runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 1999-11-17:
Jeg siger selvfølgelig tak til statsministeren, fordi Socialdemokratiet nu har skiftet holdning og muligvis vil støtte et forslag om, at det skal være forbudt at bære hætter ved demonstrationer.
Må jeg lige sige, at hvis vi ser på den afstemning, der var i Folketinget i 1993, stemte Socialdemokratiet imod et hætteforbud sammen med en række andre partier, men på grund af, at der nu er opstået nogle nye situationer - jeg ved ikke hvilke, men det kunne være interessant at høre - vil regeringen måske gerne være med til nu at indføre dette forbud i forbindelse med demonstrationer. Jeg synes da, det ville være interessant at høre fra statsministerens side, hvad det er, der gør det.
Hvad er det, der gør, at statsministeren lige pludselig har en ny opfattelse, som vi - vil jeg så sige - priser os lykkelige for, at statsministeren har?
Hvad er det, der gør, at Socialdemokratiet har ændret holdning?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-17:
Jeg skal bare stille et kort spørgsmål til statsministeren.
Det har tidligere været fremme i debatten, at Rigspolitiet skulle have advaret imod et maskeringsforbud, fordi det skulle være umuligt at administrere.
Jeg vil bare bede statsministeren bekræfte, at man i regeringen er opmærksom på, at Rigspolitiet har korrigeret den opfattelse og har sagt, at man ikke på noget tidspunkt har givet udtryk for, at et forbud skulle være umuligt at administrere.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-11-17:
Jeg kan ikke kommentere de kommentarer, der måtte være faldet under andre omstændigheder.
Jeg kan derimod sige, at jeg kan bekræfte justitsministerens holdning, som han gav udtryk for i går i de to herres nærvær, tror jeg, og som også er min holdning.
Nu går arbejdet så i gang, der kommer et møde med politiledelsen, og når det møde har fundet sted, kan vi komme
videre med sagen.
Og jeg har ikke mere at tilføje til det spørgsmål, for det er fuldt og helt belyst.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-17:
Men bare til Socialdemokratiets og statsministerens opklaring: Den situation, jeg taler om, hvor statsministeren siger, at det er svært at kommentere, hvad der tidligere er sket og sådan noget, var i forbindelse med 18. maj-demonstrationerne, hvor vi så en lignende situation på Nørrebro.
Derfor virker det noget dobbelttydigt, at man nu gerne vil indføre det alligevel, og derfor lyder mit spørgsmål: Hvad er det, der har gjort, at man har ændret holdning?
Er det begivenhederne på Nørrebro?
Det er jo helt ærligt og godt, hvis man siger, det her er altså så galt, at vi må lave
noget ekstraordinært.
Eller hvad er det, der har medført den ændrede holdning?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-17:
Når jeg synes, det er vigtigt, at statsministeren i hvert fald er bekendt med det forhold, jeg gjorde gældende tidligere, er det selvfølgelig, fordi fru Dorte Bennedsen, som er retsordfører for Socialdemokratiet, i Aktuelt i går var citeret for, at alfa og omega på dette område er, at Socialdemokratiet har baseret sig på politiets holdninger, og spiller Rigspolitiet ud med ændrede holdninger, må diskussionen tages op.
Til det svarer Rigspolitiet: »I Rigspolitiet afviser vicerigspolitichef Erik Justesen, at Rigspolitiet på noget tidspunkt skulle have tilkendegivet, at et forbud er umuligt at administrere.«
Når Socialdemokratiet er bibragt en åbenbar forkert opfattelse af Rigspolitiets holdning, synes jeg, det er vigtigt, at statsministeren gøres bekendt med Aktuelt fra i går og eventuelt spørger politiledelsen, om det er korrekt, at Socialdemokratiet har baseret sin tidligere holdning til et hætte- eller maskeringsforbud på en forkert opfattelse af Rigspolitiets holdning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Spm. nr. S 379
Keld Albrechtsen (EL), 1999-11-17:
»Vil den danske regering give det grønlandske landsstyre tilsagn om, at de tre grønlandske betingelser vedrørende Thulebasens eventuelle anvendelse i et amerikansk missilforsvar skal opfyldes?«
Begrundelse Berlingske Tidende kan den 3. november 1999 referere Grønlands landsstyreformand, Jonathan Motzfeldt, for det synspunkt, at der skal opfyldes tre betingelser, hvis Grønland skal kunne acceptere, at der i forbindelse med en moderniseret udgave af USA's missilforsvar påtænkes at inkludere Thulebasen i denne strategi.
