runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Ja, nu har Socialdemokratiet ganske vist været i opposition i godt og vel et år, men det er helt tydeligt svært at vænne sig til rollen.
Men jeg må sige til de socialdemokratiske spørgere, at de altså er nødt til at have den tålmodighed, der ligger i at vente og se, hvad det er, regeringen kommer med.
Det kommer såmænd om ikke så forfærdelig længe, og så skal de socialdemokratiske spørgere nok få tilfredsstillet deres nysgerrighed, deres naturlige nysgerrighed.
Men det er nu engang arbejdsgangen, at det er regeringen, der arbejder med det her.
Regeringen kommer med et udspil, og så vil vi gerne drøfte det - også med Socialdemokratiet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ikke desto mindre er situationen den, at jeg bakker begge ministre op, for jeg er meget enig med udenrigsministeren i, at Danmark skal spille en meget aktiv rolle internationalt.
Vi skal bygge videre på det aktive EU-formandskab og benytte den platform, vi der har skabt til, at Danmark gør sig stærkest muligt gældende i Europa og internationalt.
Jeg har selv været inde på det samme. Samtidig er det selvfølgelig klart, at finansministeren jo må sikre, at budgettet hænger sammen, og derfor er der jo allerede, da finanslovforslaget for 2003 blev fremsat, lagt nogle såkaldte budgetoverslag ind for alle ministerier for 2004.
Nu begynder så overvejelserne om finanslovforslaget for 2004, og der er det jo en fuldstændig naturlig proces, at finansministeren ønsker størst mulige besparelser, mens de enkelte ministre gerne vil sikre, at der også er bevillinger nok til dette eller hint gode formål.
Det er jo meget forståeligt.
Og i løbet af foråret vil der i regeringen blive truffet beslutning om de endelige rammer for 2004-finanslovforslaget.
Der kan jeg sige til hr. Nicolai Wammen, at de selvfølgelig vil blive tilrettelagt sådan, også for Udenrigsministeriet, at Danmark kan spille den rolle internationalt, som Danmark bør spille.
Nicolai Wammen (S), 2003-01-07:
Det er selvfølgelig meget fint, at statsministeren giver et svar, hvor han siger, at på den ene side og på den anden side.
Statsministeren, som normalt er meget klar i mælet, var meget uklar her. Statsministeren siger, at det er en naturlig proces.
Hvad der måske er mindre naturligt er, at man har to af regeringens topministre, der i pressen går ud og har direkte modsatrettede synspunkter.
For det, der selvfølgelig er grunden til, at statsministeren er nødt til at give så afværgende et svar, er, at man har en udenrigsminister, der har lagt en ny politik frem, som i øvrigt ligger op ad det, statsministeren også selv bekræfter er regeringschefens tanker, og udenrigsministeren siger, at hvis vi skal udføre den, så kan vi ikke klare de besparelser, finansministeren har lagt op til.
På den anden side har vi en finansminister, der siger: Det kan godt være, I mener det, men det skal I.
Derfor synes jeg, det er meget rimeligt at bede regeringschefen, statsministeren, om i dag at sige, hvilken af ministrene han holder med, for det er ikke begge ministre, der kan få ret her.
Både dansk erhvervsliv og mange andre har været ude og været meget kritiske i forhold til visdommen i, at regeringen vil skære ned på det Udenrigsministerium, som man i øvrigt har rost til skyerne i forbindelse med EU-formandskabet.
Så kunne statsministeren ikke være lidt mere præcis i sit svar: Er det finansministeren eller udenrigsministeren, der har regeringschefens opbakning?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Jamen jeg er jo netop meget præcis i mit svar, ved at jeg beskriver, hvordan proceduren er, nemlig at her straks, hvor finansloven for 2003 er vedtaget, begynder så de helt almindelige overvejelser om, hvad finanslovforslaget for 2004
skal gå ud på
Denne proces starter med, at der allerede er lagt nogle såkaldte budgetoverslag ind på alle ministerier, også Udenrigsministeriet.
Det er så det, der er udgangspunktet.
Derefter går drøftelserne i gang, og når vi når hen omkring maj-juni måned, afslutter regeringen så de drøftelser
og siger, at disse budgetoverslag måske skal ændres her eller fastholdes der på de enkelte ministeriers område
Det er processen.
