runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Fischer (DF), 2003-04-30:
Strækningen har trafikalt været overbelastet i lang tid med myldretidsproblemer til følge.
Der er udarbejdet en VVM-redegørelse, der har været i høring, og Vejdirektoratet anbefaler hovedforslaget.
Vejdirektoratet beskriver tre tilvalgsløsninger, som kan udføres samtidig med hovedforslaget eller senere.
Dansk Folkeparti kan ikke anbefale, at tilslutningsanlæg til Frederikssundsmotorvejen indarbejdes i dette projekt.
Anlægsinvesteringen for hovedforslaget andrager ca. 1,8 mia. kr. for en udbygning til 2 x 3 spor med 3 meter brede nødspor, der om nødvendigt kan inddrages som kørespor på et senere tidspunkt, såfremt projektet udvides med bl.a. et trafikledelsessystem.
Arealerhvervelse og antallet af ekspropriationer er begrænset mest muligt ved udpræget anvendelse af støttemure.
Der forventes kun eksproprieret 20-40 ejendomme.
Der er i hovedforslaget indbygget etablering af 18 km støjafskærmning.
Selv efter udvidelsen af Motorring 3 og med den deraf stigende trafikmængde vil projektet samlet set medføre en væsentlig støjreduktion for boliger langs strækningen i forhold til i dag, hvilket er absolut positivt.
Udbygningen vil også øge trafiksikkerheden i området som helhed, da en udvidelse vil tiltrække sig mere trafik med mindre belastning til følge på det mere uheldsramte tilstødende vejnet.
Høringssvarene fra de berørte kommuner, Københavns Amt og HUR går i det væsentligste på bemærkninger omkring støjreduktioner af forskellig art.
Vi må konstatere, at hovedforslaget medfører væsentlige støjreduktioner i forhold
til i dag
Der vil altid være en økonomisk afvejning af støjreduktionens størrelse sat i forhold til meromkostningen.
Dansk Folkeparti har forståelse for, at der etableres en fremtidssikret støjreduktion.
Af høringssvarene fremgår også klart et ønske om en samtidig etablering af en forbindelsesrampe fra Lyngby Omfartsvej til en skønnet meromkostning på 54 mio. kr., og det bør overvejes under udvalgsarbejdet.
Dansk Folkeparti kan umiddelbart tilslutte sig bemyndigelsen til ministeren.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-30:
Den motorvej, vi diskuterer i dag, er jo en af de motorveje, der giver mening.
Det er en motorvej, der fjerner en del trafik fra den indre by i København.
Denne udvidelse imødekommer en lang række trængselsproblemer, som vi har, og vil også skabe større trafiksikkerhed. Derfor vil Det Radikale Venstre også støtte lovforslaget, som vi har gjort hele vejen igennem.
Det er nemlig ikke sådan, at vi i mit parti pr. definition er imod motorveje, men vi synes, de skal laves dér, hvor der er trafik til dem, og det er der her.
Det har så været diskuteret, om man fra starten skulle inkludere en tilslutning til en eventuel kommende Frederikssundsmotorvej.
Her vil jeg gerne indikere ligesom ordføreren fra Dansk Folkeparti, at det synes vi ikke nødvendigvis er nogen automatisk og selvfølgelig beslutning. Det må jo bero på de undersøgelser, vi laver om Frederikssundsmotorvejen.
Der er det som bekendt De Radikales indstilling, at vi skal have undersøgt alle muligheder, inden vi beslutter os endeligt for en motorvej
, og indtil den proces er færdig, kan vi ikke umiddelbart stemme for, at vi pr. definition skal have den motorvejstilslutning, for det vil være dumt, kan man sige, at lave sådan en, hvis der ikke skal være en motorvej senere.
En anden kommentar til forslaget kunne være, at det her jo er en del af et større og bredt forlig, hvor der indgik en række andre elementer, herunder oprindelig det berømmede S-tog til Roskilde, som jo nu er skrottet.
Denne udvidelse har jo vist sig at være betragtelig dyrere end oprindelig forudsat.
Oprindelig var det forudsat, at den skulle koste 1,01 mia. kr.
Det har nu vist sig, at den koster 1,8 mia. kr.
Det er altså en meget, meget, meget væsentlig fordyrelse.
