runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-04-11:
Da den radikale ordfører på området, hr. Anders Samuelsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne udtale følgende: Dette forslag indeholder, som vi allerede har hørt, en række ændringer af registreringsafgiftsloven, vægtafgiftsloven, lov om afgift efter brændstofforbrug og lov om afgift for vejbenyttelse. For det første foreslås det, at beredskabskommissioner og plejehjem skal have større mulighed for at anvende leasede køretøjer. I dag sker der kun afgiftsfritagelse for køretøjer, som ejes af det pågældende plejehjem eller den pågældende beredskabskommission.
Fra radikal side mener vi, at det er rimeligt, at kommunerne også får mulighed for at lease køretøjer, såfremt de finder det mest økonomisk rentabelt, og vi støtter derfor denne del af forslaget.
For det andet foreslås det, at de tidsbegrænsede fritagelser for registreringsafgift og brændstofforbrugsafgift eller vægtafgift for eldrevne biler af hensyn til nærmiljøet forlænges med 3 år, til udgangen af 2003.
Det er også et forslag, Det Radikale Venstre er positivt over for.
For det tredje lægges der op til en justering af registreringsafgiftslovens gunstige regler for campingbiler.
Som nævnt har man de seneste år registreret et misbrug af reglerne, og det har medført et provenutab for staten.
Det er jo alvorligt.
Fra radikal side støtter vi de præciseringer, som skatteministeren foreslår, fordi vi mener, at de vil sætte en stopper for misbruget af reglerne, samtidig med at de rigtige campingbiler stadig væk vil få gavn af reglerne.
For det fjerde ønsker regeringen, at registreringsafgiftsloven ændres, så udenlandske taxier fritages for afgift, når de anvendes erhvervsmæssigt i Danmark af en herboende.
Forslaget skal som nævnt ses i sammenhæng med den overenskomst om international taxikørsel, som Danmark har indgået med Sverige.
Det er også et forslag, vi støtter fra radikal side.
Endelig foreslås der en mindre ændring af lov om afgift af vejbenyttelse, som betyder, at Danmark gennemfører det nye EF-direktiv om afgift af tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer.
Og ikke overraskende har vi heller ingen indvendinger imod denne del af forslaget.
På denne baggrund skal jeg meddele, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Sandy Brinck (S), 2000-04-11:
Formålet med det fremsatte lovforslag er at skabe større sammenhæng mellem omkostningerne ved selv at eje en bil og ved at få en bil stillet til rådighed af et selskab eller en arbejdsgiver.
På nuværende tidspunkt er der et loft for værdiansættelsen af den frie bil på 450.000 kr. uanset den egentlige anskaffelsessum.
Det vil sige, at meget dyre biler over 450.000 kr. beskattes fuldstændig som de biler, der er billigere.
Dette loft foreslås fjernet, sådan at bilen beskattes på et mere reelt grundlag, hvor hele beløbet indgår som baggrund for værdiansættelsen, og det finder vi i Socialdemokratiet fornuftigt og rimeligt.
Det er for os at se rimeligt, at beskatningen tager udgangspunkt i den værdi, godet reelt modsvarer for den enkelte.
I stedet indføres der en degressiv beløbsgrænse, hvor der op til de 300.000 kr. beskattes med 25 pct., mens procenten er 20 for det eventuelle resterende beløb.
Med de foreslåede regler vil nogle komme til at slippe billigere, nemlig dem, der har en bil til en værdi under 450.000 kr. stillet til rådighed, mens de, der har en bil af højere værdi stillet til rådighed, skal af med noget mere. Målet er som sagt, at beskatningen af firmabiler skal svare til omkostningerne ved at have en privatbil, og derfor er beløbsgrænsen degressiv, da omkostningerne ved at have en mindre bil er relativt højere end ved at have en større.
Samtidig gøres beskatningen med forslaget ens, uanset om den frie bil ydes af selskabet til en ansat eller til en ikkeansat.
Her er baggrunden som i det forrige forslag
et ønske om, at udbytte og løn sidestilles.
Socialdemokratiet skal hermed give sin varme støtte til de foreslåede ændringer i det fremsatte lovforslag.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-04-11:
Når jeg skal forholde mig til dette lovforslag, så vil jeg tage udgangspunkt i et par tilfælde.
Det ene er: En person køber en villa.
Den koster X mio. kr., og vedkommende bliver beskattet efter de gældende regler.
