runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-09-07:
Hvis man skal sammenfatte hr. Lars Barfoeds ordførertale, kunne overskriften vel lyde, at der skal færre regninger ind i børneværelserne, til gengæld skal der mere groft rugbrød ind.
Og så kan man se, at det der grove rugbrød skal finansieres ved at spare yderligere på miljøet.
Bare fra i år og til 2005 skal der spares 150 mio. kr.
Det kalder jeg ikke at satse på fremtiden eller at sende færre regninger ind i børneværelset, forstået på den måde, at man altså vil sikre sine børn og sine børnebørn en bedre verden og et renere miljø.
Tværtimod er det, der sker lige nu, at overalt på natur- og miljøområdet går det tilbage.
Må jeg ikke give et enkelt eksempel: Hvis vi tager sådan noget som legetøj, så har regeringen den ene gang efter den anden lovet, at nu skulle vi have blødgørerne ud af legetøjet, men hver eneste gang der bliver lavet en kontrol, hvilket sker meget, meget sjældent, så viser det sig, at der stadig er blødgørere i legetøj.
Og blødgørere er meget farlige kemikalier, som kan have indflydelse på vores hormonbalance og dermed i høj grad præge fremtiden på en dårlig måde.
Når det er tilfældet, at der altså bliver ved med at være blødgørere i legetøj, selv om det er forbudt, hænger det sammen med, at Miljøstyrelsen er skåret ned til sokkeholderne.
Der er ganske enkelt ikke ressourcer til at gå ud og lave den nødvendige kontrol.
Hvordan har hr. Lars Barfoed det med det?
Og hvad er hr. Lars Barfoeds og Det Konservative Folkepartis vision for fremtiden?
Det er vel ikke bare et spørgsmål om mere groft rugbrød?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg kender ikke den konkrete sag fra Holbæk og ønsker ikke at forholde mig til en helt konkret sag med et firma, der er gået konkurs i Holbæk; et firma, som jeg ikke kender noget til.
Jeg kan bare sige, at jeg godt kan se, at der mange steder kunne være behov for, at vi bruger flere penge på ældreomsorg.
Derfor har jeg også sagt, at skal vi bruge penge til den sektor, så mener jeg som udgangspunkt, at vi burde drøfte det, og måske snarere end at forhøje overførselsindkomster så se, om vi kunne bruge nogle flere penge netop på at styrke hjemmehjælpen, og også, synes jeg, styrke plejehjemssektoren, for der er mange ældre mennesker, som ikke har en plejehjemsplads, men burde have en, hvis de ønsker det.
Så der kan jeg godt se, at der kan være behov for at bruge flere penge.
Jeg tvivler på, at vi sammen med Enhedslisten kan finde et fornuftigt finansieringsgrundlag for det, for Enhedslisten vil jo bare plyndre erhvervslivet og dermed forhindre, at vi kan tjene penge her i landet til at forsørge de ældre mennesker for.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Før denne regering trådte til, troede jeg sådan set også, at sådan en rigmandsregering, som vi ser her, hørte til i 1800-tallet, men man kan jo konstatere, at vi har fået en regering, der ser det som sin opgave at dele så mange gaver ud som muligt til vennerne og at lave en total omlægning af det danske samfund med så meget privatisering som muligt. Derfor vil jeg gerne høre: Når De Konservative siger, at der skal gives flere penge til ældreomsorg, er det så flere penge til bureaukrati?
Det, de siger i Holbæk Kommune, er, at nu, hvor det her private firma er gået konkurs, sparer kommunen 1 mio. kr.
Det har kostet Holbæk Kommune 1 mio. kr.
alene på grund af det ene firma, som rigmandsregeringen ønsker skal ind som privat aktør på et marked. Og det er ikke, fordi det giver bedre hjemmehjælp til de ældre, for direktøren for firmaet siger meget klart: Vi har prøvet at effektivisere, men det kan man ikke, når det drejer sig om mennesker, der er ensomme og har behov for pleje.
Så går der i stedet 5 minutter mere her og der.
Hvad med i stedet at bruge de mange penge på den tid, på den hjemmehjælp, som de ældre har behov for, i stedet for på et privatiseringskorstog?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg ved ikke, hvad det er for et udtryk, der nu bliver anvendt fra fru Line Barfods side, »rigmandsregeringen«.
