runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
Nu kunne jeg forstå på fru Inge-Lene Ebdrups svar til hr. Frank Aaen før, at hun ikke anså det for noget problem sådan rent juridisk, at man går ind og konfiskerer godt 2 mia. kr. af lejernes penge i Landsbyggefonden.
Nu er det jo generelt sådan, at det er nemmere at få det anerkendt som en forbrydelse, hvis man stjæler tyggegummi for 50 kr. i Superbrugsen, end det er at få det anerkendt som tyveri, hvis man stjæler 2 mia. kr. af lejernes penge.
Sådan er samfundet nu så retfærdigt indrettet.
Men lad os tage diskussionen om det juridiske en anden gang.
Nu vil jeg spørge til det rent holdningsmæssige bag det.
Hvordan stemmer det overens med Venstres udmelding om, at man ønsker at bekæmpe uligheden i samfundet, at man nu i stadig højere grad lader finansieringen af almene boliger være en opgave alene for de almene lejere, når man ved, at lejerne i den almene sektor er blandt de fattigste mennesker i det her land?
Hvorfor er det, at det er de fattigste, som skal betale for, at vi har boliger til alle i det her land?
Hvorfor er det ikke en opgave, som skal deles af alle borgere?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Nu ved hr. Carsten Hansen lige så godt som jeg, at hvad det endelige tal ender med i meget høj grad afhænger af, hvor meget der bliver bygget.
Og jeg kan forstå, at tallene for 2006 på det seneste er nedjusteret, så hvor tallet nøjagtig ender, kan hverken hr. Carsten Hansen eller jeg vide.
Men det er korrekt, at der er taget penge til ydelsesstøtte fra Landsbyggefonden, i øvrigt med Socialdemokraternes velvilje, i hvert fald i år 2002, 2003 og 2004, til opførelse af almene boliger.
Og jo, det er den, vi fortsætter i 2005 og 2006.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Det var et sådan forholdsvis kort spørgsmål, som krævede et kort svar.
Hvis vi tager de tal, der står i lovforslaget, er det jo 7,8 mia. kr., der vil være taget ved udgangen af 2006.
Så vil jeg spørge fru Inge-Lene Ebdrup: Er det ikke korrekt, at det var en ny praksis, da man indførte det her i 2002?
Det er det ene.
Det andet er, at da vi indgik boligaftalen i 2002, hvor Socialdemokraterne var med, var skønnet, at det skulle være 2,2 mia. kr.
Og det har den betydning, at Landsbyggefonden ifølge regeringens eget lovforslag vil være tømt til 2023, hvis ellers renteforudsætningerne holder for 2005 og 2006.
Det vil sige, at der ikke er penge i Landsbyggefonden før 2023.
Det vil sige, at der kommer til at mangle penge til renovering.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg vil også gerne minde om, at der i det boligforlig var en betragtelig ramme til renovering, en ramme, som vi med det her lovforslag endda har hævet.
I forhold til tallet er det jo korrekt, at de forudsætninger, som vi talte om dengang, jo var bedste bud på, hvordan det ville være, men det var også, vil jeg sige, for vores vedkommende med åbne øjne, at vi gik ind i det.
Vi har hele tiden vidst, at der var den mulighed, hvis der var behov for at bygge boliger.
Og der har heldigvis været et stort behov, og heldigvis er der blevet bygget utrolig mange almene familieboliger, ikke mindst, kan jeg så bemærke i en sidebemærkning, ser vi i øjeblikket et boligbyggeri, der er større end i slutningen af 1980’erne, og heldigvis for det, men det har så også betydet, at trækket er blevet lidt større på Landsbyggefonden.
Så jo, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen, trækket er blevet større, men vi har søreme også fået mange boliger for pengene.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører, om ikke det er korrekt, at det loft, man har talt om der er over, hvor meget der kan bruges af Landsbyggefondens midler, reelt er illusorisk, for hvis renten stiger, hvis der bliver bygget mere, kan man ikke regne med, at det loft holder.
Det er den ene ting.
Så vil jeg spørge Venstres ordfører, om ikke det gør indtryk med alle de indsigelser, der er kommet i den her høringsfase.
Det er jo virkelig mange, som rejser en kritik af det her.
