runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-22:
Jeg fatter bare ikke, at ministeren vil bidrage yderligere til uklarhed på et område, som hverken ministeren eller undertegnede måske kender i sit fulde omfang.
Det er bedst, at arbejdsmarkedets parter selv afklarer det her spørgsmål.
Som ministeren ender med at svare, må det bero på en retsafgørelse.
Når ministeren ikke kan give et entydigt svar, som han siger, hvem kan så?
Dermed bidrager ministeren til, at der må føres retssager på det her område for at man kan finde ud af, om det, Dansk Folkeparti har fået, er 1 eller 2 eller 3 dage.
Mere er det jo ikke.
Ministeren siger, det kan være, hallen er brændt.
Det er jo nøjagtig det argument, vi har brugt tusindvis af gange.
Der findes i dette land ikke så ubegavede arbejdsgivere, at de vil bruge den begrundelse, at du bliver fyret, fordi du ikke vil gå på deltid.
De findes ikke i dette land.
Derfor er det et forslag uden indhold
, og dette ændringsforslag, som Dansk Folkeparti bryster sig af at de har fået ind, og som ministeren åbenbart har fundet anledning til at stille, beviser, at det ikke har nogen reel værdi overhovedet.
Det bidrager kun til yderligere tvivl på baggrund af det retssikkerhedsmæssige i det her spørgsmål.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-05-22:
Jeg kan ikke give noget entydigt svar på det rejste spørgsmål.
Hvis en arbejdsgiver dagen efter ansættelsen tilbyder et deltidsjob, vil der efter al sandsynlighed være tale om en omgåelse af overenskomsten og dermed et brud på denne.
Det vil der helt åbenbart være tale om, hvis der er en hemmelig aftale mellem de to om at handle på denne måde.
Men selv om det ikke er tilfældet, kan arbejdsgiveren selvfølgelig ikke handle på denne måde i den hensigt at omgå overenskomsten. Det samme kan imidlertid være tilfældet, hvis der går en uge eller to.
Jeg tror f.eks., at under en ansættelse, der er aftalt til at vare 2 måneder, kan arbejdsgiveren ikke komme med forslag om deltid uden at komme i strid med overenskomsten.
Jeg synes, man kan sige det kort.
Hvis der kan være nogen mistanke om, at der er omgåelseshensigt med det her lovforslag, vil det jo være i strid med loven.
Omvendt må jeg sige, at der selvfølgelig efter 7 måneder kan indtræde det problem, at en produktionshal er brændt, eller at lønmodtagerens kone er blevet meget syg og derfor får brug for en ændring af vilkårene, og så står man over for nogle andre problemer, der gør, at man så i givet fald kan rejse et spørgsmål om ansættelsen.
Så hvis der for en af parterne sker et eller andet, vil jeg ikke kunne sige, at det vil være en omgåelse, men heller ikke sige noget om, hvornår man er uden for det område.
Men det er klart, at tiden har noget med det at gøre.
Om det er første dag, første uge, første måned, tolvte måned osv., må være noget, som retspraksis afklarer.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-22:
Undskyld, hr. formand, men der var forskellige navne i omløb, og jeg vidste ikke, at hr. Carsten Laustsen havde opbrugt sine tre muligheder for at stille spørgsmål, men sådan er der jo så meget.
Jeg skal forholde mig til det nye spørgsmål, som jeg gerne vil stille beskæftigelsesministeren, og som handler om et meget, meget væsentligt punkt i de ændringsforslag, som regeringen ikke selv har formået at stille, men som Dansk Folkeparti som støtteparti endda praler en lille smule med at have fået med ind her.
Det betyder, at man ikke kan lave deltidsansættelse ved ansættelsen, men det kan man først lave senere.
Hvor meget er det, Dansk Folkeparti har opnået i den her sag?
Det er ret væsentligt at få fastslået, om der er nogen juridiske bindinger, eller hvordan ministeren opfatter det. I det hele taget er det underligt, hvorfor man har fundet det nødvendigt at lave lovgivning på det her område, når man nu ikke engang har været i stand til at dokumentere, at der er en eneste, der ikke har kunnet komme på deltid.
Man kan igen spørge: Hvorfor lader man ikke parterne selv løse det her, som parterne nu signalerer at man gerne selv vil have lov til uden indblanding fra Folketingets og regeringens side?
