runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Nu sagde De Konservatives ordfører, at forslaget ikke tager udgangspunkt i barnets tarv, og det vil altså med andre ord sige, at det ikke kan være et barns tarv at opvokse i en familie, som består af to homoseksuelle.
Så er det, jeg bare godt vil spørge, om det også betyder, at De Konservative er modstandere af, at homoseksuelle i dag har retten til at fungere som plejeforældre, som i virkelighedens verden er dem, som barnet opvokser hos.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Forslaget vil åbne op for, at homoseksuelle par bliver ligestillet med heteroseksuelle par, når der er tale om adoption af børn.
Forslaget tager udgangspunkt i homoseksuelles rettigheder, hvilket sådan set er sympatisk nok.
Derimod er det et problem, at forslaget ikke tager udgangspunkt i barnets tarv.
Det er dybt problematisk set fra Dansk Folkepartis side.
Et barn skal have indtryk fra både en mand og en kvinde, det er en principiel sag for Dansk Folkeparti.
At der i samfundet er en udvikling, hvor forældre går fra hinanden og børnene derefter går igennem en svær følelsesmæssig tid med social usikkerhed er dybt beklageligt, men løsningen er ikke at åbne op for en udvikling, som efter min mening også er forkert.
Løsningen er, at vi politikere forsøger at skabe nogle forhold, som gør, at der f.eks. i højere grad bliver mulighed for familieterapi eller parterapi, hvis det vel at mærke er et ønske fra parrets side.
Derfor er det med stor tilfredshed, at jeg kan konstatere, at familieministeren i påsken var i Danmarks Radio og gav udtryk for, at det var nødvendigt med mere fokus på familieterapi.
Her kunne det også være relevant at inddrage de positive erfaringer, man har gjort sig i f.eks. Norge, hvor omkring 25-30 pct. af dem, der faktisk havde besluttet sig for skilsmisse, på grund af rådgivning alligevel ikke lod sig skille.
Det er den vej, vi skal gå efter Dansk Folkepartis mening.
Det forslag, der ligger i Folketinget i dag, tager ikke udgangspunkt i barnets tarv, og Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2005-04-06:
Da vores ordfører, fru Lissa Mathiasen, ikke kan være til stede, har jeg på hendes vegne lovet at fremføre følgende: Som det allerede er fremgået, er beslutningsforslaget jo en genfremsættelse, og da vi tidligere fra Socialdemokratiets side har været medforslagsstillere til forslaget ved den tidligere behandling, kan vi naturligvis også støtte forslaget her.
Det, vi gerne vil slå fast fra starten, er, at det for Socialdemokratiet er helt afgørende, at udgangspunktet for en adoption, uanset hvilken form vi taler om, altid skal være, at den er til fordel for barnet.
Derfor lægger vi også vægt på, at forudsætningen for at få en adoption skal være, at man giver og kan give barnet den fornødne omsorg, at man kan sikre en god opvækst, kærlige og trygge rammer, at man kan tackle den følelsesmæssige usikkerhed, som det at være adopteret i sig selv kan være.
Det er helt absolutte forudsætninger, som skal ligge til grund for enhver adoption.
Derudover ligger der også i dag en række godkendelseskrav, som skal være opfyldt.
Vi stiller i dag samme godkendelseskrav om egnethed, uanset om man er enlig eller man er et gift par.
Der skal være et ensartet regelsæt, der ligger til grund for enhver adoption.
Forslaget her lægger så som sagt op til, at også registrerede par skal have samme mulighed for at blive prøvet med hensyn til egnethed efter nøjagtig det regelsæt, som er gældende for alle andre i dag.
Det betragter vi som sagt som udmærket, vi betragter det som et lille skridt, og vi støtter det fra Socialdemokratiets side på betingelse af, at der også, som forslaget lægger op til, samtidig foreligger en bilateral aftale mellem afgiverlandene og adoptionsmyndighederne i Danmark om selve adoptionen.
Det, vi kort sagt ønsker at bidrage til her, hvilket også var fremme ved sidste debat, er at skabe lighed for loven, og med de ord kan Socialdemokratiet igen støtte beslutningsforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Ja, men er der en modsætning til de adoptivforældre, som ønsker at adoptere det her barn?
