runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lis Greibe (S), 2001-05-21:
Beslutningsforslag nr. B 174 foreslår en lempeligere adgang
til skiltning i det åbne land, og man kan jo forholde sig til emnet ud fra de tre vigtige vinkler: den erhvervsmæssige, den trafikmæssige og den miljømæssige.
Der skal ikke herske tvivl om, at også Socialdemokratiet ønsker et blomstrende liv på landet, men ikke for enhver pris, og vi vil ikke have det åbne landskab spoleret af virksomheder og dermed følgende skiltning.
Beslutningsforslaget henviser til regeringens betænkning
fra 1997 om landdistrikternes udviklingsmuligheder
Men her misbruges betænkningen, idet henvisningen til, at det er regeringens overordnede ønske, at landdistrikterne udvikler sig til levedygtige områder, forsøges brugt som løftestang for en udvikling i det åbne land.
I beslutningsforslaget ønskes adgang til opsættelse af skilte ved virksomheders indkørsel, ved vejudmundinger eller vejkryds, mens regeringen i langt højere grad ønsker udviklingen fremmet i landsbyerne, hvor skiltebehovet naturligvis er dækket ind.
Hvis forslagsstillernes ønsker efterkommes, åbnes der f.eks. op for, at alle små virksomheder, der har etableret sig i tomme landbrugsejendomme, yderligere kan blive skiltedækket, og vi taler derfor om en helt ny skiltepolitik.
Det er naturligt, at de erhvervsdrivende ønsker en skiltning, der leder kunden på vej, men i praksis vil det være således, at hvis skiltene skal have den ønskede effekt, skal de være af en vis størrelse og tilstrækkeligt oplysende og reklamerende, og vi kommer derfor nemt til at bevæge os ud på den glidebane, hvor vi nærmer os de skræmmelandskaber, som vi alle har mødt i udlandet.
Netop på dette punkt er det en befrielse at komme hjem til gamle Danmark og registrere, at vi da heldigvis tager hånd om vores smukke land.
Beslutningsforslaget opererer ganske vist med små, fikse skilte, men jeg mener ikke, at denne løsning er realistisk, hvis de skal have den ønskede effekt og ikke øge trafikrisikoen.
Det er bestemt ikke smart, hvis bilisterne alt for sent får øje på det lille, fikse skilt og derfor overrasket bremser op.
Små skilte kræver forvarsel om »200 m til«, »100 m til« osv., og jeg kan godt forstå, hvis Vejdirektoratet ikke mener, at en sådan skilteforøgelse er hensigtsmæssig.
Erhvervsvirksomheder på landet, ægsalg, salg af grønsager, planteskoler osv. har i høj grad deres faste kundekredse, og disse virksomheder benytter desuden ofte de lokale annonceaviser til at gøre opmærksom på deres eksistens.
I en sådan annoncering står der naturligvis en adresse, som alle målrettede kunder kan bruge i deres søgning.
Så det er kun impulskøb og turistkøb, man kan være bekymret for at gå glip af.
Og her mener jeg, at det af ministeren nævnte forslag om et elektronisk trafikinformationssystem kunne være en god løsning.
Og vi vil i hvert fald gerne se et sådant informationssystem afprøvet, inden vi kaster os ud i en lempelse af tilladelse til skiltning i det åbne land.
Med denne begrundelse og med det overordnede formål, at vi vil beskytte det åbne land, afviser vi beslutningsforslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-21:
Informere og oplyse, ja.
Reklamere, siger fru Lis Greibe.
Det tror jeg ikke
der er nogen af dem, der har arbejdet med det, som mener.
Der er jo altså nogle, der har siddet i årevis og diskuteret det her.
Der er endda nogle, der har lavet oplæg til det.
Der er nogle, der detaljeret er gået ned i det.
Jeg vil nok sige, at når fru Lis Greibe laver udlægninger af markedsmekanismer i forhold til dem, der lever på den her måde, om, hvordan man skaber omsætning i forhold til det her, så er det altså ikke et af den socialdemokratiske ordførers stærke områder.