Og det finder rådet ganske uheldigt.
Bekymrer det ikke Venstre, som jo prøver at slå sig op på at være socialt ansvarlig, at så mange rejser en kritik af den fuldstændig asociale og urimelige finansiering, der foregår på det her område, hvor det at bygge boliger til de svageste i samfundet overlades til en intern affære blandt lejerne?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg vil bare minde hr. Rasmus Prehn om, at jeg, når man siger samfundet, går ud fra, at hr. Rasmus Prehn er enig med mig i, at det så både er stat, amter, de nye regioner og kommunerne, og så minde hr. Rasmus Prehn om, at kommunerne jo stadig væk betaler 7 pct.
Med hensyn til den kritik, der bliver rejst, vil jeg sige: Når jeg læser høringssvarene, er den kritik, der rejses oftest og mest, en bekymring for, om der er penge nok til renovering af den almene sektor.
Og jeg vil sige, at vi er meget opmærksomme på det behov, den almene sektor har for renovering også i fremtiden, og vi forestiller os ikke, at det, der er lavet med den her aftale for 2005 og 2006, er udtømmende med hensyn til de midler, der skal bruges til renovering.
Vi forestiller os selvfølgelig også, at der skal være midler i fremtiden.
M022S14321560ALFV.FM Page 1488 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Jeg kan bare sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg, når jeg nu læser høringssvarene, er meget glad for, at vi har lavet en kort aftale, at vi skal mødes igen, og at der er afsat mange penge til renovering, og ikke mindst, at vi har undladt at afsætte 4 mia. kr. til huslejenedsættelser, for så havde der virkelig ingen penge været til renovering, og så gad jeg nok have set høringssvarene.
Jeg er meget fortrøstningsfuld, og vi er også meget opmærksomme på, at der også efter 2006 skal være penge til renovering.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Venstres ordfører ved jo udmærket godt, at der i det socialdemokratiske forslag ikke alene var afsat penge til huslejenedsættelser, der var også afsat et betragteligt beløb på 4 mia. kr. til renoveringsindsats og ghettobekæmpelsesindsats.
Så det passer simpelt hen ikke, når der bliver sagt, at der ikke i det socialdemokratiske forslag ville være plads til renovering.
Men er det ikke rigtigt, at når man går ind og aflaster statens finanser, altså tager lejernes penge fra Landsbyggefonden og flytter dem over i statskassen, så vil der alt andet lige på sigt blive færre penge til renovering?
Er det ikke korrekt forstået?
Og så en anden ting: Er det ikke korrekt forstået, at 60 pct. af den ydelsesstøtte, der er blevet givet til nybyggeri, er gået til ældreboliger, forstået på den måde, at hvor man tidligere havde en praksis, hvor det var en bred samfundsopgave at bygge ældre- og plejehjemsboliger, påhviler det nu først og fremmest dem, der bor til leje i den almene sektor, fordi de skal betale mere end alle andre?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jamen altså, jeg har lidt svært ved at dele hr. Rasmus Prehns sortsyn, for vi står over for en situation, hvor der, siden V og K trådte i regering sammen, er blevet bygget flere boliger i Danmark, både almene boliger, private udlejningsboliger og private ejerboliger, langt flere, end man har set siden slutningen af 1980’erne, og jeg har meget svært ved at se, at det skulle være noget, man kan græde over.
Jeg tror også, at lejerne i den almene sektor synes, det er dejligt, at der er kommet flere boliger, når man nu er forelsket i den boligform.
Med hensyn til det her med ældreboligerne må jeg sige det sådan, at jeg har meget svært ved at forstå den, jeg vil næsten kalde det ældrediskriminering, som kommer fra Socialdemokraterne med hensyn til det, der sker nu.
Jeg har meget svært ved at forstå, at et ældre menneske, der bor til leje i en almen plejebolig og betaler sin leje hver eneste måned, og når plejeboligen er udamortiseret ligesom alle de andre, det vil sige, at der ikke længere er lån, jamen så bliver vedkommende ved med at betale leje – der kommer derved så også penge i Landsbyggefonden og i dispositionsfondene fra de almene ældreboliger – skulle være en dårligere lejer eller en lejer, som ikke er velkommen i den almene sektor.
