runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig
med hr. Tom Behnke
: Sådan er det nu.
Og det vil sige, at der skal ganske dramatiske ting til, hvis andre ting skal ændre sig, for i dag kører de alle sammen mellem 80 og 87 km/t, hvis de har fartspærrere, og lidt højere, hvis de ikke har dem, altså de gamle lastbiler.
Og så vil jeg lige minde om, at det stadig er ulovligt i Danmark at køre mere end de 70 km/t.
Altså jeg ved godt, at det dér med lov og orden ikke rigtig er noget, der interesserer Venstre, når det drejer sig om deres egne problemer; det er kun, når det er de andres.
Og så vil jeg lige en gang til sige: Vi har ikke gode nok tal, vi har ikke god nok forskning.
Jeg nævnte Hans Lund før.
Der har ligget noget derude, men jeg mener, at når man gik ned i det, kunne man se, at det holdt altså ikke vand.
Jeg synes, vi skal have det her frem.
Vi skal have tid til at gøre det her ordentligt.
Vi skal undersøge, hvad der er af konkrete ting og sager, og der er faktisk i ministerens bagland gode forskningsinstitutioner.
Jeg tror ikke, at det gør indtryk på hr. Erik Jacobsen.
Jeg har fuldstændig opgivet at gøre indtryk ved hjælp af argumenter i forhold til hr. Erik Jacobsen.
Man kunne gøre det på anden måde, men ikke med argumenter.
Det trænger ikke ind.
Det med sagligheden og de metoder, man ellers kan bruge, kan ikke bruges til at øge færdselssikkerheden.
Tom Behnke (FRI), 2000-02-08:
Jamen jeg vil godt spørge hr. Erik Jacobsen som ordfører for forslagsstillerne, for fru Margrete Auken kan jo ikke svare:
Kender hr. Erik Jacobsen nogle tal, der ligesom kan give belæg for, at hvis hastighedsgrænsen for lastbiler bliver sat op fra 70 km/t til 80 km/t, så vil det betyde mange flere færdselsuheld?
Eller er det i virkeligheden sådan, som jeg har forstået det på fru Margrete Auken, at alle lastbilerne i dag kører mellem 90 km/t og 100 km/t, og derfor er det i virkeligheden fuldstændig ligegyldigt, om man sætter hastighedsgrænsen op fra 70 km/t til 80 km/t?
Det vil ikke ændre noget, for lastbilerne kører i dag mellem 90 km/t og 100 km/t, og det vil de formentlig også gøre i fremtiden. Altså status er præcis den samme.
Er det ikke sådan, situationen er?
Som ordfører for forslagsstillerne
kan det være, at hr. Erik Jacobsen har de tal, som fru Margrete Auken ikke er i besiddelse af.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-02-08:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget i den nuværende form, men vi håber meget, at man i udvalget med de oplysninger, vi får fra ministeren, kan finde frem til en mellemform, som man forhåbentlig kan støtte fra hele salen.
Erik Jacobsen (V), 2000-02-08:
Jeg forstår på den radikale ordfører, at man vil lade mulighederne stå åbne, og jeg synes, det er ganske udmærket, at man vil forsøge at blive klædt bedre på under det kommende udvalgsarbejde, og det glæder vi os til.
Så håber vi, det lykkes at overtale Det Radikale Venstre til at stemme for dette lovforslag.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-02-08:
Hvis det nu ikke var Folketingets talerstol, jeg stod på, så ville jeg sige: Hvad tror hr. Erik Jacobsen selv?
Jeg vil bare sige, at vi afviser det forslag, der er lagt frem her i den nuværende form.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-08:
Jeg ved ikke rigtigt, om jeg skal le eller græde.
Det første forslag, vi får efter den forholdsvis glimrende debat om trafiksikkerhed, går ud på forsøg med øget hastighed for et af de erhverv, hvor der er de største problemer med trafiksikkerhed i Vesteuropa, og hvor der er behov for færre lastbiler, bedre arbejdsmiljø, indgreb i forhold til natarbejde.
Men det er slet ikke sådan noget, vi skal høre.
Nej, vi skal høre, at regeringspartierne, Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, siger: Nu skal der gøres et forsøg med øget hastighed.
Det er barokt.
Jeg skal her forholde mig til det fremsatte forsøg og sige: Ja, der er én ting, der er godt ved det, nemlig hvis forsøget betød, at man skulle intensivere kræfterne for virkelig at overholde gældende sikkerhedsbestemmelser og gældende fartgrænser.
