Gitte Seeberg (KF), 2003-05-07:
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at Danmark har en vigtig rolle i verdenssamfundet til fremme af menneskerettigheder.
Derfor er vi også tilfredse med, at regeringen fører en målrettet og principfast menneskerettighedspolitik.
At sikre menneskerettighederne i verden er ingen nem sag.
Dagligt, hver time, hvert minut og hvert sekund, sker der krænkelser af de basale rettigheder, som konventionerne giver os.
Der sker overtrædelser af de mange konventioner vedtaget i FN og i høj grad også af lande, der selv er medlemmer af FN.
Det kan være nemt at blive enige om principperne for, hvad menneskerettigheder er, men at sikre overholdelse af samme er straks en sværere sag.
Et land som Cuba sørgede i ly af Irakkrigen for at fængsle en række systemkritikere og nægtede efterfølgende at samarbejde med FN om menneskerettighedspolitikken.
Så der er nok at tage fat på
verden over.
Regeringen arbejder i FN for at styrke FN's højkommissær
for menneskerettigheders aktiviteter.
Vi støtter økonomisk og håber også på, at andre lande vil bidrage mere til aktiviteterne, for desværre er ressourcerne ikke tilstrækkelige på det ordinære budget.
Det var ønskværdigt, som udenrigsministeren var inde på, om der kunne etableres et system, hvor landene blev undergivet en egentlig kontrol.
Der er indledt overvejelser i FN om reformer, men her skal vi passe på.
Det, der ser ud som fremskridt, kan hurtigt blive vendt til det modsatte.
Det var just heller ikke noget opløftende tegn, at det for nylig lykkedes Libyen af blive formand for FN's menneskerettighedskommission.
Man kan selvfølgelig sige, at det da i det mindste må betyde, at landet nu for alvor vil ændre politik, men det kan være lidt svært at tro på.
Oberst Gaddafi, der siden 1969 har styret Libyen med hård hånd, er næppe indstillet herpå.
I det danske bistandssamarbejde udgør menneskerettighederne en hjørnesten.
God regeringsførelse, demokratisering og folkelig deltagelse er vigtige nøgleord.
Danmark skal understøtte landene i en positiv udvikling.
Menneskerettighederne er et væsentligt aspekt i ulandssamarbejdet.
Regeringen har således afbrudt samarbejdet med en række lande på grund af menneskerettighedssituationen.
Naturligvis er det vanskeligt med menneskerettighederne
i nogle lande.
Mange udviklingslande har ikke tradition for demokrati og respekt for den enkelte.
Det væsentlige er her, at landene er inde i en positiv udvikling, hvor der også er politisk vilje til at gennemføre forbedringer.
Således er det naturligvis vigtigt med frie valg.
Det er også vigtigt med parlamenter, der fungerer, for at få skabt egentlige demokratier.
Derfor støtter vi fra dansk side flere lande i kapacitetsopbygning af parlamenter.
Vi støtter også flere lande i opbygning af domstole og retsvæsen, noget, som skal fungere i en retsstat.
Ud over den direkte bilaterale støtte støtter Danmark også en række ngo'er, der arbejder med menneskerettigheder, herunder oprindelige folk, børn, kvinder og i det hele taget udsatte grupper.
Det store arbejde, der ydes af ngo'erne med menneskerettigheder, som vi anerkender meget, og ikke mindst arbejdet med tortur og forebyggelse af tortur, skal fortsat understøttes.
Vi synes også, at vi er tilfredse med den særlige indsats, der ydes i forhold til kvinder.
Kvinder i den tredje verden er mange steder meget dårligt stillet både økonomisk, juridisk og ligestillingsmæssigt.
Derfor er det positivt, at også denne indsats opprioriteres.
Regeringen har etableret en særlig menneskerettighedsenhed i Udenrigsministeriet, og det har også styrket vores mulighed for en effektiv overvågning af, om nu også landene rent faktisk lever op til de menneskerettigheder, som vi og de skal i henhold til konventionerne.
Alt i alt synes vi, at vi er godt tilfredse med den danske indsats.
Vi gør i alt fald meget, men der er også nok at gøre.
Afslutningsvis skal jeg sige, at vi naturligvis støtter det forslag til vedtagelse, som vi selv er medforslagsstiller til.