De tre betingelser, som Jonathan Motzfeldt kræver opfyldt, og som ifølge Berlingske Tidende er ufravigelige, er: - at Grønlands Landsstyre skal sidde med ved bordet, når Danmark og USA forhandler om disse planer, - at USA's nye planer for dette fremskudte missilforsvar skal kunne accepteres af Rusland, og - at der ikke må påføres Grønland økonomiske, miljømæssige eller andre omkostninger.
Spm. nr. S 503
Svend Auken (S), 1999-11-17:
Tiden tillader ikke at gå i detaljer med alle aspekter af denne sag, men jeg skal oplyse Folketinget om, at vi netop her til morgen har haft et meget langt samråd om sagen i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, hvor spørgeren var til stede.
Jeg har kun tid til kort at sige, at Kommunekemi har gennemført afbrændingsforsøg, som i kortere perioder har medført uacceptable udslip af dioxin, også over det niveau, Kommunekemi plejer at ligge under.
Kommunekemi gennemførte allerede i efteråret 1998 et forsøg med forbrænding af shredderaffald på den ældste af Kommunekemis tre forbrændingslinjer. Forsøget ophørte, før resultatet af emisionsmålingerne forelå, og Fyns Amt forlængede derefter forsøgsperioden i marts 1999, bl.a. fordi Kommunekemi forud for nye forsøg ville ombygge anlægget og filtrene for at stabilisere driften.
Fyns Amt præciserede samtidig, at forsøget kun kunne fortsætte helt til ende, såfremt den første måling viste et niveau for udsendelse af dioxin på omkring 1 nanogram pr. kubikmeter.
Forbrændingen fik således en slags grænseværdi
for dioxin på 1 nanogram pr. kubikmeter.
Resultatet af den første måling forelå den 12. juni i år og viste et dioxinindhold på 2,7 nanogram pr. kubikmeter, hvorefter forsøget umiddelbart blev stoppet.
Måleresultater viser kraftige overskridelser, og da det blev kendt den 26. oktober og 28. oktober, blev anlægget stoppet med det samme.
Efterfølgende er resultatet af målingen den 9. september fremkommet med et dioxinindhold på helt op til 200 nanogram pr. kubikmeter.
Både Kommunekemi og Fyns Amt er altså af den klare opfattelse, at der ikke bliver tale om flere forsøg med afbrænding af shredderaffald eller af flydende affald på denne forbrændingslinje, medmindre der er etableret nye filtre, der med sikkerhed kan overholde de nye grænseværdier.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-17:
Det er jo en meget interessant tankegang, statsministeren ligesom præsenterer her.
Vi spørger i Dansk Folkeparti, om man oven på Nørrebrourolighederne vil gennemføre nogle nye initiativer på forskellig vis fra regeringens side, og statsministeren henviser så til, at alt det har vi jo fået svar på, og vi ved jo godt, at man ikke vil være med til anonyme vidner i Socialdemokratiet og i regeringen, at man ikke vil være med til civile agenter, at man ikke vil være med til vandkanoner, at man ikke vil være med til det ene og det andet og det tredje.
Men sagen er jo faktisk, at efter Nørrebrourolighederne har vi i hvert fald oplevet to områder, hvor regeringen har indtaget en ny holdning.
Vedrørende hætteforbudet sagde statsministerens egen justitsminister i forbindelse med debatten her i salen i går, at regeringen nu ville overveje, om det var en mulighed, og det ser også ud til, at et flertal i Folketinget støtter den ændrede holdning.
Et andet område, vi har diskuteret tidligere i dag, er indfødsretten. Her er regeringen nu indstillet på at se på vandelen for den gruppe unge indvandrere, som vil have indfødsret, med hensyn til kriminalitet og andre forhold. Altså ser vi her efter Nørrebrourolighederne, at statsministeren og regeringen har nye holdninger til de ting, og derfor er det selvfølgelig vores pligt som politisk parti her på Christiansborg at holde regeringen i ørerne og sørge for, at bliver der mulighed for at få gennemført de forslag, vi har til, hvad der skal ske, må regeringen selvfølgelig også tage stilling til dem og svare på spørgsmål. Vi har heldigvis set - måske fordi vi har stillet
spørgsmål om det fra Dansk Folkepartis side -
at regeringen faktisk har ændret holdning på et par punkter.
