runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Nu gør ministeren det næsten til noget odiøst, at vi nævner en havn ved navn i dag i Folketingssalen.
Når ministeren ikke har brugt anledningen til at fortælle, hvilke havne det her kan komme til at dreje sig om, så er det klart, at man, når man skal forberede sig til sådan en vigtig tale i Folketinget, som den her er, kigger sig lidt om i området og ser, hvilke havne der er her.
Jeg nævnte tre havne i mit indlæg, og så har jeg selvfølgelig konkret kendskab til de ønsker, der har været fra Strandby Havn.
Derfor har jeg tilladt mig at bringe det på bane i dag, fordi jeg kan se, at det kan løse nogle af de problemer, de udfordringer eller de ønsker, de har.
Så skal jeg bare sige, at ministeren jo selv i sin skriftlige fremlæggelse har gjort rede for, at lovgrundlag osv. ikke var afklaret i 2002, og det har man så brugt lidt tid på, og derfor har jeg tilladt mig at bruge de vendinger, som jeg har brugt i dag.
Men hvis det her stiller alle parter tilfreds, så leverer vi de stemmer, der skal til, og så bliver det formodentlig et enigt Folketing, der gør, at vi kan få en ligestilling på det her område, og det er fint.
Ingenting er jo statisk her i verden, og det var en stor opgave at få solgt havnene fra staten til kommunerne og finde ud af hele det spil dengang.
Er vi kommet frem til det her punkt nu, og er det noget, der kan fungere i forhold til de resterende havne, så er det fint for mig.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-27:
Jeg vil bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at man skal huske at starte med at læse lovforslaget fra begyndelsen.
Så vil man lynhurtigt støde på datoen den 3. maj 2001.
Der skal man tage sit udgangspunkt.
Jeg siger det kun, fordi det jo er det afgørende, hvordan man skruer reglerne sammen, og det står meget tydeligt, hvad det er, der har gjort det.
Må jeg så ikke bare sige: Jeg har på intet tidspunkt sagt, at der skulle være noget odiøst i at nævne Strandby Havn.
Jeg beder bare om folketingsmedlemmernes forståelse for, at ministeren er nødt til at lovgive for alle private havne, og derfor siger jeg, at når jeg ikke går ind og diskuterer en enkelt havn, er det, fordi der er andre private havne.
Det kan være både Bønnerup og Hundested, og der er flere andre.
Men det er altså de private havne.
Så vil jeg ikke deltage mere i den debat andet end sige, at det jo er klart, at når man ofte kommer rundt og diskuterer med fiskere og havnefolk, vil de selvfølgelig fremføre deres synspunkter, og jeg kan da kun sige, at selvfølgelig er det også blevet fremført som opfølgning på de aftaler, vi har lavet, at det var et af de problemer, der gerne skulle løses.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Per Stig Møller (KF), 2006-01-27:
Jeg må minde Folketingets formand om, at det her drejer sig om den palæstinensiske stat, og det er først det næste punkt på dagsordenen, der drejer sig om det, hr. Jesper Kiel er inde på nu, hvis vi skal have lidt orden i forretningsordenen.
Men så skal jeg da svare, at vi hele tiden har været imod bosættelsespolitikken.
Det har skiftende danske regeringer været.
Israelerne fjerner så nogle bosættelser, men den endelige løsning skal komme frem som en forhandlet slutløsning.
Det er kvartettens opfattelse, det er det, der ligger i køreplanen.
Ole Glahn (RV), 2006-01-27:
Jeg kan følge op på den argumentation, som den forrige taler kom med.
Fra radikal side kan vi klart sige, at vi er tilhængere af det her forslag.
Vi undrer os egentlig over, at der er gået så lang tid, før man har ligestillet de forskellige typer havne, men vi glæder os over, at der nu bliver mulighed for, at man kan få tilskud fra statens side gennem det finansielle instrument til udvikling af fiskeri, forkortet FIUF.
Det er jo et program, som er dansk, men det er EU-medfinansieret.
Det er jo også sådan, at de midler, der bliver frigivet, skal være med til at finansiere udstyr og faciliteter, der betjener fiskeriet, og det skal have en kollektiv effekt på de fiskere, som bruger havnen.