Er det et spørgsmål om, at der er nogle, der tryner hinanden?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Nu er der jo ingen tvivl om, hvor De Konservative står.
Vi står altid på den svageste parts side, vil jeg sige, hvis der skulle være nogen tvivl hos Enhedslistens ordfører.
Men det er jo ikke det, vi debatterer.
Jeg vil sige til det spørgsmål, at nu er der ikke noget med, at nogen vil tryne nogen.
Det, jeg mener, er, at man tilsidesætter barnets tarv til fordel for en rettighedskamp.
Det mener jeg sådan set er det, der sker ud fra en grundholdning om, at det ikke er barnets tarv, hvis man gennemfører de her ting.
Hvis den grundholdning er rigtig, hvad jeg mener, jamen så tilsidesætter man også barnets tarv i en rettighedskamp.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Jeg kan kun forstå det på den måde, at den konservative ordfører mener, at barnets tarv bliver dårligere varetaget af et homoseksuelt par, end det vil blive hos et tilsvarende heteroseksuelt, at der altså er en fordom hos den konservative ordfører om, at homoseksuelle par ikke er i stand til at give en lige så sikker og tryg opvækst for et barn som et heteroseksuelt par.
Der står også i undersøgelsen, at hvis det bliver tacklet af de forældre, også et homoseksuelt par, på den rigtige måde, kommer de her børn i deres tidligere teenageår over den mobning, som foregår på det her område.
Man skal jo også lige hæfte sig ved, at den svenske undersøgelse blev fulgt op af, at der faktisk kom en svensk lovgivning på det her område.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Jeg bemærkede, at ordføreren fra Enhedslisten var inde på mobning, at det tilsyneladende ikke var et stort problem, og at vi ikke skulle forhindre årsagerne til mobning.
Det mener jeg nu godt er noget, som man kan kigge på.
I bemærkningerne til det her beslutningsforslag refereres der til en svensk undersøgelse, hvor der bl.a. står, at det, at børn har homoseksuelle forældre, kan give anledning til mobning fra kammeratgrupper og jævnaldrende.
Så står der godt nok længere nede i undersøgelsen, at de fleste af børnene kommer sig over det, men det synes jeg er en mærkelig argumentation, for hvis vi ved, hvad årsagen til mobningen er, kan man vel ikke lukke op for denne mulighed.
Kan jeg ikke få en bemærkning om det?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-06:
Det her forslag er en videreudvikling af et forslag, som SF var medforslagsstiller til, og derfor kan vi naturligvis også støtte det.
Det er blevet sagt tidligere, i hvert fald én gang, at et barn har brug for en mor og en far, og jeg kan garantere herfra, at alle børn har en mor og en far.
Men børn af i dag vokser op i mange forskellige slags familier, og der er intet belæg for, at det at vokse op med homoseksuelle forældre skulle have nogen som helst negativ indflydelse på barnets tarv.
Jeg synes, at homoseksuelle i og for sig er blevet diskrimineret længe nok, og det synes jeg er fint at vi kunne rette op på ved at vedtage det her beslutningsforslag.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Der er blevet talt om mobning i forbindelse med behandlingen af det her forslag om fremmedadoption af danske og udenlandske børn.
Det var en banebrydende lovgivning, som blev vedtaget af venstrefløjen i Folketinget plus enkelte modige Venstrepolitikere og konservative politikere, som stemte imod partilinjen.
Dengang – for 15 år siden – var det fuldstændig illusorisk og fuldstændig ude af perspektiv at diskutere sådan noget som adoption.
Det blev tydeligt sagt til de homoseksuelle repræsentanter fra Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske f.eks., at begrebet adoption måtte de simpelt hen helt glemme, for det ville aldrig nogen sinde blive aktuelt.
Alligevel er det siden hen blevet vedtaget her i Folketinget, at stedbarnsadoption skal være muligt.
Det vil altså sige, at hvis den ene part i et registreret partnerskab har et biologisk barn, så skal det være muligt for den anden part at adoptere dette stedbarn.
Det er også blevet muligt for homoseksuelle at blive plejeforældre.
Det står udtrykkeligt i socialministerens vejledning.
Jeg nævner blot dette, fordi det illustrerer det gamle ord, der står i vores sangskat, om, at tider skifter og sæder mildnes.
