Lene Espersen (KF), 2003-02-25:
Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan »Hver ulykke er én for meget - trafiksikkerhed starter med dig« afløser den færdselspolitiske handlingsplan fra 1988.
Jeg kan tilslutte mig Færdselssikkerhedskommissionens vision for det danske trafiksikkerhedsarbejde, det tror jeg vi alle kan.
Handlingsplanen opstiller desuden som mere håndfaste mål, at antallet af dræbte og alvorligt tilskadekomne skal reduceres markant.
Målet er mere præcist, at der ved udgangen af 2012 højst må være 300 dræbte og 2.500 kvæstede i trafikken.
Det svarer til en reduktion på 40 pct. med udgangspunkt i ulykkesstatistikken fra 1998.
Færdselssikkerhedskommissionens mål er ambitiøst, og det kræver en stor indsats at leve op dertil, ikke bare fra statslige, kommunale og amtskommunale myndigheders side, men også i allerhøjeste grad fra den enkelte trafikants side.
Jeg er derfor helt enig med Færdselssikkerhedskommissionen, når man i overskriften for handlingsplanen siger, at trafiksikkerhed starter med dig.
Det overordnede formål med al færdselssikkerhedsarbejde er naturligvis at nedbringe antallet af dræbte og kvæstede i trafikken mest muligt, og det er klart, at jeg i den forbindelse er meget opmærksom på det mål, som Færdselssikkerhedskommissionen har opstillet.
Færdselssikkerhedskommissionen foreslår i handlingsplanen 62 initiativer til forbedring af færdselssikkerheden.
Jeg vil ikke gennemgå alle disse mange initiativer her og nu.
Nogle er allerede gennemført, mens andre er under overvejelse.
Ser man på de foreløbige ulykkestal for 2002, tyder det desværre på, at antallet af dræbte og tilskadekomne bliver større end tallet i 2001.
Her skal vi huske, at tallet for 2001 er ekstremt lavt, og at der er tale om procentuelt beskedne afvigelser.
Men alligevel: Hver ulykke er en for meget. Selv om vi med ulykkestallet for 2002 fortsat ligger under det niveau, som er nødvendigt for gradvis at nå Færdselssikkerhedskommissionens målsætning om en nedbringelse af antallet af trafikdræbte med 40 pct. inden 2012, må disse tal således give os anledning til refleksion.
Jeg vil gerne på dette sted benytte lejligheden til at kvittere for den foregående regerings store arbejde på færdselssikkerhedsområdet.
Der blev her igangsat en række gode initiativer, som vi nu i vidt omfang har valgt at tage afsæt i og arbejde videre med.
Det vil regeringen gøre noget ved.
Det skal være trygt og sikkert at færdes i trafikken i Danmark.
Regeringen har i regeringsgrundlaget meget klart tilkendegivet, at regeringen prioriterer en forbedring af færdselssikkerheden højt.
Regeringsgrundlaget peger på, at forbedringen af færdselssikkerheden skal ske gennem en øget indsats mod sorte pletter og øget brug af fartdisplays og politipatruljering.
Den automatiske hastighedskontrol skal i praksis målrettes yderligere mod farligere strækninger.
Der skal desuden sættes ind over for nye bilister, spritkørsel og grove hastighedsovertrædelser på motorvejene.
Vi er allerede kommet langt med dette arbejde.
I forbindelse med at den automatiske hastighedskontrol er udbredt til stort set hele landet, er det slået fast med syvtommersøm, at kontrollen skal rettes mod de veje, hvor børn og ældre ofte færdes, ulykkesvejene og de vejstrækninger, der giver utryghed.
Som et meget vigtigt færdselssikkerhedsmæssigt element er det nu muligt på internettet at se, hvilke strækninger der er udpeget til kontrol og hvorfor.
På den måde rettes bilisternes opmærksomhed mod de farlige strækninger, og fører det til et fald i antallet af bilister, der bliver taget i den automatiske hastighedskontrol, er det jo kun glædeligt, fordi det betyder, at man har taget advarslen om strækningens farlighed til sig.
De øvrige færdselssikkerhedmæssige initiativer, der lægges op til i regeringsgrundlaget, indgår alle i motorvejsforslaget.
Vi lægger op til skærpede sanktioner over for spritkørsel.
