runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 1998-06-23:
Under sagens behandling her og også af de indlæg, vi har hørt indtil nu, kan man konstatere, at det ord, der siger, at man hører det, man vil høre, er meget passende.
I Socialdemokratiet er vi glade for og tilfredse med den anerkendelse, der er udtrykt af alle partier af det vigtige i sammenskrivningen af disse love.
Vi er her fra talerstolen blevet beskyldt for, at vi er
i den situation, at det skulle være lobbyarbejde, et flertal i Folketinget udfører for en række organisationer.
Som jeg sagde før, er vi i en situation, hvor vi kan sige, at man hører det, man vil høre.
Det er jo sådan, at alle disse organisationer, som man taler om, faktisk også har været til stede under udvalgets behandling og har givet udtryk for deres synspunkter.
Så hvis man vender det den ene vej og siger, at man ikke vil forstå det, kan man passende også sige, at der i hvert fald heller ikke er udtrykt velvilje til at forstå, hvad der har været disse organisationers mening, når de har bakket op om ministerens forslag. Jeg mener, at de klart og tydeligt har redegjort for, hvor vigtigt det var for dansk eksport, at man havde et kontrolsystem, som der også var tillid til rundt omkring i hele verden.
Jeg mener, at eksporten er en væsentlig ting, og det er også blevet fremført, og det er store værdier, der også for det danske velfærdssamfund står på spil.
kan det i hvert fald klart modbevises af de forhandlinger og de drøftelser, der er foregået.
Spørgsmålet om miljøkontrollen har også været fremført med meget kraftig røst.
Igen må jeg henvise til betænkningen.
Lad mig derfor til sidst konkludere, at man hører det, man vil høre.
Så kan man selvfølgelig bruge det, man vil høre, til at prøve på at argumentere for, at der overhovedet ikke er hold i det, flertallet herinde udtrykker, nemlig at der ikke må være tvivl om, at tilliden til kontrolsystemerne er til stede.
Bjarne Laustsen (S), 1998-06-23:
Fru Mariann Fischer Boel prøver at fritte et par medlemmer af den socialdemokratiske gruppe, fordi vi har meddelt, at vi ikke kan stemme for lovforslag nr. L 9.
Nu er det jo sådan, at fru Mariann Fischer Boel ikke gør opmærksom på, at Venstre havde et helt andet forslag, da de her ting kom frem, nemlig en amtslig løsning.
Og jeg er i hvert fald af den opfattelse, at hverken den amtslige løsning eller den statslige løsning, når vi kigger på problemer omkring strukturen, er der nogen ændring i.
Så jeg vil stadig væk fastholde, at jeg undlader at stemme ved tredje behandling.
Mariann Fischer Boel (V), 1998-06-23:
Som udgangspunkt vil jeg godt fastslå, at Venstre fortsat er enig i den forenkling, som sammenskrivningen af de her love til den nye fødevarelov betyder, ligesom den gennemskuelighed og ensartethed er vigtig for at sikre forbrugerne gode og sunde fødevarer.
Imidlertid har Venstre, ligesom vi gav udtryk for det ved første behandling, betænkeligheder ved lovforslagets kontrolstruktur, der sigter på den statslige model.
Fra Venstres side finder vi, at en sammenhængende kontrol fra jord til bord lige så godt kan tilgodeses ved at anvende den decentrale model, hvor enhederne placeres i 12 enheder under kommunal styring.
Den decentrale model giver mulighed for at skabe et fleksibelt system, hvor alle funktioner ikke nødvendigvis behøver at varetages af de enkelte enheder.
Venstre er ligeledes bekymret over, at der overhovedet ikke i lovforslaget er sket en afklaring omkring varetagelsen af de kommunale miljøopgaver, der på nuværende tidspunkt varetages i MLK-enhederne, og vi har da også noteret os, at det har skabt en vis lokal usikkerhed.
Det kan vi jo se på alle de foretræder, der har været i Fødevareudvalget under behandlingen af lovforslaget.
Man kunne fristes til at tro, at der var en skjult dagsorden også med hensyn til miljøkontrollen, men det kan vi måske få ministeren til at afkræfte her fra talerstolen.