Derfor kan jeg jo ikke sige andet, end at alt det, der bliver sagt af de enkelte fagministre og fra grupper i samfundet,
Det er et meget klart svar, for det er det, man kan sige i dag.
Nicolai Wammen (S), 2003-01-07:
Vi kommer da små skridt i retning af et lidt klarere svar i hvert fald.
Men stadig væk står tilbage, at statsministeren ikke her i dag vil sige, om han bakkede op bag synspunkterne fra udenrigsministeren eller fra finansministeren.
Det må stå svævende hen.
Det kunne dog tolkes som en lille åbning, at statsministeren siger: Senere må vi jo så se på, om der skal revideres på de her tal.
Det er klart, at det må man jo i en løbende proces.
Men lad mig så spørge så pænt og venligt som overhovedet muligt: Ville statsministeren synes, det var fornuftigt, at man lyttede til Udenrigsministeriets og udenrigsministerens
meget klare og saglige udmelding på det her spørgsmål
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Der er slet ikke anledning til at sætte nogen som helst på plads i den her sag.
Der vil nu foregå overvejelser - de vil foregå i regeringen, de vil sikkert også foregå i offentligheden - om budgetrammerne for de enkelte ministerier, og som sagt bliver det så lagt fast i maj-juni måned, hvordan det samlede finanslovforslag for 2004 skal se ud.
Men jeg vil gerne sige til hr. Nicolai Wammen, at under alle omstændigheder vil det blive tilrettelagt sådan, for så vidt angår Udenrigsministeriet, men også for andre ministerier, at vi kan varetage de opgaver, som vi har sat os for.
Og for Udenrigsministeriets vedkommende er det klart, at der skal der tages hensyn til, at Danmark kan og skal spille en aktiv rolle på den internationale scene.
Når vi fastlægger finanslovforslag for 2004, vil det være det hensyn, der også bærer budgettet for 2004 på dette som på andre områder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-07:
Statsministeren var tidligere inde på, at det var vigtigt for regeringen, at de kortuddannede fik en mulighed for at efteruddanne sig.
I går i Radioavisen fortalte Leif Hansen, der er forsker ved Roskilde Universitetscenter, at den øgede brugerbetaling, som regeringen har valgt at lægge på voksenuddannelsen på VUC, vil få store konsekvenser for arbejdsstyrken.
Det vil betyde, at kompetencen i arbejdsstyrken vil falde, og at især de lavtuddannede vil have sværere ved at efteruddanne sig. Mener statsministeren, at det stadig væk er et instrument, man skal bruge, nemlig at lægge øget brugerbetaling på voksen/efteruddannelsen, eller mener statsministeren som konsekvens af det, statsministeren sagde tidligere, nemlig at det var vigtigt, at de lavtuddannede fik mulighed for at efteruddanne sig, at man skal fjerne denne her brugerbetaling på voksen/efteruddannelse?
Sandy Brinck (S), 2003-01-07:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om statsministeren bakker Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, op i, at det ikke må skorte på finansieringen i den her sag.
For det er der, vi som opposition bliver en lillebitte smule rundtossede
, når det er sådan, at Socialdemokratiet sammen med de øvrige forligspartier i kriminalforsorgsforliget gang på gang har forsøgt at få justitsministeren til at give nogle af de penge, der kunne skabe ordnede forhold for kriminalforsorgen og få de mange dømte, der går på fri fod, bag de stive gardiner.
Der er vi blevet afvist gang på gang og senest samme dag, som Venstres ordfører går ud og proklamerer, at nu skal der være strafafsoning.
Er statsministeren enig med Venstres ordfører eller med justitsministeren?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Det er meget enkelt at svare på.
Vi vil rockeruvæsenet til livs, og der er aldeles ikke tale om, at denne sag splitter regeringen.
Tværtimod er det jo en sag, der har allerhøjeste prioritet for regeringen.
Justitsministeren har allerede her i efteråret iværksat en række fremadrettede initiativer til at forstærke indsatsen mod rockeruvæsenet, og regeringen vil tage yderligere initiativer her i det nye år.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-07:
Vi har jo alle sammen haft lejlighed til at følge statsministerens nytårstale.