Det er sådan en terminologi, jeg troede hørte hjemme på Karl Marx' tid, men jeg forstår, at den skal videreføres i moderne tid.
Der er ikke tale om nogen rigmandsregering, men fru Line Barfod befinder sig tilsyneladende stadig væk i 1800-tallets mørke, når hun bruger den slags betegnelser for regeringen.
Men nej, vi er ikke parate til at ændre på det frie valg.
Vi mener, det er vigtigt for de ældre mennesker at have frit valg.
Vi vil altid gerne diskutere, om vi kan bruge flere ressourcer, det vil vi da meget gerne gøre, det skal bare finansieres.
Men vi er da fra konservativ side åbne over for at diskutere flere ressourcer til ældreomsorgen.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Det Konservative Folkeparti vil jo gerne fremstille sig selv som et socialt ansvarligt parti, og under sidste valgkamp kørte man meget på, at man skulle afskaffe minuttyranniet i ældreplejen.
Men det, som jo er blevet gennemført under den her regering, er, at rigmandsregeringen for at glæde sine venner i det private erhvervsliv har gennemført det, som man kalder frit valg, men som altså oversat fra nysprog betyder privatisering, og som har ført til langt mere minuttyranni og bureaukratisering, og som faktisk har vist sig at spille fallit i forhold til at give bedre hjemmehjælp.
Senest er et firma oppe i Holbæk gået konkurs, og derfor vil jeg gerne høre, om De Konservative har tænkt sig at fortsætte ad den vej med, at borgerne får dårligere hjemmehjælp, alene fordi man gerne vil sikre nogle private firmaer, eller om man i stedet vil gå ind og sætte pengene af til at få bedre hjemmehjælp og bedre omsorg for de ældre.
Torben Hansen (S), 2004-09-07:
Det var da en højst interessant udlægning fra hr. Lars Barfoed, for hvis man hørte Venstres finansordfører, fru Rikke Hvilshøj, for adskillige timer siden, så blev det slået fast tindrende klart, at det, der lå i overslagsårene, stod fast, og at besparelserne i overslagsårene stod fast.
Så må vi selvfølgelig bruge lidt tid på at finde ud af, hvem det er, der kommer til at vinde det lille opløb.
Men det vil vi da glæde os til at se.
De konkluderer soleklart - det er sket her i maj måned 2004, og jeg vil gerne have lov til at læse det op: De ressourcer, der bliver afsat til naturbeskyttelse, kemikalier og grundvandsbeskyttelse betyder, at dette alt andet lige må forventes at føre til en ringere miljøbeskyttelse i Danmark på de nævnte områder i de kommende år.
Gør det ikke indtryk på hr. Lars Barfoed, at det drejer sig om danskernes drikkevand og de kemikalier, som omgiver os og vores børn; at det faktisk er en manglende beskyttelse, som regeringen er med til at fremme med de besparelser?
Jens Rohde (V), 2004-09-07:
I dag er der jo en masse af Folketingets piger, der har rendt rundt med T-shirts med tal på og har prøvet at fortælle os, at de er nogle nuller, men den beskedenhed kan man ikke laste hr. Morten Helveg Petersen for.
Hr. Morten Helveg Petersen er meget begejstret for dette skatteloft og er ikke så interesseret i diskussionen om, hvorvidt skatten steg under den tidligere regering.
Men den diskussion er interessant, for dels var målsætningerne anderledes med hensyn til, om skatterne skulle stige eller falde - det var faktisk meningen, at de skulle falde - og dels er det interessant, fordi vi gennem nu 3 år hele tiden har hørt både radikale og ikke mindst socialdemokratiske ordførere sige, at skatterne blev holdt i ro under den tidligere regering. Men nu kan vi konstatere, ikke mindst takket være fru Marianne Jelved, at nu har man opgivet at forsøge at bilde befolkningen det ind. Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er, om hr. Morten Helveg Petersen er enig med hr. Nicolai Wammen, når hr. Wammen siger i dag: Vi synes, det er rimeligt, at skatteprocenten kan stige i samme takt som lønningerne, så vi får det maksimale ud af folks lønstigninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Nu har det her jo kørt i ganske lang tid efterhånden, og jeg vil egentlig godt spørge finansministeren, om ikke det er således, for nu bare at være helt ærlig i forhold til de meldinger, der er kommet, at det ville være meget, meget forunderligt, hvis en person, der blev udpeget som minister, så øjeblikkelig kunne få ændret de effektiviseringskrav, der ligger i forhold til overslagsårene, altså sådan bare lige med et fingerknips.
