runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-07:
Jeg vil ikke diskutere religion med hr. Jesper Langballe.
Det er noget, der generelt interesserer mig ret lidt, og efter min bedste mening har det ingen betydning for det, der foregår i Palæstina, for om folk så skulle lade være med at sprænge sig selv i luften, men i stedet for skulle lave udsigtsløse angreb bevæbnet med et gevær eller en håndgranat mod israelske stillinger, er sådan set fuldstændig ligegyldigt.
Det, der er det store spørgsmål, og som alle bør forholde sig til, er: Hvad er grunden til, at tusindvis af palæstinensere opfatter deres liv så udsigtsløst, at de er villige til at dø for at bekæmpe det, de opfatter som grunden til deres udsigtsløshed?
Det er det store spørgsmål.
Problemet er, at de har fuldstændig ret i, at det, der er grunden til deres udsigtsløshed, er den vedvarende besættelse af deres land, og den besættelse skal bringes til ophør.
Når den besættelse så er bragt til ophør, og hvis der så er nogle, der stadig væk vil lave selvmordsbomber,
så er det klart, at så skal de bekæmpes på dét tidspunkt, præcis lige så meget, som de skal bekæmpes nu, men det, at der er nogle, der vil lave selvmordsbomber, er ikke nogen som helst argumentation for eller noget som helst indspark i en politisk debat om ophøret af besættelsen.
Besættelsen skal bringes til ophør, jo før, jo bedre.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Nu lykkedes det ikke at få gennemført de planer, som fremgik af forslaget til finanslov, som Socialdemokraternes ordfører også talte om, om at beskære SU-niveauet for den almindelige SU-modtager.
Men kan finansministeren ikke bekræfte, at uanset at det så alligevel lykkedes at holde SU'en på det hidtidige niveau, er de omkostninger, der er forbundet med at være studerende, f.eks. øget deltagerbetaling på visse uddannelser, transportudgifter osv., steget tilsvarende under den her regering, sådan at det beløb, man har til rådighed, er blevet mindre? Så vil jeg spørge finansministeren: Hvis man nu anlægger sådan en noget for noget-tankegang, som jeg ved ligger regeringen meget på sinde, er det så ikke en forkert udvikling at gøre det mindre fordelagtigt for folk at studere, at gøre det sværere at få økonomien til at hænge sammen for studerende?
Bør man ikke, hvis man skal have flere folk til at tage en uddannelse, gøre det mere fordelagtigt?
Det er vel noget for noget-tankegangen i praksis på uddannelsesområdet.
Thomas Adelskov (S), 2003-11-11:
det forslag, som finansministeren fremsatte til finanslov, indeholdt en pengemaskine på SU-området, der ville betyde, at man om 5 år ville have ført 300 mio. kr. ud af SU-systemet og over i statskassen til brug for mange af de andre ting, som finansministeren føler er interessante og fornuftige, og at man ikke i sit forslag ville bruge alle pengene inden for SU-rammen, at man altså vil føre penge væk fra de studerende.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg vil spørge finansministeren, om det ikke gør indtryk på ham at høre den megen tale her i dag fra partiernes ordførere om forsørgerne og særlig de enlige forsørgeres problemer, og om finansministeren, som her til morgen har fundet 170 mio. kr. et andet sted, i det tilfælde Hypotekbanken, vil være indstillet på at finde 25 mio. kr. til at gennemføre et ganske fornuftigt forslag om at forhøje SU'en for de enlige forsørgere.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-11-11:
Vi synes, det har været positivt, at den her forespørgsel har været rejst, og jeg synes, det har været interessant at følge området, selv om det måske ikke er det, jeg indtil videre har mest forstand på, men det må så komme.
Ulempen ved en forespørgsel som denne er naturligvis, at den er formuleret så bredt, som den er, men det er jo så blevet indsnævret under debatten, og vi har bemærket, at den specielt er kommet til at dreje sig om SU.
Vi har egentlig noget sympati for de forslag, der er fremsat til vedtagelse, bortset fra det, der er kommet fra regeringen.
