runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ester Larsen (V), 2002-11-15:
L 59 er udmøntning af et af de mange forlig, vi i efteråret har indgået på kulturområdet.
Det er en positiv udgang, der er kommet på arbejdet med biblioteksafgiften.
Vi har i Danmark også efter reduktionen formentlig verdens mest generøse biblioteksafgiftslov.
Ingen andre lande sender mig bekendt så mange penge direkte til forfatterne som samfundets anerkendelse af, at værker stilles til rådighed for offentligheden gennem biblioteksvæsenet.
Når en sum skal fordeles mellem forskellige grupper, kan det være vanskeligt at finde en model, der er tilfredsstillende for samtlige parter.
Det viser
det udvalgsarbejde, der er gået forud for indgåelsen af forliget da også.
Men udvalgsarbejdet har været så konstruktivt, at det har givet inspiration til den meget brede aftale, vi nu behandler i lovform i dag.
Den undergrænse på 1.535 kr., som udvalget har foreslået, bakker et bredt flertal op om.
Bundgrænsen er en tilbageføring til det niveau, der blev indført med 1991-loven, så det er en grænse, der også tidligere har kunnet samle flertal i Folketinget.
At en undergrænse også modsvares af en aftrapningsordning for de store offentlige udbetalinger, forekommer logisk for de fleste.
Lovforslaget tager også hul på en afvikling af ydelser til efterlevende.
Det gøres på en overordentlig langstrakt måde.
Med forslaget her bliver ingen med berettiget forventning om en efterlevende-ydelse frataget et gode.
Der er flere grunde til afvikling af ydelser til efterlevende.
Da biblioteksafgiften er defineret som kulturstøtte for aktivt skabende personer, er det svært at begrunde, at en ydelse til andre end en levende kunstner kan fremme kunsten.
Dertil kommer, at tiden må siges at være løbet fra ordningen.
Med den samfundsudvikling, vi har gennemløbet, må vi revidere fortidens forestillinger om ægtefæller til modtagere af bibliotekspengene.
For det første går en meget stor del af biblioteksmidlerne til personer, der selv er lønmodtagere med pensionsordninger, og som har erhvervsaktive ægtefæller med egen pensionsordning.
For det andet har de forfattere, der udelukkende lever af deres litterære arbejder, normalt ikke opofrende hjemmegående ægtefæller, men erhvervsaktive ægtefæller med egen pensionsordning.
Denne ændrede samfundsindretning bør naturligvis sætte spor i måden, vi tildeler biblioteksmidler på.
I Venstre er vi glade for enigheden om at understøtte den skabende litterære kunst med aftalen om en forhøjelse af de litterære forfatteres pointtal.
I Venstre er vi i det hele taget glade for forliget og den store opbakning, der er til det både her i Folketinget og i forfattermiljøerne.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-11-15:
Lov om biblioteksafgift har præget debatterne her i Folketinget, men endnu mere ude i befolkningen og naturligvis mest hos forfatterne lige siden debatten om den berømte femøre som kompensation for vederlagsfri benyttelse og udlån af forfatteres værker fra bibliotekerne.
Vi har oplevet en højst utraditionel og barsk omgang nedskæringer, af mange betegnet som det store bogrøveri, med en meget stor besparelse af biblioteksafgifterne i 2002.
Der blev med, hvad mange karakteriserede som med tilbagevirkende kraft, gennemført en bagatelgrænse på 5.000 kr. og en generel nedsættelse af biblioteksafgiftskontoen med næsten 20 mio.
Naturligvis måtte rettighedshaverne protestere.
Der var forfatternes aktion eller demonstration på kulturministerens trappe, dog uden at der blev fyret fede ved den her lejlighed.
Der var demonstrationer på en række af landets biblioteker osv. På baggrund af mange henvendelser bl.a. fra de to forfatterforeninger om det lovlige i den bratte nedskæring blev der afholdt en høring her i Folketinget, hvor essensen var: Det er formentlig ikke ulovligt, hvad kulturministeren har foretaget sig, men det er uskønt.
Og det var vist et ordret citat fra en af høringens eksperter.
