runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Altså det, jeg vil sige til det, er, at med hensyn til de 300 m omkring boringen er det jo sådan, som jeg sagde, og det forholdt hr. Torben Hansen sig jo overhovedet ikke til, at det pesticid, der kommer hen i de boringer, kan komme flere kilometer væk fra.
Og hvis man dermed vil lægge en ring rundt om en enkelt boring på flere kilometer for at være sikker, for at tage den højeste fællesnævner, så kunne vi lige så godt sige, at vi overhovedet ikke må bruge pesticider i Danmark.
Vi skal tænke på, at vi har en meget decentral vandforsyning i Danmark, og den synes vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti at vi skal blive ved med at have.
Derfor vil vi gå meget langt for at beskytte den decentrale vandforsyning.
Det er også derfor, vi er med til netop at lave en pesticidhandlingsplan, nemlig for at nedbringe brugen af pesticider i årene fremover.
Og det er netop derfor, at jeg som sagt har været inde og fortælle lidt om, hvad det er for nogle tiltag, vi sammen med regeringen har gjort for at nedbringe brugen af pesticider.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Nu er det ikke op til mig at gøre opmærksom på, hvordan forretningsordenen er.
Men jeg kan forstå, at hr. Dohrmann er lidt utilfreds med, at jeg ikke har svaret på nogle af spørgsmålene i hans ordførertale.
Sådan som det forholder sig, så er det for nærværende mig, der stiller spørgsmål til hr. Dohrmann, og så kan hr. Dohrmann få chancen, når jeg holder min tale.
af forretningsordenen.
Men jeg kan forstå, at hr. Dohrmann er vældig tilfreds med den pesticidplan, som hr. Dohrmann er med i sammen med regeringen.
Man skal gøre noget, man skal have nedbragt pesticider og blablabla.
Hvorfor kan hr. Dohrmann så ikke her over for Folketinget oplyse, hvad de konkrete reduktionsmålsætninger i forhold til gartnerier og frugtavl osv. er?
Har man lavet en aftale ud i den blå luft uden egentlig at vide, hvor man skulle hen?
Eller har man nogle helt konkrete reduktionsmålsætninger, som man vil måle op imod, når man skal have evalueret den her pesticidplan?
Og hvis man har det, så må hr. Dohrmann gerne pege på dem.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Jamen altså hvis hr. Torben Hansen lyttede, dengang jeg holdt min ordførertale, så hørte hr. Torben Hansen jo også, at pesticidanvendelsen og -belastningen i gartnerier og frugtavl skal nedsættes.
Der skal udarbejdes dyrkningsvejledning for de vigtige afgrøder såsom æbler, pærer, gulerødder og salat.
Og der skal udarbejdes et katalog over metoder til at nedsætte brugen af pesticider, som den enkelte avler kan bruge i dyrkningen af både frugt og grønt.
Dermed får man jo også det her resultat.
Men det fortæller jo også helt tydeligt, at vi ikke i dag har viden om, hvor det er, man skal sætte ind, og
hvor det er, det kan lade sig gøre.
Jeg forstår godt, at det, hr. Torben Hansen gerne vil frem til, er, at vi skulle nikke fra Dansk Folkepartis side og sige ja til overbudspolitik.
Men det gør vi ikke.
Vi er realister.
Vi udarbejder det her på et fagligt og et sagligt grundlag, ikke ligesom Socialdemokratiet, der bare kommer med nogle gode bud, og så siger man: Det går nok alt sammen, og så prøver man at slå det hen.
Nej, det er fagligt, og det er sagligt, hvad vi står for.
Derfor skal vi have det materiale på plads, inden vi kan gå hen og sige, at nu skal det ske på den ene eller den anden måde.
Og derfor har vi indarbejdet det i vores forslag
omkring pesticidplanen, som jeg netop nævnte, at pesticidanvendelsen og belastningen i gartnerier og frugtavl skal nedsættes, og det arbejder vi selvfølgelig videre med.
Det ligger helt nøje og helt klart i planen, og det bliver der ikke rykket ved.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Jeg vil gerne indledningsvis starte med at takke Socialdemokratiet for at have fremsat
dette beslutningsforslag
Det er ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre ikke er begejstret for den pesticidplan, som nu er lanceret af den såkaldte grønne firkant.