Jeg vil gerne sige, at forskellen i dag rundt i landet jo er, at i nogle amter står der faktisk masser af skilte.
Hr. Touborg fortalte mig, hvordan det gik meget godt oppe i hans amt, og så viste han nogle af skiltene og fortalte om nogle af skiltene, og der kan jeg godt sige, at der kunne man godt tage hans amt og indgive nogle politianmeldelser.
Så ville der komme nogle stykker bag tremmer.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-21:
Ja, det var også den der med at bremse hurtigt ned
, når man kommer til en vej, som man ser for sent.
Altså jeg forestiller mig, at de skilte, vi har forslået her - vi kalder dem henvisnings- eller vejvisningsskilte - er med typer, som er større end dem, der er på et vejskilt eller et vejnavnsskilt, eller hvad de nu hedder, så man jo har en chance for at se dem lidt før.
Det er også det, fru Helga Moos er inde på, for hvis der er noget, der er farligt, så er
det, når man for sent ser en vej og laver en pludselig opbremsning uden at huske at finde ud af, hvem der kører bag en, og måske derefter måske sådan laver det, der vistnok hedder en taxavending.
Men nu tror jeg, at fru Lis Greibe også har været en del ude at rejse, og der findes jo lande, hvor man er god til det, f.eks. England.
Der har man masser af skilte, reklameskilte, eller hvad man nu vil kalde dem, langs vejene, men udformet på en virkelig fornuftig og hensigtsmæssig måde, som ikke skæmmer landskabet.
Man kan lave nogle bestemmelser om, at de skal være i jordfarver - det er der noget, der hedder - f.eks. som i bestemmelsen for sommerhusområder osv.
Der må kunne laves noget, der er fornuftigt.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Jeg kan altså ikke forstå, at Venstres ordfører kan stå heroppe og være så stolt over, at man har overført 2 mia. kr. fra statskassen som afgifter til elforbrugerne.
Det fatter jeg altså ikke at et parti som Venstre kan få sig selv til at sige. Så sagde fru Helga Moos, at det netop skulle gøre det synligt, at man førte det over på elregningen.
Men er det ikke således, at elprisen er faldet, men elregningen steget, fordi vi ikke har nogen bremse?
Andelen af vedvarende energi stiger, og elregningen stiger, men elprisen falder, og derfor vil jeg gerne høre, om det ikke er korrekt, at der ingen bremse er.
Den bremse, der ligger i finansloven, er, at der sidder en finansminister eller en statsminister eller en økonomiminister og siger, at nu er tilskuddene steget for meget, og så må de tages ud.
Helga Moos (V), 2001-05-21:
Først må jeg præcisere, at de omkostninger, der er forbundet med pinsepakke og skatter osv., ikke er vores afdeling.
Men når det gælder de omkostninger, der er forbundet med miljøet og bliver indlagt i elproduktionen, har Dansk Folkeparti og Venstre et forskelligt syn på, om miljøet skal ind, og et omlæg fra fossile brændstoffer til vedvarende energi sker altså af hensyn til miljøet.
Man byggede gylletanke i det åbne land af hensyn til miljøet, og det kostede penge.
Det koster også penge at lave vedvarende energi, og de penge skal synliggøres.
Til hr. Søren Kolstrup må jeg sige, at købspligten til VE-beviser er jo netop det, der sætter gang i udbygningen.
Hvis en virksomhed har købspligt til et vist antal VE-beviser, kan virksomheden have interesse i at investere i en mølle, og det er klart, at i det øjeblik en virksomhed vælger at investere i vedvarende energi, vil den være med til at presse vindmølleindustrien til at sætte vindmøllen op så billigt som overhovedet muligt.
Det er jo her, hele ideen om markedet kommer ind, men måske har hr. Søren Kolstrup ikke rigtig forstået, hvad markedet handler om?
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Jeg forstod ikke det, fru Helga Moos sagde om synlighed, og jeg forstod ikke det, fru Helga Moos sagde med hensyn til, at tilskud osv. er miljørigtigt.
