runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2001-05-03:
Først til hr. Keld Albrechtsen: Vi har ikke accepteret nogen henvendelser fra USA om at opbygge et raketskjold.
Det lyder
Hvordan kan vi så bedst rejse alle de kritiske spørgsmål, hvordan kan vi gå ind i debatten med amerikanerne?
Det kan vi ved, at også Europa diskuterer det her, og at de europæiske regeringer og ledere tager det her spørgsmål op.
Og i den sammenhæng vil jeg gerne understrege, at det jo er positivt, at noget af det eneste konkrete, som Bush sagde i sin tale, egentlig var, at han ville tage rundt og tale med bl.a. europæiske ledere og andre.
Det er positivt.
Vi mener, det er afgørende, at det her, hvis der overhovedet kommer nogle planer om et raketskjold, så sker i en international samlet aftale.
Så vil jeg gerne sige til hr. Villy Søvndal: Jamen hvorfor siger jeg, at kold krig er blevet afløst af varmt venskab?
Hvis man nu læser Forsvarskommissionens rapport, som jo bare er et par år gammel, vil man også se de scenarier, der er listet op, og
at et af de scenarier, som man siger er det mest sandsynlige, er et globaliseret samarbejde.
Men det er klart, det kommer ikke af sig selv.
Det er noget, vi må kæmpe for, og jeg kan dele mange af de betragtninger, som hr. Villy Søvndal har i forhold til stabiliteten i verden i dag, i forhold til de trusler, der ligger.
Men det betyder ikke, at vi ikke skal kæmpe for det, som jeg mener er afgørende, en international retsorden, reguleret af forpligtelser, reguleret af bindende traktater.
Lige så vel som vi har regler i vores eget samfund, der beskytter samfundets svageste og mest udsatte grupper, så skal vi også have det globalt.
Det er afgørende politik for os i Socialdemokratiet.
Det er den.
Det understreger også mit ordførerindlæg.
Der er mange ting, der skal diskuteres, også i den kommende tid, i forhold til det her.
Og det er vi åbne over for.
Vi har nogle kritiske og, synes jeg, velvalgte argumenter for denne her dialog.
Men vi ønsker ikke blot at sige: Jamen der skal stå det ene eller det andet i forslaget til vedtagelse.
Vi vil gerne have, at vi åbner op for, at alle spørgsmål kan tages op med amerikanerne og med andre, der bliver berørt af de her planer.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-03:
Ja, det er lidt svært, det her, for hr. Jeppe Kofod siger jo sådan set mange fornuftige ting, når han står heroppe, men det afspejler sig bare ikke så meget i det forslag til vedtagelse, som vi skal i gang med senere hen.
Han sagde før, at ABM-traktaten er en hjørnesten i de internationale relationer.
Jamen vi er fuldstændig enige i den betragtning, og det er også meget det, som debatten her burde handle om
Og så siger man, at der ikke er kommet nogen forslag fra den amerikanske regering.
Jamen der er da kommet en helt klar melding fra George W. Bush om, at ABM-traktaten ikke længere er nogen hjørnesten.
Jamen var det ikke værd at forholde sig til dét?
Ville det ikke være vigtigt, at den danske regering nu gik ud og sagde sin mening om det punkt, netop som hr. Jeppe Kofod sagde før, og som det også er blevet sagt af ministeren, at ABM-traktaten er en hjørnesten og derfor ikke bør hverken svækkes eller afskaffes?
Det er der brug for en dansk tilkendegivelse om.
Hvorfor er det ikke med i forslaget til vedtagelse?
Vi kan måske nå det endnu her i frokostpausen.
Jeg vil foreslå, at vi sætter os sammen, de partier, der mener dét - det er jo ikke De Konservative og Venstre, de mener ikke, at det er en hjørnesten - men at vi andre sætter os sammen og så får en helt, helt klar formulering om, at ABM-traktaten stadig væk skal respekteres, at det er en hjørnesten.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-03:
Jeg savnede i hr. Jeppe Kofods svar den analyse, der sandsynliggør, at vi i øjeblikket bevæger os fra en situation, der hedder kold krig, til varm fred.
Hvad bygger hr. Jeppe Kofod den analyse på?
Hvad er det for internationale begivenheder siden skiftet i den amerikanske administration, der tyder på dét?
Jeg kan ikke se ét billede, der bidrager til afspænding, tværtimod.
Så lyttede jeg med stor interesse til det dér med at tale med en kritisk stemme.
