runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Også i den her sag skal jeg tale på vegne af hr. Holger K. Nielsen, som er SF's ordfører på området.
Lovforslaget er en udløber af regeringens terrorpakke, en terrorpakke, som SF ikke støttede, fordi balancen mellem på den ene side at gøre noget ved terrortruslen og på den anden side retssikkerheden og borgernes rettigheder efter vores opfattelse ikke var korrekt.
Det er jo det valg, man altid står i: Er den balance korrekt?
Derfor støttede vi ikke terrorpakken.
Ifølge logningsbekendtgørelsen skal teleselskaberne sikre, at politiet kan gå ind og indhente oplysninger om borgernes brug af kommunikation pr. telefon og internet, også med tilbagevirkende kraft.
Det giver for det første meget store ekstraudgifter for branchen, som med rette er utilfreds med de nye bestemmelser.
For det andet er det et væsentligt indgreb i borgernes rettigheder og, som Danske Mediers Forum har fremhævet i et høringssvar, også i journalisternes arbejdsmuligheder og dermed også i ytringsfriheden.
Efter SF's opfattelse er det kritisabelt, at ministeren har fremsat det her forslag på trods af uenighed i teleforligskredsen.
Det plejer at være en tradition her, at forlig overholdes, og det ligger også i traditionen, at ministeren ikke fremsætter et lovforslag på et forligsbundet område, hvis der ikke er enighed i kredsen.
Det har videnskabsministeren gjort i det her tilfælde.
Vi føler os altså ikke bundet af det her lovforslag og er nødt til at sige, at vi synes, den praksis er uholdbar.
Så har jeg forstået på diskussionen og meldingen fra hr. Morten Helveg Petersen, at der også under behandlingen af det her forslag kan blive rejst en diskussion om ikrafttrædelse, og at 16 andre EU-lande ikke har sat det her i kraft.
Det synes jeg da er et vigtigt tema at forfølge under udvalgsarbejdet, og det skal jeg så tilkendegive at vi også vil interessere os for, men ud fra den grundlæggende opfattelse, at vi ikke er enige i lovforslaget, som det ligger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-09:
Jeg kan bekræfte, at i Europaudvalget fik regeringen mandat til at støtte den logningsbekendtgørelse, der ligger på EU-niveau.
Der var ikke noget krav fra dansk side om, at der skulle bedes om udsættelse, og så vidt jeg er orienteret, var Det Radikale Venstre altså en del af flertallet bag mandatet, så derfor er det jo lidt besynderligt, at man efterfølgende – efter at mandatet er givet – ser en mulighed for at løbe baglæns.
Det undrer mig selvfølgelig en del.
Det forekommer mig meget besynderligt, at man i 2001 kunne fremsætte et forslag, som stort set var identisk med det, vi behandler nu, uden på nogen måde at forholde sig kritisk til det.
Det forekommer mig meget besynderligt, for verden har bestemt ikke forandret sig til det bedre.
Det centrale i foråret var, at der ikke var nogen sammenhæng med logningsbekendtgørelsen.
Derfor lyttede vi til de indvendinger, der kom fra branchen, og sagde: Det er fair nok, så udskyder vi behandlingen, til der er sikkerhed, så vi ikke kommer til at stå i en situation, hvor der ikke er klarhed over, hvad konsekvenserne af lovforslagets omfang måtte være.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-11-09:
Jeg vil så sige, at det måske er lidt bekymrende med den tilgang, Det Radikale Venstre udviser i forhold til de myndigheder, som reelt står med den meget vigtige og ansvarsfulde opgave, det er at stå for terrorbekæmpelse herhjemme.
Jeg er helt enig med hr. Morten Helveg Petersen i, at debatten om, om det er 8, om det er 10, om det er 12, eller om det er 40 eller 50 pct., er lidt meningsløs, for det kan vi af gode grunde ikke fastslå under den her debat.
Man kan også sige, at hvis kilden er en direktør i telebranchen, er det måske også et spørgsmål, hvor valid kilden er i den her sammenhæng.
