runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2005-11-08:
Så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor hr. Steen Gade ikke vil være med på Enhedslistens forslag til vedtagelse, som klart lægger afstand til den forhandlingslinje, som Europa-Kommissionen kører i øjeblikket, hvor man har en ren kræmmermentalitet, hvor man siger til ulandene: I skal give en masse i forhold til industrien; I skal åbne for vores store selskaber; I skal give en masse i forhold til serviceydelserne; I skal åbne for jeres televæsen, jeres postvæsen, jeres vandsektor og den slags ting.
Hvorfor går man sammen med Dansk Folkeparti og regeringen i et forslag til vedtagelse, som ligger lige i forlængelse af den forhandlingslinje, som Europa-Kommissionen fører?
Hvordan har ordføreren for SF det egentlig med at få resten af sin gruppe til at stemme for et forslag til vedtagelse, som ligger i direkte modstrid med ulandenes interesser, sådan som de selv udtrykker dem, og på en sådan måde, at hele WTO-ministerkonferencen er ved at ende i fuldstændigt kaos?
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Vi er nok ikke enige om, hvordan det ligger.
Jeg tror faktisk, at det netop er i ulandenes interesse at få gjort noget ved og fjernet de handelsbarrierer, den rige verden stiller op imod dem.
Det er jo det, de har kæmpet for, det var jo derfor, at det brød sammen i Cancún, fordi den EU-rige del af verden ikke ville give de indrømmelser, og det er jo dem, der lægges op til at give.
Så har jeg oven i købet sagt, at vi kommer til at give os yderligere på det punkt.
Så må vi jo konstatere, at det da havde været hyggeligt, om Enhedslisten havde valgt en lidt mere ædruelig holdning til, hvad der gavner ulandene.
Protektionisme gavner ikke ulandene, den gavner ikke de fattigste.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Når jeg spørger Venstres ordfører, så er det, fordi jeg vil spørge, om Venstre ikke også er forberedt på, at EU kan blive nødt til – jeg synes det ville være godt – at give yderligere indrømmelser, og at et af de store problemer kommer, når det går op for de andre, vi forhandler med, at for nogle af de allervigtigste produkter vil vi slet ikke leve op til det løfte om toldnedsættelse, som vi har givet, for dem putter vi ind i en boks, som vi kalder særligt følsomme områder.
Men pointen er altså: Tror Venstres ordfører ikke, at vi skal være forberedt på, at EU skal give yderligere indrømmelser for at komme på plads i Hongkong?
Naser Khader (RV), 2005-11-08:
Der blev jo sagt meget.
Men jeg synes altså, at det, der er vigtigt, og det, der styrker vores forhandlingsposition, er, at det er et samlet Folke ting, der bakker op om vores forhandlingsposition.
Vi er jo tilhængere af EU-samarbejdet, vi er tilhængere af, at man løser de grænseoverskridende problemer fælles.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi bakker op om forhandlingsmandatet.
Helle Sjelle (KF), 2005-11-08:
Nu kan hr. Frank Aaen jo få det til at lyde, som om det i WTO simpelt hen er de rige lande, der tryner de svage lande.
Sådan foregår det jo ikke.
WTO er netop et af de steder, hvor man faktisk har mulighed for at tale sammen om, hvordan regelsættet skal se ud fremover.
Med hensyn til de ting, som hr. Frank Aaen nævner at EU pålægger ulandene, så er jeg ikke bekendt med dem.
Jeg mener faktisk, det er forkert.
Rune Lund (EL), 2005-11-08:
Jeg synes, det er glimrende, at vi er enige om mange ting i Enhedslisten og SF.
Men jeg kan ikke forstå, at SF med den argumentation, som hr. Steen Gade kommer med her i dag, vil stemme for det forslag til vedtagelse, som regeringen også er med på.
Det er fuldstændig absurd, at hr. Steen Gade fremlægger en linje, hvor han siger: Vi er i øvrigt slet ikke enige med regeringen.
Men man er med på det samme forslag til vedtagelse, som ligger i lige forlængelse af den forhandlingslinje, som Europa-Kommissionen lægger i øjeblikket.
Hvordan har hr. Steen Gade det med at bakke op om et sådant forslag til vedtagelse og dermed sådan et forhandlingsmandat fra Europa-Kommissionen, som er i direkte modstrid med ulandenes interesser, sådan som ulandene selv udtrykker dem?
