runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Jeg har ikke tænkt mig her at gå ind i en detaljeret diskussion med fru Rikke Hvilshøj om, hvordan den finansieringsopgave, som tydeligt fremgår af finanslovforslaget, skal løses.
For jeg mener ikke, det specielt er Socialdemokratiets opgave at finansiere alt det nye.
Vi mener, at hvis man vil være med til at lave forbedringerne, så må man også være med til at finde den finansielle dækning.
Vi har finansieret aftaler, herunder også aftaler med fru Rikke Hvilshøjs parti, om veje.
De er finansieret.
Men jeg synes ærlig talt, at det er på tide, at et parti, der signalerer lyst til at regere, selv kommer med reel finansiering.
Den mulighed vil der være ved bordet ovre hos finansministeren.
Så er hr. Flemming Hansen altid så venlig over for mig, og det gør altid stort indtryk.
Så til hr. Flemming Hansen kan jeg sige: Rolig, rolig, der sker noget, men det sker i bunden og ikke længere oppe på indkomstskalaen som hos De Konservative.
Det er for så vidt også mit svar til hr. Hans Christian
Schmidt
Jo, vi indfaser i år 2002 den skattereform, vi indledte efter sidste valg.
Den har virket økonomisk fornuftigt.
Den virker også fordelingspolitisk forbedrende, og der er reelle skattelettelser i bunden.
Men tilbage til mit svar, også til fru Rikke Hvilshøj:
Venstre kan spørge og spørge og spørge, men det, der er sværest for Venstre, er selv at svare på, hvor pengene er til alt det, de vil.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-09-06:
Hr. Jan Petersen var meget optaget af befolkningens ve og vel.
Det synes jeg er godt.
Men man må jo stille spørgsmålet: Holder det?
Holder løfterne?
Holder løfterne f.eks. om de grønne afgifter?
Jeg forstod, at hr. Jan Petersen var meget optaget af at stå og belære andre partier om, at det er vigtigt at holde det, man lover.
Jeg kan citere erhvervsministeren for i Jyllands-Posten den 6. december 2000 at sige: »Jeg fornemmer, at mange mener, at smertegrænsen er nået.
Folk oplever regningen for de grønne afgifter stærkere end det, de får som lettelse.«
Og den nuværende skatteminister siger, at han helst ser, at de grønne afgifter bliver holdt i ro.
Er det så, fordi regeringen har besluttet, at nu skal vi ramme de svageste familier hårdere, at man alligevel har taget 1,2 mia. kr. med?
Hvad er baggrunden for, at man gerne vil gå ind og finde flere grønne afgifter? Skulle man nu alligevel forsøge at forklare, at det har man ikke, hvor er så løfterne fra sidste gang, vi diskuterede det, hvor man kom frem og sagde: Vi må finde en ordning, der ikke rammer de svageste familier? Det er et spørgsmål til hr. Jan Petersen: Er det sådan, at regeringen har en plan om, hvordan man enten kan lave de grønne afgifter om, kan lade være med at komme med yderligere og sikre, at den svageste del af befolkningen ikke bliver ramt?
Eller er det fortsat en kamp mod den svagest stillede del af befolkningen?
Flemming Hansen (KF), 2001-09-06:
Jeg lyttede med stor interesse til den socialdemokratiske ordførers oplæg.
Jeg hørte intet om skatteområdet.
Jeg hørte ikke noget om den ekstra skat, der skal på erhvervslivet endnu en gang, endnu en gang, endnu en gang.
Jeg hørte heller ikke noget om skattelettelser.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Gør det ikke indtryk på den socialdemokratiske folketingsgruppe, at de socialdemokratiske regeringer i Tyskland og Frankrig erkender, at skattetrykket på arbejdskraften er for højt?
Og det til trods for, at det er meget højere i Danmark.
Er det ikke noget, den socialdemokratisk ledede regering overhovedet tænker på?
Gør det ikke indtryk, at LO's formand siger, at vi må have skatten på arbejdskraft ned?
Eller at Det Radikale Venstre siger, at skatten på arbejdskraft skal ned, hvis vi skal videre med beskæftigelsen i dette land?
Er der overhovedet ikke ting omkring skat, der gør indtryk på den socialdemokratiske ordfører?
Bortset fra ekstra skatter på erhvervslivet hører vi intet fra Socialdemokratiet om skat.