Men er vi ikke enige om, at der trods alt f.eks. omkring kommunikation vil være mulighed for, at man kan se, hvem der er afsender, hvem der er modtager og hvornår, og at der dermed kan være nogle oplysninger, som kan være ganske relevante for efterretningstjenesten og for politiet i den her sammenhæng?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Der er jo nogle, der bruger den der analogi med, at hvis man giver en 4-årig dreng en hammer i hånden, vil alt ligne søm i nærheden af ham.
Når jeg bruger det billede, er det for at sige til den konservative ordfører, at: Jo, det gør indtryk, men jeg ved ikke, hvor stort et indtryk det gør, forstået på den led, at jeg da godt forstår, hvis politiet, hvis myndighederne, hvis efterretningstjenesterne giver udtryk for, at det her er noget, man gerne vil.
Jeg ville næsten være forundret, hvis de ikke sagde det.
Det, der er mit ærinde, og som jeg har forsøgt at problematisere her, er den reelle effektivitet, som det her forslag vil medføre.
Jeg kan godt forstå, at myndighederne siger, at det her vil de gerne have, fordi de har en forventning om, at det kan bruges i et eller andet omfang.
Men igen vender vi jo tilbage til diskussionen: Er det 8, 10 eller 12 pct. af trafikken, som kan logges og vil være relevant i efterforskningsmæssigt øjemed?
Alt det her for at sige, at: Jo, det gør da indtryk, men jeg ved ikke, om det er det, der skal være udgangspunktet eller det afgørende i en stillingtagen til det her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-11-09:
Indledningsvis vil jeg også kvittere for, at De Radikale trods alt fortsat er åbne over for at støtte det her forslag og konstruktivt vil gå ind i udvalgsarbejdet omkring det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Morten Helveg Petersen: Gør det ikke indtryk, at danske myndigheder, f.eks. politiet, efterretningstjenesterne osv. – som jo selvfølgelig har indflydelse på indholdet af det her lovforslag – ud fra en beskrivelse af, hvilke værktøjer man føler man har brug for i terrorbekæmpelsen, har et stærkt ønske om at få de her ting gennemført?
Der har meget ensidigt været talt om, hvilke problemstillinger telebranchen og it-branchen, som får påført omkostninger ved det her, har, men jeg synes måske, det var værd også at kigge på den anden side: at her er måske et regulært ønske fra de mennesker, som står for vores terrorbekæmpelse, om, hvilke værktøjer de vil have.
Gør det ikke indtryk på hr. Morten Helveg Petersen?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Jeg synes, vi begynder at køre i ring i argumentationen.
Jeg har forsøgt at sige, at vi er bekymret over den diskrimination, som ligger i forslaget, jævnfør de høringssvar, som til overflod er kommet ind i forhold til diskussionen her.
Og så har jeg forsøgt at sige, at jeg da synes, det ville være enormt interessant, hvis det var sådan, at vi i løbet af udvalgsbehandlingen kunne finde nogle måder, hvorpå vi måske kunne forpligte hinanden og regeringen på, at man så i EU arbejder for at få lukket nogle af de her huller, som jo helt tindrende klart kommer som følge af forslaget, som det ligger her.
Lad os dog prøve at forfølge det spor i udvalgsbehandlingen, for så kunne det være, at det kunne ende med noget, der virkelig var noget i, så vi ikke havde den der 10-procents-diskussion om, hvor meget eller hvor lidt forslaget rent faktisk giver anledning til kan benyttes i forbindelse med bekæmpelse af terror.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-09:
Igen føler jeg mig sådan lidt hensat til at sige, at man er en postgang for sent ude, for de bestemmelser om opdeling mellem teleudbydere og ikketeleudbydere er jo defineret i EU's logningsdirektiv.
Der er det altså i min erindring således, at Det Radikale Venstre har stået bag det mandat, som regeringen har været givet, og så undrer det mig, at man efterfølgende ser anderledes på situationen.
Det er sådan set det, jeg tager lidt fat i og påpeger, at det virker, som om man kommer en postgang for sent, og fordi man så er blevet lidt bekymret, vil man ikke vedkende sig de ting, man tidligere har stået inde for.
Og det er sådan set det, der bekymrer mig en del.
Men jeg håber som sagt, at vi under udvalgsarbejdet får enderne til at nå sammen.
