runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2006-05-10:
Det er da uhyre glædeligt, hvis det arbejde, vi laver herinde, kan virke; at der faktisk bliver lyttet til det, og at man også vil opprioritere noget af det, der har været skammeligt nedprioriteret, og som Sydbanen har måttet stå model til.
Det synes jeg kun er positivt.
Jeg kan lige til orientering sige, at den køretidsnedsættelse, som ministeren nævner, ved Ringsted drejer sig om, at toget burde køre 180 km/t., men ifølge den aktuelle plan, som er ved at blive lavet nu, sættes farten ned til 40 km/t.
Sådan er der alene på Sydbanen 15 gange, hvor toget skal helt ned og køre med sneglefart på grund af elendige skinner, og det er det arbejde, vi gerne vil have sat skub i.
Jeg kan ikke sige, om DSB vil ændre disse planer, men jeg ville tro og mene med de oplysninger, jeg nu har givet, og som jeg har været meget grundig inde på at undersøge sammen med Banedanmark, at man vil sige, at det nok er så kortvarigt, at vi vil acceptere tingenes tilstand i den korte periode, det nu varer.
Det vil jeg tro, men det kan jeg godt komme tilbage med et skriftligt svar på.
Men jeg tror, at en stor del af problemerne heldigvis er løst, inden jeg får svaret.
Helge Sander (V), 2006-05-10:
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at hr. Per Clausen siger, at jeg entydigt lader som om, det er den store verden, der skal klare de her problemer.
Jeg er, som jeg også synes det fremgik af min besvarelse, meget opmærksom på, at vi alle skal fokusere på de risici, der knytter sig til nanoteknologi, selv om det jo nogle gange er lidt svært, fordi vi allerede i dag er omgivet af en række nanopartikler, der er frembragt uden brug af nanoteknologi.
Derudover ved vi, at Teknologirådet nu her til juni kommer med et indspil til den her debat, og endelig vil jeg gerne nævne Arbejdsmiljøinstituttet, som i flere sammenhænge markant har markeret sig, når vi taler om forskning netop på det her felt.
Så at sige, at jeg lader som om, det er alle de andre, der skal klare problemet, synes jeg bestemt ikke er rimeligt.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-10:
Det er en festdag for alle os, der kommer fra det område af landet, så det er rigtig godt.
Nu går der nogle uger, og det forstår vi selvfølgelig godt, men i dag er gennemsnitsforsinkelsen 1213 minutter, og der er derudover massive forsinkelser, for nogle tog aflyses osv.
Og så er der heldigvis også nogle, som mere eller mindre når at komme til tiden.
Så mit spørgsmål er selvfølgelig: Med de nu annoncerede reparationer og fornyelser, som vi er glade for at høre om, hvor langt kommer gennemsnitsforsinkelsen så ned?
Skal vi stadig væk op på de der 12-13 minutter, eller hvordan er forudsigelserne på det område?
Jeg kan ikke sige, hvor langt man kommer ned, men jeg kan sige, at vi i den forligsgruppe, der jo forsøger konkret at finde frem til, hvad der skal til af penge for endelig at få rettet op på Banedanmarks net over en årrække – det er ikke noget, man gør fra år til år – er meget tilfredse med det, vi får at vide.
For man er så grundigt nede i tingene, at vi nu en gang for alle, havde jeg nær sagt, får en analyse, der klart fortæller os om problemerne.
Så er det derefter op til forligspartierne, hvor Socialdemokratiet desværre ikke er medlem, at forsøge at finde de midler, der skal til og dermed løse de opgaver, som man står over for, der er store, og som er resultatet af mange års forsømmelse, hvilket vi også talte om sidste gang ved onsdagsspørgsmålene og forrige gang.
Men jeg kan sige, at vi arbejder meget, meget intenst på det.
Jeg håber også, at vi får løst problemet for Sydbanen, for den er, som hr. Magnus Heunicke siger, en ganske vigtig bane, om hvilken jeg i øvrigt havde møde med Næstveds borgmester i den forgangne uge, præcis om det samme spørgsmål.
Nu er det jo ikke noget mål i sig selv for oppositionen at glæde ministeren, men jeg vil selvfølgelig sige, at det da er godt, at ministeren, når der sker noget på området, også kan mærke, at vi, der kommer fra området og kæmper områdets sag, selvfølgelig er tilfredse med det.