Det begreb blev lanceret i går, og jeg synes da, det er godt, når man har lidt selvironi.
Men vi er ikke tilfredse med den pesticidplan, og vi havde gerne set både en anden proces ved dens gennemførelse og et helt andet indhold med konkrete målsætninger osv., som det har været nævnt flere gange.
Alle de forskellige delelementer, som Socialdemokratiet har med i sit forslag, er vi sådan set som udgangspunkt positivt indstillet over.
Jeg tror nok, det mere er udtryk
Jeg ved ikke, om Socialdemokratiets ordfører har mulighed for at gøre os lidt klogere på, hvad man præcis forestiller sig med hensyn til at indføre varslingssystemet på nye områder, altså hvor udbredt det skal være, og hvordan det mere konkret kan benyttes.
Det er nærmest, fordi vi selvfølgelig gerne vil sikre, at der ikke skabes et overbureaukrati.
De overordnede intentioner i forslaget er som sagt fornuftige, men der er måske to elementer, som vi savner lidt, hvis man kunne forestille sig, at det var en pesticidhandlingsplan, vi sammen skulle lægge op til.
De to elementer, som i hvert fald jeg personlig savner i det socialdemokratiske forslag, er på den ene side en diskussion om, hvorvidt en forøgelse af pesticidafgiften i virkeligheden vil være et redskab, der også samfundsøkonomisk vil give gevinst.
Flere plæderer for, at det er tilfældet, og spørgsmålet er, om det vil give mening at forhøje den, og om det vil være den enkleste måde at regulere på.
Det kunne vi godt tænke os at der blev kigget på.
Det andet er muligheden for at forske i alternativer til pesticiderne.
I beslutningsforslaget er øget forskning
heldigvis nævnt, og jeg kunne godt ønske, at ordføreren for Socialdemokratiet kunne uddybe lidt, hvilke alternativer til pesticider man tænker på, og om der f.eks. også indgår bioteknologiske alternativer.
Det tror vi ville rumme et meget stort perspektiv.
Vi har jo den principielle holdning, at målet simpelt hen er at få afskaffet pesticider, men vi tror ikke, det kan lade sig gøre uden udvikling af nye afgrøder, hvis vi skal bevare bare tilnærmelsesvis det samme produktionsniveau som i dag.
Med disse bemærkninger vil Det Radikale Venstre gå positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Det har bestemt ikke noget med det at gøre.
Hvis det er sådan, at fru Inger Støjberg læser bemærkningerne til det her beslutningsforslag,
Det vil sige, at der er en bred vifte af virkemidler.
Vi siger bestemt ikke, at man skal gå ind og bruge dem alle sammen.
Men hvis Venstres ordfører vil være med i en hel principdrøftelse og også vil føre regeringens pesticidplan i den her retning, så er vi selvfølgelig til enhver tid parate til at diskutere de virkemidler, der skal til, hvilke der skal ind, og hvilke der skal ud.
Det er ikke det, der er afgørende for os.
Det, der er afgørende for os, er, at vi har nogle målsætninger, som vi også når, og nogle målsætninger, der er realistiske.
Det er også det, vi mener at der er i det her.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Vi havde jo diskussionen under det forrige punkt, men jeg gentager gerne, at for mig at se er den afgrøde, som hr. Jørn Dohrmann hiver frem her, ikke lyksaliggørende for miljøet i den forstand.
Jeg mener, at vejen frem netop er at udvikle f.eks. roer, som man slet ikke behøver at sprøjte med pesticider, og det er derfor, jeg savner en mere offensiv linje fra partier som Dansk Folkeparti og Enhedslisten, for de kan jo ikke udvikles uden ordentlig forskning.
Når det er sagt, skal det dog lige siges, at selv om jeg i og for sig ikke føler mig kaldet til at forsvare Daniscos sukkerroe, kræver den rent faktisk betydelig færre pesticider end en almindelig sukkerroe.
Men jeg synes, det ville være meget bedre, hvis der slet ikke skulle bruges pesticider, og det hænger fortrinligt sammen med en offensiv indstilling til den nye bioteknologi.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Hr. Dohrmann spørger om eller siger eller konstaterer, og det må stå for hr. Dohrmanns egen regning, at vi er bitre. Nej, vi er bestemt ikke bitre.