Jamen så kan man kun støtte det.
Men at sætte den problemstilling sammen med en nedsættelse af den faktiske fartgrænse er jo at give et signal om, at nu skal vi så bare til at hæve fartgrænserne overalt i landet. Det er det ene moment.
Det andet moment er, at uanset hvordan vi vender og drejer situationen, så medfører øget hastighed altså forøgelse af bremselængden og risiko for flere ulykker.
Enhedslisten vil meget gerne afvise det her lovforslag, og vi vil bekæmpe det, og vi vil også bekæmpe regeringens forsøg på at gå ind i de borgerliges fangearme og blive lukket ind på den glidebane, som ligger dér.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-02-08:
Det forslag, der ligger fra ministeren, handler om trafiksikkerhed.
Det handler om overhalingsforbud
for store, tunge køretøjer.
bliver nok svært.
Men det er så noget af det, man skal drøfte, og endelig er der tale om et forsøg, det vil sige på udvalgte strækninger.
Jeg synes faktisk, det er en god idé, hvis man samtidig sikrer, at farten så bliver holdt på de 80 km. Jeg har hørt flere gange her i eftermiddag, at det bliver den ikke, så derfor synes jeg, at man alvorligt skal overveje og forhandle det her, få lavet et forsøg, strikke det sammen i udvalget og så se, om det kunne komme til at virke, så alle var enige om, at reglerne skulle overholdes.
Erik Jacobsen (V), 2000-02-08:
Må jeg sige til hr. Søren Kolstrup, at dette lovforslag handler om at højne trafiksikkerheden og trække den tunge trafik over mod de mere trafiksikre motor- og motortrafikveje.
Det må hermed være forstået.
Så vil jeg lige komme med et par statistikker.
I 1996 var der 27 tilskadekomne, hvor lastbiler og anhængere var involveret.
I 1998 var det kun 20, og antallet af lettere tilskadekomne i 1996 var 23 og 17 i 1998.
Det viser altså en faldende tendens, som kan blive endnu større, når dette lovforslag bliver vedtaget, som det er fremlagt.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-08:
Fru Vibeke Peschardt nævnte, at der i ministerens forslag også lå det element, der hedder at intensivere kræfterne for rent faktisk at overholde gældende bestemmelser
, og det element er jo glimrende.
Det er jo noget, man fuldt ud kan tilslutte sig. Problemet er blot, at det bliver klistret sammen med et andet moment.
Men lige præcis de momenter, som fru Vibeke Peschardt nævner, kan Enhedslisten sandelig støtte.
Så dér er vi jo ganske enige, og jeg skal gerne lave et lovforslag, som virkelig fastholder den enighed.
Det var dog fornøjeligt, hvis vi kunne få det ud af det og så få separeret regeringspartierne fra de borgerlige. Jeg skylder at svare Venstres ordfører: Jamen det er da glimrende, hver eneste gang vi får nedsat ulykkesstatistikken - det kan vi jo alle sammen blive enige om - men derfor skal vi jo ikke lade os friste til at gøre nogle gerninger, som går i den forkerte retning.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-02-08:
Jeg må sige til hr. Søren Kolstrup, at det bliver bedre og bedre, det her, for nu er vi jo enige om, at det, vi hørte ministeren sige, var noget, der skulle forbedre trafiksikkerheden.
Sådan hørte jeg hr. Søren Kolstrup.
Dernæst indeholdt ministerens forslag også et overhalingsforbud.
Mig bekendt er der ikke sådan et i dag.
Det ville jo også højne trafiksikkerheden.
Og hvis vi også kunne få dén side af salen med, ville jeg være meget, meget henrykt.
Kaj Ikast (KF), 2000-02-08:
Jamen jeg kan slet ikke forstå, at De Radikale spilder så meget krudt på hr. Kolstrup.
Han vil slet ikke være med til at lave motorveje eller motortrafikveje.
I hans verden er de jo ikke opfundet, og så er det jo ligegyldigt, hvordan man overhovedet kører derude.
Og forklare ham, at det er mere sikkert at køre på motorvejene, er helt splintrende umuligt.
Derfor kan man jo altså ikke tage ham som gennemsnittet af videnskabelig viden her i Folketinget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-02-08:
I Kristeligt Folkeparti er vi ikke helt afvisende over for det lovforslag her.