»Vil ministeren oplyse, hvor lang tid efter nyansættelsen der kan gå, før arbejdsgiveren kan foreslå medarbejderen at gå på deltid?«
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Det er jo ikke første gang, at det her spørgsmål bliver drøftet, og derfor kommer det som lidt af en overraskelse, at statsministeren vil prøve på at bilde os ind, at der ikke foregår nedskæringer rundtomkring i kommunerne.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om han mener, at det, som kommunerne giver udtryk for ved de drøftelser og de forhandlinger, de har i kommunalbestyrelserne, er fuldstændig urimeligt.
For det medfører, at der sker nedskæringer på ældreområdet, på børneområdet og på de andre kommunale områder.
Så mit spørgsmål er meget enkelt: Hvorfor skal vi blive ved med at høre disse påstande om, at der ikke sker nedskæringer, når det er den dagligdag, folk oplever?
Karen Jespersen (S), 2002-05-22:
Så vil jeg gerne spørge statsministeren, hvordan han vil forklare den modstrid, der er mellem det, regeringen siger, og det, regeringen gør, eller i hvert tilfælde det, der er realiteterne. Eksemplet er altså, at regeringen den 8. marts stiller voldsramte kvinder og deres børn bedre vilkår i udsigt.
Det drejer sig f.eks. om, at man mangler pladser på krisecentre, og det skal undersøges, og der bliver sat nogle puljer af, som amterne kan søge.
Det, der så sker, er ordene.
I realiteten sker der det som følge af den økonomiske politik, at der bliver skåret ned på krisecentrene, og der er ingen amter, der vil søge de puljer, for man har simpelt hen ikke råd til at betale den del, man skal, fordi man ikke får det hele af staten.
Så der er altså klar modstrid mellem det, regeringen siger, og det, der er realiteten, og det afspejler sig bl.a. i, at Landsforeningen for Voldsramte Kvinder var glade den 8. marts.
Og i dag er de dybt bekymrede.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-22:
Det er interessant, hvordan virkeligheden kan ses forskelligt.
Med al respekt for statsministeren, så tror jeg, at han bærer præg af i det halve år at have været meget bundet til huset her - det har jeg også selv været medvirkende årsag til - men også af at rejse meget rundt i verden.
Jeg vil godt levere et citat mere fra Jyllands-Posten: »Efter næsten 10 år med uafbrudt vækst og fremgang, er kommunerne i disse måneder ved at forberede de største og mest omfattende besparelser i mange år. Der bliver mindre service, der skal skæres i hjemmehjælpen, flere elever i klasserne, flere børn i børnehaveklasserne.«
Det siger borgmestrene.
En stor del af dem er
Venstreborgmestre, og der er ingen grund til at have fordomme mod Venstreborgmestre generelt, hvad angår, at de ikke skulle udtale sig i forhold til sandheden.
Hvorfor skulle de have en interesse i at genere regeringen?
Det er deres melding.
Så vil jeg sige til statsministeren: Hvis man var anklaget i en retssag og fik så mange beviser lagt foran sig, ville selv en hærdet kriminel så ikke bryde sammen og tilstå, at det er rigtigt, at der sker voldsomme beskæringer?
Vi er på vej mod en situation, hvor der er lodret modstrid mellem valgløfterne og det, der kommer til at ske.
Det lader sig jo ikke skjule.
Det kan tælles sammen i løbet af det næste halve år.
Var det så ikke klogere at tilstå nu i stedet for meget ynkeligt at vente
Det er jo ikke pynteligt for en statsminister først at tilstå i det øjeblik, man står klinet fuldstændig op mod muren.
Er det ikke klogere at komme med indrømmelsen allerede nu?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-22:
Jer anerkender det, som hr. Ole Stavad gjorde opmærksom på om nedgangen i antallet af arbejdspladser i hovedstaden, og jeg har da også gået og filosoferet lidt over, hvad det skyldes, for der var mig bekendt ikke tale om en beslutning om udflytning i den periode dér.
Nej, jeg tror sådan set, jeg har fundet forklaringen.
Jeg tror, der i Københavnsområdet var betydelig større potentiale for effektiviseringer, end der ville være i provinsen.
Så vil jeg minde hr. Ole Vagn Christensen om, at den tidligere regering brugte som argument imod udflytning, at det var kedeligt og ødelæggende for familierne.
