runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2004-12-16:
Den gruppe, der er tilbage, er så dem, som fru Inge-Lene Ebdrup mener ikke vil kunne finde sig et arbejde, når hun siger, at der ikke kan fifles med det.
Ellers må Venstres ordfører jo ikke mene, at det var et rigtigt svar.
Det vil sige, at det er de mennesker, der ikke er i stand til at finde sig et arbejde og venter på at komme på førtidspension eller lignende.
Fuldstændig som vi også har set borgmesteren i Århus, fru Louise Gade, som i øvrigt også er Venstremand, udtale,
er det her ikke et brugbart forslag.
Når de, der sagtens på kontanthjælp kan skaffe sig arbejde og kommer i arbejde, er det så ikke dem, som har brug for hjælp og har brug for at blive hjulpet videre frem for at blive afvist, der rent faktisk burde have været i det her forslag?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Jeg må sige, at jeg synes, at det, der kommer fra fru Lissa Mathiasen, er grebet sådan helt ud af den blå luft, når hun kan forestille sig, at mennesker på kontanthjælp har mulighed for sådan at fifle: Så er jeg på kontanthjælp i 5 måneder, så har jeg lidt arbejde, så er jeg på kontanthjælp i 5 måneder igen, så har jeg lidt arbejde, for hele tiden at holde mig under den her 6-måneders-regel.
Hvis man spørger dem, som er på kontanthjælp, tror jeg, at de vil sige, at det er der ikke ret mange af dem der har mulighed for.
Havde de den mulighed, så ville de da ikke spekulere i kun at gå på kontanthjælp i 5 måneder og så have lidt job, for så havde de nemlig de ressourcer, der skal til for at få et job og skaffe sig en indtægt, og så er det jo også personer, som de her områder kan profitere af.
Om det med førtidspensionisterne må jeg altså sige, at det jo er kommunerne, som har den her anvisningsret, og der har jeg altså så stor tiltro til det kommunale selvstyre, at kender man en person, som er på vej til førtidspension, men som i en periode har en anden indkomst, så er jeg sikker på, at kommunerne også finder ud af at vurdere vedkommende derudfra.
Lissa Mathiasen (S), 2004-12-16:
Jeg vil godt starte med at spørge: Hvad er det egentlig i forslaget her, der gør den væsentlige forskel?
Vi har i dag en lovgivning, som sikrer kommunerne 90 pct.s anvisningsret til almene boliger.
Hvad er det, som man mener skulle have en anden effekt end den, som lovgivningen har i dag?
Hvordan vil man forhindre, at der spekuleres i den her regel om, at folk ikke må være sammenlagt 6 måneder på kontanthjælp for at have ret til at blive anvist en bolig?
Hvis man nu er så udspekuleret, at man sørger for, at man ikke har samlet 6 måneder, men hele tiden holder sig på under 5 måneder, vil det så sige, at de mennesker skal have mulighed for at kunne blive anvist en bolig med det forslag her?
Det sidste, jeg vil spørge om, er: Hvordan vil man sikre sig, at det ikke er mennesker, som går og venter f.eks. på en førtidspension, er på kontanthjælp midlertidigt, som rent faktisk kommer til at opleve, ligesom vi har hørt fra handicaporganisationerne, noget meget ubehageligt i den her sammenhæng?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Det handler jo netop om, at man ikke diskriminerer folk med anden etnisk baggrund.
Men hr. Keld Albrechtsen har da ret i, at hvis vi ser på gruppen af indvandrere og flygtninge i Danmark og kigger på, hvorfra deres indtægter for størstedelen kommer, jamen så er de omfattet af de her grupper.
Det er også derfor, at vi vil tage fat i det.
Men vi vil selvfølgelig ikke diskriminere på grund af race, eller hvor man kommer fra.
Det er jo helt galt fat med det, hr. Keld Albrechtsen siger, for det er jo netop sådan, at hvis man står på en venteliste og man så skal ind i en lejlighed, og kommunen har 100 pct. anvisningsret og siger, at det desværre ikke duer, fordi man lige netop er inden for den gruppe, som den ønsker et andet sted hen, så er det, man kan blive henvist til en anden lejlighed inden for 6 måneder i nogle af de andre boliger, der er i den kommune.