Det, der skete i finansloven for år 2000, var jo, at man flyttede 2 mia. kr.
Der var bl.a. en distributionsafgift på 4 øre, som Venstre gik med til at pålægge elregningerne, og der var 800 mio. kr. i vindmølletilskud, og de var synlige.
Fru Helga Moos kan slå op i finansloven og se, at der ligger 800 mio. kr. i den som vindmølletilskud.
Eva Møller (KF), 2001-05-21:
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten handler om at afskaffe, kan vi vel næsten sige, VE-beviserne, endnu inden de er indført.
Desuden skal statsstøtten genindføres.
Jeg vil gerne sige, at det forslag kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte.
Det er ikke alene, fordi vi er et af partierne bag elreformen, hvori VE-beviserne indgår sammen med udbygning af vedvarende energi, men også fordi vi i Det Konservative Folkeparti har den generelle holdning, at vi synes, det er rigtigt, at nye teknologier af den ene og den anden art kan man godt i en periode give statsstøtte for at fremme dem og få dem til at virke.
Men vi synes ikke, det er rigtigt, at man i al evighed skal have statsstøtte.
Når der er gået et stykke tid, må man have bevist, at man er bæredygtig eller i stand til at klare sig uden støtte uden for kuvøsen, eller hvilket udtryk hr. Søren Kolstrup nu foretrækker at bruge, og derfor vil vi ikke gå med til, at der, om ikke til evig tid så dog meget længe, skal gives statsstøtte på dette felt.
Vi mener, at ideen med de vedvarende energibeviser, VE-beviserne, er rigtig.
Det hænger sammen med, at vi går ind for et liberaliseret marked, at vi gerne vil have markedsorienterede priser, og vi synes, at med den model, der er valgt, har vi faktisk gennem støtten til vedvarende energi fået en meget stor produktion af vedvarende energi i Danmark.
Men så må vi kunne finde en måde at gøre det på uden at afskaffe VE-beviserne for den del af den vedvarende energi, vi kender til, og som vi ved fungerer. Vi går meget ind for det, der kaldes omkostningsægte priser, og at forbrugerne på deres elregning kan se, hvordan energien betales, og læse, at en så og så stor del går til det og det.
Vi synes også, det er rigtigt, at man derigennem kan se, at det koster noget at gå ind for vedvarende energi i stedet for at satse på den traditionelle energi.
Dermed kan vi jo også få en diskussion med forbrugerne om, hvorvidt de synes, at procentdelen skal stige eller falde, og om de tænker mest på pengepungen eller på miljøet. Vi synes, at ideen med de vedvarende energibeviser er god og rigtig, og derfor vil vi ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Skal fru Eva Møllers markering forstås således, at hele den øvelse, man nu er på vej ind i, først og fremmest er møntet på den meget modne teknologi, vinden, medens man er indstillet på at lave supplerende og helt særskilte systemer for f.eks. solenergi, bølgeenergi, og hvad der ellers måtte være, så de kan gennemleve den samme udvikling og modenhedsfase, som vinden har været inde i?
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Jeg synes, det lød meget interessant, at fru Eva Møller sagde, at nu skulle man tage en diskussion med forbrugerne, om VE-delen skal stige eller falde.
Jamen hvad er det for en diskussion?
Har man taget den diskussion på forhånd, inden man gik med i elreformen, og sat sig de store mål?
Hvad er det for en diskussion, der nu skal føres, om VE-delen skal falde?
Det vil jeg da meget gerne høre, det er da meget interessant, og forbrugerne må da være meget, meget interesserede i at tage den diskussion.
Jeg har aldrig hørt den.
Eva Møller (KF), 2001-05-21:
Jeg sagde, at man kunne overveje, om andre energiformer på et eller andet tidspunkt skulle have en særlig kuvøseordning, og jeg vil gerne sige, at solenergi er jeg ikke særlig sikker på, for her mener jeg, at teknologien er langt fremme.