Jeg vil bare spørge: Hvorfor indeholder forslaget til vedtagelse ingenting af den kritiske stemme, som f.eks. var i udenrigsministerens oplæg, hvor udenrigsministeren understregede, det skal indgå i en international sikkerhedspolitisk ramme?
Der må ikke komme et nyt rustningskapløb, og ABM-traktaten, sagde hr. Kofod selv, skal ikke opsiges.
Hvorfor er det ikke indeholdt i forslaget
til vedtagelse
Så ville der dog have været lidt at forholde sig til.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Bekymrer det ikke hr. Jeppe Kofod, at vi her i Danmark og i hele verden i virkeligheden kan komme til at betale en meget høj pris, hvis vi forholder os passive?
For hr. Jeppe Kofod lagde vel mærke til, at på den høring, vi havde i sidste uge, var der en amerikansk ekspert, der ganske klart redegjorde for, at det kan ikke anses for givet på forhånd, at Senatet og Kongressen til syvende og sidst vil godkende dette her projekt.
Jeg tror, det er meget, meget uklogt, hvis man fra dansk side ved sin passivitet er med til at gøre det muligt for Bush at få det her projekt igennem Kongressen i en situation, hvor der er en stigende modstand, også internt i USA.
Det er et frygteligt svigt, Socialdemokratiet præsterer her i debatten i dag, og jeg vil godt bede hr. Kofod redegøre for, hvordan Socialdemokratiet vil bruge sine kræfter til at komme ind i den internationale debat om det her spørgsmål; det synes jeg vi har hørt uhyggeligt lidt om.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-03:
Jeg bemærkede, at hr. Niels Helveg Petersen sagde, at det her kan have nogle langtrækkende tidsmæssige konsekvenser.
Der kan godt gå 10 år, før det her kan være færdigt.
Det svarer jo også meget godt til mange vurderinger, som amerikanske eksperter er kommet med.
Så siger hr. Niels Helveg Petersen, at der jo er en trussel fra de der slyngelstater.
Jo, men er det så ikke en dårlig idé at satse på et så usikkert projekt, der tager så lang tid at få udviklet og koster så mange penge og vil give så negative konsekvenser, når det alligevel ikke kan fungere før om 10 år?
Eller sagt lidt anderledes: Jeg deler fuldstændig opfattelsen af, at der bør ske noget omkring Kinas forhold til resten af verden.
Om der gør det, kan man diskutere.
Men det er jo hævet over enhver tvivl, at den amerikanske beslutning vil vanskeliggøre Kinas normalisering i forhold til resten af verden. De kinesiske reaktioner er jo entydigt negative.
De russiske er efter min opfattelse også negative, men de kinesiske er entydigt negative. Det vil sige, at det her først kan virke om 10 år. I den mellemliggende periode har man ingen sikkerhed i forhold til slyngelstater, men risikerer, at den globale situation forværres, og ikke mindst at Kinas relationer til resten af verden forværres.
Er det et særlig perspektivfyldt forslag, vi så snakker om her?
Villy Søvndal (SF), 2001-05-03:
Dansk Folkepartis forespørgsel om EU's opbygning af udrykningsstyrken er på en eller anden måde en underlig servil forespørgsel, der tager udgangspunkt i det gamle eventyr om »Hvad Fatter gør, er altid det rigtige«, forstået sådan, at når USA dikterer, har de europæiske lande og Danmark at rette ind.
Man kan på en måde sige, at tankegangen forekommer at være noget preussisk, men det er vel næppe noget tilfælde.
SF's holdning er, at dansk sikkerhedspolitik bestemmes i Danmark og ikke i fremmede hovedstæder og gerne i et forsøg på at samordne vigtige sikkerhedspolitiske temaer, missilskjoldet, som vi diskuterede for lidt siden, Mellemøsten, Korea osv., hvor Europa jo oplagt kunne spille en fundamentalt anderledes rolle end den nuværende amerikanske administration.
SF's grundholdning er som bekendt, at vi skal bruge muligheden efter den kolde krigs ophør til at undgå nye spændinger i det internationale samarbejde og se sikkerheden bredere end blot militært forsvar.
Der er brug for, at ressourcerne anvendes til at bekæmpe de virkelige farer og ikke de imaginære.
Derfor er SF som bekendt også imod et EU-samarbejde, der bevæger sig i retning af et militært samarbejde.