Det ville da være glædeligt, hvis det kunne lykkes.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Lad mig lige sige allerførst i forlængelse af mit seneste svar, at det i hvert fald ikke skulle forstås som mangel på respekt for de mennesker, der udfører fantastisk vigtige opgaver i politi og efterretningstjeneste og den slags ting.
Nej, min overvejelse gik mere på, om man sådan kan udstede en blankocheck til de myndigheder, ifald de måtte ønske et eller andet bestemt, og det er jeg ikke sikker på man kan eller skal.
Der må man hele tiden ind og vurdere: Hvad virker, og hvad er der rimelighed i?
Det fører mig så til igen at sige, at jeg synes, vi skulle prøve i udvalgsbehandlingen at se på, om der er mulighed for at gøre noget i forhold til lovforslaget, der faktisk gør det stærkere, altså giver det en mere reel effekt end – og nu nævner jeg dem igen – de her 10 pct., vel vidende, at det er et tal, der kan svinge til begge sider.
Det synes jeg ville være interessant, herunder EU-niveauet i diskussionen.
Vi kan jo godt bruge tid på politisk arkæologi, og det er selvfølgelig meget sjovt.
Men jeg må bede ordføreren forholde sig til det, som branchen har givet udtryk for i høringssvarene til det lovforslag, vi behandler her i dag.
Telekommunikationsindustrien siger et sted, at kun omkring 10 pct. af den samlede trafik vil blive logget som følge af forslaget.
Er det et tal, som Venstres ordfører kan bekræfte?
Og kan Venstres ordfører i øvrigt bekræfte, at 15 EU-lande venter med at implementere direktivet, og at Tyskland derudover har forbeholdt sig retten til at gennemføre det.
Flertallet af de øvrige EUlande vil altså vente med det, indtil der er fundet en ordentlig teknisk løsning.
Kan Venstres ordfører bekræfte det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-09:
Ingen, som har fulgt den diskussion om lovforslaget, der har været med branchen fra foråret og til nu, kan være i tvivl om, at det er et spørgsmål, der påkalder sig meget stor opmærksomhed; det er helt klart.
Men jeg undrer mig egentlig lidt over den dybe bekymring, når jeg ser på, hvad Det Radikale Venstre tidligere har været med til.
Jeg kan konstatere, at dengang havde Det Radikale Venstre ikke nogen indvendinger og ikke nogen bekymringer, så jeg kan selvfølgelig blive forundret.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Jeg synes ikke, det på nogen måde fremgik af ordførerens tale, at lovforslaget er et kontroversielt forslag.
Jeg fik nærmest det indtryk, at det er lige ud ad landevejen og helt uproblematisk, og det har jeg lidt svært ved at forstå at det skulle være.
Jeg har lidt svært ved at forstå, at Venstres ordfører overhovedet ikke forholder sig til den rent faktisk massive kritik, som branchen har rettet mod forslaget.
Det undrer mig meget, og det ville da være mere retvisende af Venstres ordfører at forholde sig til, at det er et stærkt kontroversielt forslag.
Jeg har al mulig respekt for, at Venstres ordfører siger, at det er noget, man vil gennemføre under alle omstændigheder, for det er fair nok.
Men af den ordførertale, vi lige har hørt, fremgik det jo nærmest, som om det er helt rosenrødt og uproblematisk at gennemføre lovforslaget, og det er vel trods alt ikke tilfældet, eller hvad?
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
Jeg har et ganske kort spørgsmål: Skal det forstås sådan, efter den rundrejse, der også har været – nu synes jeg måske ikke, Råbjerg Mile er det bedste eksempel, det er jo en vandreklit – at den praksis, der er i en række af de amter, hvor man har været dårligst på det her område, og altså heller ikke har stillet krav til baggrundsbelastning, ammoniak og alt muligt andet, er en praksis, som Socialdemokratiet helt entydigt tager afstand fra; også f.eks. den praksis, der har været i Storstrøms Amt?
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Tak, formand.
Det er det, der er vores oprigtige bekymring, altså at den opmærksomhed, der har været på miljøet i så mange år, bliver svækket i de her år.
Jeg har jo rejst land og rige rundt, efter at vi havde en høring i Miljøudvalget om husdyrbrug og så tallene på, hvor slemt det kan gå med den ammoniakbelastning, vi har, og så, at vi er nødt til at lave en kanon for folkeskoleelever, så de kan komme ud og se Råbjerg Mile, inden Råbjerg Mile forsvinder.