Jeg har meget svært ved at forstå den diskriminering, og jeg må indrømme, at jeg slet, slet ikke forstår, at det kommer fra Socialdemokraterne, men det er jo så åbenbart en ny stil, at ældre med plejebehov ikke er lige så gode lejere som alle mulige andre lejere og derfor ikke er velkomne i den almene sektor.
Tak, jeg skal prøve, om jeg kan holde mig inden for det.
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Lissa Mathiasen har misforstået, men det er jo ikke kun lejerne, der betaler til etableringen af de her almene ældreboliger.
Der er stadig væk den kommunale grundkapital på 7 pct.
Vi kan godt blive ved med at diskutere fortiden, men for så vidt angår det forslag, som vi diskuterer nu, er det Landsbyggefonden og staten, der deles om den ydelsesstøtte, der skal betales, fra de 7 til de 14 pct.
Det vil altså sige, at sådan billedlig talt kommer tre fjerdedele af de første 14 pct. fra staten og den sidste fjerdedel fra Landsbyggefonden.
Det, jeg bare har svært ved at forstå, er: Jeg er enig i, at det er en samfundsmæssig opgave at sikre, at der er plejehjemspladser, og det er også derfor, det er kommunerne, der har beslutningskompetencen med hensyn til at bygge de her almene ældreboliger, men når de her ældre så er blevet så gamle og det har været lejet ud så længe, at der ikke længere er lån, ja, så vil man stadig væk betale husleje, og så vil der komme penge i Landsbyggefonden til den tid.
Der forstår jeg simpelt hen ikke, at man ikke kan sidestille ældre med et plejebehov med ganske almindelige lejere.
At ældre med et plejebehov skulle være dårligere lejere eller ringere lejere eller ikke være velkomne i den almene sektor, det har jeg meget svært ved at se.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Det her er jo ikke et spørgsmål om, at de mennesker, der har brug for en plejehjemsplads, er dårligere lejere, det er ikke et spørgsmål om, at ældre, der bor i en ældreegnet bolig, altså en decideret ældrebolig, er dårligere lejere – slet ikke.
Og vi synes, de skal være til rådighed.
Mit spørgsmål går rent på: Når vi ser bort fra den kommunale grundkapital, når vi ser bort fra de andre ydelser, så kan vi se, hvis vi tager 2002, at man har besluttet, at der af lejernes penge skal bygges ældreboliger og plejehjemspladser, jævnfør ministerens svar, for over 1,5 mia. kr. Over 50 pct. er gået til byggeri af noget, som vi alle sammen skal have mulighed for at kunne frekventere, hvis vi får brug for det.
Hvorfor er det en specifik lejeropgave at betale?
Hvorfor er det ikke noget, vi alle sammen i det her velfærdssamfund skal betale via vores skat, sådan at vi alle sammen bidrager på en rimelig måde?
Jeg synes, det er drønurimeligt, at det er lejerne, som har den laveste indkomst, der skal have en særskat og bidrage til plejehjemsbyggeriet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg forstår ikke helt, hvad det er, fru Lissa Mathiasen siger, for det er både fru Lissa Mathiasen og mig og socialministeren i øvrigt, der er med til at betale for de her plejeboliger gennem vores kommuneskat og vores øvrige skattesystem, for pengene kommer både fra kommunerne, fra staten og fra Landsbyggefonden.
Så vi er alle sammen med til at betale.
Det, der jo bare er humlen, og der er der, jeg ikke forstår, hvorfor man diskriminerer ældre på den her måde, er, at når de her boliger så ligesom alle andre almene boliger har været i brug i en 30 års tid og der ikke længere er lån, jamen så er det jo især den almene sektor, der kommer til at profitere af det her, nemlig på den måde, at den fortsatte huslejeindbetaling så efter de gældende regler vil gå til dispositionsfonde og Landsbyggefonden, uden at man i øvrigt så skal betale det tilbage, man har fået fra det offentlige, fra os alle sammen.
for mig at se er det en win-win-situation også for den almene sektor, og jeg synes, det er en meget vigtig opgave, der bliver løst på den her måde.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Det lyder, som om fru Inge-Lene Ebdrup slet ikke er klar over, hvad det er, vi reagerer på, når vi taler om byggeri af plejehjemspladser og ældreboliger som sådan.