Der er efterhånden ganske mange militære aktører på scenen.
Der er NATO; der er styrker sammensat til situationen, som vi har set først og fremmest i Eksjugoslavien; endelig er der SHIRBRIG, som p.t. er med til at håndhæve våbenhvilen på Afrikas Horn.
Det er derfor ikke nye militærformationer, der er det udækkede behov.
Tværtimod er læren af krigene i Bosnien og Kosovo, at det store problem er, at den civile indsats før, under og efter en konflikt ikke lykkes godt nok.
Det er her, der er brug for initiativer, og det er her, at Danmark, gerne sammen med EU, kunne gøre en afgørende forskel.
Der er mange af ordførerne, der har været inde på, at de hellere så det danske forsvarsforbehold væk.
Jeg tror, de kommer til at revurdere deres positioner noget, når virkeligheden trænger sig på.
Jeg glæder mig specielt til Venstres vurdering af det.
Det vil ikke alene give problemer for de partier, der ser skattelettelser som det vigtigste, men det vil også give problemer i forhold til den befolkning, der meget naturligt synes, det er en unaturlig reaktion på den kolde krigs afslutning, at forsvarsudgifterne skulle stige for at etablere endnu en militær aktør i en situation, hvor der er så mange andre påtrængende problemer, der ligger uløste hen.
Så skal jeg sige for en sikkerheds skyld, at vi ikke kan stemme for Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
Per Stig Møller (KF), 2001-05-03:
Se, nu nærmer hr. Skaarup sig jo på forunderlig kringlet vis det, der er sagens kerne.
Og det er jo, at vi ikke kan regne med, at USA i tid og evighed vil komme til Europa og varetage interesser, de ikke mener er amerikanske interesser.
Det er jo ikke mindst understreget af den nye præsident Bush, der under valgkampen talte om, at man kun vil gå ud, hvor der primært var amerikanske interesser.
Det kan ikke være sådan, at Europa hele tiden skal tilkalde amerikanerne for at sørge for at have konfliktløsende evner i Europa.
Det er faktisk temmelig pinligt for Europa.
Derfor er det rimeligt, at man fordeler arbejdsopgaverne imellem sig inden for NATO, og at EU bliver i stand til at løse nogle af opgaverne, og at NATO stiller kapaciteten til rådighed.
Den ønsker amerikanerne også, fordi amerikanerne ikke ønsker at være til stede hele tiden.
Vi må kunne klare mere selv, men i samarbejde og inden for NATO.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-03:
at mange danskere er glade for, men derfor behøver vi jo ikke at acceptere, at EU tiltvinger sig stadig mere magt på nogle områder, hvor vi egentlig er meget godt dækket ind i dag.
NATO er vel nok, det tror jeg også hr. Per Stig Møller er enig i, en af de største successer, der overhovedet har været i hvert fald i den nyere historie, når vi ser på pagter, der sikrer fred og frihed i et område af verden.
Derfor er det uforståeligt, at vi skal til at sætte spørgsmålstegn ved USA's og NATO's rolle inden for forsvars- og sikkerhedspolitikken.
Jeg ved godt, at amerikanerne gerne så, at Europa tog en stadig større byrde på sig i forhold til de opgaver, der ligger for at bevare freden, men er der forsvarsbudgetter til det?
Når man skærer ned på det danske forsvar, som der er tale om i det seneste forsvarsforlig, bl.a. med De Konservatives medvirken, er det jo svært at honorere de krav, amerikanerne stiller.
Derfor er det vigtigt, at vi bevarer USA i en ledende rolle og ikke lader EU overtage forsvaret, hvor der reelt set ikke er økonomi og vilje til at kunne overtage det.
Per Stig Møller (KF), 2001-05-03:
Det ser ud til, at hr. Peter Skaarup mener, han skal stå på talerstolen hele eftermiddagen, og det er han da også meget velkommen til, men jeg tror ikke, vi andre vil blive ved med at underholde hr. Peter Skaarup.
Lad mig sige det klart: Forsvarsminister Rumsfeld siger: The Devil is in the detail.
Det er nu ikke noget, specielt han har fundet på.
Jeg har hørt den tidligere udenrigsminister, hr. Niels Helveg Petersen, sige det utallige gange.
Og det er jo korrekt, at the Devil is in the detail, og det er det, man skal finde ud af til sidst.
Men det kræver så også, at man er fuldgyldige medlemmer af EU's forsvarsdimension for at kunne sikre, at »the Devil« ikke er »in the detail«.