Vi mener, at det her kan være med til at styrke nogle lokalsamfund, og vi mener, at det er en principiel ting, at man selvfølgelig i en fri konkurrence sætter dem, der skal konkurrere, så lige som muligt.
Så ud fra ønsket om den bedst mulige lige konkurrence kan Det Radikale Venstre støtte dette forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Jeg vil gerne bekræfte, hvad jeg tror Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, allerede har læst.
Der står, at der var uklarhed om ejerforholdene i 2002, altså efter at den nye VK-regering havde taget over.
Der kan sikkert være en hel masse mellemregninger, men det skal ikke komme Venstres ordfører til skade i denne sag.
Jeg har bare noteret, at det er et længe næret ønske, der måske går i opfyldelse.
Det ville være fint, hvis ministeren gik herop på talerstolen og sagde: I får alt, hvad I har bedt om.
Så ville det være fint, men det tror jeg nu ikke han gør.
Men forslaget er et skridt på vejen, det har jeg noteret mig, og det er jeg tilfreds med, men jeg har også noteret, at det har taget et stykke tid at komme hertil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-27:
Det mål er vi enige om, men jeg synes, det ville være rart, hvis vi kunne få en bekræftelse på, at årsagen til problemet må hr. Bjarne Laustsen vende med sine kolleger, der var ministre i SR-regeringen.
Helle Sjelle (KF), 2006-01-27:
Nu er det jo altså et meget forsimplet spørgsmål, må jeg sige, om de bare skal indgå en aftale med EU, og så går det hele nok.
Nej, det er ikke sådan, det hænger sammen.
Det hænger sådan sammen, at vi mener, at det er vigtigt, at vi bevarer denne aftale, fordi vi på den måde også ud over handel har mulighed for at påvirke den situation, der er i Israel.
Vi foretrækker altså at opretholde dialogen frem for at afskære, at vi har en dialog.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-27:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Vi vil stemme imod.
Vi har været, og vi er kritiske over for vigtige elementer i den israelske politik som f.eks. opførelsen af hegnet eller muren og bosættelserne, ikke mindst bosættelserne.
Og Danmark har i EU og med radikal støtte støttet kritik af Israel i sådanne spørgsmål.
Men vi er imod at opsige aftalen.
Vi tror ikke, det vil fremme EU’s og de europæiske landes muligheder for at lægge et pres på parterne i Mellemøsten, inklusive Israel.
Dertil kommer så, at forslaget selvfølgelig er totalt udsigtsløst.
I EU ville det synspunkt, jeg her har fremført, gøre sig stærkt gældende, og det ville være udsigtsløst i EU at skabe enighed om forslagets linje.
Jeg vil slutte af med at sige, at jeg da meget gerne vil tage meget stærk afstand fra, hvad jeg opfatter som det meget fanatiske, uafbalancerede indlæg, hr. Messerschmidt kom med om sit syn på islam.
Jeg er overbevist om, at vore venner i Israel, hvis de hørte en sådan tale, ville sige til sig selv: Fri os for vore venner, vore fjender skal vi nok klare.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Kan der være nogen muligheder for at påvirke den israelske opinion ved at tage den slags skridt?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-27:
Nej, det tror jeg ikke der er, for jeg tror ikke, det spiller nogen særlig rolle i Israel.
Når Israel træffer politiske beslutninger på dette område, spiller de handelspolitiske synspunkter ikke nogen særlig rolle.
Hvis de gjorde det, og hvis hensynet til Israels økonomi var afgørende, ville det være meget nemmere at løse konflikten.
Jeg er helt opmærksom på, at der er grupper i Israel, som har det synspunkt, men jeg har anlagt min egen politiske vurdering af sagen og er nået til det modsatte resultat.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Så vil jeg bare spørge, om hr. Niels Helveg Petersen ikke mener, at det forhold, at en tredjedel af eksporten kunne blive truet, hvis associeringsaftalen blev opsagt, kunne få en effekt i Israel, virkelig kunne sætte trumf på og også kunne bringe palæstinenserne håb, fordi de kunne se, at der faktisk er nogle, der vil arbejde for, at der ikke bare kommer en fredsløsning, men også en retfærdig fredsløsning.
