runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Ordføreren siger, at anvendelsesområdet er blevet indskrænket.
Det er rigtigt.
Men der er jo stadig væk en masse områder, hvor der hersker meget stor tvivl om, hvorvidt området er omfattet.
Det er f.eks. et område som uddannelse.
Grunden til, at det er det, er, at det ikke eksplicit står i direktivet i dag, at uddannelse er undtaget, og det kan blive et problem.
F.eks. har vi jo i Danmark offentligt monopol på universitetsuddannelserne, og hvis uddannelse er en del af det her direktiv eller bliver defineret som en del af det her direktiv f.eks. i forlængelse af en dom fra EF-Domstolen, jamen så bliver der jo netop åbnet for, at udenlandske uddannelseskoncerner kan møve sig ind i Danmark på det danske marked og tilbyde eliteuddannelser.
Så får vi gode uddannelser for dem, der har penge, og dårligere uddannelser for dem, som ikke har så mange penge.
Synes ordføreren ikke, at det er bekymrende, at et område som f.eks. uddannelse ikke direkte er undtaget fra servicedirektivet i den tekst, der foreligger?
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Det, jeg vil have, og det, som Enhedslisten vil have, er en oversigt, så vi kan vurdere, hvad de lovgivningsmæssige konsekvenser er.
Det fik vi ikke i forbindelse med det første udkast til servi
cedirektivet, det var utilfredsstillende, og det skal foreligge, når vi skal give et mandat i Europaudvalget.
På det møde, der, så vidt jeg forstår, skal foregå i morgen og i overmorgen, er det klart, at der kommer til at ske nogle ting, og derfor kunne det egentlig – det er lige henvendt til ministeren – være meget rart at få vide, om det i virkeligheden er her, tingene i realiteten bliver afgjort.
Det kan ministeren jo komme tilbage til.
Med hensyn til medlemsstaternes ret til at definere, hvad der henholdsvis er en tjenesteydelse af almen interesse og en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, står der jo, at det kan medlemslandene selv afgøre, så længe EF-Domstolen ikke har bestemt noget andet, og det er jo det, der er hele problemet.
Det fremgår faktisk fløjteklart af direktivet, og det fremgår også af de svar, der er blevet givet.
Jeg kan egentlig ikke forstå det, for jeg fornemmer en vis form for kritik fra fru Anne Grete Holmsgaard, som ligger lige i forlængelse af den kritik af servicedirektivet, som fru Anne Grete Holmgaards partifælle Margrete Auken har fremført i Europa-Parlamentet.
Hun har kritiseret, at direktivforslaget er superuklart.
Vi ved ikke, hvor mange områder det dækker, og vi ved ikke, hvilken rækkevidde oprindelseslandsprincippet har, så jeg går ud fra, at fru Anne Grete Holmsgaard ligger i forlængelse af Margrete Aukens politiske linje – eller hvad?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-20:
Jeg tror, der på tværs af enighed og uenighed i øvrigt er bred enighed her i Folketinget om, at det er vigtigt at få undersøgt de enkelte ting, for nu snakker vi om noget, hvor djævelen kan ligge i detaljen.
Når hr. Rune Lund siger en større undersøgelse, forestiller jeg mig noget, der tager lang tid, og derfor synes jeg, det er lidt absurd, hvis resultatet først kommer, efter at der er truffet beslutning.
Det er vel nu, vi skal gøre arbejdet, så er det, hr. Rune Lund efterspørger, i virkeligheden ikke den almindelige arbejdsgang med at få ministeriet til at præcisere, hvilke dele af uddannelsesområdet der ikke er omfattet af direktivet?
Ministeren har allerede sagt noget om, hvilke områder der kan være omfattet, og hvordan man i øvrigt kan fortolke den forskel, der er fastholdt i forslaget, nemlig medlemsstaternes ret til selv at definere, hvad der er tjenesteydelser af almen økonomisk karakter, og hvor der kan være nogle undtagelser, f.eks. på uddannelsesområdet.
Charlotte Antonsen (V), 2006-04-20:
Men hverken traktaten eller direktivets anvendelsesområde er altså uklart på den måde, som hr. Rune Lund definerer det.