Og det er vi tilhængere af.
Der mener jeg, at hr. Skaarup har fået ganske forkert fat i Hägglund, fordi det, man og de, som stemte for ham, præcis har sagt omkring Hägglund, var, at han var den bedste til at sikre, at der ikke blev duplikeret mellem NATO og EU og foreningen mellem EU og NATO.
Det var bl.a. den danske forsvarschefs begrundelse for ham - en begrundelse, som den tidligere udenrigsminister, hr. Uffe Ellemann-Jensen, har bekræftet i en artikel i Berlingske Tidende.
Så jeg tror faktisk, hr. Skaarup skulle se at komme ind i EU og arbejde for det ganske udmærkede sammenhold mellem EU og NATO, som vi går ind for.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-03:
Jeg tror, udviklingen vil vise, at det kan blive et problem for Det Konservative Folkeparti i Danmark, at man i den grad ligger på maven for EU, at man i den grad er med på, hvad det er af fantastiske planer, EU har på forsvarsområdet, at der bliver en duplikering af det, som NATO står for, og at NATO gradvis vil blive sat i baggrunden.
Det er et af hovedproblemerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Per Stig Møllers holdning til den amerikanske forsvarsminister Donald Rumsfeld, der i The Daily Telegraph har sagt: The Devil is in the detail, altså at dæmonen er i detaljen, at den her styrke ønskes at være uafhængig af NATO.
Og jeg kunne også godt tænke mig at høre De Konservatives holdning til udtalelserne fra den nye formand
for EU's militærkomité, Hägglund, der siger, at EU's forsvarsstyrke skal være uafhængig af NATO
Det er dog et problem, i hvert fald hvis man er NATO-tilhænger.
Per Stig Møller (KF), 2001-05-03:
Hr. Peter Skaarup leverer simpelt hen bolden til mit højre ben, og så kan jeg jo ikke lade være med at sparke til den.
Hr. Peter Skaarup siger, at vi konservative ikke er interesseret i at tale USA's og NATO's sag i EU.
Jo, det er lige præcis, hvad vi er, og det er lige præcis, hvad vi gør.
Det er vi også mere i stand til, fordi vi går ind for EU, hvorimod hvis hr. Peter Skaarup gerne ville tale USA's og NATO's sag i EU, så skulle han se at komme derind med begge ben og så se at arbejde for at få fjernet forsvarsforbeholdet, for det forhindrer præcis Danmark i at arbejde for det danske synspunkt, som selvfølgelig er, at NATO er det bærende i vores forsvarsdimension.
Og så endelig om England: Jamen det engelske konservative parti er ikke identisk med Det Konservative Folkeparti i Danmark.
De konservative i England har lagt en langt mere EU-kritisk linje for dagen end Det Konservative Folkeparti i Danmark, og jeg vil ikke stå her og forsvare de britiske konservative.
Flere af de britiske konservative gav for øvrigt også penge til den kampagne for at forhindre, at vi skulle få indflydelse på EU's forsvarsdimension.
Det var vi ikke enige med de dele af de engelske konservative i.
Vi er et dansk konservativt parti, der ønsker indflydelse inden for EU.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-03:
Det er jo det nemme, som hr. Per Stig Møller kommer med her: Nu skal Dansk Folkeparti medvirke til, at forbeholdet bliver ophævet.
Tværtimod arbejder man reelt for at fortælle danskerne, hvor tåbeligt det er, at vi har det forbehold.
Det er det, der er kerneproblemet i den her debat, og det synes jeg hr. Per Stig Møllers indlæg beskriver meget godt.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Per Stig Møller, om hr. Per Stig Møller følger debatten i England om de her ting.
I England er det kendetegnende, at det konservative parti er meget, meget skeptiske over for, hvad der i øjeblikket foregår med hensyn til EU's udrykningsstyrke.
Det er bl.a. en del af debatten op til det valg, der snart skal være i England, at Tony Blair, Labour, er utrolig meget for EU's udrykningsstyrke, mens det konservative parti derovre er imod og sætter spørgsmålstegn ved, hvad det fører til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Per Stig Møllers holdning til, at det faktisk er en konservativ mærkesag i England.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-03:
Hr. Svend Aage Jensby siger, at gør man det, der er vedtaget på diverse møder i NATO-regi, så er der ikke nogen problemer, hvis man følger den opskrift, så er der ikke nogen problemer. Men det er jo lige præcis derfor, at den amerikanske administration advarer, for man gør nemlig ikke det, der er vedtaget i NATO-regi.
