runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-05:
Nej, det er misforstået.
Lungekræft har en del med rygning at gøre, men det har i meget høj grad at gøre med de luftforhold, man arbejder under, når man kører i tæt bytrafik og befinder sig i tæt bytrafik så at sige i højde med udstødningsgassen i hele sin arbejdstid.
Derfor har lungekræftelementet også en betydning for den samlede helbredstilstand, specielt for chauffører.
Det gælder også asfaltarbejdere og andre, der arbejder i vejnært miljø.
Jeg er fuldstændig enig i, at arbejdstid er et overenskomtsspørgsmål.
Derfor handler det her forslag sådan set heller ikke om arbejdstiden; det handler om maksimal køretid, og det er noget ganske andet.
Det er et spørgsmål, der relaterer sig til arbejdsmiljø og sikkerhed og sundhed og ikke til spørgsmålet om arbejdstid, som ganske rigtigt er et overenskomstspørgsmål.
Så lige til det svar, jeg ikke fik lov at give før: Spørgsmålet om chaufførernes helbredssituation er en helhed, og der er mange elementer i det, f.eks. det, at man er på hele tiden.
Man er på i forhold til trafikken.
Man er på i forhold til, at man befinder sig i et forurenet miljø i form af nogle dårlige luftforhold og den slags ting.
Det er alt det tilsammen.
Og jeg tror ikke, der er nogen, der vil benægte, at de undersøgelser, der er lavet, viser, at helbredstilstanden for chauffører er fundamentalt og gennemgribende dårligere på en lang række områder.
Ole Sohn (SF), 2000-04-05:
Jeg erklærer mig 100 pct. enig i den forrige talers udsagn.
SF støtter forslaget.
Arne Melchior (CD), 2000-04-05:
Jeg vil da bare salutere barnefaderen.
Faktisk stod der i aftalen om den faste forbindelse over Storebælt af juni 1986, at der ved den beslutning om fast forbindelse over Storebælt var åbnet for realitetsforhandlinger med Sverige om en fast forbindelse
over Øresund
Det var en logisk følge.
Dette er altså ikke en modsigelse, men en støtte, og ikke mindst har hr. Kaj Ikast som daværende trafikminister
meget stor ære af, at det kom på det tidspunkt, og at det gik, som det gik.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-05:
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-05:
Der er ingen regel, uden at den kan brydes, og det vil jeg da gerne gøre på Dansk Folkepartis vegne.
Lovforslaget indebærer, at visse grupper af udlændinge nu skal betale ATP-bidrag, og det lyder for så vidt meget godt, men lovforslaget er jo en konsekvensændring i forbindelse med integrationsloven.
Det bygger jo i realiteten på de meget store milliontilskud, som gives fra staten til integrationslovgivningen som sådan.
Som det er fremgået med al ønskelig tydelighed, er Dansk Folkeparti ikke indstillet på at se positivt på dette forslag.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-05:
Også Enhedslisten kan støtte forslaget.
Ove Hygum (S), 2000-04-05:
Jeg skal såmænd stilfærdigt kvittere for den brede tilslutning, der er til forslaget her, og så sige til fru Aase D. Madsen, at det er dog et de mere hamrende inkonsekvente indlæg, jeg længe har hørt i den her sal, når man tænker på, hvad Dansk Folkeparti i øvrigt giver udtryk for i relation til det danske samfunds bestræbelser på at integrere indvandrere og flygtninge i dette land.
Og når vi så gennemfører en lovgivning eller lægger et lovforslag frem, der betyder, at disse mennesker ud af integrationsydelsen skal bidrage til ATP-ordningen for på den måde så tidligt som muligt at sørge for, at disse mennesker bliver ligestillet med oprindelige danskere, for så vidt angår både rettigheder og pligter, så mener jeg, at vi er ved at have nået en af de større rekorder.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-05:
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Hvor mange former for tilskud ligger der, før man kommer så vidt, at udlændinge skal betale ATP?
Det vil jeg meget gerne høre.