Det er jo betingelsen for, at det bliver en løsning, der holder i sidste ende.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-27:
Nej, i en sag af denne art tror jeg ikke økonomiske sanktioner ville have nogen virkning, og jeg er heller ikke tilhænger af dem, fordi jeg tror, vi står os bedre ved at være i en tæt dialog med israelerne end ved at afskære os selv fra at føre den.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-01-27:
Foranlediget af det, hr. Helveg Petersen sagde om min tale, vil jeg egentlig gerne spørge: Efter tre en halv times debat, som man kan sige har været relativt ensidig, fordi den bortset fra Dansk Folkepartis indlæg har været en ret ensidig bebrejdelse af Israel på grund af hegnet, på grund af IDF osv., hvad er det så præcis, der er så forstemmende for hr. Helveg Petersen, fordi en ordfører vælger at pege på, at der er dybt antisemitiske toner i de palæstinensiske medier, i fredagsbønnerne i moskeerne, i de officielle palæstinensiske tv-kanaler og en lang række andre steder?
De har helt klart deres udspring i det palæstinensiske muslimske område, og hvorfor er det så forstemmende for hr. Helveg Petersen, at man peger på det?
Som jeg sagde før, er det da et hamrende vigtigt element at drage ind i billedet, hvis der skal findes en fredelig løsning.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-27:
Fanatisme af enhver art er en del af problemet i Mellemøsten; det er helt klart.
Men det er også en del af problemet, når fanatikere i vor kulturkreds gør det til ikke et spørgsmål om nogle politiske løsninger, men til et spørgsmål om kamp mellem religioner, og det er det, jeg tager afstand fra.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-01-27:
Så vil jeg bare i al stilfærdighed spørge angående den hadske retorik, som jeg selvfølgelig indrømmer at ikke alle palæstinensere fører over for Israel, men dog føres i ret massivt omfang i Palæstina: Kan hr. Helveg Petersen finde eksempler på noget tilsvarende i Israels omtale af palæstinensere?
Kan hr. Helveg Petersen pege på israelske skolebøger, som omtaler palæstinensere meget, meget grimt?
Jeg tør næsten ikke gentage, hvordan jøderne bliver omtalt her fra Folketingets talerstol, men kan hr. Helveg Petersen give eksempler på taler i synagogerne, hvor der er talt imod Palæstina på den måde, man taler mod Israel på i moskeerne?
Og hvis hr. Helveg Petersen ikke kan det, hvorfor er det så forstemmende at fremhæve det?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-27:
Jeg tager afstand fra enhver form for hadefuld omtale af andre, og det ganske uanset om det er fra israelsk side eller fra jødisk side i almindelighed, eller det er fra muslimer mod andre, eller det er fra kristne mod andre.
Det er en tone, som er mig fuldstændig fremmed, og jeg synes, det er en del af problemet i Mellemøsten, at man ikke kan forholde sig til de politiske problemer, som findes, men oven i købet prøver at gøre det til et religiøst problem.
Mette Gjerskov (S), 2006-01-27:
Det er jo sådan, at når man står i en sådan situation, som vi står i med Israel, har man to muligheder.
Man kan vælge at true med at blive, eller man kan vælge at true med at gå.
Vi er i Socialdemokratiet meget enige i mange af de ting, Enhedslisten har ridset op om de problemer, der er i Israel, og om den israelske håndtering af menneskerettighederne, men vi synes også, det er utrolig vigtigt at fastholde den kritiske dialog med Israel.
Jeg hørte ordføreren sige, at der må være en konsekvens.
Det har vi også sagt, og vi har opfordret udenrigsministeren til at presse på for at få sine kolleger i EU til at lægge pres på Israel, men hvordan vil Enhedslisten sikre, at der også er en kritisk dialog i fremtiden, hvis man ophæver associeringsaftalen og det forum for dialog, der ligger i aftalen?
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Vi har FN, og her er det ikke et krav at have handelsforbindelser med Israel for at kunne gøre det, og jeg tror såmænd, at nogle af de lande, der ikke har en associeringsaftale, meget gerne vil i dialog.
Jeg har ikke hørt nogen begrundelser for, om pisk eller gulerod vil være den bedste motivation.
Men hvis man risikerede at miste associeringsaftalen – hvis der var en debat i EU om, at man måske ville opsige den – kunne det jo være, at Israel sagde: Hov, nu må vi se at få gjort noget ved det.
