runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Nu tror jeg ikke, at det er en tredjedel, der skal ud af fiskerierhvervet.
Det er, hvad forskere og professorer har regnet ud, men jeg tror, jeg kender fiskerne så godt, at jeg ved, at fiskere ofte er i stand til at leve for mindre, end professorer tror, så derfor vil det slet ikke overraske mig, hvis nogle af de fiskere stadig fortsætter.
Men når tallet er 30-35 pct., tror jeg ikke, vi fuldstændig kan undgå, at nogle skal ud.
Men det vil ikke påvirke havnene.
Allerede i dag er det jo sådan, at flere fiskere vælger at lande deres fisk et andet sted end i den havn, de er fra.
Det har noget med marked og priser at gøre, og da fiskere har god forstand på penge ligesom så mange andre i dette land, ved de også, hvor de skal lande deres fisk for at få den bedste pris, og man skal da kun rose dem for, at de udviser rettidig omhu for deres egen økonomi.
Jeg håber stadig, at reformen medfører – det så vi jo, da vi lavede kystfiskerordningen – at bådene i en havn kan få lov til at gå sammen, så de ikke kan blive opkøbt af de store både, men kan slå sig sammen og købe de store både.
Det vil jeg da håbe der er mange der gør, og på den måde kan havnene overleve.
Men som jeg har sagt nogle gange: Jeg kan ikke hindre små både i at blive opkøbt af store både, selv om de ikke selv vil, men hvis de vil undgå det, kan de komme med i den pulje, hvor det ikke er muligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-01:
Nu kan man jo selvfølgelig fabulere over, hvem der skal opkøbe hvem, men sagen er vel, at i en række tilfælde er det de største fartøjer, der har de største økonomiske problemer.
Det er ikke ganske ukendt, og derfor kunne man jo godt tænke lidt over, om disse økonomiske problemer bliver mindre, fordi store fartøjer lægger sig sammen.
Med hensyn til den lokale havn må ministeren vel også indrømme, at hvis man har en havn med 25 fartøjer, som bliver sammenlagt og opkøbt, og fiskeriet kan foretages af fem fartøjer, får det store konsekvenser for den mindre havn, der er tale om, og det vil også have meget store regionalpolitiske konsekvenser.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-01:
Nu vil jeg minde den socialdemokratiske spørger om, at før i tiden, da vi havde en SR-regering, afsatte den kun halvt så meget, som vi har gjort de sidste 4 år på FIUF-ordningen, der er til gavn for havne, for fiskerbåde, for arbejdsmiljø og for unge fiskere, der skal ind i erhvervet.
Jeg må sige, at set i lyset af, at den socialdemokratiske ordfører i dag er så optaget af, hvad de små havne får af muligheder fremover, deler jeg spørgerens synspunkter.
Men jeg vil bare gøre opmærksom på, at vi sådan set har omsat det i praksis, fordi vi 4 år i træk har fordoblet det beløb, som stod på budgettet, da vi tog over efter den tidligere regering.
Så jeg tror i grunden, det mere gælder om at slå kræfterne sammen, end at vi får gravet skyttegrave.
Vi skal hellere hjælpe hinanden, og det er vi også indstillet på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 9
Nu skal man passe noget på, når man diskuterer kapitalisering.
Kapitalisering af fiskerierhvervet er foregået længe, det er mange år siden, at fiskerne delte mellem sig, hvem der skulle have lov til at fange de fisk, der var, og det synes jeg er fornuftigt.
Men man skal bare være klar over, at det kan alle og enhver ikke bare gøre, medmindre man vil købe en af de både, som har lov til at fiske, og den båd kan man ikke købe i dag for kun kostprisen.
Jeg synes, at det, vi bør interessere os for – og det er i hvert fald det jeg ved, at forligspartiet Dansk Folkeparti og regeringen har gjort – er at sikre hverdagen for fiskerne; sikre muligheden for at planlægge; sikre mulighederne for naturen og miljøet, så vi ikke får så store udsmid, som vi har i dag, og for alt i verden sikre, at Danmark stadig vil være en stolt fiskerination i tiden fremover.
Det er sådan set det, der har været hele essensen i denne øvelse, og ikke Fiskeribanken, som jo klart er påvirket og har været det i mange år, ligesom andre pengeinstitutter er.