Men jeg vil gerne have hr. Ole Vagn Christensen til at bekræfte, at det er lige så stort et problem, når folk fra udkantområderne skal flytte til centrale dele af landet, fordi der ikke længere er job i udkantområder, som det er, når folk fra de centrale dele skal flytte til udkantområdet. Der er bare den forskel, at de, der flytter fra hovedstaden, fra vækstområderne til udkantområderne, får penge i bytte.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg vil gerne først give et velment råd til hr. Ole Vagn Christensen: Lad regeringen om at slås med svenskerne om flygtningespørgsmålet.
Jeg vil fraråde Socialdemokratiet at åbne en ny front ved at overtage dele af Sverige.
Så vil jeg godt minde hr. Ole Vagn Christensen om, at der ikke blev tid til at besvare mine spørgsmål.
Spørgsmålet var, om Socialdemokratiet har nogle eksempler ud over det med Danmarks Fiskeriundersøgelser, som man godt kunne tænke sig at undersøge, om det vil være egnet til at blive flyttet ud.
Om Socialdemokraterne har gjort sig sådanne tanker, herunder specielt om man agter at lade de 17 kommuner, som i analysen er fremhævet som havende særlige problemer, få en fortrinsstilling.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg vil godt starte med at erklære mig helt enig i hr. Ole Stavads vurdering af tallene, men det bortforklarer ikke, at selv om de tal, jeg gav, var uklare, var de rigtige, når man ser på det, der var sket.
Så vil jeg godt sige til fru Colette Brix: Det er klart, vi er med, når vi er i den situation, at vi faktisk kan se, at den vedtagelse, vi fik strikket sammen sidste gang, var en fornuftig vedtagelse, som netop byggede på det, som var efterlyst: at man fik sat en udvikling i gang om, hvad man kan gøre for at styrke regionalpolitikken og også det, jeg vil kalde vækstkraften i lokalområderne.
Fra statslig side bør vi også være med til at styrke disse viden- og kompetencecentre, og når spørgsmålet er om udflytning af en arbejdsplads, er der derfor en stor diskussion om, hvor den skal ligge, som vi har set med Rigsarkivet.
Det er jo ikke en udflytning - det tror jeg, fru Colette Brix er enig med mig i - der batter noget, når det drejer sig om at leve op til det forslag til vedtagelse, som vi har vedtaget ved den sidste debat, vi havde.
Så derfor vil jeg sige til fru Colette Brix, at vi ønsker at stå ved det, vi gerne vil foretage os, og derfor er det nødvendigt med gode undersøgelser, inden man kommer så langt.
Colette L. Brix (DF), 2002-05-22:
Jeg vil godt sige tak til hr. Ole Vagn Christensen, for det var egentlig rart at sidde her og høre, at Socialdemokratiet er med.
Det er faktisk første gang i lang tid, jeg har følt, at nu skal vi til at samarbejde om det skæve Danmark, og det var egentlig rart.
Nu kan der ske noget, og alle er jo enige i, at der bør og skal gøres noget.
Men kommer tid kommer råd.
Den tid, der er gået, er gået, og nu skal vi frem, og vi skal videre.
Nu håber vi, at vi kan gøre noget for det skæve Danmark, og det er jo faktisk derfor, vi sidder her i dag.
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Jeg synes, hr. Ole Vagn Christensen var meget uklar i sit svar til hr. Ole M. Nielsen, og derfor vil jeg godt spørge hr. Ole Vagn Christensen, om han ikke kan bekræfte, at hvis vi ser på perioden 1994-2000, kan vi konstatere, at i den periode faldt mængden af statslige arbejdspladser, fordi væksten i det offentlige skete i kommuner og amter.
Der er sådan set bred enighed om, at det har haft som konsekvens, at der i den periode har været en tilbagegang i antallet af offentlige arbejdspladser i Københavnsområdet på godt 5.000, og at der i provinsen har været en fremgang i antallet af statslige arbejdspladser på lige knap 3.000 -
hvis vi skal være helt nøjagtige 2.912
Derfor er den antagelse, som nogle har om, at den tidligere regering ikke fulgte op på det, den sagde, også en forkert antagelse.
Kan hr. Ole Vagn Christensen bekræfte det?
