Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Lad mig starte med at opsummere Det Radikale Venstres principielle indstilling til finansloven.
Det Radikale Venstre fører en ansvarlig økonomisk politik, og vi fremlagde igen i år et udspil, der er fuldt finansieret i modsætning til regeringens endelige aftale, hvor tegnebogen blev åbnet til gavn for Dansk Folkeparti.
Det Radikale Venstre indgik delaftaler med regeringen på vigtige områder, men den store aftale blev som sædvanlig indgået med Dansk Folkeparti.
Vi har regnet os frem til, at andre partier ikke blev inviteret til, hvad der svarer til et sted mellem 70 og 80 pct. af finansloven, der udelukkende er et anliggende mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det Radikale Venstre ville ikke betale adgangsbilletten til de forhandlinger, en pris, der hedder accept af skattestoppet.
Derfor står vi også tilbage med en finanslov, der ikke svarer på fremtidens udfordringer.
Det Radikale Venstre vil et reelt kommunalt selvstyre, men finansloven er udtryk for, at regeringen og Dansk Folkeparti vil prioritere på kommunernes vegne, når det kommer til udgifterne, og så må kommunerne selv finde pengene til at betale for regeringens valgløfter.
Det finder vi er centralisme, og vi finder, det er udtryk for mistillid til kommunerne.
Et par bemærkninger om forhandlingerne og resultatet.
I den endelige aftale er der udgifter for knap 2 mia. kr. ekstra, og man skal lede langt efter finansieringen.
I den nye budgetoversigt hedder det f.eks., at der indgår en budgetregulering på 0,5 mia. kr. vedrørende, citat: bedre budgettering.
Citat slut.
Det er da mildest talt
luftig finansiering.
En ting er, at man ikke kan styre kommuners og amters økonomi, noget andet er, at man åbenbart heller ikke helt har styr på de centrale forhandlinger.
I hvert fald kan vi konstatere, at der er flere udgifter i den endelige aftale end det, som regeringen lagde op til i sit oprindelige forslag.
Regeringen siger, at accept af skattestoppet er adgangsbilletten til de store forhandlinger, og det er en pris, som Det Radikale Venstre ikke er parat til at betale.
Hvorfor?
Fordi skattestoppet ikke er ansvarlig økonomisk politik, fordi skattestoppet skaber flere problemer, end det løser, simpelt hen fordi skattestoppet er forkert politik.
Vismændene har påpeget, hvordan skattestoppet blokerer for gode løsninger.
I går kom Velfærdskommissionen så med deres forslag til en ny skattepolitik, og fælles for dem er, at det alt sammen er spændende forslag, der ligger milevidt fra regeringens perspektivløse skattestop.
Lad mig vende mig mod de enkelte ændringsforslag.
Vi finder den måde, hvorpå regeringen sammen med Dansk Folkeparti hæver førtidspensionen, problematisk.
Vi så hellere, at alle førtidspensionister fik en chance for at blive revisiteret.
Vi ønsker et reelt kommunalt selvstyre, men i finansloven er der alt for mange eksempler på, at regeringen og Dansk Folkeparti vil centralisere.
Regeringen vil have en ansøgningspulje til hjemmehjælp.
Regeringen vil have en plejehjemsgaranti.
Vi spørger: Hvorfor ikke lade kommunerne prioritere selv?
Regeringen vil nedsætte taksterne i daginstitutionerne, og vi spørger: Hvorfor ikke lade kommunerne prioritere selv?
Det er udtryk for, at regeringen og Dansk Folkeparti har en centralistisk tankegang.
Man mener åbenbart, at man er de bedste til at vide, hvad der skal ske ude i kommunerne, ude i den enkelte daginstitution, ude på den enkelte skole og på det enkelte plejehjem.
Heroverfor står, at vi i Det Radikale Venstre har den grundlæggende opfattelse, at det er opgaver for kommunerne at varetage.
Vi vil et reelt kommunalt selvstyre.