Altså, hr. Rune Lunds bekymring er jo ikke ny i de kredse, hr. Rune Lund bevæger sig i, hvad angår EU-debatten, nemlig i modstanderkredsene, for tidligere var EU-modstanderne jo bekymrede for, at hvis vi sagde ja til Maastricht, så ville vi også få indført den franske skole i folkeskolen, men vi ved jo alle sammen i dag, at der ikke har været nogen som helst form for indblanding fra EU's side i hverken folkeskole, gymnasium eller universitet i Danmark.
Så ligesom EU ikke i almindelighed kan lave direktiver på de her områder, så vil man heller ikke med et direktiv inden for serviceområdet kunne bane sig vej ind og blande sig i danske uddannelsesforhold.
Så der er ingen grund til bekymring på det her område.
Hr. Rune Lund kan gå hen og tage traktaten ud af reolen og forvisse sig om, at de almene uddannelser ikke er et EU-anliggende.
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Det, jeg beder om, er et papir a la det, vi fik udleveret i Europaudvalget – jeg mener, det skete første gang i maj 2005 – hvor ministerierne prøvede at lave en oversigt over de samlede lovgivningsmæssige konsekvenser af servicedirektivet.
Der var bl.a. nogle udtalelser fra Miljøministeriet om, at servicedirektivet på det tidspunkt ville have uacceptable konsekvenser for miljøstandarderne i Danmark.
Der var nogle områder, der ikke var med, som jeg også nævnte i min ordførertale.
Bl.a. var hele uddannelsesområdet ikke med i papiret, og det, som jeg forventer kommer til at foreligge, når høringsperioden er afsluttet, er et fuldt dækkende papir, som giver Europaudvalget det fulde overblik over, hvilke lovgivningsmæssige konsekvenser servicedirektivet vil få, som det ligger nu.
Jeg mener, det simpelt hen er nødvendigt, hvis vi overhovedet skal kunne give et mandat i Folketingets Europaudvalg.
Det vil jeg meget gerne.
Jeg vil sige, at Enhedslisten lige fra starten har været meget aktiv i hele debatten om servicedirektivet.
Jeg kan faktisk huske, at jeg, lige efter at jeg var blevet valgt til Folketinget – det var i februar sidste år – deltog i nogle møder i Europaudvalget.
Jeg kan huske, at en bestemt person – jeg skal nok lade være med at nævne navne her fra Folketingets talerstol, men det var et prominent medlem af den danske regering – sagde: Haha, Rune Lund, hvor er du sjov, du snakker altid om det hersens servicedirektiv.
Det var dengang, regeringen ikke var klar over, at servicedirektivet kom til at fylde utrolig meget i hele debatten op til EU-afstemningen i Frankrig, som førte til nejet til EU-forfatningen.
På det tidspunkt var regeringen ikke opmærksom på alle de farer og problemer, der lå i servicedirektivet, men jeg må bare sige, at jeg er helt overbevist om, at Enhedslistens aktive arbejde er en meget stor og væsentlig forklaring på, at man er blevet opmærksom på alle de problemer, der ligger i direktivet.
Charlotte Antonsen (V), 2006-04-20:
Det kan være, hr. Rune Lund skulle delagtiggøre os alle sammen i de konkrete positive ændringer, som Enhedslisten har bidraget til.
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Til det første kan jeg sige, at forslaget til vedtagelse er på præcis 150 ord.
Der findes en udmærket funktion i Microsoft Word, der hedder »tæl ord«, og på den måde kan man finde ud af, hvor mange ord man har skrevet.
Med hensyn til om det er et bedre forslag: Ja, det er faktisk et bedre forslag end det oprindelige.
Det indrømmer jeg gerne, og jeg er faktisk ikke engang flov eller pinligt berørt over at indrømme det, for det er et udtryk for, at noget af det arbejde, som også Enhedslisten har været med til, når der skulle sættes fokus på de meget negative konsekvenser af det første udkast til et servicedirektiv, har givet resultater.
Indvendingerne er blevet taget til efterretning, der er blevet vundet en politisk kamp, og jeg selv og Enhedslisten har også taget del i den politiske kamp.
Man skal ikke sætte sit lys under en skæppe eller nægte, at man har vundet en politisk sejr, når det har været tilfældet.
Men det ændrer ikke en tøddel ved, som jeg også redegjorde for i min ordførertale, at det forslag til servicedirektiv, som foreligger nu, stadig indeholder massive problemer, netop fordi det er så tåget angående rækkevidden af oprindelsesland light-princippet, som det er nu, og også med hensyn til hvilke områder, der er omfattet.
