runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2004-12-08:
Da vores ordfører heller ikke kan være til stede her, skal jeg på hans vegne sige, hvad Dansk Folkeparti mener.
Dansk Folkeparti ønsker en velafbalanceret og bred iværksætterpolitik.
Det markerer vi igen og igen over for regeringen og Folketinget.
En af de ting, som Dansk Folkeparti tit har peget på, er vilkårene for iværksætterne, også når de går konkurs.
I mange andre lande som f.eks. USA er man meget længere fremme, end vi er, også med hensyn til iværksætterkulturen.
Det er ikke nødvendigvis negativt, at man som iværksætter har prøvet lidt af hvert, også at gå konkurs.
Derfor har de danske regler for gældssanering forekommet en anelse stramme, hvis man som iværksætter gerne vil have en ny chance for at starte op igen.
Man kunne som følge af de stramme betingelser blive skræmt væk fra at starte op igen.
Først og fremmest finder vi det positivt, at de særlige regler gælder erhvervsdrivende generelt.
Det virker fornuftigt, at man fremover kan blive gældssaneret for gæld stiftet hovedsagelig i erhvervsmæssig henseende, selv om den konkursramte ikke har afklarede økonomiske forhold.
Dansk Folkeparti kan ligeledes støtte, at man nedsætter den normale afdragsperiode fra 5 til 3 år.
Det bemærkes, at der på den anden side indføres en 10-årig karensperiode, når man én gang er blevet saneret efter de her specielle erhvervsregler, og at man i loven udtrykkeligt specificerer, at man ikke kan få gældssanering, hvis man har drevet sin virksomhed på en måde, der er illoyal eller uforsvarlig over for kreditorerne.
Det forekommer som en fornuftig balance i forslaget, at man på den måde garderer sig mod misbrug af lempelserne over for erhvervslivet.
Nu indeholder lovforslaget også en række andre ændringer.
Dansk Folkeparti støtter en sænkning af grænsen for, hvor meget mindstedividenden ved tvangsakkorden kan udgøre, nemlig fra 25 pct. til 10 pct.
På den måde kan tvangsakkorden fremmes som instrument for at sikre overlevelsen af virksomheder, der ellers var gået under.
Det er også ganske positivt, at kreditorer, som er uenige med skyldner om fordringen, skal anlægge sag inden for 3 måneder fra det tidspunkt, hvor skyldneren bestrider en fordring.
Det foreslås, at reglerne for fastsættelse af beløbet, som skyldner skal betale til kreditorerne i afdragsperioden, fastsættes i en bekendtgørelse fra ministeriet.
Dermed ligger det klippefast, at der er en ensartet og gennemskuelig behandling i forslaget.
Så alt i alt kan Dansk Folkeparti tilslutte sig forslaget og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Morten Bødskov (S), 2004-12-08:
Jeg synes, det er et spørgsmål, vi skal prøve at tage stilling til, når vi kommer til den konkrete diskussion af emnet i forbindelse med denne her betænkning, som er kommet.
Lad os prøve at kigge på det der.
Men som sagt: Princippet er Socialdemokratiet jo ikke afvisende over for, men lad os prøve at kigge på det, når vi skal have den rette diskussion om det her emne.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Det glæder mig selvfølgelig meget, at Socialdemokratiet generelt vil se på retshjælp, og vi kommer vel på et eller andet tidspunkt også til at skulle diskutere den del af Retsplejerådets betænkning.
Men det, jeg specielt tænkte på her, er, at som ordningen om offentlig retshjælp ved advokater er udformet i dag, må man som advokat ikke give offentlig retshjælp i sager vedrørende gældssanering.
Og ganske mange mennesker ved jo, når de søger råd, ikke, om det, de har mulighed for, overhovedet er en gældssanering eller noget andet, og det giver altså en begrænsning for mange og ville sådan set kunne være en aflastning for skifteretterne.
En del går så direkte til skifteretten og søger, selv om de jo ikke opfylder betingelserne for at få gældssanering.
Derfor ville jeg bare høre, om Socialdemokratiet vil være villig til at se på at fjerne den begrænsning i ordningen om offentlig retshjælp.