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Det er et forståelsesspørgsmål til det fremsatte forslag til vedtagelse.
Skal det forstås sådan, at de, der har fremsat forslaget, mener, at for at vi kan give indrømmelser og fjerne den uretfærdige landbrugsstøtte og de uretfærdige landbrugseksportstøtteordninger, som ødelægger ulandenes landbrug, skal ulandene give indrømmelser og liberalisere hvad angår industri- og serviceydelser?
Der var noget, jeg ikke helt forstod i fru Helle Sjelles ordførertale, nemlig en udtalelse om, at der ikke skal være nye krav om indrømmelser fra ulandene – det var i første halvdel af talen – og så til sidst en fuldstændig opslutning omkring EU-Kommissionens, jeg tror oven i købet, der blev sagt progressive linje.
Er fru Helle Sjelle bekendt med, at EU-Kommissionens linje bl.a. går ud på at sige til ulandene, at de skal tilbyde liberalisering i 93 sektorer inden for service?
Er fru Helle Sjelle klar over, at EU-Kommissionen kræver af ulandene i de øjeblikkelige forhandlinger, at der skal reduceres på toldområdet, på industri, industrivarer, således at ulandene skal skære væsentligt ned, mens EU-landene næsten ikke skal skære ned?
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-08:
Ulandene er jo i den situation, at de får det, vi kalder en »round for free«.
Det vil sige, at de ikke skal tvinges til at reducere deres toldsatser, så i forvejen har vi givet dem en særlig præferencestilling ved at friholde dem for kravet om at liberalisere.
Jeg ser helt anderledes på frihandel, end hr. Frank Aaen gør, fordi jeg mener, det i hvert fald på lang sigt er i ulandenes interesse, at man bredt set får øget frihandel.
Derfor er det vigtigt, at vedtagelsen ikke kun taler om landbrug, men også om service og industri.
Som jeg nævnte i min ordførertale, er det altså på de områder, den største del af verdenshandelen findes, så det er også her, det største vækstpotentiale ligger, og det mener vi helt klart også kan være i ulandenes interesse.
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Selv om det var lidt uklart, var svaret vist, at betingelsen for, at vi i de rige lande fjerner vores uretfærdige landbrugsstøtteordninger, er, at ulandene skal forpligte sig til yderligere liberaliseringer på industriområdet og serviceområdet, fordi de indgår i alle forhandlinger.
Jeg vil spørge i forlængelse af det: Er det ikke et skred?
Sidst vi diskuterede WTO-topmødet her i Folketingssalen, sagde Venstre og også andre partier nemlig, at der ikke skulle være noget krav om liberaliseringer på serviceområdet.
Rune Lund (EL), 2005-11-08:
Er det ikke rigtigt, at det, der ligesom ligger i det forslag til vedtagelse, som ordføreren har fremsat, er en form for kræmmermentalitet?
Man siger, at selv om vi har en udviklingsrunde, skal ulandene yde en masse ting, bl.a. på serviceområdet, hvor det f.eks. handler om privatisering af vandforsyning, og på industriområdet, hvor ulandene klart har tilkendegivet, at hvis det bliver sådan, at de skal sætte tolden ned, vil det have store og meget skadelige konsekvenser for deres industri.
Derfor virker det lidt mærkeligt på mig, når ordføreren siger her i dag, at man varetager ulandenes interesser ved at sige, at der skal liberaliseres på serviceområdet og på industriområdet.
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-08:
Hr. Rune Lund giver mig faktisk minder om tiden før Murens fald, men situationen i dag er jo, at alle – FN, Verdensbanken og alle ulandene – erkender, at efter Murens fald er markedsøkonomi et væsentligt og godt grundlag for mulig økonomisk fremgang.
Derfor er det, Enhedslisten stiller krav om, altså noget, der hører fortiden til, og det er derfor, det er så glædeligt, at resten af verden er kommet videre, end Enhedslisten er.
Det, der er i ulandenes interesse, er frihandel kombineret med, at vi giver dem nogle kompensationsordninger.
Vi kan hjælpe dem til at udbygge infrastrukturen, og Danmark har et meget stærkt ulandsprogram, som også er med til at hjælpe, ligesom EU giver ulandsstøtte.