Rikke Hvilshøj (V), 2001-09-06:
Ingen visionær finanslov, siger hr. Jan Petersen sandt nok om det forslag til finanslov, der er til behandling i dag; det er bare tal og tal.
Men jeg mangler stadig nogle tal.
Hvor er pengene til den boligpakke, som by- og boligministeren har lovet befolkningen?
Jo, udgiften er indarbejdet i forslaget til finansloven, men hvor er finansieringen?
Hvor er det ansvarlige i en finanslov, hvor regeringen ikke kan fortælle, hvor pengene skal komme fra til alle løfterne?
Jeg ved, at der i finanslovens bemærkninger er nævnt, at pengene skal findes ved forhandlingerne med Folketingets øvrige partier.
Men det er ikke noget svar.
Hvor vil regeringen, hvor vil Socialdemokratiet finde pengene til egne forslag?
Hvor vil regeringen finde pengene til boligpakken?
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Hr. Kim Andersen bad mig kommentere økonomiministerens udtalelser.
Jeg er enig med økonomiministeren i, at dette lands økonomi skal holdes på solid kurs. Regeringens grundlæggende holdning har været, at der skal udvises rettidig omhu, og det vil sige, at der skal gøres alt, hvad der kan gøres for at undgå, at vi kommer i situationer, hvor den slags kure, vi kender fra 1970'erne og 1980'erne med kartoffelkure osv., kommer ind.
Så jeg er enig med økonomiministeren i, at dansk økonomi ikke må komme ud af kurs.
Og jeg læser og hører
økonomiministerens udtalelser som en advarsel til partier i dette Ting, der har travlt på udgiftssiden og har meget lidt fantasi på indtægtssiden.
Den advarsel er meget rigtig, og den er meget nødvendig.
Så mener hr. Frank Dahlgaard, at jeg skulle have et problem, fordi jeg synes, det er fornuftigt, at der er kommet 200.000 flere pladser i børnehaver og fritidsordninger.
Nu hører jeg ikke til dem, der mener, at børn tager skade af at komme i institution.
Mine erfaringer og omgang med børn siger, at de ikke virker specielt ødelagte af at være i institution.
Selvfølgelig kan for lang tid og for dårlig kvalitet ikke være godt, men jeg mener ikke, at børn tager skade af at være i institution. Men det at børn sammen med deres forældre får valgmulighed med hensyn til, hvor lang tid det skal vare, er det, vi er med i en åbning af i forbindelse med vores forslag om barsel.
Det vil vi jo gerne drøfte med andre, herunder også hvordan vi kan være sikre på, at vi har råd til det.
For vi mener, at der kan være brug for, at forældre får mere tid sammen med deres børn.
Jeg vil i den forbindelse sige, at det forslag, Socialdemokratiet har varslet, ikke indebærer, at den samlede længde, altså barsel- plus børnepasningsorlov, begrænses.
Den er uændret.
Men det er rigtigt, at vi veksler børnepasningsorlovsuger med barselsuger.
Vi har ikke som Venstre og De Konservative noget forslag
om, at børnepasningsorloven fuldstændig udfases
Derfor er der klart en interesse i at drøfte, hvordan det her kan hænge sammen, ikke bare økonomisk, men også tidsmæssigt.
Vores udgangspunkt er, at den ret, man har til tid med barnet, ikke skal begrænses.
Jeg kunne godt sige en del om kulturel analfabetisme, men tiden rækker ikke.
Jeg vil så godt bekræfte over for fru Aase D. Madsen og burde måske have taget det i min tale allerede, at de partier, der står bag ændringerne i vilkår for efterladte, er inviteret til drøftelser hos finansministeren.
Så jeg bekræfter, at det er på dagsordenen, og at de forligspartier må finde en anstændig løsning på de problemer, der har været med den ordning.
Aase D. Madsen (DF), 2001-09-06:
Vi har med glæde fra Dansk Folkepartis side set, at statsministeren i tv har lovet ændringer i den såkaldte dødepakke, men det er ikke fremgået af den socialdemokratiske ordførers tale, hvad der reelt skal gøres, og det fremgår altså heller ikke af forslaget til finansloven.
