runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-12-10:
I Kristeligt Folkeparti har vi ingen sympati for de holdninger, der ligger bag ved beslutningsforslagene B 40 og B 42, og vi har heller ingen sympati for de rent praktiske forslag, der ligger deri med at fjerne muligheden for at opnå statsborgerskab eller indfødsret ved erklæring.
Vi synes derimod, det er helt fint, at unge mennesker kan opnå indfødsret ved erklæring.
Vi mener, at det danske samfund på alle måder skal bidrage til at gøre de unge mennesker til rigtige, samfundsstøttende danskere. Der har desværre i den senere tid været for mange tilfælde, som ikke helt lever op til vores forventninger, måske fordi vores forventninger ikke har været helt realistiske i forhold til den indsats, vi rent faktisk har gjort for at få dem og i mange tilfælde deres forældre integreret ordentligt.
Der tror jeg, vi i det øjeblikkelige samfund må have en helt anden opfattelse af, at vi skal tage mere fat omkring, at vi selv har et ansvar.
Men selv om vi så opnår det, vil der jo altid være brodne kar.
Der er brodne kar i alle lejre.
Det oplever vi også, at der er iblandt såkaldt rigtige danskere.
Men der har været nogle - og for mange - uheldige tilfælde i den senere tid, og derfor har vi også en sympati for det initiativ, der ligger i beslutningsforslag nr. B 36, og vi er også tilfredse med, at regeringen tager udfordringen op med lovforslaget nr. L 151, som vi derfor kan støtte.
Jeg vil ikke undlade at udtrykke vores principielle tilslutning til kritikken af tidspresset, som ligger bag den slags ting her, men i en god sags tjeneste må vi leve med det, og vi mener heller ikke, det her er mere uoverskueligt, end at vi kan finde ud af det.
Så synes jeg, vi har et andet tidsproblem.
Jeg synes ikke, at den debat, der har været præget af SF's og Enhedslistens indsats i eftermiddag, bidrager til lovkvaliteten.
Den tager derimod vældig meget af vores fredag eftermiddag.
Det kan jeg såmænd ikke rigtig se fornøjelsen
Vi kan tilslutte os L 151.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Jeg tager bare ordet for at give en lille kommentar til hr. Tom Behnke, når han jonglerer med talstørrelser heroppe fra.
Man tager 400. mio. kr. fra pensionisterne og giver 400 mio. kr. til flygtningene.
Jeg håber da, at hr. Tom Behnke kan læse så meget indenad i lovforslagets tekst, at han forstår, at de 400 mio. kr. er en ramme, som kan udløses, hvis de pågældende ikke kommer i arbejde og dermed ikke bliver selvhjulpne og aktive deltagere i dette samfund.
Men vi er jo godt klar over, hvorfor der jongleres på den her måde.
Frihed 2000 er jo ikke interesseret i, at der overhovedet skal være nogle fremmede i dette land, der ikke selv kan klare sig.
Man vil helst undgå så mange som overhovedet muligt og helst dem alle sammen.
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
, men jeg kan ikke se rettere, end at i dag svipser det.
Hr. Søren Søndergaard brugte eksemplet om to 13-årige.
Jeg vil nu hellere gøre det til to 12-årige, for den 13-årige, der kommer, kan aldrig bruge erklæringsmuligheden, fordi han er fyldt 23, inden han kan erklære sig.
Så siger hr. Søren Søndergaard: Ja, den ene kan så erklære sig som statsborger, når han er 22, og den anden kan blive det ved naturalisation, når han er 19 år.
Det er fuldstændig korrekt.
Sådan er det i dag, og sådan er det, efter at denne lov er vedtaget.
Der er ikke nogen som helst ændringer i det.
Det er muligt, men i dag har de unge rent faktisk brugt erklæringsreglen, og jeg tror også, de vil gøre det fremover. Men det er jo da deres valg.
De kan blive det.
Og frem for alt ændrer dette lovforslag intet - intet - ved det regelsæt.
Frank Jensen (S), 1999-12-10:
Jeg vil gerne takke hr. Søren Søndergaard for det indlæg, fordi jeg synes, det på mange måder rummer mange rigtige synspunkter og også holdninger.
Den holdningstilgang, som hr. Søren Søndergaard har til spørgsmålet om integration af mennesker i vort samfund, deler jeg.