Rune Lund (EL), 2005-11-08:
Det er et sjovt verdensbillede, fru Charlotte Antonsen har, når fru Charlotte Antonsen fremstiller det, som om det vil være i ulandenes interesse.
Der bliver tegnet et rosenrødt billede af, hvor god EU er, og hvor meget EU gør.
Man får nærmest indtryk af, at det nok skal gå alt sammen, og at der slet ikke er krise i WTO-forhandlingerne, men det er dog noget af det mest absurde, jeg længe har hørt.
Er sagen ikke den, at de krav, som f.eks. fru Charlotte Antonsen synes er vigtige, er krav, som ulandene direkte modsætter sig, fordi de mener, at de vil være utrolig skadelige for deres erhvervsliv og deres muligheder for vækst og udvikling?
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-08:
Vi har besluttet i EU, at vi arbejder for, at ulandene får en »round for free«.
Det vil sige, at de ikke bliver pålagt ekstra byrder, og at vi altså skåner dem.
Det, der i modsætning til det, hr. Rune Lund siger, er helt afgørende, er, at EU-landene faktisk befinder sig i virkelighedens verden.
Hvis man åbner vinduet og kigger ud, kan man se, at i dag er det EU, der handler med Afrika, netop fordi det er EU, der har reduceret toldsatserne.
EU går foran, og det er den vej, vi ønsker at resten af de rige lande også skal gå, så ulandene har en reel chance på det frie verdensmarked.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Jeg synes, hr. Frank Aaen begår den fejltagelse, at han tror, vi har frihandel i verden.
Det har vi jo ikke.
Vi har stærkt protektionistiske tiltag, specielt på landbrugsområdet, og jeg synes, hele argumentationen går på den fejlfortolkning, at vi har frihandel.
Vi har sådan set protektionisme, subsidier og handelsforvridende foranstaltninger.
Det, jeg vil spørge om, er alternativet til WTO, som Enhedslisten er imod; jeg husker i hvert fald, at man stemte imod i sin tid.
Hvad ser hr. Frank Aaen som alternativet?
At købe Max Havelaar-kaffe går jeg ind for, men det passer jo godt i et handelsliberalt projekt, hvis man har fået godkendt mærkerne, og så skal vi jo sammen kæmpe for at få miljømærkerne godkendt.
Som jeg ser det, ville alternativet ellers blive bilaterale EU-aftaler med bittesmå og svage stater.
Det ville blive de fattigste lande, for sådan som jeg ser det, får de ingenting at skulle have sagt, hvis de ikke har en eller andet organisation som WTO.
Så hvad er alternativet?
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Først om frihandel: Jeg sagde faktisk i min ordførertale, at der ikke er frihandel på hverken landbrugsområdet eller industriområdet, hvor de multinationale selskaber dominerer to tredjedele af verdenshandelen, og hvor det hovedsagelig er handler mellem et moderselskab og et datterselskab i samme koncern.
Det har intet med frihandel at gøre, og det var også det, jeg sagde i mit indlæg.
Hvad angår Max Havelaar: Ja, jeg ved godt, at nogle tror, at hvis vi bare overlader det til den politiske forbruger, kan man stå nede i Brugsen og vælge, om man vil have det eller det mærke, men det tror vi ikke.
Vi tror ikke, det er den måde, man kan forandre verden på, og derfor vil vi have, at Danmark selv skal kunne beslutte, at den kaffe, vi med glæde drikker her i Danmark, har vi også ansvar for bliver dyrket under ordentlige vilkår, og de bønder, der dyrker den, har vi også ansvar for får en ordentlig aflønning.
Det skal kun være kaffe, der med sikkerhed er produceret under de vilkår, det skal være tilladt at importere til Danmark, men WTO og i øvrigt også EU er imod den slags aftaler, og det er derfor, vi er imod både WTO og EU.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Det var da noget af en afsløring fra hr. Frank Aaens side, når han tror, at vi kan løse verdens sult- og fattigdomsproblemer og få verden på fode igen ved at isolere Danmark, så vi overhovedet ikke er med til at bygge nogen internationale institutioner op.
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-08:
Service og industri kommer i anden runde, og vi mener, det er vigtigt at få alle områder med.