V og K har stemt imod både registreret partnerskab og imod stedbarnsadoption, men de har ikke foreslået tingene ført tilbage til før 1989, nu da de helt åbenbart har mandaterne til det, hvis de ville.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Man accepterer altså, at tider skifter og sæder mildnes.
Det forslag her er en delvis genfremsættelse af et tidligere forslag, som blev behandlet sidste forår.
Det Radikale Venstre var dengang medforslagsstiller, og det kunne vi sådan set også godt have været nu.
Vi støtter det, fordi vi synes, det er en rigtig udvikling, vi er i gang med.
Vi synes, det er vigtigt, at der udtrykkeligt står, at der ikke er nogen ret til at adoptere.
Det står nemlig ikke i forslaget.
Der står, at der er en adgang til at blive vurderet efter de retningslinjer, der gælder for ægtepar og enlige.
Det er et udtrykkeligt krav, at adoptionen skal være til gavn for den adopterede, og at der ikke er en aldersforskel på mere end 40 år mellem ansøgeren af barnet, og at ansøgerne har boet sammen i mindst 2½ år og er registreret, samt at parrets bolig og økonomi er egnet til at skabe gode rammer for barnet.
Altså kort sagt en vurdering på lige fod med andre par, som ønsker at adoptere.
Vi synes, det er en rigtig måde at angribe problemet på, og vi støtter derfor forslaget, ligesom vi har gjort det tidligere.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-06:
Dette forslag har, som ministeren allerede har været inde på, været drøftet flere gange her i Folketinget, og vi har også været imod det de øvrige gange.
Jeg kan henvise til den redegørelse, ministeren har afgivet, men vil dog selv særlig understrege den gamle erfaring om, at vi, hvis vi skal have et godt forhold til de adoptionsgivende lande, også selv skal være meget restriktive.
Det er noget, der har været diskuteret i årevis, og vi ved, hvordan det går.
Så vi afviser altså forslaget, som vi har gjort tidligere.
Mogens Jensen (S), 2005-04-06:
Jeg fik ikke helt svar på mit klare spørgsmål: Hvis vi forestiller os, at det her barn, som man adopterer, er velfungerende, er det så i orden, at et homoseksuelt par adopterer barnet?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Jeg mener, at man i debatten om de enlige kontra dem i registreret partnerskab faktisk blander æbler og pærer sammen.
Der er jo en speciel grund til det, for så vidt angår de enlige.
Så derfor kan man sige, at den sammenligning er meget hypotetisk.
Jeg synes også, at mange af de her ting bliver hypotetiske, netop fordi det jo faktisk fremgår af de erfaringer, vi har fra Sverige, og den viden, vi har derfra, at det i denne sammenhæng stort set er umuligt at få børn i det hele taget, og det er jo faktisk også derfor, det her bliver en principiel signallovgivning, man er i gang med, som ikke vil have nogen virkning i samfundet som sådan.
Mogens Jensen (S), 2005-04-06:
Jeg vil bare høre, om jeg forstår ordføreren korrekt.
Hvis vi nu siger, at vi har et velfungerende barn fra et af de her lande, som man så adopterer, så er det for ordføreren i orden, at et homoseksuelt par kan få lov at adoptere barnet.
Er det rigtigt?
Hvis den situation, barnet bliver bragt i, som jeg forstår at ordføreren mener er et problem, for hvis det er blandt homoseksuelle, så kan barnet blive mobbet, er et problem for barnet, er det så i orden, at barnet bliver anbragt hos en enlig, hvilket jo altså er muligt, med de problemer, det kan give med hensyn til det, kammerater kan spørge om, f.eks. om barnet har en far eller en mor?
Er det i orden?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Det er igen en anden debat.
Nu er det jo spørgsmålet, om det er her i Folketinget, vi laver lovene her i landet, og hvor holdningerne skal brydes, eller om det er Etisk Råd, der skal afgøre, hvad holdningerne skal være her i Folketinget.
Det mener jeg faktisk ikke det er, men vi skal selvfølgelig tage helt klart ad notam, hvad det er for nogle synspunkter, der kommer derfra.
Nu har jeg ikke selv haft mulighed for at læse hele rapporten, så derfor er det også svært at svare umiddelbart på, hvor stor vægt den rapport skal have.