Med hensyn til selve integrationsloven så prøvede jeg jo før at sige, at vi har hverken lod eller del i den
, og vi kommer mange gange med den sammenligning, at når badekarret løber over, så vil vi hellere lukke for hanen.
Hvis hanen lukkes, så badekarret ikke mere løber over, vil vi gerne være med til at agere gulvklud for at tørre vandet op.
Men så længe der ikke er lukket for hanen, så deltager vi ikke i festlighederne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-05:
Jeg kom også for sent til første ombæring, men jeg vil også bare bidrage med den totale opbakning til forslaget her.
Ove Hygum (S), 2000-04-05:
Jeg anfægter på ingen måde Dansk Folkepartis ret til at henvise til, at man er imod integrationsloven, men jeg søgte sådan set bare at påpege, at der endnu en gang ikke er nogen form for sammenhæng i tingene.
Når man ellers lægger øre til, hvad Dansk Folkeparti mener om vilkårene for indvandrere og flygtninge her i landet, så er det besynderligt, at de ikke kan støtte det.
Det er et forslag, der i sammenhæng med at integrationsydelsen fik en størrelse, der ligner kontanthjælpen, går ud på, at vi så foretager en ligestilling i forhold til andre, der modtager ydelser i den størrelsesorden, og indfører en ATP-pligt og på den måde endnu en gang i forhold til indvandrere og flygtninge lovgiver og regulerer, så der i videst mulig udstrækning bliver rettigheder og pligter på linje med andre, der opholder sig lovligt her i landet.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-05:
Nu er vi igen tilbage ved integrationsydelsen.
Jamen hr. minister, jeg vil gerne have at vide her fra talerstolen, hvor meget integrationsydelsen er større end folkepensionen.
Bringer det bidrag, som nu skal betales, integrationsydelsen ned på en størrelse som den, folkepensionister får?
Charlotte Antonsen (V), 2000-04-05:
Nej, men jeg sagde faktisk i ordførertalen, at vi godt er opmærksomme på, at der er flere undersøgelser, der tyder på, at det ikke er det bedste arbejdsmiljø, man har som chauffør.
Det, som jeg synes er noget ejendommeligt, og som fru Jette Gottlieb ikke har svaret på, er, at man også henviser til en overrisiko med hensyn til lungekræft, og som fru Jette Gottlieb nu selv siger, så er buschaufførerne på hele tiden, og der må jo ikke ryges i busserne.
Og hvorfor er det så med i beslutningsforslaget?
Ove Hygum (S), 2000-04-05:
De ting har jo intet som helst med hinanden at gøre og har intet at gøre med det lovforslag, der her er fremsat.
Det fremgår af lovforslagets bemærkninger, at det knytter sig til integrationsydelsen, som blev ændret, for så vidt angår størrelsen på beløbet, på omtrent det tidspunkt, hvor vi gennemførte forhandlinger om finansloven for i år. Og da ydelsen har fået en sådan størrelse, at den er på niveau med kontanthjælpen her i landet, har vi fundet, at der også på det her område skulle være en ligestilling, således at man nu bliver ATP-bidragspligtig og får de rettigheder, der følger heraf, når man når pensioneringstidspunktet.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-05:
Jeg vil godt spørge, om det er timingen, der er regeringens eneste grund til ikke at ville inddrage de her bestemmelser i forhold til arbejdsmiljølovgivningen i øvrigt
, ligesom andre chaufførers arbejdsmiljø er det.
Jacob Buksti (S), 2000-04-05:
Det er ikke kun timingen, men det er også timingen.
Jeg mener, det er helt fuldstændig afgørende, at man får et ja til de bestemmelser, der nu ligger aftalt mellem parterne, men jeg antydede også i mit indlæg, at der naturligvis er overvejelse om, hvordan og hvorledes man i øvrigt kan medvirke til, at de rammer, som den aftale i øvrigt omfatter, kan understøttes.
Poul Erik Dyrlund (S), 2000-04-05:
At det at være buschauffør er forbundet med en høj risiko for pådragelse af en erhvervsskade hersker der ingen tvivl om.
