runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-25:
Først og fremmest vil jeg sige, at når vi har set på overenskomstfornyelserne og -forhandlingerne, sådan som de er foregået i det her forår, er vi egentlig lidt skuffede over, at efter- og videreuddannelse spiller en så usædvanlig begrænset rolle i de overvejelser, som gøres.
Det er en forholdsvis traditionel overenskomstfornyelse, vi er vidner til. Det er egentlig lidt mærkeligt, for i mange sammenhænge tror jeg ikke, det overhovedet er fagbevægelsen fremmed at tale om uddannelsespuljer, og vi vil også gerne fra radikal side være med til at udvikle det tankegods, som vi havde tilfælles i det samarbejde, vi havde under SR-regeringen.
Hvordan det skal gøres, det er noget andet, men jeg er sikker på, at et samspil med arbejdsmarkedets parter vil være hensigtsmæssigt.
Det gælder også i forhold til uddannelsesplaner.
For der, hvor vi bliver betænkelige, er, hvor bl.a. små virksomheder bliver pålagt at lave uddannelsesplaner, og hvor det bliver følt som en byrde og som noget kunstigt og som noget tillagt i stedet for noget, som er en integreret del af virksomhedens måde at være virksomhed på og fremme sin egen innovation på.
Så hvis vi kan finde systemer, som fremmer de hensyn, så det bliver en integreret del og ikke en udefrakommende byrde, så snakker vi meget gerne videre om det.
Jeg synes, vi lagde et godt grundlag i de systemer, vi lavede, mens vi havde SR-samarbejdet.
Det er så traditionelt nok i denne mellemrumsperiode, indtil vi får andre ledelsesforhold, et spørgsmål til ministeren: Ministeren, men jo også regeringen i det hele taget er meget optaget af, at alle gør det rigtige. Vi talte om det her i Folketingssalen så sent som i går under behandlingen af L
Med hensyn til et efterspørgselssystem har ministeren jo betonet, at det gør, at aktiviteten går hen til dem, der efterspørger efteruddannelse.
Hvad med de mange virksomheder, der ikke måtte efterspørge efter- og videreuddannelsen?
Hvordan vil ministeren sikre, at de ikke kommer i uføre og gør det forkerte?
Er der et noget for noget-princip i den forbindelse
Er der et eller andet, som ministeren kan gøre, som sikrer, at de virksomheder og de medarbejdere faktisk stadig væk er med på vognen, stadig væk sørger for et innovativt klima, stadig væk sørger for, at de medarbejdere har de kompetencer, som gør, at skulle virksomheden gå neden om og hjem, fordi den ikke selv tager efter- og videreuddannelse alvorligt, så har de medarbejdere faktisk kompetencerne i orden, som gør, at de kan gå videre og finde arbejde andre steder?
Ulla Tørnæs (V), 2004-02-25:
Nu er det jo ærgerligt, at den her aktuelle debatform er sådan stykket sammen, at ministeren er totalt afskåret fra at stille spørgsmål, for der kunne stilles
mange interessante spørgsmål.
Jeg kunne bl.a. godt tænke mig at have spurgt den radikale ordfører, hvis jeg måtte, hvad det betyder, når sådan en lønsumsafgift skal indføres i samspil med arbejdsmarkedets parter.
Det er et stort spørgsmålstegn fra min side i hvert fald - hvad betyder det?
Nå, det tilkommer jo ikke mig.
Derimod skal jeg nok stå til rådighed for besvarelse af fru Margrethe Vestagers spørgsmål, som handler om den kvalificerede efterspørgselsstyring.
Som fru Gitte Lillelund Bech ganske rigtigt var inde på, så svarer deltagerbetalingen til under 10 pct. af omkostningen til et gennemsnitsefteruddannelseskursus.