I den forbindelse vil jeg sige: Træerne vokser ikke ind i himlen.
Arbejdet kommer så først i gang til næste år, og det skal vi nok love at holde skarpt øje med.
Det, vi talte om i sidste uge, var spørgsmålet om, hvor mange steder og hvor mange kilometer man lagde nye spor, men det er jo kun den ene side af sagen.
Reparationer og vedligeholdelse er jo en endnu større del af Banedanmarks arbejde.
Fordi et spor er 15 eller 20 år gammelt, er det jo ikke for gammelt, men det skal vedligeholdes, og der skal repareres de steder, hvor det ikke fungerer godt nok, hvilket er en meget, meget stor del af Banedanmarks arbejde.
Og nu er vi som sagt ved at kortlægge, havde jeg nær sagt, hver kilometer spor i Danmark, så vi præcis ved, hvad problemet er, hvad omfanget af problemet er, og dermed kan vi også nå frem til en viden om, hvordan vi kan løse det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-05-10:
Jeg synes, det er meget ærgerligt, at vi ikke her i dag kan få en klar tilkendegivelse fra justitsministeren om, at hvis de her CIA-fly kommer ind i dansk luftrum eller i danske lufthavne, er der tale om fly, som med stor sikkerhed eller med stor sandsynlighed kan være involveret i ting, som gør, at man bør undersøge dem.
Jeg vil gerne sige, at det her ikke handler om at ændre gældende regler, det handler om at bruge de regler, der allerede eksisterer i dag.
Udenrigsministeren har jo også i et svar til Europarådet den 7. april i år skrevet, at der rent faktisk foreligger de her muligheder.
Så al den her snak fra justitsministeren om, at Enhedslisten vil lave om på reglerne, det er ikke det, det handler om; vi vil bare have, at man udnytter de regler, der er.
Jeg vil gerne stille et sidste spørgsmål, og det er: Nu siger justitsministeren så, at justitsministeren ikke kender Venedigkommissionen og dens arbejde, men justitsministeren kan vel komme med en principiel politisk tilkendegivelse om, at menneskerettigheder selvfølgelig går forud for Chicagokonventionen.
Det er det, der er essensen i det, Venedigkommissionen siger.
Pia Gjellerup (S), 2006-05-10:
Jeg vil blot spørge, om det egentlig ikke er lidt forunderligt, at når der ligger et forslag til behandling om at skabe en helhedsvurdering af hele det grønne skatte- og afgiftsområde, så er svaret fra skatteministeren: nej, nej, nej, nej, nej, her har vi brug for en politisk prioritering – mens skatteministeren bagefter siger, at man så har en række enkeltområder, som man i regeringen har prioriteret, før man ved noget.
Man har prioriteret, at det vil man gøre noget ved, men før man kan gøre noget ved det, så vil man have nogle andre til at mene noget.
Er det ikke mærkeligt at tage den politiske prioritering først og så sikre sig viden bagefter?
Det er da mere fornuftigt, og det ville være den normale arbejdsprocedure, at man først sikrer sig viden og så træffer beslutningerne.
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Det er helt korrekt, at det er vores ansvar, hvorledes afgifterne er.
Jeg er sådan set glad for, at vi ikke har fulgt den tidligere regerings linje med at sætte afgifterne op konstant år efter år.
Jeg må først lige sige en enkelt ting – nu tabte jeg lige tråden lidt.
Det er sådan, at vi rent faktisk har gennemført en stribe ændringer af afgifterne.
Vi har indført ændring af afgifter, som jeg nævnte før, vedrørende elpatroner; vi har gennemført ændringer vedrørende partikelfiltre på dieselbiler; vi har senest gennemført ændringer i forbindelse med spørgsmålet om overskudsvarme, hvor vi har sænket afgiften på overskudsvarme for i højere grad at skabe rentabilitet i, at virksomheder, der har overskudsvarme, leder den overskudsvarme ind i den almindelige varmeforsyning.
Dog er det sådan en balance, at vi ikke afgiftsmæssigt tilskynder til, at virksomhederne har for stor en produktion af spildvarme.
Så når hr. Steen Gade lægger det op, som om der ikke er lavet ændringer, så er det altså faktuelt forkert.
Steen Gade (SF), 2006-05-10:
Jeg synes måske, det var et lidt sært svar.
