runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2005-11-01:
Ja, nu valgte ministeren jo så at lade være med at svare på det spørgsmål, jeg stillede.
Det kan godt være, det var klogt, for det er nok lidt vanskeligt at svare på.
Efter min bedste overbevisning bevirker en sådan kapitalisering af et samfundsgode, uanset om ordningen nu kan opsiges efter 8 år eller ej, at man stiller de nuværende fiskere og bankerne bedre, men de unge, der skal komme ind i erhvervet, er jo dem, der kommer til at betale for det, for pengene kan man jo ikke plukke ned fra himmelen.
At nogle bliver stillet bedre på den ene side koster vel noget på den anden side.
Det spørgsmål besvarede ministeren ikke, men nu har ministeren muligheden en gang til.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Jeg undrer mig lidt over, at hr. Kristen Touborg ikke for længst er begyndt at diskutere muslingefiskeriet i Limfjorden.
Det foregår på licenser.
Man ved nøjagtig, hvor mange der har en, og de, der har den, deler den.
Det er slet ikke noget, der har optaget folk.
Det kan man undre sig over, for det ligner præcis det system, vi laver nu, så det er en god dansk model, vi bruger.
Om de unge kan jeg bare sige: Jo, jeg har sagt på alle møder, jeg har været til, og hr. Kristen Touborg har endda været til nogle af dem, så hr. Kristen Touborg har sikkert hørt, hvad jeg har sagt, men jeg gentager det gerne, at vi vil gøre noget helt specielt for dem, vi vil sørge for, at der er en speciel pulje, så de unge kan komme ind, for det er nemlig det, der er problemet.
Det er nøjagtig det samme, som det jo i øvrigt også er med mælkekvoter, hvor unge landmænd har mulighed for at få mælkekvoter uden at skulle købe dem så dyrt, som andre skal.
Og så har vi overbevist Joe Borg, som er fiskerikommissær, om, at i den nye fiskerifond, som gælder fra 2007 til 2013, som bl.a. kan give til både, til moderniseringer, til ungdom osv., kommer der et helt afsnit ind kun om unge.
Så jeg håber, at hr. Kristen Touborg kan glæde sig over, at de unge virkelig vil blive tilgodeset både i ordningen og i den nye fiskeripolitik, der kommer i EU.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-01:
I denne uge er der første behandling af L 37 om retssikkerhed og administration på det sociale område, og heri fremgår det, at ministeren ønsker nye regler for forholdet mellem nye og gamle opholdskommuner, når personer, som er i det sociale system, flytter kommune.
Den førstebehandling kommer jo senere på ugen, og den skal vi ikke komme ind på her, men jeg vil bare gerne spørge ministeren, om man deraf kan udlede, at regeringen ikke skønner, at der er behov for nye initiativer ud over det fremlagte til at regulere, hvordan folk, der er i berøring med det sociale system, flytter mellem kommuner.
Det er ikke mindst, fordi ministerens partifælle i Århus, borgmester Louise Gade, i øvrigt sammen med en rådmand fra Det Konservative Folkeparti og en rådmand fra Socialdemokratiet, har foreslået et slags etnisk filter, hvor man ligesom går ind og siger til flygtninge: Der gælder nogle helt særlige vilkår omkring danskkundskaber og omkring arbejdserfaring, hvis I skal flytte kommune.
Der er det så, jeg spørger ministeren, om ikke man må tage den lovgivning, der nu er lagt frem, som et udtryk for, at regeringen i hvert fald ikke støtter det.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-01:
Det er rigtigt, at vi har et lovforslag, vi behandler på torsdag, og der vender vi jo tilbage til drøftelsen af de enkelte bestemmelser.
Jeg vil ikke sige, at det så nødvendigvis er udtømmende; jeg vil være åben over for, hvis der kommer forslag eksempelvis fra kommuner om ting, vi skal tage højde for.