Jeg har ikke hørt nogen nævne her i dag, på hvilke områder EU har sagt, at nu må det være slut, og har fået rettet op på noget.
Der er ikke nogen, der har kunnet nævne bare et enkelt eksempel, men det ville være en stor gulerod, hvis en ophævelse af associeringsaftalen ville betyde tab af en tredjedel af deres eksport.
Så tror jeg såmænd, de gerne ville i dialog, for det var de jo nødt til.
Afstemning
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-27:
Lovforslaget giver mulighed for statslig medfinansiering af faste anlæg i private fiskerihavne, og dermed sikres en sidestilling af private fiskerihavne med offentligt ejede havne.
Ændringen af den gældende lov sikrer, at reglerne om statsstøtte tilpasses de ændringer af ejerforholdene i fiskerihavnene, som har fundet sted siden årtusindskiftet, hvor den nuværende lov blev vedtaget.
Med adgangen til statslig medfinansiering åbnes der mulighed for EUmedfinansiering af de pågældende investeringer.
I lovforslaget understreges det dog, at det kun er projekter, som bidrager til havnens generelle udvikling og er af kollektiv interesse for de fiskere, som bruger havnen, der kan få tilskud.
Forslaget giver staten mulighed for at bidrage til en sund udvikling af fiskerihavnene under lige og fair vilkår, og Venstre kan derfor selvfølgelig støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, som siger, at man gerne vil bidrage: Hvor meget vil man bidrage med?
Det fremgår ikke præcist af lovforslaget, hvor mange af ønskerne derudefra man kan imødekomme, og der vil formodentlig være en del.
Men hvor meget drejer det sig om?
Kan vi få et tal på det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-27:
I henhold til budgettet for FIUF-midlerne drejer det sig, så vidt jeg kan se, om et beløb på 10-15 mio. kr.
Det er, hvad jeg har kunnet finde frem til, og det er den ramme, jeg har fået oplyst.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Men det er vigtigt, at det ikke bliver sådan, at nogle kan få noget på andres bekostning, men at der bliver reel ligestilling, så alle, der har et ønske, får samme vilkår og bliver behandlet på samme måde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-27:
Jeg er glad for, at hr. Bjarne Laustsen synes, at vi kan tage fat på nogle af detaljerne under udvalgsarbejdet, men jeg vil gerne understrege, at det vigtigste er, at alle får lige muligheder.
Men jeg er glad for, at vi kan få styr på alle detaljerne under udvalgsbehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Den sag, vi behandler i dag, har faktisk ført til, at jeg for første gang i lang tid har overvejet at rose regeringen, men det skal man jo passe på med.
Grunden til, at roserne ikke kommer allerede med det samme, er, at forslaget har været lang tid undervejs.
Spørgsmålet er opstået, fordi der tidligere var en lang række statslige fiskerihavne, som nu er blevet solgt til kommunerne og derfor har fået mulighed for at få tilskud; det var netop en af årsagerne til, at de skulle være kommunale.
Men så kom problemet med de private havne, og det har vi kendt i nogle år.
Men nu er forslaget altså kommet – bedre sent end aldrig kan man sige.
Tidligere var det jo sådan, at man kunne få tilskud fra både kommunen og amtet, men i praksis har det ikke været muligt at finde penge til at støtte private havne, så de har sådan set stået alene.
Jeg har allerede annonceret et af de spørgsmål, jeg vil stille under udvalgsarbejdet nemlig: Hvilken økonomi er der helt konkret i forslaget?
Og betyder det, at man tager noget fra nogle og giver det til andre, eller bliver rammen udvidet, så alle reelt stilles lige?
Det er noget af det, vi skal kigge på under udvalgsarbejdet.
Det kunne godt blive en rigtig god nordjysk sag, for der er
i hvert fald én havn i Nordjylland, som jeg kender til, nemlig Strandby Havn, som har kæmpet for at få det gennemført, og det er jo fint.
Men der er også andre.
Der er Bønnerup, der er Gilleleje, og derfor vil jeg godt bede om, at vi får en liste over de havne, som eventuelt kan komme i betragtning, når vi skal behandle forslaget i udvalget.