Vi ønsker både – og det har vi også tilkendegivet – plejehjemsgarantien, vi ønsker, at der er den mængde plejehjemspladser, der skal være til rådighed set i forhold til behovet, og vi ønsker, at ældreboliger bygges.
Det, vi bare ikke kan forstå, er, at det jo ikke kun er lejere, der kan flytte i en ældrebolig, det er ikke kun lejere, der har behov for en plejehjemsplads.
Det er en kerneopgave i et velfærdssamfund at sikre, at vi har de her typer af boliger.
Hvorfor er det så kun lejerne, der skal betale?
Jeg kan sige, at hvis vi tager fra 2002 og frem, så er det i henhold til et svar, jeg har fået fra ministeren, mere end halvdelen af pengene, der er taget fra Landsbyggefonden, dvs. af lejernes penge, til byggeri af plejehjemspladser.
Hvorfor er det en opgave, som lejerne her i landet skal betale?
Hvorfor er det ikke en opgave, jeg skal være med til at betale eller andre alt afhængigt af, om vi bor i en andelsbolig eller i en ejerbolig?
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Det bekræfter jeg med glæde.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
... til plejehjemsbyggeri?
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Det skal jeg med glæde bekræfte.
Men beskæftigelsen havde bestemt også indflydelse på udviklingen, og det synes jeg vi bør fastholde.
I øvrigt synes jeg, vi bør fastholde fokus på det, vi står med her i dag, nemlig et forslag, der går i den stik modsatte retning af det, regeringen ellers forsøger at tegne et billede af over for de mennesker ude i samfundet, som forslaget berører.
Det er øget ulighed, og det kan man ikke komme uden om.
Tom Behnke (KF), 2005-11-25:
Nej, det er ikke korrekt forstået.
Det er der ingen tvivl om.
Men for os har det været meget, meget væsentligt, at vi er gået ind og har kigget på, om man som 18-årig er barn eller voksen.
Det er vores opfattelse, at man som 18-årig er voksen, ved det at man også er myndig.
Derfor er det vores opfattelse, at vi i den situation, hvis det er nødvendigt i den pågældende familie, forudsætter, at man bidrager til den fælles husholdning.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Kan jeg forstå det sådan, at den konservative ordfører er parat til at stemme for et forslag med vidtrækkende konsekvenser for en række meget svage borgere i Danmark uden at kende det eksakte omfang af det forslag?
Er det korrekt forstået?
Tom Behnke (KF), 2005-11-25:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kan ikke alle tallene udenad på stående fod her.
Efter at jeg har gennemlæst forslaget og forberedt mig til i dag, er det min opfattelse, at det er 500 kr.
Men lad os se på de præcise tal, de præcise beregninger og på, hvor mange det præcis er.
Hvis jeg har læst forkert, så tager jeg gerne det fulde ansvar for det.
Det ændrer ikke på mit principielle synspunkt i forhold til lovforslaget her.
Det ændrer ikke på mit principielle synspunkt om, at vi, når man er over 18 år gammel – og dermed myndig – og stadig hjemmeboende, forudsætter, at man bidrager til husholdningen, hvis det er nødvendigt.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Den konservative ordfører slår fast, at der for de familier, der rammes hårdest, er tale om 500 kr. om måneden.
Vi hørte tidligere på dagen Venstres ordfører slå fast, at det kunne komme helt op på 1.000 kr. om måneden, og at 500 kr. var et gennemsnitstal.
Er det Venstres ordfører, der taler usandt i denne her sammenhæng?
Tom Behnke (KF), 2005-11-25:
Det skal jeg undlade.
Vores politik er, at de, der har brug for hjælp, skal have hjælp.
Så enkelt kan det siges.
Det er vores politik, at når man er myndig og man ønsker at bo hjemme, skal man bidrage til den fælles husholdning, i det omfang familien vurderer at det er nødvendigt.
M022S14321560ALFV.FM Page 1471
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Det er det, der ligger i det her forslag.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-25:
Nu er det sådan, at det nok ikke vil være dem, der bliver ramt af det her lovforslag, der har råd til at gå ud og købe en bolig til deres 18-årige søn eller datter, for det ligger implicit i det her forslag, at det faktisk er de fattigste, det rammer, fordi de er på en boligstøtteordning.