Der har kommunen jo så den forhøjede anvisningsret, altså flere boliger at anvise til.
Så samlet set vil det her forslag netop gøre, at nogle af de ikke-senefternavne-mennesker, som er på de her ventelister, fordi de mangler boliger, netop vil få mulighed for at komme ind andre steder.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Nu viste det sig jo, da Brabrand Boligforening lavede en undersøgelse af, hvem der stod på ventelisterne til disse lejligheder, at der ikke var nogen -sennavne, så den påstand om, at forslaget ikke er rettet mod indvandrerne, kan fru Inge-Lene Ebdrup godt trække tilbage.
Det var indvandrere, der stod på ventelisterne, det ved man godt, og det ved ministeren også godt, så derfor kan man lige så godt sige rent ud, hvad sagen drejer sig om.
Den drejer sig om, at nogle indvandrere skal fratages nogle rettigheder, og det kalder man på almindeligt dansk for diskrimination.
De samme undersøgelser viste jo, at der ingen andre var til at overtage lejligheden.
Der var ingen på venteliste, hverken studenter eller andre, som kunne tage lejligheden.
Det vil sige, at så kommer den til at stå tom, og så kommer mit spørgsmål: Hvorfor har man ikke gjort sig nogen som helst forestilling om, hvem der så skal bo i den lejlighed?
Det er da fuldstændig meningsløst.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Jeg vil sige, at jeg kan slet ikke genkende det billede, som hr. Keld Albrechtsen prøver at tegne.
Forslaget diskriminerer ikke folk med anden etnisk baggrund end dansk, det sorterer udelukkende efter, hvilken indkomst folk har, og der er sat fokus på tre overførselsindkomstområder, hvor de sociale ressourcer som oftest er knap så stærke som på andre områder.
Der er heller ikke lagt op til, at man som studerende vil blive afvist, hvis man gerne vil have en bolig i de områder, tværtimod.
Det er jo netop studerende og andre med almindeligt arbejde, som kan være med til at give de områder det løft, hr. Keld Albrechtsen refererede til med forsøget i Gellerupparken.
Hvis vi skal se på spørgsmålet om huslejens størrelse, er det jo sådan i alle byer, at når man er studerende, må man nøjes med en lidt mindre bolig.
Mange studerende går imidlertid sammen om at leje en familiebolig og får dermed råd til huslejen, og det synes jeg egentlig er en meget rimelig og fornuftig boligform for studerende.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Da vi i 1990'erne lavede helhedsplanerne for f.eks. Gellerupparken, tog vi ikke udgangspunkt i at diskriminere indvandrere.
Vi gik tværtimod efter at gøre det muligt, at også andre kunne bo i Gellerupparken, bl.a. åbnede vi mulighed for, at nogle lejligheder kunne anvises til studerende, og det projekt lykkedes.
Her ligger vel den fundamentale forskel mellem både menneskesyn og tilgang til problemerne.
Venstre tror, at man kan løse problemer ved at fratage folk deres rettigheder og lade lejligheder stå tomme i stedet for at gøre noget aktivt for, at f.eks. studerende får råd til at bo i Gellerup, f.eks. ved at sætte huslejen ned, så der kom realitet bag ønsket om at ændre beboersammensætningen.
Er det indgået i overvejelserne, hvordan man skal gøre det muligt, at f.eks. folk på SU kan betale en lejlighed i Gellerup, eller har man bare tænkt sig, at lejlighederne skal stå tomme?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Jeg kan oplyse, at det forventes, at det er omkring 20 kommuner med i alt 20-25 boligområder og 30.000-35.000 boliger, der bliver omfattet af reglerne om kombineret udlejning.
De endelige tal vil først foreligge, når vi har fået tallene for 2004, men jeg har fået lovning af ministeren om, at de foreligger, inden vi er færdige med at behandle lovforslaget, så det er klart, at i udvalgsbehandlingen skal vi kigge på, hvad det er for nogle områder, der i den sidste ende bliver omfattet, og hvilke muligheder de kan få.
Men der er også en del privat udlejningsbyggeri, så her er det også vigtigt, at vi sikrer, at kommunerne får aftaler med de private udlejere om, at der også kan anvises dertil, og vi mener altså, at redskaberne til det ligger i lovforslaget.