Men det vil jeg ikke stå og tage stilling til her i dag på baggrund af et forslag, som handler om VE-beviser eller ikke VE-beviser, for jeg mener egentlig, det falder uden for forslagets rammer at diskutere, hvilke andre støtteformer der kan vælges for forskellige energiformer.
Med hensyn til fru Aase D. Madsen ved jeg ikke, hvilken verden fru Aase D. Madsen færdes i.
Men jeg kommer i hvert fald utrolig sjældent til noget politisk møde, uden at jeg med de vælgere, jeg møder dér, diskuterer spørgsmålet om elreformen, og forbrugerne siger, at de har oplevet fantastisk høje priser, hvor de egentlig troede, priserne skulle falde.
Så forklarer jeg dem, at det gør de altså ikke, bl.a. fordi vi er gået ind for en vis mængde vedvarende energi, som koster mere end andre energiformer, og så får vi en diskussion om, hvorvidt man synes, at andelen af vedvarende energi i Danmark fortsat skal stige, eller om den skal blive på det nuværende niveau.
Den diskussion tager jeg i hvert fald med mine vælgere hver eneste gang, og det afspejler sig også i de holdninger, vi har i Det Konservative Folkeparti til andelen af vedvarende energi i Danmark.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Jamen det er da godt, og så håber jeg da, fru Eva Møller tør tage diskussionen med erhvervslivet og få støtte til den stadige udbygning af vedvarende energi, samtidig med at elregningen stiger.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Det bliver ikke nemt, sagde Socialistisk Folkepartis ordfører om etablering af et mere eller mindre fiktivt marked.
Fru Anni Svanholt kommer jo, i hvert fald hvad angår det programmatiske og læbebekendelserne, med nøjagtig de samme udtalelser som undertegnede.
Der er jo ikke et gran forskel, når det drejer sig om de overordnede mål, vi bruger i hvert fald de samme pæne ord.
Men hvis det nu viser sig, at det ikke bliver nemt, kunne fru Anni Svanholt så overveje at sige til sig selv: Mål er vigtigere end midler, og vi vil ikke kaste os ud i et usikkert middel, men derimod søge alliance med dem, vi ligger tættest på, hvad målet angår?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-21:
Ja, det er rigtigt, at jeg sagde, at det ikke bliver nemt.
Men jeg citerede miljø- og energiministeren og sagde som sådan, at jeg deler den opfattelse, at da det er en nyskabelse at lave et VE- bevismarked, er det ikke noget, man bare trækker i en automat.
Der skal gøres meget seriøse overvejelser om, hvordan det kan indrettes, og hvornår det kan søsættes, for jeg er overbevist om, at miljø- og energiministeren og aftaleparterne i øvrigt er enige i, at det skal kunne fungere.
Men forskellen på Enhedslisten og SF er jo nok, at SF tør gå ind i projektet og overveje, om det er noget, der kan bruges.
Jeg mener, at Enhedslisten står af, inden vi er begyndt.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Jeg vil gerne sige med det samme, at Dansk Folkeparti ikke kan være med til at sætte lapper på den kaotiske energipolitik, som bl.a. elreformen og de umådeholdent store tilskud til såkaldt miljøvenlig energi har medført.
Elreformen er lappet så mange gange, at den skal skrottes, og derfor er det en grundig revision på området, der er behov for, ikke flere lapper.
Det store, dyre eloverløb, balanceproblemerne i forbindelse med at styre vindmøllernes funktion og erhvervslivets klager over, at dyr el giver konkurrenceforvridning,
er et klart bevis på, at energipolitikken er kørt af sporet.
Systemet med at forsøge at gøre en del af den store støtte til bl.a. vindmøllerne markedsbestemt ved at indføre et marked for de grønne beviser, der skal tvangsopkøbes af elforbrugerne, har der hele tiden været kraftigt advaret imod på grund af, at markedet ikke kunne få volumen nok, før andre lande kommer med.
