runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2006-05-31:
Jamen det er lige det, der er problemet, vil jeg sige til fru Elisabeth Geday, for jo mere der bliver åbnet op for arbejdskraft udefra, jo sværere er det at få virksomhederne til at tage fat i nogle af dem, som fru Elisabeth Geday siger at hun også gerne vil have i arbejde.
Hvorfor skulle en arbejdsgiver da bekymre sig om at være medvirkende til at give en uddannelse eller en opkvalificering til nogen af de ledige, vi har, hvis det er meget nemmere at hente arbejdskraften i EU?
Hvorfor skulle de da det?
Det får det resultat, at de dårligst stillede, hvad uddannelse angår herhjemme, faktisk ikke kan komme i arbejde, for det er ikke det, fru Elisabeth Geday vil.
Der skal bare åbnes op, så får vi de ledige stillinger besat, og så er der ikke nogen stillinger til dem, som mangler lidt uddannelse, og som skal have noget opkvalificering.
Søren Krarup (DF), 2006-05-31:
Jeg takker for komplimenten om, at den danske grundlov er deponeret i min vestelomme.
Jeg ved ikke, om hr. Svend Auken kan se, at jeg ikke bærer vest, så jeg har desværre ikke nogen vestelomme at deponere den i.
Jeg vil blot sige, at jeg naturligvis synes, det er helt i orden, at regeringen, her altså statsministeren, skal være på banen, når grundloven drøftes.
Det synes jeg faktisk også han har været, og jeg synes også, der i grundlovsudvalget har været debatter, som har været lødige og værdige i forhold til det emne, der er behandlet.
Jeg sympatiserer fuldstændig med intentionen bag hr. Svend Aukens kritik, for selvfølgelig skal statsministeren være til stede, hvis der er mulighed for det.
Men jeg vil dog sige, at det godt kan være, det måske ikke er nogen helt nødvendig kritik.
Jamen jeg under da hr. Svend Auken det bifald, han modtager fra sine partifæller.
Jeg mener også, han er meget morsom, og jeg synes i øvrigt, at jeg føler trang til både at more mig med og more mig over hr. Svend Auken.
Hr. Svend Auken er over 60, så jeg indrømmer, at det kan være svært at holde styr på tingene.
Det, jeg sagde, var, at hans kritik af grundlovens § 2 er nærmere udformet i det forslag om en grundlovskommission, der bevidst sigter efter grundlovens § 4.
Det vil sige, at hans forslag til ændring af § 2 er og bliver begyndelsen til den ændring af grundloven, der skal ophæve § 4.
Det vil han selvfølgelig bestride, for det ser
Vi er nogle stykker, der altså ikke deler denne trang til at fylde grundloven med menneskerettigheder, men ønsker at fastholde den på det grundlag, der bl.a. indbefatter § 4.
Det ved jeg ikke om hr. Svend Auken opfattede.
Svend Auken (S), 2006-05-31:
Når vi behandler lovforslag her i Folketinget, er det ikke kun partierne, der diskuterer dem.
Der står i grundlovens § 3: »Den lovgivende magt er hos kongen ...«
– det vil sige regeringen – »... og Folketinget i forening.«, og det vil sige, at der ganske rigtigt er en diskussion mellem de politiske partier, men også med den ansvarlige minister, i dette tilfælde statsministeren.
Det er rigtigt, at den procedure, der her er angivet, ikke er direkte lovstridig, men jeg har ikke hørt nogen sige, at det er udtryk for god lovskik at bevare en § 2, der henviser til en lov, som nu sættes ud af kraft, og derfor ville det da være rimeligt at få lejlighed til at diskutere det med statsministeren.
Det kan da godt være, at der er uopsætlige forretninger, hvad ved jeg om det?
Men regeringen har jo en betydelig indflydelse på tilrettelæggelsen af Folketingets arbejde, som jeg tror fru Rønn Hornbech også ved, og grundloven og tronfølgeloven er jo ikke ligegyldige love.