Per Kaalund (S), 2004-12-16:
Nu kan jeg ikke vide, hvilke undersøgelser der ligger bag det sidste svar, men med de tal, som Svend Bak oplyser, må det jo stå klart for også Venstre, at der er kommuner, der simpelt hen ikke kan løse problemerne, selv om de får muligheder for det.
Man skal også bemærke, at kommunestrukturreformen med andre og større kommuner ikke berører disse kommuner.
Der vil kun ske ganske få ændringer, og de vil ikke få betydning for de områder, så vil jeg stille spørgsmålet: Vil Venstre være villig til at se på problematikken under udvalgsbehandlingen og være med til at lave ordninger, som også disse kommuner kan få gavn af?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Nu vil jeg lige slå fast, at jeg kan jo ikke udtale mig på regeringens vegne.
Jeg vil medgive så meget, at på den københavnske vestegn ser vi problemer de steder, hvor der er nogle meget koncentrerede, socialt belastede boligområder.
Det er dog ikke vores vurdering, at der ikke også de steder kan findes ressourcer, så man ved at blande beboerne inden for kommunegrænsen kan give et samlet løft.
Det vil vi gerne forsøge i første omgang, så rent umiddelbart er der ikke nogen planer om, at der skal kunne anvises over kommunegrænsen.
Per Kaalund (S), 2004-12-16:
Forslaget indeholder gode intentioner, men spørgsmålet er, om de også rækker i virkeligheden.
Der tales hele tiden om, hvad der er muligt inden for kommunen, men nu er det jo en kendsgerning, at ikke mindst her i Københavns Kommune og i nogle af kommunerne på Københavns vestegn er beboersammensætningen ikke bare i de enkelte bebyggelser, men i hele kommunen af en sådan karakter, at intentionerne i lovforslaget næppe vil kunne opfyldes.
Der er kommuner, som via FN's regler er fritaget for at modtage kvoteflygtninge, fordi beboersammensætningen i forvejen er af en sådan art, at op til 70 pct. af de elever, der starter i folkeskolen, er af såkaldt anden etnisk oprindelse.
Vi ved, at der kan forekomme en række sociale problemer i de familier, og derfor er mit spørgsmål: Har regeringen overvejet at anvise boliger uden for de kommuner, som er meget, meget hårdt trængt i forvejen?
Har man overvejet en anvisningsret, der – om ikke direkte, så i hvert fald ved at inddrage andre kommuner – kan være med til at løse disse problemer?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Nej, det er bestemt ikke det, man skal regne med, for jeg vil gerne sige det en gang til: Forslaget giver kommunerne mulighed for at gøre to ting, når de står med en kontanthjælpsmodtager, som man ikke ønsker skal bo i et erklæret ghettoområde.
Kommunen kan på den ene side via sin udvidede anvisningsret til resten af sine almene boliger anvise hertil, eller den kan på den anden side lave en aftale med en privat udlejer om at anvise til private udlejningsboliger, og derfor må jeg helt afvise, at vi ikke gør noget for kontanthjælpsmodtagere og andre svage.
Det handler jo netop om, at vi samlet set får styrket de områder og får givet dem et løft, så alle, der bor der, oplever, at de kommer til at bo i nogle socialt mere velfungerende områder, så jeg må stærkt afvise det, fru Line Barfod siger.
Line Barfod (EL), 2004-12-16:
Det er forrygende at høre, når fru Inge-Lene Ebdrup nu prøver at gøre fru Charlotte Dyremose kunsten efter: Når nogle kommer bag i en kø, kommer de ikke bag i en kø alligevel.
Fru Charlotte Dyremoses forsøg på at tale sig ud af det er blevet optaget i bogen med sjove citater fra Folketingets forhandlinger, og det kan være, fru Inge-Lene Ebdrup også kandiderer til at komme med her.
Hvis man ikke får lov til at få en bolig, kan jeg altså ikke se andet, end at man kommer bag i køen, så længe der ikke er andre boliger.
Hvis regeringen gjorde en reel indsats for at sikre, at der var boliger, som var til at betale, mange steder i landet i stedet for at gøre en indsats for, at der skal være så mange ejerboliger som muligt, kunne det være, man begyndte at tro på det.