Hvis vi fra centralt hold dikterer, hvad kommunerne skal lave, så har det kommunale selvstyre ikke længere nogen rolle at spille.
Og jeg skal love for, at regeringen og Dansk Folkeparti er på vej mod den totale centralisering.
Debatten i dag har i høj grad handlet om de her famøse anmærkninger.
Ingen over og ingen ved siden af Folketinget, som salig Hørup sagde engang.
Med lov skal land bygges, plejer vi også at sige.
Det er åbenbart en undtagelse i forhold til den nyskabelse, som indføres med finansloven i år.
Det burde heller ikke være sket.
Lad mig sige, at Det Radikale Venstre gerne vil være med til at finde en løsning på problemet.
Men det bør da i det mindste ske ved lovgivning eller på vanlig vis i form af et aktstykke, så det kommer frem i åbenhed og vi alle får mulighed for at diskutere det her.
Dertil kommer så, at regeringen med stor sikkerhed har vidst inden kommunalvalget, at der var behov for et indgreb, men man har valgt at tie.
Hvad kalder man det, når man ikke fortæller vælgerne om sagernes tilstand?
Ja, i den bløde version fortæller man ikke hele sandheden, og i den hårde version er det lodret bedrag af vælgerne.
Regeringen bryster sig af den såkaldte kontraktpolitik, men den her kontraktpolitik gælder altså åbenbart ikke kommunalvalg, for her har regeringen valgt at tie.
Den nyeste version af kontraktpolitikken må så åbenbart være, at det, man ikke siger før et valg, prøver man at få igennem efter et valg.
Derfor er det interessant at vide, i hvor lang tid regeringen har vidst besked.
Vi er nødt til at vide, hvorfor regeringen har ladet vælgerne gå til kommunalvalg uden at fortælle hele sandheden.
Regeringen og Dansk Folkeparti sætter 150 mio. kr. af til bekæmpelse af terror.
Det kan godt være, at der er brug for flere penge, men det skal gøres ordentligt.
Vi har selv peget på, at der burde nedsættes en terrorkommission.
Vi undlader at stemme for det ændringsforslag.
Vi opfordrer regeringen til at tænke sig grundigt om og ikke haste lovgivning igennem, uden at man kender konsekvenserne heraf.
På uddannelsesområdet finder vi det forkert at nedlægge Statens Pædagogiske Forsøgscenter og forkert med besparelser på taxametre.
Vi afsætter selv penge i vores ændringsforslag til at rette op på nogle af disse forhold.
Ironisk nok er der også i år brud på skattestoppet i regeringens endelige aftale.
Der kommer højere afgift på biler med bagrudeviskere.
Der vil blive lagt skat på salg af aktier efter den 1. januar 2006.
Vi er ikke glade for regeringens forslag til jordskattelettelser.
Vi vil gerne af med EU’s landbrugsstøtte.
Vi finder det helt forkert, at regeringen efterfølgende vælger at kompensere landbruget på den her led.
Vi kan heller ikke forstå, hvorfor der skal bruges penge på at lempe afgiften på flypassagerer.
Der findes masser af gode formål.
Heldigvis er KaosPiloterne så tilbage på finansloven igen efter mildest talt at have levet en omtumlet tilværelse.
Det Radikale Venstre har indgået aftaler med regeringen på en række forskellige områder.
Fælles for dem er, at når vi kan se en mulighed for at søge indflydelse og gennemføre ordentlig politik, der peger i den rigtige retning, så er vi også med.
Det er vigtigt for os, at også mindre kulturelle strømninger bliver støttet.
Her viste regeringen vilje til at indgå en aftale.
På boligområdet er vi med i en aftale, der bl.a. giver mulighed for indsats mod ghettoisering og mulighed for huslejenedsættelser i problemramte områder, idet der afsættes 600 mio. kr. i 2006 til boligsocial indsats i belastede områder.
Dertil kommer, hvad vi finder meget vigtigt, et udredningsarbejde, der kan bane vej for en forhåbentlig gennemgribende reform.
