runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2000-11-02:
Det sker ikke så tit, så vi er glade, når det sker.
Det er nu ikke beredvilligt, at de her aftaler er kommet i stand, vil jeg sige.
De har været meget besværlige at tilvejebringe, og forhandlingerne er foregået igennem mange år faktisk.
Hr. Keld Albrechtsen sagde, at han ikke havde taletid til at forklare alt det om EU, han ikke forstod.
Det vil være nemmere og kræve kortere tid, hvis hr. Keld Albrechtsen skulle forklare, hvad han forstod i EU, men også det hører jo til drillerierne.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-02:
Det går meget hurtigt i dag.
Jeg beklager, jeg var lige ude i telefonboksen.
Men jeg vil gerne meddele, at Det Konservative Folkeparti vil arbejde meget konstruktivt under udvalgsbehandlingen af dette forslag.
Vi kan give forslaget vores tilslutning.
Anders Mølgaard (V), 2000-11-02:
Jeg vil på Venstres vegne starte med at slå fast, at vi støtter den danske deltagelse i den fredsbevarende operation i Etiopien/Eritrea inden for rammerne af SHIRBRIG.
Det ville mildest talt ikke være fair at skamrose regeringen for den procesmæssige håndtering af denne missionsudsendelse.
Meget rammende bragte et af vore store dagblade for få dage siden en satiretegning, hvor statsministeren stod ved startfeltet og råbte klar, klar, klar, klar i det uendelige, ja, faktisk i hele 5 måneder.
Den har givet udtrykket hurtige reaktionsstyrker en helt ny og meget alternativ dimension.
Den vildrede, som manglende information til de berørte soldater og manglende konsistens i hele beslutningsprocessen, har medført, må regeringen simpelt hen lære af til eventuelt kommende SHIRBRIG-missioner.
Forløbet her har ikke været værdigt.
Det må være en legitim forventning og et krav, at næste gang vil processen blive præget af meget større professionalisme.
Med hensyn til substansen i beslutningsforslaget er det magtpåliggende for os i Venstre at præcisere, at vi selvfølgelig forventer, at regeringen har truffet de fornødne sikkerhedsforanstaltninger for at imødegå potentielle risici for minefarer, helbredsproblemer og overfald på vore styrker samt har sikret, at det danske kontingent råder over f.eks. køretøjer, personelbeskyttelse af tilstrækkelig soliditet. Et aspekt, som også optager os meget i Venstre, er sikkerhed for, at vores styrker råder over de nødvendige magtanvendelsesmuligheder.
Vi har jo erfaringerne fra FN-missionen i Bosnien i baghovedet, og derfor vil jeg gerne på den baggrund spørge udenrigsministeren, om regeringen finder, at vores enheder i UNMEE-missionen råder over de fornødne magtanvendelsesmuligheder i denne situation.
Ved samme lejlighed vil det også være såre naturligt at spørge ministeren, om regeringen allerede for indeværende har færdige evakueringsplaner klar.
Jeg vil også gerne spørge udenrigsministeren, hvordan forsvaret har tænkt at løfte opgaven med hensyn til lufttransportkapaciteten.
Det kan ikke være en helt lille opgave at klare personeludskiftning, post, madforsyninger m.v. med så lange afstande, som tilfældet er.
I forvejen er vores Hercules-kapacitet mildest talt under voldsomt pres.
Til sidst vil jeg fra udenrigsministeren efterlyse nogle mere koncise betragtninger om finansieringen af operationen - specielt i forhold til vore mellemregninger med FN.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-11-02:
Jeg vil sige, at jeg er glad for, at Venstre tilslutter sig beslutningsforslaget, men jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Anders Mølgaard, om hr. Anders Mølgaard ikke er enig med mig i, at FN ikke har haft brug for styrkerne før nu. Man kan godt lave megen politisk polemik over dette her, men jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Anders Mølgaard: Har FN haft brug for vores bidrag før nu?
Anders Mølgaard (V), 2000-11-02:
Ikke så vidt vi er orienteret.
Sådan kan jeg formulere det.
Det synes jeg nok alligevel måske bør mane til eftertanke for regeringen.
så magtfuldkomne, at vi ikke kan lære af vores fejl ved kommende missioner?