Når vi ser resultatet, så er vi glade for, at vi ikke er med, men at vi her i dag har muligheden for at vise, hvilken vej det ellers også kunne gå. Så vi er ikke bitre, tværtimod.
Hvad angår varslingssystemet, så var det altså med i finansloven for 2001, og hr. Jørn Jespersen har også redegjort for for en halv times tid siden her fra Folketingets talerstol, at det var med fra 1998-2001, og at det ikke var med i 2002, den finanslov, som hr. Dohrmann stod bag.
Og i forhold til, at det fra 1998-2001 var på ca. 11 mio. kr., så kan jeg se, at det tal, man er nået op på i den her pesticidplan fra hr. Dohrmanns og fra regeringens side, er 8,1 mio. kr. Så også der har vi set en nedprioritering.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Hr. Torben Hansen må jo bare erkende, at det ikke var med i den finanslov, som den tidligere regering fremlagde i 2001.
Derfor vil jeg også godt spørge, hvis vi igen skal tale om overbudspolitik, hvorfor man lægger et forslag frem, som der ikke engang er beregnet økonomiske konsekvenser af.
Kan hr. Torben Hansen ikke prøve at redegøre for, hvad det her vil koste?
Ud over det vil jeg også godt have hr. Torben Hansen til at forklare, hvor store forskelle der er mellem den plan, som den grønne firkant har lagt frem, og det forslag, som forslagsstillerne nu fremsætter.
Hvor er de markante forskelle?
Kan vi ikke få det udpenslet lidt, så vi har et reelt grundlag, også for dem, der lytter til den her debat, så det står tydeligt, at planen fra den grønne firkant har taget højde for mange af de ting, som også den her overbudspolitik vil fremføre?
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
I forhold til den sorte firkants plan er der to helt væsentlige forskelle.
Det er behandlingshyppigheden, hvor det er 1,7 i den plan, som hr. Dohrmann er med i.
Her er det 1,4.
Om selve omkostningerne fremgår det jo også klart af Nyt fra Miljøstyrelsen, nr. 1 2004, at de vil være op til 50 kr. pr. ha, hvis man går ned til 1,4 i behandlingshyppighed i 2008.
Så omkostningerne er også med i det her.
Det kan hr. Dohrmann se klart og tydeligt.
Forskel nummer to ses også på de konkrete målsætninger, hvad angår gartnerier, planteskoler, frugtavl.
Det tror jeg vi har kørt rigeligt rundt i her i eftermiddag, men vi vil da gerne tage turen en gang til, hvis det skal være det.
Så jeg synes, at der er meget store forskelle.
Inger Støjberg (V), 2004-05-13:
Meget store forskelle, siger hr. Torben Hansen og nævner to forskelle.
Det er jo ikke just sådan, at man oplever, at regeringspartierne plus Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne vil den ene vej, og så vil oppositionen den anden vej, når hr. Torben Hansen kan svinge sig op til to forskelle.
Det er nu slet ikke det, jeg vil spørge hr. Torben Hansen om.
I den tidligere pesticidplan stod der, at hvis man ikke nåede målene med hensyn til behandlingshyppigheden, så ville man overveje at indføre et kvotesystem.
Man ville overveje det, hvis det var sådan, at man ikke nåede målene.
Nu nåede
man jo som bekendt målene.
Så lige pludselig nu her i det nye beslutningsforslag, som vi har her i dag, dukker der alligevel et kvotesystem op.
Det undrer da mig.
Som en tyv om natten kommer der nu pludselig et kvotesystem, selv om man sagde noget helt andet for blot kort tiden, da man selv var i regering.
Er det, fordi man er kommet i opposition, at man ønsker den her overbudspolitik?
Jeg bad sådan set bare om en forklaring på, hvorfor der som en tyv om natten pludselig dukker et kvotesystem op, når man i en tidligere pesticidplan skriver, at man ikke indfører det, hvis målene nås.
Målene blev klart og tydeligt nået.
Alligevel kommer man som en tyv om natten med et kvotesystem.
Kan hr. Torben Hansen ikke prøve at forklare mig det?
Det er bare et enkelt kort spørgsmål.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Det har intet at gøre med en tyv om natten.
