Jørn Jespersen (SF), 2001-05-21:
Indledningsvis vil jeg gerne sige tak for den meget velvillige modtagelse, som forslaget har fået stort set hele vejen rundt - nogle steder med lidt flere begrænsninger end andre steder, men dog alligevel stor sympati.
Jeg behøver ikke gøre så meget ud af at beskrive, hvad problemet ved den drastiske fældning af tropisk regnskab er, for det har mange ordførere været inde på.
Jeg vil bare sige kort, at det ikke alene er en miljømæssig katastrofe, vi er vidne til, hvor vi ændrer klimaet lokalt og globalt ved at fælde regnskov, og hvor vi taber biodiversitet i betydelig mængde, men det er også en økonomisk katastrofe, fordi det viser sig så mange steder, at jorden, der hvor skoven lå, er ubrugelig efterfølgende, og at landbrugsdriften også er meget svær eller måske ligefrem umulig, at man får jorderosion, osv.
Derfor er det vores opfattelse, at meningen med det her forslag, som flere, bl.a. ministeren, har sagt var et lille forslag med begrænset effekt osv.
- det er jo rigtigt, at det i sig selv er relativt begrænsede områder, der i dag er omfattet af en FSC-mærkning, og derfor er det selvfølgelig i første omgang relativt få områder, der bliver reddet af det - jo er at sætte en proces i gang, sådan at den øgede efterspørgsel fra bl.a. dansk side kan være med til at skabe flere områder, der bliver drevet bæredygtigt, og dermed få et større udbud, som så igen giver mulighed for, at endnu flere begynder at efterspørge.
Den dynamik i processen er det, som forslaget tilsigter.
I virkeligheden er det her jo et af de områder, hvor Danmark er en smule bagefter.
Holland har for 5 år siden gjort det, som forslaget lægger op til, nemlig at anerkende FSC-mærket og sikre, at man fra den hollandske stats side altid som udgangspunkt efterspørger bæredygtigt produceret træ fra troperne og kun i det tilfælde, hvor man ikke kan få fat i det, hvor udbudet ikke er der, kan man få lov til ikke at købe den type af træ. Det, vi lægger op til, er, at det offentlige i Danmark nu på linje med Holland går ind, for det første og anerkender FSC-mærket som et mærke, der er troværdigt, og som giver garanti for, at når man køber varer, der er mærket med det, er man med til at sikre en bæredygtig udnyttelse af den tropiske regnskov i stedet for en fældning, der ender i en økonomisk og miljømæssig katastrofe. For det andet at det offentlige begynder at efterspørge
, forstået på den måde at staten jo umiddelbart kan gøre det, og at man sørger for, at det via koordinationsudvalget med amter og kommuner også kommer til at indgå i efterspørgslen fra amters og kommuners side.
En række ordførere har været inde på, at det jo ikke er sikkert, at det lige er FSC, der er det eneste mærke.
Jeg synes, det er helt fint at få det belyst i udvalget.
Men det er vores klare overbevisning, at når vi ser på, hvad der eksisterer af troværdige, globale mærkningsordninger for bæredygtig udnyttelse af tropeskoven, er FSC det eneste, der findes i dag.
Det er det eneste globale mærke, og det er det eneste, som alle typer af organisationer - både dem med økonomiske interesser og dem med miljømæssige interesser - anerkender er troværdigt.
Det er rigtigt, at der har været foreslået en række andre ordninger.
En del har været inde på det paneuropæiske.
Men der er jo bare at sige, at det i hvert fald ikke umiddelbart hjælper ret meget for den tropiske regnskov, når det kun omfatter Europa.
For det andet er det et meget omdiskuteret mærke, hvor man fra miljøside har rejst meget store spørgsmålstegn ved, om det nu også har et reelt indhold, eller om det i virkeligheden er en ordning, der ikke er så meget værd, når det kommer til stykket.
Læg mærke til, at vores forslag ikke blokerer for, at der kan komme andre mærker.
Vi siger, det er fint nok, hvis de kan leve op til lige så troværdige regler og en lige så troværdig kontrol, som FSC-mærket kan i dag.
Så må det jo komme an på en prøve.
Det har også været nævnt, at man ikke ønsker, at FSC-mærket skal få monopol.
Det er selvfølgelig også en relevant problemstilling, men jeg vil bare sige, at et enkelt mærke, som alle kan få, fordi der er en lige og en veldefineret adgang til at få det, jo ikke skaber en monopolsituation for hverken virksomheder eller lande, fordi mange forskellige virksomheder i mange forskellige lande kan få mærket på de samme betingelser, og dermed kan vi stadig væk inden for mærket få en konkurrence om både pris og kvalitet osv., hvad der ikke måtte være dækket af mærkets betingelser. Det er jo nøjagtig det samme forhold, som gør sig gældende for EU-blomsten og det nordiske svanemærke, at det heller ikke skaber monopol, fordi alle virksomheder kan konkurrere inden for mærkets kriterier.
Men som sagt: Kommer der andre, som er lige så troværdige, må vi jo se på dem hen ad vejen, men i dag er FSC det eneste globale og troværdige mærke. Så er der et par ordførere, der har været inde på det offentlige kontra det private.