Der er også spørgsmålet om landingspladserne, for der er jo stadig steder langs den jyske vestkyst, som vi holder meget af, og hvor man trækker fiskerkutterne op på land.
Hvordan ser det ud med at få tilskud til en forbedring af fiskekvaliteten?
Noget af det, jeg selv og Socialdemokratiet lægger meget vægt på, er, om vi kan få det, vi kalder den ubrudte kølekæde, det vil sige, at når fiskene er fanget under ordentlige forhold, kommer de hurtigst muligt på køl og bliver behandlet rigtigt.
På den måde kan erhvervet jo få en bedre pris for fisken, så det er en ting, vi lægger stor vægt på.
Jeg er bekendt med, og det overrasker mig lidt, at der kun er indkommet et enkelt høringssvar, nemlig fra 3F.
De har ingen bemærkninger til forslaget, og når ingen andre siger noget, må det vel betyde, at der er opbakning til det.
Men jeg har modtaget adskillige henvendelser, bl.a. fra Strandby Havn, og jeg vil selvfølgelig sikre mig, at det, man siger nu kan lade sige gøre, også bliver gennemført, så nogle af de ønsker, man har i Strandby og andre steder, kan imødekommes.
Det drejer sig om at få skabt noget beskæftigelse og noget virkelyst i yderområderne.
Det er jo typisk her, der har været tilbagegang for også fiskerierhvervet, så det vil være kærkomment, hvis de kan foretage nogle investeringer og få lidt af troen på fremtiden tilbage.
Det kan være, det ender med, at forslaget giver et rigtig godt og positivt resultat, men de store roser kommer først den dag, vi har fået styr på alle tingene.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-27:
Hr. Bjarne Laustsen sagde bedre sent end aldrig og var glad for, at der nu kom en ligestilling.
Men kan hr. Bjarne Laustsen ikke bekræfte, at problemet opstod tilbage i 2001 under SR-regeringen, hvor det specifikt var bestemt, at de private havne ikke kunne få del i tilskudsmulighederne?
Ville det måske ikke være mere passende, hvis hr. Bjarne Laustsen vendte blikket indad og sagde: Ups, der blev lavet en fejl under SR-regeringen, og det er positivt at se, at VK-regeringen nu retter op på den?
Eller husker hr. Bjarne Laustsen helt anderledes end jeg?
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Jeg kan sige så meget til Venstres ordfører, at i den skriftlige fremsættelse står der, at på tidspunktet for forhandlingen i Folketinget om den gældende lov, altså i maj 2002, var der uklarhed om de kommende ejerforhold i de danske havne, og det har der sådan set været i hele den periode, hvor den nuværende regering har haft regeringsmagten.
Det er rigtigt, som jeg også gjorde rede for i min ordførertale, at der har været en hård kamp.
Først gjaldt det om at få vristet havnene fra staten og få dem solgt til en række kommuner, bl.a. Skagen og Hirtshals, så de kunne få de tilskud, som man ikke kunne give dem tidligere.
Men så opstod der et nyt problem.
Lovforslaget har været et stykke tid undervejs.
Jeg vil godt minde om, at i dag skriver vi 2006, men hvis det kan komme igennem nu, er det selvfølgelig fint.
Men det er et fælles projekt.
Helle Sjelle (KF), 2006-01-27:
Der er naturligvis flere måder, man kan angribe det her spørgsmål på, men vi synes, det er bedst, at man opretholder en kritisk dialog med landet frem for at afskære muligheden for at kunne gøre det.
Det er det, der er vores synspunkt, og det er derfor også, vi holder fast i denne aftale.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Er udenrigsministeren ikke enig med EU i, at det, som Israel har gang i på nuværende tidspunkt, på trods af at man har gang i fredsprocessen, er, at man formelt i henhold til EU’s rapport om Østjerusalem er i gang med en de facto-annektering af palæstinensiske områder, dels fordi man bygger bosættelser i en ring rundt om Østjerusalem, dels fordi man bygger apartheidmuren ind igennem dele af det palæstinensiske område og derved inddrager visse bosættelser i Israel, uden at det overhovedet har været forhandlet eller været til diskussion?
Så man er i gang med at stjæle noget land fra palæstinenserne, uden at det indgår som et resultat af en forhandling, men det er simpelt hen bare, fordi man har den militære overmagt.