Men det gør regeringen jo ikke, og derfor skal jeg bare spørge igen: Er det denne regerings politik, at hvis man ikke har særlig mange penge, og hvis man er arbejdsløs, skal man regne med, at man generelt set bliver forskelsbehandlet, kommer bag i køen og får beskåret sine indkomster?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Det handler jo netop ikke om, at der er nogen, der kommer om bag i køen til boligerne.
Det handler jo om, at netop de svage, som er på overførselsindkomster, kommer forrest, når kommunerne får mulighed for at anvise til andre områder end de områder, hvor der er ghettoproblemer.
Jeg ved ikke, om fru Line Barfod har set det, men et af omdrejningspunkterne er altså, at man i netop det, som fru Line Barfod kalde rigmandsghettoerne – jeg foretrækker nu at kalde dem ressourcestærke områder – kan udvide kommunernes anvisningsret, så de kan anvise til langt flere boliger, end de ellers kan efter almenboliglovens almindelige regler.
Samlet set synes jeg, forslaget opfylder netop de kriterier, som også Enhedslisten efterlyser.
Men man vil selvfølgelig ikke lade sig spænde for vognen, når der fra regeringens side fremsættes noget, som socialt set er godt.
Line Barfod (EL), 2004-12-16:
Hvis man gerne vil have en blandet beboersammensætning, hvad så med i stedet at sige: Problemet er, at vi har en række rigmandsghettoer, en række områder, hvor de fattige ikke kan komme ind, så vi må sørge for, at der her bliver skabt nogle boliger, som arbejdsløse og andre med meget lave indkomster har mulighed for at betale.
Hvordan har man tænkt sig at fylde de boliger, der kommer til at stå tomme, når de arbejdsløse og fattige ikke får lov til at bo i dem, fordi de bliver sat bagest i køen?
Vil man tvangsflytte nogle af dem med høj indkomst, eller hvordan forestiller man sig, man kan få den spredning, hvis man ikke vil sikre, at der bliver skabt boliger med en husleje, der er til at betale?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Jeg må igen tilbagevise hr. Lars Kramer Mikkelsens påstande, for som jeg også sagde i min ordførertale, er forslaget bare ét ud af en række elementer, som enten allerede er vedtaget eller bliver vedtaget, hvis Folketinget vil det, og som regeringen netop har planlagt for at komme problemerne i ghettoområderne til livs.
Jeg kan f.eks. nævne støtte til en særlig byfornyelsesindsats og projekterne om salg af almene boliger, som også skal være med til at skabe en blandet beboersammensætning.
I den meget brede boligaftale fra 2002, som Socialdemokraterne også er med i, er der afsat en meget stor sum penge fra Landsbyggefonden til renovering og modernisering af områderne
, så jeg synes, at når vi ser samlet på det, er vi sammen med mange øvrige initiativer på det sociale område, bl.a. satspuljeinitiativer, godt i gang, men langtfra færdige.
Forslaget her er bare endnu et redskab til at nå målet, og derfor synes jeg, der er al mulig grund til at bakke op om det.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-12-16:
Socialdemokraterne er sådan set ikke uenige i, at det er nødvendigt at kigge på beboersammensætningen i de hårdest ramte boligområder.
Så langt er vi enige, og det når vi frem til på et senere tidspunkt.
Men det, der er vores problem med forslaget, er, at vi i virkeligheden synes, at det kommer for sent, det vil formentlig få for lidt virkning de steder, hvor der er behov for at gøre noget, og det løser ikke de problemer, der er behov for at løse.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Jeg kan ikke undlade at sige, at jeg ikke er enig med hr. Lars Kramer Mikkelsen i, at vi har ødelagt noget i vores regeringstid.
Det er ikke korrekt, at der ikke fortsat finder byfornyelse sted.
Vi har sikret, at en langt større andel betales af ejerne af boligerne frem for af det offentlige, og vi mener faktisk, det er fornuftig brug af offentlige midler.
De andre eksempler, hr. Lars Kramer Mikkelsen kom med, er der tilsvarende argumenter for at tilbagevise.