For at gøre en historie, der kunne gøres meget lang, helt kort, endte vi med at indgå et bredt forlig på baggrund af de indstillinger, som en arbejdsgruppe, det såkaldte Biblioteksafgiftsudvalg, nedsat af kulturministeren kom med i efteråret. I Socialdemokratiet havde vi meget gerne set, at det forlig, der blev aftalt, og som der er bred opbakning til, var indgået med en øjeblikkelig ikrafttræden, dvs. fra det nye finansår.
Imidlertid kunne der ikke skaffes flertal for også at iværksætte fase 2 allerede i 2003, som indeholder en forbedring på 10 mio. kr., som altså desværre først kommer til udmøntning fra 2004.
Når vi alligevel valgte at gå med i det omtalte forlig, skyldes det, at vi finder, at der er så mange fremadrettede og positive faktorer i forliget, som nu er udtrykt i lovforslaget, at vi vil fastholde vores medvirken i forliget og dermed i det foreliggende lovforslag.
Vi mener, at der med en vedtagelse af lov om ændring af lov om biblioteksafgift skabes et fremtidssikret system, hvor vi allerede med de forhold, der bringes i orden fra finansår 2003, får klaret de mest presserende forhold, og at vi på mange måder får tilgodeset den politik, vi står for.
Da fru Ester Larsen har gennemgået nogle af punkterne, vil jeg undlade at komme ind på de enkelte detaljer, men blot understrege, at det, som vi synes er utrolig vigtigt, er, at de indvindinger, der opnås gennem de forskellige forslag, arvinger osv., er midler, der bliver i biblioteksafgiftssystemet.
På denne samlede baggrund kan jeg på Socialdemokratiets vegne give lovforslaget opbakning, og jeg vil udtrykke håb om positiv medvirken, således vi kan få loven vedtaget i år.
Det bør også ske af den grund, at vi så undgår beskyldninger om tilbagevirkende kraft.
Vi skal jo huske, at optællingen og dermed kvalificeringen til bibliotekspengene sker ved årsskiftet.
Louise Frevert (DF), 2002-11-15:
Dette lovforslag er nok et af de lovforslag, der har været mest diskussion om i det forgangne år.
Endelig er det lykkedes at nå frem til en enighed, hvor næsten alle undtagen Enhedslisten kan være med, og hvor interessenterne er tilfredse med det endelige resultat.
Det har været en lang, sej, men spændende vej, og jeg tror, vi alle har lært af dette forløb. Det er jo fantastisk, at vi har så stærke organisationer i Danmark, og at det kan lade sig gøre i samarbejde og selvfølgelig ikke uden internt slagsmål alligevel at nå frem til et tilfredsstillende resultat, en rigtig god aftale. Jeg skal undlade at gå i detaljer med indholdet i lovforslaget, da jeg egentlig tror, det er kendt for os alle, men blot med tilfredshed bemærke, at undergrænsen på 1.534 kr. efter Dansk Folkepartis mening er en korrekt grænse for at få noget ud af denne kompensation.
Desuden mener vi, at en gradueret overgrænse er helt i overensstemmelse med Dansk Folkepartis intentioner. Vi siger nu ja til første del af loven, og anden del vil træde i kraft efter et udvalgsarbejde i 2004.
Desuden bemærker vi med tilfredshed, at der ikke bliver besparelser
på bevillingen til biblioteksafgiften i 2003-2006
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig dette lovforslag med ændrede beløbsgrænser, og vi kan allerede nu tilkendegive, at vi ser positivt frem til et spændende arbejde med anden del af aftalen.
Carina Christensen (KF), 2002-11-15:
Jeg skal ikke bidrage til at forlænge debatten sent en fredag eftermiddag.
Fra konservativ side kan vi støtte det her forslag om ændringer i loven om biblioteksafgiften.
Det skylder vi ikke mindst de mange forfattere, for hvem biblioteksafgiften er en væsentlig del af deres levebrød.