Charlotte Antonsen (V), 2006-04-20:
For det første kan jeg jo spørge, om den vedtagelse ikke er for lang ifølge Folketingets regler.
Jeg synes, det lød, som om der var alt for mange ord.
Det var nu ikke derfor, jeg tog ordet, men det er klart, at det er noget, som må afklares, og så må hr. Rune Lund jo fremsætte et nyt forslag, hvis det her er for langt.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Rune Lund om, er angående det forslag, som hr. Rune Lund jo har bedt om at vi diskuterer i dag, altså forslaget til ændring af direktivet om service.
Er det ikke bedre end det gamle servicedirektiv?
Hr. Rune Lund vil gerne have en masse undersøgelser, og jeg vil spørge, om hr. Rune Lund ikke allerede har læst den undersøgelse, der er lavet, og som jo viser, at Danmark tjener relativt meget mere ved at gennemføre det indre marked på serviceområdet end de øvrige EU-lande.
Vi står til at få langt flere arbejdspladser end de andre lande, fordi Danmark jo, som hr. Rune Lund i hvert fald må vide, står frygtelig stærkt på serviceområdet, som ministeren også lige har redegjort for.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-20:
Så vidt jeg kunne høre, vil hr. Rune Lund gerne have en større undersøgelse af direktivforslaget og konsekvenserne af det, og det vil jeg jo normalt sige også er fornuftigt.
Men jeg ved ikke rigtig, hvilken tidsramme hr. Rune Lund forestiller sig.
Ifølge det, ministeren redegjorde for, vil direktivet blive drøftet uformelt på det uformelle ministermøde i slutningen af april, og det vil blive fremlagt til drøftelse og beslutning i slutningen af maj.
Ville det derfor i virkeligheden ikke være mere fornuftigt lige nu at se nærmere på de steder, hvor der er uklarheder, fordi man så får mulighed for at påvirke beslutningerne, frem for at bede om en undersøgelse, som først vil være afsluttet, når der rent faktisk er stemt om direktivet?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Jeg havde egentlig ikke regnet med, at jeg ville sige noget til fru Antonsen, men når nu hun sådan direkte henviser til traktaten, så kan jeg alligevel ikke rigtig lade være, for jeg synes, det er spændende at høre den her passionerede tale om, at uddannelsesområdet overhovedet ikke er omfattet af den traktat, som åbenbart befinder sig herovre i den ene side af salen.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan det så kan være, at EF-Domstolen for ganske få måneder siden faktisk meget specifikt har afsagt en dom om det østrigske universitetsvæsen, der meget klart forholder sig til, hvilke kvoteordninger man internt i Østrig må have på de østrigske universiteter.
Jeg kan underholde med, at det er sket under henvisning til EF-Traktatens artikel 12 og artikel 28. Derfor vil jeg gerne høre, hvad der for nogle artikler, som fru Charlotte Antonsen læser på en sådan måde, at universiteterne ikke er omfattet af EU-retten.
Charlotte Antonsen (V), 2006-04-20:
Jamen den dom, hr. Messerschmidt henviser til, vedrører jo den fri bevægelighed, og den vedrører det forhold, at man ikke må gøre forskel.
Hvis man begynder at lave kvoter, som siger, at man gerne må få nogle landes borgere ind på sit universitet, men ikke andre landes, så kan man ikke, hvis de pågældende er EU-borgere, tillade den forskelsbehandling.
Så det har ikke noget at gøre med de uddannelser, der er på det pågældende universitet.
Det er alene et spørgsmål om diskrimination, fri bevægelighed, det, at vi som EU-borgere har nogle rettigheder i de andre EU-lande.
Det er det, hr. Messerschmidts eksempel handler om og ikke om, hvordan universitetets uddannelser er sammensat.
Niels Sindal (S), 2006-04-20:
Den forrige ordfører, fru Charlotte Antonsen, nævnte det også, men nu består EU-lovgivningen jo af mange lovparagraffer og mange betragtninger.
Jeg vil ikke diskutere en dom, som faldt for en måned siden, jeg vil diskutere det, jeg har fået forelagt, og det, der er blevet mig fortalt vedrørende uddannelsesområdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Jeg er utrolig begejstret for, at hr. Sindal nævner betragtning 16, for jeg ved jo, at hr. Sindal går meget op i det juridiske og interesserer sig meget for, hvordan EF-Domstolen virker.