Er det så ikke udtryk for mangel på rettidig omhu ikke at være til stede, når en så vigtig sag bliver diskuteret i Folketinget?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-31:
Det er en vældig interessant diskussion, men den handler jo dybest set om, om man er tilhænger af et monarki i den form, vi har det i Danmark, og det er jeg, eller om man er modstander af det, og det er hr. Frank Aaen.
Den diskussion kan vi fortsætte i lang tid, men jeg tror ikke, vi når til enighed.
Frank Aaen (EL), 2006-05-31:
Først lige til det om at ændre hele grundloven: Altså, jeg vil sige, at hvis nu statsministeren og justitsministeren præcist sagde, at det var en god idé at ændre grundloven, ville der jo være den bredde, statsministeren taler om.
Så det er jo bare et spørgsmål om, at Venstre ikke vil.
For hvis Venstre vil, er der bredde i og ønske om at ændre grundloven.
Men det vil Venstre ikke, og jeg har aldrig helt forstået hvorfor, men det kan vi måske få at vide under det næste punkt.
Så til det om at forsvare, som jeg hørte statsministeren, at statsministeren vil have ret til at være med til at bestemme, hvem en konge, en prins, en dronning gifter sig med.
Det bliver forsvaret med, at der skal være demokrati, og at de folkevalgte skal have indsigt.
Det er et meget interessant tema.
Jeg synes i virkeligheden også, at jeg vil prøve at forfølge det senere, for jeg synes, det er virkelig principielt, at vi skal have indsigt.
Så mangler statsministeren bare at forklare, hvorfor det er vigtigt at have indsigt i, hvem en kommende eller nuværende regent gifter sig med – hvorfor det er mere vigtigt at fastholde det i loven end at indføre en bestemmelse, der hedder, at Folketinget og folkestyret skal have indsigt i, hvem der er regent.
Hvorfor er det vigtigere at have indsigt i, hvem man gifter sig med, end i, hvem der faktisk er regent?
Frank Aaen (EL), 2006-05-31:
Jeg skal takke for svaret og håbe, at jeg får lige så klare svar fra andre af dem, der ikke ønsker at støtte Enhedslistens ændringsforslag.
Jeg er ikke enig i svaret, men jeg anerkender, at det på en eller anden vis er sammenhængende.
Når man ønsker at bevare – og guderne skal så vide hvorfor – en så fuldstændig oldnordisk og udemokratisk institution som et kongehus, kan man selvfølgelig også forsvare, at i sådan et kongehus skal der skelnes mellem ægte og uægte børn, og der skal man kræve, at medlemmer af kongehuset skal spørge statsministeren, eller hvem det ellers måtte være i Statsrådet eller Folketinget, før de gifter sig.
Jeg kan godt forstå sammenhængen i den meget ulogiske politik, den er ulogisk.
Vi er uenige, men tak for svaret alligevel; jeg håber, jeg får tilsvarende eller andre besvarelser fra de øvrige partier.
Svend Auken (S), 2006-05-31:
Uanset hvor stort et sekretariat, man har i Enhedslisten, kan man ikke stille ændringsforslag, der kan forvandle det arvelige kongedømme til en demokratisk institution.
Det kan man ikke.
Det er selvfølgelig i sig selv en umulig opgave at tilpasse moderne familiepolitiske synspunkter til det arvelige kongedømme.
Men der er ét sted, hvor jeg tror de fleste danskere og vi i Socialdemokratiet er af opfattelsen, at mænd og kvinder skal være stillet lige med hensyn til arvefølge.
Det er derfor, at det forslag, der er fremsat af regeringen, har vores opbakning.
Det, vi er uenige om, er, hvorfor man så ikke skulle benytte lejligheden til at tage konsekvenserne og ordne grundlovens § 2 samtidig, så den blev retvisende og gav et godt signalement.
Ole Sohn (SF), 2006-05-31:
Nu er virkeligheden en anden, og man kan sige meget om hr. Aage Frandsens forslag til en beskrivelse af en ny grundlov, men det har den fordel til forskel fra den nuværende, at det beskriver den virkelighed, vi lever i.
Det er sådan set i al beskedenhed det, som man må kunne forvente at en lovgivende forsamling har mandsmod til også at gennemsætte som et grundlovsforslag, så vælgerne får mulighed for at tage stilling til en tidssvarende grundlov.