Kulturministeren tog et godt initiativ, da han nedsatte arbejdsgruppen, og også denne gruppe fortjener ros for den store indsats, som den har lagt i arbejdet.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2002-11-15:
Jeg synes, at forslaget her indvarsler en ny epoke for biblioteksafgiften, for noget af det, som er det helt afgørende i lovforslaget, er, at den er lavet som en 4-årig aftale, hvorved der for første gang nogen sinde, så vidt jeg erindrer, bliver skabt ro om biblioteksafgiften over en flerårig periode.
Ellers har det jo været sådan tidligere, at man år for år måtte leve i usikkerhed om, hvorvidt éns biblioteksafgift som forfatter gik op eller ned, og man havde ingen garanti for, om den indtægt, som man havde forventet, ville komme eller ej.
Alene derved synes jeg, at det afgørende i forslaget er, at der er lavet en flerårig model.
Det synes jeg også der er al mulig grund til dels at takke hinanden og alle partierne for, dels ministeren, der var velvilligt indstillet over for at få lavet en flerårig aftale.
Jeg er ret sikker på, at det er noget af det, der vil blive husket også fremover.
Det er klart, at der i Folketinget har været en væsentlig og ophedet debat om de omfattende nedskæringer, som blev gennemført med finansloven for 2002.
Den uenighed er der selvfølgelig stadig væk.
Men jeg synes også omvendt, at det er positivt, at der blev skabt en stemning omkring det her lovforslag, men i øvrigt også en række andre forslag, som gør, at der er genetableret et debatklima partierne imellem, hvilket betyder, at vi kan lave et fornuftigt samarbejde om kulturpolitikken.
De elementer, som i øvrigt ligger i lovforslaget, der bygger på det udvalg, som blev nedsat, er resultater i form af regulering af indsatsen for skønlitteratur og etablering af en ny pulje, som alle kan søge.
Det er også et væsentligt bidrag til at sikre en mangfoldighed i dansk litteratur, både i skønlitteraturen, faglitteraturen, litteraturen for børn og ungdom og i oversættelser.
Ingen af genrerne kan undværes.
Dansk er og vil forblive et lille sprogområde, hvilket nødvendiggør, at vi som Folketing hele tiden sikrer en understøttelse af dansk med økonomiske midler til legater for skrivende, men også i form af biblioteksafgiften.
Det, der henstår til senere debat, er selvfølgelig en fortsat diskussion af, hvordan man skal fortolke biblioteksafgiften i forhold til, om den er kulturstøtte, vederlag eller ophavsret og lignende.
Også det synes jeg er positivt.
Så vi vil meget varmt anbefale lovforslaget og også gå positivt ind i de forhandlinger, der skal være om opfølgningen af det.
Så skal jeg på Kristeligt Folkepartis vegne, da ordføreren ikke har mulighed for at være til stede, give udtryk for, at Kristeligt Folkeparti også støtter lovforslaget.
Man har bedt mig sige, at Kristeligt Folkeparti
især er glad for, at det er blevet en flerårig aftale.
Med de bemærkninger kan jeg anbefale lovforslaget.
Naser Khader (RV), 2002-11-15:
Lovforslaget er en gennemførelse af den aftale om biblioteksafgift, som Det Radikale Venstre har tiltrådt.
Vi prioriterer biblioteksafgiften højt, og den har stået øverst på vores liste under finanslovforhandlingerne.
Derfor værdsætter vi, at vi nu skal indgå en 4-årig aftale, hvor der ikke kommer yderligere besparelser på biblioteksafgiften.
Det skaber ro og tryghed på området.
Ministerens forslag fra foråret om en undergrænse på 5.000 kr. var vi imod.
Men vi er tilfredse med, at kulturministeren har taget kritikken til efterretning.
Vi kan acceptere den nye undergrænse, som er en satsreguleret gennemførelse af den grænse, som eksisterede fra 1992 til 1996.
Vi mener også, det er i orden at graduere afgiften på beløb over 328.134 kr. I den sammenhæng er jeg meget tilfreds med, at det beløb, der vindes ved en overgrænse og en undergrænse, går tilbage til selve biblioteksafgiften og bliver udbetalt efter de samme kriterier i stedet for at indgå i en særlig pulje, der skal uddeles efter andre kvalitative kriterier, som der var tale om i forhandlingerne. Jeg mener, det er vigtigt, at biblioteksafgiften kan ligge så tæt på en vederlagsordning som muligt, men jeg ser frem til, at biblioteksafgiftsudvalget vil lave en undersøgelse, så vi kan få det spørgsmål afklaret.