Store dele af nationen fulgte med, og det gjorde oppositionen og dermed undertegnede også.
Noget af det, der manglende i talen, synes jeg var bekymring over det, som regeringen selv har lagt frem, nemlig at der vil være en stigende arbejdsløshed i år - 14.000 flere arbejdsløse regner man med.
Regeringen har brystet sig meget af, at der skulle flere i arbejde og ansættes flere i den private sektor, men det går altså nu den gale vej.
Problemet er, som adskillige undersøgelser har vist, at noget af det, den enkelte dansker sætter allerhøjest, når talen er om velfærd og tryghed, er, at man er i arbejde.
En anden ting er, at stigende arbejdsløshed også koster i samfundsøkonomien, og hvad betyder det i øvrigt for landets samlede finanser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Men grundlæggende er den danske økonomi sund og robust, der er en god konkurrenceevne, og regeringens hensigt er at sikre en fortsat stærk konkurrenceevne for danske virksomheder, så vi kan holde arbejdsløsheden nede på et absolut minimum og sikre, at der i de kommende år til stadighed skabes flere arbejdspladser, for det er dét, der skal til for at finansiere velfærden i fremtiden.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-07:
Det er jo fint nok, at regeringen vil gøre noget, men der mangler jo nogle konkrete initiativer.
I forbindelse med finanslovdebatten for en lille måneds tid siden var det jo ikke sådan, at de to regeringspartiers ordførere havde nogen forslag til, hvad der kunne afhjælpe dette problem.
Man konstaterede bare, at problemet er her, og det får altså negative konsekvenser for samfundsøkonomien, ligesom det medfører stor personlig skade for den enkelte, at der ikke er den opdrift i samfundet, som vi alle sammen kunne ønske os. Derfor må det da være på sin plads at spørge her ved indgangen til 2003, hvad det er, regeringen vil gøre for at afhjælpe det problem.
Skal vi bare stiltiende se på, at der bliver 14.000 flere ledige her i år 2003?
Og hvad med alle de andre måltal, man har stillet op for gældsafvikling og samfundsøkonomien i øvrigt?
Her er det da et stort problem, at vi får flere ledige.
Jeg er godt klar over, at denne regering, der nu har siddet godt et års tid, ikke er i stand til at levere samme resultater som den tidligere regering, hvor folk var vant til, at arbejdsløsheden faldt måned for måned.
På bare ét år er vi kommet i den situation, at ledigheden stiger for første gang i næsten 10 år, og derfor er det jo underligt, når statsministeren har lejlighed til at tale til hele nationen, at han ikke berører problemet med ét eneste ord og heller ikke giver udtryk for, at han deler den bekymring, som de mennesker, der bliver fyret fra deres job og ryger ud i ledighed, har.
Vi kunne forstå på Venstre og De Konservatives ordførere, at det ikke var noget stort problem for dem, men det undrer mig meget, at det ikke er noget stort problem for landets statsminister.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Jeg tror ikke, jeg kan føje meget til det, jeg allerede har sagt.
Det er et helt centralt mål for regeringen at sikre en fortsat vækst i beskæftigelsen.
Der skal skabes flere arbejdspladser i de kommende år, for det er dét, der skal til for at finansiere velfærd i fremtiden. Regeringens helt konkrete bidrag er at sikre den bedst mulige konkurrenceevne for danske virksomheder.
Her har regeringen allerede taget de første skridt sidste år, og med den nye finanslov er der taget yderligere skridt, som sikrer, at danske virksomheder stadig har en god konkurrenceevne.
Det er jo i stærk modsætning til den tidligere regerings politik, for den tidligere regering læssede hvert eneste år nye skatter og afgifter og nye byrder ud over danske virksomheder. Nu ved virksomhederne, hvad de kan disponere efter, fordi der er et skattestop og desuden en række initiativer, der sigter på at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-07:
Jeg synes da, det er fint, at regeringen vil gøre noget, men det er bare hult, og det klinger fælt, når man hører statsministeren komme med disse hensigtserklæringer.
Det, vi kan se nu, er jo, at den konkurrenceevnepakke, som regeringen gennemførte, og som skulle være det store dyr
i åbenbaringen, for bl.a. at få flere i arbejde og styrke konkurrenceevnen - hvad handler den om?