Morten Bødskov (S), 2004-12-08:
Med hensyn til de sådan mere generelle spørgsmål omkring offentlig retshjælp er det et tema, som vi løbende kigger på i Socialdemokratiet.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Jeg er helt med på, at hr. Morten Bødskov ikke er ordfører på det her forslag, men hr. Morten Bødskov læste højt af Advokatrådets høringssvar, der jo gør opmærksom på problemet med, at man ikke kan få offentlig retshjælp, når det drejer sig om gældssager.
Derfor vil jeg gerne høre Socialdemokratiets generelle holdning til, om man ikke bør have mulighed for at få offentlig retshjælp ved advokat, få noget rådgivning omkring gældssager, også selv om det eventuelt kan munde ud i en rådgivning om, hvorvidt man har mulighed for at opnå gældssanering eller ej.
Freddy Dam (V), 2004-12-08:
Til det kan jeg sige, at jeg naturligvis ikke vil afvise at drøfte spørgsmålet om de åremålsansatte i udvalget.
Jeg er bare ikke i stand til på stående fod at give noget tilsagn eller, om jeg så må sige, noget frasagn om, hvorvidt det skal kunne lade sig gøre.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Ja, selvfølgelig skal de økonomiske forhold være nogenlunde afklarede.
Men det skal vel ikke udelukke, at forskere og andre, som er i stillinger, hvor man er åremålsansat, ikke skal kunne få gældssanering.
Jeg vil bare høre, om Venstre vil være med til, at vi under udvalgsarbejdet får præciseret, at man selvfølgelig skal kunne få gældssanering, hvis man er i et job, hvor man typisk vil blive ved med at have job, men hvor de hver gang bare er åremålsfastsatte.
Jeg har adskillige gange oplevet, at folk har fået afvist gældssanering med henvisning til, at de var åremålsansatte, selv om de aldrig nogen sinde havde haft en eneste dags arbejdsløshed.
Freddy Dam (V), 2004-12-08:
Jeg er af den opfattelse, at kravet om, at de økonomiske forhold skal være afklarede, fortsat skal være gældende, og anderledes er det sådan set ikke.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Jeg synes også, det er vældig positivt, men jeg har bare et spørgsmål i første omgang, for hr. Freddy Dam taler om vigtigheden af, at iværksættere kan få gældssanering, og det synes jeg også er et fint fremskridt.
Men så ville jeg høre, hvordan Venstre ser på spørgsmålet om, at ens økonomiske forhold skal være afklarede, for det bliver i praksis i dag opfattet, som om man skal være i fast arbejde, og ganske mange mennesker i dag er jo åremålsansatte, det gælder både forskere og mange lederstillinger osv.
Kristian Jensen (V), 2004-12-08:
Jeg vil først sige, at der ikke er nogen inkonsistens i de svar, der er givet.
Der er en klar linje i alle svarene, men hr. Bent Bøgsted har stillet spørgsmålet på mange forskellige måder, og derfor har det også været nødvendigt at svare på forskellig vis.
Det, der er sagen her, er, at energi anvendt til opdræt af akvariefisk ikke kan betragtes som værende procesenergi, men dermed som energi anvendt til rumvarme.
Så er spørgsmålet, om man kan lave det om, og der er det så, vi siger, at der sætter EU-retten nogle klare regler op for, at det kan man ikke bare gøre for en enkelt type virksomhed, og hvis man skulle gøre det – det er så den tredje del af det – ville det kræve, at andre typer virksomheder, der kan siges at være i samme situation, og der nævner vi f.eks. zoologiske haver eller dyrekenneler, vil have samme krav på en afgiftsfritagelse.
Som vi tidligere har drøftet, så finder jeg også, at de CO2-afgiftsregler, vi har, er yderst komplicerede og meget svære at administrere efter og meget svære at forstå.
Derfor er det netop, at regeringen har nedsat et udvalg, der skal kigge på hele det her spørgsmål for at arbejde reglerne igennem og forhåbentlig – og det er min intention og min forventning – komme med bud på et klarere og mere entydigt regelsæt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det lyder vel nok dramatisk at tale om, at vi nu ser de første ofre for gennemførelsen af kommunalreformen.
Der er jo ikke noget som helst om det.
Som jeg fået oplyst, så har Finansministeriet ikke fået henvendelser fra ministerierne om stressproblemer i forbindelse med arbejdet med kommunalreformen.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-08:
Nu skal jeg ikke belemre statsministeren, for det har været rigeligt for i dag, så vi tager en snak med skatteministeren i stedet for.