Vi finder i hvert fald fra Venstres side, at det er overordentlig problematisk, at der ikke er fundet en afklaring, inden lovforslaget er blevet fremsat. Vi kan også se, at mange socialdemokratiske borgmestre er overordentlig betænkelige.
Selv Kommunernes Landsforenings formand, Anker Boye,
har sat sig i spidsen for den decentrale model.
og jeg må selvfølgelig forvente, at de medlemmer vil stemme for det ændringsforslag, der er fremsat til lovforslaget. Vedrørende offentliggørelse af kontrolresultater er vi godt tilfreds med formuleringen i flertalets betænkningsbidrag, der sikrer, at enkeltpersoner ikke kan hænges ud, fordi der er begået en mindre fejl, men at offentliggørelse af kontrolresultater med navns nævnelse kun finder sted, hvis der er givet påbud om omsætningsbegrænsning, hvis der er accepteret et bødeforelæg, eller hvis der er modtaget en dom.
Det er tiden vist løbet fra.
Med hensyn til gebyrpolitikken over for de små og mellemstore virksomheder er vi også godt tilfreds med flertallets beslutning om, at der ikke sker en ændring af den gældende gebyrpolitik, sådan at små virksomheder også i fremtiden friholdes for de gebyrer, der har virket voldsomt belastende.
Jeg beder ministeren bekræfte fra talerstolen, at den gebyrpolitik, der gælder i hvert fald indtil den 31. december 1998, også fortsætter efter den dato, sådan at de gebyrer, som kan opkræves for levnedsmiddelkontrollen på de små og mindre virksomheder, ikke bliver opkrævet, og at den procedure, der er gældende i dag, vil fortsætte også efter årsskiftet.
Jørn Jespersen (SF), 1998-06-23:
Jeg bliver bare nødt til at korrigere hr. Ole Vagn Christensen, for det, jeg sagde, var, at selvfølgelig eksisterer der eksport- og produktionsinteresser, men min pointe er, at dette lovforslag burde være en entydig forbrugerbeskyttelse med et formål, der udelukkende tog hensyn til forbrugerne.
Det er det ikke, og derfor har vi ikke fået fjernet tvivlen om, hvorvidt vi har et erhvervsministerium eller et forbrugerministerium, og det er et problem.
Jeg må så bare konstatere, at uanset hvor mange gange man spørger, er det umuligt at få konkrete svar fra regeringen, Det Konservative Folkeparti og CD, der vil banke det her igennem, på, hvad det er for uensartede kontrolafgørelser, der berettiger den statslige kontrol.
Der findes ganske enkelt ikke argumenter.
Søren Kolstrup (EL), 1998-06-23:
Jeg vil blot sige tak til ministeren, fordi ministeren så klart har tilkendegivet, hvornår demokratiet virker, og hvornår demokratiet ikke virker.
Der er total klarhed om, at når man foretager en liberalisering, hvor dele af aktiviteterne er konkurrenceudsat, gælder demokratiet ikke.
Tak for den meget klare besked.
Hvis man vil demokratiet, kan man f.eks. blot stemme for Enhedslistens ændringsforslag.
Tak for præciseringen.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-23:
Jeg har lyttet til fru Kirsten Jacobsens indvendinger, og jeg må sige, at de ikke forekommer mig at være sagligt begrundede.
Spørgsmålet om undersøgelse af behovet for renovering var bragt op ved anden behandling, og det er korrekt, som ministeren gjorde opmærksom på for et øjeblik siden, at ministeren gav de oplysninger, at der foregår et sådant udredningsarbejde.
Der er ikke på saglig vis fremkommet oplysninger, som kan begrunde den kampagne, som fru Kirsten Jacobsen nu fremfører, og man kan kun få den mistanke, at den i virkeligheden er begrundet i, at fru Kirsten Jacobsen ikke bryder sig om bloktilskuddet.
Det synes jeg ikke er et tilstrækkeligt argument for på det grundlag at skabe usikkerhed og udsætte sagen.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-23:
Det er yderst relevant, fordi det betyder, at finansministeren siger: Godt nok giver vi bloktilskud til Grønland, men så får de i øvrigt pengene én gang til, hvis de har brugt dem til noget andet.