Det vil sige, at i de virksomheder, hvor der så at sige er et stort behov, sådan forstod jeg fru Margrethe Vestagers spørgsmål,
vil der selvfølgelig være en bred vifte og en bred palet af uddannelsesaktiviteter, som man vil kunne gøre brug af.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-25:
Jeg vil sådan set rette et spørgsmål til Socialdemokraterne, fordi vi efterhånden har givet op med hensyn til den her regering, hvad angår efter- og videreuddannelse.
Vi ved, at det, der kommer, er nedskæringer og flere nedskæringer.
Og så ved vi jo i øvrigt også, at der forhåbentlig meget snart kommer et regeringsskifte, og derfor synes jeg, at det begynder at være relevant at diskutere, hvad der skal ske i fremtiden. Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokraterne, om de vil være med til at opstille et klart alternativ, altså give et fuldstændig klart løfte om, at der, når der nu kommer en ny regering om meget kort tid, så vil ske forbedringer af de enkeltes muligheder for at efteruddanne sig.
Og jeg vil spørge, om Socialdemokraterne vil være med til at samle den nuværende opposition, så den kan give et løfte til befolkningen om, at al brugerbetaling fjernes på voksen- og efteruddannelse, at den enkelte medarbejder får ret til efteruddannelse, og at arbejdspladserne forpligtes til at lave uddannelsesplaner og have et uddannelsesudvalg.
Carsten Hansen (S), 2004-02-25:
Tak for det, vil jeg sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
For det første har vi det jo faktisk med i vores finanslovforslag, og vi har sat penge af til at afskaffe
al brugerbetaling.
Individuel brugerbetaling virker jo på den måde, at der for det første er virksomheder, der vælger fra.
Det andet er, at de, der er selvvælgere på de små virksomheder, som fru Margrethe Vestager omtalte, som ikke har en plan for efteruddannelse, aldrig får en efteruddannelse.
Det tror jeg bl.a. ligger i de her tal fra IFKA på det område.
Så det vil vi gerne give tilsagn om.
Det andet er, at jeg tror, at vi skal overveje meget, hvordan vi kan opkvalificere efterspørgslen efter uddannelse.
Jeg tror, at man må erkende, at vi gjorde mange gode ting i vores regeringstid, men vi fik måske ikke opkvalificeret efterspørgslen.
Det tror jeg vi kan ved en individuel uddannelsesplanlægning på virksomhederne.
Og jeg tror, vi skal drøfte, hvordan vi kan gøre det bedst.
Men jeg tror også her, at der er en økonomisk gulerod i det at gøre det, og vi har ikke noget imod, at der er en vis form for brugerbetaling, men ikke som individuel brugerbetaling.
Det kunne være arbejdsgiveropkrævet lønsumsafgift
- lad os diskutere det.
Men vi er i hvert fald åbne over for diskussionen, for vi trænger til at få løftet området ganske gevaldigt.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-25:
Der er da ingen tvivl om, at undervisningsministeren selvfølgelig har haft nogle intentioner og gjort sig nogle overvejelser på hele det her område.
Der må ikke ske et fald i den offentlige uddannelsesaktivitet, man skal sætte ind, hvor der er et behov, et brugervenligt system osv. osv.
Så der ligger mange overvejelser, intentioner og tanker om, hvad det er, vi vil på det her område.
Jeg synes selvfølgelig, det er positivt, at man gør sig nogle overvejelser og også sætter handling bag de tanker, man har gjort sig. Men som jeg også var inde på, står vi altså over for nogle udfordringer.
Så jeg er jo også interesseret i at vide: Hvad skal der ske fremover?
Vil man have et fornyet fokus på hele det område?
Det er altså bekymrende med de tal, der er fra IFKA.
Der har været manglende fokus på efteruddannelse under overenskomstforhandlingerne, der har været i gang.
Efteruddannelse bør måske også bare være en meget mere naturlig del af hele ens politik på arbejdspladsen.
Vi får en stigende arbejdsløshed osv. osv.