Men jeg vil godt sige til hr. Frank Aaen, at som jeg også gjorde meget ud af i min ordførertale, er det altså sådan – nu fremstiller hr. Frank Aaen det, som om EU skulle være særlig styg i dette spil – at det tværtimod er EU, der har reduceret eller fjernet toldsatserne for de allerfattigste afrikanske lande, som EU-landene samhandler med, så hr. Frank Aaens spørgsmål er faktisk fuldstændig fordrejet.
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Selvfølgelig synes vi ikke, at Danmark alene skal gøre sådan.
Men i stedet for at opbygge et verdensmarked efter WTO-principper, hvor det er Nestlé og Craft Food og andre multinationale selskaber, der dominerer, ønsker vi noget, som meget fint kunne opbygges i FN-regi, og hvor det er sådan, at når der laves handelsaftaler, kan de f.eks. indeholde den slags krav, som er indeholdt i Max Havelaar.
Så skal man sørge for, at den slags krav bliver gennemført i praksis, så hele verdenshandelen bliver indrettet efter de principper i stedet for efter Nestlés og Craft Foods princip, der går ud på, at kaffe bare skal være så billig som muligt, så ingen bonde i verden kan leve af at dyrke kaffe.
Mogens Lykketoft (S), 2005-11-08:
Jeg havde lejlighed til her for en måneds tid siden at drøfte de her forhandlinger med vicehandelsministeren i Sydafrika og høre på synspunkter, som jeg tror var meget repræsentative for, hvad udviklingslandegruppen overhovedet nogen sinde vil drømme om at gå med til.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke i forhandlingerne skal fremdrage rimelige krav om, at de også laver en vis liberalisering.
Spørgsmålet er alt for bredt formuleret, til at der kan svares ja eller nej på det – alt for bredt formuleret.
Men vi skal varetage de hensyn, og det mener jeg at den danske regering også skal føle sig forpligtet til i forhandlingerne, som ulandene naturligt har krav på at få varetaget, til, at der er nogle vigtige serviceområder, de kan bevare som frivillige.
Men svare så generelt, som hr. Frank Aaen spørger, mener jeg ikke engang ville være klogt.
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Jeg kan altså forstå, at Socialdemokratiet bakker op om EU's forhandlingsposition, men ikke håber på, at den bliver gennemført.
Det er lidt ejendommeligt og lidt svært at håndtere, men kan vi være sikre på, at Socialdemokratiet ikke vil acceptere en aftale og ikke vil godkende et mandat, der f.eks. indebærer, at ulandene tvinges til inden for nogle områder at liberalisere inden for service?
Og kan man være sikker på, at Socialdemokratiet ikke bakker op om EU's krav om, at reduktion af industritold skal foregå på en sådan måde, at de lande, der har en høj told – det er typisk ulandene – skal nedskære deres toldsatser meget mere end de lande, der har en lav told, typisk EU-landene?
Jamen er det Socialdemokratiets opfattelse, at ulandene skal give indrømmelser vedrørende liberalisering af serviceydelser som betingelse for, at vi vil skære ned på vores helt urimelige og uretfærdige landbrugsstøtte og landbrugseksportstøtteordninger, som ødelægger landbruget i ulandene?
Rune Lund (EL), 2005-11-08:
Hvis hr. Mogens Lykketoft virkelig mener det, så burde hr. Mogens Lykketoft jo stemme for Enhedslistens forslag til vedtagelse, hvor der står, at frivillighedsprincippet under GATS fastholdes, herunder at der ikke må fremsættes krav om liberaliseringer i et bestemt antal sektorer, og det gælder f.eks. vandforsyning.
Men det er jo lige præcis det, som EU-kommissionen gør, og det er jo lige præcis den forhandlingslinje, som Socialdemokraterne med det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne vil støtte i dag, bakker op omkring.
Og det er altså i modstrid med det, som hr. Jens Peter Vernersen fra hr. Mogens Lykketofts eget parti sagde den 29. april, hvor der blev givet et klart tilsagn om, at det var frivillighedsprincippet, der var utrolig vigtigt i de her sager.
Så jeg bliver nødt til at spørge igen: Hvorfor har Socialdemokraterne skiftet holdning i det her spørgsmål?
Mogens Lykketoft (S), 2005-11-08:
Hr. Rune Lund er jo nødt til at forstå bare en lille bitte smule af, hvordan forhandlingspositioneringen er i sådan et spil, hvor man skal nå frem til enstemmighed mellem så mange lande.