Ministeren siger, at man ikke vil være med til at kulegrave det her.
Vi andre, der mener, at grønne afgifter er fantastisk vigtige og meget effektive, vil gerne have det kulegravet, fordi regeringen jo har lavet den her tænkepause, fordi man ikke har tænkt i mange, mange år og vi derfor ikke løbende har fået justeret energiafgifterne, og man har ikke tænkt igennem, om miljøafgifterne kunne ændres.
Tidligere ændrede vi dem jo løbende.
Det er jo hele pointen med det her forslag, at man faktisk skal kigge alle afgifter igennem og så produktudvikle afgiftsinstrumentet.
Men det er det, regeringen afviser.
Det er da regeringens ansvar, at en række afgifter er, som de er i dag.
Regeringen har siddet i 5 år.
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Tilsyneladende begik jeg en sproglig fejl angående Institut for Miljøvurdering.
Jeg er godt klar over, at det ikke er nedlagt, og at der heller ikke er planer om at nedlægge det, men hvis man bare læser forslagets overskrift, ser det ud, som om forslagsstillerne vil oprette et nyt, som så måtte blive et ekstra institut for miljøvurderinger.
I bemærkningerne kan det læses, at det slet ikke er en omkostningsmæssig vurdering, man er ude efter.
Ja, jeg er ret overbevist om, at jeg fortsat vil fastholde, at det, den tidligere regering kaldte grønne afgifter, langt hen ad vejen er røde skatter, altså at det er afgifter, som alene opretholdes på grund af deres skattemæssige og ikke på grund af deres miljømæssige værdi.
Jeg vil bare nævne som et enkelt eksempel, at siden der blev indført et kvotesystem i EU inden for den ramme, som Kyotoaftalen lægger op til, er der lagt et loft over den totale danske udledning af CO2.
Steen Gade (SF), 2006-05-10:
Først igen den oplysning til skatteministeren, at Institut for Miljøvurdering ikke er nedlagt, og hvis skatteministeren havde sagt, at han ville bede instituttet om at kigge på spørgsmålet, synes jeg, det havde været et ordentligt svar, som viste, at skatteministeren tog spørgsmålet seriøst.
Det ville jeg have støttet – bare til skatteministerens oplysning.
Mit spørgsmål er: Når nu regeringen ikke vil lave en helhedsvurdering af afgiftssystemet, vil regeringen så blive ved med at sige den ene gang efter den anden, at grønne skatter er røde skatter?
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Det er klart, at når regeringen træffer beslutninger, gør vi det på det grundlag, som vi føler er nødvendigt for at være afklarede.
Men jeg er sådan set glad for, at hr. Per Clausen indrømmer, at grønne afgifter kan være mindre hensigtsmæssigt indrettet, og derfor er det sådan, at alene ved at sætte nogle grønne afgifter ned er det muligt at skabe et miljømæssigt positivt resultat.
Jeg vil bare nævne den aftale, som et bredt udsnit af Folketingets partier indgik om elpatroner, hvor vi ved at sænke en afgift rent faktisk skabte lavet en meget, meget positiv miljømæssig effekt på både NOx- og CO2-udledningsområdet, og hvis jeg ikke husker fejl, var det eneste parti, der ikke var med i den aftale, Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Jamen så er forskellen jo ikke kun den, som skatteministeren siger, altså at det ene sted har vi udvalgt noget, der skal ses på, og det andet sted er der nogle ting, som vi ikke ønsker skal indgå i en helhedsvurdering.
Der er sådan set et selvstændigt problem med den måde, skatteministeren arbejder med de spørgsmål på, når han ikke forsøger at se de grønne afgifter og også eventuelle grønne afgifter, der ikke eksisterer nu, men kunne træde i stedet for nogle af dem, vi har i dag, men som måske ikke er særlig hensigtsmæssige, i en helhed.
Så får man jo ikke den helhedsvurdering, som forslaget her lægger op til, og så vil man træffe en politisk beslutning på et i hvert fald mindre afklaret grundlag end det, som er nødvendigt.
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
For det første indgår forslagene vedrørende spørgsmålet om de grønne afgifter jo i den helhedsvurdering, jeg var inde på i min tale.
Helhedsvurderingen går ud på, at vi kigger på, hvilke instrumenter der på hvert af områderne virker bedst og mest effektivt, når det gælder om at nå målene.