Ulla Tørnæs (V), 2004-02-25:
Jeg er glad for fru Bodil Kornbeks anerkendelse af, at der trods alt er sket meget på det her område, og at vi også har fået et mere brugervenligt system end det, vi havde tidligere. Jeg er enig med fru Bodil Kornbek i, at det bedste ville være, hvis det for alle var en naturlig del, at man skulle videreuddanne sig, man skulle efteruddanne sig og sikre, at man havde løbende opkvalificering af sine kvalifikationer. Vi må imidlertid konstatere, at det ikke foregår helt så gnidningsløst på alle områder på det danske arbejdsmarked.
Vi må så sætte ind som en slags fødselshjælper de steder, hvor der er behov for det.
Det seneste initiativ har jeg taget
, da jeg er opmærksom på, at de kortest uddannede er dem, som måske først og fremmest har det største behov, men også er dem, der nok har de fleste barrierer for at kaste sig ud i en eller anden form for efter- og videreuddannelse. Derfor har jeg lavet en handlingsplan i tæt samarbejde med bl.a. SiD og KAD, hvor vi har forsøgt at afdække: Hvad er det for barrierer, der gør, at man som SiD-ansat på en virksomhed eller som KAD'er på en virksomhed ikke synes, det er en så naturlig ting, som vi gerne ville have det skulle være, at man løbende opkvalificerer sig?
Det har vi været ved at afdække, og vi har fra regeringens side besluttet i forlængelse af handlingsplanen at afsætte 12 mio. kr. til at lave nogle af de ting, som man rent faktisk også hører ordførerne her efterlyse, nemlig: Hvordan får vi sikret, at de tilbud også er til stede for SiD'eren og KAD'eren, som har et behov?
Så jeg vil pege på handlingsplanen, og jeg vil også pege på puljen til at følge op på handlingsplanen.
Men når det er sagt, håber jeg også, at det klart er kommet til udtryk, at det her selvfølgelig er et område, som vi følger meget nøje, ikke mindst set i lyset af de enkeltstående begivenheder, som vi jo også har oplevet.
Jeg tænker på fyringerne i Nordjylland og andre steder i landet.
Der skal systemet her naturligvis være sådan gearet, at man så også kan levere den vare, som vi teoretisk står og taler om her at systemet skal kunne.
Det vil jeg selvfølgelig følge meget nøje, i øvrigt i tæt samarbejde med min kollega beskæftigelsesministeren
, fordi det i nogle forbindelser er to forskellige lovgivninger, der skal harmonere med hinanden.
Så dette blot som afslutning på denne debat.
Arne Toft (S), 2004-02-25:
»Kan ministeren bekræfte, at regeringens udspil til en ny kommunalreform i hovedtræk har været vendt med ledelsen i Socialdemokratiet, sådan som ministeren er citeret for i Politiken den 15. februar 2004?«
Ulla Tørnæs (V), 2004-02-25:
Jeg kan altså slet ikke nikke genkendende til hr. Carsten Hansens beskrivelse af, hvad det er, regeringen har foretaget.
Det er rigtigt, som hr. Carsten Hansen nævner, at der er lagt op til en besparelse på 120 mio. kr. for indeværende år, men det, som hr. Carsten Hansen negligerer i samme ombæring, er, at det jo er meningen, at den bliver transformeret til deltagerbetaling.
Jeg kan altså bekræfte de 120 mio. kr., men derimod ikke bekræfte den sammenhæng, hr. Carsten Hansen sætter de 120 mio. kr. ind i - eller med andre ord: Jeg forventer, at vi vil nå det samme aktivitetsniveau igen i år.
Om IFKA når frem til, at virksomhederne efteruddanner mindre: Jamen som jeg forsøgte at sige i min første besvarelse, er rapporten ikke offentliggjort endnu, og derfor er der ikke noget som helst grundlag for at drage den parallel, som hr. Carsten Hansen gør, da vi ikke ved, hvad det er for typer efteruddannelse, der er tale om.
