runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2003-05-14:
Jeg er sådan set lidt ked af, at indenrigsministeren ikke i sine samtaler og de aftaler, der er indgået med Farum Kommune, har stillet det op som et vilkår, at man nu begyndte at handle økonomisk ansvarligt i kommunen deroppe.
Men lad mig så spørge om noget andet, for det er jo sådan, at nu får indenrigsministeren en ny sag på bordet fra Farum Kommune i og med, at man i samme moment i går aftes i Farum Kommune har besluttet sig for at ansøge indenrigsministeren om dispensation til at kunne låne yderligere 70 mio. kr. Så jeg vil godt spørge: Vil indenrigsministeren i den forbindelse stille som betingelse for, at der gives et lån på 70 mio. kr. til Farum Kommune, at byrådsflertallet omgør beslutningen fra i går aftes om at hælde 1,5 mio. kr. over i boldklubben en gang til?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-14:
»Vil regeringen på baggrund af oplysningerne i de nye opgørelser fra Fødevaredirektoratet, som omtalt i Berlingske Tidende den 1. maj 2003, hurtigt gribe ind, eventuelt i form af nye lovinitiativer, med henblik på at nedbringe sygeligheden og medicinforbruget i svineproduktionen?«
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-14:
Til det sidste kan jeg sige: Jeg har ikke tallene med, men der er jo ingen grund til at betvivle hr. Bjarne Laustsens ord.
Men må jeg bare sige, at når vi nu diskuterer den afmatning, der er i beskæftigelsen, ser jeg altså i dag Bladt Industries omtalt i Nordjyske Erhverv.
Virksomheden må desværre fyre mennesker i dag, men der er jo optimisme på virksomheden, og man regner med snart at kunne genansætte folk, for man ser en slutning på den afmatning, der har været som følge af Irakkrigen.
Men jeg er enig med hr. Bjarne Laustsen i, at vi da ikke skal spilde det menneskelige potentiale og de faglige kompetencer og erfaringer, som medarbejderne har, ved, at de skal være ledige længe.
Jeg nærer bare en forhåbning om, at det er en midlertidig situation.
Forliget »Flere i arbejde« giver altså nogle videre rammer for en indsats på det her område.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-14:
Så vil jeg bare spørge, om ministeren så ikke, når nu man er kommet med disse redegørelser, i det mindste vil prøve at overveje, om vi kunne fastsætte en målsætning.
En målsætning vil jo have den fordel, at vi så alle sammen er forpligtet, og at slagterierne og landbruget også ved, at der politisk er vilje til at gennemføre en sådan målsætning.
Så vil alle nok lægge sig mere i selen.
Det er faktisk et redskab, vi bruger inden for trafiksikkerheden.
Der har vi målsætninger om, at man skal have ulykkestallet ned med nogle bestemte tal.
Det synes jeg at man egentlig kunne overføre til sådan et område som det her.
Jeg ved godt, at man selvfølgelig kan opfatte det som en meget skrap måde at styre tingene på, men det er jo også skrapt, at vi konstaterer, at der har været sygdomstegn hos en tredjedel af slagtesvinene.
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-14:
Jeg vil gerne understrege, at der ikke er tale om, at skolens advokat har presset Undervisningsministeriet.
Det, der er tale om, er, at skolen er fremkommet med en række nye oplysninger, som vil kunne få indflydelse på den afgørelse, Undervisningsministeriet havde truffet.
Derfor mener jeg, at det er helt på sin plads at tage afgørelsen op til overvejelse, bl.a. set i lyset af de nye oplysninger, som er fremkommet.
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Mener ministeren da ikke, at det er lidt betænkeligt, at skolens advokat mere eller mindre igennem Dansk Friskoleforening har haft det her møde mellem ministeriet og repræsentanter for foreningen?
Og har de her principielle spørgsmål været i stand til at kunne presse ministeren til at bevare afgørelsen om en lukning, specielt når det nu fra Københavns Kommunes side har været anført, at de tre børn, der har søgt en københavnsk skole, har der uden undtagelse været store problemer med?
Det synes jeg er meget betænkeligt.