I Danmark har elreformpartierne derfor skudt sig selv i foden ved at lave overgangsordninger, der gør et markant indhug i markedet, da de mange nye overgangsmøller først om 10 år træder ind på det såkaldt grønne marked.
Ikke mindst set i forbindelse med, at EU har ønsket at bevare det direkte støttesystem, og de grønne beviser dermed er udskudt i 4 år, bliver et EU-marked en bristet illusion i lang tid fremover, og det bliver elreformpartierne nødt til at tage stilling til nu. Hvis der skal gives tilskud i form af mindstepriser til den såkaldte vedvarende energi - og det mener Dansk Folkeparti som sagt ikke der skal - har Dansk Folkeparti gang på gang sagt, at støtten skal være så synlig som mulig, og den skal ind i den demokratiske proces, der kommer gennem finansloven og tilskudsbevillingerne.
Derfor giver jeg forslagsstillerne ret i, at det er uberettiget, at elreformpartierne inklusive Venstre hvert år fra 2000 skaffer statskassen 2 mia. kr. ved at lade elforbrugerne betale statstilskuddene to gange.
Staten snupper 2 mia. kr., og det vil sige, at tilskudsprovenuet bliver i statskassen, og at man lader forbrugerne betale én gang til over elregningerne, nu i form af afgifter.
Derfor finder Dansk Folkeparti det ret og rimeligt, at statskassen betaler en del af det årlige provenu tilbage ved at fjerne de tilskud, der eventuelt kommer i forbindelse med VE-beviserne.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det må være en elementær afgiftslettelse, Enhedslisten nu foreslår.
Jeg kan se, at Venstres ordfører ikke er her, men hvis det går igennem, bliver det faktisk en afgiftslettelse, for så bliver det statskassen, der overtager de tilskud, som ellers skulle betales via VE-beviserne.
Men som sagt: Dansk Folkeparti kan ikke stemme for forslaget, da det samtidig vil sikre vindmølleejerne en fortsat god indtægt.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-21:
Enhedslisten foreslår, at det VE-bevismarked, som endnu ikke er gennemført, bliver sat i bero, allerede inden man rigtig har fået taget hul på det, og at man genindfører statsstøtten.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten havde forestillet sig at få flertal for forslaget.
Når vi nu har hørt alle reformpartierne bag forliget om liberalisering af elmarkedet gå herop og siger, at de står ved det forlig, som de har indgået for et års tid siden,
kan jeg egentlig slet ikke forstå, hvorfor man har fremsat forslaget.
Men det har man altså gjort, og hele dagen i dag har i øvrigt været én lang reklamesøjle for Enhedslisten.
Vi har behandlet det ene forslag efter det andet og står her trofast endnu.
For lige at vende tilbage til forslaget her vil jeg sige, at det har været nævnt flere gange, at det på en eller anden måde måske kunne udelukke, at man gav nye teknologier statsstøtte, men det gør det selvfølgelig ikke.
Det siger sig selv, at vi ikke kan støtte forslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Det er jo meget at tro, men jeg har nu ikke så stor tiltro
Ellers giver det jo bagslag til vindmølleejerne, det har jeg altså ikke så meget at kommentere på.
Men der må da være et eller andet.
Når man har et lille volumen, så kan priserne falde, markedet kan gå i stykker, og vil man så sikre vindmølleejerne ved at lave en pulje, idet staten køber op af beviserne?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-21:
Jeg kender ikke fru Aase D. Madsens helt personlige holdning
til markedet
, men som jeg ser det, er markedet jo netop en ting, som kan sikre - og vi har mange producenter af vedvarende energi i Danmark - at der bliver konkurrence, sådan at vi ikke bare ud fra en steady state-situation vil stå fast på den teknologi, men at vi netop fortsat skal udvikle teknologien, så det bliver endnu billigere.
Det tror jeg på kan ske i et marked, også i et dansk vindmarked.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Nu har man jo lavet en overgangsordning, der strækker sig
over 10 år for en masse af de kommende møller
, og det må da gøre et vældigt indhug i markedet.
De bliver jo så holdt udenfor.
