Jytte Andersen (S), 2000-03-16:
Forslaget har den målsætning, at det skal give bedre muligheder for at bosætte sig i private boliger, og der har jo her i de seneste timer været mange tilkendegivelser af, at det er vi alle sammen optaget af.
Forslaget angiver så at være et alternativ til den gældende lov om kommunal anvisning, som ikke, som der står, har virket efter hensigten, og det er jeg sådan set enig i.
Der har stået 18 mio. kr. på finansloven i ganske mange år efterhånden
, og dem har der ikke sådan været særlig meget træk på, og det er jo i sig selv en lille historieskrivning.
Det plejer jo ikke at være sådan, når der står støttepenge.
Så det kunne sådan set godt tyde på, at man skulle prøve at se på, hvordan man kunne få det til at virke noget bedre.
Kristeligt Folkeparti foreslår så, at den ejer af en ejendom, som udlejer en lejlighed til en indvandrer eller en flygtning, oven i den almindelige lovlige husleje skal have en bonus på 25 pct., som skal opkræves fra kommunen.
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg er glad for, at Kristeligt Folkeparti er enigt med os i, at vi ikke skal have nogen ghettoer, at vi skal åbne boligmarkedet, men jeg er ikke helt så enig med Kristeligt Folkeparti i, at problemet med ghettodannelser kan løses på den måde, som er foreslået her.
Det er alt for snævert kun at fokusere på indvandrere og flygtninge, og dertil kommer
, at den foreslåede bonusordning er for dyr, tror jeg, i forhold til de resultater, man kan forvente at opnå med den.
Det fremgår, at Kristeligt Folkeparti har en forestilling om, at det kommer til at koste 30 mio. kr. mod de 18 mio. kr., der er afsat til lov om kommunal anvisningsret.
Det, der gør mig og regeringen betænkelig, er, at forslaget jo ikke rummer nogen som helst mulighed for offentlig indflydelse på anvendelsen af ordningen - hverken stat eller kommuner har indflydelse på, hvor omkostningskrævende ordningen kan gå hen og blive - specielt set i forhold til de problemer, som der er behov for at løse.
Og efter forslaget kommer staten altså til at udbetale en bonus og formentlig også en bonus til mange af de lejligheder, som allerede er udlejet.
Men spørgsmålet er, om man skal betale til nogle, der gør det i forvejen, for billedet er ikke så unuanceret i den private sektor, som man måske kunne formode.
Jeg tror, at jeg har sagt det tidligere i debatten i dag, at 10 pct. af de private udlejningslejligheder, eksempelvis her i København, faktisk er beboet af indvandrere og flygtninge, og hvis ejerne så skal have en bonus, når de allerede på forhånd har stillet lejligheder til rådighed, så kan man meget let komme til at finansiere det, vi kan kalde en dødvægt.
Vi mener altså i regeringen, at der skal foretages en bredere indsats, som omfatter alle former for boligsocial anvisning.
Vi er dog opmærksomme på, at der kan være enkelte husstande, hvis problemer er uegnede til at blive løst gennem den almindelige, traditionelle anvisning til en almindelig bolig.
Jeg arbejder altså meget hårdt på, at vi ikke bare får en aftale med de private udlejningsforeninger og pensionskasserne, men også en aftale, hvor kommunerne er med.
Jeg tror faktisk, at det er vigtigt, at det bliver sådan en trepartsaftale mellem By- og Boligministeriet, kommunerne og de private udlejere.
Jeg vil sige til forslaget her, at så længe der er forhandlinger, synes jeg ikke, at det er hensigtsmæssigt at signalere andet, end at vi gerne vil have, at de her forhandlinger lykkes.
Om man så efterfølgende kan komme tilbage til Folketinget her med nogle justeringer i lov om kommunal anvisning, vil tiden jo vise.
Men altså en klar afvisning af, at man skal have en bonus på 25 pct., fordi man lejer sin lejlighed ud til en flygtning eller indvandrer.
Det tror jeg i hvert fald ikke tjener noget formål.
Jo, det har en god hensigt og en god intention, det vil jeg ikke sætte spørgsmålstegn ved, men ser jeg på, hvad det er for en stemning, der kan komme ud af et sådant forslag, hvor man også kan spekulere i det, så er det måske ikke så sympatisk, når det kommer til stykket.
Jeg har undret mig lidt over, at Kristeligt Folkeparti ønsker, at jeg skal have en meget bred bemyndigelse.
Det er jeg selvfølgelig meget taknemlig for - det er ikke så tit, man hører det fra Folketinget - men hverken baggrunden for bemyndigelsen eller de hensyn, der ønskes tilgodeset i forbindelse med benyttelsen af bemyndigelsen, er beskrevet i lovforslaget, og det harmonerer faktisk ikke særlig godt med den holdning, Folketinget i øvrigt har til bemyndigelser, en holdning, som statsministeren faktisk er enigt med Udvalget for Forretningsordenen i.
Så der kan være et lidt drilagtigt spørgsmål til Kristeligt Folkeparti i denne her anledning, om der er nye toner fra Kristeligt Folkeparti i forhold til, hvor brede og hvor mange bemyndigelser en minister skal have.
Det er altså et meget åbent forslag, som givetvis, vil jeg godt sige som anerkendelse til forslagsstillerne, er tænkt i en god mening, men hvor jeg absolut ikke tror, at det tjener den intention, som forslagsstillerne har lagt bag forslaget.
Så regeringen må altså afvise lovforslaget.