I det omfang man så måtte finde ud af i regeringens forarbejde til finanslov 2006, at det kan man ikke, så står det jo regeringen frit for at foreslå noget andet, men indtil da må vi da gå ud fra, at det, der står i finanslovens overslagsår, er gældende.
Jens Rohde (V), 2004-09-07:
Nej, men jeg tror snarere, at hr. Morten Helveg Petersen ikke ville forstå det. Vi andre har sådan set også måbet lidt.
Man har talt om et skatteloft, men hr. Nicolai Wammen sagde fra Folketingets talerstol for nogle timer siden: Vi synes, det er rimeligt, at skatteprocenten kan stige i samme takt som lønningerne.
Det vil altså sige, at man kan få det maksimale ud af folks lønstigninger.
Er Det Radikale Venstre enig i det synspunkt?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål: Fru Marianne Jelved har jo sagt, at skatteloftet ikke gælder i det øjeblik, der skal laves reformer her i Folketinget.
Så kan man godt fravige det princip, hr. Morten Helveg taler om, med én skat op og en anden skat ned.
Men befolkningen har vel et eller andet sted et krav på at få at vide, hvornår beslutninger i Folketinget er udtryk for reformer, og hvornår de ikke er det?
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Nu kan det være en ærlig sag, at nogle ikke mener, at naturlig skov er smuk.
Det er en ærlig sag.
Men der ligger i den miljøpolitik, at man gerne vil have mere naturskov.
Så vil jeg også gerne sige, at hvis man ser tilvæksten i vedmassen, altså sundhedstilstanden i de danske skove, så er den forbedret år for år.
Så man skal lade være at sige, at skovene - om jeg så må sige - ikke også oplever miljøforbedring.
Det gør de.
Margot Torp (S), 2004-09-07:
Det er jo let nok at stille krav, men rent faktisk kan man jo se, at der er sket miljøforringelser.
De nationale skove bliver jo altså ikke passet på nær samme måde, når der ikke er så mange folk ansat til at passe dem.
Vi får ikke nær så gode direktiver, f.eks. kemikaliedirektiver, når der ikke er folk i Miljøstyrelsen til at lave forarbejdet, så vi kan være meget offensive i EU.
Sådan er der masser af ting, som altså kræver ressourcer for at blive til noget.
Det er jo nemt nok bare at stille krav.
Hvis der ikke bliver fulgt op på dem, så er det jo ét fedt for miljøet.
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Jamen jeg må blot konstatere, at regeringen og miljøministeren er fuldstændig enige om, at også næste år vil vi forbedre miljøet.
Der er jo øgede krav til bilers udstødning.
Der er øgede krav til dieselbiler.
Der er øgede krav til brændstofferne.
Det stiger jo hele tiden.
Jeg beder bare om, at man skal lade være med at lave den sammenkobling, at man tror, at det, at man stiller større krav til bilers udstødning, kan aflæses på finansloven, eller at man kan se, hvor mange skarver der er, eller hvor meget skarven ødelægger.
Det kan man slet ikke se.
Så man skal lade være at lave den kobling, for det er regelstyret.
Det, der er på finansloven, er indsatser for miljøet, som nødvendigvis kræver flere penge, f.eks. mere skov eller højmoser eller ferske fjorde.
Men jeg vil blot sige, at det, der er regelstyret, jo intet har at gøre med, hvilket beløb der står på konti på finansloven.
Derfor er det helt afgørende for en miljøindsats, hvad der er tidens udfordring.
Jeg siger blot, at også næste år vil man se forbedringer af de krav, der stilles til miljøet og miljøindsatsen, ligesom der er i år, og det, der skal til for at forbedre miljøet, vil man sikkert også se at en enig regering lægger frem.
Jeg ser ikke nogen divergens i forhold til det, som miljøministeren siger.
Margot Torp (S), 2004-09-07:
Det er lige det der med teknikken.