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-02:
Det Konservative Folkeparti kan give beslutningsforslaget tilslutning, sådan som vi også allerede har meddelt da sagen blev behandlet i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Vi er meget positive over for at bidrage til freden i Etiopien, og vi er overbeviste om, at de danske soldater og det danske mandskab vil være i stand til at bidrage på en meget, meget flot måde.
Under udvalgsarbejdet vil vi bore meget i risiciene.
Vi vil gerne vide - som også den tidligere ordfører var inde på - om regeringen allerede nu har en evakueringsplan, og om regeringen vurderer, at de risici, man selv peger på der kan være, er af en sådan karakter, at vi ikke ser soldater komme hjem i ligposer.
Jeg vil meget gerne bore i risikomomentet under udvalgsbehandlingen, men i øvrigt tilsige en meget positiv og konstruktiv udvalgsbehandling.
Vi støtter forslaget fra konservativ side.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-11-02:
Jeg bliver nødt til at sige til skatteministeren, at det eneste svar, der findes på de udfordringer, vi har foran os i denne her verden og i Danmark, altså ikke er skattestigninger, skattestigninger og skattestigninger.
Man kan også godt prioritere.
Man kan også godt spare penge.
Skatteministeren var meget stolt af, at der lige netop den dag, hvor vi behandlede det her, var et enkelt forslag.
Det er næsten det eneste forslag, jeg husker fra skatteministerens hånd, som gav et provenutab for samfundet. Det var, fordi man ville give nogle pensionister nogle muligheder, som de var blevet frarøvet, altså også at få lov til at få nogle skattefordele af eksempelvis deres pension.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om der er andre forslag fra skatteministerens hånd, som giver skatteborgerne skattelettelser.
Vi er ikke imod, at man sætter skatten op nogle enkelte steder.
Men det her forslag, som i sin intention er glimrende nok, betyder jo, at vognmandserhvervet skal finansiere 30 mio. kr. mere.
Og det er et erhverv, som er meget, meget, meget trængt, som mister arbejdspladser, som oplever stigende oliepriser, som oplever stigende afgifter i det hele taget, og erhvervet har store, store økonomiske problemer.
Man kunne godt finde ud af at tilbageføre 30 mio. kr. til det erhverv, hvis det står til os, men det vil regeringen ikke.
Det er så o.k. Men man skal ikke være hyklerisk og sige, at vi så ikke vil være med til at finansiere vores samfund.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-02:
Jeg kan forstå på fru Mariann Fischer Boels bemærkning, at hvis hr. Anders Fogh Rasmussen havde været statsminister, så ville man være kommet med et forslag til finansieringen.
Betyder det her såkaldt erklærede skattestop, at Venstres ordfører på det skattepolitiske område ikke har frihed til at lave et forslag til, hvordan man kan finansiere de 30 mio. kr., som man efterlyser, for eventuelt at kunne give et tilsagn om at ville have stemt her ved tredjebehandlingen?
Men jeg må så konstatere nu, at det er Venstres formand, der laver ændringsforslag, og ikke den skattepolitiske ordfører.
Ole Stavad (S), 2000-11-02:
Til hr. Brian Mikkelsen: Hvis det var sådan, at den konservative ordfører huskede at læse skatteforslagene, derunder også provenubemærkningerne, ville han vide, at hans påstand er usand.
I forhold til det konkrete forslag hér er virkeligheden den, at det ikke er Danmark, der har ønsket eller stiller krav om, at det her betyder 30 mio. kr. mere.
Det er faktisk tyskerne, der har sagt: Hvis det er sådan, at vi skal fortsætte den ordning, så stiller vi krav om, at de lastbiler, der forurener mest, kommer til at betale lidt mere.
De lastbiler, der forurener mindst, kommer derimod ikke til at betale mere.
Så det er en forudsætning, vil jeg sige til hr. Brian Mikkelsen.
Og vi brugte pengene den samme dag.
Til hr. Jacobsen skal jeg kun sige, at jeg jo har - og har haft - nogle, synes jeg, bestemt frugtbare dialoger med transporterhvervet.
