Mariann Fischer Boel (V), 1998-04-15:
Lovforslaget udmønter et forlig mellem den tidligere regering, SF og Enhedslisten.
Man ønsker altså, at det skal have en effekt på forbruget.
Forslaget skønnes i øvrigt at give et merprovenu på ca. 150 mio. kr. i 1999.
Og så er der en ændring af overgangsreglerne for noget emballageafgiftsudvidelse fra 1. april, og det kapitel tror jeg nok taler nogenlunde helt for sig selv.
Der er også fra Venstres side et udbredt ønske om at sikre, at forbrugerne herhjemme fortsat har rent grundvand, men vi mener ikke, at dette forslag overhovedet løser det problem. Svagheden i forslaget er jo netop, at afgiften - og det bliver nu en fordoblet afgift - beregnes på baggrund af prisen og ikke på det enkelte stofs miljøbelastning.
Det problem bliver yderligere accelereret af, at man nu fordobler afgiften, så man får et større og større problem, jo højere afgift man lægger på de dyre midler.
Fra Venstres side har vi ved flere lejligheder påpeget det problem.
Vi har endog i tre forskellige tempi fremsat beslutningsforslag om, at der skulle indføres belastningsindeks på pesticider, men alle tre gange er forslaget blevet nedstemt. I bemærkningerne til lovforslaget bruger ministeren meget plads på at forklare problemerne omkring sådan et indeks, for det var jo det spørgsmål, der blev rejst, da vi, jeg tror, det var i marts 1995, behandlede det første afgiftsforslag på pesticider. Jeg kan ikke rigtig forstå, at problemet er så stort, for i andre lande har det jo kunnet lade sig gøre at lave de belastningsindeks.
Så det burde vi jo også kunne finde ud af herhjemme.
I bemærkningerne til lovforslaget skriver ministeren også, at det på nuværende tidspunkt er for tidligt at vurdere, om afgiften, der blev indført i 1995, har medført den reduktion af forbruget på de stipulerede 5-10 pct., som man regnede med.
Jeg synes måske nok, at når man endnu ikke har nogen afgørelse på, hvor stor reduktion det første forslag gav, at man så i hvert fald kunne have ventet med at komme med et yderligere beskatningsforslag.
Der er jo intet incitament i landbruget til at vælge det mest skånsomme middel med denne belastning.
Det er jo det dyreste middel, der bliver belagt med den højeste afgift.
Det er derfor - og det må ministeren da give mig ret i - at der er meget mere skat, end der er miljø i det her lovforslag. Så beklager jeg meget, at den integrerede produktion efter min bedste overbevisning - det var jo et godt forsøg på lysegrønt landbrug - vil lide et knæk ved denne afgiftsfordeling.
Så er der hele spørgsmålet om provenutilbageførslen.
En øget indsats for at reducere pesticidforbruget synes vi i sig selv kan være godt nok.
Bedre rådgivning af både landmanden og af konsulenterne er jo også gode formål, men at afgifterne på pesticider skulle bruges til yderligere omlægning af økologi, er efter Venstres mening ikke et forslag, vi kan støtte.
Der er jo ikke tvivl om, at danske landmænd er lige så interesserede i rent drikkevand som resten af den danske befolkning.
Det er vi også i Venstre, men de ønsker og de intentioner indfrier vi ikke med det fremsatte forslag, og derfor kan Venstre ikke støtte forslaget i den nuværende udformning.
Men nu har jeg jo forstået og ved at tælle lidt fundet ud af, at regeringen ikke har flertal for dette forslag, og vi er interesseret i at bidrage til at finde en model, som tilgodeser miljøet og ikke blot er en fortsættelse af regeringens bevidstløse afgiftsjagt.
Vi ønsker ikke en afladsmodel, men en langsigtet og miljørigtig løsning, og det bidrager vi gerne til.