Og så er jeg glad for, at hr. Søren Søndergaard giver mig anledning til at også her at rette noget, som vi jo ikke selv er herrer over, nemlig hvad der bliver viderebragt fra en paneldebat i medierne.
Det udsagn, jeg kom med på Nørrebro i går på Blågårdsskolen, var foranlediget af, at der var en række - nu skal man passe på, hvordan man karakteriserer dem - men altså en række unge mennesker, som jublede og som klappede ad et udsagn, der hed, at når der nu er folk i Danmark, der har de synspunkter, som Dansk Folkeparti repræsenterer, så er der ikke andet at gøre, så må vi gå på gaden, så må vi gøre oprør, og så må vi gøre det, som også fandt sted på Nørrebro natten mellem den 7. og 8. november.
Til det sagde jeg: Hvis det er jeres svar på det, som højrepartierne, højrekræfterne i Danmark står for, at så er det berettiget, at I går i gang med at lave vandalisering, smadre folks vinduer og lave vold og ballade i gaderne, så er jeg sikker på, at så stopper Dansk Folkepartis vælgertilslutning ikke ved de 12 eller 15 pct., så bliver den endnu højere. Det tror jeg så ikke - og det siger jeg så efterfølgende her i dag -
at den bliver, for jeg tror, at de unge mennesker godt kan se, at det er forkert at reagere på den måde over for højrekræfternes synspunkter.
Jeg er sikker på, at med de initiativer, vi har sat i gang fra regeringens side for at sørge for en bedre integration, så får vi ikke de konfrontationer, den polarisering og den isolering af nogle i vores samfund og den dæmonisering, som jo også ligger heri.
Så hr. Søren Søndergaard kan stole på opbakning, også fra regeringens side, til at vi fortsætter med at løse de reelle problemer, der gør, at vi også får taget trykket af den debat, vi har på integrationsområdet.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Jeg har lidt svært ved at se, at det her er alvorlig kriminalitet, som Det Radikale Venstre nu snakker om.
Altså det, man laver nu, er jo også bare en administrativ besværlig procedure for en hel masse unge, som faktisk bliver registreret og derfor ikke kan få statsborgerskab ved erklæring på grund af nogle ganske små hændelser, hvor de så efterfølgende kan søge efter loven, og så får de det automatisk i henhold til kontorcirkulæret.
Det er alene en administrativ besværlig procedure, der intet formål tjener, fordi de får det så ved lov efterfølgende.
Jeg har svært ved at se, at det skulle være en fornuftig måde at behandle unge på.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Det, der bringer mig herop, er hr. Knud Erik Hansens omgang med ordet diskrimination.
Jeg vil godt bede SF's ordfører om at komme op og gøre det lidt tydeligere, for jeg hører, at vi med dette lovforslag kommer til at diskriminere mennesker, der ikke er danske statsborgere, fordi de er under 23 år.
Og så kommer spørgsmålet: Diskriminerer vi så også personer over 23 år, der skal søge via loven?
Dette regelsæt har vi vedtaget med SF's stemmer, kontorcirkulæret, som vi kalder det i daglig tale herinde.
Hvad er forskellen på diskrimination af den ene eller den anden gruppe?
Det mener jeg den danske offentlighed har behov for at få at vide af SF's ordfører i dag.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Det, det er det anstødelige, er, at et lovforslag, der bliver solgt under den betegnelse, at det skal gøre noget ved kriminelle udlændinges muligheder for at få dansk statsborgerskab, når dagen slutter, og det er vedtaget i Folketinget, stadig væk er indrettet på en sådan måde, at en person, som har den rigtige rådgivning til sin rådighed, men som også har begået en kriminalitet, via en bestemt måde at søge på kan få hurtigere dansk statsborgerskab end en, der bruger erklæring.
Det er det anstødelige ved det her.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Ja, men det er da rigtigt - til hr. Helge Adam Møller - at køre for stærkt er da også en handling, som man ikke kan acceptere. Men det, man gør med det her forslag, er faktisk at straffe en hel masse mindre forhold, som man kommer til at gøre, men som kommer til at betyde, at en gruppe unge, som faktisk er danskere langt hen ad vejen, bliver udsat for et ekstra pres, for hvis de kommer til at dumme sig en lille smule, får de en ekstra straf.
Det er, hvad vi kalder diskrimination af nogle unge, som ellers normalt fungerer godt i det danske samfund.
Det er det, vi laver med det her forslag.