Jeg bliver faktisk lidt skræmt, når finansministeren siger, at der vil ske yderligere forbedringer af miljøet i de kommende år, for det, der hidtil er sket, som jeg har set det, er, at de yderligere forbedringer har betydet en nedskæring på 3,7 mia. kr., hvis man indregner 2005.
Der er altså et eller andet her, der er meget skræmmende.
Finansministeren er tilsyneladende meget utilbøjelig til at give klare tilsagn om 2006 og forholde sig til det budgetoverslag.
Hvorfor tror finansministeren, at det for miljøministeren har været meget påtrængende at sige noget om budgetoverslaget for 2006 og understrege, at der ikke skal ske reelle nedskæringer i 2006?
Hvorfor mon det?
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Jamen der er fuld dækning for, at også næste år vil vi yderligere forbedre miljøindsatsen i Danmark.
Det er helt klart, at sådan vil det være, og den er så ikke bundet op på, om der er to fuldmægtige og en kontorchef, om der er fire fuldmægtige og ingen kontorchef, eller hvordan man har normeret det, hvor meget man bruger it-udstyr eller e-mail, eller hvad det måtte være.
Den er bygget op på det regelsæt, der gælder for beskyttelse af miljøet.
Det har noget at gøre med, hvad der sikrer ren luft, rent vand, forhindrer støj.
Så jeg vil blot sige, at det samme som tidligere regeringer har gjort, når det gælder regelområdet, er jo det, vi har fortsat, og det er også det, der vil slå igennem næste år, og så må vi vente med at se fordelingen af miljøindsatsen til finansloven for 2006.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-09-07:
Den kunne jeg også læse op af, og det vil nok være en tilsvarende skræmmende læsning. Jeg synes da, det er alvorligt, når vi kan se, at der sker reduktioner i Miljøstyrelsens undersøgelser af kemikalier i legetøj.
Det ærgrer mig da på mine børns vegne, og jeg er da ked af, at det ikke tilsvarende ærgrer regeringen, men sådan er der så meget. Jeg vil gerne spørge, så det ikke kan misforstås: Betyder det så, at miljøministerens ord om, at der ikke samlet set sker nedskæringer på miljøområdet i 2006, ikke har nogen dækning hos finansministeren?
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Jeg garanterer, at man vil se på 2006-finansloven, at vi har yderligere initiativer til forbedring af miljøet.
Det vil jeg garantere, og hvert eneste år har det været sådan, at der var nye initiativer til forbedring af miljøet.
Jeg vil meget gerne, hvis formanden tillader det, læse hele den liste over forbedringer på miljøområdet op, som er regelstyret, og som er økonomisk styret, og som vedrører borgere, husholdninger, kommuner og amter, men jeg kan se, at selv med lidt Løgstørgodmodighed kolliderer det med regelsættet.
Så jeg vil bare garantere, at man vil også næste år se miljøforbedringer, altså at vi løfter miljøindsatsen på delområder.
Vi forringer ikke miljøet, og det har været sådan op igennem 1990'erne, og er det fortsat, at hvert eneste år har man gjort en indsats for at forbedre miljøet.
Den største del overhovedet af reduktionen på miljøområdet er jo den opsplitning, der fandt sted af Miljøministeriet. Men jeg vil godt sige, at det, man ligesom i år kommer til at se, er miljøforbedringer.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-09-07:
Jeg synes, det er meget interessant at følge finansministerens forsøg på at argumentere for regeringens miljøpolitik, for hvert år, siden regeringen trådte til, har der været nedskæringer, og det kan jeg så forstå i virkeligheden er et udtryk for regeringens kærlighed til miljøet.
Men jeg synes, det er meget uklart efter svarene til fru Elsebeth Gerner Nielsen, hvad der reelt kommer til at ske.
Er det ikke korrekt, at det eneste, finansministeren med sikkerhed kan sige om miljøets tilstand i år 2006, når vi ser på det økonomiske, er, at grønthøsteren kører.
Så det eneste, vi kan konkludere efter debatten her i dag, når man har hørt på, hvad finansministeren har sagt, er, at finansministeren garanterer, at grønthøsteren kører, men derudover garanterer han ingenting.
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Jeg vil godt sige, at regeringens politik ikke er at skære i miljøet.