At det så langtfra er nok, er jo så en anden sag, men derfor vil jeg godt gentage: Hvis det er sådan, at regeringen vil løse de problemer, er regeringen så ikke enig i, at en af de muligheder, der kunne være, var, at man ved hjælp af vandkanoner fra distance kunne gøre noget ved de uroligheder?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-11-17:
Til den første spørger, hr. Poul Nødgaard, må jeg sige: Hr. Poul Nødgaard kan ikke konkludere noget som helst.
Hr. Poul Nødgaard får svar på sine spørgsmål.
Det spørgsmål om de 18-23-årige kommer jeg ind på i næste spørgsmål.
Det gør jeg gerne under spørgsmål nr. S 482.
Man må derfor stille et nyt spørgsmål til mig, så skal jeg gerne besvare det.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-11-17:
Og hvis man absolut vil stille 30 spørgsmål, eller hvor mange man nu kan stille, til mig hver onsdag, er man i sin fulde ret til det.
Men jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl: Det tror jeg ikke der kommer noget fornuftigt ud af.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig vil til at udstille sin arbejdsmetode på den måde - det tror jeg virkelig ikke er et positivt bidrag til demokratiet og til den demokratiske debat.
Jeg skal fortælle hr. Kristian Thulesen Dahl, at det, der nu engang hedder den demokratiske dialog, det er bedst, at det finder sted under gode former, f.eks. ved en forespørgselsdebat.
Men det dér med at stille 30 spørgsmål tror jeg ikke der kommer noget godt ud af.
Prøv endelig!
Hvis det alene handler om at genere enkeltpersoner, så er jeg ikke den, der ikke kan tage det.
Der skal slet ikke være nogen problemer her.
Må jeg så i øvrigt sige, at jeg har svaret på spørgsmålet, jeg fik stillet.
Jeg blev spurgt, om regeringen vil overholde grundlovens § 44.
Jeg har refereret til, at indfødsretbestemmelserne er reguleret i indfødsretloven, bl.a. i § 3, hvor selve lovgivningen stiller en række krav, som jeg nævnte for hr. Poul Nødgaard, som betingelse for, at man kan få indfødsret.
Og det tager vi så stilling til her i salen.
Der er således fuld overensstemmelse mellem indfødsretgivelsen til konkrete borgere og grundlovens § 44.
Der er altså ikke mere at tilføje til spørgsmålet.
Det er fuldt og helt besvaret.
Jeg har derfor ikke mere at tilføje til det spørgsmål.
Poul Nødgaard (DF), 1999-11-17:
Jeg må så bare konstatere - det er måske også en form for et spørgsmål - at jeg synes, spørgsmålet ligger klart inden for rammerne, og jeg synes, statsministeren skulle have besvaret spørgsmålet noget mere seriøst.
Det er lidt kedeligt at måtte stå her i Folketingssalen og sige, at jeg faktisk synes, det er en useriøs besvarelse, statsministeren giver, og jeg synes, det er lige på kanten af at manipulere med Folketinget, at man vil have spørgsmålet så specifikt.
Og derfor må jeg nok give hr. Kristian Thulesen
Dahl ret i, at det så kan afstedkomme, at vi pinner vore spørgsmål endnu mere ud, og det skulle jo ikke være nødvendigt.
Vi skulle jo nok kunne stille spørgsmål, hvor man går en lille smule uden for det, statsministeren måske forstår ved rammerne.
Jeg synes, det er at hænge sig i nogle helt unødvendige detaljer, og jeg tager det som udtryk for, at statsministeren er tydeligt trængt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Inge Refshauge (DF), 1999-11-17:
»Finder ministeren, at det er rimeligt, at unge indvandrere, som har deltaget aktivt i urolighederne på Nørrebro, nu kan opnå dansk indfødsret via et indfødsretsbevis fra statsamterne?«
Jeg har det spørgsmål til statsministeren, om statsministeren synes, det er rimeligt, at unge indvandrere, der deltager i den slags uroligheder, som er sket på Nørrebro - det sker også andre steder i landet - kan gå til statsamtet og få deres indfødsretsbevis.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-11-17:
For det første er det meget vigtigt at få sagt også i dag, at de uroligheder og det hærværk, der er sket på Nørrebro, tager jeg skarpt afstand fra.
Jeg tager skarpt afstand fra det.