Det synes jeg er bekymrende.
Med den her lov har vi jo faktisk en ramme.
Det er jo det, der er det gode ved miljøgodkendelserne, at landbruget giver os en ramme, som vi kan putte en hel masse godt ind i.
Vi synes bare ikke, at der er puttet nok godt ind i den.
Det er det, der er vores oprigtige bekymring.
Men vi har jo stadig væk en andenbehandling – og håbet er lysegrønt, og det skal det også være – vi har et udvalgsarbejde, og vi har også den høring, som jeg har foreslået i udvalget i går.
Men det kræver jo altså væsentlig mere, især hvad angår de særlig sårbare naturområder.
Jeg vil sige noget om, hvad der er Socialdemokratiets udgangspunkt, hvad angår det her lovforslag, og her vil jeg ikke gå i tekniske detaljer; jeg har stor respekt for forretningsordenen og for formanden i øvrigt, derfor er det de helt overordnede ting, jeg vil sige.
Det, vi er vældig bekymrede over, er, at miljøet i det her land ikke tilgodeses tilstrækkeligt.
Vi har været bekymrede under den her regering, vi har været bekymrede over, at opmærksomheden på miljøet er forduftet.
Hele den opmærksomhed, vi havde på miljøet i 1970'erne, 1980'erne og 1990'erne, er ligesom forsvundet.
Det er det ...
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Nu skal hr. Johs. Poulsen jo ikke tage hele hånden, fordi jeg roser nogle af delene i forslaget.
Jeg har jo altså faktisk, mener jeg, lavet en grundlæggende kritik af beskyttelsesniveauet, af, at man ikke har alle med osv.
Det tror jeg altså kan blive til ringere regulering.
Det mener hr. Johs. Poulsen vel heller ikke.
Han mener, det skal være til forbedringer.
Det vil jeg godt være med til.
Jeg vil bare kritisere, at man lægger det på det niveau, som man har lagt det på, altså at man ikke har lagt det gennemsnitlige niveau betydelig højere, så vi ikke får nogle steder i det her land, hvor der er ringere beslutninger, end der er under de eksisterende regler.
Det burde da være et minimumskrav i den her diskussion, når vi ved, at vi i de kommende år skal have yderligere og skærpet regulering på landbrugsområdet.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
Og derfor vil jeg i det sidste spørgsmål vende tilbage til det, vi også debatterede under første runde.
Skal der overhovedet ikke være et lokalt råderum tilbage ifølge SF's opfattelse?
Det ville da være noget nyt, hvis SF ikke mente, at der dog bør være en vis decentral mulighed for også at afspejle en lille smule, hvordan forskellene kunne være i vurderingerne i det her land selv inden for miljøområdet.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Jeg forstod ikke helt det med vandremilen og rundrejsen, om det handler om et eller andet med, at vandremilen så alligevel forsvinder ud i havet eller hvad?
Altså, min pointe med at lave en miljøkanon med bl.a. vandremilen, var jo, at der er nogle af vores helt unikke naturområder, som ganske enkelt vil forsvinde i de kommende år, hvis vi ikke griber ind, og vi skal gribe voldsomt ind.
Det, man gør med dette lovforslag, er ikke nok, det kommer bare med en gennemsnitsbetragtning og giver ikke en væsentlig forbedring.
Vi har brug for væsentlige forbedringer.
Til det, der handler om, hvad de dårligste amter har gjort, vil jeg sige: Nej, det er ikke tilstrækkeligt.
Så hvis det var det, der var den anden del af spørgsmålet, vil jeg svare: Ja, det skal gøres bedre.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
Relaterende til den debat om principperne for, hvordan man bedst muligt forbereder sig med den viden, vi har i dag, til indførelse af vandramme- og naturdirektiver osv., vil jeg spørge, om hr. Steen Gade ikke er opmærksom på – ud over de andre positive ting, han nu har nævnt om perspektivet i lovforslaget – at den målrettethed, der er med hensyn til sårbare områder, jo i virkeligheden tager højde for lige nøjagtig den problemstilling.