Derfor er det helt uspiseligt.
Jeg vil gerne spørge hr. Erik Larsen, hvorledes man forestiller sig, den sag skal behandles.
Vi havde jo en diskussion ved det foregående forslag om at sikre en ordentlig udvalgsbehandling, og nu har vi fået et udkast til, at man rent faktisk vil lukke for spørgsmål allerede i dag.
Er det Venstres holdning, at vi også skal jage dette forslag igennem?
Eller vil Venstre i dette tilfælde være med til at sikre, at vi kan få en ordentlig udvalgsbehandling, fordi forslaget faktisk rører ved nogle ganske væsentlige principper?
Det er altså ikke kun en lille ændring.
Så vil jeg godt høre, om Venstre - når de nu snakker så meget om kriminalitet - rent faktisk mener, at det, at man f.eks. får en advarsel, fordi man går med under 1 g hash på sig eller tilfældigvis har lidt støv på sig, skal medføre, at man ikke kan få lov til at få indfødsret ved erklæring.
Det er den kriminalitet, vi snakker om.
Vi er nede i nogle niveauer, hvor vi normalt ikke snakker om hård kriminalitet, men hvor det er småting, som betyder, at folk ikke kan få indfødsret ved erklæring.
Erik Larsen (V), 1999-12-10:
Venstre, Det Konservative Folkeparti og CD har fremsat beslutningsforslag nr. B 36, som også er til behandling her i dag.
Vi har fremsat forslaget, fordi vi finder, at de samme vandelskrav, som er gældende, når andre skal have indfødsret i Danmark, også skal være gældende for de unge mellem 18 og 21 år, som søger om dansk statsborgerskab ved erklæring.
Venstre er særdeles tilfreds med, at regeringen endelig har besluttet sig for at sikre, at unge mellem 18 og 21 år ikke længere kan få dansk statsborgerskab ved erklæring, hvis de er straffet.
Da Venstre i 1996 sammen med Det Konservative Folkeparti fremsatte et beslutningsforslag med samme sigte, var de socialdemokratiske og radikale afvisninger meget, meget bastante.
Forslaget, som regeringen har fremsat, L 151, betyder, at statsamterne skal videresende alle ansøgninger, hvor ansøger er opført i Kriminalregisteret, til Justitsministeriets Indfødsretskontor.
Her vil de blive behandlet som alle andre ansøgninger om statsborgerskab og efter de regler, som seks partier her i Tinget står bag.
Det er et forslag, som Venstre er tilfreds med, og som vi kan støtte.
Vi synes også, der med hensyn til administrationspraksis lægges op til en fornuftig måde at håndtere tingene på.
Hermed er der og vil der blive skabt lighed for loven for de personer, som gerne vil have dansk statsborgerskab, men ikke har en ren straffeattest.
Det er et forhold, som vi i Venstre lægger megen vægt på. Vi synes, det skal være en ære at få dansk statsborgerskab, og at det skal være sådan, at vi også her i Danmark og i det danske Folketing stiller krav om god vandel, når man vil opnå dansk statsborgerskab.
Det sikres i videre udstrækning med dette lovforslag.
Men ministeren har i bemærkningerne til lovforslaget argumenteret for, hvilke forhold der har betydning for, at det ikke er sket, og det har vi i Venstre - i første omgang i hvert fald - taget til efterretning.
Så vil jeg gerne sige, at Venstre støtter justitsministerens udtalelser om, at en administrativ afgørelse ikke skal kunne omgøre en domstolsafgørelse.
Vi støtter ligeledes ministerens synspunkt om, at en person, som er udvist fra Danmark ved dom, ikke kan opnå indfødsret ved erklæring.
Der verserer jo en aktuel sag, som ministeren har kommenteret her fra talerstolen, og vi er i Venstre enige i ministerens fortolkning.
Vi er også på den baggrund glade for og tilfredse med, at der i det fremsatte lovforslag er skabt helt klar lovhjemmel til, at sådan skal man ikke kunne administrere i Danmark.
Venstre støtter selvfølgelig lovforslaget, som det er fremgået af min tale.
Vi finder, det er et klart fremskridt i retning af, at kriminelle ikke pr. automatik skal kunne opnå statsborgerskab.
Det kan heller ikke være meningen.
Så skal jeg kommentere de andre forslag fra Dansk Folkeparti og Frihed 2000.