Per Clausen (EL), 2005-11-01:
Men der er også et andet element i det.
Vi har med jævne mellemrum haft en diskussion om, hvordan vi ikke alene sikrede de små fiskerihavne, men også udviklede et fiskeri, der miljømæssigt var mere bæredygtigt, ikke kun med hensyn til den måde og de redskaber, man bruger, når man fanger fisk, men også med hensyn til det ressourceforbrug og olieforbrug, der er i forbindelse med fiskeriet.
Ministeren må vel erkende, at når man kigger på denne aftale, er der jo intet i den, som antyder, at man skal gå over til at bruge fiskeredskaber, som er mere skånsomme over for havbunden osv., og der er intet, der antyder, at den skulle føre til, at man fisker tættere på kysterne og dermed bruger mindre olie for at få det samme antal fisk.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-01:
For at fortsætte i det samme spor må ministeren vel indrømme, at med statens engagement i Fiskeribanken har staten også en interesse i, at banken nu også får pant i fiskene, ud over at den hidtil har haft pant i selve fartøjerne.
Dermed bliver statens udestående gennem Fiskeribanken formentlig bedre sikret, i og med at man jo kan forlange af en fisker, at hvis han ikke kan betale banken, kan banken forlange, at han skal sælge kvoten til nabofiskeren og dermed få penge til at betale med.
Den sammenhæng er der vel, må jeg sige til fødevareministeren.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-01:
Jeg har alletiders samarbejde med mine nordiske kolleger, og vi udveksler erfaringer om mange gode ting, bl.a. også på ligestillingsområdet, hvor jeg synes, vi har et rigtig godt samarbejde.
Nu er det jo ikke nyt med de specielle regler på Island, og de er også indgået i debatten før.
Jeg synes, at vi fra regeringens side har gennemført nogle rigtig gode regler for barselorlov i Danmark netop med udvidelsen i op til et år og med mulighed for, at familien selv prioriterer, hvordan familiemedlemmerne vil fordele barselorloven imellem sig.
Det er en rigtig god ordning.
Jeg har også gjort en del for at informere fædrene om de nye muligheder, der ligger, for der er jo en kolossal fleksibilitet i de nye barselregler, og jeg tror, at mændene vil tage det til sig.
Vi kan også se en lille stigning i den andel, mændene tager af barselorloven.
Per Clausen (EL), 2005-11-01:
Jeg vil i første omgang følge lidt op på diskussionen om Fiskeribanken.
Det er rigtigt – det må fødevareministeren vel erkende – at ved at lave denne model, hvor man er i stand til at kapitalisere fiskene, giver man faktisk Fiskeribanken mulighed for at få flere penge ud af fiskerne i forbindelse med den lukning, der skal ske af Fiskeribanken, så Fiskeribankens økonomiske situation tilsyneladende bliver forbedret.
Men man kan godt stadig have den mistanke, at der måske er et ikke uvæsentligt element i det forslag, der nu er blevet flertal for i Folketinget: at det alligevel handler om at sikre, at ved at kapitalisere fiskekvoterne får Fiskeribanken ligesom andre banker også bedre mulighed for at få nogle penge ud af fiskeriet.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-01:
Jeg synes, vi har nogle gode regler på området, men jeg er da også enig med spørgeren i, at det er vigtigt, hvad man så kan forhandle sig frem til yderligere, f.eks. løn under barselorloven.
Når jeg svarede, som jeg gjorde tidligere, er det jo, fordi spørgsmålet om lønkompensation er et overenskomstmæssigt spørgsmål.
Vi kan jo også se, at en række brancher faktisk har taget fat på det og sørget for at sikre nogle gode ordninger for så vel deres kvindelige medarbejdere som deres mandlige medarbejdere.
Det, jeg synes er rigtig interessant, er, at vi jo nu ser virksomheder, der direkte opfordrer mændene til at tage barselorlov, fordi de synes, det er med til at give en god medarbejder, en medarbejder, der har forståelse for mange ting, og som simpelt hen gør en egentlig indsats for det.
Det synes jeg er positivt, og jeg mener også, at det vidner om, at vi faktisk er nået et godt stykke videre i det her med, at selvfølgelig tager faren også barsel.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-01:
Logeagtigt, siger hr. Ole Glahn om beslutningsprocessen eller arbejdet i udvalgene i en kommunalbestyrelse.