Mogens Lykketoft (S), 1998-06-23:
Jeg kan forstå, fru Kirsten Jacobsen vil have sagen afbrudt på et urigtigt grundlag, og derfor skal jeg benytte lejligheden til meget kort at repetere, hvad der i forhandlingerne mellem landsstyret og regeringen er sagt og aftalt omkring renoveringsspørgsmålet.
Der har ikke på noget tidspunkt været nævnt beløb fra min side.
Der er ikke aftalt noget om beløb.
Vi har lovet i forbindelse med aftalen om bloktilskud, som vi behandler nu - og det er Folketinget velorienteret om - at danske myndigheder vil medvirke med ekspertise til at opgøre bygningsrenoveringsbehovet på Grønland i de kommende år.
Landsstyret har meddelt, at man har planer om en renoveringsfond, hvor man gerne ser en eller anden form for medfinansiering fra dansk side.
Det er et spørgsmål, som ikke er til afgørelse i dag.
Det er et spørgsmål, der vil være genstand for drøftelse mellem regeringen og landsstyret i den kommende tid.
Her findes ingen aftaler om beløb, og når der måtte være noget at tage stilling til, vil Folketinget selvfølgelig få lejlighed til det.
Dorte Bennedsen (S), 1998-06-23:
Det er lidt vanskeligt at forstå, at fru Kirsten Jacobsen på dette sene tidspunkt vil have forslaget tilbage til udvalget.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-23:
Vi står nu over for at skulle vedtage et forslag om et 3-årigt bloktilskud til Grønland, og samtidig kunne vi læse i går på Ritzaus Bureau, at finansministeren udtaler, at det ligger i luften, at vi også vil komme til at betale for renoveringen af den grønlandske boligmasse.
Det er lidt mærkeligt, at Folketinget efter et ønske fra både Færøerne og Grønland i stadig stigende grad har overført det ene område efter det andet til selvforvaltning og ladet pengene følge med, så man har kunnet opretholde standarden på det pågældende område.
Når tingene så er overgået til selvforvaltning, har man fra dansk side sluppet kontrollen, og så er der jo sket det i masser af tilfælde - nu senest på Grønland - at man har brugt pengene til andre formål.
Pengene til at oprette og renovere boligmassen og opretholde et fornuftigt boligbyggeri har ligget i bloktilskuddene hele tiden, men de er blevet brugt til andre formål.
Når det så er en kendsgerning, at det kun er slum, man har tilbage, kan man altså bare rejse ned til finansministeren og sige: Nu vil vi i øvrigt gerne have renoveret vores boligmasse - samtidig med at finansministeren her om et par dage præsenterer Folketinget og den danske befolkning for massive skattestigninger med pinsepakken.
Jeg ved ikke, om de 500 mio. kr., finansministeren har udlovet til renovering af den grønlandske boligmasse, er en eller anden form for betaling for en stemme til pinsepakken.
Men uanset hvad er det at betale den samme regning to gange, og det vil vi ikke acceptere i Fremskridtspartiet.
Vi synes, Folketinget nu må knytte betingelser til bevillingen af de bloktilskud og sikre sig, at der opnås en eller anden sikkerhed for, at pengene går til de rigtige formål.
Vi synes, det er uacceptabelt, vi i øjeblikket oplever det, man populært kan kalde omvendt kolonistyre, for i øjeblikket er det jo Danmark, der regeres fra Færøerne og Grønland.
Jeg vil derfor gerne anmode formanden om, at forhandlingerne vedrørende L 113 bliver afbrudt, og at forslaget bliver sendt tilbage til udvalget, så det kan få lejlighed til at stille et sådant ændringsforslag.
Kristian Jensen (V), 1998-06-23:
Vi forhandler om et lovforslag, der har undertitlen »Ændring af fordelingsnøgler m.v.«, og hvis det bare var en ændring af fordelingsnøglerne, havde jeg nok ikke stået på talerstolen, for jeg føler, at vi har fået lavet et godt forlig på det område, men i forbindelse med besvarelsen af udvalgets spørgsmål er der kommet en række interessante svar, som det ville være rart om ministeren ville hjælpe med fortolkningen af.
Når skatteministeren svarer, at der ikke for øjeblikket er planer om at sælge aktier i Dansk Tipstjeneste A/S, skal det så forstås på samme måde som økonomiministerens tilsagn frem til den 28. maj om, at regeringen ikke på det tidspunkt havde planer om et økonomisk indgreb - noget, der ikke holdt særlig længe?