Der stiller man selvfølgelig nogle krav, der er mere vidtgående, end man drømmer om at få opfyldt, og jeg er helt tryg ved, at det her lander på en måde, hvor udviklingslandene har deres suverænitet på de områder.
Rune Lund (EL), 2005-11-08:
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne denne her gang er med på det forslag til vedtagelse, som regeringen også bakker op om, og at regeringen i øvrigt også bakker op om den forhandlingslinje, som EU-Kommissionen fører i øjeblikket.
Men vi kan jo se, at EU-Kommissionen prøver at tvinge ulandene til at åbne og liberalisere inden for tjenesteydelsessektoren, f.eks. med hensyn til vandforsyning.
Vi kan også se, at EUkommissionen prøver at presse ulandene på industrisektoren.
Og ulandene stritter meget imod.
De siger, at det har store negative konsekvenser, hvis de giver sig på de her områder.
Vi havde en debat i Folketinget den 29. april i år, hvor Enhedslisten fremsatte et vedtagelsesforslag om, at EU ikke skulle tvinge ulandene til at privatisere f.eks. vand, fordi det har haft meget negative konsekvenser i de lande, hvor man har gjort det.
Og der sagde Socialdemokraterne, at de var enige i, at der skulle være frivillighed.
Hvorfor bakker Socialdemokraterne op om en anden holdning nu?
Det er jo det, der sker i praksis.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-09:
»Hvor mange procent vil ministeren på baggrund af det netop indgåede boligforlig sætte huslejen ned med i den almene sektor?«
Skriftlig begrundelse
Boligejere har i disse år store fordele af friværdi, lav rente og afdragsfrie lån.
Ingen af disse fordele kommer landets lejere til gode, og boligmarkedet er derfor ulighedsskabende.
Socialministeren valgte at afbryde forhandlingerne med Socialdemokratiet om dette forlig, men ministeren har flere gange sagt, at regeringen vil give huslejenedsættelser, sådan som Socialdemokraterne ønsker, og ministeren har siden i udtalelser til medierne været meget fokuseret på, at boligaftalen skam også indeholder huslejenedsættelser.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg vil indledningsvis glæde mig over, at hr. Rasmus Prehn har haft tid til at høre debatten med Gert Nielsen på P1 i dag, for her kom vi nemlig godt omkring nogle af de spørgsmål, der er rejst i tilknytning til boligaftalen.
Jeg kan godt forstå hr. Rasmus Prehns frustration, for Socialdemokraterne har jo valgt ikke at have nogen som helst indflydelse på udmøntningen af de 200 mio. kr., der nu er afsat til huslejenedsættelser, og vel at mærke kun for 2006.
De fire partier, der har indgået aftalen, vender jo næste år tilbage til nye drøftelser om at lave en langsigtet aftale om den almene sektor.
Jeg synes, at huslejenedsættelser kan være et rigtig godt redskab i de problemramte områder, og som det muligvis vil være hr. Rasmus Prehn bekendt, har vi nogle gode eksempler, f.eks. Avedøre Stationsby og i Helsingør.
Her har det vist sig, at som led i en helhedsplan kan f.eks. huslejenedsættelser i den størrelsesorden, vi taler om, faktisk være det, der får de ressourcestærke til at blive boende i området og får andre ressourcestærke mennesker til at flytte ind.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-09:
Nej, vi er ærgerlige over, at regeringen ikke ville være med til at give lejerne reelle huslejenedsættelser.
Når man hører ministerens første svar, er det tydeligt, at ministeren gør meget ud af at undgå at svare på det konkrete spørgsmål, nemlig med præcis hvor mange procent huslejen vil blive sat ned.
10 pct. har vi hørt nogle steder, altså hvis og såfremt og under særlige omstændigheder osv., men der er ikke nogen helt konkrete svar.
Jeg vil gerne vide, hvad ministeren forestiller sig at beboerne i Gellerupplanen, Vollsmose og Mjølnerparken – som jeg kan forstå er de områder, ministeren har udset til at skulle have huslejenedsættelser – kan regne med, og hvornår de kan få svar.
Det forekommer mig, at ministeren har slået sig meget højt op på, at der kommer huslejenedsættelser, men alligevel er svaret til mig en halvkvædet vise.
Socialdemokratiets hensigt er ikke at håne lejerne.
Vi tager bare bestik efter, hvad de forskellige boligorganisationer melder ud.