For det andet er det sådan, at når hr. Per Clausen spørger, hvor grænserne er mellem de udvalg, der allerede arbejder på området, er grænserne sådan set ganske klare.
For hvert udvalg er der et arbejdsgrundlag og et kommissorium, der siger, at udvalget f.eks. skal kigge på CO2-afgiftens indretning eller på NOx-afgifter osv. osv., så der er faktisk klare skillelinjer mellem arbejdsdelingerne.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Nu nævnte skatteministeren Institut for Miljøvurdering, og jeg vil bare sige, at der for nylig er kommet en rapport fra det institut.
Det eksisterer stadig, så vi behøver ikke genoprette det.
I øvrigt synes jeg, den rapport er meget spændende og meget interessant, og den berører også det, vi diskuterer i dag.
Jeg forstod, at det er en af de ting, der ikke skal udsættes for nogen udvalgsbehandling, fordi regeringen allerede har besluttet, at det ikke er nogen god idé.
Men det, jeg vil spørge ministeren om, er: Hvordan sorterer man mellem, hvilke ideer der skal indgå i arbejdet i det udvalg, ministeren har nedsat, og hvilke ideer som man ikke behøver lade indgå i arbejdet, fordi de pibler frem af sig selv, og så kan man tage stilling til dem?
Hvordan skelner ministeren mellem forslag, der skal indgå i en helhedsvurde ring, og forslag, der ikke skal indgå i en helhedsvurdering?
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Jeg skal da gerne gentage mit svar, hvis det kniber med at høre.
Det er sådan, at på en lang række af de områder, hvor forslagsstillerne lægger op til, at der skal være et udvalgsarbejde, har vi allerede nedsat arbejdsgrupper, og derfor ville det være dobbeltarbejde at nedsætte dem igen.
På en lang række af de andre områder ser vi allerede forslagene så at sige pible frem, og derfor mener jeg, at den politiske opgave, vi har nu, ikke er at nedsætte kommissioner, men at prioritere de mange og spændende forslag, der foreligger.
Allerførst må jeg starte med at indrømme, at da jeg gennemlæste forslaget med ideen om, at uafhængige eksperter skal komme med bud på, hvorledes tingene skal gøres mere omkostningseffektivt, så jeg faktisk et billede af, at det egentlig var et forslag om at genoprette et institut for miljøvurdering, der lå i det.
Da jeg så, hvem der var forslagsstillere, og læste nogle af de andre bemærkninger i forslaget, kunne jeg imidlertid godt se, at det langtfra var et institut, der skal kigge på, hvordan man får mest miljø for pengene, der er lagt op til.
Men kernen i sagen er, at på en række områder har vi allerede igangsat det arbejde, der efterspørges, og vi har også fortalt offentligt, at der igangsættes det arbejde, der efterspørges, på en lang række andre områder, så derfor behøver vi sådan set ikke igangsætte et udvalgsarbejde for at få forslag.
De kommer frem fra mange kanter af sig selv, og derfor mener jeg, at den politiske opgave i højere grad er at prioritere forslagene end at skabe grundlag for, at der fremsættes endnu flere forslag.
Jeg synes faktisk, der i forvejen er mange og spændende forslag på området.
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-10:
Jeg forstår udmærket, at skatteministeren på regeringens vegne ønsker at give indtryk af, at der sker noget på området i forvejen.
Fremsættelsen af forslaget hænger naturligvis sammen med, at der i hele omverdenen tilsyneladende er et meget stort ønske om at få kigget på hele afgiftssystemet, ikke mindst de grønne afgifter, i en større sammenhæng, og det, ministeren ridsede op, er jo, at det foregår noget sporadisk og fragmentarisk en lang række forskellige steder.
Skatteministeren indledte sin tale med, at han synes, det er mærkeligt, at vi fra forslagsstillernes side peger på, at der kan nedsættes en kommission af uafhængige eksperter, hvorefter skatteministeren senere sagde: Jeg har i øvrigt nedsat et udvalg af uafhængige eksperter, som kan komme med nogle bud.
Jeg vil spørge: Hvad er forskellen mellem de uafhængige eksperter, som nævnes i forslaget, og de uafhængige eksperter, som skatteministeren har i sit eget udvalg?
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Jeg synes måske, det er en smule skuffende, at ministeren så entydigt henviser til, at det må man klare ude i den store verden.