Derfor er jeg også overbevist om, at ordføreren husker den afgørelse, som gik Danmark imod for mindre end en måned siden i forbindelse med produktansvarsdirektivet.
Her var det jo sådan, at dengang man lavede produktansvarsdirektivet, var alle medlemslandenes regeringer enige om, at Danmark skulle have lov til at opretholde sin høje standard på produktansvarsområdet.
Det blev faktisk indskrevet i en betragtning til direktivet, og alle medlemslandene sagde, at det skulle Danmark have lov til.
Men EF-Domstolen sagde for en måneds tid siden, at den var tordnende ligeglad med, hvad medlemslandene havde sagt, og så ændrede man alligevel retstilstanden.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Sindal: Når vi tænker på, hvordan EF-Domstolen for en måned siden så på betragtningerne, føler hr. Sindal sig så stadig forvisset om, at de betragtninger, han hænger sin argumentation på, er så sikre igen?
Niels Sindal (S), 2006-04-20:
Må jeg have lov til at minde hr. Martin Henriksen om en udmærket institution, der hedder Europa-Parlamentet, og som netop i denne sag har udvist parlamentarisme af klasse 1. Det kan godt være, at det er embedsfolk, der laver tingene – det kender vi jo udmærket til herhjemme – men sammen med Europa-Parlamentet har vi trods alt fået tingene vendt, og så vil jeg vende tilbage til det, jeg sagde før: Betragtning 16 er at betragte som en del af lovgivningen, og EFDomstolen kan ikke sidde betragtning 16 overhørig.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-20:
Jamen det er jeg da glad for, og jeg kan forstå, at hvis der skulle blive en problemstilling i fremtiden, har Socialdemokraterne i hvert fald en klar holdning.
Som jeg forstår det, følger det af direktivforslagets nuværende tekst, at det er op til medlemsstaterne selv at fastlægge, hvad de anser som tjenesteydelser af almindelig interesse.
Men i sidste ende kan EF-Domstolen afgøre, om nationalstaten har truffet den rigtige beslutning, og hvad nu, hvis EF-Domstolen afgør, at Danmark ikke har truffet den rigtige beslutning, når det drejer sig om uddannelsessystemet, grundskolerne og de frie skoler i Danmark?
Hvad vil Socialdemokraterne så gøre?
Det er jo trods alt et forslag, der er fremsat af en ikkefolkevalgt institution i EU, og er det ikke problematisk, at der er noget, der tyder på, at dagsordenen faktisk går ud på, at man vil EU-gøre det danske uddannelsessystem?
Niels Sindal (S), 2006-04-20:
Jeg tror, det hedder betragtning 16 i direktivforslaget, og de, der kender europæiske dokumenter, vil vide, at i selve lovteksten er det betragt ninger.
I den betragtning står der, så vidt jeg husker, bl.a., at når noget som skoler osv. er af almen interesse for staten, er det os selv, der afgør, hvordan det skal fungere, og når det er staten, der betaler, er friskolerne selvfølgelig også indbefattet.
Så det skal hr. Martin Henriksen ikke være bekymret over.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-20:
Nu har jeg jo fornøjelsen af at være uddannelsesordfører for Dansk Folkeparti, og derfor kan jeg godt være lidt bekymret over dette servicedirektiv.
Danske Lærerorganisationer International, DLI, har i et notat til Folketingets Europaudvalg gjort opmærksom på problemstillinger, som det nuværende direktivforslag giver anledning til.
DLI nævner bl.a. risikoen for en række sager ved EF-Domstolen, bl.a. begrundet med uklarheden om, hvad det nationale uddannelsessystem dækker over.
Vi tror, at folkeskolen er undtaget, men hvad med de frie skoler og de private skoler?
Kunne der være en problemstilling her?
Og hvis der er det, hvordan vil man så stille sig til en eventuel kendelse fra EF-Domstolen, som går imod en dansk afgørelse?
Niels Sindal (S), 2006-04-20:
Nu har vi drøftet det her i 2 år, og vi er nået ret langt, og skulle vi så snuble nedad og sige, at vi ikke vil alligevel, når vi har nået toppen af bjerget?
Der kommer jo på et eller andet tidspunkt et servicedirektiv, og så er det da dejligt, som hr. Rune Lund understreger, at de tilstedeværende her i salen har haft indflydelse på det.