Men man kan i hvert fald ikke kalde det en lukket loge, for det er da lykkedes af og til at få et referat ud i avisen af, hvad der foregår.
Mit indtryk er, at møderne fungerer utrolig godt, og at de giver et godt forum for det at træffe fornuftige beslutninger.
Det nødvendige materiale er til stede, og det er i øvrigt offentligt, når udvalget går i gang.
Ole Glahn (RV), 2005-11-01:
Det kan jeg så høre at vi ikke er enige om, for jeg mener – jeg har også oplevet det sådan – at det, der bliver problemstillingen i forbindelse med denne lukkethed, er, at man, uden at borgerne kan høre argumenter, træffer afgørelser, som senere fører til en beslutning, og hvor det faktisk slet ikke bliver debatteret hele vejen igennem.
Det rejser en principiel problemstilling, som jeg også har læst at forskellige forskere er meget optaget af, nemlig den, at når vælgerne stemmer på os til henholdsvis Folketing og kommunalbestyrelse, er det jo også vigtigt for dem at følge – og det kan de jo sagtens gøre her i Folketinget – hvad de får, om man så må sige, for den stemme; en eller anden form for demokratisk kontrol med os i den periode, vi har mellem valgene.
Men den demokratiske kontrol forsvinder meget i kommunerne, hvis eller når beslutningerne foregår på den måde, og når man har det udvalgsstyre, hvor man faktisk skaber en meget høj grad af konsensus, og fordi man typisk har politisk blandede sammensætninger, får man egentlig mere udvalgspartier.
Man får mere lukkede beslutninger ved den form, og det er et demokratisk problem.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-01:
Nu er det jo sådan, at en blind høne også kan finde et korn, og nu har jeg altså tilfældigvis fundet noget, som vi kunne blive uenige om i denne her forespørgselsdebat, og jeg er i og for sig glad for, at det er lykkedes mig at slå ned på noget, som vi umiddelbart kunne komme til at debattere.
Ellers synes jeg ikke, at det er præget af den store uenighed, og derfor kunne jeg jo spørge hr. Ole Glahn: Når nu vi ser på teksterne i dag, skulle vi så ikke slå de tekster sammen og stemme for en fælles tekst til gavn for vores venner ude i kommuner og regioner med henblik på at få et så godt valg som muligt og få nærdemokrati sat i centrum?
Ole Glahn (RV), 2005-11-01:
Det er jo fristende, når hr. Christian WedellNeergaard siger det på den måde, men jeg mener, at der er nogle afgørende forskelle i de to forslag til vedtagelse, som gør, at jeg ikke umiddelbart kan være med til at slå dem sammen.
Det skulle da så være på den måde, at man fra regeringspartiernes side ville efterkomme det, som vi står for.
Hvis man vil det, så er vi selvfølgelig med, men jeg er ikke indstillet på, at vi bare dropper de afgørende punkter, som man ikke har med i regeringens forslag.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-01:
Den radikale ordfører giver også i forslaget udtryk for, at man ønsker at mindske den statslige detailregulering.
Så er det, jeg sender tankerne lidt tilbage til hele behandlingen af kommunalreformen, hvor man jo gang på gang har hørt store betænkeligheder, også fra Det Radikale Venstre, om, hvorvidt kommunerne nu kunne klare de mange nye opgaver, som de får.
Så jeg vil gerne spørge den radikale ordfører: Hvordan hænger det sammen, at man nu ligesom kommer med et nyt forslag og opfordrer til, at vi skal mindske detailreguleringen og lægge mere indflydelse ud til kommunerne, når man for kort tid siden har argumenteret for lige det modsatte?
Ole Glahn (RV), 2005-11-01:
Nu er det sådan, at det kommunale selvstyre består i, at når man har fået tildelt nogle opgaver, så har man også frihedsgrader til at træffe beslutninger inden for det område, og det er jo ikke det samme som, at vi i foråret var imod, at nogle af opgaverne blev flyttet.
Når vi var imod, at nogle af opgaverne, f.eks. på miljøområdet og inden for det sociale område, blev flyttet ud til kommunerne, så var det faktisk, fordi vi havde en frygt for, at den opgave ville blive for voldsom for kommunerne; det var for begrænsede inddelinger, der skulle dække et område.