Det er jo den sædvanlige retorik fra regeringen om, at de har gjort det godt, det har de altid gjort, og det vil de fortsætte med at gøre.
Sådan nogle vedtagelser er der selvfølgelig ikke meget ved, når de skal bruges som arbejdsgrundlag i den virkelige verden, men det må vi jo leve med og så i øvrigt tage andre tiltag.
Det er vigtigt for os Kristendemokrater, at når vi kigger på SU-området, bliver det en kombination af omlægning af de midler, som vi kender i systemet i dag, og nye penge.
Vi vil godt være med til at kigge på nogle af de modeller, der er i den nuværende ordning, bl.a. kunne det godt være, at vi kunne få noget mere ud af de såkaldte cafépenge ved at omfordele dem til andre grupper af studerende.
Der er også komplicerede regler, når det gælder modregning af lønarbejde i SU'en.
Det vil vi også gerne være med til at arbejde for bliver mere enkelt og gennemskueligt.
Selv om vi er optaget i forligskredsen på en lidt mærkværdig måde, er vi dog trods alt glade for, at vi også kan være med til at øve indflydelse, selv om vi så ikke har vetoret.
Nogle af vores ideer i forligskredsen kunne jo være, at vi, som vi faktisk tidligere har fremsat forslag om, skulle give de studerende et startlån på f.eks. 20.000 kr., sådan at de kunne få etableret sig som studerende med de omkostninger, det indebærer.
Her tænker jeg ikke bare på bolig og udstyr, men også på de ting, som nødvendigvis skal bruges, når man skal i gang med at studere, pc'er og andre ting.
Det er vigtigt for os, når vi kigger på SU'ens størrelse,
og der ligger vi faktisk meget i tråd med Enhedslistens ønsker til SU'ens størrelse for forsørgere, at vi ikke kun fokuserer på enlige forsørgere.
Det er ganske rigtigt, at enlige forsørgere er i en vanskelig eller i en vanskeligere situation end forsørgere, hvor man er to om forsørgeropgaven.
Det er altså vigtigt, at vi både kigger på enlige forsørgere og der, hvor det er par, der er forsørgere, for når man har børn, er det vanskeligere at have lønarbejde ved siden af sin SU, og derfor er det vigtigt, at de har gode vilkår, sådan at de kan koncentrere sig om deres studier og om de børn, de nu engang har fået.
Der er ingen grund til, at vi af økonomisk vej skal være med til, at unge mennesker får børn senere, end de allerede gør i forvejen.
Det er såmænd sent nok i forvejen.
Så derfor vil vi gerne, at der er et økonomisk incitament til at kunne klare studierne, samtidig med at man har børn.
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Jeg kan sige til hr. Morten Homann, at der er jo, hvis man tager det over årene, tale om en fortsat reallønsfremgang for studerende.
Der er i forslaget til finanslov ikke tale om, at man tager penge fra de studerende, der er tale om en omfordeling.
Hvad der skal ske i de efterfølgende år, er der overhovedet ikke taget stilling til, men der er ikke tale om i 2004 at fjerne én krone fra SU-rammen.
Selv om man regulerede SU'en efter prisudviklingen i stedet for tilpasningsprocenten, +2 som det folkeligt hedder, er der ikke fjernet én krone. Hvad der sker i de efterfølgende år, er der ikke taget stilling til.
Det er vel den proces, der må ligge i Folketinget, altså hvordan man vil fordele pengene, og hvilke forslag man har til næste års finanslov i øvrigt, altså efter 2004.
Jeg skal ikke forhindre, at debatten slutter inden kl. 16, så der kan komme en afstemning, men jeg vil da godt starte med at sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, der spørger, om man overhovedet i regeringen ved, hvordan det er at være på SU og være studerende, at vi kan sagtens huske, da der dårligt var salt til et æg, da vi i hele studieforløbet overhovedet ikke havde mulighed for at tage på ferie, fordi vi var på arbejde.
Der var ikke noget med at gå i biografen; der var lige nøjagtig det, man skulle have, hvis man var mand og kone, var gift, hvor begge studerede; der var simpelt hen ingen penge.