Vi kan faktisk have den opfattelse, at man kan lave den her hastighedsændring, uden at farten på motorvejene egentlig vil stige for lastbilernes vedkommende.
Uden at jeg dermed siger, at lastbilchauffører sådan regulært overtræder fartbegrænsningen, hele tiden gør det, så er der desværre lidt om det.
Jeg kan da godt huske, at man af og til har kørt bag en østeuropæisk lastbil, der har døjet med at komme op ad bakken, og som har overholdt fartbegrænsningen, men det er nok også så nogenlunde den undtagelse, der bekræfter reglen.
Så hvis det er rigtigt, at man faktisk kan ændre den regel her, uden at hastigheden stiger, må jeg indrømme, at så synes jeg, det er lidt svært at afvise det.
Så derfor er jeg da også positiv over for ministerens forsøg. Dog må jeg indrømme, at det dér med forbud mod overhaling kan jeg simpelt hen ikke forstå hvordan man kan få til at fungere.
Der er jo helt klart nogle, der en gang imellem er langsomtgående, fordi motoren ikke fungerer, som den skal, eller hvad det nu er, som det vil være meget, meget besværligt at køre bagefter.
Så det kan jeg ikke rigtig forstå kan fungere. Men vi er ikke helt afvisende.
Vi vil gerne være med til under udvalgsbehandlingen at se på, hvad det kan blive til, det her.
Tom Behnke (FRI), 2000-02-08:
Frihed 2000 er medforslagsstillere til det her lovforslag, og det er vi selvfølgelig dels, fordi det er jo ikke første gang, forslaget bliver fremsat - vi har været med til det adskillige gange tidligere - og dels, fordi det naturligvis er et ganske glimrende lovforslag.
Det, det hele jo handler om, er, at vi skal prøve at kigge lidt på: Hvad er grundreglen i færdselsloven, når vi taler om hastighed?
Det er, at man skal køre efter forholdene.
Og at køre efter forholdene på motorveje og motortrafikveje er ikke 70 km/t, det er 80 km/t.
Det er måske endda også stærkere, men lad det ligge. Det første forhold, man skal se på, er vejenes tilstand, og det andet forhold, man skal se på, er køretøjernes tilstand.
Køretøjernes tilstand er i dag langt, langt bedre, end den var i gamle dage, og derfor kan køretøjerne også tåle at køre hurtigere, og det vil være nemmere at manøvrere køretøjerne, og det vil være nemmere at bringe køretøjerne til standsning, selv om man kører med en højere hastighed.
Derfor er der ikke noget til hinder for, at lastbilerne får lov til at køre lidt stærkere, end de gør i dag.
Det, der til gengæld kunne være en fordel - altså en fordel, vi får, som vi ikke har i dag - er, at lastbiler og køretøjer med anhænger ville følge bedre med den øvrige trafik og dermed lette trafikafviklingen, og trafikafvikling er alt andet lige en fordel, også når vi taler om trafiksikkerhed.
Det er der ingen grund til at diskutere yderligere.
Jeg kan så forstå på det hele, at ministeren har lagt op til, at man måske kunne se på, om der skulle laves en forsøgsordning.
Og hvis det er dér, vi kan nå til med det her lovforslag, vil vi for Frihed 2000's vedkommende sige tak.
Vi vil selvfølgelig ikke være tilfredse, men vi vil sige tak for, at der trods alt er blevet åbnet for, at der så gives en mulighed for, at vi kan se på, hvordan det virker.
Men det er jo ret typisk dansk, at hver gang vi skal prøve noget nyt, skal vi lige lave en forsøgsordning først. Altså det med hastigheden er jo sådan set afprøvet ganske mange andre steder i verden uden problemer, og det kunne man jo godt se på.
Men hvis vejen frem til, at lastbiler og køretøjer med anhænger kan få lov til at køre 80 km/t på motorvejene og motortrafikvejene, er, at vi starter med en forsøgsordning, jamen så må vi tage det med også - det er der ikke noget at gøre ved - for det er dog bedre, end det er i dag.
Vi håber, at vi via udvalgsbehandlingen kan nå frem til, at lovforslaget kan vedtages, men subsidiært håber vi så på, at ministeren står ved sit ord om at lave en forsøgsordning.
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Jeg ved ikke, om det var en fortalelse fra Erik Jacobsens side, da han sagde, at alt ud over 87 km/t er ulovligt.