På satspuljeområdet er Det Radikale Venstre ikke mindst glade for, at der nu kommer et videncenter på integrationsområdet.
Hvad angår miljøet, er vi med på kemikaliehandlingsplanen, men finder den i øvrigt uambitiøs.
Vi er med i aftalen om ny aktieavancebeskatning.
Vi finder, der er tale om en forenkling af reglerne, samtidig med at der i øvrigt sker et glædeligt brud på skattestoppet.
På forskningsområdet deltager vi i den såkaldte UMTS-aftale, hvor vi ikke mindst er glade for, at der kommer flere midler til fri forskning samt etablering af et videncenter på softwareområdet, hvilket kan fremme åbne standarder, open source.
På trafikområdet afsættes yderligere midler til banenettet samt en merbevilling her og nu.
Igen i år sparer regeringen på ulandsbistanden.
Vi vil gå en anden vej.
Vi afsætter sammen med de øvrige oppositionspartier, Dansk Folkeparti undregnet – vi vil nødig bruge betegnelsen oppositionsparti om Dansk Folkeparti – 1 mia. kr. til mere ulandsbistand samt 0,5 mia. kr. til etablering af en global ramme.
Vi vil mere forskning og udvikling, så vi har noget at leve af i fremtiden.
Regeringen siger, at den gerne vil mere forskning, men virkeligheden er, at der i dag forskes på samme niveau som i 2001.
Vi er altså ikke kommet et eneste skridt nærmere den såkaldte Barcelonamålsætning.
Det er trist og ude af trit med regeringens skåltaler ved festlige lejligheder.
Vi vil genoprette taxametre på en stribe uddannelser og indføre et lokalt forankret program for udvikling af folkeskolen, herunder styrket efteruddannelse af lærere.
Hvis regeringen mener det alvorligt med satsning på uddannelse og forskning, nytter det ikke at skære her.
Der er også brug for flere midler til folkeoplysning og højskoler.
Vi foreslår mere fart på it-udviklingen gennem en række initiativer.
Vi foreslår en bedre sagsbehandling i Udlændingestyrelsen og en afskaffelse af introduktionsydelsen.
Der er brug for flere midler til internationalisering af dansk kulturliv, til kunstråd og til teatre.
Vi er utålmodige i forhold til at iværksætte en egentlig genopretningsplan for dansk natur.
Hvorfor vente, når vi ved, at behovet er der?
Vi vil også gerne nedsætte taksterne i den kollektive trafik, så flere vælger bus eller tog frem for bilen, og på sundhedsområdet afsætter vi yderligere midler til forebyggelse.
Endelig finder vi det helt naturligt, at folkekirken opkræver sine egne skatter, i stedet for at staten skal kompensere folkekirken, som det sker med finansloven i år.
Alt i alt har vi indgået delforlig med regeringen på en række områder.
Det er alt sammen fornuftige forlig, der peger fremad, men den store aftale er baseret på Dansk Folkeparti.
For et sted mellem 70 pct.s og 80 pct.s vedkommende har andre partier ikke været inviteret, så det fjerner bestemt ikke indtrykket af blokpolitik og centralisme.
Det er et skud fra hoften, hvis jeg får sådan en blankocheck – ikke en blankocheck, men så 0,5 mia. kr.
Jeg har kun med formandens tilladelse 1 minuts taletid eller noget i den retning.
Men hr. Christian Wedell-Neergaard vil kunne se ud af vores udspil til finanslov, hvordan vi har prioriteret indtægter og udgifter, og der findes masser af gode måder at bruge 0,5 mia. kr. på lige fra forskning, udvikling, uddannelse, efteruddannelse af lærere til ulandsbistand osv. osv. osv. Så det er ikke gode ideer, det skorter på.
Det kunne også være nedsættelse af skatten på arbejde.
Gid Det Konservative Folkeparti ville hjælpe os lidt i den sammenhæng.