Men i den her sag handler det grundlæggende om barnets tarv.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-06:
Ordføreren siger, at han mener, at homoseksuelle forældre kan være lige så gode.
Så vil jeg bare lige spørge igen: Mener ordføreren ikke, at Det Etiske Råds udmelding er en udmelding til samfundet om, at homoseksuelle forældre er mindst lige så gode som heteroseksuelle?
Det var ikke så meget ordførerens egen personlige holdning, som det var Det Etiske Råds ud fra ordførerens synspunkt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Jeg har sagt før, at jeg et eller andet sted er overbevist om, at homoseksuelle forældre kan være lige så gode forældre som heteroseksuelle forældre.
I den her sag er det den situation, man sætter barnet i, der er afgørende.
Det er der, jeg mener at man tilsidesætter barnets tarv i en rettighedskamp, og det er jeg modstander af.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-06:
Jeg har bare et ganske kort spørgsmål.
Mener hr. Per Ørum Jørgensen ikke, at når Det Etiske Råd har åbnet op for, at kunstig befrugtning af homoseksuelle er i orden, så er det et signal til samfundet om, at homoseksuelle er mindst lige så gode forældre som heteroseksuelle?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Jeg vil meget gerne gentage, hvad jeg efterhånden har sagt flere gange i denne her forbindelse til Enhedslistens ordfører, at når vi mener, at det ikke er i barnets tarv, så hænger det sammen med, at adoptivbørn kommer fra en ujævn start på tilværelsen, og at man bringer dem i en situation, hvor de bliver en marginaliseret gruppe socialt og derfor kan komme i nogle problemer.
Det er det.
Derfor er det jo noget russisk roulette, vi har gang i her.
Hvordan skal vi kunne vurdere de her ting?
Det mener jeg faktisk generelt ikke vi kan.
Der er jo en grund til, at børnene bliver adopteret.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Jeg vil spørge hr. Per Kaalund, om han er enig med Venstres medlem af Folketingets Retsudvalg, hr. Karsten Nonbo, der har sagt, at han mener, at grænsepolitiet skal udfordre Schengenaftalen, og som videre har sagt, at det kan være meget svært at sige, hvornår noget er en permanent kontrol, og hvornår en kontrol bare varer i lang tid.
Er hr. Per Kaalund ikke enig i, at det kan være et af midlerne, man kan tage i anvendelse i forhold til kontrol af de her ting, fordi man rent politimæssigt vil have en fordel ved, at det er på grænsen, man kontrollerer, hvem der kommer ind i landet?
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Jeg vil godt spørge hr. Per Kaalund, om han mener, at den kontrol, som udøves i forhold til de busser, der kommer ind i landet med illegale flygtninge, er tilstrækkelig effektiv.
Jeg erindrer, da Ekstra Bladet kørte den her 4 uger lange artikelserie, bl.a. om Fætter Højben og Anders And, der tog bussen fra Paris uden at blive kontrolleret og kom til Danmark, at Socialdemokraterne også var ude med kritik af, at der ikke var en tilstrækkelig effektiv kontrol.
Hvordan mener hr. Per Kaalund at den kontrol skal se ud i fremtiden, og hvad vil man fra socialdemokratisk side gøre ved det problem, vi har fundet frem til der?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
»Vil udenrigsministeren redegøre for, hvorfor lovforslag nr. L 137 anvender betegnelsen forfatningstraktat på sin forside?«
Per Stig Møller (KF), 2005-04-06:
Jeg har nu flere gange sagt, at IØ-fonden har undersøgt sagen og oplyst, at billederne ikke er, hvad de giver sig ud for.
Ingen af IØ’s investeringer i svinefarme, heller ikke i Poldanor, overtræder den lokale miljølovgivning, oplyser IØ.
Det er de informationer, som jeg har, og Fagbladets billeder dokumenterer ikke andet ifølge den redegørelse om billederne, som er modtaget.
Så det er de oplysninger, jeg har.
IØ er da heller ikke interesseret i at bringe forkerte oplysninger.
Der er det jo et forhold mellem direktion og bestyrelse og i sidste instans mellem bestyrelse og minister.
