runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2003-02-26:
Hvis jeg må starte med citatet af Inge Bruhn Thomsen, så tror jeg, at det, hun søgte at forklare, var, hvorfor Flygtningenævnet stiller større krav om sikkerhed i hjemlandet, når det drejer sig om flygtninge, som har fået asyl, end når det drejer sig om, hvorvidt en flygtning skal have asyl.
Hendes argumentation, som altså er en argumentation, som Flygtningenævnet praktiserer, og som også har holdepunkt i loven, er, at de, der har fået asyl, har i en periode haft større forventninger om at kunne blive end dem, der ikke har fået det, og derfor er der altså denne sondring.
Men jeg forstår da godt, når både hr. Søren Krarup og hr. Eyvind Vesselbo og andre stiller spørgsmålet: Sig mig, når det er sikkert for én gruppe at vende hjem, hvorfor er det så ikke også sikkert for en anden gruppe at vende hjem?
Det spørgsmål synes jeg er et godt spørgsmål, og jeg stiller det selv daglig, og det synes jeg Flygtningenævnet skulle tænke lidt over.
Men det er altså uden for min rækkevidde, bliver jeg nødt til at sige.
Så beklager jeg meget, at jeg er kommet til at citere en radikal politiker.
Jeg har dog selv hørt hr. Søren Krarup citere Viggo Hørup ved flere lejligheder, bl.a. ved en debat
for 40 år siden på Aarhus Universitet - eller i hvert fald for 35 år siden, så det kan vi alle sammen komme til.
Men hvis jeg må forbedre min handling, kunne jeg jo i stedet citere Jyske Lov, som siger, at med lov skal man land bygge, og deri ligger jo noget af det samme.
Søren Krarup (DF), 2003-02-26:
Det er fuldstændig rigtigt, at lov er lov.
Lov er lov, vist så, men når der her er tale om afghanske asylansøgere, der får lov til at blive i landet, fordi de har været her nogle år, mens der kommer nye til, som bliver hjemsendt til det samme land, så er det altså, at man kommer til at tvivle lidt på lovens relevans.
Bertel Haarder (V), 2003-02-26:
Lov er jo lov, og lov skal holdes, og love kan ikke få tilbagevirkende kraft.
Derfor blev stramningerne gennemført på den måde, at reglerne om tidsubegrænset opholdstilladelse blev ændret, således at der først kan gives opholdstilladelse til udlændinge, når de har haft lovligt ophold her i landet i 7 år.
Denne ændring måtte nødvendigvis gennemføres på den måde, at afghanere, som har søgt om asyl før den 28, februar 2002, hvor lovforslaget blev fremsat, kører efter de gamle regler, mens afghanere, der har søgt om asyl efter den 22. februar som følge af lovændringen, først kan meddeles tidsubegrænset ophold efter mindst 7 års opholdstilladelse i Danmark.
Flygtninge, som har en tidsbegrænset opholdstilladelse, vil efter udlændingeloven få forlænget deres opholdstilladelse, medmindre der er grundlag for at inddrage opholdstilladelsen, f.eks. fordi grundlaget ikke længere er til stede. For at asylmyndighederne kan inddrage eller nægte at forlænge en opholdstilladelse til en flygtning, kræves det efter Flygtningenævnets praksis, at situationen i hjemlandet afgørende er ændret, og at ændringen er varig, stabil og effektiv.
Nu er der altså 7 år, hvor denne forbedring kan indtræde, men det gælder altså kun for dem, der søgte asyl efter 28. februar 2002.
Flygtningenævnet har i nogle prøvesager i november 2002 omgjort Udlændingestyrelsens afgørelser, som jeg nævnte under det tidligere spørgsmål.
Flygtningenævnet fandt i de konkrete sager ikke, at situationen kunne betegnes som stabil eller varig i Afghanistan.
Derfor sker der i øjeblikket ikke inddragelse af opholdstilladelse til afghanske flygtninge, altså dem, der har fået asyl.
Afghanere, der har søgt om asyl før den 28. februar 2002,
meddeles som udgangspunkt tidsubegrænset opholdstilladelse, når de med henblik på varigt ophold har boet lovligt i landet i mere end de sidste 3 år.
Sådan var det efter de gældende regler, og vi kan ikke give de nye regler tilbagevirkende kraft.
Det betyder, at afghanske flygtninge, som efter de gældende regler har haft opholdstilladelse i 3 år, vil blive meddelt tidsubegrænset opholdstilladelse, hvis de i øvrigt opfylder betingelserne for det.