Regeringens politik er at forbedre miljøet step by step.
En stor del af miljøpolitikken er regelstyret.
Det vil sige, at det slet ikke er bundet op på finansloven overhovedet, for det er regler, man fastsætter.
Det kan være bilers udstødning, det kan være de krav, man stiller til vand.
Det er jo altså forkert at sige, at miljøet kan aflæses i forskellige poster på finansloven.
Nej, det er i de regler og den adfærd, der i øvrigt er gældende.
Det kan være, der skal være meget mere end det, der er i dag uden produktivitet, det vil jeg slet ikke afvise.
Jeg siger blot, at det er en forkert attitude at tro, at embedsværket i Miljøministeriet ikke har de samme kvaliteter som alle andre offentligt ansatte og ønsker at have den udfordring, hvad det er, de kan gøre bedre.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-09-07:
Eller spurgt på en helt anden måde: Vil det være sådan, at der føres et beløb mindst svarende til de planlagte besparelser i 2006 tilbage til Miljøministeriet?
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Jamen det er jo en vurdering af, hvor meget der er at gøre bedre på miljøområdet, hvad der er af spændende initiativer, hvad det er, man gerne vil.
Der er mange ting, man gerne vil, og noget er bedre end andet.
Det gælder på alle ministerområder.
Altså enhver minister kan komme og spørge: Hvad har jeg i 2006 på mit område?
Det, vi sikrer nu, er, at man er i stand til at tænke, hvad udfordringen er i 2006, hvor det især er, vi skal sætte ind.
Meningen med at prioritere er i virkeligheden, at man egentlig giver friheden til at kunne flytte rundt på pengene, til at tage de udfordringer op, der er i 2006.
Så jeg ved ikke, om det er det samme tal som nu, om det er dobbelt så stort.
Det afgøres jo fuldstændig af, hvad det er for prioriteringer, hvad det er for ønsker, der er, hvad udfordringen er.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-09-07:
Vil miljøministeren i 2006 have flere penge til rådighed end det, der står i årets finanslov?
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Også det vil jeg meget gerne uddybe i skriftlige svar, for også her er der flere elementer, men bl.a. er der jo aktieavancebeskatningen og selskabsskatten.
Der er altså elementer, som ikke umiddelbart vedrører borgerens skattebetaling, men som ligger i beskatning af aktieavancer og i selskabsbeskatning, hvor det store fald jo kom i 2001.
Det store dyk, der kom i aktiekurserne, var jo ultimo 2000 og ind i 2001.
Da kom det store dyk, så også her er der altså en forklaring på, hvad det er, der slår igennem.
Det er altså både selskabsskatter og beskatning af aktieavance, og det vil sige, at hele pensionsafkastbeskatningen slår igennem. Det vil jeg også meget gerne levere materiale om, så man kan se, hvordan efterslæbet egentlig kommer ind.
Marianne Jelved (RV), 2004-09-07:
Ja og for den tekniske ændring af Den Særlige Pensionsopsparing, men jeg vil selvfølgelig studere det svar til hr. Jacob Buksti.
Kan finansministeren så forklare, hvorfor skattetrykket i 2002, i 2003 og 2004 er det samme, nemlig 48,9 pct., selv om vi har skattestop, selv om vi har skattelettelser i de år, og selv om det er lavkonjunktur, det vil sige, at den økonomiske aktivitet og dermed skatteindtægterne må skønnes at være lavere, end de ville være i en højkonjunktur?
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Jeg forstår godt spørgsmålet.
Hr. Jacob Buksti har stillet et tilsvarende spørgsmål.
Det har vi givet et svar på, og det er rimelig mere kompliceret end det, som fru Marianne Jelved giver udtryk for.
Jeg kan bare sige: Nej, den ene procent, det er faldet, skyldes ikke alene en implementering af pinsepakkens sidste år.
Jeg vil i øvrigt godt gentage, hvad der har været sagt før, at den stigning, der har ligget i skattetrykket, jo ikke er den ene procent, som fru Marianne Jelved siger.
Man er nødt til at se på, hvad det var for et skattetryk, man overtog.
Når man tager det udgangspunkt, hvilket skattetryk den tidligere regering overtog, og hvilket skattetryk den afleverede, så var det en stigning på 2,6 pct. Korrigerer man så for, at man overvæltede direkte skatter til indirekte skatter, så er der en faktor her på næsten 1,4 pct. af BNP.