Derfor - vi kommer lidt tilbage til det ved nogle andre spørgsmål - er jeg også glad for, at politiet har taget den opgave til sig at have en kortere reaktionstid, at komme ud og få tingene under kontrol langt, langt hurtigere.
Jeg skal så komme til fru Inge Refshauges spørgsmål.
Jeg kan sige, at jeg ikke i øjeblikket - og jeg tvivler egentlig på, at jeg kan få det fuldt belyst - er klar over, om de unge mennesker, der har deltaget i urolighederne på Nørrebro, har udtrykt ønske om at få dansk statsborgerskab, eller hvor mange af dem der har et statsborgerskab i forvejen, eller hvor mange af dem der tilhører etniske minoriteter eller er danske statsborgere.
Det ved vi faktisk ikke.
Jeg skal derfor holde mig til besvarelsen af selve grundspørgsmålet, nemlig ved at beskrive de nuværende regler, som er, at hvis et ungt menneske i alderen 18-23 år ønsker at erhverve dansk statsborgerskab ved at afgive en erklæring over for statsamtet, gælder følgende regler:
Efter de gældende regler i indfødsretsloven er det sådan, at et menneske kan få dansk statsborgerskab, hvis det har boet i landet i mindst 10 år, heraf mindst 5 år inden for de sidste 6 år.
Der foregår jo lige i øjeblikket en debat herom, en livlig debat om, hvorvidt vi skal stille opfølgende krav, og jeg kan nævne, som jeg tror man ved, at spørgsmålet jo blev berørt i går i spørgetimen, hvor justitsministeren redegjorde for regeringens holdning til dette spørgsmål, altså at ændre reglerne og måske også at stramme reglerne op.
Jeg kan bekræfte, at regeringen gerne vil drøfte tanken om at indføre et vandelskrav i den omhandlede bestemmelse i indfødsretslovens § 3, og justitsministeren vil tage spørgsmålet op til drøftelse med Indfødsretsudvalget.
Inge Refshauge (DF), 1999-11-17:
Jamen statsministeren skal da have tak for det udførlige svar.
Jeg synes, det var rimeligt.
Men jeg har et andet, lille spørgsmål til statsministeren: Mener statsministeren ikke, at jo flere kriminelle indvandrere vi sluser ind i systemet ved at give dem indfødsret, jo mere besværliggør vi livet for de lovlydige indvandrere, som gerne vil have et job, og at det så besværliggør deres indslusning på arbejdsmarkedet?
Erik Larsen (V), 1999-11-17:
Jeg vil gerne takke statsministeren, fordi statsministeren her giver tilsagn om, at regeringen vil se på reglerne.
Jeg vil spørge statsministeren: Finder statsministeren det ikke rimeligt, at de samme vandelskrav, som gælder for andre, der søger dansk statsborgerskab, også kommer til at gælde for den specielle gruppe, der kan opnå dansk statsborgerskab ved erklæring?
Jeg er glad for, at regeringen er i bevægelse.
Det Konservative Folkeparti og Venstre har i 1996 fremsat sådan et forslag.
Dengang var regeringen imod.
Jeg synes, det er dejligt, at regeringen er i bevægelse.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-17:
Jeg takker også for, at statsministeren i forbindelse med det her spørgsmål giver en lidt mere udførlig besvarelse, og jeg vil sige, at det selvfølgelig er positivt, og det synes vi også i Dansk Folkeparti, hvis der bliver set på det her spørgsmål.
Men vi undrer os måske en lille smule over, hvorfor det lige er nu - altså det er jo en gammel debat.
Jeg erindrer f.eks., at i Fyens Stiftstidende den 2. oktober var Justitsministeriets folk i debat om de her ting og sagde nogle ting til avisen om, at sådan var det nu engang og sådan skulle det være, og derfor undrer det mig, at man så lige pludselig nu mener, at der er vigtige signaler, der gør, at man godt vil lave noget.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge statsministeren: Hvad er det så, der gør, at det med hensyn til de kriminelle, der allerede nu har fået dansk statsborgerskab, egentlig er o.k., men at man måske fremover, måske, måske, vil se på at få lavet nogle ændringer af reglerne?
Hvor er forskellen henne, er det Nørrebro, eller er der andre årsager til det?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-11-17:
Jeg kan sige til fru Inge Refshauge: Integrationsarbejdet er et stort arbejde, og der er ikke tvivl om, at der er nogle af vores andengenerationsindvandrere, som er i en situation, hvor vi må sige: Her skal der en helt særlig indsats til.