I Dansk Folkeparti er vi utrolig opsat på, at der skal bødes på de økonomiske og menneskelige problemer, der opstår i forbindelse med reglerne om efterlevelseshjælpen.
Det er de regler, der er opridset i den såkaldte dødepakke.
Vi synes, at regeringen går i utrolig små sko over for pensionisterne i en meget svær situation, hvor det økonomiske grundlag pludselig rives bort under den efterlevende.
Pensionen bortfalder på dødsdagen.
I nogle tilfælde skal der endda tilbagebetales pension, og man kan gå ned, hvis man ellers får besked om det, og få en trangsbestemt efterlevelseshjælp.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-09-06:
Det går bedre end nogen sinde før i Danmark, sagde hr. Jan
Petersen
Ja, det gør det vel, hvis man er socialdemokrat og går ind for et institutionssamfund og et kasernesamfund.
200.000 flere institutionspladser til børn, pralede hr. Jan Petersen med.
Vi er nogle stykker blandt andre i Kristeligt Folkeparti, der ikke ubetinget synes, at det er lykken.
Vi er ved at have et samfund, hvor et hjem er et sted, hvor der ikke er nogen hjemme.
Det er grotesk.
Jeg vil spørge hr. Jan Petersen, om han tror, at de små børn, som hverken kan tale eller gå, skriger på institutionsplads?
Nu har man så fået de store partier og også hr. Jan Petersens parti til nødtvunget at gå med til en længere barselorlov, men den skal bl.a. finansieres ved at skære i forældreorloven.
Er det bedre end nogen sinde før
Så vil jeg spørge hr. Jan Petersen, om de unge i dag er bedre end nogen sinde før til at kende deres historie, deres geografi, kristendom, dansk litteratur, eller om de er ved at udvikle sig til kulturelle analfabeter.
Er det virkelig godt hele vejen rundt, hvis man ser på andet end lige økonomien?
Kim Andersen (V), 2001-09-06:
Nu har vi hørt hr. Jan Petersen bryste sig af, hvor godt det
går i Danmark.
Jeg havde nær sagt én gang til.
Ja, det har hr. Jan Petersen sandelig ret i.
Men kan det så også fortsætte?
Kan det så også fortsætte?
Det er jo ganske interessant at læse dagspressen i dag, hvor der står, at regeringen efter et folketingsvalg, og det er vel så underforstået, at man har et flertal og kan gendanne sin SR-regering, vil foretage opstramninger i økonomien.
Den radikale økonomiminister vil have lavet en pinsepakke 2, forstår vi.
Jeg vil gerne høre, om den socialdemokratiske ordfører er enig i de vurderinger, som økonomiministeren giver udtryk for i dag i dagbladet Børsen, og om hr. Jan Petersen kan bekræfte, at Socialdemokratiet og regeringen er enige i de overvejelser, og i givet fald hvilke tiltag man ønsker at lægge frem for befolkningen i en sådan pinsepakke 2. Sidst blev vi jo snydt kort før valget.
De kom umiddelbart efter.
Det kunne være rart denne gang at få det at vide før valget.
Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
Herom skal der ingen tvivl være.
Og vi tager også gerne imod invitationen til forhandlinger.
Men det er jo ikke ligegyldigt, hvordan finansloven bliver skruet sammen - om den bliver skruet sammen på snæversyn og selvtilstrækkelighed, eller om den bygger på solidaritet - og det er sådan set et ret afgørende spørgsmål.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Jan Petersen: Vil Socialdemokratiet medvirke til at lave en flerårsaftale om at fastholde den fattigdomsorienterede udviklingsbistand på 1 pct. af BNI, bruttonationalindkomsten?
Vil man være med til at fastholde målsætningen om at komme op på 0,5 pct. til Mifresta-rammen i år 2005, altså lave en flerårsaftale, sådan at vi på den måde også viser, at vi har udsyn og har global ansvarlighed?
Det andet spørgsmål er om arbejdsmarkedspolitikken:
Finder Socialdemokratiet, at det er i overensstemmelse med det arbejdsmarkedsforlig, som regeringen har med Venstre og De Konservative, at de to partier nu ønsker totalt at smadre den aktive arbejdsmarkedspolitik?
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Jeg vil gentage: Denne regering viser rettidig omhu, og deri ligger det bedste ønske om at undgå, at vi kommer i situationer som dem, som bl.a. Venstre og De Konservative var i i midten af 1980'erne, da der skulle laves kartoffelkure.