Man følger en linje, der hedder, at EU-styrken skal være uafhængig, senest fremsagt af den nuværende formand for militærkomiteen Gustav Hägglund, og der er det, jeg godt vil spørge hr. Svend Aage Jensby: Kan hr. Svend Aage Jensby slet ikke genkende, at der er nogle problemer i forhold til den måde, som bl.a. franskmændene, men altså også formanden for militærkomiteen nu drager frem på, hvor de siger
, at det skal være en styrke, der er uafhængig af NATO?
Der bliver en duplikering, der bliver en struktur, der gør, at det kan blive en konkurrent til NATO.
Svend Aage Jensby (V), 2001-05-03:
Det, der fra amerikansk side fokuseres på, også fra den nuværende forsvarsminister, er, at man strikt holder sig til det, der blev vedtaget på NATO-topmødet i 1999 i Helsinki, og som senest er fulgt op, som jeg sagde, i Nice.
Gør man det, laver man ikke duplikeringer, og inddrager man ikke-NATO-lande, men EU-lande i processen, så er man kraftig tilhænger af den udvikling, der sker i Europa.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-03:
Hr. Svend Aage Jensby siger, at det, jeg har fremført her i dag, ikke har noget på sig.
USA er fuldstændig med på, at EU skal have sin udrykningsstyrke, og i hr. Jensbys fremstilling ser det også ud, som om det helt sikkert er med grundlag i de vedtagelser, der har været på topmøder osv.
Jeg vil godt bede hr. Svend Aage Jensby forholde sig til den seneste kritik fra den amerikanske forsvarsminister, Donald Rumsfeld, hvor han siger, »the devil is in the detail«, dæmonen er i detaljen i forhold til denne her udrykningsstyrke.
Er det også helt efter Venstres holdning, eller kan der godt være nogle problemer med EU's forsvarsstyrke?
Per Kaalund (S), 2001-05-03:
Til det første spørgsmål kan jeg henholde mig til min tidligere besvarelse.
Til det andet spørgsmål kan jeg sige, at vi har et forbehold, og det vil blive respekteret.
Det er ikke regeringens forbehold, og det er ikke Folketingets forbehold, det er befolkningens forbehold, og det kan i givet fald kun afskaffes ved en folkeafstemning, som jeg ikke ser lige om hjørnet. Men jeg ville have et gæt på, at på et eller andet tidspunkt i en fremtid vil der komme en afstemning om disse ting.
Det kan vi altså ikke med vores forsvarsforbehold, og det vil på et tidspunkt givet stå lidt tydeligere.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-03:
Altså skal den her styrke være uafhængig, og her vil jeg godt bede hr. Per Kaalund om at svare på, hvordan Danmark så vil forholde sig til det, for det må vel være imod det, som hr. Per Kaalund selv siger er Danmarks interesser. Så vil jeg godt gribe fat i det, som hr. Per Kaalund siger om forbeholdet og spørge: Er det sådan, at regeringen har planer om, at der skal være en folkeafstemning om forbeholdet?
For jeg kan høre på hr. Per Kaalund, at hr. Per Kaalund jo reelt ikke går ind for det forbehold.
Det er noget med, at regeringen har en eller anden dagsorden om, at man bevarer forbeholdet indtil videre, men lige pludselig vil man gerne lave en folkeafstemning, og så har vi miseren.
Arne Melchior (CD), 2001-05-03:
Jeg skal oplyse formanden og øvrige tilstedeværende om, at jeg selvfølgelig har fulgt hvert eneste ord i debatten.
Så hvis man ringer til mig kl. 2 i nat, vil jeg kunne referere det korrekt.
Men når nu formanden allerede har ringet til afstemning, så skal jeg tjene ham i at gøre i hvert fald CD's indlæg ultrakort.
CD kan fuldt ud bakke op bag den svartale, som udenrigsministeren har holdt her, og jeg skal især henvise til de fire punkter, der afsluttede udenrigsministerens tale.
Jeg bakker også op bag Venstres og De Konservatives ordførertaler, som CD er enige i, og jeg er ganske enig med hr. Per Stig Møller, når han slog fast, at Dansk Folkepartis motiv til denne forespørgsel er at finde i Dansk Folkepartis bastante, skrækkelige, for Danmark skadelige modstand imod EU.