Jeg konstaterer blot, at det dog trods alt er blevet bedre over årene.
Jeg glæder mig over alle de prognoser, vi har, og nu vandrer vi over til det, der interesserer mig som finansminister, især når vi ser på rammerne fremover, nemlig at alle er enige i, at de kommende generationer får større velfærd, end vi har, altså at det bliver stadig bedre og bedre, hvor de, der i dag er på SU, har bedre vilkår, end den forrige generation.
Det er altså stadig blevet bedre og bedre.
Derfor er det selvfølgelig også en erkendelse af, at når det er blevet bedre, er det en følge af, at det, vi bruger i Danmark, ligger meget højt internationalt set.
Den ramme, der i alt bruges i Danmark til unge under uddannelse, har aldrig været større. Altså den resource, vi totalt bruger, har aldrig nogen sinde været større.
Derfor er det jo også en opgave for alle at spørge, om man kan bruge pengene på en anden måde.
Det må da være den første prioritet, når partierne taler sammen.
Er der noget, man kan gøre bedre med de samme penge?
Hvordan i alverden kan det overhovedet fungere i andre lande, selv i Norden, der ligger væsentlig lavere i forhold til de normer, vi har i Danmark?
Det må være et første krav.
Det er jo den rolle, finansministeren har.
Og så må man jo i årenes løb drøfte med undervisningsministeren, hvordan man rent faktisk håndtere det faglige indhold og nytten af de midler, man nu engang råder over.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-11:
Jeg vil gøre det kort og sige, at Enhedslisten kan støtte forslaget, som er et udmærket teknisk forslag til at lette arbejdsgangen.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Det er i forlængelse af mit tidligere spørgsmål.
Hvis man ser sådan totalt på studerendes økonomi, kan finansministeren så ikke bekræfte, at hvis man ser på skattestoppets virkning sådan samlet set, har studerende relativt set fået mindre ud af det?
Det har især gavnet folk, som har haft store huse, og det er der mig bekendt ikke så forfærdelig mange studerende der har.
De skattelettelser, som er blevet gennemført, kommer i meget ringe omfang studerende til gode, fordi folk på overførselsindkomster ikke er omfattet af beskæftigelsesfradraget, og fordi mellemskattegrænsen berører ret få studerende.
Så kan finansministeren ikke bekræfte, at studerende på den her måde får mindre ud af regeringens politik end den gennemsnitlige dansker?
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Jeg mener, at studerende får glæde af alle de investeringer, vi foretager.
Det er den generation, der skal overtage det danske samfund.
Så det, vi i øvrigt bruger på områder til investering og udvikling af det danske samfund, kommer alle til gode og kommer især de unge til gode.
Det, der egentlig lægges op til, er en stigende velstand og en stigende velfærd.
Jeg synes, vi skal glædes over, at man som studerende har det godt i Danmark, og det har man relativt.
At man har en lavere indkomst end andre, ligger i, at man er studerende og har valgt at få den uddannelse, som også er en gave, som man skal være taknemmelig for at samfundet betaler for én, og at man så efterfølgende kan få en livsindkomst, der fylder den manglende indtægt op, som man havde i studieårene.
Jeg synes generelt, at danske studenter har det godt i forhold til det, der tilbydes andre i sammenlignelige lande, og det synes jeg at man skulle glæde sig over.
Og så er opgaven til stadighed at gøre det bedre for de studerende, i takt med at samfundet har råd til også at afholde de udgifter, der er forbundet med at studere.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Jeg skal bare ganske kort takke for debatten og sige, at som det har været fremme flere gange, er det selvfølgelig glædeligt, at det lykkedes at finde forbedringer for handicappede studerende, men samtidig utrolig ærgerligt, at det ikke lykkedes at nå til enighed om at finde finansieringen til at forbedre situationen for studerende, som er forsørgere, ikke mindst de enlige forsørgere. I det lys er det selvfølgelig ærgerligt, at det i debatten endnu en gang er blevet slået fast fra Venstres og Dansk Folkepartis side, at den samlede SU-ramme ikke er til forhandling, men ligger fast.
