Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-17:
Begge partier har påpeget, at det naturligvis kan være et spørgsmål, i hvor vid udstrækning den konvention, der handler om de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, skal inkorporeres fuldt ud eller ej.
Det har vi selv gjort opmærksom på i beslutningsforslaget og lagt op til, at der som minimum må være tale om, at de tre andre konventioner inkorporeres, hvilket også er i overensstemmelse med de anbefalinger, der ligger fra Inkorporeringsudvalget.
Vores bevæggrund for at komme med det her forslag er naturligvis, at konventioner ikke er ligegyldige, men at de har en betydning, og at det for os er vigtigt at få styrket den enkelte borgers retsstilling og få sikret, at der er et klart retsgrundlag for myndighederne, når de anvender konventionerne. Ud over det skriver vi klart, og det mener vi naturligvis også, at det også har en væsentlig signalværdi nationalt og internationalt, og at det kan være med til at øge opmærksomheden og bevidstheden om konventionerne at få dem inkorporeret i dansk ret.
Jeg synes naturligvis, det er kedeligt og trist, at justitsministeren på regeringens vegne fuldstændig afviser forslaget og afviser det med, at det er ren symbolpolitik, og i den debat, der var frem og tilbage bl.a. med fru Elisabeth Arnold, siger, at det, Inkorporeringsudvalget har beskæftiget sig med, udelukkende er juridisk og retlige forhold, og det, vi beskæftiger os med her, er politik.
Jamen politik handler også om symboler, og det handler også om at sikre, at der er et klart retsgrundlag.
Siger jeg hermed, som fru Birthe Rønn Hornbech - som jeg kan høre i dag er i ilde humør - mere eller mindre antydede ved at sige: Påvis, hvor det er, at der er uoverensstemmelse, at det her bare er et spørgsmål om, at der er en lang bane af uoverensstemmelser?
Nej, det siger jeg naturligvis ikke.
Men noget af det, jeg påpeger, er det samme, som Inkorporeringsudvalget også har påpeget. Det kan nemlig godt være, at når man har en konvention og har indgået den, og dér har gennemgået, at det nationale retsgrundlag faktisk er i overensstemmelse med den aftale, man har lavet via konventionen, at der sker en udvikling over årene, hvor det ikke nødvendigvis er sådan, at det bliver ved med at være i overensstemmelse med retsgrundlaget. Det er også klart, som flere har påpeget, at der naturligvis også i konventioner er uklarheder, og dermed er der også en række spørgsmål, som man ikke har forudset, og som kommer op. Men jeg kan konstatere, at regeringen og Venstres ordfører, De Konservatives ordfører og Dansk Folkeparti, som har nogle andre bevæggrunde til det, er fuldstændig afvisende over for det her.
Jeg synes til gengæld ikke, at argumenterne hænger rasende godt sammen, vil jeg sige.
Selvfølgelig er det et spørgsmål - det er til justitsministeren - om, at det er en politisk drøftelse, vi tager her.
Jeg kan ikke forstå, hvis ministeren er så fjendtlig over for symbolpolitik, for så vil jeg sige, at den regering, som ministeren selv er en del af, jo da også bedriver en hel del symbolpolitik.
Det kunne jeg da ikke finde på at sige er forkert at gøre.
Ministeren var så ikke helt så meget oppe på dupperne som den konservative ordfører, hr. Helge Adam Møller,
der sagde, at de vægter kvalitet frem for kvantitet.
Nu vil jeg bare sige, at der i hvert tilfælde er sket det under denne regering, at den på lovgivningsområdet har været mindst lige så aktiv med hensyn til kvantitet som de regeringer, der gik forud, og som den har kritiseret meget offensivt for at gøre det, så det er måske en lige lovlig flot udmelding at komme med.
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde: Vi ønsker klare retsregler.
Ja, det er faktisk et punkt, hvor jeg er enig med fru Birthe Rønn Hornbech.
Vi ønsker også klare retsregler, og vi ønsker, at det også er klart, hvordan man anvender konventionerne i dansk lovgivning.
Derfor det her forslag fra SF.
Med hensyn til Dansk Folkepartis holdning vil jeg sige, at Dansk Folkeparti ved mange lejligheder har givet til kende, at de er imod alt, hvad der handler om menneskerettigheder, at de betragter oplysningstiden som en ulykke, i dag blev den så også betegnet som religiøs.
Nu har jeg ikke hørt alle hr. Søren Krarups taler her i Folketinget, men det er såmænd sikkert blevet sagt et par gange før. Sagt med andre ord er det her på enhver måde inderligt imod Dansk Folkepartis holdning.
Det kommer ikke spor bag på mig, for der er holdt mange af den slags taler af både hr. Søren Krarup og af hr. Jesper Langballe i dette Ting.
Jeg vil faktisk sige, at det næsten altid er de to, ikke bare på grund af de folketingsudvalg, de sidder i, men også på grund af deres holdning, der holder den slags taler.
Jeg vil godt sige tak til de to partier, som har været positive over for forslaget.