Sammenligner man det forløb, vi har i denne konjunktursituation, med det forløb, vi havde i 1980'ernes højkonjunktur, så er det, vi har i gang i Danmark i disse år, langt mere robust.
Og det ønsker vi at fastholde.
Men derfor er advarslen jo lige velment og lige godt placeret, for det forudsætter jo, at vi er i stand til at holde de offentlige udgifter i ro.
Men det at trække ulandsmidler ind i finansieringen af hjemlige aktiviteter er ikke bare noget, økonomiministeren advarer imod, det gør chefkonsulent i Dansk Industri Klaus Rasmussen også i Jyllands-Posten i dag, hvor han siger: »Hvis man giver flere penge til sygehusene, så er det offentligt forbrug, og så skal der spares andre steder.
U-landshjælpen har ikke noget med offentligt forbrug at gøre, så det går ikke i nul rent forbrugsmæssigt.«
Jeg synes, fru Lene Espersen og Det Konservative Folkeparti skulle ringe over til denne chefkonsulent og få et nyt råd, inden man afleverer nye spørgsmål til mig.
Så vil jeg blot gentage, hvad jeg tidligere sagde til medlemmet af Dansk Folkeparti, at der er indkaldt til møde omkring ændringer i efterlevelsesreglerne, og det er, fordi vi har fået henvendelser, vi har mærket, hvordan noget af det, der er deri, kan være krænkende. Og det har vi så tænkt os at drøfte med dem, der også har et finansielt medansvar for den løsning, for at se, om vi ikke kunne løse det.
Vi ønsker at løse det, og vi håber, vi kan, fordi der også er partier dér, der vil være med til det.
Endelig må jeg sige til hr. Ole Sohn, at vi har stor sympati for ideen om en flerårsaftale blandt de partier, som jo lægger ryg til, at den danske ulandsbistand og Mifresta-midlerne har det niveau, som hr. Ole Sohn omtalte.
Så sympati for tanken vil jeg give.
At give et forpligtende tilsagn om, at vi laver en decideret økonomiseret aftale, synes jeg vi skal have lidt flere drøftelser om, men det er en sympatisk tanke.
Aage Frandsen (SF), 2001-09-06:
Uanset at hr. Jan Petersen allerede er blevet spurgt om økonomiministerens udtalelser i dag i Børsen, vil jeg godt bore lidt mere i det.
Jeg vil spørge efter, om ikke hr. Jan Petersen er enig i, at vi skal lave en finanslov, og at vi kan lave en finanslov, som gør, at det er ganske unødvendigt at komme med sådan nogle udtalelser i retning af, at der kan være noget, som kan give anledning til, at man fra højre side siger, at der kommer en pinsepakke 2. Vi kan lave en finanslov.
Vi vil gerne lave en finanslov.
Spørgsmålet er bare at finde en finansiering i forhold til de ting, som vi gerne vil lave.
Og i den forbindelse: Uanset at man ikke bare kan hente en masse milliarder ude i Nordsøen og bruge til noget bestemt, uden at det har nogle økonomiske konsekvenser, vil jeg godt spørge hr. Jan Petersen, om ikke også regeringen - uanset dette - er enig i, at det altså er nogle penge, der tjenes i Nordsøen, som, hvis de var tjent af ganske almindelige hr. Jensen, så var blevet beskattet.
Det bliver de ikke, når det er ude i Nordsøen.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Hr. Torkild Fransgaard spørger, hvad der er til den del af befolkningen, der arbejder i den private sektor - det er i øvrigt også en stigende andel, der er beskæftiget i den private sektor, det er også positivt, at det sker under denne regering: Jo, der er til den befolkningsgruppe skattelettelser.
Bundskatten lettes næste år.
Den lettes også i år.
Og næste år hæves grænsen for, hvornår man bliver omfattet af mellemskat.
Så der er noget til den del af befolkningen, men ikke kun til den, der er til alle, der har indkomster på det niveau.
Men hvad er der så mere til den?
Det er sygehuse uden penge mellem patienten og sygehuset.
Alt det er der.
Det er ikke gratis.
Det er hamrende dyrt, men det er virkelig gode penge at give ud.