Vi vil gerne være med til at præcisere nogle ting, og vi vil gerne mødes hos ministeren og drøfte rækkevidden af de ting, hr. Rune Lund nævner.
Når den endelige tekst kommer fra Ministerrådet, ved vi lidt mere, når vi skal forhandle i slutningen af maj.
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Jeg giver ordføreren ret i, at det, der ligger nu, er mindre tåget end det, vi så for f.eks. et år siden.
Det er fuldstændig korrekt, og der er også sket fremskridt.
F.eks. er sundhedssektoren meget klart undtaget i det reviderede forslag, og det er godt.
Men det ændrer ikke en tøddel ved, at der stadig er helt utrolig store uklarheder, både med hensyn til det nye oprindelseslandsprincips rækkevidde og anvendelsesområdet for selve direktivet.
Mit spørgsmål til ordføreren er derfor igen: Hvis det ikke bliver fuldstændig klart, hvad anvendelsesområdet bliver, og hvis det ikke bliver fuldstændig klart, hvordan den nye udgave af oprindelseslandsprincippet skal forstås, vil Socialdemokraterne så stemme imod, når der skal afgives mandat i Europaudvalget?
Niels Sindal (S), 2006-04-20:
Lad mig tage det sidste først.
Jeg vil helst ikke lade hr. Rune Lund afgøre, om jeg skal stemme for eller imod i den sidste ende.
Vi er meget interesserede i at videreudvikle det, vi har fået præsenteret, og vi er også meget interesserede i at få præciseret nogle af de ting, som hr. Rune Lund har været inde på.
Det er blevet ændret, så vi f.eks. kan opretholde de normer, der gælder for udførelse af arbejde i Danmark.
Man kan godt sige, at det er et oprindelseslandsprincip i en mindre udgave, men som det ligger nu, er direktivet langt mere operationelt end det tidligere direktiv.
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Jeg vil gerne spørge ordføreren for Socialdemokraterne, om vi ikke har et problem.
Ordføreren sagde selv, at vi har et problem, fordi direktivforslaget stadig er meget tåget.
Vi kender ikke omfanget af det nye oprindelseslandsprincip, oprindelseslandsprincippet light, som jeg overhovedet ikke mener kan betegnes som værende et værtslandsprincip.
Et værtslandsprincip handler jo om, at det altid er værtslandets regler, der skal gælde, og at det er værtslandet, der bestemmer, hvilke betingelser der skal gælde, men sådan er det foreliggende oprindelseslandsprincip light jo ikke.
Man siger, at det sådan set er de nationale regler, der skal gælde, men samtidig er der en masse krav, som skal opfyldes.
De må ikke være diskriminerende, de skal være nødvendige, og de skal være proportionale, dvs. at man skal bruge de rigtige værktøjer og den slags ting.
Dermed står vi jo igen i den situation, at det faktisk ikke er et værtslandsprincip, men et oprindelseslandsprincip i en mindre udgave, fordi det er EF-Domstolen, der i sidste ende bestemmer.
Det er et tåget punkt.
Det andet tågede punkt er selve rækkevidden, og hvis det ikke bliver fuldstændig klart, hvad rækkevidden af direktivet er, vil Socialdemokraterne så stemme imod, når der til sin tid skal afgives mandat i Europaudvalget?
Niels Sindal (S), 2006-04-20:
Forespørgslen i dag retter sig mod at få overblik over, hvor Danmark, ministeren, står i forhold til forhandlingsmandatet.
Det foreliggende udkast og ministerens fremlæggelse i dag tyder på, at det, der præsenteres på den kommende weekends ministerrådsmøde, er langt bedre end det udkast, der blev fremlagt for et par år siden, nærmest helt nyt på nogle områder, og princippet om, at det er værtslandets normer, der er gældende for udøvelse af tjenesteydelser, er nu udgangspunktet.
Således må man sige, at ministerens foreløbige mandat i hovedtrækkene er indfriet.
Den endelige tekst, oplægget til Ministerrådets forhandling den 28.-29. maj, må så underkastes en nøjere granskning med henblik på den endelige mandatafgivning i Europaudvalget.
Jeg vil gerne tilkendegive, at Socialdemokraterne gerne medvirker til at drøfte eventuelle uklarheder, præciseringer m.m., og som hr. Rune Lund efterlyser, så lad os starte på mandag med at undersøge de ting, vi gerne vil have sammenlignet, den tidligere traktat med den nuværende traktat osv.