Men jeg må til forslaget fra Louise Gade, borgmesteren i Århus, sige, at jeg ikke har modtaget dette forslag og derfor heller ikke har haft mulighed for at kigge på, hvad det mere konkret skulle gå ud på, om det var en mulighed, man kunne arbejde videre med.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-01:
Jeg kan så oplyse ministeren om, at det, som er foreslået, er – og der citerer jeg så fra JP Århus den 26. oktober – at bopælspligten på 3 år erstattes med et krav om sprogtest samt erhvervserfaring og uddannelsesforløb, altså en erstatning for stavnsbåndet med de her kvalitative kriterier.
Jeg kan også oplyse, at ministerens kollega integrationsministeren har sagt, at hun gerne vil se, om initiativerne, som allerede er lagt frem, er tilstrækkelige, inden der kommer nye initiativer på bordet.
Derfor er det så, at jeg gerne vil spørge ministeren, om ikke det er sådan, at når regeringen og ministeren nu også på sit eget område, nemlig boligområdet, har lagt nogle regler frem og fået dem igennem her i Folketinget, så må man sige, at et sådant etnisk filter, som altså bliver sat op som erstatning for 3-års-reglen om, hvem der må flytte rundt her i landet, ikke er regeringens politik.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-01:
Som jeg sagde i min første besvarelse, er jeg åben over for de forslag og de ideer, der bliver meldt ind fra kommunerne, og det synes jeg også er vigtigt fra regeringens side at vi er, for der kan komme nye ideer om, hvordan vi kan lave om på tingene, så de fungerer bedre.
Men jeg synes altså ikke, det er rimeligt at kræve, at jeg uden at have et egentligt kendskab til forslaget skal tage stilling til det her og nu på baggrund af et citat fra en avis; det synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt.
Jeg går gerne i drøftelse, men jeg kan jo også forstå, at min kollega tidligere har meldt ud om selve forslaget.
Men så længe jeg ikke har set et konkret forslag, vil jeg heller ikke komme med en klar udmelding om, hvorvidt jeg synes, det er noget, der er fremkommeligt eller ej.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-01:
Tidligere har ministeren jo så også foranlediget, at der er blevet indført regler, som giver kommunerne en række redskaber, hvis de mener, at der f.eks. i belastede områder er nogle problemer omkring tilstrømningen af folk med sociale problemer af den ene eller den anden karakter.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-01:
Jeg er enig i, at der er mange redskaber til rådighed, og fra regeringens side er vi jo også indstillet på bl.a. i forbindelse med indsatsen mod ghettoisering at give yderligere redskaber, fordi det er vigtigt, at netop de kommuner, som oplever en stor tilstrømning, så også har muligheden for at agere med hensyn til den indsats, der er brug for i lokalområdet.
Jeg synes, det er helt fair, at politikere i forskellige sammenhænge på alle niveauer kommer med ideer og forslag til, hvad der kunne ske af ændringer, men det må også være helt fair, at jeg ikke på det foreliggende grundlag kan kommentere det konkrete udspil, i og med at jeg ikke har fået det forelagt.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-01:
Nu kommer ministeren jo selv ind på, at der også er et integrationsforlig, hvor regeringen sammen med Dansk Folkeparti og en overgang Socialdemokratiet havde et ønske om, at den boligsociale indsats skulle opprioriteres, og at ministeren derfor har et pålæg om at forsøge at finde midler til det, hvad vi i øvrigt er meget positive over for.
Derfor er jeg bare nødt til at spørge, når ministeren svarer sådan lidt valent på de her ting: Er det ministerens og dermed regeringens opfattelse, at man rent faktisk har adresseret problemerne omkring tilstrømningen til socialt belastede områder, at man har stillet redskaber til rådighed, at man er opmærksom på problemstillingen, og at de initiativer, man har taget, bør være tilstrækkelige til, at der kan føres en aktiv indsats for at undgå koncentration af sociale problemer, uanset hvor de måtte være i landet?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-01:
Jeg synes, der er sat rigtig mange ting i gang, og der kommer også flere udspil.
Der, hvor der er sat meget i gang, er bl.a. i forbindelse med at sikre en bredere beboersammensætning med forskellige muligheder for at gå ind og prioritere, hvem der kan flytte ind i et område, og med muligheden for at afvise kontanthjælpsmodtagere, som vi vedtog før sommerferien.