Og er det ikke således, at når man har et lille marked, så er der ingen konkurrence?
Der er mange omkostninger, men ingen konkurrence.
Ligger der nogle beregninger for, hvor stort markedet skal være, hvor stort volumen skal være, for at det kan bære sig selv, og for at det kan give en virkelig konkurrence?
Helen Beim (S), 2001-05-21:
Det er et godt beslutningsforslag, som SF her har fremsat.
Det er klart, at ikke kun i Danmark, men globalt er der mange mennesker, der gør sig tanker om, hvordan det går med de tropiske regnskove.
Vi var jo blandt de første lande, der helt tilbage i begyndelsen af 1990'erne udviklede en handlingsplan for de tropiske regnskove.
Og ganske rigtigt, som miljøministeren netop har nævnt, blev handlingsplanen revideret i 1997.
Men anstrengelserne må meget gerne forøges, for ødelæggelserne bliver jo voldsommere og voldsommere. I forslaget er der som sagt to ting, man skal tage højde for.
Den ene er at sikre, at den offentlige indkøbspolitik udformes således, at hvis man indkøber tropisk træ, så skal det være træ, som er lovligt og bæredygtigt produceret.
Den anden ting er, at vi i Danmark tilknytter os FSC-mærket, som på nuværende tidspunkt er et mærke, der bliver anvendt i 54 lande, og som omfatter 21 mio. ha skov.
Og det er dog trods alt skov af en vis størrelse.
Som sagt er tropeskovene et globalt ansvar, og i virkeligheden er det jo langt mere end miljøpolitik, det her forslag skal omhandle.
Det omhandler jo også et spørgsmål om, hvordan man sikrer biodiversiteten.
Der er også tale om, hvordan man kan lave en bæredygtig udviklingsstrategi.
Det gælder jo om, at tropeskovene skal bruges bæredygtigt, og det kan lade sig gøre.
Vi synes som sagt, at det er et godt forslag.
Det er et lille skridt på vejen til en bedre beskyttelse af tropeskovene.
Hermed vil jeg bare tilsige vores støtte.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Jeg er enig med den socialdemokratiske ordfører i, at vi skal have indrettet den offentlige indkøbspolitik på en sådan måde, at vi får indkøbt den nævnte slags tropisk træ hertil.
Indebærer denne holdning, at Socialdemokratiet er indstillet på, at private operatører, de privatkapitalistiske operatører, også i de tilfælde, hvor man udliciterer, skal underlægges en sådan indkøbspolitik, og altså at man skriver det ind i udbudsmaterialet? Når jeg spørger på den her måde, hænger det jo sammen med, at den her regering stædigt fastholder - man skulle ikke tro, det var en socialdemokratisk regering - en eller anden form for tvangsudlicitering, hvad angår statsdrift.
Helen Beim (S), 2001-05-21:
Det spørgsmål er jo lige akkurat sådan et spørgsmål, som skal behandles under udvalgsarbejdet.
Det er dér, man skal kigge på den sag.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-05-21:
Der skal ikke herske tvivl om, at vi fra Dansk Folkeparti gerne vil medvirke til, at vi også fremover har et stort område, vi kan kalde regnskoven.
Det er ikke bare en national opgave for os; det er en stor international opgave, der skal tages fat på.
At det skal indebære mærket FSC, som bliver nævnt her, kan vi selvfølgelig sætte spørgsmålstegn ved.
Jeg må sige herfra, at det ser vi frem til, for al den rådgivning, vi kan få i den her sag, modtager vi
selvfølgelig med glæde.
Kan vi nå det, er der selvfølgelig en del spørgsmål, som vi vil stille.
Som sagt er det udmærket, at det her beslutningsforslag er kommet på bordet.
Regnskoven er noget, vi skal, ja, vi kan bruge udtrykket regne med fremover, og det støtter vi i hvert fald fra Dansk Folkeparti.
Lad os få det op på udvalgsmødet, og kan vi nå, at Dansk Skovforening og Dansk Træforening kan få foretræde, ser vi hen til det.