På baggrund af det, jeg lige har sagt, er det klart, at vi ikke kan støtte de to beslutningsforslag, idet vi stadig fra Venstres side mener, der fortsat skal være mulighed for, at personer mellem 18 og 23 år med ren straffeattest skal have mulighed for at opnå dansk statsborgerskab ved erklæring.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Jeg lyttede meget opmærksomt, men jeg fangede ikke, hvad der er forskellen på Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Kunne den socialdemokratiske ordfører ikke prøve at præcisere, hvad forskellen egentlig er på regeringens forslag, som støttes af Socialdemokratiet, og Dansk Folkepartis forslag?
Hvad er forskellen for den enkelte udlænding, vi snakker om, helt konkret?
Hvad er forskellen?
Er der nogen forskel på Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti?
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
Gennem mere end 100 år har dansk lovgivning kendt to måder, hvorpå indfødsret kan opnås: dels gennem naturalisation ved lovgivning og dels ved erklæring over for statsamtet.
Den sidste mulighed er dels beregnet for unge mennesker mellem 18 og 23 år med et langvarigt ophold i Danmark og dels for nordiske statsborgere på visse betingelser. I Socialdemokratiet har vi altid fundet, at det er rigtigt, at unge med en langvarig tilknytning til Danmark har denne enkle mulighed for at få indfødsret.
Men vi finder det også rimeligt, at der til gengæld sættes den betingelse, at de pågældende ikke har begået lovovertrædelser.
I de sidste dages debat er det af kritikere af dette lovforslag blevet sagt, at lovforslaget fratager en gruppe unge muligheden for at opnå indfødsret.
Det er simpelt hen ikke sandt.
Den normale, ordinære ret til at opnå indfødsret er gennem naturalisation, og den vil fortsat stå åben for de unge, som på grund af lovovertrædelser fremover ikke vil kunne anvende den enkle mulighed gennem erklæring.
De kommer altså ind på linje med alle andre folk, der ikke har boet her så længe og er over 23 år, og dermed kommer de også ind under de regler for karenstid ved lovovertrædelser, som et stort flertal i Folketinget har vedtaget.
Vi kan derfor støtte regeringens forslag, men vil stemme imod forslagene fra Dansk Folkeparti og Frihed 2000, altså B 40 og B 42, fordi de helt vil afskaffe denne erklæringsmulighed, som vi betragter som en fornuftig og rigtig ordning.
Med hensyn til B 36 finder vi det ikke - og det var ministeren også lidt inde på - administrerbart at skulle have disse karensregler ude i statsamterne.
Det vil nok blive meget vanskeligt at håndtere, og derfor er der valgt den mere enkle mulighed med ministerens forslag.
Vi kan tilsige det en velvillig og hurtig behandling.
Frank Jensen (S), 1999-12-10:
Dansk Folkepartis ordfører har endnu en gang her fra Folketingets talerstol demonstreret sin meget, meget letsindige omgang med sandheden. Jeg tror, den pågældende stiftamtmand vil føle det noget beklemmende at læse i Folketingets forhandlinger, hvad hr. Nødgaard lige har stået og citeret ham for her fra Folketingets talerstol.
Nu tilkommer det ikke mig at rådgive hr. Nødgaard om den måde, hvorpå han benytter sig af citatteknik, men det tilkommer mig til gengæld at prøve at skabe klarhed - måske ikke så meget hos hr. Nødgaard, men hos Tingets øvrige medlemmer, dem, der i øvrigt måtte læse Folketingets forhandlinger, og dem, der måtte være interesserede fra pressens side. Jeg kunne aldrig finde på at tage imod opfordringen fra hr. Nødgaard og Dansk Folkeparti til at begå lovbrud - aldrig!
Men i den konkrete sag, som hr. Nødgaard trækker frem, er der givet indfødsretsbevis efter erklæringsreglerne i Fyns Statsamt.
Det er der gjort på et tidspunkt, efter at der er faldet en udvisningsdom i den pågældende sag, men den oplysning kendte Fyns Statsamt ikke, og det er ikke nogen fejl fra statsamtets side, for sådan som vi har indrettet lovgivningen, skal statsamtet ikke foretage nogen vandelskravsvurdering af de pågældende, der erklæres for danske statsborgere.
Der foregår en helt normal sagsbehandling, og det er ikke noget, der foregår her i Folketingssalen, og det ved hr. Nødgaard godt.