Man kan jo sige, at rent faktisk ligger der i det her forslag det, at de steder, hvor man i dag har en for høj dyretæthed – og den er jo kommet på det nuværende lovgivningsgrundlag – skal den rent faktisk reduceres.
Det betyder sådan oversat til et lidt mere populært sprog et stop for husdyr i de områder.
Er det ikke noget, hr. Steen Gade mener er et stort fremskridt?
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Således belært vil jeg sige, at det, jeg læser ud af kombinationen af disse tekniske ting og formålet i lovforslaget er, at formålet i lovforslaget, altså at man skal indføre miljøteknologi, rensning af ammoniak, installation af anlæg i stalde osv., ikke bliver gennemført med de tekniske formuleringer, der er i det her lovforslag, de første 2-3 år.
Det er, hvad jeg har læst.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Er det nu rigtigt?
Altså, det her egner sig lidt bedre til gruppearbejde, men vi kan godt lige prøve det.
Er det nu rigtigt, at bedste staldteknologi for 2005-06 ikke betyder en forbedring af teknologi i år 2007, 2008, 2009 og 2010, og at det bliver et gradvis stigende krav og dermed en gradvis stigende introduktion og indførelse af ny teknologi?
Det er jo det, der ligger i lovforslaget.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Jo, filosofien i, at man har skærpede krav over en årrække, kan jeg godt gå med til.
Men hvis man starter et sted, hvor man laver en procent, og hvor udgangspunktet for den procentregning er et niveau, hvor man ikke er nødt til at indføre miljøteknologi, så får man jo ingenting ud af det, så kommer der ikke ny miljøteknologi, fordi landbruget er gået over til at bruge andre fodertyper, fordi de på anden vis faktisk har de reduktioner.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Jeg ved, at hr. Steen Gade er meget optaget af miljøteknologi, det er jeg også og mener, at det er den rigtige vej frem.
Det er sådan, at reduktionskravet for ammoniak går fra 15 pct. til mindst 25 pct. over en periode, og det er jo med henblik på, at man udvikler en rigtig teknologi, man skaber en efterspørgsel.
Ved at skabe en efterspørgsel får man en mere effektiv, billigere og mere omkostningseffektiv teknologi, som kan medføre de resultater, vi gerne vil have.
Kan hr. Steen Gade ikke anerkende, at det er den rigtige måde at indføre miljøteknologi på?
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Det er i hvert fald rigtigt, at ordføreren mener, at den nuværende regulering er elendig.
Derfor har vi jo også fremsat forslag – i øvrigt vel egentlig sammen med Det Radikale Venstre på et tidspunkt, det kan jeg ikke huske – om, at man skulle lave en pause i udvidelserne, mens man lavede den her regulering.
Vi skal vel 2-3 år tilbage i tiden; da foreslog vi det faktisk.
Hvis det er sådan, at lovforslaget betyder, at der er et regulært stop i nogle områder for svineudvidelser og fjerkræudvidelser, er det jo fint nok.
Det vil så høre med på plussiden.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
O.k., jeg forstår, at det med vandremiler var sagt med et glimt i øjet, men jeg vil nu stadig væk holde fast i, at selv om de vandrer, er der jo ikke nogen grund til ligefrem at skubbe dem i havet.
Og det er det, der er min bekymring.
Med hensyn til de socialdemokratiske amter vil jeg sige, at jeg ikke vil stå her og tage ansvaret for, hvad Socialdemokraterne gør i amterne.
Socialdemokraterne har jo heldigvis haft en væsentlig indflydelse i amterne, det kan man ikke i samme grad sige om Det Radikale Venstre.
Derfor har Det Radikale Venstre ikke noget ansvar at påtage sig.
Vi mener faktisk, at der i mange amter er foretaget nogle gode miljøgodkendelser, nogle solide miljøgodkendelser.
Vi kan se det i høringssvarene; der kan vi også se en ansvarlighed fra Amtsrådsforeningens side.
Det er ikke ensbetydende med, at vi siger, at det har været godt i alle amter – jeg skal ikke kunne sige det, det kan godt være, at Socialdemokraterne har været synderne nogle steder.
Det er jo faktisk også det, Kommunernes Landsforening selv beder om nu.