Jeg håber selvfølgelig, at vi i tiden, der kommer, kan få en opblødning af den holdning og kan snakke os nærmere hinanden og finde en løsning på det her alvorlige problem, og jeg vil i den forbindelse selvfølgelig opfordre alle til at stemme for det forslag til vedtagelse, som er fremsat af SF, Socialdemokratiet og De Radikale.
Tak for debatten.
Gudrun Laub (V), 2003-11-11:
Dette lovforslag er en nydannelse.
Vi kender vist alle sammen til den situation, at strømmen svigter, at fjernvarmen eller tv-forbindelsen forsvinder på grund af ledningsbrud.
Der kommer flere og flere ledninger, og der sker uheld ved gravearbejde.
Det er baggrunden for dette lovforslag, som skal være en hjælp til at undgå utilsigtede ledningsskader i forbindelse med almindeligt gravearbejde.
Lovforslaget hedder lov om registrering af ledningsejere.
Der foreslås oprettet et ledningsejerregister.
Ikke ved tegninger eller specificerede oplysninger om deres ledninger, men ved en oplysning om, at de inden for et bestemt areal har ledninger, og så oplysning om ledningsejernes navn og adresse, telefonnummer, fax og e-mail.
Så må virksomheder, der påtænker at lave gravearbejde i området, spørge nærmere.
Det er altså ikke sådan, at alle og enhver kan se, hvor der ligger vigtige ledninger, fordi der er risiko for misbrug.
Registret her tilsigter kun at hjælpe dem, der skal grave, til at undgå uheld.
Ledningsejeren har pligt til inden 14 dage at indberette ændringer, og på forespørgsel har ledningsejerne pligt til at svare snarest muligt og senest inden 14 dage efter, at forespørgslen er modtaget.
Det er jo altså for at gøre det lettere for entreprenøren, der skal grave.
Formålet med det hele er at undgå graveuheld.
Det er samtidig en forsyningssikkerhed, så forbrugerne slipper for uheld med overgravede ledninger.
Endelig giver det også en besparelse at slippe for fejl under gravearbejde og reparationer af diverse ledninger.
Den forventede besparelse for erhvervslivet er 100-150 mio. kr. om året.
Der er afsat 5,7 mio. kr. til etablering af registret under Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Derefter skal driften finansieres ved gebyrer fra de entreprenører, der henter oplysninger fra registret.
Det er dog ikke taget med.
De berørte ledningsejere har pligt til at levere oplysningerne gratis, og så må det være nok.
Det er vigtigt, at ledningsejerne har interesse i at være med, og den interesse skal ikke modarbejdes af, at de også skal betale for dem.
Derimod har entreprenøren, der graver, en økonomisk interesse i at bruge registret for at undgå graveuheld og dermed følgende erstatningskrav, så der er god balance i finansieringen.
Gebyret for at hente oplysninger varierer efter opgavens størrelse, men der er et maksimum på 30.000 kr. for den enkelte bruger.
Der er en lang række tekniske detaljer i lovforslaget.
Den nærmere administration overlades til økonomi- og erhvervsministeren.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-11:
Alle kender vi til de gener, der følger med, når der skal graves ved byggeri, vejarbejde eller lign. Mange har sikkert overvejet, hvorfor der meget ofte graves op, lukkes til igen og graves op igen umiddelbart efter.
Planlægningen i gravearbejdet er ikke altid optimal.
Det er et stort problem for de mennesker, det rammer, og en stor udgift, som man kunne have undgået.
Det er det problem, det lovforslag, vi her behandler, vil hjælpe på.
Det formål støtter vi i Socialdemokratiet naturligvis.
Vi mener, det er fornuftigt at oprette et register, hvor myndigheder, virksomheder eller privatpersoner på en let måde kan få oplyst, hvor ledningerne er beliggende, og oplysninger om, hvem der ejer ledningerne.
Vi mener desuden, det er en god idé at indføre denne her forespørgselspligt forud for visse erhvervsmæssige gravearbejder samt pligt til at afgive ledningsoplysninger eller indgå aftaler om påvisning.