Der er nye initiativer på vej om, hvordan man kan løfte et område, give mulighed for erhverv, i det hele taget skabe noget mere aktivitet.
Og der vil jeg sige, at det da ikke er udtømmende, der er det da vigtigt, at der hele tiden bliver meldt ind med, hvis man finder en god idé til, hvad der yderligere kunne være af indsatsområder.
Vi har jo f.eks. fra regeringens side nedsat programbestyrelsen, som har haft drøftelser med en række af de kommuner, der netop slås med ghettoproblemerne.
Og det er klart, at i det omfang programbestyrelsen melder tilbage i den kommende tid med yderligere redskaber, som kunne være anvendelige for kommunerne, vil jeg da se positivt på det.
Jeg synes, det er vigtigt at være åben over for, at der jo løbende kan være en opsamling af erfaring, nye ideer, der skal prøves af.
Derfor har vi også forsøgsbestemmelser i lovgivningen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-11-01:
Jeg har nu svært ved at forstå, at ministeren ikke kan erkende, at der er ret stor sandsynlighed for, at så længe man ikke har indarbejdet en motivation til at gå over til mere bæredygtigt fiskeri i ordningen, vil en af konsekvenserne af at koncentrere fiskeriet på færre og større både blive, at der kommer et større ressourceforbrug.
Man vil også benytte nogle fiskeriformer, som er mindre skånsomme end nogle af dem, som anvendes på de mindre både.
Meget tyder i øvrigt også på, at netop mange af de små både forsvinder, for man har jo omhyggeligt skruet kystfiskerordningen sådan sammen, at der er gode muligheder for, at de større både, som er væk i længere tid væk, får mulighed for at opkøbe de mindre bådes rettigheder og kvoter, som de mindre både har.
Man har med stor omhu lavet ordningen for de såkaldte kystfiskere sådan, at der kan ske det samme, som kan ske ifølge det forlig, der er indgået.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Jeg må sige, at det kan jeg slet ikke finde belæg for i ordningen.
Vi forestiller os, at man nu får mulighed for at kunne planlægge, og at man ved, hvilke arter man skal fiske.
Det ved man i mindst 8 år, for hvis ordningen opsiges, skal der gå 8 år, inden den ikke længere er gældende, og det vil sige, at nu ved man altså, hvad man skal investere i af skånsomme net og skånsomme fartøjer.
Der bliver færre fiskerfartøjer, så af hensyn til naturen og miljøet bør man i hvert fald være særdeles glad for ordningen.
Hvis fiskeriet bliver koncentreret på færre fartøjer, vil jeg sige, at det ikke kan komme som en overraskelse for nogen, når meningen med det hele er, at vi skal have nogle af de for mange fiskefartøjer ud af erhvervet.
Så kan man ikke komme om 3 år og sige: Hvad sagde vi, nu er der færre fiskerfartøjer.
Til den tid kan svaret nemlig kun være: Ja, og det var også meningen.
Sådan går det forhåbentlig, for det er jo for at skabe en ordentlig økonomi, at der skal være færre fartøjer.
Må jeg så bare sige, at jeg ikke har sat noget i gang her.
Jeg har ikke sat noget i gang sammen med fiskere og biologer, men de fortjener ros for det store forsøg, de har lavet i Kattegat, som bl.a. har givet tre ekstra havdage, så man kan passe bedre på, når man fanger tunger.
Per Clausen (EL), 2005-11-01:
Nu er jeg jo ikke vældig imponeret af det, ministeren indtil nu har sat i gang, og i nogle situati oner har ministeren da også erkendt, at der sikkert var behov for en øget indsats, hvis man for alvor skulle sikre et miljømæssigt bæredygtigt fiskeri.
Men er realiteten ikke, at det mest sandsynlige resultat af den koncentration af retten til fiskene, som dette salg af kvoter vil føre til, er, at vi vil se en koncentration på færre og større kuttere, og at vi også meget vel kan komme i den situation, at fisk, der i dag tilsyneladende fanges på en miljømæssigt bæredygtig måde, fremover fanges på en måde, der ikke er så bæredygtig?