Så det er et helt andet regnestykke, men jeg vil blot henvise til det svar, der er givet hr. Jacob Buksti.
Det er langt mere kompliceret, der er mange flere tværgående faktorer i den opgørelse af skattetrykket i 2001.
Men det er rigtigt, at der er et bidrag fra den sidste indfasning af pinsepakken.
Marianne Jelved (RV), 2004-09-07:
Jeg må jo indrømme, at det er en fornøjelse at høre finansministeren fortælle om »En holdbar fremtid - Danmark
, og jeg føler bare trang til at repetere, at hele ideen med »En holdbar fremtid - Danmark 2010« jo er at skabe pejlemærker og fastholde nogle pejlemærker for det, vi kan kalde en holdbar finanspolitik, der sikrer Danmark imod dramatiske besparelser eller dramatiske skattestigninger, men tværtimod skaber et stabilt grundlag, som gør, at vi kan løfte fremtidens udfordringer.
Der er vi jo alle sammen enige om, at gælden skal markant ned, og det vender vi tilbage til, for vi må jo dyrke alle oplysningerne i den redegørelse, finansministeren kom med.
Må jeg så benytte lejligheden til at sige, at Danmarks Statistik jo desværre opjusterede skattetrykket for 2001, og så faldt det 1 pct. året efter, hvor finansministeren hed Thor Pedersen.
Kan finansministeren bekræfte, at den ene procent, det faldt, bl.a. stammer fra slutindfasningen af pinsepakken, der bidrog med 0,25 pct., og den tekniske ændring af Den Særlige Pensionsopsparing, der bidrog med omkring 0,6 pct., det vil sige, at det næsten er 1 pct., uden at borgerne jo egentlig oplevede det anderledes, for de betalte stadig væk 1 pct. til en opsparing?
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Jeg ville bare sige, at fru Line Barfod gør sig skyldig i en fejl: kommunerne arbejder meget med effektivisering i ældreplejen, med, hvordan man kan sikre langt mere tid, hvor hjemmehjælperen bliver hos den ældre og ikke er uden for den ældres hjem.
Det, den ældre oplever som service, er vel den tid, hjemmehjælperen kan være der.
Der har jo været en stigning i antal ansatte på ældreområdet på 3.800, når man tager målene fra Danmarks Statistik, hvor man har det fra marts 2003 i forhold til 2001.
Det er sikkert ikke sådan, at de alle sammen er ansat til at løse bureaukrati; verden ser nok ud på en lidt anden måde.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Jeg må indrømme, at den virkelighed, jeg lever i, er den virkelighed, hvor folk ringer op og er dybt ulykkelige, fordi de er ved at blive sat ud af deres bolig på grund af de nedskæringer, som regeringen har foretaget i kontanthjælpen.
Det er en virkelighed, hvor folk oplever, at daginstitutions-, bus- og togpriser stiger.
Det loft, regeringen har sagt den vil lægge over taksterne for kollektiv transport,
er jo først i 2007.
Det er jo ikke gældende nu.
Taksterne stiger faktisk, og hvis finansministeren ikke er klar over det, så skal jeg gerne få nogle til at sende ham prisudviklingen for både daginstitutionstakster og togpriser.
Det troede jeg sådan set at Finansministeriet var i stand til at levere, men det må vi jo så finde nogle andre der kan. Med hensyn til hjemmehjælp og anden offentlig service hjælper det jo ikke, at man ansætter en hel masse til at tage sig af alt det bureaukrati, der følger af regeringens privatiseringskorstog; det giver ikke flere hjemmehjælpstimer ude hos de gamle.
Når man f.eks. i Holbæk Kommune kan opleve, at kommunen sparer 1 mio. kr., fordi det private firma går konkurs, der hidtil har leveret privat hjemmehjælp, og som ikke har kunnet gøre det billigere end kommunen, for, som direktøren for firmaet siger, så kan man ikke effektivisere på det her område.
Så regeringens politik fører til stigende udgifter til bureaukrati i stedet for at føre til mere service, som man kunne få, hvis man ansatte langt flere af dem, der i dag går arbejdsløse.