflydelse, vi ikke har i dag.
Vi har ikke nogen indflydelse i dag, men hvis vi havde haft det, havde vi ikke haft skattestoppet, som det er indrettet i dag, for det er jo skævt.
Det belønner primært dem med de højeste indkomster og med de dyreste huse, og derfor skal det skattestop afvikles hurtigst muligt.
Udgangspunktet for Socialdemokratiet er en skattereform, hvor arbejdsindkomst beskattes langt lavere, men hvor vi til gengæld sørger for, at det er fuldt finansieret af skat på de indtægter, der i dag enten beskattes meget lavt eller slet ikke beskattes.
Det har vi lagt et samlet forslag frem om, og det er det, der er Socialdemokratiets udgangspunkt for den fremtidige skattepolitik.
Ole Sohn (SF), 2004-02-05:
Jeg er meget glad for hr. Frank Jensens bemærkninger om at holde skatteniveauet i ro, men det får mig til at stille spørgsmålet: Hvilket niveau er udgangspunktet?
Er det det nuværende, er det det, vi vil se til næste år, eller er det det, vi havde i 2001?
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Nej, det vil vi ikke.
Vi vil gøre det, som vi gjorde sidst, vi havde regeringsansvaret i Danmark, nemlig sikre, at skattetrykket holdes i ro.
Hvis man ser over den samlede 9-års-periode, blev skattetrykket holdt i ro, selv om der i øvrigt var meget gang i den danske økonomi og beskæftigelse og kvaliteten i velfærdssamfundet var stigende på en række felter, men altså primært det, at der virkelig var gang i hjulene og blev skabt masser af nye job.
Sådan som vi også har forstået er Det Konservative Folkepartis udgangspunkt.
Jeg har nemlig forstået det sådan, at Det Konservative Folkeparti er uenig med Venstre i den måde, hvorpå det skattestop, vi har i dag, er skruet sammen, fordi det forhindrer os i at lave fornuftige omlægninger af skatten.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-05:
Det Radikale Venstre støtter øgningen af årpengene, og vi har meget stor respekt for de forventninger, der er til kronprinsparret.
Nu er det ifølge den skriftlige fremsættelse 37 år siden, hidtidig praksis sidst har manifesteret sig.
Frank Jensen (S), 2004-02-05:
Som jeg allerede har svaret, er Socialdemokratiets udgangspunkt ikke stigende skatter.
Tværtimod går vi ind for, at vi laver en omlægning af skattesystemet, sådan at vi beskatter arbejdskraft langt lavere.
Til gengæld sørger vi for, at lettelserne i indkomstskatten er finansieret, så vi ikke skal igennem massive nedskæringer i kvaliteten af velfærdssamfundet for at finansiere nedsættelserne af skatten.
Det har vi i øvrigt lagt et samlet forslag frem i Folketinget om, og det er i øvrigt også gennemregnet af Finansministeriet.
Mit tidligere spørgsmål til Venstres ordfører gik på den måde, hvorpå skattestoppet er indrettet nu.
Jeg må forstå det sådan, at nu er begge regeringspartier enige om, at det, Velfærdskommissionen skal arbejde ud fra, ikke er det nuværende rigide skattestop, men at der ikke vil blive tale om stigende skatter i fremtiden.
Hvis det er udgangspunktet, er Socialdemokratiet ikke uenigt.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-05:
Nu tror jeg, vi skal lade andre om at bedømme, hvad der er det vanvittige i den her situation, hvor vi øger en mands vederlag for det hverv, han påtager sig, og så skriver, at i det vederlag er der afregnet 10 pct. for hans kones håndtering af de pligter, der følger med hans hverv. Det, som forekommer, hvad skal vi sige, en anelse tankevækkende, er, at man ikke 37 år efter, at hidtidig praksis sidst har manifesteret sig, overvejer at modernisere lovgivningen, sådan at den afspejler de forventninger, der i øvrigt er i det danske samfund, og ikke svinger sig op til at antyde, at det her er fuldstændig utidigt; vi må bestemt ikke spørge om noget som helst, men skal bare støtte forslaget.
Som sagt støtter vi forslaget, men vi synes, det er rimeligt, at man kan diskutere den her slags ting uden at få at vide, at det er vanvittigt eller, som det måske følger af hr. Jens Rohdes bemærkninger, et eller andet latterligt ligestillingsspørgsmål.