Så er der en anden, som har en helt analog villa, præcis samme størrelse og pris, men dér er det firmaet, der køber boligen og stiller den til rådighed for hovedaktionæren. Er det rimeligt, at han betaler det samme for sin bolig eller ikke?
Dér er jeg ikke i tvivl om, at det må være rimeligt, at man giver det samme, hvad enten man selv frivilligt har købt den, eller man har haft den anden mulighed: at et firma stiller den til rådighed for en.
Dér synes jeg ikke, at man skal stilles dårligere eller bedre, når firmaet har stillet boligen til rådighed for en.
vurdering det lovforslag, vi har her
Jeg synes, at en analyse af en faktisk beskrevet virkelighed ud fra en rimelighedsbetragtning, ud fra en betragtning om, at vi må have love, som er så rimelige som muligt, tilsiger, at der fastsættes ensartede regler.
Jeg synes, at det udgangspunkt, ministeren har taget, og som er gennemgået i tabel 1 på side 10, er rigtigt, også med en procentsats over og under den progressionsgrænse, som vi tidligere kendte som lejeværdi, nu ejendomsværdibeskatning, og derfor kan jeg sige, at de principper - det er de samme principper, der er anvendt, hvad angår sommerhuse og lystbåde - kan vi helt ud tilslutte os. Men jeg har ét spørgsmål.
Hvis ministeren ikke vil gå i detaljer nu, så vil jeg gerne efterfølgende have det skriftligt besvaret, og det er om de personer, der lovgivningsmæssigt er forpligtede til at bo, hvor de bor, altså hvor de ikke selv har forpligtet sig til at bo der.
Jeg ved, det forekommer inden for landbrugslovens regler, og der kan også være andre.
Det vil jeg meget gerne have belyst.
Man har ikke det frie valg, som man har i de tidligere eksempler, jeg har skitseret.
Om ministeren vil besvare det nu eller efterfølgende, må ministeren selv vurdere, men jeg er meget interesseret i at få dette nøje undersøgt.
Og her mener jeg, at der i hvert fald kan være behov for et ændringsforslag, men hvordan det nærmere skal udformes, hvis vi har brug for det, må afhænge af de svar, jeg får på dette konkrete spørgsmål.
Jeg mener, man sagtens helt kan tilslutte sig alle de andre principper, men i givet fald her komme med et ændringsforslag.
Det er altså en meget, meget lille gruppe, det kan måske dreje sig om 10 personer eller 30, jeg ved det ikke.
Men jeg ser bare et principielt problem, og jeg synes, det vil være kedeligt, hvis denne rigtige lovgivning bliver skæmmet af, at der er nogen, som er i en principielt anderledes situation, og som så bliver ramt urimeligt.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-04-11:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området, hr. Anders Samuelsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne udtale følgende:
Dette forslag er, som det også tidligere er sagt,
en udmøntning af den del af finanslovaftalen, som regeringen indgik med SF, CD og Enhedslisten om at sikre en mere ensartet beskatning af frynsegoder for hovedaktionærer m.fl. Forslaget har til formål at sikre, at de gældende regler og den ligningsmæssige praksis vedrørende beskatning af frynsegoder for hovedaktionæransatte, der har væsentlig indflydelse på egen aflønning, er ensartet og rimelig.
Fra Radikal side støtter vi denne ændring, fordi vi mener, at den vil føre til en mere ensartet anvendelse af reglerne på området.
For det andet foreslås det, at der indføres skematiske regler for fastsættelse af den skattepligtige værdi af frit sommerhus og fri lystbåd.
Reglen kan afkræftes, og der kan ske nedslag i beskatningen, hvis andre råder over sommerhuset eller lystbåden.
Efter vores opfattelse vil det betyde, at der opnås
en beskatning, som i højere grad er i overensstemmelse med hensigten bag de hidtil gældende regler.
For det tredje foreslås det, at goder som fri helårsbolig, fri sommerbolig og fri lystbåd, der stilles til rådighed for en hovedaktionær, altid beskattes som personlig indkomst, uanset om de udbetales som løn eller som udbytte.
Det er også et forslag, Det Radikale Venstre støtter.
Vi mener, at frynsegoder må anses for løn, og at de derfor bør beskattes som al anden lønindkomst.
Endelig foreslås det, at der indføres pligt til at betale arbejdsmarkedsbidrag og særlig pensionsopsparing af de nævnte goders skattepligtige værdi.