Det gør jeg stadig væk.
Det tilsagn, jeg har givet transporterhvervet, er, at dér, hvor man kan påpege, at der er forhold, som giver noget konkurrenceforvridning, er regeringen bestemt parat til at se på det.
Men vi har jo stort set minimumsafgifter over hele feltet, og når vi taler dieselafgift, ligger vi under vore nabolande.
Men det er ikke sådan, at der ikke kommer noget ud af de drøftelser, der har været mellem vognmandserhvervet og regeringen, for det gør der, og der er også forslag for vej.
Men jeg synes, at jeg skylder vognmandserhvervet, at vi på ordentlig vis fortsætter drøftelserne med hinanden.
Men jeg nægter - og derfor har jeg ikke bragt det ind i den her diskussion - at binde mig til, at noget, der er klogt og nødvendigt og rigtigt, som giver et provenu af en bestemt størrelse, skal man pr. definition føre tilbage krone for krone.
Det nægter jeg.
Men jeg fortsætter mit tilsagn, og jeg fortsætter dialogen med vognmandserhvervet, og der kommer noget ud af det.
Erik Jacobsen (V), 2000-11-02:
Der har jo været en del uro i transportbranchen her i efteråret, og vi har da ved passende lejligheder, senest ude foran Christiansborg, set skatteministeren brillere med at ville være branchen behjælpelig.
Der ligger et ekstra provenu på 30 mio. kr.: Vil skatteministeren være indstillet på at tilbageføre det provenu til transportbranchen - det provenu, som branchen selv har indbetalt?
Ole Stavad (S), 2000-11-02:
Til fru Mariann Fischer Boel må jeg sige: Det er jo i hvert fald beskæmmende, at Venstre ikke har haft fantasi til at indvie os andre i, hvordan pengene skulle bruges.
Det er punkt 1. Punkt 2 - og det er også et svar til hr. Brian Mikkelsen: Den dag, det her var til behandling, var der en række skatteforslag.
De fleste af dem var provenuneutrale, men der var to forslag, ét, der gav et provenu - det her på 30 mio. kr. - og ét andet, der kostede 30 mio. kr. Venstre støttede det, der kostede 30 mio. kr., men går imod det her.
Hvordan ville Venstre få det her samfund til at hænge sammen?
Jeg forstår det ikke.
Det vil altså sige, at hver gang man skal ind og lave selv omlægningerne i skatter og afgifter, så skal man ind og sørge for, at den samme gruppe hver gang og uden undtagelse får pengene ført tilbage.
Det her ligner altså mere en garanti
imod at sikre et velfærdssamfund end en garanti med skattestop.
Jeg må sige, at hr. Brian Mikkelsen vist ikke helt har fulgt med i timen.
Det er en forudsætning, vil jeg sige til hr. Brian Mikkelsen.
Derfor er det, hr. Brian Mikkelsen siger, forkert.
For det andet glemmer hr. Brian Mikkelsen, at han også deltog i at bruge pengene samme dag.
Han gav tilsagn om at bruge 30 mio. kr., men gik imod at skaffe 30 mio. kr.
Så jeg kan måske undre mig over, at De Konservative, der har udtalt sig mere klogt i forhold til et skattestop end Venstre, vil være halehæng til Venstre også i denne her sag.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-02:
Jeg bliver nødt til at sige til skatteministeren, at hvis Venstres formand havde været statsminister, så var det her forslag blevet vedtaget også med Venstres stemmer, for det eneste, der mangler, er jo en disponering af de 30 mio. kr., der er i provenu af forslaget.
Der ville selvfølgelig ligge en model for, hvordan man ville tilbageføre de 30 mio. kr. til vognmandserhvervet og ikke nødvendigvis til den enkelte vognmand, for det her er jo et spørgsmål om at få det bedst mulige miljø for pengene.
Jeppe Kofod (S), 2000-11-02:
Derfor er forslaget om at ophæve 70-års-aldersgrænsen også begrundet i et ønske om, at ældre bliver på arbejdsmarkedet. Endvidere medfører forslaget, at der kommer ensartede ydelser til ældre, der fortsat har en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Forslaget medfører dog ikke ændringer i varighedsbegrænsningerne for personer over 65 år.