Mange undersøgelser har vist, at chaufførerne tilhører en særlig risikogruppe, og derfor konstaterer vi i den socialdemokratiske gruppe med tilfredshed, at buschaufførerne findes i den gruppe på 10 indsatsområder, som arbejdsministeren har udpeget som særlige indsatsområder.
Chaufførernes situation er vel også en af årsagerne til, at der på finansloven for år 2000 er afsat ekstra 10 mio. kr. til en særlig arbejdsmiljøindsats, bl.a. på chaufførområdet.
Så vidt jeg har forstået, er man i fuld sving med at udarbejde planer for, hvordan der skal sættes ind.
Projekt SundBus er også et produkt i erkendelse af det hårde arbejdsmiljø, som chaufførerne har.
Trafikministeren nævnte yderligere et par aktiviteter: direktivet for mobile arbejdstagere og aktiviteter mellem de involverede parter omkring udbud.
Chaufførernes situation kom igen i fokus i forbindelse med de netop overståede overenskomstforhandlinger.
En række spontane reaktioner fra chaufførerne viste, at man ikke var tilfreds med den måde, hvorpå forhandlerne havde håndteret arbejdstider og pauser på.
Chaufførernes reaktion har resulteret i en historisk set enestående begivenhed på det danske arbejdsmarked: Parterne har umiddelbart efter den nye overenskomsts ikrafttræden igen sat sig ved forhandlingsbordet med det formål at finde frem til en fornuftig løsning af arbejdstids- og pausespørgsmålet.
I den socialdemokratiske gruppe synes vi, at det er et ganske klogt træk af overenskomstparterne; vi er tilfredse
med den handling.
Arbejdsmiljøet, arbejdstider og pauser er et fælles ansvar.
Enighed mellem parterne om, hvordan disse elementer skal skrues sammen, vil alt andet lige give det bedste resultat.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at det nu er lykkedes at komme frem til et resultat, og netop i de næste dage her skal chaufførerne tage stilling til det resultat, der nu foreligger.
I Socialdemokratiet vil vi ikke i denne sag beskyldes for utidig indblanding i en overenskomstsituation.
Derfor finder vi det ikke rigtigt nu og her i Folketinget at debattere lovgivning på området. Selv om vi tror på, at forslaget er fremsat i den bedste mening og fremsat på et tidspunkt, hvor der jo ikke forelå et forhandlingsresultat, må vi afvise forslaget og henvise til den række aktiviteter, der foregår på området, hvoraf vi har nævnt nogle.
Jeg vil dog ikke afvise, at der i fremtiden vil være behov for yderligere aktiviteter på området; det må vi så se på og snakke om.
Enhedslisten hører jo glædeligvis til blandt de partier, der gerne vil noget med arbejdsmiljøet.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-05:
Jamen jeg vil da gerne kvittere for de rosende ord om Enhedslistens indsats for arbejdsmiljøet.
Men jeg vil nu alligevel stille et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, for det forekommer mig, at der er en lille smule modstrid mellem på den ene side at sige: Vi erkender erhvervsskaderisikoen, vi er klar over, at det er meget farligt at være buschauffør, og vi har udnævnt chaufførområdet til at være blandt de ti indsatsområder, alt sammen noget, der peger i retning af, at der skal gøres en indsats også fra Folketingets side, og på den anden side at sige: Vi kan ikke skelne mellem, hvad der er overenskomst, og hvad der er lovstof.
Når jeg siger det, er det selvfølgelig, fordi jeg netop har været meget omhyggelig med udformningen af vores beslutningsforslag.
Det er for det første ikke de spørgsmål, der omfattes af overenskomstsituationen, og det er for det andet formuleret så åbent, at det har været op til regeringen i et efterfølgende lovarbejde at formulere, præcis hvilke bestemmelser der burde indgå i det arbejde om forbedringen af buschaufførernes miljø.
Men det forekommer mig altså, at der er en modstrid, og jeg vil spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvor sætter Socialdemokratiet så skellet mellem, hvad man kan lave lovgivning om på arbejdsmiljøområdet, og hvad man ikke kan?