Heller ikke denne del af forslaget har vi nogle indvendinger imod.
Frynsegoder er som nævnt aflønning.
Så alt i alt er Det Radikale Venstre positivt over for lovforslaget, og det er ikke, fordi vi er misundelige, men fordi vi mener, at der er behov for en mindre opstramning for at sikre ensartethed og neutralitet.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-11:
Der er mange sympatiske ting ved fru Sonja Albrink.
En af de sympatiske ting ved fru Sonja Albrink er bl.a. hendes åbenlyse ærlighed.
Og jeg citerer, hvad fru Sonja Albrink sagde for 1 minut siden: Der er jo ingen tvivl om, at hvis vi ikke havde haft den famøse tv-udsendelse, havde vi aldrig haft dette lovforslag.
Det er jo, hvad flere af ordførerne har sagt.
Vi hørte fru Mariann Fischer Boel, og jeg tror, jeg sagde det selv.
Det er jo nemlig det, det drejer sig om: Hov, der kom lige noget i tv, vi kan bruge, så kan vi opnå alle lyksalighederne hos Enhedslisten, og så står vi vel nok godt som regering.
Det er jo fuldstændig korrekt.
Det er på grund af tv-udsendelsen, ellers havde vi aldrig haft dette famøse lovforslag.
Tak for en ærlig tilkendegivelse!
Sonja Albrink (CD), 2000-04-11:
Dette forslag er jo en del af finanslovaftalen, som CD er med i, som flere ordførere allerede har tilkendegivet, og det er vel i øvrigt næppe forkert at tro, at hvis ikke det lige havde været for en bestemt tv-udsendelse, så havde vi rent faktisk nok aldrig fået set på dette forslag.
Det er nemlig teknisk indviklet, og provenuet, som det også er blevet sagt, er jo ofte af beskeden karakter. Selve tv-udsendelsen skal jeg afholde mig fra at kommentere.
Jeg brød mig ikke synderlig om den, men selv om den var ret ensidig, så fremhævede den dog ikke desto mindre en helt central problemstilling, nemlig hvordan skatteregler bør skrues sammen, hvis de skal have den brede befolknings tillid.
Vi er også opmærksomme på, at der i høringssvarene bliver rejst en række principielle spørgsmål på baggrund af lovforslaget.
Det er med hensyn til det, vi kalder formodningsreglen.
Det spørgsmål vil vi meget gerne have kigget på og afklaret under udvalgsbehandlingen. Men som jeg startede med at sige, er det et led i finanslovaftalen.
CD står ved den aftale, der er blevet indgået, og det gør vi også, når vi engang stemmer for forslaget, men det kunne jo godt være, at der er lidt udvalgsbehandling, som vi lige må se på.
Klaus Kjær (DF), 2000-04-11:
Lovforslaget har til hensigt, at der sker en ensartet og rimelig beskatning af fri helårsbolig på et objektivt grundlag.
Det skal således sikre, at beskatningen svarer til, hvad det vil koste at eje boligen selv, og forslaget er affødt af, at nogle hovedaktionærer efter de nugældende regler beskattes på et særdeles lempeligt grundlag, når virksomheden stiller helårsbolig til rådighed for hovedaktionæreren, ofte til nogle meget lave værdiansættelser. Det skal således ikke længere være en økonomisk fordel, at de pågældende, ved at boligen stilles til rådighed af virksomheden, opnår en økonomisk fordel, frem for hvis de selv havde ejet boligen.
Efter forslaget skal beskatningen ske på et objektivt grundlag efter skematiske regler.
På tilsvarende vis foreslås der også skematiske regler ved fastsættelse af den skattepligtige værdi af frit sommerhus og fri lystbåd.
Den fri helårsbolig, fri sommerbolig og fri lystbåd
beskattes som personlig indkomst, også når goderne udloddes som udbytte.
Samtidig indføres der en formodningsregel, som går ud på, at godet er til rådighed hele året.
Denne formodningsregel vil kunne afkræftes, og der vil være mulighed for nedslag i beskatningen som følge af, at andre råder over sommerhuset eller lystbåden.
Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget, som sikrer en mere retfærdig skattemæssig byrdefordeling, for sandheden er jo i mange tilfælde, at mange af disse hovedaktionærer netop bevidst eksempelvis har valgt at indrette sig boligmæssigt således, at der opnås en økonomisk fordel.