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Nu forstod jeg fru Lissa Mathiasens spørgsmål i retning af, hvad fru Lissa Matthiasen skulle tage hjem og svare Danfoss og Alfa Laval og andre større virksomheder i det sydjyske område.
Og der gjorde jeg fru Lissa Matthiasen opmærksom på, at skolerne til enhver tid kan udbyde kurserne under det, vi kalder indtægtsdækket virksomhed.
Så vil jeg sige til hr. Carsten Hansen og for så vidt
også til fru Lissa Mathiasen, eller forsøge endnu en gang at redegøre for, hvad der er regeringens mål: Vi har sidste forår fjernet den skatteskrue, som den tidligere regering valgte at indføre.
Den har vi fjernet.
Det har vi gjort, fordi vi mener, det var udtryk for en skat, som vi ikke ønskede at pålægge virksomhederne.
Vi har så afsat AUF-rammen, og vi søger at få så meget uddannelse for pengene, altså så meget uddannelse inden for AUF-rammen og så målrettet og så effektiv en udnyttelse af AUF-rammen som overhovedet muligt.
Derfor har vi valgt
sidste forår at indføre tre nye styringsredskaber.
Det ene er deltagerbetaling, det andet er tilskudslofter, det tredje er en mulighed omkring godtgørelsen.
For at sikre det, som jeg nu har understreget op til flere gange, nemlig et mere efterspørgselsstyret system, har jeg valgt at indføre en delvis deltagerbetaling.
Jeg havde gerne set, at jeg ikke havde været nødsaget til at indføre lofterne, da jeg ligesom spørgerne synes, at det er en meget uhensigtsmæssig måde at styre hele det her område på.
Men da jeg blev rådgivet til ikke alene at styre det her på deltagerbetaling, har jeg selvfølgelig været nødt til at bringe lofterne i anvendelse for at opretholde den budgetsikkerhed, som jeg går ud fra at Folketinget har forståelse for at enhver minister selvfølgelig må arbejde for.
Søren Krarup (DF), 2003-02-26:
Det er selvfølgelig en opfølgning af det forrige spørgsmål, og det tager udgangspunkt i den omstændighed, at Flygtningenævnet i et par tilfælde har undladt at konfirmere hjemsendelse af nogle afghanske og irakiske afviste asylansøgere, og så har Udlændingestyrelsen draget den efter min mening fuldstændig meningsløse konklusion, at så vil den give permanent opholdstilladelse til 9.000 afviste asylansøgere fra Irak og Afghanistan.
Det forekommer mig helt utroligt, at et par afgørelser i Flygtningenævnet skal føre til, at man vil give permanent opholdstilladelse til 9.000, som skulle hjem, og jeg vil spørge integrationsministeren, og han ikke er enig med mig i, at det i denne situation i hvert tilfælde må være et indlysende krav, at permanent opholdstilladelse kan vi under disse omstændigheder ikke give til de 9.000.
Vi kan forlænge deres midlertidige opholdstilladelse, men permanent opholdstilladelse på så spinkle vilkår kan vi under ingen omstændigheder give dem.
»Er ministeren ikke enig i, at afghanske flygtninge, der har opholdt sig her i landet i 3 år eller mere, ikke nødvendigvis skal have permanent opholdstilladelse, blot fordi der p.t. kan være uklarhed om deres muligheder for at vende tilbage til Afghanistan?«
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Jeg synes, at jeg lidt får en sludder for en sladder.
Men skolerne - og det er så det, der er fakta - kan ikke efter 2. kvartal planlægge.
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at erhvervslivet, skolerne, lærerne osv. står i den situation, at de kun har en planlægningshorisont, som jo i virkeligheden går et halvt år ad gangen?
Er det tilfredsstillende for det lokale erhvervslivs behov for at efter- og videreuddanne de her grupper af mennesker?
Vi ser jo, at der, efter regeringen er trådt til - det er ikke regeringens skyld alene - er blevet 32.000 flere arbejdsløse.
Der er et vældigt behov for, at de her mennesker får en chance for at komme ind, hvor der er jobåbninger igen.
Er det en tilfredsstillende løsning, som ministeren og regeringen har fundet på her?
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Som nævnt er vi ved at indføre et nyt økonomistyringssystem.