Søren Krarup (DF), 2006-05-31:
Jeg kan ikke lade være med at sige, at der naturligvis altid er sammenhæng imellem sproget og indholdet, og når jeg siger, at der i grundloven er tale om et smukt sprog, så er der også dermed sagt, at der er tale om et indhold, der udtrykkes på en måde, så enhver kan forstå det.
Jeg må indrømme, at jeg ikke rigtig begriber den forargelse, man udviser, og jeg vil sige, når jeg sammenligner Orla Lehmanns grundlov med Aage Frandsens grundlov, så bevar mig vel.
Det er ikke kun et sprogligt, det er også et, vil jeg sige, indholdsmæssigt spand af forskel, der er dér.
Ole Sohn (SF), 2006-05-31:
Nu skal vi jo ikke i sådan en folketingsdebat nødvendigvis tale os fra hinanden, så jeg vil da gerne medgive hr. Søren Krarup, at sproget, som grundloven er skrevet i, er meget smukt.
Men det er jo slet ikke det, jeg forholder mig til.
Det er indholdet.
Man kan sagtens læse fin litteratur, fin faglitteratur og en lovgivningstekst, som er skrevet i et meget, meget smukt sprog, men det har jo ikke nogen nutidig værdi, hvis indholdet ikke svarer til den virkelighed, vi lever i.
Det var sådan set det, jeg anfægtede, og det er også derfor, SF har fremsat forslag om nedsættelse af en grundlovskommission, som kommer til afstemning på fredag.
Så skal jeg lige retfærdigvis sige, at SF støtter de af Enhedslisten stillede ændringsforslag.
Søren Krarup (DF), 2006-05-31:
Det er sjældent, man møder et så smukt dansk som det, Orla Lehmann formede i grundloven i 1849, og jeg vil sige, at enhver kan forstå det, og jeg vil sige, at hvis der skal bruges ret lang tid på det, lige så lang tid som her i Folketinget, er det kun, fordi Folketinget måske i modsætning til skoleklasser og andre er karakteriseret ved en udpræget tungnemhed.
Ole Sohn (SF), 2006-05-31:
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, også for at det ikke skal blive taget op senere i debatten måske, at vi tilhører den kreds af partier, som ikke i det skjulte, men meget åbent ønsker at få revideret grundloven.
Vi har faktisk fremsat et beslutningsforslag om nedsættelse af en grundlovskommission, som kommer til afstemning på fredag, af den simple grund, at vi mener, at det er rimeligt og på tide, at vi får en grundlov, som bare i sit sprogbrug er tidssvarende, også sådan at man måske også kan befri hr. Søren Krarup for den opgave, som det er at svare, hver eneste gang nogen stiller spørgsmålet: Hvad betyder § 2, at regeringsformen er indskrænket-monarkisk.
Her føler hr. Søren Krarup sig kaldet til at gå op på talerstolen og bruge et par minutter på at forklare indholdet af det.
Der var det måske mere rimeligt, at man skrev det sådan, at også tilhørere af en lidt yngre generation havde mulighed for at forstå, hvad det er, der er gældende i loven.
Hvorfor benytter man ikke lejligheden til, når man ændrer tronfølgeloven, at ændre grundlovens § 2, hvor der står, at kongemagten nedarves til mænd og kvinder efter de i tronfølgeloven af 27. marts 1953 fastsatte regler?
Hvorfor ændrer man det ikke, sådan at enhver, der slår op i grundloven, kan se, hvad det er for regler, der er gældende?
Det svar mangler vi, og det står i hvert fald ikke klart for mig, hvad årsagen er til, at man sætter en hel grundlovsafstemningsprocedure i gang og så ikke engang vil lave en almindelig ændring rent retskrivningsmæssigt af grundloven.
Jeg kan nok se den politiske begrundelse for ikke at gøre det, for det er jo nok lidt vanskeligt at gå ud og forklare og forsvare i en offentlig debat, hvorfor man har en grundlov, hvor over halvdelen af teksten er skrevet tilbage i 1849 og er trukket med op til i dag, uden at den udvikling, vi har været igennem, er beskrevet i grundloven.