Derfor vil jeg sige, at Det Radikale Venstre i og for sig også kun kan forsvare en sådan fordyrelse ud fra en forståelse af, at selvfølgelig må den samme fleksibilitet gøre sig gældende for de dele af forliget, der indgik i den kollektive trafik.
Nu har vi afskaffet S-tog til Roskilde, men vi har ikke løst kapacitetsproblemet mellem København og Ringsted.
Derfor kan det meget vel være, at vi bliver nødt til at finde andre løsninger, der viser sig dyrere, og der vil jeg bare gerne have en bekræftelse fra ministeren på, at den fleksibilitet, vi har haft i forhold til udvidelsen af denne del af forliget, kan vi jo også komme til at skulle udvise for andre dele af forliget. Jeg ønsker ingen bindende tilsagn, det vil være for meget forlangt, bare et tilsagn om en fleksibel holdning til alle dele af forliget, for problemerne om kapaciteten mellem København og Ringsted er der jo stadig ligesom trængselsproblemerne på Motorringvej 3.
Morten Homann (SF), 2003-04-30:
I SF er vi enige i, at der er behov for en styrkelse af trafikken på tværs af fingrene i Københavnsområdet, og der er ikke nogen tvivl om, at der er behov for, at der bliver lavet nogle nye løsninger.
Det, man kan stille spørgsmål om, er dels, om det at udvide Motorring 3 vil være en fremtidssikret løsning, dels om det vil være en løsning i det hele taget, om det i det hele taget vil løse problemet.
Det skal ses i lyset af, at biltrafikken i Københavnsområdet er ekstremt tæt i forvejen, og det skal ses i lyset af, at det jo ikke, uanset hvor meget man udbygger Motorring 3, vil løse de transportproblemer, som den store del af befolkningen i hovedstadsområdet, der ikke har bil, har.
Så for SF at se
er der i hvert fald én ting, som er en helt afgørende nødvendighed, hvis man skal løse transportproblemerne på tværs i hovedstadsområdet, sådan at folk får den nødvendige mobilitet, og sådan at man får en miljømæssig og trafikal bæredygtig løsning, og det er at få etableret en banebaseret løsning på tværs af området fra Lyngby ned over Glostrup, som så passende kan få opgraderet sin position som trafikknudepunkt, og videre ned mod Ishøj.
Det er det, der er alfa og omega, hvis man skal have skabt en trafikafvikling, som kan medtage det nødvendige antal passagerer, og som kan være en tilstrækkelig fornuftig
miljømæssig løsning
Så jeg er langtfra overbevist om, at det, at man så skulle bruge et stort milliardbeløb på at udvide Motorring 3, vil være en løsning på problemet, og det vil under ingen omstændigheder være en tilstrækkelig løsning på problemet.
Så under udvalgsarbejdet vil vi i SF stille os meget kritiske over for, om det her overhovedet er et redskab til at løse dette problem, og vi vil meget kraftigt anbefale, at man i stedet for kigger på at få lavet nogle løsninger, som går på tværs, som også står til rådighed for folk uden bil, som løser trafikproblemerne, og som løser dem på en miljømæssigt ansvarlig måde.
Det tror jeg vi skylder de mange beboere i området, og det tror jeg vi skylder de mange mennesker, som er afhængige af at kunne være mobile i hovedstadsområdet.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Jeg tror, formanden vil medgive mig, at det er sjældent, jeg tager ordet så mange gange under forhandlingerne om et lovforslag, for det skal jo behandles i udvalget.
Det er jo dér, det væsentlige politiske arbejde foregår.
Så var det, at jeg var lige ved at blive opløftet, men det skal jeg altså ikke blive.
Det må jeg så beklage.
Jeg må prøve at komme ned på jorden igen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-30:
Jeg vil bare sige til ministeren, at det er ingen betingelse
for Enhedslisten, at et forslag, der skal vedtages, absolut skal fremsættes af Enhedslisten.
Vi så faktisk meget gerne, at der kunne fremsættes stribevis af forslag af trafikministeren, som Enhedslisten kunne støtte.
Det ville da være en lykkelig situation.
Det er desværre ikke en situation, der er antydet de store muligheder for vil opstå på kort sigt, men det ville da være en lykkelig situation.
Så vil jeg bare sige til ministeren, at jeg forstår ikke, at ministeren ikke anerkender, at der er to fundamentalt forskellige trafikmodeller for hovedstadsområdets udvikling.