Det vil vel blive en af konsekvenserne af at koncentrere fiskeriet på færre og større både, når man i øvrigt ikke gør noget for at sikre det miljømæssigt bæredygtige.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Det er rigtigt, at tager man denne aftale om fiskefartøjskvoteandele, fremgår de ting, som spørgeren efterlyser, ikke.
Men det skyldes mest, at de allerede er sat i gang.
Men det er rigtigt, at regeringen og forligspartiet har haft de drøftelser, og vi har taget hånd om, at vi netop vil fiske de arter, der kan tåle det, og skåne dem, der ikke kan tåle det.
Vi vil gerne belønne fiskerne for havdage, så de får mere tid til at være ude på havet, når de skal fange med stormaskede net og dermed undgå at fange de små fisk.
Der står faktisk også, at vi skal kigge på havdagsystemet, og der står faktisk også, at vi skal kigge på den biologiske rådgivning.
Alt i alt er det ting, som vi måske godt kunne have gjort lidt mere ud af i aftalen, men det ville vel næppe være helt rimeligt, eftersom vi allerede har sat dem i gang.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-01:
Hr. Leif Mikkelsen kommer med mange pæne ord om mere nærdemokrati så tæt på borgerne som muligt, og det er så ifølge Venstre åbenbart byrådssalen.
Kunne Venstre tænke sig at gå lidt videre?
Kunne man tænke sig at forsøge med nogle lokalråd, også gerne med direkte valg til lokalråd og forsøg med udlægning af både kompetence
og økonomi til sådanne lokalråd?
Kunne Venstre tænke sig at gå det skridt videre?
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-01:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der i den forgangne uge blev indgået et smalt fiskeriforlig mellem regeringen og Dansk Folkeparti – et forlig, som vi i oppositionen, også i Det Radikale Venstre, er utrolig kede af, og hvis grundelement er, at der indføres omsættelige kvoter i form af de såkaldte FKA'er.
Men det forlig får vi jo masser af lejlighed til at diskutere, også mere end tiden tillader i dag.
Mit spørgsmål til ministeren i dag er direkte knyttet til de finanslovforhandlinger, som nok bliver afsluttet i denne uge.
Jeg vil nemlig gerne spørge ministeren, om der i ministeriets regi er foretaget nogen vurderinger, analyser eller beregninger af de økonomiske konsekvenser for Fiskeribanken af at indføre FKA'er i dansk fiskeri.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Man kan sige det på den måde, at der jo generelt er en diskussion om Fiskeribanken på grund af den udvikling, der længe er sket i Fiskeribanken, og som Folketinget jo i øvrigt også er blevet orienteret om.
Men det indgår klart i afta len, at Fiskeribanken skal afvikles – det skal den, og jeg tror, de fleste vil forstå, at når man har at gøre med en bank, der har en så smal portefølje og også kun har en lille udlånsmængde, som kan gøre det meget svært, er det en klog ting at gøre det.
Men det er jo langsigtet, det er noget, der tager mange år, og det er i øvrigt nogle spørgsmål, som jeg helt forstår at også hr. Martin Lidegaard er interesseret i, men som vi også vil komme tilbage til, når vi først begynder at diskutere.
Men denne fiskeriregulering har jo ikke noget med Fiskeribanken at gøre, bortset fra at en fiskeribank som ethvert andet låneinstitut selvfølgelig altid er interesseret i, hvordan et erhverv udvikler sig.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-01:
Spørgsmålet rejses selvfølgelig, fordi man har valgt at kæde indførelsen af FKA'er og afvikling af Fiskeribanken sammen i den samme aftale.
Skal jeg forstå det sådan, at man ikke har foretaget nogen som helst vurderinger af, hvilken økonomisk betydning det får for Fiskeribanken?
Det står ligesom hen i det uvisse, og så kan jeg jo godt undre mig over, hvordan man kan fremlægge et ret præcist forslag til finansloven for 2006, hvis man ikke har foretaget en sådan beregning.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Tiden må vise, hvordan vi skal fordele kvoteandelene.