Når fru Inger Støjberg bruger den retorik, får man det straks til at se ud, som om der er noget fordækt over det, noget gedulgt.
Og det er der overhovedet ikke.
Nu nåede man målet, det er fuldstændig korrekt, på ca. 2,0-2,02 eller deromkring.
Det nåede man ned på, og det er fint.
Det er flot.
Det, vi så skal, er at lave en ny pesticidhandlingsplan og ikke bare en plan, som den regeringen har lagt frem.
Der må man også ind og kigge på, hvilke instrumenter, hvilke virkemidler man skal bruge til at komme endnu længere ned.
Selv om man måske en gang for mange år siden har afskrevet et virkemiddel, kan det så vise sig, at der rent faktisk kunne være muligheder i det, og så vil vi selvfølgelig også bruge det.
Men vi er til enhver tid parate til at forhandle om det her, og hvis Venstre vil være med til, at vi skal ned på 1,4, vil vi meget gerne indgå i en drøftelse om, hvilke virkemidler der skal med, og hvilke der ikke skal være med.
Det er vi meget parate til.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-13:
Nu er jeg godt nok ikke som hr. Torben Hansen matematiklærer, men jeg har da lært lidt om trekanter og firkanter, da jeg var under uddannelse som tømrer, men jeg vil slet ikke blande mig i, hvad der er grønt, og hvad der er firkantet, og hvad der er trekantet.
Men vi er ikke på vej til at springe fra noget, og hr. Torben Hansen må kunne forstå, eller jeg formoder, at hr. Torben Hansen kan forstå, at hvis der er fire partier, der er enige om at forbedre en aftale, selv om det også er med to eller tre andre partier, så er det vel legalt.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Det er fuldstændig rigtigt forstået, jeg blev bare så dejligt politisk opløftet af hr. Mogens Nørgård Pedersens indlæg, der rent faktisk viste, at der også var bevægelse og meget fornuft i dele af den sorte firkant.
Det er altid dejligt at blive positivt overrasket.
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Jeg synes, det er to ting, der står tilbage efter debatten, som fortjener en kommentar.
For det første miljøministerens påfaldende tavshed i forbindelse med sine ukorrekte, vildledende og fordrejende oplysninger omkring historien om varslingssystemet.
Jeg bad helt udtrykkeligt om en korrektion fra miljøministerens side og har ikke fået så meget som en enkelt bemærkning til det.
Jeg går ud fra, at den larmende tavshed på det her punkt er en flov indrømmelse fra miljøministerens side af at have ført vildledende og fordrejende udtalelser i marken, og at taleskriverne i Miljøministeriet undlader tilsvarende vildledende og fordrejende oplysninger fremover.
Ellers garanterer jeg for, at vi vil sørge for at få sagen blotlagt, sådan at det vil blive krystalklart, at miljøministeren ikke er til at stole på, i hvert fald hvad angår varslingssystemet.
Det var den ene ting.
Den anden ting er til Kristendemokraterne og hr. Torben Hansens opløftethed i den forbindelse.
Den er jeg desværre bange for er malplaceret, for sådan som jeg opfattede Kristendemokraterne, så blev der sagt, at hvis der skulle komme et andet flertal - og lad os så bare lade være med at skændes om, hvorvidt det er mere grønt eller ej, men det kan vel dårligt undgå, hvis det er et andet flertal, at blive mere grønt - og hvis nu dette nye flertal ønsker at stramme op på pesticidhandlingsplanen, så den danske natur og det danske vand osv. bliver mindre belastet med pesticider, end det er i dag, så kunne Kristendemokraterne godt være med, hvis bare de nuværende forligspartier, nemlig Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti, siger ja. Det må jo omvendt betyde, at man fra Kristendemokraternes side giver vetoret til Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti, selv om de måtte være i larmende mindretal efter et nyt valg, og det vil sige, at vi bliver nødt til i den kommende valgkamp at sige til vælgerne, at hvis man gerne vil have forbedringer på miljøområdet, så skal man være meget, meget forsigtig med at placere sin stemme på Kristendemokraterne, uanset hvor grønt partiet måtte være i sine løfter generelt, fordi partiet på en lang række områder, herunder vandmiljøet og pesticidbelastningen af natur og miljø, har bundet sig og givet vetoret til Venstre og De Konservative.