Har ministeren eller andre personer i regeringen planer om at overflytte beløbsmodtagerne til finansloven på almindelige vilkår og dermed bryde koblingen mellem spil og udlodning til gode formål?
Det virker uforståeligt på mig, en lang række beløbsmodtagere og Dansk Tipstjeneste, at ministeren end ikke har villet undersøge muligheden af, at Dansk Tipstjeneste kunne stå for udlodningen og dermed beholde administrationen i det regi, der har virket upåklageligt indtil nu.
Vi har fået en klar afvisning af den mulighed, men endnu ikke et godt argument for den ellers valgte løsning.
Det ville klæde afslutningen på et rimelig godt forlig, hvis ministeren ville give os det argument.
Margrete Auken (SF), 1998-06-23:
Nu synes jeg lige, hr. Søren Kolstrup skulle tage og stable sig lidt ned igen, for det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet om, at offentlighedsloven skal gælde, giver jo præcis de begrænsninger, som ministeren nævner.
Det skal vi lige huske.
Der står ikke i offentlighedsloven, at der altid skal være åbenhed, og når der er hensynet til de privatøkonomiske ting i det, så er der undtaget.
Så uden at man skal op i det patetiske højspændingsfelt, som hr. Søren Kolstrup bevægede sig op i, synes jeg godt, at vi lige kunne tage at have den her debat sådan lidt rimeligt.
Og så vil jeg godt takke ministeren for svaret, men jeg mener, at vi må have det præciseret, at vi må finde en formulering her mellem anden og tredje behandling, som kan tydeliggøre det, fordi der er altså meget gummi.
Vi har erfaring for det.
Så derfor vil jeg altså sige, at vi skal have det her betragteligt tydeliggjort med hensyn til, hvad der står
også i det svar, der er kommet.
Vi undlader at stemme til ændringsforslaget, og så taler vi om det på det samråd, vi skal have her efter andenbehandlingen.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-23:
Blot for at fru Dorte Bennedsens bemærkning ikke skal stå uimodsagt: Det var der ikke lejlighed til, for det Ritzautelegram, jeg refererede fra, er dateret den 22. juni kl. 16.21.
Svend Erik Hovmand (V), 1998-06-23:
Jeg skal såmænd blot berolige skatteministeren med, at jeg har fulgt sagen, så vidt det nu er gørligt, og at jeg har set de spørgsmål om bemærkningerne til lovforslag nr. L 90, som er optrykt i betænkningen, nemlig spørgsmål 6 og spørgsmål 7.
Og jeg har også noteret mig, at skatteministeren har beklaget, at han havde sendt et forslag til høring og derefter havde udarbejdet et nyt forslag, som ikke havde været til høring i Testpanelet på samme måde, og det har jeg forstået, og det er i orden.
Vi må have en fast procedure på det her område, og jeg synes, det er på tide, at erhvervsministeren lever op til sine egne udtalelser på det her område.
Christian H. Hansen (DF), 1998-06-23:
Jeg vil blot sige, at selv om det normalt vist ikke plejer at ligge for min mund at rose en socialdemokratisk minister, vil jeg gerne gøre det i dag for det her lovforslag.
Det bliver forbrugernes dag
den dag, dette lovforslag, som er til anden behandling i dag, og som kommer til tredje behandling, bliver stemt igennem.
Nogle har lagt op til, at de hellere så, at det var amterne, der skulle overtage opgaven.
Der må jeg så sige, at når jeg har den grundholdning, at jeg egentlig mener, at amterne skal nedlægges, er det ikke en vej at gå for mig.
Lobbyarbejde er også nævnt heroppefra.
Man mener, at vi har lyttet til interesseorganisationerne, og at det kun er deres ord, man har hørt i Udvalget for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
De, der ønsker det bevaret i kommunerne, udfører de så lobbyarbejde for kommunerne heroppefra, eller hvordan skal det udlægges?
Så vil jeg også godt sige til det om de københavnske restaurationer, at jeg tror faktisk ikke, at den form for hetzkampagne, man har brugt i dagspressen over for disse restaurationer, er hensigtsmæssig.