Grundloven skulle jo være noget, som enhver skoleelev i undervisningsministerens skolevæsen kender, inden han eller hun går ud af folkeskolen.
Men det er jo ingenlunde tilfældet og vil aldrig kunne blive tilfældet, fordi den er skrevet i et sprog, som er så fjernt fra nutidig sprogbrug, og fordi dens indhold er så mangelfuldt i forhold til den virkelighed, vi lever i.
Men jeg synes godt, at statsministeren her på talerstolen dels kunne give en forklaring på, hvorfor man ikke ønsker at ændre ordlyden i § 2, så den kommer til at svare til den virkelighed, der er gældende, dels måske med lidt færre ord, end hr. Søren Krarup vil være i stand til at gøre det med, kunne forklare, hvad der menes med, at regeringsformen er indskrænket-monarkisk, og hvis det kan forklares med få ord, forklare, hvorfor man så ikke skriver de få ord ind på dansk i § 2.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-31:
Det var jo ikke den forståelse, grundlovsfædrene havde.
Men der er ingen tvivl om fra forarbejderne, at den danske folkekirke skulle have et betydeligt selvstyre i egne indre anliggender.
Det var meningen med det, og det er også meningen med det, når jeg skriver, at folkekirken skal have en forfatning.
Jeg vil i øvrigt også gerne henvise til, for den side af salen, der måtte interessere sig for den slags ting, at det jo slet ikke var Venstreledernes opfattelse heller, efter at vi havde fået den nye grundlov, og i hvert fald slet ikke J.C. Christensens opfattelse, at forfatningen ikke skulle ordnes ved lov.
Søren Krarup (DF), 2006-05-31:
Jeg er da ikke i tvivl om, at når hr. Niels Helveg Petersen fortæller de unge mennesker, hvad det betyder, så forstår de det til fulde, for det er jo meget enkelt.
Det er simpelt hen danmarkshistorien, man bare lige skal fortælle dem, og så ved de til fulde, at det altså er folkestyret, der ligger i det udtryk.
Men må jeg lige sige med hensyn til § 66: Folkekirkens forfatning ordnes ved lov.
Det er jo en meget tvivlsom påstand, at det er en løfteparagraf.
Som bekendt ved hr. Helveg Petersen, at allerede i 1850'erne bliver den forstået sådan, at folkekirkens forfatning ordnes ved lovgivningen, og det vil sige, at så er det ikke nogen løfteparagraf, så er det en understregning af, at folkekirken hører under lovgivningsområdet i dette land, og dermed er det sagt fuldstændigt, hvad der er i meget nøje overensstemmelse med den lutherske dogmatik, som hr. Niels Helveg Petersen kender så fortræffeligt, at det simpelt hen er udtryk for den evangelisk-lutherske forståelse af kirke og stat, der ligger i, at folkekirkens forfatning ordnes ved lovgivning.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-31:
Jeg må melde mig som uenig med hr. Søren Krarup.
Jeg skal ikke bevæge mig ind i en diskussion om engelske forfatningsforhold.
Det tillader rammen for en kort bemærkning ikke.
Men nej, jeg er ikke enig i, at alle uden videre forstår, hvad det, der står i grundlovens § 2, vil sige.
Jeg har holdt mange foredrag og diskuteret meget grundlov med mange unge mennesker her i landet, og jeg garanterer for, at der er mange af dem, der ikke forstår, hvad det vil sige, at regeringsformen i Danmark er indskrænket-monarkisk.
De ved ikke, hvad det betyder, og de kender ikke den historiske begrundelse for det, så det er jeg helt uenig i.
Søren Krarup (DF), 2006-05-31:
Hr. Niels Helveg Petersen er heldigvis ikke så vittig en hund, som hr. Svend Auken især var før frokostpausen.
Så det bliver nok lidt nemmere at samtale med hr. Niels Helveg Petersen, og jeg vil godt i anledning af hans erklærede interesse i at modernisere grundloven spørge ham: Tænker han ikke somme tider over, at demokratiets moderland, England, ikke har nogen grundlov, og at der foregår alt omhyggeligt pakket ind i de traditioner, der er bærende for hele lovgivningen?