Der er en model, som bygger på, at man bliver ved med at tro, at man kan bygge sig ud af problemet ved at lave flere vejspor.
Så er der en model, hvor man prøver at flytte trafik over i det kollektive trafiksystem ved at udbygge det, ved at gøre det mere attraktivt, ved at gøre det mere effektivt, ved at gøre det billigere.
Det er de to forskellige systemer, man har.
Så kan ministeren sige, at han ikke vil have den kollektive trafik, for det er han af ideologiske grunde modstander af, men det er de to muligheder, der er.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-30:
I forlængelse af den foregående taler kan jeg ikke lade være med at sige, at det udgangspunkt, at enten er man for biler, eller også er man for kollektiv trafik, efter min bedste overbevisning hører en anden tidsalder til, for det er et både-og.
Uanset om man selv kører bil eller ej, er det både bil og kollektiv trafik, der er løsningen.
Til gengæld er jeg enig med hr. Keld Albrechtsen i, at investeringerne i den kollektive trafik har været alt for små i forhold til investeringerne i vejtrafikken.
Det er det, vi skal have rettet op på, og det er egentligt det, der bragte mig herop.
Jeg er sikker på, at det var en forglemmelse fra ministerens side, men jeg havde et spørgsmål, som handlede om den fleksibilitet, forligspartierne har udvist i forbindelse med en næsten fordobling af udgifterne til denne her løsning, som vi i dag behandler.
Vil man være parat til en tilsvarende fleksibilitet i forhold til den del af forliget, som handler om kollektiv transport?
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Hr. Martin Lidegaard kommer jo heldigvis tit i Trafikministeriet og ved, at jeg altid er meget fleksibel.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at den evige diskussion, om det hedder både-og eller enten-eller, når vi taler om kollektiv og individuel trafik, hører altså, som hr. Martin Lidegaard sagde, fortiden til.
Det er jo et både-og.
Det er ikke et enten-eller.
Til fru Margrete Auken: Her er jeg nødt til at kommentere det yderligere.
Jeg har faktisk siddet og glædet mig til det.
Jeg havde jo fået den opfattelse, at SF var begyndt at anlægge en ny og realistisk trafikpolitik, når det drejer sig om eksempelvis motorveje.
Jeg ved godt, at fru Margrete Auken ikke var i salen lige før påske, da hr. Jørn Jespersen havde fremsat et beslutningsforslag, hvor han meget stærkt gik ind for en motorvejsløsning omkring Silkeborg som en kombiløsning.
Det var noget, hvor jeg kunne se, at alle i Folketinget rejste sig fra stolene og var lige ved at begynde at klappe - det undlod de dog, for det må vi ikke - for SF sagde, at vi skal have en motorvejsløsning omkring Silkeborg, men det skal bare være en kombiløsning.
Det var jo et historisk øjeblik, da SF pludselig gik ind for motorveje.
Derfor var jeg lidt usikker på, om hr. Homann sagde ja eller nej til forslaget, og det var derfor, jeg spurgte.
Men hvis jeg har forstået det rigtigt, er det et nej, og det tager jeg så til efterretning.
Margrete Auken (SF), 2003-04-30:
Jeg var ganske rigtigt ikke i salen den dag.
Det gør det altså ikke.
Det kan da godt være, at trafikministeren er svømmet hen i ønsketænkning om, at nu var der ingen der ville forstyrre den illusion, han har, om, at bare vi bygger motorveje, løser vi problemerne, og så skal det nok blive sådan, at der på et tidspunkt bliver plads nok.
Bortset fra de nordjyske motorveje, for man kan sagtens bygge motorveje et sted, hvor der ikke er trafik, det sker der ikke noget ved, så sker der det, at hvis man udvider dér, hvor der er trafik, kommer der et behov for flere motorveje.
Det var det, jeg spurgte ministeren om.
Det var såmænd ikke om de andre ting.
Jeg spurgte bare, om han kunne nævne mig et eksempel på, at man havde udvidet en motorvej, hvor der var pres på, uden at det havde medført, at den kort tid efter skulle udvides igen.
Formanden må have mig undskyldt, men nu er det altså tredje gang, jeg prøver at få svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Ministeren er så lykkelig over, at han har fundet et sted, hvor der er SF'ere, der er uenige med linjen i partiet.