Det er jo ikke nogen naturlig ting, at man lejer sig ind i det firma, hvor man er hovedaktionær, medmindre der er en meget stærk tilknytning til boligen og virksomheden.
Det kan være sådan noget som, at der også er kontorer osv. indrettet i villaen, når villaen er bygget til samme formål, men ellers er det jo ikke særligt naturligt, at man lige netop indretter sig sådan boligmæssigt eller indretter sig sådan med hensyn til sommerhus eller lystbåd.
Man indretter sig jo i mange tilfælde kun sådan, fordi de skattemæssige regler er så lempelige på området.
Men som sagt: Dansk Folkeparti er positivt over for det her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2000-04-11:
Jamen jeg spurgte helt enkelt: Hvordan kan det være misundelse, at man bare sikrer, at alle beskattes efter de samme principper?
Hvordan kan det være misundelsespolitik?
Det forstår jeg ikke.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-11:
Det vil være nemmere for mig at give et rigtigt svar på spørgsmålet, når vi har haft udvalgsarbejdet, for
jeg ved ikke, hvad det her omhandler.
Jeg tror, det er meget, meget lidt.
Det vil udvalgsarbejdet måske give os mulighed for at belyse.
Jeg kan ikke svare på det.
Men som jeg sagde: Hvis der er åbenlyse urimeligheder, vil vi gerne kigge på det.
Men når nu hr. Frank Aaen har så travlt med dette her, er jeg meget spændt på at høre hr. Frank Aaens indlæg under næste lovforslag, vi skal behandle, for det kommer formentlig til at koste omkring 1 mia. kr., som jo nok skal tages fra de socialt fattigt stillede i landet for at få endnu mere misundelsespolitik ind i dansk politik.
Frank Aaen (EL), 2000-04-11:
Nu behøver jeg ikke at spørge Det Konservative Folkeparti om det samme, som jeg spurgte om før, men Det Konservative Folkeparti stemte jo også for at sænke boligydelsen til en meget stor del af landets pensionister, og her fylder man så op. Jeg vil bare spørge: Hvordan kan det være misundelsespolitik, at man gennemfører en regel, der gør, at alle skal betale det samme i skat?
Det er da ikke misundelse; det er da retfærdighed.
Og er den konservative ordfører ikke enig i, at forudsætningen for, at mennesker i det her land betaler deres skat, er, at de har på fornemmelsen, at det bygger på retfærdighed, og det vil sige, at alle beskattes efter de samme regler?
Flemming Hansen (KF), 2000-04-11:
Jo, det er jeg fuldstændig enig i.
Det står der tydeligt i lovforslaget.
Og det er også derfor, jeg mener, at der ikke engang er 10 mio. kr. at få ekstra i kassen; det vil utvivlsomt vise sig at være endnu mindre.
Jeg tror, ministeren vil kunne finde 20-30 eksempler på det, og så håber jeg, han bliver lykkelig ved det.
Sandy Brinck (S), 2000-04-11:
Ja, det var jo et stort og flot forsvar for landets mest velbjærgede, men det er så fair nok.
Nu har jeg et par gange hørt det her med de repræsentative formål, og kan hr. Flemming Hansen ikke bekræfte over for mig, at der faktisk i lovforslagets bemærkninger er beskrevet,
at dér, hvor boligen har erhvervsmæssige formål, regnes det ikke med i beskatningsgrundlaget?
Flemming Hansen (KF), 2000-04-11:
Her har vi et lovforslag, som bygger på misundelsespolitik, hovsapolitik, enkeltsagspolitik og oven i købet alene er baseret på en efter min opfattelse ikke særlig seriøs tv-udsendelse.
Ministeren konstaterer i sit lovforslag, at de gældende regler i dag er overholdt både af kommunerne og af brugerne, og det vil med andre ord sige, at der reelt ikke er noget at komme efter, og det er dermed en bekræftelse på, at der i bund og grund ikke var andet end misundelsespolitikken, som tv-udsendelsen jo så udmærket byggede på. Hvad forslaget går ud på, har allerede været nævnt, og jeg synes, det er rystende at konstatere, at man vil lave en ny ændret lovgivning for måske at få 10 mio. kr. ekstra i kassen, og det koster 4 mio. kr. i anlægsudgifter og 150.000 kr. i driftsomkostninger om året at få dem - »Ebberød Bank«, den film har ikke været vist forgæves.