Men vi har altså en bestyrelse, vi har en direktion, og jeg har ikke noget at gøre med de direkte afgørelser og beslutninger om, hvor man sætter sine penge i IØ-fonden.
Det er direktionen under ansvar over for bestyrelsen, der træffer dem.
Jeg laver de overordnede retningslinjer såsom f.eks. at godkende skærpede miljøforskrifter i 2003 efter en vurdering af situationen og IØ-fondens ønske.
Så det er altså en selvstændig, selvvirkende organisation, som så oplyser mig, at de har undersøgt sagen.
Vi må jo så se, hvad Carl Bro kommer frem til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-04-06:
Nu har jeg jo ikke noget særligt ønske om at genere den nuværende udenrigsminister mere end tidligere udenrigsministre, så det er sådan set ikke dagsordenen.
Det andet, jeg gerne vil spørge om,
er så – for jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod udenrigsministeren: Er det sådan, at IØ-fonden har undersøgt disse påstande, eller skriver man bare af efter Poldanors pressemeddelelse?
For formuleringerne er næsten de samme, så vidt jeg kan forstå.
For at jeg nu ikke bagefter skal beskylde IØfonden for at have undersøgt det her for dårligt, så vil jeg gerne vide, om IØ-fonden faktisk har undersøgt det her, for det kan nok være lidt vigtigt i forhold til det videre forløb, eller om man bare refererer, hvad Poldanor sagde, for så kan jeg godt genkende formuleringen.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-06:
Jeg ville, hvis jeg var fru Pernille Blach Hansen, være meget voldsomt forsigtig med at sige »disse oplysninger, som nu er forelagt«, når fru Pernille Blach Hansen nu netop får at vide, at det er oplysninger, som er dementeret.
En påstand er ikke nogen oplysning.
Det går jeg ud fra at fru Pernille Blach Hansen ved, ellers kan man jo påstå alt og kalde det oplysninger.
Men det er klart, at de påstande da selvfølgelig også skal indgå i det materiale, Folketinget skal have, ellers har Folketinget jo ikke fået vurderet de påstande.
Derfor skal de selvfølgelig indgå, for ellers ville Folketinget jo også bare spørge en gang til: Hvad med dem?
Nu har jeg svaret her, at jeg har fået at vide, at billedet ikke er korrekt.
Men det skal Folketinget da også have vished for at Carl Bro har undersøgt i sin tid, det siger sig selv.
Og så vil jeg godt sige, at det ikke er denne regering, der har haft med Poldanor og IØ at gøre, for projekt IØ’s engagement blev, så vidt jeg husker, sluttet i år 2000, og der var vi ikke i regering.
Til gengæld gjorde denne regering det, at den skærpede reglerne for IØ’s virksomhed i modtagerlandene på det miljømæssige område i 2003.
Men indtil da levede man altså med de regler, som fru Pernille Blach Hansens regering havde udstedt.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-04-06:
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke forestiller mig, at udenrigsministeren selv tager til Polen og inspicerer gylletanke.
Jeg synes ligesom, det ligger lidt i luften, at ministeren skal dementere noget, han ikke selv har set, men det, jeg spurgte til, var faktisk, om de nye oplysninger kommer til at indgå i den undersøgelse, Carl Bro foretager, og om ministeren i givet fald vil sikre, at det bliver tilfældet.
Jeg vil gerne for den generelle diskussions skyld sige, at jeg synes, der undervejs i processen er kommet så meget frem om, hvor lang tid man har været om at sikre, at de projekter, IØfonden har investeret i, overholder gængse miljøkrav i Danmark, at det i sig selv godt kunne og også burde have medført, at udenrigsministeren havde udtalt, at den måde, man har arbejdet på, måske ikke har været specielt hensigtsmæssig.
Jeg har forstået, at det vil ministeren ikke, og det er jo en politisk vurdering.
Men jeg vil gerne sige, at vi vil se nøje på, hvad der kommer frem i den rapport.
Vi er meget spændt på det, og vi vil gennemgå den med en tættekam.
Grunden til, at jeg måske kan lyde en anelse skeptisk, er, at den første rapport, det pågældende firma leverede, jo blev lavet over meget, meget kort tid.