Er det ikke rigtigt forstået?
Hr. Mogens Nørgård Pedersen behøver sådan set ikke kommentere det, med mindre det er helt forkert, for jeg er temmelig sikker på, at jeg har ret.
Kristendemokraterne vil ikke kunne gå til valg på en grøn politik på de her områder, fordi man har bundet sig til Venstre og De Konservative og givet dem vetoret.
Dermed vil et flertal, hvori Kristendemokraterne indgår, ikke kunne lave forbedringer på vandmiljø og pesticider.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-13:
Så det er klart, at forlig også holder efter et valg.
Men hvis forligskredsen er enige om at gøre noget andet, så er vi naturligvis klar til også at løsne op for det.
Inger Støjberg (V), 2004-05-13:
Hvis det nu var sådan, at hr. Keld Albrechtsen havde hørt hele talen, ville hr. Keld Albrechtsen jo huske, at min indledning gik på vandmiljøplan III.
Jeg forstår egentlig godt, at hr. Keld Albrechtsen er så interesseret i at diskutere tabet af arbejdspladser, for jeg ved jo, at oppositionen kerer sig meget om beskæftigelsespolitikken, men jeg har på intet tidspunkt nævnt, at pesticidplanen skulle koste arbejdspladser.
Jeg har henvist til det svar, der er kommet til Miljø- og Planlægningsudvalget, som jeg jo egentlig også går ud fra at hr. Keld Albrechtsen, det vil jeg da i hvert fald håbe, har læst, og at han læser de bilag, vi får. Hvis hr. Keld Albrechtsen gerne vil have en diskussion af vandmiljøplan III og de masser og masser og masser af mennesker, der ville miste deres arbejde på baggrund af oppositionens forslag, tager jeg den meget gerne også i dag, på lige fod med, at vi tog den i aftes.
Det er jo korrekt, at det var op til 27.000 mistede arbejdspladser i det første forslag, og så reducerede man det til 17.000 i det andet.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Martin Lidegaard angående afskaffelse af pesticider og nye afgrøder: Hvordan hænger det sammen med, at man fra radikal side gerne vil tillade at indføre gmo-afgrøder, som netop er pesticidresistente?
Det vil sige, at man skal pøse pesticider ud over de afgrøder for at slå insekter, eller hvad det nu kunne være, ihjel, og hvordan hænger det sammen med, at man på den ene side siger, man gerne vil afskaffe pesticiderne, men på den anden side gerne vil have gmo-afgrøder?
Det hænger jo overhovedet ikke sammen.
Det er jo tydeligt, det lyser langt væk, at man er bitter
over, at man ikke er med til at lave så god en plan, som vi har fremlagt her, som den grønne firkant har præsteret at lave her
Altså igen overbudspolitik fra Socialdemokratiets side.
Men det er jo ikke noget nyt, for vi hører tydeligt, og det skinner også tydeligt igennem, at man overhovedet ikke har læst den plan, i hvert fald ikke grundigt, som den grønne firkant har lagt frem, idet hr. Torben Hansen var inde på, at hvis det er teknisk muligt med en behandlingshyppighed på 1,7, så kan man også sætte den ned til 1,6.
Så vil jeg ud over det bare spørge hr. Torben Hansen, hvorfor man egentlig vil fjerne varslingssystemet.
Hvorfor havde man taget det ud af finansloven, dengang man fremlagde den for 2001?
Man fjerner det med den ene hånd, og så nu kommer man så med et beslutningsforslag, som vil indføre det igen.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Kan hr. Martin Lidegaard ikke bekræfte, at det, man er ved at sige ja til kan blive godkendt i Europa, netop er nogle afgrøder, som kan tåle at blive sprøjtet med ekstra mange pesticider, fordi de er resistente over for de pesticider, og at man dermed går lige den modsatte vej end den, hr. Martin Lidegaard lige nu står og siger, han gerne vil følge?
Nu vil De Radikale godt være med til, at man kan bruge gmo-afgrøder og også bruge pesticider til de afgrøder, så kan vi ikke få en forklaring på, hvordan det skal hænge sammen i fremtiden?