Derfor kan vi Socialdemokrater støtte dette lovforslag.
I høringssvarene er der peget på forskellige problemstillinger, som vi under udvalgsarbejdet gerne vil se nærmere på.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-11:
Formålet med dette forslag er at etablere et landsdækkende ledningsejerregister.
Det overordnede formål er dog at reducere antallet af skader på ledninger som følge af gravearbejde.
Dansk Folkeparti mener, det er et godt forslag, der ikke blot sparer penge for erhvervslivet, men også øger sikkerheden for de mennesker, der arbejder med disse opgaver.
Lovforslaget består af fire elementer: 1. Etablering af et landsdækkende register over ejere af nedgravede ledninger. 2.
Indberetningspligt til registret for de af lovforslaget omfattede ledningsejere.
3. Forespørgselspligt forud for visse erhvervsmæssige gravearbejder.
4. Pligt til at afgive ledningsoplysninger eller indgå aftale om påvisning.
Registret omfatter offentlige veje, arealer udlagt til fællesveje, og der bliver pligt til at meddele om nedgravede ledninger i denne jord til dette register.
Oplysningerne, der indberettes, vil bestå i ledningsejerens navn og eventuelt CVR-nummer, ledningsejerens postadresse samt eventuel elektronisk postadresse, telefon- og telefaxnummer, ledningsejerens interesseområde, jf. § 5, nr. 5, og forsyningens art. Ledninger, der ejes af forsvaret, og ledninger beliggende på ejendomme, som forsvaret har rådig over, er ikke omfattet af loven, da der må være lidt fortrolighed inden for dette område.
Med det oprettede ledningregister forventer man at reducere antallet af skader på nedgravede ledninger svarende til en besparelse på omkring 100-150 mio. kr., som hovedsagelig vil komme erhvervslivet til gode.
Staten vil afholde udgifterne til etablering af registret, der forventes at ville koste ca. 5,7 mio. kr.
Økonomi- og erhvervsministeren kan bestemme, at det helt eller delvis overlades til en privat virksomhed at fungere som sekretariat for ledningsregistret.
Loven vil ikke komme til at gælde for Grønland og Færøerne.
Som sagt er Dansk Folkeparti positivt indstillet over for lovforslaget.
Carina Christensen (KF), 2003-11-11:
Formålet med det her forslag er at mindske antallet af skader på nedgravede ledninger ved gravearbejder.
Det foreslås derfor, at der oprettes et landsdækkende register med oplysning om ledningsnettet.
Et sådant register vil også lette administrationen for de entreprenører, der skal identificere ledningerne i jorden inden gravearbejdet.
Det her er et af de rigtig gode lovforslag, som gør stor gavn ikke mindst for erhvervslivet.
Det anslås, at der vil være en samfundsmæssig gevinst på mellem 100 og 150 mio. kr. om året, og det beløb vil især komme erhvervslivet til gode.
Entreprenører og andre vil få færre udgifter til reparation
og mindre driftstab og forsikringsudgifter, når der opstår færre graveskader.
De vil også spare tid på indhentning af oplysninger om ledningsejerne.
Forslaget forventes også at have positive miljømæssige konsekvenser, når der som forventet vil komme færre ledningsovergravninger.
Det er alt i alt et rigtig godt forslag, som Det Konservative Folkeparti kan bakke fuldt op om.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Jeg skal ikke gøre det længere end højst nødvendigt.
Det er et meget fornuftigt tiltag, og det lyder som en fornuftig måde at håndtere det på, så derfor ser vi i SF meget positivt på det og har tænkt os at støtte forslaget, som det ligger.
Jeg skulle også sige fra Det Radikale Venstre, at de vil se positivt på forslaget.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-11:
L 52 er helt klart et praktisk og fornuftigt lovforslag.
For at opnå det vil man oprette et landsdækkende register med oplysning om, hvem der ejer nedgravede ledninger i jorden, og hvorfra nærmere oplysninger om disse ledninger kan hentes.