Jeg har tidligere fået svar på sagen om akvariefisk.
Det, der undrer mig, er, at jeg fra ministeriet har fået tre forholdsvis forskellige svar.
I det ene blev det oplyst, at det skal være til procesformål og ikke til varmeformål.
Det andet svar er, at det er EU-regler, der hindrer, at fritagelse for energiafgifter kan gives til akvariefisk.
Og i det tredje svar sammenlignede ministeren pludselig processen ved opdræt af akvariefisk, hvor der skal bruges stor varme, med den tilsvarende for kæledyr, hundekenneler, dyrehandlere, zoologiske haver osv., og det undrer mig.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-08:
Man kan roligt sige, at de seneste dage har været ret markante for folkeskolen med PISA-undersøgelsens offentliggørelse forleden og i det hele taget den fokus, der har været på folkeskolen.
Jeg går også ud fra, at det vil fortsætte en rum tid endnu.
Fru Louise Frevert spørger meget relevant til, hvad tidshorisonten så er for det, vi drøfter her.
Jeg vil straks tage fat på det her tema, og vi har jo allerede tidligere, som fru Louise Frevert ganske rigtigt selv nævner det, strejfet problemstillingen op til flere gange, både ved møder i forligskredsen og også gennem spørgsmål, som fru Louise Frevert har stillet her i Folketinget.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-08:
Så i sidste omgang kommer PET altså ind med en trusselsvurdering, og jeg vil spørge, om det er normal praksis, at man laver trusselsvurderinger af trafikale ting.
Er det sket andre steder?
Er det første gang, eller hvordan ser landskabet ud for det?
»I hvilke afgørelser, som ministeren har truffet siden den 11. september 2001, er der indgået trusselsvurderinger fra PET, og kunne man ikke forestille sig, at det ikke var fjernbusterminalen, der var fejlplaceret, men Rigspolitichefen?«
Flemming Hansen (KF), 2004-12-08:
Jeg vil meget gerne møde de mennesker, der står bag sagen.
Jeg går ud fra, at det er hr. Poul Henrik Hedeboe, der først og fremmest står bag sagen, når han agiterer så stærkt for den.
Både han og de mennesker, som står bag den, som jeg kender meget godt, vil jeg naturligvis gerne mødes med.
Men hr. Hedeboe er meget velkommen til at bede om en udskrift af min kalender og vil så kunne se, at der simpelt hen ikke er et kvarter til rådighed inden den 21.
Må jeg så gøre opmærksom på, at det svar, jeg sender, jo er et offentligt svar.
Det går til Folketingets Trafikudvalg.
Jeg tilbyder bare at yde den service til hr. Poul Henrik Hedeboe, at han får det direkte samtidig, for Trafikudvalget går jo også på ferie.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-08:
Nu kunne der jo også være en vis offentlig interesse i sagen, og derfor var det rimeligt, at den kom frem, mens Folketinget stadig var åbent.
Men ministeren sagde, at han var parat til til enhver tid at møde de folk, som havde interesse i det.
Kunne det så være efter de afslag, der hidtil har været på at møde folkene bag planen, at ministeren så ville være parat til at gøre det her, inden Folketinget slutter?
Flemming Hansen (KF), 2004-12-08:
Så er den sag ude af verden.
Er det ikke færdigt der, vil det blive fremsendt til mig, så jeg kan underskrive det og sende det pr. fax til hr. Poul Henrik Hedeboe.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-08:
Nu er det sådan, at Tinget stopper den 17., så hvis man ikke kan få svaret inden den 17., hedder det at sparke sagen til hjørnespark.
Derfor er det lidt afgørende, at vi får det i den periode, vi er i nu.
Det er derfor, jeg presser på og spørger, om der virkelig er uafklarede ting.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-08:
Jeg mødes i mit ministerium stort set hver dag med mennesker, der gerne vil tale med mig, så jeg er helt uforstående over for de oplysninger, som hr. Poul Henrik Hedeboe fremkommer med om, at jeg ikke har villet give møde i sagen.
Det vil jeg bestemt gerne.
Det er faktisk en sag, der har optaget mig ganske meget.