Hr. Carsten Hansen må have forståelse for, at vi selvfølgelig er nødt til at sikre, når vi indfører et mere efterspørgselsesstyret system, som egentlig er målet, at vi får sikkerhed for, at de ressourcer, vi bruger på det her område, bliver brugt dér, hvor der egentlig er et behov, og dér, hvor der, som hr. Carsten Hansen ganske rigtigt understreger, er jobmuligheder.
Det er det, der er målet med de ændringer af styringen af arbejdsmarkedsuddannelserne, som vi har valgt at indføre.
Institutionerne er jo vidende om lovgivningen.
De kender lovgivningen udmærket, og de er også vidende om, at lofterne er en nødvendighed for netop at sikre, at vi har budgetsikkerheden, og at AUF-rammen dermed ikke overskrides.
Søren Krarup (DF), 2003-02-26:
»Er det ikke ministerens opfattelse, at afghanske flygtninge, der opholder sig her i landet - såvel anerkendte flygtninge som afviste asylansøgere - skal sendes tilbage til Afghanistan og dér hjælpe med at stabilisere landet og bidrage til genopbygningen, hvorfor de ikke skal have længerevarende ophold her?«
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
Jeg vil jo ikke sige, at jeg synes, det er de klareste og tydeligste svar, vi får fra ministeren i forhold til det her.
Hvis jeg har forstået det ret, kunne jeg forstå, at ministeren sagde i et tidligere svar her, at hvis det måtte vise sig, at økonomien ikke hænger sammen, er der mulighed for at give flere penge.
Hvornår kan en skole forvente at få
en sådan melding?
Hvis man f.eks. allerede på nuværende tidspunkt kan se, at når man når sommerferien, så er der ikke flere penge, så kan der ikke udbydes kurser på forskellige områder, hvornår får de svaret på, at de kan udbyde kurser i andet halvår 2003?
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Jamen altså, uddannelsesstederne er til enhver tid berettiget til at udbyde uddannelser om ikke andet så som indtægtsdækket virksomhed, så for den del af svaret kan jeg bekræfte, at det kan fru Lissa Mathiasen gå hjem og sige.
Men for så vidt angår uddannelser, som finansieres under AUF-rammen, har jeg faktisk nu forsøgt at bruge ikke mindre end en halv time på at begrunde, hvad der er det lovmæssige grundlag for, hvordan vi styrer arbejdsmarkedsuddannelserne.
Det er jeg ked af at fru Lissa Mathiasen opfatter som en teknisk bortforklaring, tror jeg var ordet, der blev brugt.
Jeg har såmænd redeligt forsøgt at redegøre for, hvordan loven er, og hvilke styringsmekanismer der er i loven.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
Jeg tror egentlig ikke, der er så mange, hverken skolerne eller slet ikke de mennesker, det her drejer sig om, eller vores arbejdspladser lokalt, der synes, det er særlig interessant med den teknik, som ministeren her prøver at lægge op til og undskylde med det.
Jeg tror egentlig, de er mere optaget af, at vi reelt får de her uddannelser til at fungere. Jeg hæfter mig ved, at ministeren i et tidligere svar sagde: Målet er, at vi skal have uddannelserne placeret der, hvor der reelt er behov.
Betyder det, at jeg kan melde tilbage til de virksomheder - det er en virksomhed så stor som Danfoss, Alfa Laval LKM i Kolding - at de ikke har noget at bekymre sig over?
For de har indtil nu fået et svar, der hed, at når vi når sommerferien, er vi ikke i stand til at udbyde flere af de her kurser.
Men må jeg forstå ministerens svar her i dag, hvor der bliver sagt, at der kommer uddannelser også på it-området
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Jeg får stadig væk ikke noget svar på, hvad det er, der skal til.
Jeg skal bare bede ministeren blive ved med at hjælpe på min forståelse.
Jeg tror ikke, den arbejdsløse, jeg tror ikke, den kortuddannede beskæftigede, som går ude på arbejdsmarkedet og gerne vil ind i et jobskifte, synes, det er tilfredsstillende, at man ikke kan få et svar på, hvad der skal ske. Synes ministeren ikke, det er et problem for dem, som er arbejdsløse, at de også bliver indregnet i kvoterne?
Jeg ved, vi havde en diskussion i sidste uge, men det er sådan set med henblik på at fortsætte den diskussion, at det altså er et problem for alle de mange mennesker, som i øjeblikket kommer til at stå uden job, uden for beskæftigelse, at de, hvis de bliver ramt af loftet over kvoterne, ikke kan få den uddannelse, der kvalificerer dem til at hænge ved på arbejdsmarkedet.