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-05:
Ja, nu kan jeg forstå, at forslagsstillerne også har skelet til, at man ikke skulle overskride kompetencen i forhold til overenskomstparterne.
Nu lider jeg jo ikke af den dér ubetingede tillid til overenskomstparterne, som Socialdemokratiet og også fru Jette Gottlieb åbenbart gør, så jeg forstår det faktisk ikke.
Jeg synes, der er gode argumenter for at støtte det forslag her.
Og hvor går grænsen for, hvornår man virkelig skal vise hensyn til overenskomstparterne, og hvornår man så skal vise hensyn til de mennesker, som lider under et dårligt arbejdsmiljø her?
Vi lovgiver jo om arbejdsmiljø på andre områder.
Hvorfor ikke lige nøjagtigt på det område her?
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Poul Erik Dyrlund (S), 2000-04-05:
Først til fru Jette Gottlieb.
Jeg ser ikke nogen modstrid i det her, og det, der er det klareste budskab fra mig i dag, er, at man står midt i en situation inden for det her brancheområde, hvor man skal have klaret tingene af med hinanden, og vi vil ikke i forbindelse med en politisk debat om, hvad der skal til, og hvad der kan laves, og hvad der kan gøres, bidrage til den afklaring mellem parterne, hverken i den ene eller den anden retning, som tingene ligger.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-05:
Jeg har for så vidt forståelse for hr. Poul Erik Dyrlunds problemer med det her forslag.
Jeg er af den opfattelse, at hvis det nu af forretningsordensmæssige grunde eller andre grunde ikke tilfældigvis var havnet i denne her uge, men i næste uge for eksempel, så er jeg overbevist om, at ordlyden ikke havde været, at nu måtte vi ikke blande os i parternes diskussion, så havde formuleringen været, at nu må vi lige afvente og se, hvordan den nylig indgåede aftale mellem parterne kommer til at virke.
Resultatet af lige præcis den holdning er jo, at der ikke er sket noget på området, og at der fortsat er en meget stor ulighed i forhold til de køre- og hviletidsbestemmelser, man har fastsat for folk, der kører med svin eller døde ting på lastbiler, og at de samme regler, som gælder for deres sikkerhed og miljø, så ikke kommer til at gælde for de mennesker, der transporterer mennesker i de tungest belastede trafikale områder i vores land.
Derfor mit spørgsmål.
Charlotte Antonsen (V), 2000-04-05:
I Venstre synes vi også, det er vigtigt at have et ordentligt arbejdsmiljø.
Og som det fremgår af beslutningsforslagets bemærkninger, er der flere undersøgelser, der viser, at det ikke er det bedste i verden at være buschauffør.
Det har tidligere været nævnt; det nævner man ikke i forslaget her, men der er da flere ting, som gør, at man altså ikke har det bedste arbejdsmiljø, når man arbejder som bybuschauffør.
Det er også rigtigt, at der i stigende grad er tale om, at man arbejder uden for normal arbejdstid.
Der er i hvert fald flere og flere natbusser her i hovedstadsområdet.
Men dér vil jeg godt sige, at der er jo flere og flere, der har fleksible arbejdstider.
Det i sig selv mener jeg ikke behøver at betyde, at man så skal kaste sig over et område og insistere på forskellige særordninger inden for køre- og hviletid.
Tværtimod tror jeg, det kan være en kæmpestor fordel for mange familier, at man kan tilrettelægge, så det måske passer bedre i forhold til børn osv.
Jeg vil gerne spørge forslagsstillerne om en enkelt ting: Det fremgår af bemærkningerne til forslaget, at der er en overrisiko for lungekræft på 60 pct. Hvorfor har forslagsstillerne taget det med?
Mener forslagsstillerne, at det har noget med køre- og hviletidsbestemmelser at gøre, om man får mere eller mindre lungekræft?
Eller tror forslagsstillerne ikke i høj grad, det handler om, at buschauffører formentlig ryger mere end andre grupper?
Som regeringen er vi ikke indstillet på en detaljeret indblanding på forskellige områder.