Dansk Arbejdsgiverforening fremhæver i sit høringssvar, at den ændrede sammensætning af befolkningen med flere ældre vil medføre, at ældre i stigende grad tilknyttes arbejdsmarkedet, også i en relativt høj alder.
Jens Hald Madsen (V), 2000-11-02:
Da ordføreren for Venstre ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: I Venstre glæder vi os over, at denne urimelige aldersgrænse over for de ældre endelig fjernes.
Selvfølgelig skal ældre erhvervsaktive også have adgang til sygedagpenge som alle andre på arbejdsmarkedet.
For det første er det en urimelig diskriminering, at retten til sygedagpenge ryger, bare fordi man fylder 70 år.
Sygedagpenge er en kompensation for sygdom i forbindelse med arbejde, og det har intet med alder at gøre ud over den varighedsbegrænsning, der gælder for personer over 65 år.
For det andet er det dybt ulogisk at opfordre de ældre til at tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet og samtidig smække kassen i for ydelser, som andre erhvervsaktive nyder godt af, og for det tredje har vi brug for den ældre arbejdskraft og for den viden og erfaring, som denne aldersgruppe sidder inde med.
Ved at ophæve forskelsbehandlingen sender vi samtidig en opfordring til flere ældre om fortsat at være tilknyttet arbejdsmarkedet.
Det eneste beklagelige ved dette lovforslag er socialministerens langsommelighed i sagen.
Allerede i oktober sidste år indrømmede den daværende socialminister, at det umiddelbart ville være rimeligt at ændre 70-års-reglen i sygedagpengeloven, bl.a. fordi de erhvervsaktive ældre via arbejdsmarkedsbidraget bidrager til arbejdsmarkedsfonden.
Men bedre sent end aldrig. I Venstre er vi glade for, at det lykkedes os at sætte fokus på problemet og finde opbakning til at få det løst.
Vi ser derfor frem til lovforslagets endelige vedtagelse.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-02:
Det Konservative Folkeparti er utrolig tilfreds med det lovforslag, vi nu har til behandling.
Den diskrimination bliver nu fjernet, og det er vi overordentlig godt tilfreds med.
Så kan jeg kun tilslutte mig de bemærkninger, som Venstres ordfører lige er kommet med.
Det er ærgerligt, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har været så langsommelige.
Men ikke desto mindre får vi nu rettet op på en dyb uretfærdighed, det er vi yderst tilfredse med, så vi vil bidrage til en hurtig, effektiv og konstruktiv udvalgsbehandling af dette lille, men brandgode forslag.
Villy Søvndal (SF), 2000-11-02:
Det bliver jo svært, for der er jo mange, der gerne vil dele æren.
Det undrede mig umiddelbart, for jeg var faktisk ikke opmærksom på, at vi havde den aldersgrænse, og jeg stillede derfor et spørgsmål til ministeren med ønske om, at vi ophævede den.
Det er så det, vi gør nu, og det er jo en meget god idé.
Vi har vel alle et ønske om at fjerne samtlige barrierer, der forhindrer, at ældre, der gerne vil det, kan forblive på arbejdsmarkedet.
I forvejen er det såmænd svært nok at modarbejde den udskydelse, der sker af ældre medarbejdere på arbejdsmarkedet, så vi støtter lovforslaget helt uden forbehold.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-02:
Dansk Folkeparti mener, det er værdifuldt, at de ældre, der ønsker det, kan blive på arbejdsmarkedet, så længe de ellers har kræfter til det.
Det at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet vil i mange tilfælde betyde, at man så at sige har noget at stå op til om morgenen, og vi ved jo, at det at være aktiv holder mange aldersbetingede svagheder borte.
Desuden er der ikke tvivl om, at det grå guld er værdifuldt.
Derfor finder Dansk Folkeparti, at det er et godt forslag at hæve aldersgrænsen for udbetaling af sygedagpenge fra 65 til 70 år, og at udbetalingen sker efter de gældende regler.
Det betyder, at sygedagpengenes udbetaling ophører efter 13 uger.