Else Winther Andersen (V), 2002-05-22:
Jeg vil da godt starte med at sige tak til hr. Ole Vagn
Christensen for de positive elementer, der var i talen.
Men der var bestemt også nogle meget firkantede ting. Der blev bl.a. sagt, at det var rigtigt, at vi skulle have en fysisk planlægning og se den som en helhed, og at det ville være godt for udviklingen.
Så tror jeg, det er godt for Sydthy og områderne ude i Vestjylland, at der nu bliver en regulær motorvej i Herning/Brandeområdet og ikke det, den tidligere regering lavede, hvor man ikke kunne få den rigtige infrastruktur gennemført.
Men når man taler om, at man skal have de ting på plads, hvorfor taler man så også om, at der ude lokalt skal laves en målrettet indsats, og der skal laves en nøjagtig tidsramme for, hvornår den skal være gennemført?
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen: Er det ikke ude lokalt, man skal være med til at styrke de vækstområder, man har mulighed for?
Kan vi her fra Folketinget sige, hvornår man skal være færdig med at lave de ting?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg vil gerne give hr. Ole M. Nielsen fuldstændig ret i, at det var en hård kamp at få gennemført vedtagelserne dengang.
Men når det er sagt, vil jeg ikke give hr. Ole M. Nielsen ret
i, at den statslige beskæftigelse faldt mere ude i landet end i hovedstadsområdet
Det har vi sådan set været inde på, og faktisk viser tallene, at der er et meget lille fald i hele landet i forhold til det store fald i hovedstadsområdet.
Men det var ministeren også inde på, og han gav nogle af forklaringerne. Angående det, som blev sagt om skævvridning fra den tidligere regerings side, vil jeg gerne gøre opmærksom på, at da vi fik den sidste vedtagelse om, hvordan vi ønskede, at udviklingen skulle være, sagde fru Ritt Bjerregaard, som var fødevareminister dengang, da man ville nedlægge Silstrup og Rønhave: Det vil jeg ikke være med til, for i henhold til vedtagelsen er det sådan, at der skal tages de nødvendige hensyn.
Men det er ikke helt de samme signaler, vi hører nu, og derfor: Hvordan vi skal gøre op med, hvem der har skævvredet hvad, vil jeg godt vende tilbage til, når vi har set regeringens kommende politik, og om regeringen i virkeligheden vil stå ved det forslag til vedtagelse, der nu er lagt op til, eller vi skal se noget andet.
Der er jo ikke nogen udvikling i det, der er sket med Rigsarkivet.
Det er jo ikke i overensstemmelse med den tidligere vedtagelse, det er ikke engang med til styrke Danmark, men er måske med til at svække Danmark, for Skåne, Halland og Blekinge hører efter min mening sådan set også med til Danmark, efter at vi har fået Øresundsbroen.
Der ligger nogle universiteter dér, og vi har også nogle fælles interesser.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-05-22:
Jeg er nu heller ikke så imponeret af den tidligere SR-regerings politik på området.
Der blev talt om alt det positive, SR-regeringen gjorde med at skabe videnscentre og udviklingscentre, men det havde jo sine omkostninger.
Det er jo en realitet, at den tidligere regering skabte en meget stor grad af centralisering på mange områder.
Den nedlagde utrolig mange statslige arbejdspladser ude i yderområderne, så vi nu er nødt til at tage fat på at få retableret yderområderne.
Man lavede en skævvridning af Danmark i kampen for at lave vækst og skabe dynamikområder i Danmark, og det er absolut et problem for Danmark som helhed.
Er det sådan, at hr. Ole Vagn Christensen vil være med til at rette op på den skævhed, SR-regeringen skabte, ved at lave nogle udflytninger til nogle områder, og vil man også senere i det politiske arbejde være med til at rette op på de skævheder, der blev lavet dengang?
Vil Socialdemokratiet være med til det?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg er ikke helt så imponeret af den tidligere regerings initiativer, som hr. Ole Vagn Christensen er.
Jeg synes, den tidligere regering ikke var ret meget udfarende på området, men det er jo godt, at man er kommet på bedre tanker.
Udmærket.
Hr. Ole Vagn Christensen sagde mange overordnede ting, men jeg tror kun, han nævnte et enkelt konkret eksempel, nemlig at Statens Fiskeriundersøgelser kunne flyttes til et eller andet sted i Vestjylland.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Har Socialdemokraterne nogle flere konkrete eksempler, man gerne vil kigge nærmere på?