Den handler om at fjerne nogle arbejdsmiljøregler, genere folk og tage nogle rettigheder fra lønmodtagerne.
Det er stort set, hvad der ligger i den, og det viser sig jo også, når man kigger på de konkrete tal, som regeringen selv har fremlagt i budgetoversigten, at det overhovedet ikke har skabt flere private arbejdspladser, at man har gennemført den konkurrenceevnepakke. Til gengæld har regeringen forstærket problemet ved at afskedige en hel masse i den offentlige sektor, og især over for de ældre, seniorerne, har man gjort det, at man har fjernet nogle instrumenter, som kunne gøre, at folk kunne komme i arbejde igen.
Lissa Mathiasen (S), 2003-01-07:
Ja, så kunne man jo ønske, at de også blev fremlagt i Folketinget.
Det er i hvert fald ikke indtil videre fremlagt her, hvad der måtte være fra justitsministeren. Men det, der er nok så interessant, er, at samme dag, som Venstres politiske ordfører spiller ud med det her, afviser justitsministeren pure at øge bevillingerne til at udvide fængslernes kapacitet.
Det vil sige, at man på den ene side siger: Det vil vi gerne, mens justitsministeren på den anden side afviser.
Må jeg forstå statsministerens svar til mig på den måde, at man fra statsministerens side her giver et tilsagn om, at man er parat til at øge bevillingerne, til at udvide fængslernes kapacitet for at komme kampen mod rockerne til livs?
Jacob Buksti (S), 2003-01-07:
Nu kan jeg forstå, at statsministeren understreger, at regeringen prioriterer vækst, velfærd og beskæftigelse, og derfor vil jeg gerne bede statsministeren be- eller afkræfte de forlydender, der har været i pressen om, at regeringen forestiller sig at ændre 2010-målsætningen til en 2015-målsætning for dermed at skaffe et bedre råderum - altså at man vil fire på gældsafviklingen.
Er det sådan, at regeringen holder fast i 2010-målsætningen,
eller er det sådan, at den skal ændres til en 2015-målsætning?
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-07:
Det er bare svært at se, at det passer sammen med den virkelighed, som folk, der mister deres job, oplever.
Jeg tror ikke, de føler det samme, som statsministeren gør.
Hvis vi kigger på samtlige områder og spørger a-kasserne, kan vi se, at stort set alle områder melder ud om en større arbejdsløshed, så den vækst, statsministeren taler om, er altså udeblevet.
Der er flere, som har mistet deres arbejde, og til skade for arbejdskraftudbuddet har regeringen i tilgift lavet andre ordninger, der trækker folk ud af arbejdsmarkedet.
Det, jeg konkret talte om før, var servicejobbene og mulighederne for dem, der er 50 år og derover, for at komme i job.
Dem har man også fjernet.
Jeg synes da ikke, at der er noget at bryste sig af.
Jeg synes, at regeringen skulle trække i arbejdstøjet og komme med nogle meldinger om, hvordan den vil vende skuden, for det er da katastrofalt, at allerede efter ét års regeringsindsats får vi 14.000 flere arbejdsløse.
Nicolai Wammen (S), 2003-01-07:
Jeg vil i lighed med hr. Jacob Buksti gerne spørge statsministeren om 2010-planen.
Det er sådan, at man i Berlingske Tidende den 28. december 2002 kunne se en centralt placeret kilde i Venstre citeret for at sige, at 2010-planen har nogle helt urealistiske forudsætninger, og at man derfor vil fremlægge sin egen plan, når tiden er moden.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om han deler den opfattelse, at 2010-planen hviler på nogle helt urealistiske forudsætninger, og om regeringen har planer om at lave væsentlige ændringer eller bare ændringer af et vist omfang af det, man tidligere har lovet i forbindelse med 2010-planen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Hr. Bjarne Laustsen er altså på virkelig tynd is, må man sige.
Altså 9.000 over 2 år, så det forholder sig stik modsat af det, hr. Bjarne Laustsen siger. Det er da beklageligt, hvis den afmattede internationale konjunktur fører til, at der finder afskedigelser sted i private virksomheder.