Vi mener hovedsagelig, at den slags skal ligge hos parterne, og når der kommer et vedtaget EU-direktiv, mener vi også som udgangspunkt, at det skal implementeres af parterne, så man altså holder politikerne så langt væk som muligt fra detailindblanding.
Så også af den grund er vi ikke så glade for forslaget og siger nej.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-05:
Det forekommer mig, at der er en vis forvirring omkring det dér spørgsmål om samspil mellem lovbestemte arbejdsmiljøforhold og så ting, der diskuteres i overenskomster.
Argumentationen ville i sin konsekvens, sådan som Venstres ordfører fremlægger det, betyde, at man slet ikke skulle have nogen arbejdsmiljølov, fordi alt skulle aftales mellem parterne.
Jeg kunne godt lide at vide
, om det er den logiske konsekvens, eller om det kun er politisk trakasseri, der gør, at Venstre udviser den holdning.
Det var den første ting. Den anden ting var, at Venstres ordfører lagde vægt på, at vi er i gang med at lave særordninger for bybuschauffører. På ingen måde.
Tværtimod er vi i gang med at sikre, at de arbejdsvilkår, man har som lastbilchauffør, i et eller andet omfang også kommer bybuschauffører til gode, idet vi mener, at det at transportere døde ting og grise f.eks. måske kræver mindre årvågenhed end det at transportere mennesker i hård trafik.
Så det er altså ikke et spørgsmål om særordninger, men tværtimod et spørgsmål om at fjerne nogle særordninger.
Så vil jeg endelig sige, at vores forslag er meget alment, og det lægger op til regeringen, hvordan et eventuelt lovforslag bliver udformet i detaljen.
Det har vi ikke lagt os fast på.
Charlotte Antonsen (V), 2000-04-05:
Det kan jeg forstå at Enhedslisten ikke er, og det synes jeg er interessant, for hvis man ønsker et arbejdsmiljø af høj standard her i landet, hjælper det jo ikke noget, at vi bare hele tiden går foran.
Så hvis der er nogen, der er inkonsekvente på arbejdsmiljøområdet, så synes jeg, det er Enhedslisten og ikke Venstre.
Og når fru Jette Gottlieb hæfter sig ved, om man transporterer det ene eller det andet, så vil jeg sige, at det er ikke afgørende for Venstre, hvad man transporterer.
Men vi kan da godt følge den tankegang, at langtidschauffører har et ekstra udsat job, mere udsat end bybuschaufførers.
Det er vel det, der har været baggrunden for, at der er en bekendtgørelse på det område, som ikke omfatter de buschauffører, der kun kører under 50 km.
Jacob Buksti (S), 2000-04-05:
Man kan forestille sig en dag, hvor en stram køreplan skal overholdes, mens der samtidig skal fokuseres på de øvrige medtrafikanter, og hvor kunderne herudover skal betjenes.
Der skal derfor ikke herske tvivl om, at bybuschaufførernes arbejdsmiljø ligger regeringen meget på sinde, og det er selvsagt regeringens opfattelse, at bybuschaufførernes arbejdsforhold skal være tilfredsstillende. Det kan oplyses, at de nugældende bestemmelser i EU's forordning om køre-hviletid ikke omfatter bybuschauffører, der kører på ruter under 50 km.
Bestemmelserne om chaufførernes arbejdstider og pauser har således hidtil skullet reguleres i de kollektive overenskomster; det vil sige, at det har været op til arbejdsmarkedets parter at regulere dette område.
Jeg skal imidlertid henlede opmærksomheden på, at der i øjeblikket i EU arbejdes med et direktivforslag om arbejdstid
for mobile arbejdstagere, herunder er også spørgsmålet om ugentlig arbejdstid, pauser og tilstrækkelig hvile indbefattet.
I den forbindelse bemærkes det ligeledes, at Færdselsstyrelsen netop har afleveret resultatet af en udredning vedrørende buschaufførernes arbejdsmiljø. Et af resultaterne af denne udredning er, at SiD og Rutebilejernes Arbejdsgiverforening har nedsat en arbejdsgruppe, der ser på mulighederne for at få skabt ensartede regler for udbud på landsplan.