Vi mener altså, at forslaget her faktisk er et af de allerbedste redskaber, fordi vi får blandet beboersammensætningen, så vi samlet set kan få styrket områderne.
Langtfra alle de områder, som er udprægede ghettoområder, er jo faldefærdige og byfornyelsestrængende, her er hovedproblemet altså, at beboersammensætningen er så svag, at der opstår nogle meget store sociale problemer, og det er dem, vi vil gøre noget ved med forslaget.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Hr. Freddie H. Madsen får det til at lyde, som om de mennesker, der i dag bor i nogle ghettoiserede områder, kommer fra en anden planet, og at de lige pludselig nu vil ud og vandalisere en hel masse andre områder.
Den mistro nærer jeg slet ikke til de mennesker.
Jeg tror på, at når vi flytter folk ud i nogle velfungerende områder, så vil det have en stor afsmittende effekt.
Så nej, vi er ikke positivt indstillede over for denne her kontrakt, men vi lytter da gerne til, hvad Dansk Folkeparti præsenterer i det videre udvalgsarbejde.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Nu bruger den socialdemokratiske ordfører masser af tid på at nævne projekter, som efter sigende enten ikke længere eksisterer eller ikke længere bliver brugt i denne her forbindelse.
Den ene er: Hvis vi kigger på byfornyelsesindsatsen, vil den socialdemokratiske ordfører så ikke give mig ret i, at de områder, som vi bedst kender som ghettoområder, netop ikke er områder, som trænger til en byfornyelsesmæssig indsats i forhold til de fysiske rammer, at det rent faktisk er gode, solide lejligheder, men at det er beboersammensætningen, der er problemet?
Den anden er: Når der nævnes beboerrådgivningen, kan den socialdemokratiske ordfører så nævne beboerrådgivere, som er blevet nedlagt som følge af det, der er sket i denne regerings tid?
Man skal bare ikke smykke sig med noget, som måske ikke er helt i trit med virkeligheden.
Jeg er glad for, at den socialdemokratiske ordfører medgiver, at der ikke er beboerrådgiverprojekter, der er blevet nedlagt som følge af det her.
Jeg syntes, at jeg hørte, at den socialdemokratiske ordfører sagde, at vi havde fjernet beboerrådgiverne, men det viser sig så ikke at være tilfældet.
Kan den socialdemokratiske ordfører give et bud på, hvad det er for nogle af de kendte ghettoområder, altså de områder, som vi, der arbejder med boligområdet, jo godt ved hvor er, som har behov for en meget omsiggribende byfornyelsesindsats, altså renovering af boligerne?
Sådan bare med henblik på, at det måske ikke er det, der er problemet, men at det jo er meget nemt at angribe det punkt fra Socialdemokraternes side.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Det kan vi for min skyld godt diskutere, men det interessante er jo to ting.
For det første er det jo interessant, hvilken forpligtelse man har til at sikre den, som er blevet sprunget over, uanset om vedkommende hedder Hassan eller Hansen.
Hvilken garanti man har for, at vedkommende har en bolig?
Der kan vi vel godt blive enige om, at den forpligtelse, som ligger i forslaget, hvor man jo forpligter sig til så vidt muligt inden for 6 måneder at have fundet en anden passende bolig, ikke er nogen stærk forpligtelse.
Det er ikke nogen garanti for, at man faktisk får en anden bolig som boligsøgende.
Så vil hr. Freddie H. Madsen være med til at løse det problem?
Med hensyn til det andet problem, nemlig at sikre, at der er nok boliger, må jeg så spørge, om ikke det gør et indtryk på hr. Freddie H. Madsen, at høringssvarene stort set enslydende peger på, at det ikke er nok, hvad der ligger i lovforslaget.
Den lille ekstraopskruning af præmien til private er ikke nok.
Den tredjedel, som man kan forøge anvisningsretten i det almene boligbyggeri med, er ikke nok.
Så vil hr. Freddie H. Madsen være med til at skrue op for værktøjerne for at kunne finde nye boliger til det her?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Altså jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Homann i, at vi skal selvfølgelig prøve at se, om vi også kan få anvisningsret til at bruge nogle private boliger.
Allerede her gør man en indsats for også at komme ind på det private område.
