Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-11-28:
Videnskabsministeren og jeg har aftalt, at jeg på begges vegne besvarer hele forespørgslen.
Og jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er glad for, at Kristeligt Folkeparti rejser denne problemstilling, for på den måde får jeg lejlighed til at fortælle om den proces, som er sat i gang og fortælle om den måde, regeringen vil håndtere processen på.
Den rapport, som Genteknologiudvalget afleverede i oktober måned, udgør et godt og solidt grundlag for en debat
om de forskellige bioteknologier.
Rapporten indeholder en gennemgang af stamcelleterapien, xenotransplantation og genterapi og gendiagnostik af raske.
Under hvert kapitel har udvalget givet en opsummering og opstillet nogle anbefalinger. I rapporten er både de forskningsmæssige og de behandlingsmæssige aspekter ved de forskellige teknologier omtalt.
Der er også foretaget en gennemgang af de etiske aspekter af de enkelte teknikker.
På den måde repræsenterer rapporten et ganske vigtigt værktøj i den videre debat.
Rapporten viser, at det er stamcelleterapien, der er den mest interessante, fordi den aktuelt har de største perspektiver i retning af at kunne frembringe nye og forbedrede behandlingsmetoder.
Rapporten viser også, at de nye muligheder indebærer etiske problemstillinger, der adskiller netop den teknologi fra andre teknologier.
Så derfor er det ganske passende, at det er det område, vi nu tager fat på. Genteknologiudvalget foreslår, at vi skal have en bred debat om disse vigtige spørgsmål.
Og det er regeringen meget enig i - og også derfor min indledende tak til Kristeligt Folkeparti.
Vi har netop brug for at få sat gang i den debat, og Genteknologiudvalgets rapport kan bidrage til debatten, være et grundlag for debatten.
Som et bidrag til debatten har Videnskabsministeriet derfor bedt Teknologirådet om i samarbejde med Det Etiske Råd at afholde en høring om forskning i stamceller straks i det nye år i januar 2003.
Jeg synes, det er en fornuftig måde at gøre tingene på.
Så tager vi tingene i den rigtige rækkefølge, i stedet for at regeringen fastlægger sin holdning uden at få input fra den offentlige debat.
En sådan fremgangsmåde er hensigtsmæssig, og det tror jeg at de fleste vil være enige med mig i.
Om den substansmæsige del vil jeg ikke her komme med hurtige fingerknipsesvar eller byde meget præcis på, hvad der skal gøres. Genteknologiudvalget har stillet syv spørgsmål, hvoraf en del angår den lovgivning, som vi har om stamceller.
Reguleringen findes i loven om kunstig befrugtning, og det er da også den lov, der skal ændres, hvis vi skal have ændret på nogle af de mekanismer, der i dag regulerer mulighederne for at forske i embryonale stamceller, dvs. stamceller, som er udtaget af befrugtede æg.
Samtidig lægges der i udvalgets rapport op til en præcisering af retsstillingen for import af stamcellelinjer, dvs. stamceller, som er udtaget af det befrugtede æg, og som herefter udgør en selvfornyende bestand af stamceller, der har mistet evnen til at udvikle sig til et individ.
Som jeg nævnte før, har Genteknologiudvalget også behandlet de etiske aspekter i de forskellige teknologier. For embryonale stamcellers vedkommende kan der opstilles en etisk værdikonflikt.
Nogle ser det etiske problem i, at et menneskeligt embryon kun bruges som stamcellekilde og dermed bliver tingsliggjort som redskab for et andet formål end sig selv.
Andre finder, at udsigten til måske at kunne afhjælpe død og lidelse gennem udvikling af et afgørende nyt behandlingsprincip repræsenterer et etisk gavnsperspektiv, der kan opveje hensynet til embryonet.
Så man kan sige, at det i nogen grad er det gode, der slås med det gode.
Det er ikke et valg mellem godt og ondt, det er på mange måder et valg mellem godt og godt.
Der er derfor tale om en konflikt, hvor begge muligheder har nogle uundgåelige konsekvenser.
Åbner vi for forskningen, medvirker vi måske til en tingsliggørelse af det befrugtede æg, det tidlige embryon.
Lukker vi for forskningen, går vi måske glip af nogle nye behandlinger, der kunne redde menneskeliv om nogle år.
Disse etiske aspekter vil også indgå i Teknologirådets høring, og de vil selvfølgelig også indgå i regeringens videre overvejelser.
Lad mig så gå videre til den del af forespørgslen, som omhandler oplysninger om forskningen i voksne stamceller.
Voksne stamceller kan udtages fra en lang række væv hos det voksne menneske, f.eks. fra hjernevæv, knoglemarv, lever osv. De kan også udtages fra navlestrengsblod og fra forskellige væv fra aborterede fostre.
Disse celletyper har vist sig ikke at have den samme evne til at udvikle sig til forskellige celler som de embryonale stamceller.
Også den kliniske anvendelse har længe været i fokus.
Knoglemarvsstamceller er et eksempel på voksne stamceller.
De anvendes i dag rutinemæssigt ved knoglemarvstransplantation til cancerpatienter samt til patienter med forskellige blod- og immunsygdomme.
I Danmark finder der en aktiv forskning sted vedrørende voksne stamceller.
Denne forskning blev for nylig styrket gennem etableringen af et stort tværgående forskningsprojekt om basal og anvendelsesorienteret forskning i stamceller.
Det er støttet af det statslige forskningsråd med 23,6 mio. kr.
I projektet indgår ni forskergrupper over hele landet.
Disse forskergrupper har oprettet centeret, Dansk Center for Stamcelleforskning.
De tager udgangspunkt i voksne stamceller, og forskningen inkluderer derfor også stamceller fra navlestrengsblod.
Om de embryonale stamceller inddrages i centerets forskning afhænger bl.a. af den fremtidige danske lovgivning på området.
Set fra et etisk synspunkt volder brugen af voksne stamceller fra fødte mennesker og forskning på disse ikke de store etiske problemer, sådan som ordføreren for forespørgslen også var inde på, så længe de videnskabsetiske regler overholdes.
Set fra et forskningsmæssigt synspunkt og på længere sigt måske også set fra et behandlingsmæssigt synspunkt vil det derfor uomtvisteligt være en fordel, hvis forskerne i Danmark fik mulighed for at fremstille embryonale stamceller.
Sammenfattende er det regeringens opfattelse, at der nu er brug for, at der bliver ført så bred en debat om stamcelleterapien som muligt, især en debat med fokus på forskning på stamceller, der stammer fra et befrugtet æg.
Som jeg allerede har nævnt, har videnskabsministeren bedt Teknologirådet om i samarbejde med Det Etiske Råd at afholde en høring om forskning i embryonale stamceller.
I denne høring
vil naturligvis også de voksne stamceller blive inddraget.