Helge Sander (V), 2005-11-17:
Det kræver bl.a., at der skabes sammenhæng i vort uddannelsessystem, og derfor har vi netop præsenteret et nyt debatoplæg med en lang række forslag til, hvordan denne ambition kan indfries.
Jeg skal ikke gennemgå det meget omfattende oplæg i detaljer, men jeg vil gerne fokusere på hovedpunkterne.
For det første skal mindst 50 pct. af alle unge gennemføre en videregående uddannelse; for det andet skal alle uddannelser vurderes efter international standard; for det tredje skal lærerne være bedre til at undervise; for det fjerde skal vi have eliteuddannelser til de dygtigste studerende; for det femte skal vi have en ny central hjemmeside, hvor man samler fakta om uddannelsernes kvalitet og jobmulighederne, og endelig vil jeg for det sjette gerne pege på, at flere skal tage uddannelse inden for områderne teknik, natur og sundhed.
Jeg er blevet bedt om at redegøre for det danske princip om gratis uddannelse til studerende og sammenhængen mellem den seneste internationaliseringsreform, regeringens tanker om muligheden for at få taxametertilskud med til udenlandske studier og endelig internationale tendenser i WTO- og EU-regi.
Men det er samtidig lige så klart, at den hastige globalisering gør, at vi hele tiden skal være på mærkerne, så vores model er tidssvarende, hvis vi skal opretholde vores princip om, at alle danskere skal kunne tage en gratis uddannelse, og det er også derfor, regeringen næste forår vil præsentere Folketinget for en samlet strategi, når Globaliseringsrådet har færdiggjort sit arbejde.
Dansk uddannelsespolitik foregår ikke i et vakuum.
Flere og flere flytter efter uddannelse, danske studerende bliver mere mobile, og de danske universiteter optager flere og flere udenlandske studerende.
Det er en positiv udvikling, fordi det er en berigelse af de danske universiteter at få inspiration udefra, og derfor vedtog FolM017S11601207ALFV.FM Page 1163 Monday, January 23, 2006 10:30 AM ketinget også med et meget stort flertal en ny internationaliseringsreform i maj i år.
Formålet med reformen er at skabe bedre muligheder for øget studentermobilitet over landegrænserne.
Kravet om deltagerbetaling for studerende fra lande uden for EU og EØS er udtryk for, at vi fra dansk side hverken kan eller vil påtage os en forpligtelse til at uddanne et ubegrænset antal udenlandske studerende.
Hertil kommer, at betalingen sikrer, at de, der påbegynder en uddannelse i Danmark, også mener det alvorligt.
Det sker gennem afskæringen af taxametertilskuddet til studerende fra tredjelande.
Besparelsen vil gå krone for krone til en friplads- og stipendieordning, der gør det muligt at give friplads og stipendium til de dygtigste studerende fra lande uden for EU og EØS.
Det er universiteterne selv, der afgør, inden for hvilke områder de vil bruge stipendier og fripladser, og der vil derfor efter loven fortsat være gratis uddannelse til studerende fra Danmark og EU/EØS samt gratis uddannelse til de dygtigste studerende fra resten af verden.
Jeg kan derfor konstatere, at det ikke er en spareøvelse.
Regeringen anvender krone for krone taxameterkronerne til stipendier og fripladser, og loven sikrer den danske model med gratis uddannelse til danske unge.
Forslaget om at give visse studerende bedre mulighed for at studere i udlandet skal også ses i dette lys.
Af regeringsgrundlaget fremgår det, at regeringen vil fremsætte forslag om, at taxametertilskuddet under visse betingelser kan følge danske studerende til udlandet.
Statsministeren præsenterede forslaget i sin åbningstale her i Folketinget, hvor han bl.a. sagde: »Vore talentfulde unge skal have bedre muligheder for en international uddannelse.
I dag får danske universiteter et tilskud til hver studerende, og dette tilskud skal kunne følge den unge ud i verden, så en dansker, der er dygtig nok til at komme ind på en god uddannelse i udlandet, kan få pengene med.
Forespørgerne omtaler også et WTO-forslag og dettes sammenhæng med det danske uddannelsessystem.
Det er korrekt, at WTO har foreslået en liberalisering af handel med tjenesteydelser i forbindelse med forhandlinger om GATS, men jeg forventer ikke, at forslaget får konsekvenser på uddannelsesområdet.
I WTOregi forhandler EU på Danmarks vegne med den holdning, at tjenesteydelser, herunder uddannelser, som er finansieret med bare én offentlig krone, undtages fra en eventuel liberalisering.
Jeg tror heller ikke, forslaget vil indebære, at en række udenlandske institutioner falbyder uddannelsesprodukter på det danske marked, for det er jo således, at allerede i dag står det private og udenlandske universiteter frit for at udbyde uddannelser i Danmark.
Konkurrence er godt, også på uddannelsesområdet, så vi kan kun være interesserede i et varieret og differentieret uddannelsestilbud.
Udenlandske institutioner mangler blot statsgodkendelse af deres uddannelser, og det gør, at det danske marked vil være mindre attraktivt, idet uddannelserne har begrænset værdi på det danske arbejdsmarked.
I dag er det imidlertid ikke muligt at udbyde statsanerkendte uddannelser i udlandet, og det skyldes simpelt hen, at dansk lovgivning ikke gælder uden for landets grænser.
Vi må også holde fast i, at universiteternes kerneopgave er at tilbyde uddannelser og drive forskning til gavn for det danske samfund og arbejdsmarked, det er ikke en kerneopgave for et universitet at tjene penge på et kommercielt uddannelsesmarked.
Men samtidig er det regeringens holdning, at universiteterne skal have bedre mulighed for at kunne drage fordel af international erfaring på uddannelses- og forskningsområdet.
Det vil styrke universiteternes muligheder for uddannelse og forskning af høj kvalitet herhjemme.
I december er der igen møde i Globaliseringsrådet om bl.a. internationaliseringen.
Regeringen er ved at finpudse en række forskellige initiativer, der skal forbedre universiteternes muligheder for at kunne tage del i det internationale uddannelsesmarked, og jeg forventer, at vi kan finde frem til en god løsning, hvor vi både tilgoM017S11601207ALFV.FM Page 1164 Monday, January 23, 2006 10:30 AM
deser dem, der vil udbyde i udlandet, og sikrer kvalitet og retssikkerhed for de studerende.
Afslutningsvis vil jeg gerne endnu en gang slå fast, at regeringen ikke arbejder på at indføre betaling for danske studerende på ordinære danske universitetsuddannelser, og både den seneste reform og regeringens forslag om taxametertilskud til udenlandske studier skal ses i dette lys.
Det er urealistisk at forestille sig, at vi som et af de eneste lande i verden kan tilbyde gratis uddannelse til unge fra alle dele af verden og i tilgift verdens højeste SU, og derfor var internationaliseringsreformen nødvendig.
Vi er nødt til at sikre og tilpasse den danske model, og den forpligtelse påtager regeringen sig gerne.
Forhandling