Med et lille smil vil jeg dog sige, at sådan som jeg har læst forslaget, er jeg lidt nervøs for de ekstraudgifter, det vil medføre for stat og kommuner, at der skal gives kompensation for udbetalte dagpenge i anledning af graviditet og barsel osv.
Men det er jo et spørgsmål, som må afklares under udvalgsarbejdet.
Socialministeren finansierer dette lovforslag med satspuljemidler fra finansloven for i år.
Jeg siger velbekomme, for satspuljemidlerne er så at sige ranet fra de årlige satsreguleringer, som alle på overførselsindkomst ville have fået.
Det vil sige, at satspuljepartierne hvert eneste år udhuler reguleringen med 0,3 pct., og det er at fodre hunden med dens egen hale. De udvalgte partier bruger satspuljemidlerne til at sidde og købslå bag lukkede døre i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Pengene bruges altså som smøremiddel for at få finanslovkabalen til at gå op.
Jamen find dog finansieringen andre steder, tag pengene fra statskassen på normal vis og udbetal satsreguleringerne fuldt ud i stedet for at sidde og fordele julegaver, som modtagerne selv har betalt. For ikke at friste socialministeren til igen, igen og igen at springe op på talerstolen med det socialdemokratiske mantra, at Dansk Folkeparti vil bruge pengene uden at anvise finansieringen, vil jeg opfordre ministeren til at foranledige, at Dansk Folkeparti får en invitation til finanslovforhandlingerne.
Ellers skal Dansk Folkeparti nok finde pengene til finansieringen ved f.eks. at luge grundigt ud i de mange mærkelige organisationer og foreninger, der får andel i tipsmidlerne.
Her er nok at tage af.
Men som sagt: Vi er positive over for lovforslaget.
Dorit Myltoft (RV), 2000-11-02:
Der er samtidig allerede en mærkbar tendens til, at flere mennesker vælger at blive på arbejdsmarkedet i længere tid.
Jeg er helt klar over, at det stadig er svært at blive arbejdsledig som 60-årig og svært at finde et nyt job i den alder, selv om det grå guld berømmes mange steder.
Men det ændrer ikke på, at i fremtiden vil flere foretrække at blive længere i deres job og også være i stand til det, nogle endog selv om fødselsdatoen fortæller, at de er blevet folkepensionister.
Set fra en samfundsmæssig synsvinkel
er det så absolut en ønskværdig udvikling.
Dette lovforslag falder godt i tråd med den udvikling, og det bliver sådan, at de regler, som allerede gælder, fra man er 65 år, ikke ændres, fordi man fylder 70 år.
Det kan Det Radikale Venstre tilslutte sig, så vi støtter
lovforslaget.
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-02:
I Enhedslisten er vi enige i, at borgere over 70 år, der stadig arbejder, selvfølgelig skal have ret til sygedagpenge, og vi vil derfor stemme for forslaget.
Derimod har vi svært ved at forstå, hvorfor sygedagpengene skal finansieres via satspuljen.
Den gruppe borgere, der med dette forslag får ret til sygedagpenge, har en arbejdsindtægt, som de betaler almindelig indkomstskat af, og der burde derfor også via den almindelige skattebetaling være midler til deres sygedagpenge, ligesom der er for alle andre borgere. Satspuljen opstår jo ved det årlige tyveri fra landets fattige, nemlig alle på overførselsindkomst.
Hvert eneste år, når deres ydelser skal reguleres for den almindelige pris- og lønudvikling, får de snuppet en del af reguleringen til en sukkerskål, som partierne bag satspuljeforliget så fordeler bag lukkede døre.
For borgere på overførselsindkomst betyder det, at de hvert eneste år bliver fattigere i forhold til resten af befolkningen, og den finansiering er vi naturligvis imod, men vi støtter forslaget, som det ligger her.
Så kan jeg ikke lade være med lige at slutte af med at spørge, hvordan den her diskriminering af de over 70-årige overhovedet kan være opstået, når alle partierne her i Folketinget, som jo laver landets love, tilsyneladende er så begejstrede for at få ophævet diskriminering.