Det er muligt, at det er den interne efteruddannelsesindsats, og det er muligt, det er brug af private kursusudbydere, men hvis vi ser på aktiviteten, kan vi i hvert fald ikke konstatere et tilsvarende fald i brugen af de offentlige uddannelsestilbud.
Anne Baastrup (SF), 2004-02-25:
Jeg kvitterer selvfølgelig for ministerens ønske om nu at arbejde videre med det her område.
Men det undrer mig lidt, at ministeren, da vi havde forespørgselsdebatten i maj, lovede en statusrapport i efteråret 2003, og nu kommer den så først til marts.
Louise Frevert (DF), 2004-02-25:
I Dansk Folkeparti er vi meget mere fortrøstningsfulde, end Socialdemokraterne åbenbart er i forhold til de private virksomheders efteruddannelse af deres medarbejdere.
Vi mener, at der er mange nye, gode tiltag, der varetager arbejdgivernes og arbejdstagernes behov for at få en god efteruddannelse.
Bl.a. er der etableret en 12-millioner-kroners-pulje til udvikling og forsøg med uddannelsesnetværk, noget, der er helt nyt, og hvor ansøgningsfristen er den 14. april.
Dette kan man forvente sig meget af.
Socialdemokraterne har naturligvis opponeret allermest imod, at der har været sat deltagerbetaling på nogle fag.
Desuden er det jo ikke første gang, vi ser, at politikere er ude meget hurtigt, så snart de får stukket en analyse i hånden.
Så vidt jeg har erfaret, kan undersøgelsen ikke sige noget om, om faldet vedrører virksomheders interne, private eller offentlige uddannelse.
For så vidt angår it, har det vist sig, at frafaldet har omfattet enkeltpersoner, der har fået billigere kurser, hvorimod de virksomheder, som har søgt it-kurser, stadig har den samme søgning.
Anne Baastrup (SF), 2004-02-25:
Nu nåede jeg ikke at blive færdig med den anden halvdel af min problematisering.
Sådan som jeg har forstået på systemet, efter at jeg er kommet med beslutningsforslaget, er der mulighed for at få høvlet ventelisten ned, hvis man laver sådan en Løkkepose en gang til.
Det vil sige, at den venteliste, hvor ministeren vistnok ikke har ret, nemlig den venteliste, som er steget inden for de sidste år fra 1.400 til 2.000, er den reelle venteliste.
Det er de børn og unge, der er blevet screenet for: Er det alvorligt nok?
Så vi har et problem med en stigende venteliste.
Vi har et problem med, at man tilsyneladende ikke rigtig har erkendt i systemet, at det her er vigtigt.
Derfor er jeg selvfølgelig glad for, at ministeren nu vil tage nogle ekstra initiativer. Men hvis der så ikke sker noget, vil jeg forbeholde mig retten til at fastholde et pres.
Lone Møller (S), 2004-02-25:
Det er jo dybt deprimerende gang på gang at fremsætte et forslag, som klart kunne give forbedringer for mange tusinde patienter om året i det danske sundhedsvæsen, og så opleve, at man holder festtaler om, at man er godt i gang, samtidig med at forlydender siger, at tallene for infektioner i sundhedsvæsenet er stærkt stigende.
Alligevel er der ikke et flertal for et sådant forslag.
Det er næsten uforståeligt, og som der blev sagt med et lille, overbærende smil fra sundhedsministerens side: Det er jo ikke første gang, det her forslag er fremsat.
Han kunne også have sagt: Det er heller ikke anden gang.
Nej, det er tredje gang. Men det er jo ikke ensbetydende med, at forslaget er overflødigt, tværtimod.
Det er ubegribeligt, at man som politiker kan se sig selv i øjnene i spejlet og ikke gøre noget ud over at blive ved med at komme med budskaber om, at vi er ved at lave en kvalitetsmodel, at vi går meget op i at offentliggøre nogle sammenlignelige tal, så borgerne kan føle sig trygge.