Nu er vi altså ved at være klar til sagens afslutning, og den bliver afleveret her inden udgangen af denne måned.
Om den bliver afleveret den 18. eller 19., kan jeg ikke helt svare på.
Men jeg har jo lovet, at den bliver afleveret inden udgangen af måneden, og da mit ministerium går på ferie omkring den 23., så vil det stadig være inden udgangen af måneden.
Så er vi altså nede på 4 dage senere, end hr. Poul Henrik Hedeboe mener, det skal være.
Men hvis hr. Hedeboe ønsker at kalde mig i samråd og i spørgetid for det, så er han selvfølgelig velkommen.
Jeg stiller altid op.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-08:
Hvad kan grunden være til det?
Jeg vil sige, at nu er oplysningerne fremme.
Mangler der nogle oplysninger?
For hvis der mangler oplysninger, kan det jo være en grund til ikke at tage beslutning nu.
Men jeg har ikke fornemmelse af, at der mangler oplysninger.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-08:
Jeg var i samråd om det samme spørgsmål for en uge siden, og jeg deltager gerne hver eneste dag om det samme: hvordan vi finder disse 11 dage i Trafikministeriets kalender.
For som oplyst i forbindelse med samrådet den 30. november modtog mit ministerium sagen om tvisten mellem Københavns Kommune og Københavns Politi og Justitsministeriet i marts måned 2003.
Trafikministeriet har efterfølgende behandlet sagen på normal vis.
Trafikministeriet afgjorde i første omgang sagen i januar måned i år, og det vil sige 10 måneder efter modtagelsen af sagen fra Justitsministeriet.
Jeg har flere gange beklaget, at det er for lang tid.
Det er så årsagen, ligesom Vejdirektoratet har foretaget trafiksikkerhedsmæssige vurderinger af sagen, inden vi i første omgang traf en afgørelse.
Som bekendt valgte Trafikministeriet efterfølgende at genoptage sagen, idet rigspolitiets oplysninger i sagen ikke var indgået forud for sagens afgørelse, og det er selvfølgelig væsentlige oplysninger.
Som jeg gav udtryk for på samrådet for en uge siden, er jeg meget enig i, at det meget lange forløb er beklageligt, og jeg beklager det også gerne her i Folketinget, ligesom jeg gjorde i Trafikudvalget flere gange.
Samtidig er det dog væsentligt, at sagen belyses grundigt og ordentligt.
Det er det, der nu er Trafikministeriets opgave, og jeg har en helt klar forventning om, at ministeriet er færdig med at afgøre sagen inden udgangen af året, dvs. 11 dage, fra Folketinget bliver sendt hjem.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-08:
Ministeren er jo med i en regering, som har profileret sig meget tydeligt med handlekraft, men her har vi så en sag, hvor Københavns Kommune sammen med nogle aktører og nogle busfolk i snart 3 år har haft en sag om en busholdeplads, og hvor de har taget stilling og Københavns Kommune har afsat penge.
Sagen er kørt fejl forskellige steder; der er lavet fejl i Trafikministeriet, der er lavet fejl i politiet, og den har været omkring Justitsministeriet.
Men nu er det sådan, at i sidste omgang er PET også trukket ind i sagen.
Alle ting er for mig at se oplyst, og i et samråd har ministeren sagt, at der kommer svar ved månedens udgang.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor svaret ikke kan komme nu.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-08:
Jeg vil om lidt læse mit svar op, men jeg kan sige, at det sker i masser af tilfælde, og der er også masser af tilfælde, hvor jeg beder PET om at foretage sådanne trusselsvurderinger, hvis jeg føler, det er nødvendigt.
Men der har ikke på den korte tid, der har været til rådighed,
været mulighed for at foretage en konkret gennemgang af mulige relevante sager.
Som det fremgår af min besvarelse af 27. september, indgik trusselsvurderingen fra PET bl.a. i forbindelse med vurderingen af, hvorvidt der er grundlag for at lukke adgangen til bagagebokse, der med fri adgang for gæster og passagerer stilles til rådighed i visse lufthavne og havne.
I forbindelse med behandlingen af sagen vedrørende den midlertidige fjernbusterminal har Trafikministeriet spurgt Justitsministeriet og rigspolitiet, om rigspolitiets placering i forhold til Hovedbanegården i sig selv er problematisk.