Det er noget, der foregår i Justitsministeriet, og vi har tilkendegivet, at den sag vil der blive truffet afgørelse i efter jul.
Men det er under overholdelse af de almindelige bestemmelser i forvaltningsloven, og hr. Nødgaard får mig aldrig til - heller ikke ved hjælp af et beslutningsforslag - at foretage lovbrud.
Poul Nødgaard (DF), 1999-12-10:
Ja, jeg synes, det var en noget hård dom, som justitsministeren fældede over Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Det, vi har ønsket i al ydmyghed, var også at få al den uro, der er i den danske befolkning over, at man kan få det der automatiske statsborgerskab over statsamterne, stoppet i en midlertidig periode.
Det er muligt, at man måske ikke kan, men så kunne jeg da godt tænke mig at spørge justitsministeren: Det, vi har forstået af pressen her på det seneste, er, at justitsministeren har annulleret et statsborgerskab, der er givet til en person, et ungt menneske, som sidder i fængsel, og som har opnået statsborgerskab her.
Er det så ikke også lovbrud, hvis den pågældende har fået sit statsborgerskab? Vi har set i gårsdagens aviser eller var det onsdagsaviserne, det tør jeg ikke sige, at amtmanden på Fyn, fru Nina Würtzen, har udtalt, at hun ingen planer har om at annullere det statsborgerskab.
Justitsministeren er helt på glatis, og vi har også indtryk af, at justitsministeren heller ikke er i overensstemmelse med sit eget indfødsretskontor.
Så er det, som om ministeren jo også begår en form for lovbrud, det bliver måske ligefrem en ny tamilsag.
Thorkild Simonsen (S), 1999-12-10:
Jeg kan ikke uden videre bekræfte, at det skulle være 1½ år.
Jeg tror, jeg sagde, at 3 år var det rigtige, at når den havde virket i 3 år, så kunne man da se.
Det mener jeg, jeg sagde en gang, men vi havde jo de forhandlinger i Genève med UNHCR, hvor vi blev enige om, at vi var nødt til at lave en evaluering nu og her.
Men det er ikke det, det har været det væsentlige her.
Det har været den udtalelse, som både De Radikale og Socialdemokratiet kom med ved lovens vedtagelse, at hvis der var økonomiske problemer på et vist tidspunkt, så ville vi rette det, og det er det, vi gør nu. SU og flygtningehjælp mener jeg ikke uden videre kan sammenlignes.
Jeg mener, at SU er formet sådan, at man godt kan have ekstra indtægt, man kan også låne, og derfor synes jeg, at den sammenligning, som hr. Tom Behnke ofte kommer med både til ældre og til unge, og jeg ved ikke hvad, jo skaber sådan et misforhold mellem danskere og flygtninge, som er helt urimeligt.
Jeg håber ikke, at det er hensigten med forespørgslen at skabe den usikkerhed hos danskere og flygtninge, for jeg er mest optaget af, at flygtninge skal have en ordentlig introduktion og en ordentlig velkomst her i landet og et ordentligt arbejde.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Jeg har to spørgsmål til indenrigsministeren.
Det ene er: Kan
indenrigsministeren bekræfte, at det var indenrigsministerens egne intentioner, at lovens virkninger skulle undersøges efter 1 1/2 år og ikke så hurtigt, som det er sket?
Kan ministeren bekræfte, at det var det, ministeren selv gav udtryk for, at det ville være hensigtsmæssigt, at loven havde virket i 1½, før man lavede en undersøgelse?
Det andet spørgsmål er: Når danske studerende kan leve af SU, hvorfor kan flygtninge så ikke?
Jeg har to spørgsmål til indenrigsministeren.
Det ene er: Kan
indenrigsministeren bekræfte, at det var indenrigsministerens egne intentioner, at lovens virkninger skulle undersøges efter 1½ år og ikke så hurtigt, som det er sket?
Kan ministeren bekræfte, at det var det, ministeren selv gav udtryk for, at det ville være hensigtsmæssigt, at loven havde virket i 1½, før man lavede en undersøgelse?
Det andet spørgsmål er: Når danske studerende kan leve af SU, hvorfor kan flygtninge så ikke?
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Og kan de løses uden en lovændring, så skal det jo ikke være det, der er det afgørende for os.
Vi påpegede allerede, da loven blev vedtaget, at de problemer ville opstå, fordi vi mener, de følger af loven.