Hvis man skulle begynde at gætte på, hvad ordningen kan komme til at betyde for Fiskeribanken, ville det jo forudsætte, at man ved, hvordan vil man indføre den nye ordning, og jeg kan forsikre for, at jeg i hvert fald intet kendskab har til, at nogen kan vide noget om det, eftersom vi slet ikke er gået i gang.
Men det er klart, at den diskussion om Fiskeribanken altid vil komme.
Nu kom den op ved denne lejlighed, og jeg kan kun sige, at jeg tror, at når man ser på Fiskeribanken – her tænker jeg på, at det jo går mange år tilbage – kan de fleste se, at det er en svær øvelse at drive en bank, som har en så smal portefølje og et så lille udlån.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-01:
Jeg kan nu forstå, at der ikke er lavet nogen vurdering eller beregning af, om det vil gavne Fiskeribankens økonomi, at vi indfører FKA'er.
Men er det ikke rigtigt forstået, at der er sat penge af på finansloven for 2006 til Fiskeribanken?
Og vil ministeren ikke give mig ret i, at der er en til vished grænsende sandsynlighed for, at det vil gavne Fiskeribankens økonomi, at man indfører FKA'er, altså at det bliver de små kystfiskere ude i de kystnære samfund i Danmarks yderdistrikter, der skal betale regningen for Fiskeribankens overbelåning de sidste 10 år?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Lad os slå helt fast fra starten, at den øvelse, der går ud på at finde ud af, hvordan den økonomiske situation for Fiskeribanken bliver, skulle være foretaget, uanset om reformen var blevet til noget eller ej.
Det foregår simpelt hen på den måde, at man skal finde ud af, hvad gældsbyrden og hensættelserne er, og hvordan de statsforeskrevne midler svarer de til de ting.
Det skal ske helt uafhængigt af, om reguleringen var kommet eller ej, og jeg kan sige, at dansk fiskeri er i en sådan situation, at uanset om vi får en regulering eller ej, er det stærkt påkrævet at vurdere, hvordan økonomien er.
Det er måske netop det, det drejer sig om, nemlig om nogle har lyst til at skyde penge ind i fiskerierhvervet, og det tror jeg sker med den aftale.
Nu får vi langtidsplanlægning, nu får vi sikkerhed, og nu bliver der lyst til at investere.
Lad os håbe det for alle dem, der har fiskeriet kær.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-01:
Jeg tror bare, jeg vil forsøge at gentage spørgsmålet, måske lidt mere specifikt.
Bliver der sat penge af i finansloven for 2006 til Fiskeribanken?
I så fald, hvor mange er det ministerens indstilling, der skal sættes af?
Og er ministeren enig i min vurdering af, at Fiskeribanken bliver bedre stillet, fordi FKA'erne kan være med til at betale en del af regningen for overbelåningen?
Og bliver Fiskeribankens efterslæb og regning alt andet lige mindre ved indførelsen af FKA, selv om det er svært at sige, hvor meget mindre det bliver?
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
I sidste uge var jeg så heldig at være til Nordisk Råds session i Island, hvor vi hørte den islandske socialminister fortælle om de rigtig gode erfaringer, de har i Island med den barselordning, de har lavet, dels med fordeling af barselorloven mellem mødre og fædre, dels med at de har lavet en central barselfond, hvor alle, der går på barsel, kan få op til 80 pct. af deres løn, dog maks. 60.000 kr. om måneden, altså en langt mere favorabel ordning, end vi har i Danmark.
Og det har faktisk betydet, at 90 pct. af mændene nu holder barselorlov.
Er det nogen erfaringer, som ligestillingsministeren vil se på og overføre til Danmark?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Når finansloven er færdigforhandlet, kan man jo se, hvor mange penge der er afsat her, og man vil også se, om det er sådan, at det er fundet nødvendigt.
I øvrigt vil jeg sige, at her bliver Finansudvalget jo også inddraget, så det er en øvelse, der foregår helt for sig selv.
Men jeg er da enig i – hvis det var det, der lå i hr. Martin Lidegaards spørgsmål – at visionerne om den lyse fremtid måske kan blive en realitet med dette fiskeriforlig.