Vi vil forhøje hastigheden på motorvejene, men på en færdselssikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Regeringen har også med fremlæggelsen af investeringsplanen i sidste uge skabt grundlag for en markant styrkelse af indsatsen på trafiksikkerhedsområdet.
Trafikministeren har herom oplyst, at regeringen vil afsætte en særlig pulje på 1 mia. kr. i perioden frem til 2012 for at sikre, at der løbende er mulighed for at tilpasse og forbedre infrastrukturen, så den bliver mere sikker og får bedre kapacitet.
Der vil være en merbevilling, som supplerer den rådigshedspulje til mindre anlæg på 50 mio. kr. årlig, der allerede er afsat på finansloven til trafiksikkerhed under Vejdirektoratet, dvs. i alt 0,5 mia. kr. i den tidshorisont, som investeringsplanen dækker.
I alt vil der således over perioden frem til 2012 blive afsat 1,5 mia. kr. for at skabe grundlag for bedre trafiksikkerhed og kapacitet.
Projekterne er endnu ikke fastlagt, men der er tale om en massiv investering i trafiksikkerheden: oversigtsforhold, sorte pletter, vejkryds og meget andet.
Det er dermed investeringer, som kommer alle til gavn.
Det har været fremført, at der fremover stort set ikke vil blive gennemført færdselssikkerhedskampagner og i hvert fald slet ikke i samme omfang som tidligere.
Målet var at begrænse puljernes omfang for at sikre en klar prioritering af de områder, bl.a. sundhedsområdet, hvor regeringen ønskede at styrke indsatsen.
En af de puljer, som blev nedlagt som led i denne prioritering, var trafikpuljen, hvorfra der tidligere blev brugt penge på bl.a. færdselssikkerhedskampagner, som typisk blev gennemført af Rådet for Større Færdselssikkerhed .
Beløbene har svinget, men hvis man kigger i regnskaberne for Rådet for Større Færdselssikkerhed, kan man se, at der i de sidste 5 år i snit er tilført rådet puljemidler til kampagner på ca. 8,5 mio. kr. om året.
Disse penge er ikke længere automatisk til rådighed hvert år, men det betyder naturligvis ikke, at regeringen ikke vil afsætte midler til området.
På nuværende tidspunkt er der truffet beslutning om at gennemføre to større færdselssikkerhedskampagner i 2003 i samarbejde med Rådet for Større Færdselssikkerhed. For det første vil de tidligere kampagner om en øget brug af sikkerhedssele blive fulgt op af endnu en kampagne i 2003.
Endvidere agter vi at gennemføre en kampagne om de færdselssikkerhedsinitiativer, der er indeholdt i regeringens forslag til ændring af færdselsloven.
Allerede disse to kampagner er budgetteret til en samlet udgift på 7-8 mio. kr., hvad der altså svarer nogenlunde til, hvad der blev brugt, dengang trafikpuljen stod til rådighed
med øremærkede penge
Men faktisk regner jeg med, at der vil komme flere initiativer til i løbet af 2003.
Vi er i færd med at gennemgå en række mulige kampagner på færdselssikkerhedsområdet og sigter på en udgiftsramme, der udgør i størrelsesordenen 14-15 mio. kr.
Det er ikke et dårligt bytte i forhold til de tidligere år.
Jeg har da også så sent som i sidste uge drøftet aktivitetsniveauet på færdselssikkerhedsområdet med formanden for Rådet for Større Færdselssikkerhed, som har udtrykt stor tilfredshed med regeringens planer på området. Hvis jeg skal knytte en sidste bemærkning til kampagnerne, hvor det, som man kan se, ikke står så dårligt til, som nogle måske kunne få indtryk af, så er det, at man skal være opmærksom på, at indsatsen for at styrke færdselssikkerheden også finder sted i andet regi end i Rådet for Større Færdselssikkerhed.
Bl.a. vil politiet gennemføre særlige færdselssikkerhedskampagner rettet mod cyklister og knallerter, ligesom politiet i forbindelse med højtiderne vil gennemføre de traditionelle spritkontroller.
For mig at se
er der ingen tvivl om, at nettoprovenuet af regeringens samlede initiativer vil være, at det bliver mere trygt og sikkert at færdes i trafikken i Danmark.
På den baggrund mener jeg, at regeringen fuldt ud lever op til den meget fine vision i Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan: »Hver ulykke er én for meget - trafiksikkerhed starter med dig«.