Sådan spiller klaveret ikke, og sådan skal det heller ikke spille.
Men det, vi kan gøre, er jo at gøre os nogle tanker om, på hvilke områder det kunne være nyttigt at undersøge, om noget kunne flyttes ud.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-22:
Jeg er utrolig glad for de positive resultater, der er blevet konsekvensen af regeringsskiftet i november/december.
Et af de positive resultater er, at Socialdemokraterne er blevet meget klogere, end de var, mens de var i regering.
Nu er de om muligt endnu mere positive over for udflytning og placering af statslige arbejdspladser, end Venstre var, dengang de var i opposition.
Til gengæld er Venstre ikke nær så modtagelig for argumentation om placering af statslige arbejdspladser, som Socialdemokraterne var, dengang de var i regering.
Der sker noget, og vi må nok konstatere, at tingene er lettere, når man er i opposition.
Men jeg vil gerne bede hr. Ole Vagn Christensen bekræfte, at det kneb noget mere med at få Socialdemokratiet til at stemme for de vedtagelsesforslag, vi arbejdede med, mens vi havde en SR-regering, og at det var noget småt med statslige udflytninger i SR-regeringens seneste år, hvor man f.eks. placerede Måltidets Hus i København med den udmærkede begrundelse, at godt nok lå det ikke lige i nærheden af Kongens Nytorv, men i hvert fald i nærheden af Landbohøjskolen, osv.?
Det var ikke så flot med visionerne dengang.
Else Winther Andersen (V), 2002-05-22:
Til hr. Jeppe Kofod vedrørende Bornholm, og vi kan tage spørgsmålene bagfra: Beredskabet generelt skal jo til debat i næste samling, og der vil der blive taget en stilling til, hvordan det fremtidige beredskab vil komme til at se ud.
Der indgår Bornholm selvfølgelig på lige fod.
Men det er ikke før i næste samling, at det er til debat.
Så forstår jeg ikke rigtig udmeldingen om, at regeringen har nedlagt det forskningscenter.
Jeg synes, jeg er orienteret om, at det ikke sker.
Colette L. Brix (DF), 2002-05-22:
Venstres ordfører siger, at kommunerne skal selv, og de må også selv gøre noget.
Selvfølgelig skal de det, men man kan jo også gøre et dybt indhug og indtryk på en kommune.
Nu har vi nævnt så mange navne i dag, Bornholm og Storstrøms Amt, og der vil jeg måske godt blive.
Det er blevet så moderne at flytte alle de her forskellige kaserner, og så tænker jeg - nu vi snakker 25, 30, 40 arbejdspladser - på gardehusarkasernen i Næstved.
Her skal flere hundrede arbejdspladser flyttes lige hen ved siden af til Slagelse.
Efter min forstand, og den er måske ikke god nok, så forstår jeg det bare simpelt hen ikke.
Hvorfor i alverden kunne de ikke bare være blevet?
Jeppe Kofod (S), 2002-05-22:
Jeg vil gerne igen efterspørge et konkret svar med hensyn til Bornholm.
Det eneste, man kunne få af svar fra Venstres ordfører, var, at da I var i regering, hvad gjorde I så?
Jo, jeg sagde tidligere, at i 1999 nedsatte den daværende statsminister, Poul Nyrup Rasmussen, en tværministeriel arbejdsgruppe, hvor man identificerede styrkepositionerne for regionen.
Hvad ser vi så, når den nye regering kommer til?
Jo, det første man gør, er så at nedlægge det turisme- og regionalforskningscenter, vi har på Bornholm, som en sektorforskningsinstitution i Danmark.
Det er det første, man gør.
20 statslige arbejdspladser.
Bornholm er jo et eksempel på en region, som har behov for hjælp, det er godt som indikator for, hvordan regeringen vil tackle det her konkret, så derfor er mit spørgsmål bare: Hvad har man i posen til Bornholm?
Det er det første.
Det andet er med hensyn til Beredskabscenter Bornholm.
Er det sådan, at Venstre her i dag ikke vil garantere, at man vil beholde Beredskabscenter Bornholm?