I arbejdet deltager både arbejdsgivere og arbejdstagere, trafikkøbere samt flere ministerier.
Som nævnt indledningsvis har bestemmelser om bl.a. chaufførernes arbejdstid og pauser været forhold, som har været op til arbejdsmarkedets parter at regulere. Regeringen er derfor også glade for, at Rutebilejernes Arbejdsgiverforening og SiD nu er nået til enighed om en ny aftale om arbejdsvilkår for chauffører.
nugældende overenskomst, ikke mindst i forhold til pauser og maksimal arbejdstid.
Det er derfor regeringens opfattelse, at en fastsættelse af bestemmelser på området på nuværende tidspunkt vil være utidig indblanding i den kollektive forhandlingsret.
Da det er regeringens overbevisning, at arbejdsmiljøet er et fælles ansvar, er det også opfattelsen, at vi kommer meget længere ved konsensus mellem parterne end ved lovgivning.
På denne baggrund og som følge af, at der nu er opnået enighed om spørgsmålet mellem arbejdsmarkedets parter og under skyldig hensyntagen til urafstemningen blandt de omfattede chauffører, kan regeringen derfor ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Det skal tilføjes, at det er regeringens opfattelse, at det er det bedst mulige resultat, man er nået frem til i den aktuelle situation.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-04-05:
Hvis jeg hørte rigtigt, så sagde hr. Brian Mikkelsen til sidst noget i retning af, at man trods alt ville stå fast på aftalen og ikke ville sænke taksterne eller helt fjerne dem.
Det står der ikke noget om i forslaget.
Forslaget går ud på at tage initiativ til en mærkbar nedsættelse, men man skal altså respektere, at der er en brugerfinansiering, og aftalen skal hænge sammen.
Men det kan den jo også gøre, selv om man udstrækker tilbagebetalingstidspunket.
Jeg vil bare lige præcisere, at jeg altså ikke forestiller mig, at det skal være gratis at køre over broen.
Ole Donner (DF), 2000-04-05:
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti har
stor sympati for det forslag, hr. Frank Dahlgaard her har fremsat.
Vi synes, det er fornuftigt at prøve at overveje priserne en gang til, og vi kan ikke rigtig forstå, at man fastholder taksterne uden overhovedet at ville diskutere dem, før der er gået nogle år.
Jeg synes, det var rigtigt, at hvis der var mulighed for at sænke taksterne, blev det gjort fra starten, så man kunne vænne folk til at bruge forbindelsen og dermed få en meget større udnyttelse af selve forbindelsen, og man må også sige, at en så stor investering bør være for alle mennesker; alle bør have råd til at tage over broen og ikke kun en gang om året, når de holder ferie.
Vi er enige med forslagsstilleren i, at en sådan forbindelse skal være brugerfinansieret, men det kan den jo også godt være.
Som ministeren var inde på, havde man altså en afskrivningstid på 60 år for selve landanlæggene og kun på 30 år for selve broforbindelsen.
Der er jo ingen tvivl om, at broforbindelsen kan holde adskillige gange 30 år, så derfor er der ikke noget til hinder for, at man kunne overveje at sætte prisen lidt ned. Man må erkende, at det er en høj pendlerpris, hvis man skal køre daglig fra København til Sverige eller omvendt. Derfor synes vi, det er en god idé at foretage en undersøgelse og tage en eventuel forhandling om at få ændret på priserne, og vi vil støtte forslaget under en kommende udvalgsbehandling.
Ole Hækkerup (S), 2000-04-05:
Hr. Brian Mikkelsen snakker om skuffelsen på de uddannelsessteder, der nu får forlagt undervisning, og jeg synes, en af de vigtige ting netop er - og hr. Brian Mikkelsen nævnte Bornholm i samarbejde med Lyngby - at man netop dér sikrer, at når det bliver med forlagt undervisning, er der tilstrækkelig stor volumen til at garantere kvaliteten.
Og når jeg bruger det ord, er det lige præcis, fordi jeg noterede mig, at en af de andre forslagsstillere anvendte udtrykket, at det var klart, at en høj daglig kvalitet fordrer en vis volumen.