Man kommer på intet som helst tidspunkt med nogle bud på, hvordan pokker vi kan komme det her svineri til livs, sådan at vi kan sikre, at patienter i dagens Danmark ikke skal blive mere syge af at komme på sygehuset.
100.000 mennesker bliver i dag syge af at ligge på
sygehuset
Mig bekendt kommer man på sygehuset for at blive rask og ikke for at blive syg.
Ydermere kan man frygte, at tallene er meget højere, idet infektionerne for en stor del af patienternes vedkommende først bryder ud i det øjeblik, patienterne er udskrevet.
Dermed er det deres praktiserende læge, der skal behandle og indberette.
Nogle har meget stor tiltro til, at de praktiserende
læger indberetter
Det vil jeg også meget gerne have, men jeg tror ikke på, at de måske lige nøjagtig husker at få indberettet alle, der kommer med en infektion, og får det sat i relation til, at den måske hænger sammen med en sygehusbehandling.
Jeg synes ganske enkelt, at det er en katastrofe, at vi ikke kan få vedtaget det her forslag.
Det er endnu mere surrealistisk, at vi ved sidste behandling oplevede, at der rent faktisk er et flertal i dette Folketing for dette forslag
Det kan godt være, at man ønsker stjerner og smileyer, og hvad ved jeg.
Det vil Socialdemokratiet til enhver tid være med til at stemme for.
Blot vi kan få nogle forbedrede forhold for de danske patienter, og vi kan komme det svineri, der er på de danske sygehuse inden for infektionsområdet, til livs, er vi parate til at vedtage hvad som helst.
Derfor har jeg en forhåbning om, at man denne gang tænker sig lidt mere om og måske tænker på patienterne frem for at få offentliggjort nogle tal i en eller anden portal.
Jeg appellerer virkelig på patienternes vegne til, at man stemmer for det her forslag.
Vi kan sætte det i værk i løbet af 2 måneder.
Det vil koste et ganske ubetydeligt beløb
i forhold til, hvad det koster, at folk i gennemsnit ligger 8-10 sengedage ekstra i det danske sundhedsvæsen.
Opgjort koster det i størrelsesordenen 1-2 mia. kr.
Forslaget her vil fuldt gennemført koste 200 mio. kr.
Det er pebernødder, og tænk dog på patienterne.
Hans Andersen (V), 2004-02-25:
Jeg vil gerne spørge fru Lone Møller, hvilke konkrete tiltag den socialdemokratisk ledede regering foretog i de 9 år, de var ved magten her sidste gang?
Lone Møller (S), 2004-02-25:
Jeg mener, at vi i Socialdemokratiet faktisk fik oprustet hygiejnesygeplejerskeuddannelsen.
Det her er et problem, vi alle sammen burde forholde os til, uanset hvad der er blevet gjort.
I dag er problemet kendt, det er stort, og derfor burde vi som ansvarlige politikere være enige om at gøre noget. Jeg skal så også meddele, at forslaget faktisk blev fremsat første gang, da vi havde en socialdemokratisk regering.
Hans Andersen (V), 2004-02-25:
Så vil jeg bare spørge, om ikke det er korrekt, at det var den socialdemokratisk ledede regering, der iværksatte dette projekt om en dansk kvalitetsudviklingsmodel på det danske sundhedsvæsen i samarbejde med amterne på daværende tidspunkt.
Det er sådan det gear, det spor, vi kører videre i.
Jeg kan i hvert fald undres over, at tiden nu åbenbart er en helt anden, nu er det enkeltsagernes tid, og så tager
man hygiejnen ud som en enkelt ting og prøver at fremme den.
Lone Møller (S), 2004-02-25:
Det er overhovedet ikke korrekt, at det er enkeltsagernes tid.