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Spørgsmålet begrundes med frygten for, at udbuddet i AMU-IT-kurser i Sydjylland begrænses markant i forhold til referenceåret, så færre ledige og kortuddannede får adgang til kompetencegivende it-uddannelser.
Jeg kan bekræfte, at en gennemsnitlig udregning formentlig kan resultere i den aktivitetsreduktion mellem de to perioder, som spørgeren refererer til, henholdsvis cirka 40 og 50 pct.
Jeg skal imidlertid tillade mig at henvise til mit svar på spørgsmål nr. S 2111, for så vidt angår forklaringen på tilskudsloftet i 2003, samt de principielle vanskeligheder, der er forbundet med at anvende omregnede udmeldte tilskudslofter og aktivitet som sammenligningsgrundlag.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
»Kan ministeren bekræfte, at Kolding Købmandsskole og AMU-Syd har fået udmeldt lofter for AMU-IT, der omregnet til elevuger betyder en nedgang i aktiviteten på mere end henholdsvis 50 pct. og 40 pct. i forhold til den afholdte aktivitet på skolerne i 2. halvår 2001 og 1. halvår 2002?«
Skriftlig begrundelse
Pt. består mere end en tredjedel af arbejdsstyrken af kortuddannede, der ikke har nogen formel uddannelse ud over grundskolen.
Det sker både af hensyn til den enkelte, hvis værdi på arbejdsmarkedet øges med mere uddannelse, og af hensyn til ønsker om generel velstandsstigning og fastholdelse i samfundet: Uddannelse er den absolut mest vigtige konkurrenceparameter, vi har.
AMU-IT-kurserne giver mulighed for, at voksne kortuddannede kan tilegne sig eller opkvalificere IT-kundskaber.
IT-kundskaber er i dag en væsentlig forudsætning for en lang række af jobfunktioner, og mange ledige vælger da også netop AMU-IT-kurser i forbindelse med de 6 ugers selvvalgt uddannelse.
På den baggrund og som følge af skolernes tilbagemeldinger om udmeldte tilskudslofter frygtes det, at udbuddet af AMU-IT-kurser i Sydjylland som i andre dele af landet begrænses markant i forhold til referenceåret, så færre ledige og kortuddannede får adgang til kompetencegivende IT-kurser.
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Det er jo ganske interessant, for jeg tror, vi vil se, når vi gør 2002 op, at så har der faktisk været en nedgang i antallet af AMU-kurser.
Ministeren har også selv her fortalt, at der faktisk var
44 mio. kr. af de penge, der var sat af, der ikke kunne bruges på grund af den meget rigide styring, man havde fundet ud af.
Men igen må jeg spørge, hvis jeg skal forklare de gode folk nede i Assens på Vestfyns Handelsskole og erhvervslivet
på Vestfyn, at her er altså den samme aktivitet, selv om der var en tilbagegang sidste år.
Så siger de: Nej, det passer ikke, for vi har altså en 40 pct.s nedgang.
Så må jeg spørge ministeren: Er det sådan, at Venstre og regeringen opfatter det, at de kortuddanner ledige i it, som
fuldstændig spild af tid, siden man skærer så voldsomt?
Og er ministeren ikke enig i, at når man siger, at det godt kan være, at man forsøger at regulere det landet over, men at det er meget, meget uheldigt, at man rammer et lokalområde som Vestfyn så hårdt, som man gør, med en 40 pct.s nedgang på it-kurserne?
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
For det, jeg egentlig spurgte om, var, om ministeren mente, at der havde været og er et reelt behov
netop for den her type af uddannelse, at det er derfor, der har været en stor efterspørgsel?
Og det er selvfølgelig sammenholdt med, at ministeren bliver ved med at sige: Jamen der skal være en bedre harmoni mellem udbud og efterspørgsel.
Jamen netop når vi taler omkring it-uddannelsen, vi taler om den helt grundlæggende, fundamentale brug af it, noget, som de der medarbejdere typisk ikke har med sig i bagagen, og som vi ved der er en meget stor efterspørgsel efter, det kan vi se, der er behov for det, det ville virksomhederne efterlyse, hvis de kunne,
hvad er så begrundelsen for at sige: Vi skal ikke leve op til efterspørgslen
For det er jo rent faktisk det, ministeren står og forsøger at begrunde det med.