Det er muligt, at vi ikke ganske kan undgå det, men det bedste middel imod det er jo at sikre, at danske virksomheder har en så god konkurrenceevne som overhovedet muligt, så de kan sælge flere varer i udlandet, også selv om udlandet har en afmattet konjunktur.
Her er denne regering en garant for, at virksomhederne ikke bliver overfaldet med nye skatter og afgifter, nye administrative byrder og nye restriktioner, som den tidligere regering gjorde, og det er dét, der gør, at virksomhederne under denne regering er i stand til at disponere langsigtet i modsætning til, hvad der var tilfældet under den tidligere regering.
Nicolai Wammen (S), 2003-01-07:
Det er jo netop, fordi regeringspartierne har tilsluttet sig så tidligt og har sagt, at 2010-planen gælder - også efter at de ikke længere er i opposition, men sidder på regeringsbænkene - at det må vække en vis interesse, også hos statsministeren, når fremtrædende medlemmer af regeringen eller partiet Venstre - det fremgår ikke helt tydeligt af artiklen, men man må dog gå ud fra, at det er én af de to muligheder - siger, at 2010-planen bygger på nogle helt urealistiske forudsætninger.
Derfor er spørgsmålet meget klart: Kan statsministeren tilslutte sig indholdet af den udtalelse, eller kan statsministeren ikke gøre det?
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-07:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om regeringen også er garant for, at virksomhederne har en veluddannet arbejdskraft, altså kan garantere, at også de kortuddannede kan få en god uddannelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Til det sidste vil jeg blot svare: Ja, jeg mener, det er et vigtigt element i et samfunds evne til at omstille sig til nye tider, at der er et velfungerende voksen- og efteruddannelsessystem, også når det gælder de kortuddannede. Man kunne måske endda sige: Ikke mindst når det gælder de kortuddannede.
Til hr. Nicolai Wammen vil jeg sige, at jeg har ikke noget kendskab til, hvilke såkaldt højtstående kredse i partiet Venstre der skulle have udtalt sig anonymt.
Men det er jo kun en understregning af, at man ikke skal tro på alt, hvad der står i avisen, især ikke når det er udtalt anonymt, og det kunne jo gøre livet lettere for hr. Nicolai Wammen og nogle af hans partifæller, hvis de holdt sig til det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lissa Mathiasen (S), 2003-01-07:
Jeg kan forstå, at kampen mod rockerne splitter regeringen.
På den ene side har vi jo set, at Venstres politiske ordfører går ind og dækker statsministeren op i forhold til nytårsudtalelserne, og man må formode, at Venstres politiske ordfører hermed også har opbakning i regeringen
; men samtidig kan jeg konstatere, at justitsministeren afviser at betale for øget kapacitet i fængslerne, så jeg synes egentlig, det kunne være interessant at høre: Hvad vil regeringen?
Hvad vil statsministeren med denne her sag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Det er jo fuldstændig forkert, når hr. Bjarne Laustsen påstår, at der afskediges mennesker i tusindvis i den offentlige sektor.
Til hr. Jacob Buksti kan jeg sige, at regeringen holder fast i den målsætning om gældsafvikling, som er beskrevet i 2010-redegørelsen.
Først og fremmest vil jeg gerne sige til fru Lotte
Bundsgaard, at den brugerbetaling, der er indført på VUC-centrene, jo er indrettet sådan, at de kursister, der virkelig tager fag med henblik på at få en kompetencegivende uddannelse, ikke kommer til at betale mere, i hvert fald ikke væsentlig mere, end de har gjort under det gamle system.
Det, regeringen sigter på, er at tilrettelægge systemet sådan, at vi får det målrettet netop til det kompetencegivende.
Der står jeg ved, hvad jeg sagde tidligere i dag, nemlig at det er vigtigt at have et voksen- og efteruddannelsessystem, som sikrer, at mennesker i et stærkt omskifteligt samfund er i stand til at uddanne sig i nye retninger.
Det er klart, at mennesker med en kort uddannelse har et sådant særligt behov, og det vil regeringen også have for øje, når vi tilrettelægger fremtidens voksen- og efteruddannelsessystem.
Morten Bødskov (S), 2003-01-07:
Jeg vil også gerne henlede opmærksomheden på afsnittet omkring rockere i statsministerens nytårstale.