Jeg vil selvfølgelig også rose fiskerne rundtomkring for i den grad at have deltaget i arbejdet og i øvrigt også afgivet rigtig gode bemærkninger, som har gjort, at det er blevet en så god reform.
Lad os håbe, at den kan bære den retning, som jeg forstår at også spørgeren er interesseret i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 8
Jeg synes måske, at vi skulle starte med at sige her i Folketingssalen, at der jo ikke ubetinget er noget galt i, at man kan betale sin gæld.
Vi må altså ikke få det til at lyde, som om det dog var en fantastisk katastrofe, vi er på vej ud i: Tænk, hvis nu de folk kan betale deres gæld!
Det bliver jo af mange betragtet som en helt i orden-ting.
Men jeg er nødt til at sige meget klart, at hvordan den kommer til at virke, er der kun gætterier om for øjeblikket.
Jeg tror, spørgeren og jeg deler en interesse i, at reformen virkelig kommer til at virke.
Jeg tror også, pengeinstitutterne deler den, og jeg har endda hørt et af dem udtale til en avis: Vi ser hellere fiskeren i vores bank efter denne reform end før.
Det er dog glædeligt, for jeg tror da, fiskerne har behov for at kunne få nogle ordentlige belåninger, få en ordentlig sum penge og i det hele taget opleve, at de selv kan få lov til at planlægge og til at drive et erhverv og ikke kun får at vide, hvor meget de må fiske i 14 dage eller, når det er helt fantastisk, i 1 måned.
Jeg tror, der er meget behov for den planlægning, og den kan godt medføre, at der bliver mere sikkerhed, bedre økonomi og større rentabilitet i fiskeriet.
Men det synes jeg godt vi alle sammen kan leve med.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-01:
Ministeren forsøgte ganske elegant at svare udenom.
Men det spørgsmål, jeg stillede, var, om ministeren ikke er enig i, at i og med at banken nu også kan få pant i fiskene, bliver pantet mere sikkert, og hvis fiskeren ikke kan betale, kan banken sige til den pågældende: Sælg din kvote.
Problemet er vel sådan set, at man på den måde tvinger en stor del af fiskerne ud af faget – måske op til en tredjedel – fordi der kan handles med disse kvoter.
Jeg forstår, at ministeren ikke finder det problematisk, men sagen er jo, at den sidste sikre vinder bliver ministeren selv, i og med at pantet nu bliver yderligere sikret via denne ordning.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
I dag er det jo sådan, at når en fisker er så forgældet, at han ikke kan betale sine terminer, kan han selvfølgelig indgive en konkursbegæring, men jeg vil bare sige, at det er dybt alvorligt for fiskerne.
Hvis man kigger på, hvor mange der ikke kan betale deres terminer i dag, har fiskerne behov for at få en bedre økonomi i fiskeriet og få en bedre planlægningsperiode, så flere kan blive interesserede i at investere i fiskeriet.
Jeg tror også, at alle vi, som ved det, skal prøve at sige ærligt til fiskerne, at alle undersøgelser viser, at omkring 30-35 pct. af fiskerflåden skal væk, fordi der er for mange fiskere til for få fisk.
Men lad os hjælpe hinanden med ikke at beskrive det som et resultat af reformen.
Det er et problem, dansk fiskeri står i, og jeg tror, det er bedst, vi siger det ligeud, som det er, og så hjælper fiskerne med at komme ud af det på den bedste måde.
Det er det, det drejer sig om.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-01:
Hr. Martin Lidegaard startede sit spørgsmål med at tale om konsekvenserne for fiskeribranchen, men det er vel også lidt interessant at få ministerens mening om konsekvenserne for de forskellige havne.
Hvis en tredjedel af kapaciteten – fødevareministeren sagde en tredjedel af flåden, men det er vel en tredjedel af kapaciteten – skal ud, er det altså en ret voldsom reduktion, som kun kan have den konsekvens, at en række af de små havne vil få færre fartøjer, og at disse lokalområder dermed også bliver truet.
Det må ministeren da anse som værende et problem.