Jeg tror, det er mere hensigtsmæssigt, som det er nu, at der bliver lagt op til, at man slår ned på meget grove tilfælde, og det er så bl.a. ministeren, der kan være med til at sætte dagsordenen for det nogenlunde, som den er i dag.
Vi støtter lovforslaget fuldt ud.
Vi kan dog ikke støtte de ændringsforslag, der er stillet af Venstre, SF og Kristeligt Folkeparti.
Jeg slutter med at rose ministeren for hans lovforslag.
Ole Stavad (S), 1998-06-23:
Hr. Svend Erik Hovmand udtaler sig med den styrke, man kan have, når man ikke har fulgt en sag tilstrækkelig tæt.
Jeg synes i øvrigt, det er bemærkelsesværdigt, at han i en sag, der er skatteministerens, beder erhvervsministeren om at gå ind på en generel debat om Testpanelet, men det er der jo andre der vil tage stilling til.
Men jeg må sige til hr. Svend Erik Hovmand, at hvis han havde fulgt sagen, ville han have vidst, at det lovforslag, vi her behandler, har været forelagt Testpanelet, og at det forslag, som har været forelagt Testpanelet, også er udvalget bekendt, for det blev sendt over til udvalget samtidig med, at det blev sendt til høring i erhvervsorganisationerne, samt at det forslag, der har været sendt til høring, og som har været sendt til Testpanelet, er blevet justeret i lyset af de høringssvar, der er kommet ind fra erhvervslivet, og at der i øvrigt har været et fortsat samarbejde med erhvervslivet, som har affødt de ændringsforslag, som Folketinget skal tage stilling til her ved andenbehandlingen.
Så nu skal vi jo passe på, at vi ikke ender dér, hvor vi ikke kan vedtage lovforslag her i Folketinget, der tager hensyn til erhvervsinteresser, men som ikke tager hensyn til saglige indsigelser fra de mennesker, der skal administrere dem, så at Testpanelet bliver en begrænsning i stedet for en hjælp til at sikre, at vi vedtager lovgivning, der kan administreres.
Jeg ser det ikke som et problem, at vi har lyttet til erhvervsorganisationernes og branchernes synspunkter med hensyn til det her forslag, så vi dermed har sikret, at de har fået vilkår at administrere loven under, som svarer til det, erhvervslivet mener er nødvendigt for at kunne have en smidig administration.
Men jeg ser et lille problem i, at hr. Svend Erik Hovmand skaber et problem, fordi han ikke har fulgt sagen under behandlingen i udvalget, hvilket er helt forståeligt, fordi hr. Svend Erik Hovmand ikke er medlem af udvalget.
Svend Erik Hovmand (V), 1998-06-23:
Jeg har med stor interesse lyttet til den debat, der har
været om dette forslag
, og da jeg ser, at erhvervsministeren også er i salen, håber jeg, at erhvervsministeren hører det, jeg siger nu, for jeg er sikker på, at hun har fulgt denne sag med lige så stor interesse.
Sagen handler jo i høj grad om, hvordan vi forbereder vores lovgivning, og da erhvervsministeren tiltrådte, sagde hun, at hun lagde meget vægt på at undgå administrative byrder og lagde meget vægt på at leve op til ordentlige forberedelsesprincipper, bl.a. ved benyttelsen af Testpanelet, sådan at man i forvejen vidste, hvilke konsekvenser lovforslagene ville få, inden de blev behandlet i Folketingssalen.
Men nu har vi kunnet konstatere, at efter at erhvervsministeren er tiltrådt, og efter at hun har sagt de gode ord om de mange gode hensigter, har regeringen fremsat en række forslag, som man ikke kendte konsekvenserne af, og hvor man senere har måttet lave loven om, f.eks. loven om gulpladeafgiften og loven om emballageafgiften, og der kunne nævnes en række andre.
Og derfor synes jeg, det kunne være interessant at spørge erhvervsministeren, om erhvervsministeren finder, at den måde, Erhvervsministeriets Testpanel er blevet anvendt på, er i overensstemmelse med de intentioner, erhvervsministeren har.