Jeg synes, disse betragtninger har været for lidt inde i debatten. Heldigvis ser det da også ud til, at en meget stor del af de mennesker, der bor i sådanne boliger, kun får en meget, meget beskeden ekstra beskatning, hvilket jo bekræftes af, at der kun kommer et meget lille beløb i statskassen, om overhovedet noget.
Imidlertid synes jeg, at man, når man anlægger den betragtning, også skal se på, om lovforslaget har karakter af tilbagevirkende kraft.
Jeg siger ikke, det har tilbagevirkende kraft - det kan man formelt ikke sige - men når så mange boliger formentlig skal sælges, inden loven træder i kraft år 2001, vil det give en mærkbar effekt på markedet. Jeg gentager: Jeg synes ikke, det har tilbagevirkende kraft, men det er klart, at masser af mennesker, som kommer i urimeligheder, selvfølgelig vil vælge at sælge deres bolig og bo på en anden måde.
Det siger sig selv.
I Det Konservative Folkeparti er vi ikke meget for at støtte lovforslaget, for vi synes, det lugter langt væk af misundelsespolitik, og da det stort set ikke yderligere kan bevises, at lovforslaget har baggrund i virkeligheden, vil vi vente med at tage stilling til lovforslaget, til vi har gennemført udvalgsarbejdet.
Ingen af de af Told- og Skattestyrelsens undersøgelser omfattede kommuner har meldt om konkrete eksempler på udnyttelse af dette af ledere inden for erhvervslivet.
Vi er altså imod lovforslaget, men er der åbenlyse urimeligheder, vil vi godt være med til at ændre dem.
Men det bygger i bund og grund på hovsapolitik, misundelsespolitik og enkeltsagspolitik, og jeg synes ikke, det klæder skatteministeren.
Frank Aaen (EL), 2000-04-11:
Ja, det er fuldstændig korrekt, at Enhedslisten stemte for, at en folkepensionist, der tjener 500.000 kr. om året, skal betale det samme i ejendomsværdiskat som en børnefamilie, der tjener 500.000 kr. om året.
Det synes vi sådan set er rimeligt.
Venstre mente, at bare fordi man var blevet over 65 år, skulle man slippe billigere end børnefamilierne.
Det har jeg ikke forstået logikken i. Men fru Mariann Fischer Boel glemte altså at få bekræftet her fra talerstolen, at Venstre har stemt for den sænkning af boligydelsen, som 10.000 af landets folkepensionister har måttet notere sig, har fået ind ad brevsprækken her ved starten af det nye år.
Det stemte
Venstre for, mens man står her og brokker sig over, at nogle få rige kommer til at betale det samme for at bo i deres bolig, som andre mennesker skal betale.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-04-11:
Først til Enhedslistens ordfører: I forbindelse med vedtagelse af finansloven var der nogle pensionister, der ved indførelsen af den nye lejeværdiskat kom voldsomt i klemme.
Det stillede Venstre et ændringsforslag til i forbindelse med finanslovforhandlingerne, og så vidt jeg husker, stemte Enhedslisten ikke for Venstres ændringsforslag i forbindelse med finansloven.
Og så til hr. Aage Frandsen, der henviser til det foregående forslag, om skattefri spaltning: Det er klart, at man kan komme i situationer, hvor der ikke er så mange af den type virksomheder, men det er efter Venstres mening en anden type forslag.
Dette er et decideret indkomstforslag vedrørende personer, og det har efter vores mening en anden substans.
Til fru Sandy Brinck: I forbindelse med den beskatning af lejeværdi af egen bolig, der har fundet sted tidligere, har der i nogle tilfælde været brugt den 8 pct.-model, som jeg skitserede i mit første indlæg, og jeg har i hvert fald selv som medlem af Landsskatteretten været med til at fastsætte en 8 pct.-grænse i forbindelse med lejeværdi af egen bolig.
Så det er ikke noget ukendt begreb.
For de meget højt vurderede huse har man tidligere beregnet et beløb, som dette hus, hvis det blev udlejet i almindelig handel og vandel, ville kunne indbringe, og det er så dem, man vil prøve at ramme.
Det er altså de meget dyre huse, som vil blive ramt i den her sag.
De mindre dyre huse tror jeg ikke vil være noget problem, så vi er helt fortrøstningsfulde.