Fra 2004 vil de skønlitterære forfattere blive tilgodeset, og der bliver oprettet en ny litteraturpulje på 5 mio. kr.
Det er gode forslag, for det er midler, som bliver tilført ekstra.
Det er ikke midler, der tages fra de andre forfattere, og det er vigtigt.
Desuden er det glædeligt, at partierne har været enige om, at der ikke skal være brugerbetaling på biblioteksafgiften.
Det Radikale Venstre vil værne meget om den glimrende ordning, vi har nu, hvor bibliotekerne bruges af den brede befolkning.
Jeg er også tilfreds med, at oversættere fortsat indgår i biblioteksordningen.
Det er væsentligt, at vi fremover får lavet gode oversættelser af udenlandsk litteratur, for det kan være med til at styrke det danske sprog. Til sidst en ros til ministeren for en god proces.
Han var meget lyttende.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Pernille Falcon (EL), 2002-11-15:
Lovforslaget er et led i udmøntningen af det forlig om biblioteksafgiften, som alle partier i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten indgik i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Aftalen betød, at Folketinget for andet år i træk skar i biblioteksafgiften, der udbetales til forfattere som betaling for udlån af deres bøger på landets biblioteker.
I 2002 skar man 16 mio. kr., og i 2003 tager man yderligere 8,2 mio. kr.
Derfor er det utilstrækkeligt, at man fra 2004 nøjes med at kompensere med 15 mio. kr.
Det er og bliver en forringelse, og det ville Enhedslisten ikke være med til.
Vi opfatter det specielt problematisk for så lille et sprogområde som det danske, at man ikke har haft den nødvendige vilje til at opprioritere området økonomisk.
Når det er sagt, vil vi godt understrege, at Enhedslisten gerne bakker op om de øvrige elementer i forliget.
Det er helt i overensstemmelse med vores synspunkter, at der gennemføres en omfordeling, så undergrænsen på udbetaling af biblioteksafgiften nedsættes og der tages fra de højeste indtægter.
Afskaffelsen af arvingernes rettigheder sikrer fremadrettet, at afgiften fungerer som støtte til de udøvende kunstnere.
Ja, vi kunne såmænd ønske os, at kulturministeren kunne overbevise resten af regeringen om, at det var disse fordelingsmæssige principper, der burde gennemsyre regeringens politik på også andre områder.
Enhedslisten er også meget tilfreds med, at der oprettes en litteraturpulje, der kan give vækstlaget bedre betingelser for at udfolde sig.
På den måde indeholder forslaget også et væsentligt kulturpolitisk fremskridt.
Pengesiden i den her sag tager vi stilling til, når vi stiller ændringsforslag til finansloven og i sidste instans stemmer imod finansloven.
Her vil vi tage stilling til lovforslagets konkrete indhold, og derfor stemmer vi for.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-11-15:
Sikken dejlig dag det er i dag.
Jeg vil gerne sige tak for den imødekommende modtagelse, lovforslaget har fået fra partierne i dag.
Lovforslaget er jo den første station på vejen til gennemførelsen af den aftale om biblioteksafgiften, som vi indgik for 14 dage siden.
Det er en aftale, som gælder for årene 2003-2006, og som vel at mærke er indgået på så bredt et politisk grundlag, at den er langtidsholdbar.
Man må jo som politiker nærmest ikke garantere noget og love noget mere, men det her er jo med garanti den aftale, der kommer til at gælde de næste 4 år, når der er så mange partier involveret.
Hvis jeg skal pege på et enkelt element i aftalen, som har den største betydning for forfatterne og de andre modtagere af afgiften, må det netop blive dette, at rammerne for biblioteksafgiften ligger fast de næste 4 år.
Jeg er også glad for, at vi har kunnet enes om at uddrage det væsentligste i rapporten fra udvalget om biblioteksafgift år 2002.