Hvis man skal være lidt småfræk, kan man næsten beskylde statsministeren for piratkopiering af et tidligere udsendt socialdemokratisk oplæg omkring rockerkriminaliteten og vigtigheden af at bekæmpe den.
Meget kan man sige om statsministerens ord, men der var jo ikke meget handling i dem.
Bare ét konkret spørgsmål til statsministeren, som bekymrer utrolig mange mennesker
rundtomkring, nemlig spørgsmålet om ganske mange rockerborges meget uhensigtsmæssige placeringer i lokalsamfundet: Vil regeringen eller vil regeringen ikke gøre noget ved disse rockerborges placeringer i lokalsamfundet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Jeg vil blot gentage, hvad jeg sagde tidligere, nemlig at den måde, vi har tilrettelagt det på konkret, når det gælder VUC-betaling, sikrer, at de, der virkelig gennemfører fag, med henblik på at det skal ende med en kompetencegivende uddannelse, jo får pengene tilbage og ikke kommer til at betale mere.
Så jeg er altså ikke enig i Leif Hansens konklusion.
Jann Sjursen (KRF), 2003-01-07:
Jeg synes, at i hr. Per Dalgaards ordførertale er der en ting, vi i hvert fald fra Kristeligt Folkepartis side vil give ham ret i, nemlig at under den tidligere regering gik det fra tid til anden trægt på det her område, selv om der også skete noget, som fru Sandy Brinck tidligere har sagt.
Vi fremsatte fra Kristeligt Folkepartis side under den tidligere regering flere forslag, som det tog lang tid at få regeringen og den daværende justitsminister overbevist om.
Men det er jo sådan set ligegyldigt nu.
Så er det bare, man må spørge: Hvad er så vigtigst for hr. Per Dalgaard og for Dansk Folkeparti i denne her sammenhæng?
At vi i langt højere grad får beskyttet de børn, det drejer sig om, mod seksuelt misbrug, eller at det bliver en anden partikonstellation, der kan få lov til at fremføre forslaget?
Hvad er vigtigst for hr. Per Dalgaard og Dansk Folkeparti?
Per Dalgaard (DF), 2003-01-07:
Til fru Elisabeth Arnold og til fru Sandy Brinck
: Den overordnede betragtning, jeg kom med med hensyn til, at ingen kan være uenig i det, der står heri, er nemlig en overordnet betragtning gående ud på, at selvfølgelig er der ingen uenighed om, at der skal tages fat på det her emne.
Årsagen til, at jeg så mener, at vi måske bør vente lidt, er den aktion, der er sat i gang over en treårig periode, hvor man opsamler data, og hvor der sidst i sidste år kun var gået 1½ år.
Nu går der trods alt flere måneder yderligere, hvor vi kan få flere data, sådan at det endelige forslag indeholder så mange gode ting, baseret på den viden man så har opsamlet, som det overhovedet er muligt.
Derfor synes jeg, at det er ganske udmærket, og det er aldeles tilfredsstillende, at der kommer den nationale handlingsplan fra regeringen i løbet af foråret 2003.
Sandy Brinck (S), 2003-01-07:
Det er simpelt hen så deprimerende.
Nu siger Dansk Folkepartis ordfører, at det, man kan være enig i, er, at man skal tage fat i det her emne.
Så spørger jeg igen, som jeg har gjort under udvalgsbehandlingen, og som jeg også gjorde under Venstres ordfører: Hvilke punkter i det beslutningsforslag, vi behandler nu, er unødvendige i beskyttelsen af børn mod seksuelt misbrug?
Hvilke punkter?
Jann Sjursen (KRF), 2003-01-07:
Jeg stillede hr. Per Dalgaard et konkret spørgsmål, som jeg ikke fik svar på.
Spørgsmålet gik på, hvad der vejede tungest for Dansk Folkeparti i denne her sag, om det var hensynet til at beskytte børn mod seksuelt misbrug eller hensynet til, at det var, om jeg så må sige, den rigtige partikonstellation, der bærer et forslag igennem på det her område.
Det var det spørgsmål, som jeg ikke fik et svar på, men som jeg vil gerne vil have et svar på af hr. Per Dalgaard.