Kunne vi ikke få nogle af de grundlæggende analyser, som amterne har brugt, med i det her lovforslag?
Altså, der er da gode erfaringer fra amterne, som man kan bruge.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-09:
Lovforslaget her er en opfølgning på regeringens handlingsplan mod terrorisme.
I foråret vedtog vi en række ændringer af telelovgivningen for at opdatere og styrke det danske samfunds indsats i kampen mod terrorismen, og i forbindelse med behandlingen af lovforslaget i foråret blev der rejst kritik af, at kravet om, at teleudbydere skulle indrette deres udstyr således, at logning er muligt, blev stillet, inden logningsbekendtgørelsen var udstedt af justitsministeren.
Der var stor usikkerhed i telebranchen om omfanget af omkostningerne som følge af kravet om at indrette de tekniske systemer således, at indgreb i meddelelseshemmeligheden bliver mulig, når der er tale om historiske oplysninger, altså logning.
Den kritik lyttede vi til, og derfor blev behandlingen af den del af lovforslaget udsat.
Nu er logningsbekendtgørelsen udstedt, og de omkostningsvurderinger, vi blev mødt med i foråret, er gjort til skamme.
Dengang blev omkostningerne vurderet til op imod 2 mia. kr., men nu viser det sig, at de i stedet er på 100-200 mio. kr.
Jeg er også glad for, at usikkerheden vedrørende omfanget af logningsbekendtgørelsen nu er løst.
Nu ved vi helt præcis, hvad vi har med at gøre, og ingen kan derfor påstå, at vi ikke kender konsekvenserne af forslaget.
Bestemmelsen om at indføre logning går tilbage til antiterrorpakken fra 2002.
Nu er logningsbekendtgørelsen udstedt, og derfor skal vi sørge for, at telelovgivningen kan være med til at sikre den tekniske side af logningsbekendtgørelsen.
Venstre støtter lovforslaget.
Helge Sander (V), 2006-11-09:
Jeg vil ganske kort slutte af med at takke for den velvillige indstilling til dette lovforslag her ved førstebehandlingen.
Det er jo vigtigt, som det er blevet sagt, at disse præciseringer af reglerne gennemføres, så intentionerne i henholdsvis EUdirektivpakken fra 2002 og ændringen af teleloven fra 2003 kan gennemføres, så jeg vil i al korthed blot se frem til en konstruktiv udvalgsbehandling, så vi kan få lovforslaget vedtaget her i Tinget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Da SF's ordfører, hr. Holger K. Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne gøre bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslagets hensigt er at præcisere en række bestemmelser på baggrund af EU-teledirektivpakken fra 2002 og nogle ændringer af teleloven.
Bemyndigelserne bliver mere præcise, og samtrafikken reguleres, bl.a. for at sikre bedre konkurrence på markedet.
I SF finder vi de foreslåede ændringer fornuftige, og vi kan støtte lovforslaget.
Vi ser det også som et af måske flere elementer, der skal til for at foretage en bredbåndsudbygning til alle og vel at mærke til rimelige priser.
Det er jo en af de ting, der skævvrider dette land, at der er områder i landet, hvor man faktisk stadig ikke har en ordentlig bredbåndsudbygning.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Også Det Radikale Venstre er optaget af, at der sikres ordentlige konkurrenceforhold på bredbåndsmarkedet.
Vi finder, at den proces, vi befinder os i med markedsanalyse og markedsafgørelse, er fornuftig, og derfor kan vi også tilslutte os det forslag, som ligger foran os i dag.
Det er mit indtryk, at de bliver det med det lovforslag, der ligger foran os.
Altså tilslutning til forslaget, som det ligger, med den lille bemærkning, at spørgsmålet om proportionalitet måske er noget, der er værd at forfølge lidt yderligere under udvalgsbehandlingen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-11-09:
I Det Konservative Folkeparti støtter vi også helhjertet dette forslag.
Andre ordførere har været inde på, og det er også vores udgangspunkt, at vi kontinuerligt skal styrke konkurrencen, styrke kvaliteten og sikre, at bredbåndet bliver en mulighed for alle.
Der er ikke meget mere at føje til, bortset fra at vi synes, det er helt på sin plads, og at vi støtter forslaget.