Det var der enighed om i udvalget, og så kunne vi lægge det til grund for aftalen.
, at specielt de to forfatterforeninger vil mene, at deres indsats i udvalget har været umagen værd.
Jeg kan naturligvis tilsige Kulturudvalget konstruktiv medvirken fra min side i det forestående udvalgsarbejde.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-15:
Mit spørgsmål var egentlig bare hæftet op på, at jeg undrede
mig over, at man kun i forbindelse med salg af TV 2 ønsker at justere public service-kravene.
Det er bare det, jeg kom for at sige.
Og jeg har bare ikke kunnet få noget ordentligt svar
på, hvorfor det kun skulle nævnes i forslaget i forhold til den del af det
Men det er o.k.
Jeg venter og ser, hvordan det bliver udmøntet.
Jens Rohde (V), 2002-11-15:
Hr. Aage Frandsen giver jo faktisk i sin tale selv svaret på, hvorfor jeg meget gerne havde set - jeg tror også, at det gælder for de andre to partier - SF og hr. Aage Frandsen med inde i forliget.
Der har nemlig aldrig nogen sinde, når det handler om SF, været tvivl om, hvilke positioner SF havde, hvad man gik med til, og hvad man ikke kunne gå med til.
Det var rigtigt, at vi sad den sidste aften, hvor der var nogle ting, vi kunne give indrømmelser på, men så var der andre ting, bl.a. udliciteringsprocenten på 21, som vi vidste SF var lodret imod, og dem kunne vi ikke efterkomme.
Sådan var det, og så valgte SF og hr. Aage Frandsen på den baggrund at trække sig ud.
Men her var vi aldrig, aldrig i tvivl om positionerne, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil også godt kvittere for en nuanceret tilgang til det, både om, hvad man er for, og hvad man er imod.
Hvorvidt der er penge i digitalisering, er helt, helt umuligt at svare på.
Det er der jo ikke rigtig nogen af os der sådan på stående fod har det endelige overblik over.
Men jeg vil godt spørge hr. Aage Frandsen, selv om jeg jo godt kendte positionerne,
om det alligevel ikke ærgrer ham lidt, at SF, når vi nu skal tale digitalisering og dermed meget store landvindinger i de kommende år for hele medielandskabet, ikke sidder med og kan være med til at præge en udvikling, som kunne få endnu større betydning end det, vi har lavet på de analoge sendinger nu.
Jytte Wittrock (S), 2002-11-15:
Så kan man jo begynde at tvivle på sine pædagogiske evner, hvis det ikke kan forstås, for jeg synes, jeg siger det.
Jeg synes rent faktisk heller ikke, at der, inden vi afbrød forhandlingerne, har været klarhed om det med det overordnede programansvar på DR.
Jeg tror bestemt, at hvis man havde givet den reelle tid, kunne vi have nået noget, som vi ikke nåede, og det kunne være blevet et bedre resultat.
Naser Khader (RV), 2002-11-15:
Hr. Poul Nødgaard nævnte, at de andre partier fik utrolig mange indrømmelser den søndag nat.
Kan hr. Poul Nødgaard nævne tre?
Det er det ene spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2002-11-15:
Jeg hæfter mig ved hr. Poul Nødgaards ord om DR's bestyrelse, som hr. Poul Nødgaard jo omtaler som en part, der nu får afgørende indflydelse på det fjernsyn, der sendes.
Poul Nødgaard (DF), 2002-11-15:
Det er godt, man har et stykke papir at skrive ned på.
Så mange spørgsmål kan man næsten ikke rumme i sit hoved, men jeg skal prøve at besvare nogle af dem. Til hr. Aage Frandsen først: Jeg kan ikke remse de indrømmelser op, som vi har fået.
Vi er blevet godt taget imod i forligskredsen.
Og så vil jeg have lov til at sige med hensyn til indrømmelser: Indrøm det nu åbent og ærligt.