Rigspolitiet har dertil svaret, at placering af deres hovedsæde i relativt stor afstand til Københavns Hovedbanegård ikke i sig selv udgør en særlig sikkerhedsrisiko.
Der er derfor ikke noget, som tyder på, at rigspolitiet opfatter sin nuværende placering som et problem.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Det er utroligt, som debatter, som statsministeren har det lidt svært med, altid skal drejes over på, hvad folk har af humør.
Hvad statsministeren opfatter andre har af humør, det vil jeg ikke gå ind i en længere debat om, men i stedet holde mig til spørgsmålet om, hvorvidt statsministeren mener, at de ansattes vilkår er sikret.
Det, der undrer mig, er bare, at da vi havde debatten i fredags om den første del af strukturreformen, kunne vi ikke få svar på de mange spørgsmål, som personaleorganisationerne har stillet.
Da vi her i formiddag havde personaleorganisationerne i deputation i Skatteudvalget, var det bl.a. noget af det, de pegede på: deres problemer med, at de ikke kan få afklaret de fremtidige løn- og ansættelsesvilkår.
Her taler vi altså om en del af strukturreformen, der skal træde i kraft om lidt over et halvt år.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jo, men det er også derfor, at jeg så mange gange understreger, at for regeringen er det helt centralt at sikre et maksimum af tryghed for de ansatte i forbindelse med det, der skal ske
Vi er i tæt samarbejde med personaleorganisationerne for at sikre, at det her kommer til at gå så gnidningsløst som overhovedet muligt og med et maksimum af tryghed for de ansatte.
Lad mig i øvrigt føje til: Fru Line Barfod skal jo ikke overse, at med den kommunalreform, der nu bliver gennemført, bliver der faktisk skabt mange utrolig spændende og udviklende arbejdspladser rundtomkring i kommuner og i de nye regioner.
Typisk vil der blive tale om større kommuner, og det giver altså også en baggrund for nogle arbejdspladser og arbejdsmiljøer, der giver flere udviklingsmuligheder for personalet.
Jeg siger ikke, at det her er uden problemer, for det er en stor opgave, men der er sandelig også nogle spændende, fremadrettede perspektiver i det.
Jeg ville altså nødig gå rundt i det daglige og være så pessimistisk og så ked af livet, som fru Line Barfod i hvert fald afspejler.
Vi er i julemåneden, vi nærmer os jul, vi går mod lysere tider.
Jeg tror, at fru Line Barfod skulle se at komme lidt op med humøret.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Det, jeg kan forstå statsministeren siger, er, at statsministeren ikke vurderer, at det giver nogen problemer at gennemføre den største omlægning/omvæltning af det danske samfund nogen sinde uden flere ressourcer, uden at der er afsat en eneste krone til det, samtidig med at de ansatte meget naturligt er optaget af, hvad deres fremtidige løn- og ansættelsesvilkår kommer til at betyde.
Statsministeren sagde i sit tidligere svar, at det mente han vi skulle overlade til personaleorganisationerne.
Jeg er helt enig i, at det daglige, og hvem skal være hvor konkret, skal vi selvfølgelig ikke diskutere i Folketinget.
Men når man laver så stor en reform, der involverer flere hundredtusinder ansatte, synes jeg nu altså, at det er ret væsentligt, at vi også her diskuterer, hvordan vi sikrer de bedst mulige vilkår.
For statsministeren er vel enig i, at det er de offentligt ansatte, der er helt afgørende for, hvordan det arbejde, der bliver udført for de mange borgere, faktisk bliver ført ud i livet.
Derfor er det afgørende, at de har gode vilkår, hvis de skal kunne udføre deres arbejde
bedst muligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg kan slet ikke anerkende den tilgang, som fru Line Barfod har til det her spørgsmål.
Jeg tror tværtimod, at mange medarbejdere slet ikke deler fru Line Barfods pessimisme; at de ikke ser arbejdet som noget negativt, der blot giver en ekstra arbejdsbelastning, men som noget, der ud over den store arbejdsbelastning også giver en oplevelse af, at det er spændende at være med til at gennemføre en så omfattende reform af den offentlige sektor.