Dér, hvor der er skavanker - og det er der her og der - er så dér, vi for niende gang rykker det, der er plads til.
Så er det op til partier i opposition at tro, at man bare ved et samråd eller en knibtang eller beslutningsforslag tror, at man kan løse alle problemer.
Det er det privilegium, oppositionen har, men det er jo ikke det, der reelt løser de problemer, vi skal sættes til at løse for danskerne.
Jeg har noteret mig de bemærkninger,
fru Birthe Skaarup leverede omkring alternativ behandling og ny teknologi.
Der sker et fortsat arbejde med at få involveret ny teknologi og nye teknologiske muligheder i sundhedssektoren.
Det tror jeg ikke vi principielt er uenige om.
Og jeg har noteret det omkring alternativ behandling.
Det er muligt, at der er visse ting, der kan laves med fornuft her.
Jeg tør ikke begive mig ind i en detaljeret diskussion om det, men jeg vil ikke udelukke, at der kan være noget her.
Så er hr. Jens Vibjerg ...
Jens Vibjerg (V), 2001-09-06:
Flere har spurgt om Socialdemokratiets og regeringens barselsforslag, men vi har ingen svar fået fra den socialdemokratiske ordfører.
Vi vil gerne have, at pengene er der, vi vil finansiere de løfter, der gives, derfor er vi nødt til at have et præcist svar på: Hvor skal pengene findes til regeringens barselsforslag, hvad det så end måtte indebære? Det står der også meget usikkerhed omkring.
Hvor skal de findes?
Hvis ikke vi får et svar, står det jo i skærende kontrast til ordførerens indledende bemærkninger.
Birthe Skaarup (DF), 2001-09-06:
Ja tak.
Noget af det, som jeg og vi i Dansk Folkeparti efterlyser, er, at de nødvendige initiativer sker hurtigt, når man opdager ny teknologi.
Og jeg vil godt høre hr. Jan Petersen om, hvad man vil gøre for effektiv introduktion af nye hjælpemidler i den danske sundhedssektor. En anden ting, der ligger os meget på sinde, er alternativ behandling.
Vil Socialdemokratiet, vil regeringen, gå ind og give flere penge til det oprettede viden- og forskningscenter i Århus?
Vi har set mange borgere i den danske befolkning, der ofrer mange penge på alternativ behandling, og man forventer faktisk, at der sker et bedre samarbejde mellem alternative behandlere og det etablerede sundhedssystem, så disse to spørgsmål ønsker jeg, at hr. Jan Petersen besvarer.
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-09-06:
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Jan Petersen i.
Der køres videre i samme spor, der er overhovedet ingen nytænkning, der er ikke én ting, der er flyttet, andet end i den retning, hvor det koster mere.
Der tales om mere velfærd, ikke bare af hr. Jan Petersen, men af alle i dette Ting.
Hr. Jan Petersen nævnte i sin ordførertale, at der skal være ordentlige forhold for de 900.000, der er offentligt ansat, dem, der sørger for, at samfundet fungerer.
Jeg vil spørge hr. Jan Petersen, om han fuldstændig har glemt eller ikke havde tid i sin ordførertale til at beskæftige sig med den tredjedel af den danske befolkning, som har arbejde i den private sektor, dem, der skaffer brændstoffet til, at vi overhovedet har penge til en finanslov.
Har regeringen overhovedet ikke den tanke, at der kan blive en skattelettelse til disse mennesker?
De, der knokler fra morgen til aften, ja, de betaler op imod 74 pct. i skatter og afgifter.
En halv million af dem, der arbejder, får faktisk ingenting for at gå på arbejde.
Jamen har regeringen overhovedet ikke den tanke ...
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-09-06:
Regeringens forsigtige kurs, regeringens retorik omkring forsigtigheden, det nødvendige i at kigge på den fremtid, der er for betalt gæld osv., er på mange måder fornuftig.
For mig sker der så bare et eller andet sådan over de sidste 30 år i politik.
Jeg synes, retorikken glider lidt frem og tilbage i Folketingssalen.
Det er så en anden sag.
Jeg mener faktisk ikke, at den er det.
Jeg mener ikke, man kan være bekendt at kalde den det.