Det, der ligger i det her lovforslag, er jo meget konkret, at De Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti støtter op omkring indgriben i familiens struktur, fordi de griber ind i, hvem der skal bidrage til familiens økonomi.
Det er jo det, der ligger i det.
I fjerner reelt penge fra den enkelte familie ved at fjerne den boligstøtte.
Og så forudsætter I i næste del af argumentationen, at den 18-årige er myndig og nu kan bidrage selv.
Det betyder jo, at de penge, den 18-årige får, skal bidrage til familiens økonomi, for ellers er der ingen sammenhæng i det, I siger.
Det er reelle nedskæringsforslag, erkend det dog!
Tom Behnke (KF), 2005-11-25:
Forslaget her griber jo ikke ind i de ting.
I hvilket omfang voksne hjemmeboende børn over 18 år bidrager til husstandens samlede økonomi og til den samlede husholdning uanset indkomstforholdene i familierne, skal jeg ikke kunne stå her og udtale mig om.
Det er noget, man aftaler og ordner i den enkelte familie, hvor man har sin måde at gøre det på.
Nogle steder betaler børnene noget for at bo hjemme, hvis de har indtægter at gøre godt med.
Andre steder siger man, at det behøver de såmænd ikke, brug pengene på noget andet.
Andre steder igen siger forældrene, at de køber en bolig til den unge, så den unge kan komme ud og bo for sig selv et eller andet sted.
Der er jo mange forskellige muligheder, som rent boligpolitisk er en helt anden diskussion.
Men det har jo ikke noget at gøre med, hvorvidt vi med det her forslag går ind og siger, at når man er 18 år gammel, er man myndig.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-25:
Det kan jo så være op til os andre at prøve at undersøge, hvordan De Konservative har stemt udeomkring i kommunerne.
Det kunne da være interessant, når ordføreren fra De Konservative står og lover guld og grønne skove her fra talerstolen.
Det kunne da være en interessant sammenligning at se, hvordan De Konservative stemmer der, for sådan som det bliver sagt heroppefra, er der jo en divergens mellem det, man siger herinde, og den måde, man handler på udeomkring lokalt.
Det, jeg godt kunne tænke mig at vide, er: Den konservative ordfører hylder det, at man er myndig, når man er 18 år, og så skal man også bidrage økonomisk til familien.
Det er det, det her forslag lægger op til.
Sådan er det, soleklart.
Hvorfor er det, at det kun er i de fattigste familier i det her land, at de 18-årige bliver tvunget til at yde økonomisk støtte til deres forældre, for at de kan blive i deres bolig?
Det er jo det, det her forslag resulterer i, hvor man fjerner en boligydelse.
Jeg skal erindre om, at dengang niveauer for den SU, der er i dag, blev fastlagt, var det ud fra en betragtning om, at det var de penge, man havde behov for for at kunne tage en ungdomsuddannelse.
Det, man gør nu, er jo reelle nedskæringer i SU’en, for det, man forudsætter med det her forslag, er, at den 18-årige vil bidrage af sin SU, som i forvejen ikke er særlig høj.
Tom Behnke (KF), 2005-11-25:
Jeg har ikke, og det skal jeg gerne erkende, indsigt i alle beslutninger, der er truffet i Århus Byråd, og hvem der har stemt for hvad, og hvem der har stemt imod.
Jeg kunne konstatere, at efter at der i fire år har været borgerligt styre i Århus Kommune, hvor der har været en konservativ rådmand på det pågældende område, er vi nu i den situation, at der er overskud af ungdomsboliger, og det glæder mig, at det har kunnet lade sig gøre.
Jeg tillader mig at drage den konklusion, at i og M022S14321560ALFV.FM Page 1470
med at der har været dette borgerlige styre i trods alt fire år, er det det, der har gjort, at vi er nået dertil, hvor der nu er et overskud af ungdomsboliger.
Det ville være helt umuligt for mig at svare for hver af de 275 kommuner på, hvordan Det Konservative Folkeparti har stemt for og imod alle de forslag, der har været gennem byrådssalene igennem de sidste fire år.