For så vidt angår spørgsmålet om personalets stilling i forbindelse med kommende opgaveflytninger, er vi i tæt samarbejde med personaleorganisationerne og de kommunale organisationer for at sikre et maksimum af tryghed for de ansatte.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Nu har vi så set første skridt, hvor det giver store problemer i ministerierne, at man skal gennemføre det her store lovgivningsarbejde.
Det næste er så, at det skal implementeres ude i kommuner og regioner/amter.
Jeg vil gerne høre, om statsministeren slet ikke er nervøs for, at det også dér skal give problemer med stress og meget andet, fordi de ansatte oven i, at de skal lave en kæmpearbejdsindsats uden nogen ekstra ressourcer overhovedet, også har hele usikkerheden om deres fremtidige løn- og ansættelsesvilkår og om, hvor de skal være ansat henne i fremtiden.
»Vil statsministeren på baggrund af erfaringerne med, at strukturreformens gennemførelse allerede har ført til en dramatisk stigende arbejdsmængde i ministerierne og deraf følgende stress blandt de ansatte, fordi der ikke er afsat en eneste krone ekstra til det ekstra arbejde,
forholde sig til, at noget tilsvarende vil ramme de ansatte i kommuner og amter, når strukturreformen skal føres ud i livet dér?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg vil tro, at det, skatteministeren har tænkt på, er, at spørgsmålet om det daglige arbejdsmiljø og i det hele taget personalets vilkår altså bedst håndteres i et samarbejde mellem personalet selv og deres ledelse og personaleorganisationerne og ledelserne i ministerierne og i institutionerne.
Jeg må sige, at det er jeg faktisk enig med skatteministeren i.
Jeg tror, det er bedre tjent med at blive behandlet af personaleorganisationerne end her i Folketingssalen.
Det må jeg nok sige.
Men i øvrigt vil jeg gerne understrege, at regeringen absolut lægger megen vægt på et godt arbejdsmiljø, og vi lægger vægt på tryghed for de ansatte i forbindelse med de mange forskellige omflytninger af arbejdsopgaver, der skal finde sted i forbindelse med kommunalreformen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Nu er det jo ikke noget, jeg har fundet på.
Som jeg startede med at sige, så blev jeg lidt chokeret, da jeg læste DJØF-Bladet.
Hvis vi tænker os lidt om, er det måske ikke så mærkeligt, at det giver problemer, når man bliver ved med at skære ned på ressourcerne og samtidig forlanger, at der med færre ressourcer skal laves det største lovgivningsarbejde, den største omvæltning nogen sinde i danmarkshistorien.
Statsministeren anser det ikke for noget problem, hvordan de ansatte skal klare det her.
Er det, fordi statsministeren er enig med skatteministerens udtalelser i fredags, da vi gennemgik den første del af strukturreformen, nemlig skatteområdet, hvor skatteministeren sluttede af med at sige, at han ikke mente, at vi skulle bruge Folketingets tid til at diskutere en lille detalje i det store billede – og den lille detalje var altså personalevilkårene?
Er statsministeren enig med skatteministeren i, at personalevilkår er en lille detalje, som Folketinget ikke skal bruge tid på?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg vil gerne sige, at jeg meget beundrer det fantastiske arbejde, som embedsmændene rundtomkring i ministerierne udfører.
Jeg ved også, at de jævnt hen har utrolig travlt, bl.a. fordi Folketinget jo vedtager store lovgivningskomplekser, store reformer.
Hver gang er der jo en meget stor arbejdsindsats ude i ministerierne, som heldigvis altid lykkes i kraft af dygtige og engagerede og motiverede medarbejdere.
Og selvfølgelig skal der også være ressourcer til rådighed.
Men jeg må nu sige, at vi altså ikke har rapporteringer om alt det, som fru Line Barfod her hævder der skulle være problemer med rundtomkring.
Med finanslove er der hvert år travlt, med store reformer er der en gang imellem travlt, og det lykkes altså hver gang i kraft af en dygtig indsats.
Det tror jeg også det vil den her gang.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Betyder det, at statsministeren mener, at der ikke er nogen problemer med, at de ansatte i ministerierne, som er blevet kørt over af en grønthøster og er blevet udsat for besparelser igennem mange år, som skal lave det almindelige arbejde, de hele tiden skal lave, nu også har det ekstra arbejde med den største lovpakke, den største omvæltning nogen sinde i danmarkshistorien, uden ekstra ressourcer?