Jeg havde fornøjelsen af at høre den debat, der var mellem socialministeren og direktøren for Boligselskabernes Landsforening på DR's program 1 her i dag, og jeg hørte, at der blev sagt fra boligorganisationernes side, at man i hvert fald ikke er kommet ret langt med huslejenedsættelser, og at det er symbolske indrømmelser, der er kommet.
Jeg forstår det sådan, at der er afsat 200 mio. kr., men med en huslejeindtægt på nogle og tyve milliarder må det give en huslejenedsættelse på under 1 pct.
Hvis man kun koncentrerer pengene i de ghettoiserede områder, kan det sagtens være, procenten kan blive højere, men bliver problemet så ikke, at man i f.eks. Gellerupplanen, hvor der i forvejen er en meget lav husleje, vil se, at endnu færre vil flytte væk fra Gellerupplanen, netop fordi huslejen er så lav, at det er attraktivt at bo der?
Skulle man ikke i stedet fra regeringens side sætte huslejen ned i nogle af de alternative almene boliger i Århusområdet, så man kunne sikre, at folk flytter væk fra Gellerup, og beboersammensætningen bliver bedre?
Christine Antorini (S), 2005-11-09:
»Kan ministeren svare på, hvordan små, koncentrerede huslejenedsættelser i udsatte boligområder konkret kan bruges til at fremme en bedre beboersammensætning i boligområdet?«
Skriftlig begrundelse
Her er huslejen så lav, at de færreste beboere ønsker at fraflytte.
Det betyder, at det praktisk talt er umuligt for nye, ressourcestærke boligsøgende at flytte ind.
Løsningen er snarere at sænke den høje husleje i de øv rige, omkringliggende almene boliger, hvilket vil give de nuværende beboere i Gellerup mulighed for at flytte.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg kan godt forstå, at hr. Rasmus Prehn spørger til, hvad indholdet af boligaftalen egentlig er blevet, for det må jo ærgre Socialdemokraterne godt og grundigt, at der er kommet en så god boligaftale i stand.
Et af de centrale elementer i boligforliget er en styrket indsats mod ghettoiseringen, for jeg mener nemlig, at ghettoisering er et stort problem i den del af det almene byggeri, hvor der er en koncentration af svage grupper.
Med forliget får vi sat ind over for et bredt spektrum af problemer i de specielt udpegede områder, idet der afsættes midler til både en social og en forebyggende indsats, nedsættelse af huslejer, ændring af beboersammensætninger og skabelse af større åbenhed i de problemramte områder.
Det er rigtigt, at der er afsat en ramme på op til 200 mio. kr., som kan anvendes til huslejenedsættelser i problemramte boligafdelinger.
Den nærmere udmøntning af ordningen er endnu ikke fastlagt, men det skønnes, at der i de områder, hvor der kan gennemføres huslejenedsættelser, kan blive tale om ganske mærkbare nedsættelser, nemlig i størrelsesordenen 10 pct.
Som sagt afventer vi den nærmere udmøntning af, hvordan tingene skal foregå, men jeg vil understrege, at huslejenedsættelserne er målrettet problemramte områder.
Jeg tror ikke, at beboerne i de almene afdelinger, hvor huslejenedsættelser kan komme på tale, synes, at det er en halvkvædet vise.
Jeg tror tværtimod, at de hilser velkommen, at der er indgået en boligaftale, hvor huslejenedsættelser er taget med som et af de elementer, der kan indgå i arbejdet med at løfte et område.
Jeg synes faktisk, jeg var meget præcis i svaret på hr. Rasmus Prehns spørgsmål, nemlig at den nærmere udmøntning af ordningen endnu ikke er fastlagt, men at jeg skønner, at der i de områder, hvor der kan gennemføres huslejenedsættelser, kan blive tale om nedsættelser i størrelsesordenen 10 pct.
Det synes jeg faktisk er et ret godt resultat.
Jeg må sige, at jeg er meget forundret over, at hr. Rasmus Prehn kalder det for kosmetiske symboler, tror jeg det var.
Der er en markant udvidelse af renoveringsrammen i 2006, der er afsat 600 mio. kr. til ghettoindsats, og der er afsat penge til nybyggeri.
At kalde det kosmetiske symboler synes jeg simpelt hen er en hån over for lejerne i den almene sektor.