Skal man forstå de udtalelser, der har været fra Venstres ordfører, sådan, at man ikke vil gå ind og sikre, at beredskabscenteret fortsat er på Bornholm, ja eller nej?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Det, jeg nævnte omkring Rigsarkivet og Skåne, Halland og Blekinge, havde selvfølgelig ikke noget med flygtninge at gøre.
Den diskussion er jeg enig med hr. Kristen Touborg i, at den overlader vi til regeringen.
Derimod var det en påpegning af, at deres rigsarkiv jo faktisk også er vores rigsarkiv, og at man gør afstandene længere og dermed måske også potentialet til Rigsarkivet mindre.
Man gør i hvert fald ikke pendlingen mindre.
Men det, der så blev spurgt om direkte fra hr. Kristen Touborgs side, var spørgsmålet om de der 17 kommuner.
Jeg mener, at en del af dem er dækket ind af det, man kan kalde den jysk/fynske redegørelse, hvor man er gået ind og har påpeget - og det er det, som så nu er gjort til vækstcentre - at hvis de opgaver, der ligger her, får tilknyttet et kompetencecenter, et videnscenter, hvor der kommer folk, som har de kvalifikationer, der skal til som forskere og udviklere, så er det jo sådan set en måde at gennemføre en statslig udflytning på.
Samtidig er det en måde, som er i overensstemmelse med det, der foregår i området.
Når der så bliver spurgt om det her med, at der er lige langt, så er jeg helt enig, og det bør vi altid have for øje, at der er lige langt.
Men vi skulle også gerne nå dertil, at det var målene, vi ønskede at gøre lidt ved.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg vil godt takke for løftet om, at det bornholmske beredskabscenter ikke bliver nedlagt ved hjælp af Dansk Folkepartis stemmer.
Må jeg også tage det som udtryk for, at Dansk Folkeparti er imod en yderligere centralisering i øvrigt inden for beredskabssystemet, altså det statslige beredskabssystem?
Altså tage det som udtryk for, at de øvrige fem beredskabscentre her i landet også vil komme til at bestå, efter at vi har lavet en fornyet behandling af beredskabsplanen?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Nu har vi jo haft en fornuftig dialog, men jeg synes nok, at det sidste svar mere bar præg af politik end af det, som sagen drejer sig om, nemlig at få at vide, hvilke holdninger der er, men det kan selvfølgelig også være politik. Jeg står her med et avisudklip fra onsdag den 8. maj, hvor et æret medlem, der hedder hr. Poul Nødgaard, har udtalt sig til avisen
, men han kan selvfølgelig være blevet misforstået, det hører vi jo så meget om.
Og så skal jeg nok lade være med at citere mere derfra.
Og det var sådan set det, jeg spurgte om, nemlig om det er de stærke områder, eller det er et ligestillingsspor, eller det er et vækstspor.
Hvad er det for et spor, Dansk Folkeparti går efter?
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Jeg takker for den venlige reaktion, men hvis jeg så må have lov til at blive en lille smule mere konkret, så synes jeg ikke, at fru Colette Brix reagerede på i hvert fald økonomispørgsmålet.
Med hensyn til bl.a. uddannelsesinstitutioner har jeg lyttet mig til, at der faktisk er meget bred enighed om, at det er vigtigt.
Og et af de redskaber, som den tidligere regering satte i gang, hvor vi havde et tæt samarbejde mellem Undervisningsministeriet og det daværende Erhvervsministerium sammen med erhvervsakademierne, som er i gang med at blive bygget op, og som vi kan se er lykkedes vældig godt indtil nu, er de regionale vækstmiljøer, hvor der viste sig at være en kolossal interesse.
Jeg sagde sådan lidt i citationstegn, at det jo var et af redskaberne til at skabe, om man så må sige, yderområdernes, lokalområdernes universiteter.
Vi ved godt, at vi ikke kan placere universiteter alle steder i landet, men vi kan gøre noget, der sikrer, at der er virkelige vidensmiljøer, og at det sker i et samarbejde med virksomhederne i området, uddannelsesinstitutionerne i området, vidensformidlere og hele det lokalområde med de kompetencer, der er, som man specielt kan pleje.
Det har regeringen direkte skåret i,
hvor den tidligere regering havde planer om at ville afsætte et beløb over en 4-års-periode oven i det, der var afsat, på ca. 200 mio. kr.