Men det er jo helt klart, at hvis vi springer ventelisten over, så skal vi også give mulighed for, at man kan få en bolig et andet sted, men det bliver så på den betingelse, at man her laver en kontrakt på, hvordan man opfører sig her i Danmark.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Jeg vil godt spørge hr. Freddie H. Madsen: Uanset om man vælger den model, som ligger i lovforslaget, hvor man kan springe folk over på ventelisten, eller man vælger Dansk Folkepartis lidt mere radikale model, med at man – med hr. Freddie H. Madsens ord – kan prikke Hassan på skulderen, så kommer man jo i hvert fald til at skulle bruge nogle boliger, som man kan flytte Hassan over i, uanset om det er den ene eller anden model.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Det er helt rigtigt.
Så er hr. Keld Albrechtsen også inde på, at vi vil lave en kontrakt med de her mennesker, som ikke kan overholdes.
Vi vil lave en ganske almindelig kontrakt med de her mennesker på en måde, således at alle, både danskere og udlændinge kan overholde og skal overkomme at overholde den.
Vi vil måske også have det sådan, at vi kan gå hen og prikke Hassan på skulderen og sige: Ved du hvad, Hassan, der bliver altså lavet lidt for meget ballade her ude i området.
Vi kunne egentlig godt tænke os at flytte dig hen i et andet område, hvor der ikke er så mange indvandrere – så vi laver en kontrakt med dig.
Og så skal det være på en eller anden måde, så man selvfølgelig kan overholde den kontrakt og vil komme til at overholde den.
Det er sådan set det, vi mener.
Og der vil jeg gerne bruge regeringens valgsprog og sige: Der må være noget for noget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Jo, men det harmonerer jo også med, hvad jeg sagde, der i virkeligheden var Dansk Folkepartis linje, for det, man jo siger, er, at man vil lave en kontrakt, som jo selvfølgelig bliver ganske og aldeles umulig, således at man er sikker på, at det ikke sker.
Det vil hr. Freddie H. Madsen vel medgive mig er det dybere sigte med, at man vil lave en kontrakt, som der ikke er nogen, der kan underskrive, fordi den f.eks. er umulig at overholde.
Men jeg vil egentlig godt vende tilbage til det helt principielle spørgsmål, jeg stillede, om Dansk Folkeparti er enig med mig i, at det lovforslag, regeringen har stillet, handler om flygtninge og indvandrere – ikke på den måde, som Dansk Folkeparti gerne vil have det, men at det er det, der er diskussionstemaet.
Det er så en anden ting.
Men jeg lagde bare mærke til, at Dansk Folkeparti havde samme indfaldsvinkel som jeg til den her debat, nemlig at det er en debat om flygtninge og indvandrere.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Jeg vil ikke håbe, jeg nogen sinde bliver enig med hr. Keld Albrechtsen på det område her.
Hr. Keld Albrechtsen siger, at Dansk Folkeparti ikke vil have, at vi får indvandrerne og flygtningene ud i det danske samfund, ud blandt de ressourcestærke borgere.
Det har vi sagt.
Det er ikke det, vi siger her.
Vi siger, at ifald man skal gøre det, så kræver vi, at vi får lavet en kontrakt på, hvordan og hvorledes man opfører sig i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Jeg synes jo, det var en overordentlig interessant tale, også fordi det jo nu står klart, at der ikke er noget flertal for ministerens forslag.
Det spørgsmål, jeg gerne vil stille til hr. Freddie H. Madsen, er, at jeg har forstået det sådan, at det, Dansk Folkeparti er imod, er dem, der nu bor i resten af samfundet.
Det er dem, man er imod.
Det er så en politisk holdning.
Men deraf følger vel også, at hr. Freddie H. Madsen er enig med mig, når jeg siger, at det lovforslag, ministeren har fremsat, handler om indvandrere.
Det handler slet og ret om indvandrere, eller som et medlem af Dansk Folkeparti så smagløst sagde for et øjeblik siden: de fremmede.
Og der synes jeg da, at Dansk Folkeparti er i stand til at føre ren tale i den forstand, at Dansk Folkeparti forholder sig til, hvad regeringens forslag handler om, nemlig indvandrere og diskrimination.