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-14:
Jeg har, som fru Louise Frevert nævnte, givet fru Louise Frevert udførligt skriftligt svar på spørgsmål nr. 2848 om samme sag, som spørgeren nu også stiller spørgsmål om til mundtlig besvarelse.
Jeg kan gentage, at ministeriets grundlag for afgørelsen af 26. februar om, at Al Aqsa Arabisk Skole ikke giver en undervisning, der står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, primært var Frederiksberg Kommunes rapporter om det yderligere tilsyn med undervisningen på skolen. Kommunens konklusion var, at skolen ikke stod mål med folkeskolen.
Med i det samlede grundlag for afgørelsen var skolens skriftlige partshøringssvar, et indlæg fra Dansk Friskoleforening, og der var også holdt et møde mellem ministeriet og skolen. Efter afgørelsen anmodede skolens advokat mig om at tage sagen op til fornyet overvejelse og stille virkningen af afgørelsen i bero.
Advokaten sendte mig en kopi af et brev med 28 bilag til Folketingets Ombudsmand.
Skolen fik meddelelse om dette den 31. marts, og den har ikke været lukket eller genåbnet, men har været i drift uden ophold siden afgørelsen af 26. februar.
Spørgeren anfører, at Københavns Kommune har konstateret, at tre børns faglige forudsætninger beskrives som ringe.
Det er ikke en oplysning, som ministeriet tidligere har fået.
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Først vil jeg takke ministeren for ministerens besvarelse af mit skriftlige spørgsmål nr. 2848, hvor jeg spurgte, hvilket belæg ministeren havde for ikke at lukke Al Aqsa Skolen, efter at den tidligere havde været lukket.
Anledningen til spørgsmålet i dag er, at jeg har modtaget et svar fra Lene Munk, Københavns Kommune, på et spørgsmål, jeg har stillet den 10. april, hvori der står, at tre børn fra Al Aqsa Arabisk Skole har fået plads i en almindelig københavnsk folkeskole. Deres faglige forudsætninger beskrives af skolelederne som ringe, og de pågældende skoler vil blive nødt til at prioritere disse børns behov via skolens sprogcenter og/eller specialcenter.
Tror ministeren, at disse tre børn er en undtagelse, eller hvad er grunden til, at man som sagt ikke har sørget for, at disse børn er blevet hjulpet, hvis man har haft kendskab til, at de ikke har kunnet følge med?
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor man har åbnet Al Aqsa Arabisk Skole, efter at den har været lukket, og efter at Københavns Kommune har konstateret, at tre børns faglige forudsætninger beskrives som ringe?«
Jacob Buksti (S), 2003-05-14:
Nu har jeg forstået, at ministeren er lidt mundlam her i dag og i hvert fald ikke sådan rutter med replikkerne, og derfor kan man sige, at når nu det ligger i ministeransvarlighedsloven, at man ikke må fortie oplysninger, er det jo svært, når man slet ikke kommer med nogen.
Så kan man så omvendt sige, at så kommer man
heller ikke med nogen forkerte.
Hvad ligger der så i det, at ministeren tager det til efterretning?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Karen J. Klint (S), 2003-05-14:
Venstre plejer at have et slogan, der hedder, at pengene har det bedst i borgernes lommer.
Jeg synes på en måde, at de svar, vi har fået både fra statsministeren og nu også fra kirkeministeren, lyder, som om man vil spilde penge på en eller anden undersøgelse, før man så skal tage sig sammen til at betale penge til den undersøgelse, man burde have startet med.
Kigger vi i avisen bare i dag, er det jo meget tydeligt, at det er en embedsmand, der egentlig kun har gjort det, som lå inden for ministeriets egne regnskabsregler - for at bruge citatet fra avisen - og hvorfor så undersøge det faktum, når det er de andre spørgsmål, vi også leder efter?
Man kan jo få mundtlige informationer, og hvorfor er de mundtlige informationer ikke videregivet til os?
Så tilbage til: Hvorfor spilder man pengene på en advokatundersøgelse, når trygheden vil stige og retssikkerheden vil stige væsentligt ved at få den anden undersøgelse fra første færd?