På en lang række områder, hvis vi tager hele den samlede side af erhvervspolitikken og måden, man agerer på skattemæssigt, skulle man jo netop også i en tid, hvor ser sorte skyer i fremtiden, sikre sig og stabilisere sig i erhvervslivet, ikke for erhvervslivets skyld eller for aktionærernes skyld, men for de mennesker, der er beskæftiget i erhvervslivet, som har en klar interesse i, at der er robusthed og stabilitet omkring deres virksomhed.
Det er ikke det, man peger på.
Nu er det kort det her, så derfor vil jeg gerne pege på et enkelt lille eksempel.
Erhvervsministeren var i Pengemagasinet og sad og talte om regional udvikling og EU-midler.
Alene det, at regeringen i sit budget ikke kan finde ud af, at man skal matche i hvert fald EU lige så meget, som de kommer med til egentlige erhvervsprojekter til private, at man ikke kan klare det, at vi skal sende pengene retur og lade dem stå på en konto i årevis, synes jeg er for dårligt.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Jeg undrer mig.
Det undrer mig, at hr. Jørgen Winther ikke kan se bare lidt positivt i det sundhedsvæsen, som han selv har et betydeligt medansvar for hvordan ser ud.
Vi kan godt tage en stor taldiskussion.
Jeg henviser til det tal, jeg havde på, hvor mange flere der bliver behandlet, og jeg henviste også til, at det ikke er penge, der mangler i den aftale, der er lavet med amterne, og de er finansieret i dette finanslovforslag.
Det er så ambitiøst, som det kan lade sig gøre at være, hvis vi skal være sikre på, at vi ikke bare siger, at der er penge, og der er plads; men hvad nu hvis ikke der er den sygeplejerske, den læge, der skal behandle, fordi der ikke er nogen, der svarer på de ansøgninger, der er i omløb i fagbladene på det?
Det væsentligste i den danske sundhedssektor for at indfri de fælles ønsker, vi har om, at ventetider ikke er noget, mennesker skal gå og lide under oven i at have en lidelse, er at sikre, at der er medarbejdere i fremtiden.
Det kan godt betyde, at man skal kigge på arbejdsgange osv., og det skal man, men det indebærer også, at vi skal uddanne disse mennesker, og der har hr. Jørgen Winthers parti et betydeligt medansvar for, at vi er bagefter, for så vidt angår læger.
Det er jo regeringen i dette land, der lader amterne udvikle sig.
Det var det også under den tidligere regering, og der var vitterlig problemer med at få læger i uddannelse.
Hr. Jørgen Winther kan ikke beskyldes for at have et medansvar for den reform af social- og sundhedsuddannelserne, som nu kommer i gang og bl.a. skal medvirke til, at der er tilstrækkeligt med hænder, mennesker, der arbejder, både i hospitalssektoren og i plejesektoren.
Den har hr. Jørgen Winther intet medansvar for, for det var ikke en aftale, som hr. Jørgen Winthers parti kunne formå sig til at støtte; den var et led i finanslovaftalerne fra sidste år.
Men jeg vil da godt slutte den del af med at sige til hr. Jørgen Winther, at det ikke er godt nok, men det er bedre, end det har været før, og i særdeleshed bedre, end det var, da hr. Jørgen Winthers parti sidst havde noget at skulle have sagt for alvor i en regeringsposition.
Hr. Egil Møller mener, at det vil være løsningen at give skattefrihed for udlejning af værelser.
Det giver for spredt en effekt, ud over at skattefradrag ikke altid er svaret på alt, selv om det ofte lyder sådan.
Regeringens boligpakke indeholder bygning af ungdomsboliger dér, hvor efterspørgslen er.
Der er ingen garanti for, at der kan lejes værelser ud dér, hvor efterspørgslen er - hvem siger, at det kan gå op - men når vi går ud med boligpakken og siger, at der skal bygges boliger dér, hvor unge bor, dér, hvor efterspørgslen er, så giver det et svar på det problem, som jeg er enig med hr. Egil Møller i er et problem.
Til slut vil jeg sige på få sekunder til hr. Keld
Albrechtsen: Vi er enige i, at der skal ske en fortsat omlægning til økologisk landbrug.
Jeg har ikke studeret den tyske dosering, om jeg må sige det sådan, det kan være, den er et nærmere studium værdigt, men selve hovedideen om, at der er en god og en stigende andel af økologiske landbrug i Danmark, er et ønske, Socialdemokratiet også deler.