Man havde det indtryk, at det var svært at gå i dybden med så mange hektarer landbrugsjord og så store farme uden at være dernede og undersøge det hele nøjagtigt, men det håber vi bliver tilfældet her.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-06:
Jeg vil bede også fru Blach Hansen om at se på den færdige rapport uden fordomme, for jeg synes, der er en vis fordomsfuldhed, og at man dømmer på forhånd, og det kan jo ikke rigtig bruges til noget som helst.
Den oplysning, jeg har, er om det tredje billede.
Ifølge det, der er oplyst for mig, har IØ-fonden undersøgt sagen og oplyst
Der kommer altså en undersøgelse, og selvfølgelig skal Carl Bro også tage stilling til det sidste billede, som er kommet frem – ja, det er vistnok ikke engang kommet frem, det har nok været kendt i forvejen.
Men man kan egentlig ikke forlange, at nogen skal dementere noget, de ikke anede der kunne komme en påstand om.
Hvis fru Pernille Blach Hansen ikke har nogen sø i sin have og nogen kommer og påstår, at hun har forurenet søen i sin have, havde fru Pernille Blach Hansen jo nok ikke kunnet forudse, at hun skulle dementere, at hun havde forurenet søen.
Derfor synes jeg faktisk, vi skal vente og se undersøgelsen.
Selvfølgelig skal alle påstande jo med, men for mig at se ligger der bare en række dementier fra troværdige mennesker.
Jeg stoler meget på DMU, jeg har ikke nogen grund til at så mistillid til Carl Bro, og med de oplysninger, der foreligger i dag, synes jeg heller ikke, det ville være anstændigt at så mistillid til Carl Bro, som er et anerkendt firma.
Hvad er det dog for noget?
Lad os se rapporten, så kan vi diskutere sagen igen.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-04-06:
Som udenrigsministeren godt ved, er det jo en sag, som bl.a. Socialdemokratiet har interesseret sig meget for, fordi vi synes, at når der er skatteborgerpenge involveret i en fond, hvor danske svinebønder opretter svinefabrikker i Polen, og det viser sig, at miljøforholdene ikke er tilfredsstillende, er det selvsagt noget, som vi også her i Folketinget bør interessere os for.
Jeg synes, det er positivt, at ministeren i det mindste har taget påstandene, eller dokumentationen om man vil, fra 3F-bladet og bedt IØ-fonden forholde sig til dem, men jeg vil gerne spørge: Har ministeren samtidig sikret, at de nye oplysninger, der er kommet frem undervejs, kommer til at indgå i Carl Bro-undersøgelsen?
Samtidig med at vi har ministeren i samråd, hvor han oplyser, at der kun er to steder, man p.t. ikke lever op til de danske krav om overdækning af gyllebeholdere, har et blad en fotograf nede i Polen, og han kommer hjem med noget, der tilsyneladende viser det stik modsatte.
Det er da så alvorligt, at man ikke bare må bede om, at fonden endnu en gang oplyser noget, for det har vi jo ikke altid efterfølgende kunnet bruge til noget, men at de nye oplysninger i hvert fald kommer til at indgå i undersøgelsen.
Så må vi efterfølgende vurdere, hvilken legitimitet undersøgelsen har.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-06:
Det vil jeg afvente og se, og jeg synes, det ville være det klogeste, at hr. Per Clausen også vælger den attitude.
Så skal jeg gøre opmærksom på, at jeg har modtaget en henvendelse fra en medarbejder i DMU, som forsøger at få dementeret påstande, som er tillagt vedkommende i 3F-bladet.
Overskriften »Polsk gylle forurener danske farvande«
tillægges denne medarbejder, men medarbejderen skriver til mig, at hans vurdering var, at udledningerne fra polske svinefarme ikke ville have nogen målelig indflydelse på miljøforholdene i de danske farvande.
Vedkommende citeres også for at sige, at hvis miljøforholdene på de polske farme er som skitseret, skal der sættes voldsomt ind for at redde livet i Østersøen.
Svaret til mig er, at den pågældende ikke har udtalt, at der skulle sættes voldsomt ind over for livet i Østersøen osv. osv.
Jeg agter ikke at gå dybere ind i spørgsmålet.
Jeg ønsker faktisk at se den redegørelse, der kommer, frem for at lade mig misbruge, og så vil jeg følge undersøgelsen nøje.