Hvis vi tager miljøområdet, så vil det jo være en meget mindre enhed, end det er i de nuværende amter, og det vil sige, at man faktisk skabte en situation, hvor man kunne komme til at skade det lokale demokrati, ved at man gav kommunerne en opgave, som de ikke kunne løse, fordi de ikke havde volumen til det, og også fordi de kunne se, at der var nogle kommuneoverskridende konsekvenser af det.
Den nøjagtige sammenhæng er, at de opgaver, man lægger ud til kommunerne, skal være opgaver, som vi mener at kommunerne kan løfte, og så skal man også give en høj grad af frihed til dem inden for de rammer, som vi nu engang er nødt til at fastsætte, f.eks. noget med retssikkerhedskrav, de økonomiske rammer, der bliver udstukket, og andre ting, og så skal kommunerne løse opgaverne.
Jeg sagde i mit indlæg, at vi har trukket en streg i sandet og har sagt, at nu er det sådan.
Nu er det spørgeren, der begynder at gå tilbage i historien, men sådan er det nu, og derfor må vi handle ud fra det.
Når vi var imod det i foråret, så var det, fordi det var opgaver, vi syntes lå bedre på et andet niveau, og fordi opgavernes tyngde kunne blive for voldsom for de kommunale enheder.
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
Selvfølgelig skal de overholde de love og regler, der er i forhold til folk uden for nærområdet, men i deres eget nærområde har de selv fastsat nogle regler, som de synes er væsentlige, f.eks. at der ikke må køre biler eller andet, og at de f.eks. gerne vil have en kollektiv ejendomsret til bygninger osv. Vil Venstre så mene, at de ikke skal have lov til selv at beslutte i deres eget lokalområde, men at Folketinget skal gribe ind og fratage dem deres demokratiske ret til selv at styre deres eget område, være med til at skabe nye virksomheder og masser af arbejdspladser osv.?
Eller mener Venstre, at de pæne ord om nærdemokrati skal gælde i alle dele af Danmark?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
De pæne ord om nærdemokrati skal gælde i alle dele af Danmark, men nu skal et land jo altså også fungere, det skal et samfund også, og jeg vil sige til nogle af de spørgsmål, fru Line Barfod rejser, at det er klart, at en kommunalbestyrelse skal have en væsentlig kompetence på områder som erhvervsudvikling osv.
Jeg tror, det må ligge sådan i fantasiverdenen at forestille sig, at det var muligt at få samfundet til at fungere med den slags spilleregler.
Så det kan jeg ikke se.
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
Nu er det sådan, at den pågældende kommunalbestyrelse, nemlig Borgerrepræsentationen i København, faktisk synes, det fungerer fint med, at man har et bilfrit område på Christiania, de synes, det fungerer fint med, at der er et område, hvor beboerne har sat masser af virksomheder i gang, skabt arbejdspladser osv. og påtaget sig et stort socialt ansvar.
Så det er ikke i forhold til kommunalbestyrelsen, der er problemer, nej, det er Folketinget, der her ønsker at gribe ind over for nærdemokratiet, og derfor vil jeg gerne høre: Hvordan fungerer pæne ord fra Venstre om nærdemokrati i et område, som faktisk fungerer, og hvor kommunalbestyrelsen synes, at det er i orden?
Vil Venstre gribe ind der?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Når fru Line Barfod nu fremhæver Christiania som et område og en praksis og en form, der var værd at bruge i andre sammenhænge, så vil jeg sige, at det jo altså også over tid har affødt en række problemer, som gør, at man ikke bare lige kan sige, at det vil være godt, at vi for lokalområder som sådan laver spilleregler, som ligner Christianias.
Jeg tror, mange kan bekræfte, at der har været problemer omkring det område, det forsøg, det projekt i en lang årrække, og der er det teori – forhåbentlig – hvis det skulle gælde for andre dele af landet.
Ole Glahn (RV), 2005-11-01:
Hr. Leif Mikkelsen talte om borgerinddragelse og har talt meget varmt om nærdemokrati.
Jeg vil gerne høre: Ud over de forslag, som ligger i tænketanken, hvordan forholder hr. Leif Mikkelsen sig så til noget af det, jeg fremførte i min tale om, at borgerne inddrages, før beslutninger træffes endeligt, f.eks. ved, at man kan have åbne udvalgsmøder?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Nu er spørgsmålet om åbne udvalgsmøder jo kun et enkelt element i det, at borgerne inddrages.
