Bjarne Laustsen (S), 2006-04-26:
Hvad siger Dansk Folkeparti til, at styringen ikke er, som ministeren ønsker den skal være?
Vi hører jo altid: Jeg er enig med Dansk Folkeparti og hist op og kom herned.
Nu er der jo en klar tilkendegivelse af, at det, der foregår, ikke er godt nok.
Så er det vel heller ikke godt nok for Dansk Folkeparti.
Derfor er det jo interessant at høre, hvad regeringspartierne og Dansk Folkeparti vil gøre ved sådan en sag her, hvor det er helt klart, at det er for sløvt.
Det erkender man, og nu vil man så prøve at gøre noget ved det uden helt konkret at sige: Vi har i øvrigt lokaliseret så og så mange tilfælde.
Jeg ville jo gerne tro, at der kun var det ene tilfælde.
Det ville jeg gerne tro.
Jeg ville også gerne tro, at der kun var det ene tilfælde i Region Nord, men jeg har desværre en begrundet mistanke om, at det er helt almindelig praksis, at der går så lang tid, fordi man ikke har kapaciteten til at sætte ind over for det.
Så sker der jo det, at når virksomhederne kun får besøg med så store intervaller, så er der muligheden for at opnå 100 pct. fortjeneste – det kød skulle jo have været kasseret.
Og det er altså der, vi i forbindelse med nultoleranceplan osv. må høre mere fra ministeren om, hvad han vil gøre ved sådan et kontant problem.
Der synes jeg jo ikke, vi skal sidde og gætte på, hvad der skal gøres.
Der synes jeg, at vi skal analysere problemstillingen – problemets omfang, problemets karakter – til bunds med henblik på at kunne finde løsningen på det.
Det er det, vi sætter i gang nu.
Det er da et af de mest klare svar, vi har fået fra familie- og forbrugerministeren i lang tid, nemlig en erkendelse af, at det ikke er godt nok.
Det rejser jo det næste spørgsmål: Hvad vil ministeren gøre ved det ud over at tale med direktørerne osv.?
Spørgsmålet er nemlig, hvad ministeren så på baggrund af det, han her har fundet ud af, nemlig hvad årsagen er til, at man ikke er kommet derud, vil gøre.
Ministeren bruger udtrykket, at det er for sløvt.
Men hvad ligger der bag ved »sløvt«?
Er det, at folkene har været syge, eller at der er tale om slendrian, eller at der ikke har været ressourcer nok, hvilket ministeren ikke bryder sig om vi siger?
Der må jo være en eller anden forklaring på, at man ikke har fulgt op på det, når nu ministeren siger: Det er ikke vores politik, at der skal gå så lang tid.
Og det, efter at man har sagt, at man er enig i, at det er en meget alvorlig overtrædelse at ommærke kød på den her måde plus de andre ting, der har været.
Så det vil være interessant at høre, hvad ministeren egentlig har tænkt sig at gøre ved det, og hvad årsagen er til, at det forhold er der.
Dernæst kender vi jo ikke til, hvor mange andre eksempler der er i samme kategori.
Man har præciseret to forhold.
Man har for det første sagt, at tiden fra tilsyn til sanktion skal minimeres, sådan at overtrædelserne bliver rettet hurtigt op, og sådan at der bliver fulgt konsekvent op på problemerne.
Der har styringen simpelt hen ikke været i orden.
For det andet skal der være en hurtig gennemførelse af nogle ekstra opfølgende tilsyn, når man giver påbud og forbud, netop for at sikre, at der bliver kontrolleret hurtigt.
Så det er for mig at se et spørgsmål om, at der ikke har været den tilstrækkelige styring af den form for opfølgning
Det har styrelsen som sagt nu fulgt op på over for regionscheferne.
Jeg spørger ind til en konkret virksomhed i Nordjylland, ABM Food Aps, som har været omtalt i medierne, og som vi kan se af kontrolrapporten har fået adskillige påtegninger for en mangelfuld håndtering af deres fødevarer.
Nu kan det måske synes som en bagatel, at de f.eks., som der står her, er fremstillet som kølevarer, men efterfølgende indefrosset og ommærket som dybfrostvarer.
Det er jo det der med at have to forskellige datomærkninger: Når den ene udløber, så forsyner man dem med en anden.
Jeg ved ikke, hvor slemt ministeren synes det er i ministerens terminologi.
Jeg synes selvfølgelig, det er skidt, men det, jeg synes er problemet her og endnu værre, er, at der i forbindelse med en virksomhed, der har fået bødeforlæg og en række påtaler, går 4 måneder, inden man kommer på opfølgningsbesøg.
Jeg vil gerne høre ministerens forklaring på, om det er rimeligt, at der skal gå så lang tid i forbindelse med en virksomhed, der har vist, at de ikke har styr på tingene.
Er det ikke den slags virksomheder, der skal holdes lidt i ørerne?
Med hensyn til mærkning er det jo også sådan, at vi nu vil have gennemført nogle mere restriktive mærkningsregler, meget gerne også EU-regler, for produktionsdatoen.
For så vidt angår den konkrete sag, som der spørges til, mener jeg, at jeg må give spørgeren fuldstændig ret i, at det ikke er håndteret ordentligt.
Der er gået for lang tid.
Det var sådan, at der var et kontrolbesøg den 20. december, så udstedte man et bødeforlæg den 23. december, og fristen for at vedtage bødeforlægget var 30 dage, og fristen udløb så den 23. januar.
Det er Fødevarestyrelsen så også nu gået i gang med at tage fat på.
Man har over for regionscheferne taget fat på at sikre sig og indskærpe, at sådan nogle ting bliver strammet op, for det er naturligvis uacceptabelt.
Det er jeg helt enig i.