Nogle af dem har det så dårligt, rent ud sagt, med hensyn til deres psykiske og konkrete tilstand, at vi ikke bare automatisk kan sige: De kommer i arbejde med det samme.
Nogle af dem har begået kriminelle handlinger, og der skal simpelt hen en ekstra indsats til, og vores borgere i Danmark skal beskyttes mod dem.
Vollsmose er jo et af de værste eksempler, hvor vi har set den form for kriminalitet og vold, som vi tager skarpt afstand fra.
Når det er sagt, kan jeg sige, at jeg tror, det kloge nu er, at vi tager sådan en drøftelse i Indfødsretsudvalget og ser på, hvad det kan føre frem til.
Jeg synes, justitsministeren på udmærket vis har signaleret, at vi er parate til at drøfte det spørgsmål, og at vi samtidig hermed forstærker vores integrationsindsats.
Indenrigsministeren har jo signaleret, og jeg har selv gjort det i min åbningstale, at der først og fremmest er brug for, at mange, som i dag ikke har arbejde, kommer i arbejde, at der er brug for, at de får lært dansk, og at der er brug for, at kræfterne samles om at få mennesker med et fremmedklingende navn i arbejde.
Det er nu engang den allerbedste opskrift.
Til hr. Erik Larsen kan jeg kun sige i dag: Lad os drøfte vandelskravet i Indfødsretsudvalget.
Jeg synes, det klogeste ville være, at justitsministeren går ind og drøfter det med partierne og bestemt også med hr. Erik Larsens parti.
Vi er indstillede på en konstruktiv drøftelse.
Jeg kan udmærket erindre Det Konservative Folkepartis forslag fra tidligere.
Nu går vi i drøftelser om spørgsmålet.
Og til hr. Peter Skaarups spørgsmål om, hvorfor nu,
vil jeg sige: Nu kommer på et vist tidspunkt, og nu, det er nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-17:
Jeg synes, det er dejligt, det er utrolig befriende, at statsministeren vælger i sin besvarelse af det her spørgsmål, S 482, i den grad at gå ud over det, der er spurgt om i spørgsmålet, i sin besvarelse.
Jeg synes, det er dejligt og befriende, og jeg håber, at det er statsministerens linje, og at vi på den måde kan tage en politisk debat her i salen med folketingsmedlemmerne.
Så vil jeg spørge statsministeren helt konkret i forhold
til det at stille vandelskrav op: Er regeringen på vej med et konkret forslag om det her, eller er det bare, at man vil tage en drøftelse og vurdere osv.
Og i givet fald: Hvad går det konkrete forslag så ud på?
Og hvis det går ud på, at der skal indføres de vandelskrav, som vi i øvrigt kender for tildeling af indfødsret, er statsministeren så ikke, hvis ikke det her går meget stærkt, bekymret for, at lige præcis de mennesker mellem 18 og 23 år, som ikke vil kunne få dansk indfødsret med sådan et vandelskrav eller i hvert fald vil få en karensperiode efter de almindelige regler, vil skynde sig hen og hamstre indfødsret?
Så altså med andre ord: Bliver man ikke nødt til at gøre, ligesom når det drejer sig om brugtbiler fra Tyskland, hvor statsministerens ministerfælle hr. Ole Stavad, skatteministeren, var meget forhippet på, at vi lavede lovgivning, der havde virkning fra fremsættelsesdagen, så man ikke kunne spekulere i ny lovgivning?
Er statsministeren ikke af den overbevisning ligesom Dansk Folkeparti, at man bliver nødt til at lave noget lignende på et område som det her?
Inge Refshauge (DF), 1999-11-17:
Jamen jeg er da sådan set meget glad for statsministerens udmelding om, at der virkelig kommer gang i tingene, og det er vi da også i Dansk Folkeparti, og jeg er ganske klar over, at der skal sættes nogle andre ting i gang; det er ikke det
samme, som når vi har nogle danske adfærdsvanskelige børn eller unge.
Der skal sættes nogle helt andre ting i gang, fordi de har en helt anden ballast, når de kommer her til landet; de har også et andet syn på vores levevis, det må vi indrømme.
Når de er muhamedanere og har den islamiske tro, har de et lidt andet syn på tilværelsen, end vi har, og derfor skal vi nok have lidt andre tiltag i gang for at hjælpe de mennesker. Og så har jeg i øvrigt heller ikke sagt, at de alle har deltaget i urolighederne på Nørrebro.