Frank Aaen (EL), 2000-04-11:
Her ved nytårstid var der titusindvis af folkepensionister, som fik besked om, at deres boligydelse var nedsat, i mange tilfælde med ganske betragtelige beløb.
Jeg vil gerne bede fru Mariann Fischer Boel bekræfte, at denne sænkning af boligydelsen er gennemført med Venstres stemmer, for jeg synes, det er interessant at sætte det i relief i forhold til, at når det drejer sig om at tage fat i nogle af landets allerrigeste folk, som i årevis har misbrugt nogle skatteregler til at sidde billigt i deres bolig, altså har fået et tilskud, en boligydelse, når den så skal fjernes og man bare skal ligestilles med alle andre mennesker, så hyles der op: Uha, det er bare at bøje sig for pressens magt, det er noget, man har aftalt med alle de røde, uha, uha!
Dér er man på mærkerne, men når det gjaldt om at pille penge fra landets folkepensionister og sørge for, at de fik mindre i boligydelse, så var Venstre parat.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-11:
Da flere ordførere allerede har gennemgået, hvad lovforslaget går ud på med de fem ændringer, som er foreslået i forslaget, skal jeg på CD's vegne sige, at hvis der er problemer omkring campingvognene, så lad os se på det under udvalgsarbejdet, men ellers vil jeg gerne fra CD tilkendegive, at vi er positive over for forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-04-11:
To ting: For det første synes jeg, det er meget beklageligt, at regeringen har valgt den strategi, at det kun er, når der er suverænitetsafgivelse i grundlovens forstand, man skal spørge befolkningen, at man fuldstændig har forladt synspunktet om, at der kan være en politisk afvejning af, at det kan være fornuftigt at spørge befolkningen, uanset hvad grundloven siger om suverænitetsafgivelse.
Og når det handler om at gå fra enstemmighed på centrale områder inden for de politiske områder, vi diskuterer, til flertalsafgørelser, så bør der være en politisk afvejning, der får regeringen til sammen med os andre at sige: Jamen så spørger vi selvfølgelig befolkningen, om befolkningen ønsker at have flertalsafgørelser, hvis det kommer så vidt på socialområdet, på skatteområdet, på arbejdsmarkedsområdet, hvis det bliver resultatet, desværre, af regeringskonferencen, som meget tyder på.
Den anden ting, jeg lige vil sige, er, at økonomiministeren forholder sig til det her med at banke vælgerne på plads.
Jamen jeg håber da meget, at den kampagne, der nu kommer også fra regeringens side, ikke får karakter af den kampagne, der var i 1972 for at få danskerne banket ind i EF, altså hvor vi så de her annoncer med vaskemaskiner, der var 1.000 kr. dyrere eller billigere afhængigt af, om man stemte ja eller nej, og den slags kampagner.
Hvis vi kan blive fri for den slags, er der måske en chance for, at vi ikke skal tale om, at nogen har banket vælgerne på plads.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-11:
SF kan som udgangspunkt støtte lovforslaget, som vi primært opfatter som et lovforslag, der vedrører visse tekniske ændringer.
Er der tale om nogle ting i lovforslaget, som skal justeres, er det muligt, at det er fornuftigt.
Jeg vil sige til den konservative ordfører, hr. Brian Mikkelsen, at det jo selvfølgelig er lidt usædvanligt at klandre en minister for at fremsætte et lovforslag, hvor man i virkeligheden mener, at det ville være mere fornuftigt, at ministeren havde gennemført noget administrativt.
Mit indtryk er, at der ikke er en minister, der fremsætter ét eneste lovforslag, hvis han kan gennemføre det administrativt, og man kan vel også sige, at det er vigtigere at være på den sikre side med hensyn til, hvad der er lov, og hvad der er bekendtgørelser og administrative beslutninger.
Så jeg synes ikke, man skal klandre en minister for at fremsætte et lovforslag for meget.
Det kommer under alle omstændigheder i ministerens debetbog med hensyn til at undgå at fremsætte for mange lovforslag.
Men altså af hensyn til sikkerheden, retssikkerheden, er det i hvert fald vigtigt, at hvis det er nødvendigt og det er lovgrundlaget for det, der ændres, så bliver det på den måde.
Og vi kan altså som udgangspunkt støtte lovforslaget, og er der nogle tekniske ting i det, som ikke er i orden, jamen så må vi se på det.