Men hvis der er andre måder at løse det på, så ser vi da frem til det.
Nu har vi jo lidt tid til at diskutere det, og så kan vi jo forholde os til det.
Så brugte indenrigsministeren ordet »selvfølgelig« i forbindelse med, hvornår loven skulle virke fra.
Den skulle »selvfølgelig« først virke fra 1. februar 2000.
Det er måske et stærkt ord, for det afhænger jo sådan set af én ting, nemlig hvad der er flertal for her i Folketinget.
Og der afhænger det jo sådan set af, hvad Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre beslutter.
Hvis Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet beslutter, at den diskrimination, der har været, skal fortsætte en måned mere, ja, så kan de jo gøre det sammen med de borgerlige. De har også muligheden for at beslutte, at det ikke skal ske.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Jeg nævnte, som det fremgår præcist på side 9 i forslaget, at fra år 2002 udgør de umiddelbare merudgifter 361 mio. kr.
Hvorvidt det tal vil blive påvirket af, hvis nogle af dem skulle gå hen og få arbejde, fremgår ikke klart og tydeligt endnu af forslaget.
Men det er jo netop derfor, vi skal have en lang og grundig udvalgsbehandling.
Det er, for at vi præcist kan få det at vide, og hvis det gør sig gældende, så er der én lillebitte del, der er positiv i det her forslag.
Formålet med forslaget her er, at flygtninge skal have endnu mere, end de får i dag, og danske pensionister skal have endnu mindre, end de får i dag.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Men jeg synes ikke, hr. Tom Behnke skal slippe så let.
Jeg vil gerne bede hr. Tom Behnke om at svare på det spørgsmål, jeg stillede: Hvis en flygtning bliver selvhjulpen, tjener sine egne penge og dermed frigør sig fra et behov for bistandshjælp af den ene eller anden karakter, enten via integrationsloven eller på andre måder, er det så ikke ensbetydende med, at den pågældende ikke har behov for penge, og at beløbet - de 400 mio. kr., som blev slynget ud heroppefra for et kort øjeblik siden af hr. Tom Behnke - så vil sænkes?
Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Jeg skal ikke gøre mig klog ud i en disput om definitionen på ordet »retorik« eller »retorisk«.
Og hvis hr. Svane, hvis parti er medlem af regeringen, mener, det er retorisk, så er det, fordi indenrigsministeren har fremlagt et retorisk lovforslag.
Men jeg sammenligner, hvad det er, der foregår i det her Folketing: at man med den ene hånd tager penge fra landets pensionister, og med den anden hånd giver man penge til flygtninge, som reelt ikke har behov for dem.
Og det synes vi i Frihed 2000 er uanstændigt og uansvarligt, og derfor stemmer vi imod.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Må jeg spørge hr. Tom Behnke, om han er enig i min betragtning om, at dette beløb, som blev nævnt retorisk fra talerstolen på den sædvanlige manipulatoriske vis, de 400 mio. kr., er en ramme, og at såfremt bare én eller fem eller tre hundrede af de pågældende, som er inde under denne ramme,
selv får et arbejde, og dermed selv tjener penge og gør sig fri af introduktionsydelse eller social bistand, ja, så vil rammen falde i takt hermed.
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
Jeg skal ingenlunde gøre mig til ekspert i sociallovgivningen, men der er jo nogle reguleringsmekanismer dér.
Hvis man ikke opfylder visse betingelser, så kan ydelsen nedsættes.
Jeg skal gøre hr. Tom Behnke opmærksom på, at nøjagtig det samme er tilfældet med integrationsloven.
Følger man ikke integrationsprogrammet, så kan ydelsen nedsættes.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Meget kan man sige om fru Birthe Rønn Hornbech, men dum er hun jo ikke, og derfor overlod hun også omhyggeligt til Venstres ordfører på dette område at redegøre for, hvordan Venstre har det med sine principper med hensyn til at undgå lovsjusk, og det var nok klogt af hende.
Men jeg synes, at Venstres ordfører skal have chancen. Så vil jeg da godt spørge Venstres ordfører om en anden ting: Hvorfor skal folk med ren straffeattest kunne opnå dansk statsborgerskab ved erklæring og ikke bare gennem en normal lov i Folketinget?
Hvad er det, der gør, at Venstre lægger så megen vægt på, at det specielt skal ske ved erklæring?