Vi kender jo godt det lokale demokrati.
Når der er spørgsmål, der brænder på og optager folk, er der ingen problemer i til borgermøder og i andre sammenhænge at høre borgernes synspunkt, inden man eventuelt beslutter sig.
Jeg mener bestemt, at det er i enhver kommunalbestyrelses interesse at være i så god pagt med borgerne som overhovedet muligt, og at man derfor lytter og hører og inddrager.
Der er mange former, og spørgsmålet om, hvorvidt det lige skal være åbne eller lukkede udvalgsmøder, mener jeg sådan set ikke er det afgørende.
Jeg kan se fordelene i en række sammenhænge ved at tænke hr. Ole Glahns tankegang til ende, og jeg kan bestemt også se ulemper ved det.
Så jeg vil ikke afvise, at man kan diskutere problemstillingen over tid, men det ligger ikke nødvendigvis lige for, og det er efter min bedste overbevisning ikke et krav, for at man kan få borgerinddragelse.
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
Nu gik ministeren behændigt uden om spørgsmålet om, hvor stor kompensation man får.
For mange familier er det jo ret afgørende, om man får lønkompensation eller ej.
I Island er det altså som sagt lykkedes på ganske få år at komme op på, at det er 90 pct. af mændene, der holder barselorlov, fordi man kan få op til 60.000 kr. om måneden, hvis det er så høj en løn, man har, men jo også lavere, hvis det er lavere løn.
Jeg vil godt høre, om det er noget, ministeren vil se på og vil se på, om det også kunne have betydning i Danmark, så man ikke, som vi ser i nogle brancher, f.eks. min egen, advokatbranchen, ser, at kvinderne søger over i det offentlige, når de skal til at have børn, fordi de der kan få fuld løn, og det så stadig væk er kvinderne, der bliver fastholdt i at have barslen, i stedet for at vi får en fordeling mellem mænd og kvinder, som man ser det i Island.
Ole Glahn (RV), 2005-11-01:
Jeg tolker udtalelsen her fra hr. Leif Mikkelsen som udtryk for opbakning til min idé om, at ministeren skulle dispensere fra den kommunale styrelseslov, sådan at man i de kommuner, hvor man gerne ville, kunne holde åbne udvalgsmøder.
Jeg vil så gerne lige vende tilbage til en anden problemstilling, og det er den, som partifællen Bjørn Dahl som borgmester i Roskilde har rejst, dette med, at man altså som kommunalpolitiker oplever, at vi her i Folketinget overtager en lang række af de opgaver, som ligger på den kommunale bane, og at det faktisk er et problem.
Hvilken kommentar har hr. Leif Mikkelsen til det?
Det er godt.
Undskyld, jeg blev lige lidt forvirret over den her lampe.
Vi er i den situation, at vi her i Tinget er med til at lægge rammerne for den måde, det lokale demokrati fungerer på, bl.a. i form af at vi har en kommunal styrelseslov, som vi har mulighed for at tage op, og som vi har mulighed for at liberalisere.
Men hovedårsagen til, at denne forespørgselsdebat er rejst, er, at vi synes, at hele demokratidebatten har spillet en alt for tilbagetrukket rolle i forbindelse med hele kommunalreformen.
Det var opgaver, vi diskuterede, det var geografi, vi diskuterede, men det var meget lidt, hvilke konsekvenser det her ville få ud fra en demokratisk synsvinkel.
Derfor synes vi, det er vigtigt, at vi får taget denne diskussion op i dag.
Så er indenrigsministeren jo kommet med en redegørelse, som vi får en forelæggelse af om lidt, og den danner også et godt udgangspunkt for en del af den her debat, så vi ser frem til, at vi nu her i eftermiddag får en god drøftelse af dette meget vigtige emne.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-01:
Jeg vil gerne følge sagen op med endnu et spørgsmål: Er den radikale ordfører ikke ved at være lidt på vildspor og i vildrede med, hvad man egentlig mener, for man argumenterer jo først for, at man gerne vil lægge mere demokrati og indflydelse ud til kommunerne, og efterfølgende er man betænkelig, fordi vi måske er ved at lægge for mange opgaver ud, og så vender man tilbage til, at vi nu alligevel skal detailregulere herindefra?
Der er jo ikke nogen sammenhæng i argumentationen.