Jeg vil jo sige, at det sker jo ikke så tit i SF.
Jeg tror, at det sker hyppigere hos De Konservative, at der er de skismaer.
Jeg under sådan set også ministeren, at han har fundet det sted dér, men kunne ministeren dog ikke svare på mit spørgsmål, når vi skal diskutere, hvad det er, der skal ske ved Ring 3, om løsningen på problemerne dér er, at man udvider? Det var i den forbindelse, jeg spurgte ministeren, om han kunne nogle solstrålehistorier om steder, hvor man havde udvidet en motorveje, som der var pres på, uden at det betød, at der blev brug for en yderligere udvidelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-30:
Jeg vil blot sige, at efter vi havde den debat forleden, var jeg selvfølgelig lige så optaget som ministeren af, hvordan SF i dag ville markere sig.
Jeg vil bare gerne give udtryk for meget stor tilfredshed med, at der ikke kan rejses den mindste skygge af tvivl om SF's principielle holdning til motorvejsudbygningen, for som jeg har forstået fru Margrete Auken er man imod.
Der var nogle formuleringer i et beslutningsforslag, og der har været en borgmester, der har udtalt sig, men det er alt sammen fortid. Det, der er gældende politik, må vi gå ud fra, er det, SF's ordfører har sagt her fra Folketingets talerstol i dag, og det var jo en fuldstændig krystalklar melding.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Ja, det tror jeg også.
Fru Margrete Auken spørger mig helt konkret, om udvidelsen fra to til tre spor er en løsning i den konkrete sag, vi forhandler her i Folketinget.
Det er i hvert fald en meget væsentlig del af løsningen.
Jeg synes, at hr. Flemming Damgaard Larsen sagde det meget godt: Bare sivetrafikken eller det, som hr. Martin Lidegaard talte om, nemlig sikkerheden, er dog meget væsentlige argumenter, der gør, at det her i hvert fald er en del af løsningen.
Så er jeg meget glad for, at hr. Keld Albrechtsen nåede til samme konklusion som jeg, selv om jeg ikke må tale om den sag.
Margrete Auken (SF), 2003-04-30:
Jeg tror, at hvis ministeren havde hørt efter, hvad SF's ordfører sagde, så var det, at vi gjorde opmærksom på, at hvis man har en motorvej, hvor der er pres på, og udbygger den, er den eneste ting, som man med sikkerhed ved, at man får flere biler.
Så skal der yderligere og yderligere og yderligere udbygges.
Det vil sige, at den måde at løse problemer på, som trafikministeren gør her, er med en fuldstændig indbygget inerti.
Vi står her med noget, som man løser på en helt traditionel måde, som vil øge problemet, i stedet for at se på, om vi kan gøre det på en anden måde, så vi begynder at tænke i nye baner, frem for blot at tænke i: Så går vi til seks spor, så går vi til otte spor. Jeg mener: Vi havde en deputation i Folketinget en dag, hvor de først kom fra Vejle, de skulle have seks spor.
5 minutter efter kom de fra Køge, de skulle have otte spor.
Og Helsingørmotorvejen skal også have lidt flere, for den er jo også lige blevet udvidet, og nu er den fyldt op, og så skal den have flere.
Har trafikministeren et eneste eksempel på, at man et sted har bygget motorvej, hvor der var pres på, hvor det ikke straks betød, at der skulle ske yderligere udvidelse?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-30:
Nu bekræfter skatteministeren jo selv, at det her er en meget, meget lille sag, hvis man har viljen til at gøre noget ved det.
Det er en sag, der kunne ordnes for mellem 1 og 2 mio. kr.
Det er jo småpenge ved siden af den lettelse, det er, at man får overført de oplysninger elektronisk.
Jeg forstår ikke, at skatteministeren vil komme herned i Folketingssalen med det svar, som bliver givet her, i stedet for at sige: Selvfølgelig ordner vi det problem.
Man har haft iværksat et udvalgsarbejde, og man har arbejdet med den her sag gennem lang tid.
For en edb-omkostning på 1-2 mio. kr. kunne man lave den lettelse.
Jeg synes også, det er noget uelegant, når skatteministeren nævner, hvad registrerede revisorer har ud af det.
Skatteministeren siger jo ikke, hvilke problemer det påfører kommunerne med fotokopiering af disse oplysninger, for revisorerne kan få dem, når de går ned på kommunekontoret.