Det er jo hele formålet.
Det stemmer nemlig ikke, at USA ikke ønsker en europæisk søjle.
USA ønsker tværtimod og har også et sundt krav på, at Europa skal, som jeg tror hr. Per Stig Møller sagde, feje vort eget gulv med egne koste.
Så da jeg altså mistror hr. Peter Skaarups motiver til denne forespørgsel på det alleralvorligste, har jeg ikke mere at tilføje.
Det er ikke betingelser, som vi vil føre debat på.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-03:
Jeg kan forstå, at hr. Arne Melchior helst vil gøre denne her debat kort
, men jeg vil da godt spørge hr. Arne Melchior alligevel, for Folketinget debatterer jo alvorlige ting også under det her punkt, om hr. Arne Melchior slet ikke er bekymret for, at vi skaber en EU-forsvarsstyrke, som er uafhængig af NATO.
Er hr. Arne Melchior ikke bekymret over, at den tidligere udenrigsminister Henry Kissinger synes, at det her er galt, at den nuværende forsvarsminister Donald Rumsfeld synes, at det her er galt, at den tidligere forsvarsminister William Cohen synes, at det er galt, at den demokratiske vicepræsidentkandidat Joseph Liebermann har sagt, at det er et problem?
En af Bushadministrationens rådgivere har sagt, at det her er en kniv mod NATO's hjerte.
Det er jo mange af de citater, vi kan fremkomme med. Derfor synes jeg da også, det ville være rimeligt, at hr. Arne Melchior seriøst går hen og fortæller, hvad CD's holdning er til, om den her styrke skal være uafhængig af NATO, eller om den her styrke skal være en del af NATO.
Arne Melchior (CD), 2001-05-03:
Jeg gentager: Jeg ønsker ikke at debattere på de forudsætninger, som er skabt af denne forespørgsel.
Jeg har i øvrigt tilsluttet mig den tale, som er holdt af udenrigsministeren, af hr. Svend Aage Jensby og af hr. Per Stig Møller.
Svend Aage Jensby (V), 2001-05-03:
Det er i realiteten fru Mariann Fischer Boel, der er ordfører, men hun er forhindret af et andet møde, så derfor kan også på hendes vegne tilsige forslaget støtte.
Erik Mortensen (S), 2001-05-03:
Det er sådan i Danmark, at efter forbrænding af diverse ting og sager skal de, hvis ikke disse slagger og rester kan genanvendes, deponeres, og det koster en afgift.
I øjeblikket har vi en undtagelse, idet BSE, kogalskabskrisen, har gjort det sådan, at visse dele af kvæget efter slagtning skal fjernes og forbrændes.
Det er jo en nødsituation, kan man sige, og de rester af disse dele, der bliver skåret bort og forbrændt, er så fritaget for afgift ved deponeringen.
Nu har vi jo så i mellemtiden jo fået et midlertidigt forbud mod at bruge kød- og benmel også fra disse dyr ved slagtning.
Ud af det kommer der også et restprodukt.
I det omfang, det ikke kan genanvendes på fornuftig vis, skal det også deponeres.
Et yderst sympatisk forslag over for landbruget, som Socialdemokratiet kan støtte.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-03:
Jamen jeg kan konstatere, at hr. Arne Melchior og CD er fuldstændig ligeglade med, hvad Bushadministrationen mener, hvad den demokratiske vicepræsidentkandidat, Joseph Liebermann, mener, hvad Henry Kissinger mener, hvad Donald Rumsfeld, som er USA's forsvarsminister, mener.
Det er helt ligegyldigt, at de ønsker, at EU ikke skal danne en uafhængig styrke af NATO.
Fuldstændig ligegyldigt.
Det behøver vi slet ikke debattere herinde i Folketinget.
Lad bare EU-toget køre.
Arne Melchior (CD), 2001-05-03:
Blot for at sige til hr. Skaarup, at han tog ganske fejl, når han her påstod, at det var en interessant debat.
Men det vil en forespørger vel altid hævde for at retfærdiggøre sin ikke særlig rimelige forespørgsel.
Det eneste interessante for dem, der har måttet følge med her på Slotsholmen eller ude i landet, er, at det nu om få sekunder på ny vil vise sig, at Dansk Folkeparti står helt alene, mutters alene.
Men det kan da ikke være særlig interessant for hr. Skaarup, og det er det altså heller ikke for os andre. Overflødig debat, spild af tid - tak for det.