Jeg tror ikke, der er noget til hinder for, at ministeriet vil præstere de papirer, der skal til, således at vi giver et mandat på et sagligt grundlag.
I forlængelse af det vil jeg gerne kvittere for det gode samarbejde, vi egentlig har haft i Folketinget om denne sag.
V har haft to forespørgsler og har behandlet et beslutningsforslag, og jeg synes, det har været ret interessant.
Det gælder også drøftelserne i udvalget, og man bør egentlig også nævne Europa-Parlamentet, hvor vi er flere, der har aflagt høflighedsvisit.
Jeg synes egentlig, det er gået meget godt med at få vendt skuden, og det, der ligger på bordet nu, er vi i Socialdemokratiet enige om at videreudvikle til det endelige mandat.
Det er rigtigt, som det er nævnt, at der er nogle uklarheder i forslaget, men jeg forventer, at vi i de kommende forhandlinger i udvalget og hos ministeren får drøftet dem.
Jeg vil gerne kvittere for redegørelsen med at meddele, at vi selvsagt kan tilslutte os det fremsatte vedtagelsesforslag, som vi er medforslagsstillere på.
Charlotte Antonsen (V), 2006-04-20:
Det hænger jo ganske glimrende sammen, og det har det gjort al den tid, vi har været i EU, og der har, som jeg allerede har nævnt, fra nejsiden hele tiden været denne påtagede bekymring for, at man kunne finde på at indføre den franske skole, fordi vi nu er medlem af EU.
Hr. Messerschmidt er udmærket klar over, at der er andre artikler i traktaten end artikel 28 – ja, det kan jeg se, der bliver nikket, og det er jo fint – for der står andre steder i traktaten, at almen uddannelse er undtaget fra traktaten, ligesom det i øvrigt også gør sig gældende for kulturelle forhold og sundhedsforhold.
Derfor er jeg heller ikke bekymret på de pågældende områder, for det er altså sådan i dag, at EU tager sig af de sager, der er grænseoverskridende, men der er jo massevis af sager, som EU slet ikke har kompetence til at blande sig i, og det er bl.a., hvordan vi sammensætter vores universitetsuddannelser.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Det er fuldstændig rigtigt, som det har været fremført, at vi har debatteret denne her sag en del gange, og jeg erindrer, da vi debatterede det første direktiv, der fremkom fra Kommissionen, en bred tilslutning til det direktiv fra Venstre, Konservative, Det Radikale Venstre, SF og andre.
Det kan godt være, man havde nogle principielle overvejelser om, hvordan det skulle se ud, men der var ikke den samme kritik, som har været rejst fra henholdsvis Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Hvis ikke det var, fordi de nævnte partier støttede det da gældende direktiv, hvorfor stemte man så imod Dansk Folkepartis forslag?
Thor Pedersen (V), 2006-04-20:
Jeg vil godt sige helt ærligt: Jeg mener, det er enhver regerings ansvar at styre den samlede økonomi i samfundet.
Jeg mener i virkeligheden, det er regeringens ansvar, at der er styr på den samlede økonomi i samfundet.
Det var også baggrunden for den linje, der blev lagt af den tidligere regering, og den målsætning forfølger vi, når det gælder væksten i det offentlige forbrug.
Vi har tallene fra den gamle regerings eget planlægningsgrundlag, og det er en kvalitet i sig selv, at der er styr på den offentlige økonomi, for det betyder lige præcis, at man kan tilbyde velfærdsforbedringer hvert eneste år og ikke kommer ud for, at der pludselig optræder perioder, hvor man skal reducere velfærden.
Årsagen til forskellen mellem Danmark og andre lande er, at vi har haft bedre styr på den offentlige økonomi, og derfor har vi også et større succesfelt, når det gælder om at nedbringe ledigheden, altså få flest mulige i arbejde.
Vi har været i stand til hvert eneste år at øge det samlede offentlige serviceniveau, hvor andre lande har måttet reducere deres serviceniveauer, og det skyldes i virkeligheden én ting, nemlig at vi tilstræber at lægge en fast linje for udviklingen i det offentlige.
Det anser jeg for en præmis og et ansvar, som enhver regering skal have, og jeg er helt sikker på, at hvis den tidligere regering stadig havde haft magten, ville den også mene, at det er et sobert standpunkt at indtage.