Jeg mener ikke, at alle udlændinge er kriminelle, tværtimod; jeg mener også, at vi har nogle gode kræfter her i landet, som vi så bør bruge, men de bliver ødelagt af alle de kriminelle.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-11-17:
Jeg vil først sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg som sagt tror, at det bedste, vi kan gøre lige nu, er at tage drøftelsen i Indfødsretsudvalget, hvor justitsministeren vil deltage, og lad os så gå ind i substansen dér af de forskellige dele af vandelskravet og se, om vi kan få tingene til at hænge sammen.
Og det gælder også nogle af de spørgsmål, hr. Thulesen Dahl var inde på.
Jeg vil nødig i dag begive mig ind i en konkret detaildrøftelse, det har jeg ikke grundlag for, men justitsministeren ved jeg naturligvis vil komme og drøfte tingene i Indfødsretsudvalget - også tingene i detaljer med de krav, der nu engang skal til dér.
Til fru Inge Refshauge vil jeg kun sige, at jeg er meget glad for understregningen af, at mange, mange udlændinge i Danmark - heldigvis de fleste - gør en stor indsats i det danske samfund.
Og det gælder jo os alle sammen: Uanset om man nu er cykelhandler eller man er frugtavler eller man er ingeniør fra Bosnien, kan vi alle sammen gøre en indsats.
Og jeg mener, at vi har brug for at få arbejdsløsheden ned blandt udlændingene, og jeg er også enig i det synspunkt, at for en del af dem, der dér er arbejdsløse, gælder det, at der skal en særlig indsats til. Noget af det vigtigste er nok, at man får lært sproget, som en forudsætning for, at man kan fungere på arbejdsmarkedet i Danmark.
Og en anden forudsætning er, at man får mulighed for at få anerkendt sin uddannelse, sit eksamensbevis f.eks., eller får at vide, hvad der skal til af ekstra uddannelsesindsats for at kunne komme til at fungere.
Så det er et langt, sejt træk, der skal til, men så meget desto vigtigere er det, at vi kommer i gang.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-17:
I selv samme øjeblik man i Indfødsretsudvalget eller her i Folketinget begynder at diskutere at indføre vandelskrav over for de 18-23-årige, vil der være folk ude i landet, som i dag kan gå til statsamtet og få indfødsret bare ved en administrativ behandling, som ikke vil kunne få det, når de forhåbentlig kommende nye regler er på plads.
Hvad får statsministeren til at tro, at lige præcis de mennesker, som vi helst ikke vil have får indfødsret, eller som med de nye regler i hvert fald vil have en karensperiode, før de kan få indfødsret, ikke vil hamstre indfødsretten i en fart, og hvad er det, der gør, at statsministeren ikke på det her område allerede nu vil give tilsagn om at ville sikre os imod sådan en hamstring?
Det er jo lige præcis de mennesker, som jeg går ud fra at man vil prøve at ramme med det her, med de her tanker, som man vil drøfte i Indfødsretsudvalget om at indføre vandelskrav.
Hvorfor skal de have lov til at løbe til statsamtet i en fart og så få den indfødsret, som jeg forstår at regeringen er indstillet på at drøfte at de jo netop ikke skal kunne få på nuværende tidspunkt?
Poul Nødgaard (DF), 1999-11-17:
Mit spørgsmål er meget, meget kort.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om han vil tage initiativ til en henvendelse til statsamterne, Borgerrepræsentationen osv. om, at de ansøgninger, der indgår, stilles i bero, indtil Indfødsretsudvalget har vedtaget det nye regelsæt for tildeling af statsborgerskab for de 18-23-årige.
Det kan besvares ganske kort, om statsministeren vil gøre det.
Så mener jeg vi har løst en lang række problemer her i Folketinget i dag.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-11-17:
Jeg ved ikke, om hr. Thulesen Dahl er klar over det, men jeg tror, der vel i Danmark er langt over 100.000 mennesker - langt over - med udenlandsk baggrund, der er kommet i arbejde i Danmark.
Det kan godt lade sig gøre.
Og jeg kan da også tilsige, at når de første meldinger ligger fra arbejdsmarkedets parter og fra kommunerne, ja, så vil hr. Thulesen Dahl bestemt få information om det også.
Jeg har i øvrigt ikke mere at tilføje i dag.