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
I ministerens besvarelse af mit spørgsmål af 10. april skriver ministeren også, at man vil føre yderligere tilsyn med skolen i løbet af april og maj måned, så man igen kan træffe en afgørelse.
Er det ikke lidt siksakkeri, at man ikke lavede en ordentlig evaluering, da ministeriet havde mulighed for det?
Karen J. Klint (S), 2003-05-14:
Det, vi har forsøgt at efterspore, er jo netop det oplysningskrav, vi har som folketingspolitikere, om, hvordan vi kan arbejde videre med sagerne: Får vi tilstrækkelig med oplysninger på samråd, får vi det i de skriftlige svar? Vi har ikke, som nogen kalder det, været et tæskehold, der alene har kigget på nogle datoer for nogle regninger
; vi er gået efter oplysningspligten.
Og jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren ikke godt vil fortælle lidt mere om, hvordan ministeren personlig synes, at oplysningspligten skal være?
Mariann Fischer Boel (V), 2003-05-14:
Nu har jeg måske allerede bevæget mig alt for langt ind på min kollegas område.
Lovgivning på det her område hører ind under justitsministerens ressort.
Det ved hr. Keld Albrechtsen sikkert alt om.
Da vi jo ikke plejer at begive os ind på hinandens ressort, vil jeg foreslå, at hr. Keld Albrechtsen for at få de helt korrekte svar kunne kontakte justitsministeren for at høre, om vi har sammenfaldende interesser, hvilket jeg i øvrigt er helt overbevist om, i forbindelse med vores fælles ønske om at få knækket kurven.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2003-05-14:
Nu skal jeg jo passe på, at jeg bevæger mig inden for forretningsordenens rammer.
Jeg vil sige, at det svar dér er noget nær det mest uforskammede, jeg synes jeg har kunnet høre til referat her i Folketingssalen. Jeg beder ministeren konkret tage stilling til, om hun mener, at hun opfylder de bestemmelser i ministeransvarlighedsloven, f.eks. § 3, hvor der står, at man ifalder ministeransvar, hvis man ikke i rimeligt omfang fører tilsyn med det, der foregår, og fastsætter instrukser.
Det er også i strid med ministeransvarlighedsloven, altså en overtrædelse, hvis en minister giver Folketinget urigtige eller vildledende oplysninger eller under Folketingets behandling af en sag fortier oplysninger, der er af væsentlig betydning for Tingets bedømmelse af sagen.
Hvordan mener ministeren, at det forholder sig i forhold til det, som rigsrevisor skriver i punkt 110 i den beretning fra Rigsrevisionen, hvor det punkt for punkt siges, at ministeren ikke har givet fyldestgørende oplysninger, hvor ministeren har været for optimistisk, osv.
Det er ganske stærk tobak.
Så jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig seriøst til det her.
Tove Fergo (V), 2003-05-14:
Jeg er enig i, at en minister bør søge at leve op til alt det, der opregnes i hr. Jakob Bukstis spørgsmål.
Som jeg tidligere har udtalt, er det min hensigt, at der skal iværksættes en uvildig advokatundersøgelse af de forhold, som Rigsrevisionens beretning til statsrevisorerne om Folkekirkens Fællesfond afdækker.
Jeg kan oplyse, at kommissoriet for undersøgelsen vil blive udformet således, at det også vil blive undersøgt og beskrevet, i hvilket omfang ministre har været inddraget i sagen.
Endvidere vil advokaten blive anmodet om så tidligt som muligt i sin gennemgang af sagen at søge afklaret, om der inden for rammerne af en sådan undersøgelse, og det vil sige ved oplysning af sagen på det foreliggende skriftlige grundlag, vil kunne foretages en tilstrækkelig belysning af de forhold, som undersøgelsen omfatter. I lyset af advokatens vurdering vil det så være muligt at tage spørgsmålet om, hvilken undersøgelsesform der er den rigtige, op til fornyet overvejelse.
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-14:
Jeg vil gerne afvise, at ministeriet ikke har udført sit arbejde, som det sig hør og bør.
Ministeriet har naturligvis udført sit arbejde ud fra de kendte oplysninger, som man havde mulighed for at få kendskab til.