Vi skriver altså 2003.
Skatteministeren indtager en holdning, hvor han siger: Nu må vi se, om vi kan finde en løsning på det.
I dag må den enkelte revisor gå ned på sit kommunekontor og spørge: Kan jeg så få den her?
Lad mig dertil føje, at to kommunekontorer afviser at udlevere til revisorerne.
Det synes jeg er et helt selvstændigt problem, men det kan vi vende tilbage til i et skriftligt spørgsmål.
Jeg synes altså ikke, at det her ser kønt ud for en skatteminister, der måske har slået sig op på at bekæmpe bureaukratiet, og så er skatteministeren måske den, der etablerer det største bureaukrati, når han sidder i stolen.
Line Barfod (EL), 2003-04-30:
»Hvad vil ministeren gøre ved de kommuner, der ikke følger den sociale lovgivning, f.eks. Morsø Kommune, som i strid med loven afbrød udbetaling af kontanthjælp?«
Skriftlig begrundelse
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-30:
Trafikministeren kan vel bekræfte, at når der opstod mange personaleproblemer undervejs, var det, fordi Arriva mente, at de kunne betjene disse strækninger med langt færre medarbejdere, end DSB havde gjort.
Det fremgår jo af de bilag, der er tilgået Folketinget, at man mente, man kunne køre med færre medarbejdere.
Derefter fik man så alle problemerne, og da den første medarbejder blev syg, sagde Arrivas direktør, at det også var, fordi det var sådan en medarbejder, der bare blev syg, når der skete det mindste, og hele den polemik var jo meget, meget ubehagelig.
Jeg går ud fra, at ministeren også tager afstand fra den polemik, men især bekræfter her, at der var
en eneste årsag til, at det hele startede med de problemer
Det var, at Arriva mente, at de sagtens kunne drive den virksomhed med langt færre medarbejdere, end DSB kunne, og det viste sig jo, at det kunne de ikke.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Det er jo et fantastisk udtryk, fra vinger til skinner, det er, så man bliver helt høj af det.
Enhedslisten er naturligvis i sin gode ret til at fremsætte lige nøjagtig så mange forslag, de vil, og jeg kan se, at de fuldt ud benytter sig af den ret.
Jeg vil om dette og de efterfølgende forslag fatte mig i korthed.
Jeg synes ikke, at de fortjener særlig meget af Folketingets tid, men det vil den efterfølgende debat jo vise.
I B 111 foreslår Enhedslisten at omlægge trafik fra vinger til skinner, men fremlægger mildest talt nogle særdeles højtflyvende planer.
Lad mig se helt bort fra sådanne trivielle ting som investeringsbehov og -muligheder og hæfte mig ved én selvmodsigelse.
Hvad er ud fra forslagets egne præmisser meningen med at etablere en helt ny jernbane til og fra Billund Lufthavn?
Hvis man netop ikke vil have folk til at benytte fly, skal de da tage toget hele vejen til bestemmelsesstedet.
Med forslaget om hurtige tog mellem Århus og København vil man også bekrige den søgående trafik.
Mig bekendt lever færgerne primært af bilister, og for disse spiller det næppe den store rolle, om togene bliver lidt hurtigere.
Så vidt jeg kan uddrage af forslagene i øvrigt, går Enhedslisten jo ikke ind for egentlige højhastighedstog.
Jeg skal derfor klart, bestemt og kort på regeringens vegne afvise forslaget.
Poul Andersen (S), 2003-04-30:
Jeg er yderst tilfreds, hvis jeg forstår ministeren rigtigt her i dag, altså at ministeren selvfølgelig har gennemgået hele aftalen, gået den igennem og rettet den til efter den udformning, som ministeren mente den skulle have ifølge den aftale, der var indgået med samtlige partier.
Ministeren har selvfølgelig ikke startet en tredjedel inde i et aftaleudkast, men startet fra grunden af og gennemgået det, fremlagt sin model til det og forhandlet tingene igennem med Arriva.
Er det derfor uforståeligt for ministeren, at vi reagerer, når ministeren siger: Tidligere ministre har lavet forarbejdet?
Nej, det er den nuværende minister, der selvfølgelig har lavet arbejdet og selvfølgelig også lægger navn til den aftale, man har indgået, for det er selvfølgelig en god aftale, ellers havde ministeren vel ikke indgået aftalen.