Kort sagt: Er denne interesse for at modernisere ved hjælp af ydre midler ikke i virkeligheden at skyde forbi det, sagen drejer sig om, og som er, at der er en tradition, en sammenhæng, en både lovlig og folkelig tradition, som betyder, at det, der ser ud som uforståeligt, er yderst forståeligt, og enhver begriber, at det, der ligger i grundlovens § 2 er ensbetydende med det, vi kalder et folkestyre.
Nu lyser det rødt, jeg ville have været inde på § 66, det må jeg vente med til næste gang.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-31:
Forslagsstillerne har simpelt hen ønsket at koncentrere debatten om lige netop det, det handler om, nemlig en ændring af § 2, og ikke inddrage andre elementer i det, hvor berettiget det i og for sig isoleret set end kunne være.
Frank Aaen (EL), 2006-05-31:
Jeg skal beklage, at jeg kom til at kalde De Radikale et folkeparti, selv om jeg ønsker, at tilslutningen til dem bliver større end til de partier, der kalder sig folkepartier.
Ja, SF hedder ikke Socialistisk Folkeparti mere, vel?
Nu hedder de bare SF.
Lad mig så sige, at jeg ikke helt forstår det.
Når vi nu ændrer ved § 5, så ændres den jo på en måde med Det Radikale Venstres stemmer.
Den siger helt nøjagtigt, at til kongens eller den regerende dronnings indgåelse af ægteskab kræves Folketingets samtykke.
Det stemmer Det Radikale Venstre for, hvorimod vores forslag om at fjerne den bestemmelse, fordi den er utidig og forældet og kan forveksles med en bestemmelse om tvangsægteskaber, stemmer Det Radikale Venstre imod.
Det er jo ikke sådan, at man bare lader være.
Man stemmer altså om det, og det er underligt, man vælger det, man åbenbart har valgt at stemme for.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-31:
Jeg vil først gerne sige til hr. Aaen, at vi altså hedder Det Radikale Venstre og ikke Det Radikale Folkeparti, så prætentiøse er vi ikke.
Det overlader vi til Dansk Folkeparti og til Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti – og Kristeligt Folkeparti.
Men vi har ikke ment, at vi kunne svinge os op til noget sådant.
Svaret til hr. Aaen er jo meget simpelt og ligetil, at hr. Svend Auken og jeg gav os til at skrive vores bestemmelse ud fra det meget klare formål at indskrænke os alene til ændringer i § 2.
Det var det formål, vi havde.
At vi begge ønsker og begge partier ønsker en mere omfattende revision af grundloven, er velkendt, men i denne specielle sag, hvor vi alligevel er i gang med at ændre § 2, sagde vi: O.k., vi holder os til det tema, og så skyder vi de andre temaer ud.
Så berettiget det end er, eller så meget det end er værd at diskutere dem, så skød vi det til side.
Frank Aaen (EL), 2006-05-31:
Enhedslisten er naturligvis enig med Det Radikale Folkeparti i, at der er brug for en langt større ændring af grundloven end den, der er lagt op til her, og at det er lidt snyd på vægten, hvad der foregår.
Men det undrer mig lidt, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte nogle af de andre ændringsforslag, der er stillet til loven.
For eksempel er der stillet et ændringsforslag, der ophæver den oldnordiske bestemmelse, at hvis kongen eller dronningen skal gifte sig med en person, skal de først spørge Folketinget.
Er det ikke lidt underligt her i 2006 at vedtage en lov, hvor vi siger, at en person skal spørge Folketinget, før vedkommende må gifte sig?
Jeg mener, vi kritiserer jo alle mulige kulturer, som har tvangsægteskaber som et led i deres kultur.
Hvorfor kan vi så i dag vedtage en lov, der har det indhold?
Hvorfor kan vi vedtage en lov, hvor der står, at vi opretholder den forældede og helt forkerte skelnen mellem såkaldte ægte børn født i ægteskab og uægte børn, som der også står i den lov, der nu åbenbart vil blive vedtaget af et flertal her i Folketinget?