Vi vil ikke leve op til efterspørgslen.
Hvad er grunden, når det er det, virksomhederne efterlyser?
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Det kan godt være, at jeg ikke i den stråtækte skole har lært at regne rigtigt.
Men når ministeren siger, at det er stort set den samme aktivitet, og ministeren også over for mig og for Folketinget har tilkendegivet, at det er korrekt, at der er sket en nedgang i antallet af elevuger på 40 pct., så er der to ting, jeg ikke kan få til at harmonere.
Jeg vil sådan set bare bede ministeren om at forklare de gode folk i Assens og på Fyn, hvordan det samme spørgsmål kan afføde to så forskellige svar.
Det lyder lidt underligt, det må jeg sige.
Og så er det altså mærkeligt, at ministeren siger
: Der har været en forholdsmæssig stor tilgang, osv. Er it ikke et vigtigt redskab også for de kortuddannede?
Jeg beder bare om et klart svar.
Mener regeringen ikke det?
Var det egentlig ikke bedre at give los frem for at begrænse de lediges og de kortuddannedes muligheder her?
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Når nu hr. Carsten Hansen har besværet sig med at stille spørgsmålet her i Folketingets spørgetid, er jeg virkelig ked af, at hr. Carsten Hansen opfatter det som en søforklaring, at jeg forsøger at give en ærlig og redelig forklaring på eller et ærligt og redeligt svar på det spørgsmål, som hr. Carsten Hansen stiller.
Så vil jeg endnu en gang understrege, at den samlede aktivitet jo stort set er den samme.
Og det er faktisk meget vigtigt for mig at understrege, at det er ikke noget mål for regeringen, at aktiviteten skal falde, men det er et mål for regeringen at sikre, at udbud og efterspørgsel harmonerer bedre end det, vi har oplevet gennem mange år, og at vi derigennem sikrer en bedre anvendelse af de offentlige ressourcer, som vi har valgt at bruge på det her område.
Og det er vigtigt for at sikre, at vi til enhver tid har de opkvalificeringsmuligheder af arbejdsstyrken, som der selvfølgelig er behov for. Så vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at uden at jeg kan redegøre helt nøjagtigt for tallene her, er sagen den, at der var tale om en forholdsmæssig stor stigning på det her kursusområde på lige præcis det tidspunkt, som spørgerne tager udgangspunkt i. Og jeg kan se på hr. Carsten Hansens smil på læben, at det er man for så vidt udmærket godt klar over.
Altså grundlaget for spørgsmålet er sådan set ikke helt retvisende. Det betyder naturligvis ikke, at vi på nogen måde mener, at det er overflødigt, at der er et it-kursusudbud.
Men som jeg allerede har været inde på flere gange, er det vores mål at sikre, at vi får en bedre efterspørgselsstyring af arbejdsmarkedsuddannelserne.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
Jeg undrede mig også lidt over ministerens svar, for ministeren siger, at årsagen til, at man har skåret på it-uddannelserne, er, at aktiviteten var stor i 2001 og 2002.
Så er jeg nødt til at spørge ministeren: Jamen er det et udtryk for, at man mener, at den var unødvendig stor?
Er det, fordi ministeren har noget belæg for at kunne komme og sige, at det har været overforbrug, som der ikke har været behov for?
Og har man belæg for at sige, at man forventer her i 2003, at det er, fordi der ikke er behov for det her it?
Ellers vil jeg sige: Hvad har ministeren at komme med af belæg for det, for det er svært for os at gå ud lokalt, uanset om vi taler om Assens, Kolding eller Nordjylland, at gå ud dér, hvor de efterspørger det her, og forklare, hvad begrundelsen er fra regeringens side.
Hvad er begrundelsen for, at man bruger en stor aktivitet til pludselig at skære?
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Jeg kan ikke forstå, hr. Carsten Hansen synes, det er er underligt at forstå, at der på nogle områder kan ske et fald i aktiviteten, når der sker en stigning i aktiviteten på andre områder, og at man så samlet set munder ud i den samme samlede totale aktivitet.
Det kan jeg ikke se er så vanskeligt at forstå, uanset om man har gået i den stråtækte, eller hvor man nu har gået.
Jo, it er vigtigt, og it er også vigtigt for den gruppe, som vi taler om her.
Det, vi ønsker at sikre, og det, jeg gerne ser som målet med introduktionen af en ny økonomistyring,
er at sikre, at vi får en reel efterspørgselsstyring.