Det mindes jeg i hvert fald at vi så meget af i dette Folketing, da Socialdemokratiet var i regering.
Det var den socialdemokratiske regering, der iværksatte kvalitetsmodellen.
Det var også den socialdemokratisk ledede regering, som bevilgede penge til at få udarbejdet nogle standarder.
Jeg synes ikke, at den socialdemokratisk ledede regering var hurtig nok til at få iværksat de standarder på landets sygehuse.
Derfor blev forslaget fremsat.
Så det har ikke ændret min holdning, om det er en socialdemokratisk ledet regering, eller om det er en borgerlig regering.
Jeg synes, at der er flovt, at vi som ansvarlige politikere i år 2004 ved, at over 100.000 mennesker om året bliver syge af at ligge på sygehuset.
Derfor er jeg villig til under en hvilken som helst regering at finde penge til dette forslag, vil jeg gerne sige til hr. Hans Andersen.
Lone Møller (S), 2004-02-25:
Jeg vil spørge fru Birthe Skaarup, om hun kan bekræfte, at i den redegørelse, som hun berømmer lidt, fylder beskrivelsen af sygehushygiejnens én A4-side, og jeg vil også gerne spørge fru Birthe Skaarup, som siger, at kvaliteten skal bringes i top, om fru Birthe Skaarup har et bud på, hvordan den kan blive bragt i top inden 2006.
Jeg er villig til at acceptere smileyer, men jeg tror nok, jeg ville være temmelig bekymret, hvis jeg kom ind med ambulancen - babu, babu - og der sad en sur smiley på operationsgangen, så jeg tror alligevel ikke, de er helt velegnede.
Men hvis fru Birthe Skaarups parti vil stemme for, at vi får sat gang i tingene med forslaget her, går vi gerne med til smileyer og stjerner og dingenoter, og hvad ved jeg, bare det kan hjælpe patienterne.
Birthe Skaarup (DF), 2004-02-25:
Netop det bilag, som fru Lone Møller også har fået, nemlig bilag 270,
Men det, vi godt vil have, er sammenhæng i hele kvalitetsstandarden, så der også kommer dødelighed, reoperationer, hygiejnen på sygehusene og vigtigheden af, at gulvene er vaskede, osv. med i billedet.
Det er ikke længere siden end i fredags, at vi talte med folk udeomkring om patientsikkerhed.
Det er en ganske almindelig og hverdagsagtig ting, at man lærer at vaske sine hænder, men tænk på, hvad det forårsager i det danske sygehusvæsen, at man ikke vasker sine hænder.
Lone Møller (S), 2004-02-25:
Angående de ting, som fru Birthe Skaarup efterlyser, vil jeg spørge, om fru Birthe Skaarup ikke er enig i, at netop de rutiner, som er vigtige for at få en god hygiejne - og her drejer det sig jo ikke kun om rengøring og håndvask - rent faktisk er udarbejdet af de dygtigste eksperter i landet, og at de ligger klar, så de er lige til at gå i gang med. Kan fru Birthe Skaarup ikke bekræfte, at de standarder, der er udarbejdet, og som fru Birthe Skaarup selv klart henviste til i sit eget beslutningsforslag, er dem, der skal ligge til grund, og at de ikke skal laves om?
Vi behøver ikke at vente til år 2006, de ligger klar.
Birthe Skaarup (DF), 2004-02-25:
Det hele skal ses i en større sammenhæng, som jeg sagde før, og med hensyn til arbejdsrutinerne på hospitalerne er de overhovedet ikke indarbejdet i hospitalsvæsenet; vi fik et klart bevis på i fredags, at det er de faktisk ikke.
Ganske almindelige hverdagsagtige kutymer, som vi faktisk har lært fra barnsben, f.eks. at man skal vaske sine hænder tit nok, er ikke indarbejdet godt nok, og der er endnu flere ting, der skal indarbejdes.