Hvordan kan vi fastholde det?
Per Clausen (EL), 2006-06-01:
Ja, nu kan jeg godt komme til at gribe ind i det her forsøg på at arrangere et ægteskab mellem SF og Det Radikale Venstre, og det vil jeg selvfølgelig nødig sådan afbryde, men jeg er da meget glad for, at hr. Villy Søvndal har gjort det helt klart, at en grundlæggende præmis for sådan et ægteskab er, at man erkender, at der skal opbygges et alternativ som modvægt til Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative, og derfor kan alternativet ikke opbygges sammen med dem.
Det var jo det, Det Radikale Venstre i en periode havde misforstået, men måske er de på vej tilbage igen, og så skal de jo være velkomne.
Det, jeg vil spørge hr. Villy Søvndal om, er sådan set lidt om EU.
Jeg har forstået, at der mere og mere breder sig den opfattelse i det danske Folketing og den danske befolkning, at når vi snakker om fødevarer og miljø, ville det være en god idé, hvis vi havde minimumsregler i EU og havde mulighed for at gå længere i det enkelte land.
Det troede jeg også SF mente, men nu kan jeg jo se, at SF’s repræsentant i Europa-Parlamentet, fru Margrete Auken, faktisk flere gange stemmer imod sådanne løsninger.
Og derfor vil jeg bare gerne høre, om fru Margrete Aukens synspunkter i de sager er udtryk for SF’s politik?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-06-01:
SF har mere eller mindre højlydt kritiseret Det Radikale Venstres såkaldte frihedsbrev.
Det forstår vi ikke helt i Det Radikale Venstre, for SF må vel medgive os, at på lange stræk er der simpelt hen ikke forskel på den politik, som Socialdemokraterne, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti vil føre.
Mener SF ikke på den baggrund, at der er hårdt brug for at få formuleret en helt anden politik, altså en helt anden vej?
Villy Søvndal (SF), 2006-06-01:
Jo, bestemt.
Det har vi sådan set ment et stykke tid.
Det var jo grunden til, at jeg rettede en henvendelse til den radikale leder, fru Marianne Jelved, og fru Helle Thorning, om ikke vi skulle lave det, som de har lavet i Norge, hvor de, der udgjorde alternativet til den tidligere norske regering, nemlig gik sammen – det er vores venner i Norge, SV hedder de, det er Arbeiderpartiet i Norge, og det er Centerpartiet i Norge – og lavede nogle sigtelinjer, hvorefter vi gik ud og sagde, at hvis man stemmer på de tre tilsvarende danske partier, kan man være sikker på to ting.
Den ene er, at det flertal vil blive brugt – her i Danmark har vi så også Enhedslisten – den anden er, at hovedretningslinjerne er dem og dem.
Jeg tror, trætheden af det nuværende regeringsprojekt er voldsomt stigende, men hvis det skal lykkes at tippe dem – og det tror jeg det gør – tror jeg forudsætningen er, at vi viser, at der er et klart alternativ.
Vi venter på et radikalt udspil, så lad os sætte os ned og finde de fælles punkter.
Bente Dahl (RV), 2006-06-01:
Hr. Villy Søvndal nævnte i sin tale frihedsrettighederne.
Regeringen taler også meget om frihedsrettigheder.
Regeringen har lagt stor vægt på en bestemt af de her rettigheder, nemlig retten til at ytre sig frit, ytringsfriheden.
Er SF enig med Det Radikale Venstre i, at vi har frihedsrettigheder ud over ytringsfriheden, og vi at skal værne om dem alle, men at regeringens måde at håndtere dem på i praksis er diskutabel?
F.eks. retten til at lade sine børn undervise på en fri holdningsbaseret skole tager regeringen ikke særlig højtideligt.
Denne regering har indført kontrolforanstaltninger, delmål, eksamen på frie skoler, ligesom grebet om folkeskolen er blevet strammet helt betydeligt.
Mener SF, at det er en velegnet måde at klæde næste generation på til globaliseringens udfordringer, altså at indføre kontrol og kontrol og kontrol?