Ulovligt er alt, hvad de dér biler kører over 70 km/t. Jeg kan forstå, at det hele tiden er sådan, at man har
et afslappet forhold til loven.
Derfor er det altså en grotesk situation, vi er i i denne her debat, pinlig selvfølgelig ved, at ministeren som det første, hun overhovedet foretager sig, efter at hun har holdt en fremragende tale, er, at hun så siger: Nu gør vi noget for det modsatte.
Og pinligt er det også, at det åbenbart ikke gør indtryk på hr. Erik Jacobsen, som jeg trods alt mener er et pænt menneske, at det her vil give flere ulykker, medmindre det altså betyder, at man skal have lastbilerne til at køre 80 km/t i stedet for som i dag 90-100 km/t. Så vil jeg endelig sige til sidst, at jeg går ud fra - men det kan vi så høre, når ministeren kommer herop - at hun vil garantere os, at vi får grundig dokumentation for, hvordan det forsøg skal være, men selvfølgelig også for, hvad de faktiske hastigheder er i de andre lande, og hvad de faktiske ulykkestal er, i det omfang man har en sådan dokumentation.
Kaj Ikast (KF), 2000-02-08:
Jeg vil egentlig godt vide, hvor fru Margrete Auken har sine teorier fra.
Nu har jeg siddet i Vejtransportrådet siden 1983, og vi fører tilsyn og får leveret køreskiver m.v., så vi kan se, hvad folk har kørt.
Og de får en bøde på 1.000 kr., hver gang der er sket en overskridelse.
Hvis der nu var så mange, som fru Margrete Auken siger, med alle disse undersøgelser, der er af køreskiverne, så ville det jo være en næsten lige så god indtægt som de fartfælder, man talte om før.
Og hvorfor findes de så ikke, når skemaerne sendes ind?
Mangler de, så får de også 1.000 kr. i bøde, og så ville der jo være en eller anden måde, hvorpå man kunne se, at der var så og så mange tusinde, der kører ulovligt hver dag.
Det er det, jeg ikke kan få ind i hovedet: at vi så ikke har flere, end vi har.
Erik Jacobsen (V), 2000-02-08:
Jeg håber inderligt, at det vil være muligt at bevæge fru Margrete Auken til at indse fornuften i det her lovforslag.
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Jeg kan godt beklage, at hr. Ole M. Nielsen kommer fra et så lille parti, at det kan knibe med at være med i Færdselssikkerhedskommissionens arbejde.
Hvis hr. Ole M. Nielsen havde været med, havde han nemlig ikke holdt denne tale.
Vi har siddet og arbejdet meget, meget omhyggeligt med mange af de spørgsmål, som blev rejst af hr. Ole M. Nielsen, også om sammenhængen mellem hastighederne på landevejene og ulykkerne, og vi har altså konkluderet noget anderledes end hr. Ole M. Nielsen.
Jeg tror ikke, det skyldes, at hr. Ole M. Nielsen ønsker at være uenig med Færdselssikkerhedskommissionen, men det er simpelt hen noget, det tager tid at arbejde sig igennem, og jeg vil godt sige her, at vi har set en dramatisk sammenhæng mellem hastigheden og ulykkernes antal på landevejene.
Jeg holder så meget af folk fra Ringkøbing Amt, at jeg gerne vil have, at vi gør noget, for at de skal overleve.
Der er et dramatisk højt ulykkestal i forhold til indbyggerantallet i både Ringkøbing, Sønderjylland og Nordjyllands Amter.
Det er meget slemt, og derfor skal vi gøre et eller andet ved det, og det er altså ikke et spørgsmål om, at der bare skal laves flere motorveje.
Det er ikke dér, løsningen ligger, og de skal jo også være andre steder.
Det afgørende er faktisk, at der er den klare sammenhæng, jeg nævnte, især når vi kommer ud dér, hvor det går rigtig hårdt for sig.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-08:
Vi har fra Venstre i dag fået to interessante budskaber: Over for cyklister skal der foretages skærpet overvågning, og når bilister kommer for skade at en eller anden muskel sætter sig fast i benet, jamen så er det uforskyldt.
Det er den rene uskyld.
Lad det ligge.
Tilbage er, at Venstre vil til at kæmpe mod overvågningssamfundet.