Men det er sådan set noget, jeg er blevet frarådet, bl.a. af arbejdsmarkedets parter, som udgør AUF-bestyrelsen, hvor man frarådede mig alene at styre på deltagerbetaling.
Derfor har jeg valgt deltagerbetaling på det niveau, som er tilfældet i dag, kombineret med lofterne for derigennem at sikre den budgetsikkerhed, som jeg flere gange har været inde på er en nødvendighed.
Ellers er der nogle her i Folketinget, der ville kunne brokke sig, og det er ingen interesseret i, i hvert fald frem for alt ikke jeg selv.
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
»Kan ministeren bekræfte, at Vestfyns Handelsskole og AMU-Fyn har fået udmeldt tilskudslofter for AMU-IT, der omregnet til elevuger betyder en nedgang i aktiviteten på mere end 40 pct.
i forhold til den afholdte aktivitet på skolerne i 2. halvår 2001 og 1. halvår 2002?
Skriftlig begrundelse
Pt. består mere end en tredjedel af arbejdsstyrken af kortuddannede, der ikke har nogen formel uddannelse ud over grundskolen.
Det sker både af hensyn til den enkelte, hvis værdi på arbejdsmarkedet øges med mere uddannelse, og af hensyn til ønsker om generel velstandsstigning og fastholdelse i samfundet: Uddannelse er den absolut mest vigtige konkurrenceparameter, vi har.
AMU-IT-kurserne giver mulighed for, at voksne kortuddannede kan tilegne sig eller opkvalificere IT-kundskaber.
IT-kundskaber er i dag en væsentlig forudsætning for en lang række af jobfunktioner, og mange ledige vælger da også netop AMU-IT-kurser i forbindelse med de 6 ugers selvvalgt uddannelse.
På den baggrund og som følge af skolernes tilbagemeldinger om udmeldte tilskudslofter frygtes det, at udbuddet af AMU-IT-kurser på Fyn som i andre dele af landet begrænses markant i forhold til referenceåret, så færre ledige og kortuddannede får adgang til kompetencegivende IT-kurser.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-26:
Ministeren siger, at der ikke er flere penge, og at man ikke må have lov at hæve rammen.
Hvem siger det?
Hvem er det, der har besluttet, at der kun må bruges så og så mange penge til det?
Det kunne jeg da godt tænke mig at vide.
Det har vist sig, at den hurtigste vej til at få et arbejde er, at der er knyttet uddannelsesmidler sammen med projektet.
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Ja, mage til søforklaring har jeg sjældent fået, men det må jeg så leve med.
Jeg tror ikke, at der er nogen uden for det her hus eller ministerens eget ministerium, der forstår, hvad der menes.
Men erhvervslivet i Assens, der nu ikke kan få deres folk på it-kurser, de kan forstå, at nu er der altså kommet en 40 pct.s nedgang, og tak for den bekræftelse, det vil jeg gerne sige.
Men det har vi da i hvert fald opnået.
Og jeg tror ikke, at man på Vestfyns Handelsskole kan bruge det til ret meget, at ministeren har budgetteret med en nedgang på 20 pct., når der er en 40 pct. nedgang her. Men kan ministeren ikke fortælle mig, hvad skolerne skal gøre i forhold til dem, som søger ind senere på året? Skolerne fortæller mig, når vi kontakter skolerne, at de 60 pct., vi har fået meldt ud nu, og den 40 pct.s nedgang, der er, betyder, at nu har vi sådan set administreret for hele året.
Der er ikke én i Assens og omegn, der kan komme ind på Vestfyns Handelsskole og få et it-kursus.
Mener regeringen ikke, at det er vigtigt, at de kortuddannede i Assens og på Vestfyn kan få it-kurser, eller hvad ligger der bag ved den beslutning?
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
Det er jeg ked af.
Jeg er meget ked af, at det ikke beror på en misforståelse, og at ministeren her giver udtryk for, at der ikke vil være mulighed for flere penge.
Men jeg vil godt høre: Kan det virkelig være ministerens og regeringens alvorlige mening, at de mennesker, som har trukket allermindst på samfundets uddannelseskonto, de mennesker, der har den korteste eller ingen uddannelse bag sig, at det er de mennesker, som i øvrigt sidder yderst, sidder svagest, sidder mest usikkert i forhold til at have et arbejde, nu er dem, der skal betale for regeringens spareplaner?
Er det virkelig rigtigt?