Hvis jeg overhovedet kan bebrejde kulturministeren noget fra den nat, er det, at for at få det her til at glide, gav han den ene indrømmelse efter den anden til oppositionen, og derfor kan jeg ikke fortænke kulturministeren i, at da klokken blev tre, regnede han med, at da var forliget hjemme. Jeg skal ikke gå i detaljer, men jeg vil bare fortælle, at med hensyn til de handicappede bliver det en betydelig forbedring i forhold til, hvordan det er nu.
Masser af udsendelser fremover vil blive tekstet, og der sker en masse ting i forbindelse med tegnsprog.
Jeg mener, at oppositionen kan glæde sig til at se, hvilket fremskridt den her medieaftale er for de handicappede i forhold til den medieaftale, der ligger nu.
Jeg kan svare sammenfaldende til hr. Aage Frandsen og hr. Khader med hensyn til et privatiseret TV 2, hvor hr. Khader spørger utrolig meget til økonomien: Jeg forstår ikke det spørgsmål, for når nu man har sagt, at det er ved at blive undersøgt i øjeblikket, og at forligskredsen sætter sig sammen engang i begyndelsen af det nye år, når den redegørelse, suppleret med hvad vi ellers skal bruge, fremkommer, så synes jeg, det må være logik selv for hr. Khader, at så tager vi stilling på det tidspunkt.
Jamen det kan jeg da hurtigt sige.
Bestyrelsen har, når den træder sammen fremover i Danmarks Radio, en mulighed for på de månedlige, går jeg ud fra, bestyrelsesmøder at påtale ting vedrørende sendefladen, hvis der har været nogle ting.
De skal ikke gå ind i den enkelte udsendelse og sige, vi vil ikke have en udsendelse af det og det og det, men de kan gå ind og sige til generaldirektøren og afdelingschefen -
jeg ved ikke, hvad de hedder alle sammen med kors og bånd og stjerner på i Danmarks Radio - at her er der altså nogle ting, hvor bestyrelsen mener det halter.
Hvis der f.eks. har været slagside i nogle udsendelser i relation til partiskhed og så fremdeles.
Vær tryg og rolig, sov helt stille og roligt
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-15:
Jeg kunne forstå, at hr. Poul Nødgaard ikke kunne forstå, hvorfor Kristeligt Folkeparti ikke er med.
Men nu har jeg ikke nogen forventning om, at hr. Poul Nødgaard kan forstå alt.
Når det er sagt, må jeg spørge med hensyn til denne her Danmarks Radios bestyrelse: Hvad er det, der skal sættes på plads?
Det vil jeg meget gerne have uddybet, hvis hr. Poul Nødgaard kan det.
Derudover siger hr. Poul Nødgaard, at lokal-tv virkelig er blevet tilgodeset, og det er nemlig helt fantastisk.
Hvordan mener hr. Poul Nødgaard så, at græsrods-tv er blevet tilgodeset?
Det vil jeg da meget gerne have uddybet.
Jytte Wittrock (S), 2002-11-15:
Det er med hensyn til de regionale tv-stationer.
Hr. Poul Nødgaard sagde, at de næsten var som små stater i staten.
Så kan jeg ikke forstå, at man ikke har løsrevet dem fuldstændig og har givet dem råderet over den indtægt, de kan få på regionale reklamer.
Så vil jeg også spørge, om hr. Poul Nødgaard kan forklare mig, hvad forskellen er på det, vi havde engang, nemlig Radiorådet, og det, vi nu etablerer med en bestyrelse med de vide beføjelser, som vi lige har hørt den skal have.
Naser Khader (RV), 2002-11-15:
Hr. Poul Nødgaard mente, at det var et mærkeligt spørgsmål, jeg stillede om privatisering, men det er altså et meget vigtigt punkt.
Vil Dansk Folkeparti sige nej?
Det andet om DR's bestyrelse
: Kommer vi fremover til at oplever situationer a la den situation, vi oplevede med Søren Espersen, der sidder i Danmarks Radios bestyrelse for Dansk Folkeparti og går ind og blander sig i journalisternes arbejde og deres måde at arbejde på med deres programmer?
Det var i forbindelse med et Mellemøst-TV-avisindslag, at Søren Espersen gik ind og blandede sig.
Kommer vi til at opleve sådan en situation fremover?