I L 52 ligger der endvidere forslag om indberetningspligt, således at alle, der ejer en ledning i jorden, skal indberette informationer om dette til det centrale register.
Der bliver derudover en forespørgselspligt, således at en entreprenør eller andre før påbegyndelsen af et gravearbejde i jorden skal foretage en forespørgsel i ledningsejerregistret om, hvilke ledningsejere der ejer ledninger i graveområdet.
Gravearbejdet skal så naturligvis tilrettelægges og udføres under hensyntagen til de indhentede oplysninger.
Når det bliver overholdt, skulle det være muligt i langt højere grad end nu at reducere antallet af skader på nedgravede ledninger som følge af gravearbejder samt at lette administrationen for entreprenører og andre, der skal identificere ledninger i jorden, inden et gravearbejde påbegyndes
Der har været nedsat en arbejdsgruppe til at se på sagen og komme med forslag, og den arbejdsgruppe aflagde rapport i marts 2003.
I denne rapport anbefales det, at der etableres
et landsdækkende ledningsejerregister, således at oplysninger om landets ledningsejere fremover bliver samlet ét sted, og således at den, der skal grave, i registret kan finde oplysninger om, hvilke ledningsejere der har ledninger i det pågældende graveområde.
Så det er alt i alt et meget fornuftigt og praktisk og godt lovforslag, og Kristendemokraterne kan støtte det.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Jeg vil blot sige tak til ordførerne for den brede opbakning
til det forslag, der ligger her, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Thomas Adelskov (S), 2003-11-11:
Jeg skal for det første sige, at den teknik, man ville lægge ind i SU'en, betød, at der næste år ville være en besparelse
Året efter ville der være en besparelse på 150 mio. kr., hvoraf man kun ville føre 75 mio. kr. tilbage til SU'en.
Året efter igen ville der være en besparelse på 225 mio., hvoraf man kun førte 75 mio. kr. tilbage.
Der ville altså på 5 år blive tilført statskassen 300 mio. kr. til billigere øl, ufinansierede skattelettelser osv. og væk fra de studerende.
Så enkelt er det sådan set.
Jeg fik egentlig ikke rigtig svar på mit spørgsmål
: Alle ordførerne har i dag talt om forsørgerne og især de enlige forsørgere, og jeg vil så mindeligt bede finansministeren om at kigge efter, når nu man alligevel i dag til finansloven sådan tilfældigt kunne finde 170 mio. kr., om man så ikke kunne finde snoldede 25 mio. kr. til at forbedre forholdene for de enlige forsørgere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-11-11:
Til fru Falcon vil jeg blot sige, at når vi laver skattelettelser, gælder de skattelettelser for alle, og derfor synes jeg overhovedet ikke, at der er noget spørgsmål.
Jeg ved godt, det er Enhedslistens synspunkt, at skattelettelser kun gælder for de rige, men det er faktisk ikke tilfældet.
Med hensyn til fru Margrethe Vestager og yderligere mulighed for fremgang i spørgsmålet om de enlige forsørgere
Det er rigtigt, at der er et særligt forsørgelsestillæg på ca. 5.300 kr. om måneden.
Lige umiddelbart har vi ingen intentioner om at hæve det beløb, så på den facon vil jeg sige, at jeg stadig vil fastholde, at den løsning, vi faktisk har lagt for dagen, er den bedste løsning, i hvert fald set med mine politiske briller.
Til fru Rosenkrantz-Theil må jeg bare sige helt klart: Noget for noget, ja, hvis de studerende kunne se at blive færdige.
Vi giver dem allerede noget, vi giver dem verdens højeste SU, men det er altså ikke sådan, at vi uddanner flere; at der er flere i Danmark, der kommer ud med en lang videregående uddannelse, end der er i andre lande, hvor man ikke har det høje støtteniveau.
Hvis det handler om noget for noget, vil jeg rent faktisk sige, at så skulle man som studerende skynde sig med at blive færdig med en uddannelse, og så skulle vi måske også se at få uddannet nogle flere med en høj uddannelse.