Det, der så imidlertid er sket, er, at skolens advokat er fremkommet med en række nye oplysninger, og det betyder, at afgørelsen er taget op til fornyet overvejelse set i lyset af de fremkomne nye oplysninger.
Ministeriet har jo sådan set ikke haft mulighed for at tage højde for disse oplysninger, da de først er kommet til ministeriets kendskab senere.
Jamen det er sådan, at Undervisningsministeriet har besluttet, sådan som det også fremgik af mit svar, at føre et yderligere tilsyn i april måned, som vi så viderefører i maj måned.
Og når det tilsyn er færdiggjort, vil der naturligvis foreligge en ny afgørelse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-14:
Jeg er glad for, at ministeren prioriterer det som et fokusområde.
Jeg vil godt spørge ministeren: I det arbejde, man så laver, ville det da være muligt at prøve at få opstillet, hvad der skal til?
Hvis vi nu f.eks. sagde, at vi i løbet af en temmelig kort periode i hvert fald som minimum skulle tilbage til de tal, vi kender fra 1979,
hvad ville det så kræve af forskellige forbedringer i staldene?
Hvad ville det kræve i forhold til fravænningstider og sådan noget?
Hvilke redskaber skulle vi tage i brug, hvis vi i det mindste ville tilbage til den situation, der var i f.eks. 1979?
Den var
ikke tilfredsstillende, men den var dog næsten tre gange bedre, end situationen er i dag.
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Så vil jeg godt spørge ministeren, om man i april måned havde tænkt sig at lave en form for midtvejsstatus, idet der skal gå 2 måneder, hvor man skal se, hvordan forholdene er på skolen. Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, ikke for at gentage mit spørgsmål, men om vi så, efter at man nu har gjort midtvejsstatus, i udvalget kan få en status om, hvordan forholdene på skolen er nu, eller om man vil vente, til de 2 måneder er gået, altså at der først skal være en status 1. juni.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-05-14:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at der faktisk hele tiden arbejdes med det her område, også i erhvervet.
Det er klart, at der har vi en fælles målsætning, en fælles idé om, at vi selvfølgelig ønsker de bedst mulige sundhedsmæssige forhold i stalden.
Producenten har jo ikke nogen glæde af, at svinene er syge, for så formoder jeg, at man er i en situation, hvor den tilvækst, som man regner med, vil være mindre, og derfor vil der også på den måde være et incitament til at få løst de her problemer.
Vi arbejder også, bl.a. i samarbejde med Det Dyreetiske Råd, på at finde ud af, hvad det er for nogle virkemidler, der skal til, for at vi kan få den kurve knækket, som vi vel alle sammen kunne have et ønske om at knække.
En fast målsætning om, at vi over en treårig periode vil have nedbragt antallet af brysthindear med en eller anden procent, kan vi godt have som målsætning, men hvis vi ikke er sikre på, at vi kan nå den i hvert fald i et vist omfang, kan jeg ikke rigtig se ideen i at have den.
Men det er et fokusområde.
Det tror jeg også at spørgeren er opmærksom på.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-14:
Jamen jeg vil også imødese det arbejde.
Men jeg vil spørge ministeren: Ville det ikke være rimeligt, at vi fik fastlagt en målsætning, sådan at vi kunne sige, at i løbet af 2 år f.eks. skulle en tredjedel af de sygdomstilfælde være væk? I løbet af en længere periode kunne vi gå længere ned.
Vi kan diskutere, hvor hurtigt det overhovedet kan lade sig gøre, og hvilke virkemidler der skal tages i brug for at få gennemført sådan en plan, men jeg synes ikke, at det kan være rigtigt, at vi skal ligge på et tal på omkring en tredjedel.
Det tal er måske endda stadig væk stigende.
Det ved jeg ikke om ministeren har oplysninger om.
Derfor vil jeg også godt spørge ministeren: Føler ministeren virkelig, at de ganske små forbedringer, som træder i kraft nu, er i stand til at få knækket kurven?
Det er jeg desværre rimelig overbevist om at de ikke vil kunne.
Føler ministeren selv, at de vil være i stand til at knække kurven?