Til det vil jeg bare sige, at der jo er miljøbevidste eller markedsføringsbevidste virksomheder, der er gået i gang med at forhandle FSC-mærket træ i Danmark.
Der synes jeg da også, det er vigtigt at understøtte de virksomheder, som selv tager initiativer, ved at det offentlige går ind og siger: Vi er på linje med jer.
Vi anerkender mærket.
Vi garanterer, at det ud fra vores vurderinger er et troværdigt mærke, og vi begynder også selv i det offentlige at stille krav til vores indkøb.
Det vil da også betyde, at mange almindelige forbrugere, når de skal købe møbler, havemøbler osv., vil efterspørge FSC-træet, fordi de nu har en højere grad af sikkerhed for, at de rent faktisk bidrager til en mere bæredygtig udvikling i den tredje verden og til at bevare regnskoven, når de gør det. Jeg har bemærket, at Dansk Skovforening, som flere ordførere har nævnt, og som selvfølgelig skal i foretræde i udvalget, inden vi i givet fald foretager os videre med det, har sagt ved deres direktør i Berlingske Tidende den 11. april, at FSC-mærket for alvor har sin berettigelse, når det drejer sig om tropisk træ.
Det er jo fint, for så er vi jo i overensstemmelse her, og så kan vi begynde at anvende det
, fordi det jo eksplicit er tropisk træ, forslaget retter sig imod. Udbudsdirektiverne har været nævnt.
Problemet i forhold til EU's udbudsdirektiver og WTO-reglerne er: I WTO er det jo en debat, der summer nede under overfladen.
Vi må vente, til den dukker op.
Jeg tror i virkeligheden, det er en fordel at have nogle eksempler på, at man stiller sådan nogle krav for at stå stærkere i den diskussion.
Om EU's udbudsdirektiv vil jeg sige: Jamen det er jo en katastrofe, som det foreligger i udkast på nuværende tidspunkt.
Det vil jo i virkeligheden også forhindre, at det offentlige kan bede om at købe varer med Svanen eller Blomsten, som det er formuleret i øjeblikket. Og det har altså ikke ret meget med bæredygtig udvikling og Cardiffprocessen og integration af miljøhensyn i andre sektorområder osv. at gøre, og derfor må det bare laves om.
Så det bør ikke stille sig i vejen for vedtagelse af det forslag, vi har til behandling i dag.
Hr. Søren Kolstrup stiller nogle helt konkrete spørgsmål og kunne godt tænke sig, at målet - indkøb af bæredygtigt produceret tropisk træ og FSC - bliver tydeliggjort.
Meget gerne for min skyld, hvis ikke det er tydeligt nok i forvejen.
Det er lige præcis det, der er målet.
Det her er lidt kompliceret med hensyn til demokrati og Brasilien osv.
Sagen er jo, at når så meget af den brasilianske amazonregnskov er fældet, er det, fordi man har haft nogle fuldstændig perverse tilskudsordninger til at fælde den, og man har haft nogle perverse skattelettelser, når man fik overskud på driften, og derfor kunne man i virkeligheden skjule profitter i påstået landbrugsdrift.
Det har man fået lavet delvis om på, og det hjælper så på det.
efter bæredygtighedsmærket tropisk træ, så der vil vi være på linje med den politik, der bliver ført nu.
Endelig om udlicitering: Vi synes, det er helt naturligt, når man udliciterer, at man så også stiller krav til f.eks. miljø og i det her tilfælde, selvfølgelig når det er relevant, til brug af bæredygtigt produceret tropisk træ.
Så jeg skal sige tak til ministeren, som var positiv
over for forslaget og tak til den socialdemokratiske ordfører, som, synes jeg, argumenterede meget fint for, hvorfor det her er et godt skridt videre, og som tilsagde forslaget støtte i den kommende tid
Det er vi glade for.
Fru Helga Moos var noget mere skeptisk, nok den mest skeptiske, og jeg må sige, at jeg ikke deler hendes analyse af, hvad de stærkeste drivkræfter bag fældning af regnskoven er.
Selvfølgelig har det også noget med fattigdom og behov
for landbrugsjord osv. at gøre, men jeg tror, at det behov bedre kan tilgodeses ved at sikre et vedvarende eksistensgrundlag for den lokale befolkning end ved at fælde skoven og ødelægge jorden én gang for alle og ikke have nogen skov tilbage bagefter.
Men vi kan jo diskutere i udvalget og fremover, hvad de grundlæggende årsager er.
Tak til den konservative ordfører, som godt vil have nogle ting belyst.
Det håber jeg vi kan gøre, sådan at der i hvert fald kommer et klart beslutningsgrundlag.
Det kunne da være dejligt, hvis vi kunne ende med at konkludere det samme på det her forslag, men lad os få det belyst og se, om det er muligt. Og selvfølgelig også tak til De Radikale og deres velvilje.
Konkluderende kan jeg sige, at det var dejligt at få en positiv modtagelse, og det kunne jo være ekstra dejligt, hvis det betyder, at forslaget kunne gå hen og blive vedtaget inden sommer, og det har jeg da visse forhåbninger om.