Vi skal se det hele i en sammenhæng og finde den rigtige model, så vi kan få nedbragt antallet af infektioner på de danske sygehuse.
Jeg synes, det er vigtigt, og jeg tror nok, at vi alle sammen, også fru Lone Møller, som holdt denne flotte brandtale, synes, at det er et vigtigt område.
Line Barfod (EL), 2004-02-25:
Jeg er meget enig med fru Birthe Skaarup i, at vi skal have indarbejdet de rutiner på sygehusene, men det er jo lige præcis derfor, det er svært at forstå, at fru Birthe Skaarup ikke vil bruge det flertal, der er i Folketinget, hvis fru Birthe Skaarups parti stemmer for, til at komme i gang med at få dem indarbejdet.
Hvorfor ikke sætte det arbejde i gang med det samme?
Nu er hygiejnestandarderne udarbejdet, så lad os få dem ud på sygehusene og lade dem komme i gang med at indarbejde rutinerne i stedet for at vente til engang i 2006 eller 2007, eller hvornår ministerens store projekt nu er færdigt.
Hvorfor ikke gå i gang med hygiejnestandarderne, som er færdige og er klar til at blive indarbejdet på sygehusene?
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med i det flertal, der kunne være for det?
Birthe Skaarup (DF), 2004-02-25:
Så vidt jeg forstod ministeren, vil de blive forelagt og indarbejdet på sygehusene her i slutningen af 2004, og det kan ministeren vel bekræfte.
Men inden 2006 skal hele området, altså sammenhængen i kvalitetsmodellen, være indarbejdet overalt i det danske hospitalsvæsen, og jeg synes, at hvis vi begynder at udskille nogle ting, opnår vi ikke den sammenhæng, og vi opnår i hvert fald ikke det, vi gerne vil, nemlig at skabe sammenhæng mellem alle kvaliteterne på hele området: steril behandling, reoperation, dødelighed osv. - alt det, vi også gerne vil måle for at finde ud af, hvad et godt sygehusvæsen er, og hvordan det skal se ud.
Line Barfod (EL), 2004-02-25:
Som jeg har hørt ministeren indtil nu, er det i 2006, den samlede kvalitetsmodel er ved at være færdig, hvis vi er heldige, og det er så til den tid, man går i gang. Men det, jeg så ikke kan forstå, er, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil være med til at bruge folketingsflertallet til, at vi kan gå i gang allerede nu.
Så kan man jo i den videre udvikling af den store kvalitetsmodel bruge de erfaringer, man får ved at starte med hygiejnestandarderne allerede nu.
I sit notat lægger ministeren op til, at man skal bygge på de erfaringer, man får undervejs, men det får man jo kun, hvis man går i gang.
Det er lidt svært at forstå, at når der er et flertal og Dansk Folkeparti er optaget af at få indarbejdet de rutiner på sygehusene, vil Dansk Folkeparti ikke bruge flertallet og sikre, at arbejdet kommer i gang.
Det kan vel ikke være på grund af finanslovaftaler eller andet, at Dansk Folkeparti ikke må bruge det flertal, der er i Folketinget.
Birthe Skaarup (DF), 2004-02-25:
Jeg tror nok, fru Line Barfod ved, at der er lavet en betænkning over Dansk Folkepartis forslag om smileyordningen, netop fordi vi ville have andre kvalitetsforbedringer ind i modellen.
Fru Line Barfod plejer ikke at være tungt opfattende, men det er, som om dette her ikke rigtig kan komme ind i hjernespindet.
Det handler om, at vi får en model, der lægger op til, at vi får en sådan kvalitetsstandard, at vi virkelig kan gøre noget ved det, der er problemet i det danske sygehusvæsen, nemlig hygiejnen i al almindelighed.
Men der er også de andre elementer, som jeg har nævnt, f.eks. medicinering, reoperationer, dødelighed, osv., osv., og hvorfor forsinke et projekt, fordi man pludselig skal tage fat på nogle delelementer?