Mit spørgsmål til Venstre lyder: Ud fra hvilket retspolitisk kriterium siger man nej tak til fotokontrol, men ja tak til den langt mere omfattende, arkiverende, kontrollerende tv-overvågning på vore broer?
Hvad er det for et retspolitisk kriterium, Venstre har?
Jeg vil ikke beskylde Venstre for at være grebet af ad hoc-kriterier.
Det kunne jeg aldrig finde på at beskylde Venstre for.
Henning Grove (KF), 2000-02-08:
Der har været og er stadig megen diskussion, ikke om selve
lovforslaget, som indeholder mange forbedringer på dyrevelfærdsområdet, men alle de forbedringer er druknet i en diskussion om, hvornår man skal overbruse grise
Skal de veje 20 kg, eller skal de veje 30 kg?
Det er selvfølgelig et kæmpeproblem, har jeg forstået, men tallet 20 kg er blevet fastholdt i lovforslaget. I Det Konservative Folkeparti synes vi, at dette lovforslag indeholder så megen velfærd for svinene, at vi gerne stemmer for hele forslaget, og da jeg også har forstået, at de 20 kg er anbefalet af faglige udvalg og er tiltrådt af mange organisationer, synes jeg egentlig, det er synd, at de 20 kg skal splitte Folketinget, i stedet for at vi i fællesskab vedtager noget godt for dyrevelfærden.
Nu er der jo en meget lang overgangstid med hensyn til netop det punkt, og hvis der nu kom noget faglig rådgivning, der sagde, at 30 kg var lige så godt som 20 kg, fordi der jo er lige meget dyrevelfærd i det, vil jeg spørge justitsministeren, om ministeren ville være villig til at se på spørgsmålet, så vi kunne rette loven til på et senere tidspunkt, hvis den faglige rådgivning var stemt for det.
Fra Det Konservative Folkepartis side stemmer vi for lovforslaget her ved tredjebehandlingen.
Frank Jensen (S), 2000-02-08:
Jeg er meget enig med hr. Henning Grove i, at spørgsmålet om, hvornår der skal være overrislingsanlæg i staldene - om det skal være for grise på 20 kg eller 30 kg - er et detaljespørgsmål i lovforslaget.
Det er jeg helt enig i, og jeg sagde også til ordførerne i forbindelse med førstebehandlingen, at det var et spørgsmål om et valg, om man ville tage det rene dyrevelfærdshensyn, som det er anbefalet af udvalget, hvor Landbrugsraadet, Dyrenes Beskyttelse, Fødevareministeriet, jordbrugsforskningen og Justitsministeriet var repræsenteret. Udvalget anbefalede, at man tog det afsæt i den videnskabelige undersøgelse, at også grise mellem 20 kg og 30 kg i meget varme somre kan have behov for at få nedkølet deres kropstemperatur, så der skal være et overrislingsanlæg.
Men så har en række partier problematiseret det meget voldsomt under udvalgsbehandlingen og ender nu desværre med at ville stemme imod hele lovforslaget på grund af det spørgsmål, og det synes jeg Hr. Henning Grove har ret i ikke er godt.
Det er ikke godt. På den anden side har vi den rent dyrevelfærdsmæssige rådgivning fra Foulum, fra jordbrugsforskningen, og der er også andre hensyn, der siger: Jamen når man nu skal se det i en samlet helhed, er der også nogle økonomiske hensyn, og hvis man tog dem alene, kunne man godt sige, at så skulle der ikke være overrislingsanlæg for grise mellem 20 kg og 30 kg, og så måtte man vente på, at de kom over i de nye staldsystemer, når de var kommet op på 30 kg.
Men på et eller andet tidspunkt skal man jo træffe et valg, og her har arbejdsgruppen, hvor landbruget var repræsenteret, sagt, at i dette spørgsmål tages der dyrevelfærdsmæssige hensyn.
Så er der andre steder, hvor man er gledet af og har givet indrømmelser til landbrugets interesser.
Og derfor er der jo på en eller anden måde et balancepunkt mellem på den ene side nogle økonomiske interesser og på den anden side nogle dyrevelfærdsmæssige interesser, og det balancepunkt ville jeg meget nødig forrykke på det grundlag, som foreligger fra arbejdsgruppen.
Men jeg vil gerne kvittere for hr. Henning Groves spørgsmål ved at sige, at skulle der komme anden rådgivning frem end den, vi kender i dag, hvor Det Veterinære Sundhedsråd har sagt, at man synes, det skulle være 30 kg, og hvor Danmarks JordbrugsForskning, Foulum, og de, som er eksperterne, har sagt, at det bør være 20 kg, tager vi det op igen.