Jeg ser, at erhvervsministeren ryster på hovedet, men erhvervsministeren skal jo om lidt tage stilling til det her forslag, og erhvervsministeren er jo både medlem af regeringen og medlem af Folketinget, og jeg går ud fra,
Og derfor synes jeg, det er rimeligt, at vi nu beder erhvervsministeren om at tilkendegive, efter hvilke retningslinjer man ønsker at Testpanelet skal fungere i fremtiden.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-23:
Selve hovedsigtet med dette lovforslag er vi enige i, nemlig at begrænse diverse former for emballage, men vi synes ikke, regeringen har gjort arbejdet godt nok til, at vi vil tage ansvaret for denne lov.
Vi anerkender, at de ændringsforslag, der er kommet fra skatteministeren, trækker i den rigtige retning, og derfor stemmer vi også for dem.
Og vi stemmer også for det ene ændringsforslag fra Enhedslisten, som vi mener også er et forslag i den rigtige retning, nemlig at der ikke må beregnes afgift af materiale af glas og komposterbart materiale.
Men på grundlag af en samlet vurdering vil vi undlade at stemme til lovforslaget, og det vil vi gøre ud fra den betragtning, at der er alt for mange løse ender og for meget administrativt besvær.
Det er et af de lovforslag, der burde have været gennemarbejdet bedre.
Så tror vi der kunne være kommet en god lov ud af det, men sådan som det foreligger nu, er det ikke godt nok.
Flemming Hansen (KF), 1998-06-23:
Nej, det kan jeg forsikre fru Sonja Albrink om at vi ikke er.
Jeg tog bare en åbenlys urimelighed op, som branchen vurderer vil koste den 5,8 mio. kr. Og det er jo ikke, fordi det uoverskuelig mange penge, men vores indstilling til denne lovgivning er klar, og det står også i betænkningen, at vi har den indstilling, og vi vil blive ved med at sige nej tak.
Sonja Albrink (CD), 1998-06-23:
Må jeg spørge hr. Flemming Hansen: Hvis nu ministeren er indstillet på at kigge på det problem med hensyn til legetøj, som hr. Flemming Hansen uddybede, og indstillet på at komme med et ændringsforslag om, at legetøj udgår af emballageloven, er Det Konservative Folkeparti så villigt til at stemme for emballageloven?
Aage Frandsen (SF), 1998-06-23:
For en ordens skyld og i hvert fald til ære for hr. Flemming Hansen, selv om det ikke burde være nødvendigt at sige det: Jeg sagde ikke, at det ikke gør indtryk på mig, at en virksomhed lukker.
Jeg sagde: at det ikke gør indtryk på mig, at man fra en virksomheds side siger, at den lukker.
Men hvis man kommer med saglige argumenter, der viser, at der er nogle ting, der ikke kan administreres osv., så gør det indtryk.
Selvfølgelig gør det da indtryk på enhver, at en virksomhed lukker, men ikke, at man siger det, for
det har vi hørt så tit, og »ulven kommer«, skal man altså ikke sige for mange gange.
Men det, at der er nogle, der siger det, skal ikke afholde mig fra at vurdere sagen helt uafhængigt af, at man kommer med den påstand.
Bare for at der ikke skal opstå misforståelser: Jeg ønsker da ikke, at en virksomhed skal lukke.
Og om man har sin base i den offentlige sektor eller i den private sektor, er sagen uvedkommende.
Det burde det i hvert fald være, og det er det for vores vedkommende.
Flemming Hansen (KF), 1998-06-23:
Blot til hr. Aage Frandsen, som siger, at det ikke gør indtryk på hr. Aage Frandsen, at en virksomhed lukker: Når man har sin base og sine forudsætninger i den offentlige sektor, er det ikke nogen overraskelse, og det behøver hr. Aage Frandsen ikke engang at sige fra Folketingets talerstol; det ved vi godt.
Søren Kolstrup (EL), 1998-06-23:
Jeg skal blot gøre opmærksom på, at Enhedslistens ændringsforslag bygger på, at man selvfølgelig kun skal have grønne afgifter, hvis de kan være med til at fremme økologisk omstilling, for det er det, der er vores hovedsigte.
Derfor har vi foreslået, at glas og materiale, som af Miljøstyrelsen er godkendt som komposterbart, selvfølgelig skal være friholdt for en afgift, idet det kan opmuntre folk til mere omstilling i dagligdagen.
Det er bare for at præcisere, at grønne afgifter for os først og fremmest er til for at sikre en økologisk omstilling.