Jeg beklager, men det magter jeg ikke.
Nej, det er vi bestemt ikke.
Familien er stadig væk udgangspunktet for De Konservative.
Det, man skal huske på, og det kan vi godt nogle gange få en fornemmelse af at man glemmer, i hvert fald når vi hører oppositionens argumenter, er, at det her forslag ikke er sådan et meget, meget, meget, meget voldsomt forslag.
Vi skal huske på, at for dem, der kommer til at miste mest, taler vi om maks. 500 kr. om måneden.
Det kan en ung mand eller kvinde på 18, 19, 20 år ikke bo for ude i byen.
Jeg kender i hvert fald ikke til det, og hvis der er nogen, der kender til et lejemål i den prisklasse, vil jeg gerne høre om det, for så vil jeg gerne flytte.
Det er altså ikke et spørgsmål om, at man på denne her måde tvinger voksne mennesker til at flytte fra mor og far, for det vil alt andet lige til trods for dette forslag, selv i dette forslags yderste konsekvens, være mange gange dyrere at skulle flytte hjemmefra.
Så det er ikke det, der gør sig gældende.
Det giver uden tvivl et forhold, hvor vi forventer, at når man er blevet myndig og er 18 år gammel, så bidrager man til den samlede husholdning.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Der var engang en ordfører i Folketinget, der sagde: Hvis det er fakta, så nægter jeg at forholde mig til det.
Det er jo det, vi nu hører fra den konservative ordfører.
Det, jeg så vil spørge om, er: Giver det her fremover dårligere forhold for enlige med børn over 18 år, eller giver det bedre forhold?
Det må da være et ganske simpelt spørgsmål for den konservative ordfører at svare på.
Tom Behnke (KF), 2005-11-25:
Med hensyn til årsagen til, at man i sin tid lavede den her ordning, har jeg forstået, at det i lige så høj grad var et spørgsmål om, at der var mangel på ungdomsboliger, og derfor ønskede man at tilskynde til, at de unge kunne blive boende hjemme længere.
Nu er vi ikke længere i den situation.
Det er desværre slut fra den 1. januar 2006.
Det er vi lidt kede af.
Men lad det ligge.
Vi har opnået meget, og det, vi har opnået, vil vi da ikke sådan bare kaste til side, som om det slet ikke er sket.
I dag er der jo rent faktisk den situation, at der er ungdomsboliger i langt de fleste byer.
Der kan være en enkelt by her i landet, hvor der er lidt problemer, men der er der også en anden styreform, kan man sige.
Men det er jo vælgerne, der har valgt, at det skal være på den måde i den kommune.
Og det må de jo så tage ansvaret for.
Men i Århus Kommune, hvor vælgerne sagde, at vi skulle have et borgerligt styre, sørgede vi for at etablere tilstrækkeligt med ungdomsboliger, og dermed er vi så også i den situation, at det argument, der i sin tid var for at lave den her ordning, ikke længere er til stede.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Er det så ikke også fuldstændig korrekt at sige, at dette forslag, som sammen med nogle andre forslag i finanslovaftalen er med til at øge uligheden i samfundet, i virkeligheden er i smuk sammenhæng med den politik, som V, K og Dansk Folkeparti stod for, dengang de var i opposition?
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Jamen jeg er jo så sjovt nok meget glad for, at vi får en socialdemokratisk borgmester i Århus fra den 1. januar.
Der står faktisk ret klart i det her papir, hvad formålet var med at indføre den aldersgrænse på 23 år i sin tid.
Der står ikke noget om ungdomsboliger.
Der står, at formålet er at hjælpe de familier, som har nogle svære økonomiske vilkår, og som har hjemmeboende børn mellem 18 og 23 år.
Det synes jeg står ganske klart, og det kan jeg ikke forstå at den konservative ordfører ikke vil anerkende.
Jeg kan heller ikke forstå, at den konservative ordfører ikke lige vil bekræfte over for Folketinget, ligesom Venstres ordfører gjorde, at det her er en økonomisk forringelse.
Så kan det godt være, man lige har fundet på en forklaring sådan lige for at have noget at sige, men det, der er formålet med det her forslag, er at spare nogle penge, og de penge bliver sparet hos dem, der har det allersværest i forvejen.