Jeg synes jo, at hvis det er sådan, at vi vil bruge nanoprodukter i Danmark, har vi selvfølgelig også et ansvar for at udvikle den forskning, der er nødvendig.
Jeg vil for det første godt spørge ministeren, om han ikke er enig i, at det er meget vigtigt, når man forsker i nanoprodukter og deres anvendelse, at sikre, at man altid inddrager, hvilke konsekvenser det får for miljø og sundhed, for på den at sikre sig, at vi ikke sætter gang i nogle nye produkter, som i virkeligheden skaber langt flere problemer, end de løser.
For det andet vil jeg spørge, om ministeren ikke også er enig i, at der er behov for en selvstændig vurdering af hele nanoproduktionens miljømæssige og sundhedsmæssige konsekvenser.
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-10:
Hvad er den substantielle forskel?
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Her for ganske nylig kunne bladet Ingeniøren offentliggøre, at der i hvert fald i Tyskland var iagttaget eksempler på folk, der tilsyneladende var blevet syge i forbindelse med anvendelse af produkter, som indeholdt nanopartikler.
Det giver jo anledning til at spørge til konsekvenserne i forhold til sundhed og miljø, og det er derfor, jeg gerne i dag vil have ministeren til at komme med en redegørelse for, om han ikke også mener, at der faktisk er brug for at satse yderligere på forskning i det, der vedrører sundhed og miljø i forbindelse med nanopartikler.
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Lad os nu tale direkte i stedet for at fordreje hinandens ord.
Men jeg tror faktisk på, at det, der er mest virkningsfuldt på det her område, og som har den største effekt med hensyn til at sikre en korrekt indsats, en korrekt transfer pricing, er den specialisering og fokusering, der har været af den arbejdsmæssige og kontrolmæssige indsats i forbindelse med transfer pricing.
I første omgang samlede vi det i ti skattecentre landet over, og i forbindelse med skattefusionen den 1. november 2006 samler vi det nu i seks skattecentre, sådan at vi har medarbejdere, der har mulighed for at oparbejde en stor erfaring med og en dyb viden om det her meget besværlige og komplicerede spørgsmål, sådan at vi i langt større grad har mulighed for at kontrollere og sikre, at det er den korrekte skattebetaling, der foregår i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2006-05-10:
Det er jo fantastisk, at man efter i årevis at have set, at virksomhederne ikke overholder reglerne, endelig fandt ud af, at så må man hellere give dem en bøde.
Det synes jeg er fint, men det bliver jeg bare ikke imponeret over.
Vi har altså en regering, der i den grad har travlt, når det drejer sig om arbejdsløse, der ved en fejl udfylder et skema lidt forkert, eller bistandsmodtagere, som man synes har fået for meget i bistandshjælp, hvor man fører sig frem med bål og brand, men her er man jo ikke nervøs for at gå til vaflerne, om jeg så må sige.
Det drejer sig om de her store selskaber.
Der er f.eks. et selskab, der gennem 25 år har påstået, at de ikke har tjent penge og derfor ikke har betalt skat i Danmark, men de bliver ved med at være i Danmark og udvide i Danmark.
Man kunne også nævne et selskab som Unilever, som sælger alle de her produkter og har gjort det i 15 år uden på noget tidspunkt at have anført, at de har tjent på det, og de har derfor ikke på noget tidspunkt betalt skat.
Jeg synes, det er underligt, at skatteministeren rent principielt ikke vil udtale sig om offentlige regnskaber og ting, der har været fremme i pressen.
Er det dog trods alt ikke underligt, at med de regler, vi har, kan et selskab drive forretning i Danmark i måske 15 eller 20 år, og alligevel blive ved med at skubbe skatten, så de ikke betaler skat?
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Det er korrekt, at Enhedslisten før har rejst det her spørgsmål, og vi har også tidligere hørt hr. Frank Aaens liste af produkter, som han vælger at reklamere for i Folketinget med navns nævnelse.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg som minister ikke kan gå ind og kommentere enkeltvirksomheders skattebetaling eller ikkeskattebetaling.
Jeg kunne f.eks. nævne Christen Amby, som hr. Frank Aaen måske ikke er helt ubekendt med.