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Jeg kan ikke bekræfte, at indførelsen af de pågældende afgrøder vil føre til øget anvendelse af pesticider, tværtimod vil det føre til mindre anvendelse af pesticider. Jeg kan bekræfte, at der fortsat vil forekomme brug af pesticider, også for mange pesticider, og det vil vi gerne være med til at kigge på.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-13:
Det er selvfølgelig klart for enhver, at Kristendemokraterne ikke kan støtte forslaget fra Socialdemokraterne, og der kan være flere grunde til det.
En af grundene er naturligvis, at vi har indgået et forlig om en pesticidplan med regeringen og Dansk Folkeparti; et forlig, vi er ganske godt tilfredse med, fordi vi synes, at det ligger i fortsættelse af tidligere planer og trækker i den rigtige retning.
Det er den ene ting.
Det betyder dog ikke, at forslaget fra Socialdemokratiet, er urealistisk og overbudspolitik.
Da jeg sad og gennemgik beslutningsforslaget, fik jeg faktisk denne tanke: Mon det havde været muligt - det er så spørgsmålet - at vi kunne have fundet frem til noget, vi kunne have været enige om, hvis Socialdemokraterne havde været med i forhandlingerne?
Det siger noget om min vurdering af afstanden mellem det, der er besluttet, og det beslutningsforslag, vi behandler nu.
Det er historie, men igen siger det noget om: Hvad er målet, og hvad er midlerne?
På den baggrund kan vi selvfølgelig ikke støtte forslaget.
Heldigvis er det sådan, at i det, der blev vedtaget i efteråret, er der også indbygget evalueringer.
Det giver os mulighed for at se på, om tingene kan gøres endnu bedre, bl.a. med behandlingshyppigheden, som er gået ned fra det nuværende niveau på 2,04 til 1,7.
Vi er opmærksomme på, at det kan være, det kan gøres bedre, og vi er faktisk enige om i forligspartierne, at vi tager spørgsmålet op og vurderer, om det kan gøres bedre i fremtiden.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Hr. Mogens Nørgård Pedersen skal også have ros for ikke at falde i den samme grøft - muddergrøft om man vil - som visse andre gør, når de taler om overbudspolitik.
Hr. Mogens Nørgård Pedersen siger, at der er gode midler og gode målsætninger i den plan, som hr. Mogens Nørgård Pedersen er med i.
Kan hr. Mogens Nørgård Pedersen pege på helt konkrete reduktionsmålsætninger for eksempelvis gartneri, frugtavl og planteskoler i den plan, som hr. Mogens Nørgård Pedersen er med i?
Det er meget muligt, at hr. Mogens Nørgård undrer sig over, at vi ikke er med, men jeg kan sige, at jeg tror, det langt hen ad vejen har en hel naturlig forklaring.
Så vidt jeg erindrer forløbet, blev vi faktisk slet ikke spurgt.
Aftale kom hen over eftermiddagen fredag den 10. oktober 2003, sådan som jeg erindrer det.
Vi synes, det havde været klart det bedste for alle, hvis der havde været en bred aftale her, men det ønskede regeringen åbenbart ikke.
Men det, der kan være interessant, netop når vi taler om gartnerier og frugtavl osv., er jo, at der står i regeringens handlingsplan, som hr. Mogens Nørgård Pedersen er med i, at miljø- og sundhedsbelastningen på grund af pesticidanvendelse i gartnerier og frugtavl skal nedsættes mest muligt.
»Mest muligt« er jo virkelig at sælge elastisk i metermål.
Har man slet ikke et eller andet sted en fornemmelse af, hvad man synes vil være tilfredsstillende, når man på et tidspunkt skal evaluere planen?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-13:
Nu ved jeg naturligvis ikke, hvem der er indbudt til forhandlinger, hvem der ønsker at være med, og hvem der ikke ønsker at være med, men jeg kan bare sige, at på dette punkt nåede regeringen i hvert fald ind til midten, og det syntes vi selvfølgelig var en positiv handling fra regeringens side.
Der står »mest muligt«, det er helt korrekt, og det er netop formuleret sådan, fordi vi ikke vil sætte et konkret tal på.
Det, der er problemet med et konkret tal, er jo, at når man har nået det, synes man, det er godt nok, men for os er det altså ikke godt nok, hvis der er mulighed for at nå endnu længere, så det er derfor, den formulering er brugt i aftalen.