Men jeg er enig med hr. Henning Grove i, at lovforslaget nu bør vedtages.
Det er en enig indstilling fra arbejdsgruppen, hvor landbruget også var repræsenteret, og jeg beklager da dybt, at Venstre, Kristeligt Folkeparti og CD
ikke vil kunne støtte forslaget netop med den begrundelse.
Christian Mejdahl (V), 2000-02-08:
Kan ministeren bekræfte, at det er i intervallet 20-30 kg, at man får absolut mindst dyrevelfærd for de investeringer, der skal foretages?
Frank Jensen (S), 2000-02-08:
Hvis man ser på den samlede lovgivning, på den samlede pakke af gode, tiltrængte dyrevelfærdsinitiativer over for slagtesvin, over for smågrisene, så har hr. Christian Mejdahl ret i, at det her, som jeg sagde i mit første indlæg, ikke er det væsentlige.
Det er en detalje, som jeg også sagde ved første behandling, det er ikke det afgørende.
Derfor er der jo altså også givet en meget lang overgangsperiode på 15 år, inden de staldsystemer, som i dag er eksisterende, skal være indrettet til det her.
Jeg mener, at når der er et balancepunkt, hvor Dyrenes Beskyttelse og andre har været inde, forskningen har været inde, landbruget har været inde, og man i en arbejdsgruppe beder dem om at komme med et udspil til os, så skylder vi dem også at tage det, de kommer med, alvorligt og så i øvrigt respektere landbrugets økonomiske forhold, som jo også ligger i det her, nemlig gennem en overgangsperiode på hele 15 år. Jeg synes, det er ærgerligt. Jeg har brugt andenbehandlingen til at appellere til partiet Venstre, som jo altså også havde udspil om dyrevelfærd i valgkampen.
Jeg troede også, at det omfattede andet, end at der skulle være fodbolde i staldene til svinene, at det også gik på, at der skulle være tale om egentlige forbedringer af dyrevelfærden i staldene.
Det gør det her lovforslag.
Det er ærgerligt, at Venstre vælger at stå uden for det
, når jeg i øvrigt nu i dag siger, at kommer der en ny faglig rådgivning fra Foulum, Danmarks JordbrugsForskning, så må vi tage det op til ny overvejelse.
Hvis det ikke er nødvendigt for grise mellem 20 og 30 kg, så er jeg selvfølgelig indstillet på at se på det på ny, også inden for den overgangsperiode, som hr. Henning Grove har appelleret om.
Christian Mejdahl (V), 2000-02-08:
Når ministeren lægger så stor vægt på, om Venstre vil stemme for det her lovforslag - hvilket jeg godt vil kvittere for - så synes jeg i og for sig, at ministeren også skulle have vist en smule imødekommenhed under lovforberedelsen, så den detalje, som ministeren beskriver, også kunne ryddes af vejen. Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at det her også kan få negative dyrevelfærdsmæssige aspekter ved, at man måske flytter grisene, førend man ellers ville gøre det, for at undgå den investering i de staldsystemer, som ministeren nu lægger op til med lovforslaget.
Frank Jensen (S), 2000-02-08:
Det spørgsmål tror jeg ikke man på stående fod kan give et entydigt svar på, men jeg forstår godt, at det, hr. Mejdahl spørger om, er, om man kan risikere, at smågrisene tages direkte fra soen og sættes over i staldsystemer, så de ikke har den periode i fravænningsstien.
Havde Venstre bare sagt undervejs, at det ville få Venstre til at stemme imod hele lovforslaget, hvis den her detalje ikke var på plads, men det kommer altså først som en tyv om natten, havde jeg nær sagt.
Jeg har ønsket at sikre, at Dyrenes Beskyttelse og landbruget begge selv følte, at deres fælles projekt blev tilgodeset, og det synes jeg også Venstre skulle have gjort.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-08:
Kunne ministeren så ikke vende det om og så bekræfte, at når det nu er sådan en lille detalje, så kunne man også have imødekommet den for ministeren lille detalje, som nogle få partier har fremsat ønske om her i Folketinget og også
under udvalgsarbejdet og dermed have fået den brede opbakning, som ministeren synes er så vigtig, hvad den jo faktisk også er.