Det er jo i realiteten kun småting, der bliver ændret nu.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-05-14:
Jamen jeg tror, at vi alle sammen har en fælles målsætning om, at de tal skal være så lave som overhovedet muligt.
Det er også klart, at de tal, vi har set, viser, at der fortsat er nogle problemer i produktionen.
har regeringen behandlet i et udspil, nemlig hele handlingsplanen for bedre dyrevelfærd, og der er jo også løbende, og det ved hr. Keld Albrecthsen også godt, foretaget positive ændringer af bl.a. lovgivningen om hold af svin, som jo er hovedproblemet.
Jeg kan til hr. Keld Albrechtsens orientering oplyse, at vi i realiteten med ikrafttrædelse i morgen har vedtaget et nyt forslag, der på forskellige punkter betyder, at der bliver en bedre dyrevelfærd.
Jeg kan også til hr. Keld Albrechtsens orientering oplyse, at det i forbindelse med en betænkning, der blev afgivet i Retsudvalget her den 3. april, fra justitsministerens side blev besluttet at genoplive det udvalg, der behandler hele problematikken om hold af svin.
Det udvalg er blevet genoplivet og skal starte sin møderække med udgangen af maj måned, og der forventer man, at der kommer et udspil i begyndelsen af efteråret.
Så det er også et område, som regeringen har fokus på, og vi håber, at vi ved fælles hjælp kan få løst nogle af problemerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-14:
Tak for svaret.
Nu kan jeg forstå, at ministeren har følt, at mit spørgsmål var formuleret lidt for anklagende over for regeringen, fordi regeringen ikke har haft en målsætning for, hvor mange sygdomstilfælde vi kunne acceptere, og derfor kan man så heller ikke efterfølgende sige, at regeringen har fejlbedømt situationen.
Det er jo oppe på næsten en tredjedel, og det er steget fra knap 13 pct. af slagtesvin i 1979 til altså nu næsten en tredjedel.
Der går jeg så ud fra, at ministeren er enig i, og det vil jeg gerne spørge om, at det er en helt uacceptabel udvikling.
Jeg er klar over, at det først og fremmest er et dyrevelfærdsproblem og ikke et spørgsmål om, at vi har en stigende mængde kød, som er sundhedsfarlig at spise for mennesker.
Det er jeg godt klar over.
Men det er jo, og det vil jeg godt bede ministeren bekræfte, et meget stort dyrevelfærdsproblem, der afspejler sig i de her tal, og tallene er udtryk for, at vi nu har så ondt i dyrevelfærden, at der simpelt hen må gribes ind.
I den forstand mener jeg nu altså, at regeringen har fejlbedømt situationen, f.eks. da vi sidst diskuterede ændringer af landbrugslovgivningen, hvor man jo fra regeringens side f.eks. ikke ville tage de nødvendige skridt til at forbedre forholdene i staldene. Jeg vil så spørge ministeren: Kunne vi måske så få indført en målsætning for at få nedbragt disse her tal meget hurtigt og effektivt?
Det kunne måske være et instrument.
Jeg kan så forstå, at der slet ikke har været en målsætning for at holde de her tal nede.
»Kan ministeren oplyse, hvorfor regeringen så fundamentalt har fejlbedømt situationen med hensyn til sygelighed blandt svin, og vil de nye opgørelser fra Fødevaredirektoratet som omtalt i Berlingske Tidende den 1. maj 2003 medføre, at regeringen nu vil lægge en mere realistisk bedømmelse til grund?«
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-14:
Selvfølgelig forventer vi, at driftsbudgettet bliver holdt.
Nu bliver der jo indgået en ny 4-årig aftale efter sommerferien, hvor de første drøftelser bliver indledt om budgettet for Det Kongelige Teater.
Det budget skal jo overholdes de næste fire år.
Hvis vi så ser på anlægsbudgettet for det nye skuespilhus, er det et rigoristisk fuldstændig eksplicit krav til arkitekterne, til de mennesker, som står for ansvaret for byggeriet, til teatret, at budgettet skal holdes.
Løbende bliver der holdt øje med det, og det ender - sandsynligvis i hvert fald - ikke med en sag hvor der er en budgetoverskridelse.