Her kunne han få at vide, at uanset om man er et stort selskab eller et lille selskab, er det efter gældende skatteregler muligt at fratrække investeringer, have underskud, der kan fremføres, have fremførselsberettigede underskud, f.eks. gennem sambeskatning og andet, der gør, at det faktisk er muligt ikke at betale skat, uden at man derved kan sige, at man har snydt eller andet.
Det er muligt, uanset om man er en stor virksomhed eller en lille håndværksmæssig virksomhed.
Vi har nemlig tilladt, at der for alle virksomheder gennem skattelovgivningen er nogle muligheder, der gør, at man kan nedbringe den skattepligtige indkomst.
Frank Aaen (EL), 2006-05-10:
Enhedslisten har jo igennem en årrække rejst spørgsmålet om multinationale selskaber, der ikke betaler skat i Danmark, og vi har gang på gang fået at vide, at det er for galt, og at det vil der blive gjort noget ved.
Alligevel viser det sig, hver gang vi kigger på det og dykker ned i regnskaberne, at de samme selskaber bliver ved med ikke at betale skat.
McDonald’s har været 25 år i Danmark; de har åbenbart aldrig nogen sinde tjent penge og har derfor ikke betalt skat.
Jeg har altså lært af markedsøkonomer, at hvis man driver en virksomhed i et land – et hvilket som helst sted – og den ikke giver overskud, så ophører den virksomhed.
Hvordan kan McDonald’s blive ved med i 25 år at drive virksomhed i Danmark uden at tjene penge på det og uden at betale skat?
»Finder ministeren det ikke mærkeligt, at store multinationale selskaber som f.eks. McDonald’s og Unilever ifølge deres officielle regnskaber driver virksomhed i Danmark i mange år, uden at de tilsyneladende tjener penge, og dermed uden at de betaler skat?«
Bertel Haarder (V), 2006-05-10:
Der er som nævnt mulighed for at blive fritaget for alle prøver, for nogle prøver eller f.eks. for alle skriftlige prøver.
Der har vi en rådgivning, som kan sætte grænsen for, hvad der er til gavn og ikke er til gavn for den enkelte elev.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2006-05-10:
Må jeg så ikke kort spørge ministeren til sidst: Hvis det er læreren, som kan fritage eleven, vil den begrundelse så være, at eleven er meget dårlig til at stave og læse?
Ville det være en god begrundelse for at kunne blive fritaget for en prøve?
Jeg tror, at det må være således, at det må være læreren og eleven i forening, der afgør, om eleven vil få noget ud af at gå op til en prøve, for jeg tror, at alle, både elever og pædagoger, er interesserede i, at eleverne får så mange succesoplevelser som overhovedet muligt.
Frank Aaen (EL), 2006-05-10:
Jamen problemet er, at der i årevis er blevet sagt, at nu har man gjort det og nu har man gjort det; man har nedsat nye grupper, og man har koncentreret indsatsen.
Men summa summarum er, at når man tager regnskaberne for de samme selskaber år efter år, viser det sig, at de ikke betaler skat.
Så mener jeg, at en skatteminister bør gøre sig yderligere overvejelser.
Jeg tror heller ikke på, at de snyder – jeg ved det ikke, men jeg tror det ikke; jeg tør ikke påstå her, at de her store selskaber, Unilever f.eks., snyder – men der må være noget galt med vores regler, hvis de tillader, at et selskab kan blive ved med at være aktivt i Danmark og sælge dyre produkter og så alligevel konstruere et regnskab, der viser, at selskabet ikke har tjent penge i Danmark.
Det har selvfølgelig ført alt overskuddet ud af Danmark, uden at det åbenbart er i strid med danske regler.
Det bør en skatteminister da interessere sig for.
Bertel Haarder (V), 2006-05-10:
Det er jeg sådan set enig i, når bare vi holder fast i, at vi ikke på forhånd skal opgive alle elever, som har et eller andet handicap, ved at sige: Det er synd for jer, men I skal ikke til prøve – det er jo det bekvemme.
Jeg har talt med DSI, altså De Samvirkende Invalideorganisationer, om dette, og der er der enighed om, at vi så vidt muligt prøver at behandle handicappede fuldstændig som andre.
Men der, hvor der er en særlig begrundelse for at fritage for en prøve og evaluere på en anden måde, skal det selvfølgelig fortsat kunne lade sig gøre, når bare undtagelsen ikke bliver reglen.