Søren Kolstrup (EL), 2000-02-22:
Omstilling til IT-netværks-samfundet er en historisk udfordring.
Det er ordene i ministerens redegørelse, og det kan man kun være enig i.
Forskningsministerens redegørelse stiller en række initiativer op, og de fleste af dem er det svært at være uenig i.
Jeg skal derfor ikke gå voldsomt i dybden med dem, men i stedet prøve at føre nogle principielle overvejelser frem.
For det første er der spørgsmålet om den sociale udvikling i forhold til IT-udviklingen, og der er spørgsmålet om sikkerhed og IT-rettigheder, der er spørgsmålet om uddannelse, der er spørgsmålet om en grøn politik, der er spørgsmålet om biblioteker, som jeg tror CD's ordfører var inde på, og endelig synes jeg, det er værd at drøfte, hvad det er for problemer, denne udvikling afstedkommer.
For Enhedslisten er en af de vigtigste overskrifter, når det gælder udvikling af IT, at sikre, at den enkelte får mulighed for adgang til IT, og at vi får brudt de private monopoler og får sikret, at IT-udviklingen vil betyde en større social, kulturel og uddannelsesmæssig lighed i samfundet.
En anden ting er, at vi ønsker at sikre IT-rettigheder for den enkelte og skabe sikkerhed for, at den enkelte ikke bliver registreret i alt, hvad han foretager sig.
Vi er derfor positive over for regeringens forslag om IT-rettigheder for det enkelte menneske, herunder udformning af en krypteringspolitik.
Så er der uddannelsesområdet, og her er der en række fornuftige overvejelser og udspil i redegørelsen.
Vi anser det for selvfølgeligt, at studerende tilbydes bedre muligheder for at udnytte IT i det daglige, ligesom det er helt centralt, at IT integreres i undervisningen på alle niveauer, lige fra folkeskole til universitet.
Jeg må også sige, at bemærkningen om, at hver tiende elev skal have internetadgang, selvfølgelig er et mål, men det er et for fattigt mål.
Her må man have en større ambition.
Vi ved godt, at IT i folkeskolen koster penge, men hvis alle børn og unge skal have en reel chance for at kunne bruge IT-teknologien, er det vigtigt, at muligheden eksisterer for alle og ikke mindst i folkeskolen, hvor nogle af disse rutiner så at sige skal indlægges for første gang. Jeg skal endvidere gøre opmærksom på, at det, der står om grøn politik, vil vi i Enhedslisten meget gerne være med til at debattere yderligere.
Vi ser her nogle muligheder for, at man kan reducere transportbehovet i samfundet, og i det omfang det er tilfældet, vil vi gerne være med til at drøfte en grøn indkøbspolitik.
Men så vil jeg godt nævne nogle af de problemer, man kan løbe ind i i forbindelse med IT-udviklingen:
Enhedslisten mener generelt ikke, der skal stilles for store forventninger til IT i sig selv, for IT er ikke en løsning som sådan.
Vi er f.eks. ikke overbevist om, at fjernundervisning via Internettet er en reel erstatning for den ansigt til ansigt-undervisning, som finder sted i dag.
Fjernundervisning kan ikke erstatte den undervisning, hvor mennesker mødes og spørger, suger til sig, lærer og erkender, som man oplever det, når folk mødes i en skolestue.
Det er det ene problem. Det andet problem er det, som SF's ordfører var inde på. Det er spørgsmålet om, hvorvidt udviklingen fører til en meget voldsom magtkoncentration eller fører til, at vi kan bryde de eksisterende magtkoncentrationer.
IT-udviklingen går stærkt, og det gælder jo især inden for det private erhvervsliv.
Vi ser tydeligt denne magtcentralisering af IT-software i Microsoftprodukterne.
Enhedslisten mener, at man ikke skal være i lommen på et privat monopol, og derfor savner vi også i regeringens redegørelse en drøftelse af det problem.
Vi finder det vigtigt, at ministeren kommenterer spørgsmålet om frit valg af software, altså free source-problemstillingen.
Vi har bemærket, at SF er kommet med et udspil, der bryder monopoldannelsen.
er for os at se at undgå, at IT-udviklingen medvirker til at øge kløften mellem rige og fattige.
Det gælder lokalt, men det gælder så sandelig også nationalt og globalt.
Hvad angår IT-udviklingen, kan man jo godt frygte, at en uhæmmet og blind teknologibegejstring vil føre til større sociale og uddannelsesmæssige kløfter.
Men omvendt må det siges, at vi med IT-udviklingen faktisk får en chance for at fremme den modsatte udvikling, fordi teknologien i sig selv er af decentral karakter.
Den har et anarkistisk element, og det springende punkt er, om vi vil udnytte det med henblik på at bryde magtmonopoler.
Perspektivet for os at se er således ikke, at man gennem skatterabatter fremmer denne udvikling.
Det skal heller ikke ske gennem store lokomotiver, men først og fremmest ved at sikre, at alle som en borgerret får adgang til udviklingen, får lov til at lege med i udviklingen og dermed bidrage til, at vi får brudt et magtmonopol på globalt plan.
Kan debatten bidrage hertil, kan den være ekstra spændende og måske indirekte sætte en gammel dagsorden på alles læber.
Jeg bemærkede f.eks., at den socialdemokratiske ordfører talte om, at det var vigtigt ved fordelingen af ejerskabet, at det blev fordelt på flere og fordelt mere retfærdigt, og det er da også interessant, hvis ministeren kan kommentere det perspektiv.