Det bliver holdt i meget, meget, meget stram snor, og der er styr på det.
Operahuset har vi jo en filantrop, mæcen, som betaler, så det behøver statskassen heldigvis ikke at bekymre sig om.
Men det bliver også godt, kan jeg betro fru Louise Frevert.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Jamen det vil jeg da gøre, hr. kulturminister - forhåbentlig.
Men så går mit spørgsmål ud på, om ministeren kan garantere mig, at man ikke vil gå ud over budgettet.
Det er bare det, jeg gerne vil have en forklaring på, for vi har tidligere her i salen haft en debat om renoveringen af Stærekassen, hvor meget det ville koste, fordi der er blevet sat nyt gear i.
Vi ved jo godt, at den teknologiske udvikling er meget, meget dyr på nuværende tidspunkt.
Jeg vil bare gerne have, at ministeren fra sin plads tilkendegiver, at man kommer til at holde sig inden for rammerne selv med alle de nye tiltag, som ministeren nu har påpeget at vi alle sammen skal til at glæde os over om et par år.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-05-14:
Først bare en bemærkning til spørgerens formulering af spørgsmålet.
Jeg undrer mig lidt over, at spørgeren formulerer det på den måde, at regeringen fundamentalt har fejlbedømt situationen med hensyn til sygelighed blandt svin.
Nu er det jo sådan, at vi i Fødevareministeriet ikke laver prognoser for antallet af f.eks. brysthindear, men det skal selvfølgelig ikke afholde mig fra at gætte
på, hvad hr. Keld Albrechtsen gerne vil have svar på i forbindelse med spørgsmålet.
Sygdomsbemærkningerne er jo ikke et udtryk for, at der i 2002 blev slagtet 7 millioner syge svin.
Sygdomsbemærkningerne er et udtryk for, at svinene på et tidspunkt, inden de blev slagtet, har haft en eller anden lidelse, så sygdomsbemærkningerne er altså ikke udtryk for, at vi har et fødevaresikkerhedsmæssigt problem.
Det synes jeg er utrolig vigtigt at understrege.
Kassationsprocenterne er derimod udtryk for, at svin er fundet uegnede til menneskeføde eventuelt på grund af en akut sygdom, som de havde på det tidspunkt, hvor de blev slagtet. Og hvis vi kigger på kassationsprocenterne, ligger de meget stabilt på et meget lavt niveau.
Af de 7 millioner svin med bemærkninger stammer 70 pct. fra brysthindear - det er faktisk 5 millioner svin - og den resterende del er et bredt spektrum af forskellige typer sygdomme, der medfører de her bemærkninger, bl.a. bylder, brok, bughindebetændelse og ledbetændelse.
Danmark er det eneste land i verden, der registrerer brysthindear, og det er simpelt hen for at give landmanden et værktøj til at forbedre sit miljø i staldene og undgå de her luftvejssygdomme.
Så er det i øvrigt vanskeligt at sige noget sikkert om sammenhængen mellem bemærkningerne og medicinforbrug og dyrevelfærd i det hele taget, men hvis vi kigger på medicinregisteret Vestat, viser det sig faktisk, at der er et fald i antibiotikaforbruget til svin fra 2001 til 2002.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-14:
Jamen igen: Vi har jo en nationalscene, hvor der er en bestyrelse, som har et overordnet ansvar over for ministeren.
Bestyrelsen ansætter en teaterchef, som har det overordnede kunstneriske ansvar sammen med de chefer, han ansætter inden for de forskellige genrer.
Med hensyn til kapellet har man selvfølgelig regnet ud og regner med, at kapellet så at sige kan levere varen.
I den øgede bevilling til operahuset er der jo også øgede udgifter til kapellet.
Man regner med yderligere samarbejde f.eks. med Sjællands Symfoniorkester.
Alle de ting vil falde så meget i hak, at den danske befolkning vil få en hel symfoni af forskellige ydelser: bedre ballet, bedre opera, bedre skuespil, bedre musik fra kapellet.
Så vi kan som danskere glæde os til de mange forskellige tilbud, vi får om 1½ år og om 4 år.
Så jeg synes, fru Louise Frevert skulle glæde sig.