Er det ikke et meget stort problem, så man er nødt til at rette henvendelse til Israel og sige: Det må simpelt hen stoppe, for ellers går hele fredsprocessen jo i stå?
Jeg vil gerne spørge fru Mette Gjerskov: Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne deler hensigten, men at det ikke er det rigtige tidspunkt –
hvornår er det rigtige tidspunkt?
Er det, når det israelske valg er overstået, hvis Likud får magten, eller hvis Kadima får magten, eller hvis Arbejderpartiet får magten?
Hvornår er det rigtige tidspunkt at sige til Israel: Nu må det simpelt hen stoppe, I har magten, I har den militære overmagt, det er jer, der begår hovedparten af de voldelige overgreb og mordene på uskyldige mennesker, nu må det få konsekvenser, for vi har skrevet det ind i vores aftale med jer, der er en meget fordelagtig handelsaftale?
Hvornår er det rigtige tidspunkt?
Kunne fru Mette Gjerskov nævne bare et hypotetisk tidspunkt?
Det glæder mig at høre, at udenrigsministeren vil tage udgangspunkt i de handlinger og de realiteter der er omkring Palæstina, i modsætning til Dansk Folkeparti, som først og fremmest prøver at sprede en masse myter.
Dog vil jeg gerne lige have pillet en enkelt myte ned, nemlig at jeg blev beskyldt for at være antiisraelsk, og at Enhedslisten blev beskyldt for at være antiisraelsk, fordi vi gik ind for at boykotte israelske produkter.
Det er der altså også israelske fredsorganisationer der går ind for, israelere, som synes, at Israel fører en forkert politik, fordi de ligesom Enhedslisten er imod Israel som besættelsesmagt.
Udenrigsministeren fremhævede, at Ehud Olmert, den nuværende premierminister for Israel, også gik ind for en tilbagetrækning fra Vestbredden, men som jeg tidligere sagde i min ordførertale, sagde han i samme åndedrag, at man gik ind for tilbagetrækning fra dele af Vestbredden, men i næste sætning sagde han, at det var for at beholde de bosættelser.
Det vil sige, at de 400.000 israelere, man har rykket ud på Vestbredden, vil man så forsvare.
Er det ikke rigtigt?
Hr. Troels Lund Poulsen svarede ikke rigtig på mit spørgsmål om: Hvem er den største terrororganisation på nuværende tidspunkt, hvis vi ser på det sidste år, hvor den israelske hær har dræbt langt flere civile end de palæstinensiske militsgrupper?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-27:
Jeg er sådan set meget enig med hr. Jesper Kiel i, at der ikke er nogen af parterne, der i øjeblikket opfylder de ting, der skal til for at få køreplanen for fred til at fungere.
Det er jo det, der er hele problemet, at israelerne har en lang række udfordringer, hvad angår besatte områder, hvad angår en mur, der bliver opført inden for palæstinensisk område.
Der er en lang række udfordringer, hvor jeg da er helt enig i, at der har israelerne meget at komme efter, ligesom palæstinenserne på en lang række områder også har en mængde ting, som de bør leve op til, og som de ikke lever op til, deriblandt den måde, som Hamas opererer på.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-27:
Jeg vil spørge lidt ind til regeringens politik, hvad angår støtten til Palæstina.
Jeg hørte hr. Troels Lund Poulsen sige, at man i Venstre overvejer at standse støtten.
At man ikke gjorde det omgående, var også det, som bragte Dansk Folkeparti i harnisk, men jeg forstår, at Venstre overvejer det med hr. Troels Lund Poulsens ord.
Jeg vil godt spørge, hvordan det udsagn står i forhold til udenrigsministeren, der i et ritzautelegram fra den 25. januar, kl. 15.55 er citeret for følgende: Danmarks økonomiske støtte til det palæstinensiske selvstyreområde vil fortsætte, også selv om valget onsdag kan komme til at betyde, at den militante islamiske gruppe Hamas kommer med i regeringen.
Citat slut.
Nu er situationen så en ny, nemlig at de formentlig kommer til at danne regering.
Derfor vil jeg bare spørge: Er det hr. Troels Lund Poulsen eller udenrigsministeren, der repræsenterer regeringen i den her sag?