Hvor er den helt nøjagtige sammenhæng?
Ole Glahn (RV), 2005-11-01:
Fra Det Radikale Venstres side glæder vi os over, at vi har fået fuld opbakning til at foretage denne forespørgselsdebat i dag om så vigtigt et emne som nærdemokratiet eller lokaldemokratiet.
Vi mener, det er vigtigt, at vi i forbindelse med den kommunalreform, som nu er vedtaget, hvor man ikke alene ændrer på en lang række opgaver, men også i høj grad ændrer på størrelsen af de kommunale enheder, får en diskussion om, under hvilke betingelser demokratiet kan komme til at fungere i fremtiden.
Det er jo en kendsgerning, at der bliver større afstand mellem de folkevalgte og borgerne, fordi der simpelt hen bliver færre folkevalgte i fremtiden, og fysisk vil det også være sådan, at en række af de beslutninger, der bliver truffet, vil blive truffet på steder, som ligger længere væk fra borgerne.
Det er også vigtigt, at vi får drøftet det her emne, fordi vi jo i Folketinget har mange opgaver i forbindelse med at lægge grænserne for, hvordan kommunerne skal fungere ikke alene politisk styringsmæssigt, men også økonomisk og centralt ...
er taletiden ved at være slut?
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
Spørgsmålet om at lave en central barselfond, så alle er omfattet, er jo et lovgivningsspørgsmål.
Man er nået langt på arbejdsmarkedet, men der er jo en del, som ikke er omfattet, og det er derfor, at vi har hele debatten om en central barselfond, som mange af os har kæmpet for i flere år, og hvor mit spørgsmål stadig er, om ministeren som ligestillingsminister vil gå ind og kæmpe for, at man skal have lønkompensation og ikke kun kompensation på det lave niveau, som en del stadig har i dag.
Det er det, der er mit afgørende spørgsmål til ministeren.
Det har altså haft stor betydning i Island og har f.eks. betydet, at man nu har været nødt til at forhøje budgetterne for brandmændene, fordi der lige pludselig også er en masse brandmænd, der skal på barsel.
Så jeg vil godt høre, om ministeren vil kaste sig ind i den kamp for en central barselfond, hvor man får lønkompensation.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-01:
Jeg synes, vi har sikret nogle rigtig gode resultater, ikke kun omkring barselorloven, men også med barselfondene, og det er jo også velkendt for spørgeren.
Svaret er: Nej, jeg vil ikke gå ind og diskutere lønkompensation, for det, der ligger ud over de gældende regler, er jo et spørgsmål, som er til drøftelse under overenskomstforhandlingerne.
Det er et spørgsmål mellem arbejdstager og arbejdsgiver i forbindelse med, hvordan forholdene er.
Men jeg må sige, at jeg hilser det meget velkommen, at man jo inden for brancher netop er gået langt med at give egentlig lønkompensation, mens der holdes barsel.
Men det er et spørgsmål, som skal afgøres mellem arbejdsmarkedets parter.
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
Det var jo et meget klart svar fra ministeren, at hun ikke som ligestillingsminister vil gå ind og kæmpe for en central barselfond med fuld lønkompensation til alle.
Lige da sessionen startede i Island, var der en kvindestrejke som for 30 år siden. gik alle kvinderne i strejke, fordi det svarede til, at de så havde arbejdet den tid, der svarede til, at de kun får omkring 64 pct. af det, deres mandlige kolleger får i løn.
Vil ligestillingsministeren kaste sig ind i en kamp for at få ligeløn og eventuelt også være med, hvis der bliver lavet en kvindestrejke i Danmark for ligeløn?
Vil ministeren så støtte en sådan kvindestrejke?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-01:
Vi er jo i fuld gang med arbejdet omkring ligeløn.
Beskæftigelsesministeren har sendt et forslag i høring om en ligelønsstatistik, der yderligere kan være et redskab, som kan bidrage til at sikre ligeløn.
Jeg synes, det er et meget vigtigt arbejde, der pågår.
Jeg synes, det er helt uacceptabelt, at man bliver aflønnet forskelligt for det samme arbejde på grund af køn, og derfor synes jeg, at indsatsen for at sikre ligeløn er en vigtig indsats.
Men som sagt er vi også godt i gang med det, og der kommer jo det konkrete forslag fra beskæftigelsesministerens side.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 13