Derfor er den aftale, som er blevet indgået, også ministerens ansvar.
Er det ikke korrekt forstået?
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg fuldstændig deler det håb, som hr. Ole Vagn Christensen har om, at det skal gå godt med denne udlicitering, og at Arriva nu vil komme videre i det gode spor, de har været igennem de senere uger.
Det er jeg meget tilfreds med.
Jeg vil selvfølgelig også gerne gentage mit svar til hr. Ole Vagn Christensen - det gør jo ikke noget, at vi siger tingene to gange her: Der er ikke i Trafikministeriets kontrakt med Arriva en bestemmelse, der giver ministeriet mulighed for at regulere betaling til Arriva, hvis selskabet fører en dårlig personalepolitik.
Det var det direkte spørgsmål.
Det har jeg gentaget svaret på.
Jeg sagde også, at hvis spørgsmålet skal forstås anderledes, vil jeg naturligvis gerne korrigeres.
Hr. Jens Peter Vernersen stiller spørgsmålet, om ikke
dette med lokoførerne er en ubehagelig polemik, og hvem der har et ansvar.
Det er altid ubehageligt og urimeligt, når medarbejdere hænges ud, for de er sådan set en uskyldig part
i sagen.
bedst muligt, ellers må jeg gøre indsigelser, og det har jeg gjort, hvilket hr. Jens Peter Vernersen ved alt om.
Det tog længere tid.
af lokoførerne på privatbanerne, som ikke kunne lade sig gøre som forudsat.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-30:
Jeg vil godt sige, at det var et klart svar, som vi fik.
Når jeg stillede spørgsmålet igen, var det sådan set, fordi ministeren sagde, at hvis det kunne udlægges anderledes, så ville ministeren gerne have det at vide.
Han fik så at vide, at det kunne det ikke, idet jeg stillede mit spørgsmål igen.
Men jeg er meget godt tilfreds med, at vi nu har fået konstateret, at det ansvar, der ligger for det, der sker - både ved det sidste svar og ved det foregående svar - gør, at jeg med god samvittighed kan aflevere underskrifterne i hundredtal til ministeren og sige, at ministeren selv har sagt, at det var ministerens ansvar.
Derfor overdrager jeg dem meget gerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-30:
Jeg vil godt bore lidt mere i det spørgsmål, som jeg stillede, nemlig om man har tænkt sig at drage en lære af de dårlige erfaringer, man nu har haft også på det personalepolitiske område i forbindelse med Arrivakontrakten, hvor vi jo oplever, at man starter op med et alt for lille personale.
Jeg har i hvert fald været udsat for at få mange henvendelser fra folk, der følte, at de var blevet dårligt behandlet af arbejdsgivere.
Det er desværre ikke usædvanligt i forbindelse med privatiseringer, at disse følges op af dårlige løn- og arbejdsvilkår.
Det kender vi også inden for rengøring på sygehuse og andre steder.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ikke en af de lærer, man kan drage af den her sag, er, at hvis der skal være privatiseringskontrakter, skal der være bestemmelser, der gør det muligt at gribe ind over for dårlig personalepolitik. Der er mange lærer, man kan drage af Arrivasagen med alle de fejltagelser, der sker, og det her er en af dem.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-30:
Det undrer mig alligevel, at der nu bliver sået tvivl om det meget præcise udsagn, der ligger bilag på, nemlig at Arriva var af den opfattelse, at de kunne betjene disse strækninger med færre lokoførere, og at det var det, der var årsagen til, at man hurtigt løb ind i problemer.
Det er jo de svar, som også ministeren har givet til Folketinget, nemlig at det var årsagen.
Da problemerne accelererer og folk bliver sygemeldte, får man problemet, og også problemer med, at de, som måske ville være gået over på et senere tidspunkt, trækker sig tilbage.
Det synes jeg ikke ministeren skal drage i tvivl, og det tror jeg heller ikke ministeren gør.
Jeg vil også godt sige, at ministeren jo ikke bekræftede det udsagn, der kom fra hr. Poul Andersen for et øjeblik siden, men det må vi forstå på den måde, at ministeren er enig i, at det er ministerens ansvar også i forhold til udbuddet, altså at ministeren skulle have kigget det ordentligt igennem, hvis der var problemer i det.