Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Jeg kan ikke lade være med at starte med at sige lidt om lægmænd, for jeg synes jo, det er så dejligt, at denne her debat ikke kun føres blandt juridiske eksperter - også i form
af folketingsmedlemmer
Her har vi en lægmand, hr. Per Dalgaard, som er kommet ind som det, der er kernen i folkestyret, nemlig at vi har nogle repræsentanter, mænd og kvinder, som kommer fra Jylland, Fyn og nogle som mig nede fra Sydsjælland, og som ikke behøver at have været herinde i 18 år og have læst hele den juridiske litteratur og sat sig ind i alle de juridiske professorers - hvoraf enkelte af dem indimellem sidder i nogle juridiske elfenbenstårne - synspunkter, men kan komme ud og sige på almindelig klart og letforståeligt dansk, hvad det store flertal af alle danskere, hvad enten de er fra Enhedslisten, SF, Socialdemokratiet eller De Radikale, i virkeligheden mener om lov og ret.
Tak for det, hr. Per Dalgaard.
Lad mig så sige, at det jo er en pragtfuld dag at være konservativ, dem har der været mange af: de sidste 110, men det er en ekstra pragtfuld dag, når man har beskæftiget sig med retspolitik i 18 år, for det, vi har forsøgt at få igennem de sidste 8 år under den gamle regering, og som vi også forsøgte at få igennem, dengang vi under Poul Schlüter selv havde regeringsmagten, men ikke flertallet, kan vi gøre i dag, for nu har vi ikke alene regeringsmagten, vi har også flertallet.
Derfor er det jo en glæde at kunne hilse det her forslag velkomment og også de næste par stykker, for det er god konservativ politik.
Nu sætter man offeret i centrum.
Man siger, at vi først og fremmest skal have en retspolitik, der tager udgangspunkt i den mand eller den kvinde, som har været udsat for en forbrydelse, og at vi skal tage mere hensyn til dem og deres følelser og til det store flertal af danskere, som ikke begår grov og alvorlig kriminalitet, som ikke voldtager andre mennesker, som ikke slår andre mennesker ned, og så skal vi tage lidt mindre hensyn til dem, der er skyld i andres ulykke, nemlig gerningsmændene.
Det synes jeg er godt, og det synes jeg er rigtigt.
Jeg synes, at forslaget om at øge straffen markant - i gennemsnit med 1 år - for voldtægtsforbrydelser er et rigtigt forslag, det er et godt forslag, og det er et tiltrængt forslag.
Det er godt, fordi det er et signal om det menneskesyn, vi ønsker skal gennemsyre det danske samfund: at
de, der begår den slags forbrydelser over for andre mennesker, altså også skal have en sanktion, som de kan forstå.
Vi synes også, det er rigtigt, fordi straffen hidtil har været urimelig lav efter konservativ opfattelse, og vi synes, det er tiltrængt, fordi en skrappere sanktion på det her område betyder utrolig meget for offeret og for, at offeret kan komme ud af den situation, hun er anbragt i.
Det er jo ikke bare en fysisk skade, der sker, det er nok så meget en psykisk skade, og fra samtaler med utrolig mange ofre ved mange af os jo, hvor meget det betyder for offeret, at gerningsmanden får en straf, der bare i rimeligt mål står i forhold til det, hun har været udsat for.
Derfor har de det jo utrolig svært psykisk med at komme videre i deres liv, hvis gerningsmanden slipper med ½ år og de selv har psykiske mén i 15 år.
Biltyvene har flere været inde på.
Fru Margrete Auken kan slet ikke forstå, at man nu skærper sanktionerne for biltyverier.
Det er mig uforståeligt.
Fru Margrete Auken har jo siddet i Færdselssikkerhedskommissionen i mange år og ved, at ud over de dér et par og tredive tusind biler, der bliver stjålet om året, er der ca. 15-20, der bliver slået ihjel af biltyve.
Der er ca. 180-200, der bliver alvorligt kvæstet af biltyve.
Over halvdelen af alle biltyve i dette land har ikke kørekort, og over halvdelen af alle dem, der stjæler bilen, kører enten spiritus- eller narkopåvirket, og det er det, fru Margrete Auken synes er rimeligt at slippe for med 1.500 kr. i bøde.
Lampen begynder at blinke
, så de sidste tre, fire gode ting, der er i forslaget, vil jeg bare fremhæve.
Tak for det, fru justitsminister, tak til regeringen.