Hvordan kan det overhovedet være blevet indført?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-02:
Jeg vil til beroligelse for nogle sige, at jeg gerne vil dele æren med samtlige de partier, der stemmer for loven ved tredjebehandlingen.
Det er rigtigt, at vi giver nogle udvidede muligheder, herunder også ret til børnepasningsorlov, for dem, der er over 70 år; det må vi have undersøgt under udvalgsarbejdet, hvor stort et problem det kan gå hen og blive.
Og så vil jeg slutte af med at sige, at jeg selvfølgelig er lidt imponeret over, at det også her i dag på dette lille lovforslag lykkedes Dansk Folkeparti ved fru Aase D. Madsen at bruge yderligere penge, som skal finansieres et eller andet sted fra, hvis man ikke vil bruge den her finansiering.
Men sådan er der så meget.
Så jeg skal bare tilsige udvalget hjælp til, at vi så hurtigt som muligt kan få det her lovforslag igennem Folketinget.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-02:
Nu er vi fremme ved snorene, hvor vi ved tredje behandling skal til at stemme om det forslag her.
Her har vi konkrete beviser på, hvad Venstres skattegaranti går ud på.
Venstre har jo gjort sig selv uarbejdsdygtige med deres skattestop, og de har en meget flot holdning til det spørgsmål her.
Samtidig ved de jo, at der er et flertal for L 11, og jeg vil gerne takke de partier, som bakker op bag forslaget.
Det er da forvrøvlet politik at lade eksportvognmændene undgælde for en idé om skattestop, samtidig med at man ved at undlade at støtte afgiften påfører dem andre afgifter, nemlig en afgift på at køre på de tyske motorveje.
Det er det samme vrøvl, som da Venstre flyttede rundt på finansieringen af politiforliget.
Pointen i L 11 er jo i øvrigt, at man ved at skifte til mindre forurenende lastbiler kan undgå en afgiftsstigning.
Desuden er der i realiteten blot tale om en pristalsregulering af en allerede eksisterende afgift.
Hvis man vil vognmandserhvervet det godt, skal man ikke bringe 6-lande-aftalen i fare.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-02:
Jeg opfatter dette indlæg fra den socialdemokratiske ordfører som rent drilleri, for sagen er jo, at der i forslaget om afgift af vejbenyttelse ligger en provenugevinst på 30 mio. kr., altså en ekstra belastning af det samlede vognmandserhverv.
Så har vi fra Venstres side spurgt skatteministeren, om ministeren ville være indstillet på at anvende det provenu til lettelser på vognmandserhvervet som helhed, og der har vi desværre fået et meget negativt svar. Jeg beklager det selvfølgelig - og det på trods af intentionerne, som vi må formode er velmente.
Skatteministeren skriver i regeringens finanslovudkast i forbindelse med nogle kommentarer til § 38, at man er positivt indstillet over for at kigge på vognmandserhvervets konkurrenceevne, så jeg anser det som rent drilleri i forhold til Venstre.
Og jeg synes så, at det da er positivt, at Socialdemokratiet opfatter det som en stor udfordring, at Venstre har deklareret et skattestop.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-02:
Hvis det er et drilleri, så kan jeg konstatere, at Venstre ikke kan lide at blive drillet.
Men jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om det ikke er korrekt, at konsekvensen af Venstres handlinger er, at det, man taler så meget om, og alt det gode, man gerne vil gøre for vognmandserhvervet, rent faktisk betyder noget, der har utrolig stor værdi for danske vognmænd: Når de har betalt afgiften i Danmark, så kan de køre frit også på de tyske motorveje.
Er det ikke den modsatte konsekvens, hvis der ikke var et flertal i Folketinget, der ville løfte den opgave her?
Så ville der ikke være fri kørsel, som jeg har beskrevet her.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-02:
Nu er jeg overbevist om, at hr. Bjarne Laustsen har læst Venstres betænkningsbidrag, hvoraf det jo klart fremgår, at vi støtter de intentioner, der ligger i den EURO-vignetordning.
Problemet er bare, at regeringen ikke har ønsket at imødekomme en klar og fornuftig indstilling fra Venstre om at give mulighed for, at de 30 mio. kr. bliver anvendt til at lette vognmandserhvervet.