runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2003-05-08:
Hr. Kristian Jensen bliver ved med at benægte fakta.
Man kunne næsten høre et kendt tidligere medlem sige: Hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Men fakta er jo, at der er over 100 kommuner, der kommer ud med røde tal på bundlinjen på grund af regeringens skattestoppolitik.
Hvordan skal de kunne leve op til de krav, der bliver stillet?
Hvordan skal de kunne give et svar i forhold til fremtidens service, når vi taler om det?
Det, jeg vil vende tilbage til, er uddannelsesområdet.
Jeg havde et hold ledige fra Vestfyn herinde forleden dag.
På Vestfyn er det sådan, at der har regeringens rammer, kvoter og lofter og besparelser på hele AMU-området, hvor man jo har sparet 425 mio. kr. i regeringens levetid, gjort, at man nu ikke kan få it overhovedet, fordi det er forsvundet ud. Det er forsvundet.
Man må ikke bruge it.
Det loft, der er lagt ind, betyder, at der ikke er it for ledige på Vestfyn.
Hvad er svaret til dem?
Er it ikke en væsentlig kompetence for de ledige og for de kortest uddannede på Vestfyn mere?
Vil man sætte gang i investering og uddannelse frem for bare at blive ved med bevidstløst at skære ned?
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Jeg er ked af, at hr. Anders Samuelsen konsekvent fordrejer, hvad jeg har sagt fra den her talerstol.
Jeg læste ordret op, hvad der stod, og jeg konkluderede, at det, der var Socialdemokratiets frygt - og også Det Radikale Venstres frygt - var, at arbejdsløsheden blev for lav på et tidspunkt, hvor der var 180.000 ledige.
Det er standarden.
Det er tallene, og det kan hr. Anders Samuelsen ikke løbe fra.
Derfor synes jeg, det er beklageligt, at hr. Anders Samuelsen fortsætter den fordrejning af mine ord, som han har gennemført hele dagen.
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg bare sige, at i den aftale omkring flere boliger, som vi i fællesskab har lavet, står der under punkt 2, reform af byfornyelse: »Byfornyelse skal være mere effektiv, så man får mere byfornyelse for færre offentlige midler.«
Aftalen går altså ud på, at vi, selv om der bliver sparet, får mere byfornyelse.
Det er den aftale, fru Lissa Mathiasen var med til at forhandle.
Det var den aftale, som vi lavede i fællesskab i forbindelse med finansloven.
Så er det sådan, at hvis man kigger på de skøn, som jeg er blevet oplyst om, så er der i øjeblikket givet tilsagn om ca. 14.000 støttede boliger, hvor normalen på nuværende tidspunkt er et tilsagn til omkring 6.000-7.000 støttede boliger.
Fru Lotte Bundsgaard er meget bekymret for kommunernes forhold
Der er det sådan, at hvis man kigger på de kommunale budgetter, så er der præcis som aftalt mellem den nuværende regering og de kommunale parter ved sidste års kommuneaftale vækst i de kommunale budgetter.
Der er en vækst i amternes budget, der er en vækst i kommunernes budget, der er vækst i de områder, hvor vi særlig har prioriteret det.
Der er en vækst i ældreomsorgen.
Det er rigtigt, at der er et lille fald på spørgsmålet omkring børnepasning, og det skyldes, at der er færre børn at passe.
Hvis man spørger i KL, så siger de, at prisen pr. barn, altså hvad man har af udgifter pr. barn, er holdt konstant.
Så der er ikke et faldende serviceniveau pr. bruger.
Der er nemlig de samme penge til rådighed, men man har bare været fornuftig i kommunerne og justeret ned, når behovet falder.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-05-08:
Først vil jeg gerne have hr. Kristian Jensen til at bekræfte, at der er sket et fald i beskæftigelsen i den offentlige sektor i de to sidste kvartaler af 2002.
Vil hr. Kristian Jensen bekræfte, at der er god grund til, at mennesker i kommuner og amter oplever, at der bliver skåret på børnehaver og på ældreplejen osv.?
Når det så er sagt, så vil jeg godt sige tak for svaret
fra hr. Kristian Jensen på mit sidste spørgsmål.
Vi fik at vide, at regeringen vil gøre noget for indvandrerne, for de syge, og så er de i gang med at gøre noget for de ældre på arbejdsmarkedet.
Det vil vi gerne være med til.
Men det er, som om hr. Kristian Jensen ikke har fattet alvoren.
Hver dag bliver
flere og flere arbejdsløse.
Så er det altså ikke nok at gøre noget for indvandrerne, for de syge, og at man laver en rapport om de ældre på arbejdsmarkedet. Men i dag har vi desværre fået bekræftet det, vi frygtede, nemlig at regeringen har tænkt sig at fortsætte en linje, hvor man gør en lille bitte smule, men ikke gør noget reelt for at hindre, at arbejdsløsheden stiger, at man hellere vil bruge pengene på skattestop og give pengene til de rigeste i det her samfund i stedet for at sikre en sund udvikling, hvor arbejdsløsheden ikke stiger.
Tak for det svar, hr. Kristian Jensen.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Det seneste år er den faktiske ledighed steget med over 17 pct., og vi har i dag ikke kunnet få Venstres ordfører til at sige, hvad man vil gøre, hvilke konkrete initiativer man vil tage.
Derimod har vi hørt Venstres ordfører skælde ud over, at andre gerne vil gøre noget for at knække det her, gerne vil sætte nogle ting i gang, gerne vil prøve at sørge for, at det ikke bliver en ond cirkel, at ledigheden ikke bider sig fast.
Det er et sølle svar, der er fra Venstre.
Der er nemlig ikke noget.
Med hensyn til pinsepakkediskussionen så skyndte hr. Kristian Jensen sig at sige det meget kort, men faktum er jo, at dengang var ledigheden stærkt på vej nedad, og dermed var der en fare for, at økonomien kunne blive overophedet.
Nu går det den stik modsatte retning: arbejdsløshedskøerne bliver længere og længere måned for måned.
Frode Sørensen (S), 2003-05-08:
Ja, nu har vi to sønderjyder jo et problem.
Når vi ikke kan forstå hinanden på rigsdansk fra talerstolen, må vi jo se, om vi bagefter kan klare os på sønderjysk.
Jeg vil gerne spørge: Er ministeren enig i, at når fugletallet er vendt i 2002, kan det bl.a. også skyldes, at der er indgået frivillige aftaler, og at der er indgået andre aftaler?
At disse frivillige aftaler kan opsiges, og at situationen kan være sådan, at fugletallet igen daler, hvis de opsiges?
Jeg synes da, at 600 ha i en frivillig ordning er fint.
Men er det ikke lige så fint, hvis Sønderjyllands Amtsråd får nogle muligheder for at gribe ind, hvis disse frivillige aftaler ikke indgås længere?
Gudrun Laub (V), 2003-05-08:
Når jeg siger, at udtrykket »forbedre« er for upræcist, er det netop, fordi det ikke er grundigt gennemarbejdet og helt ukonkret, men det er jo noget, vi kan komme tilbage til, når der skal laves en egentlig gennemgang og revision af naturbeskyttelsesloven.
Det er bare magtpåliggende for mig at tilkendegive her i dag, at der ikke skal herske nogen tvivl om, at i Venstre er vi meget optaget af, at naturen skal beskyttes, at der skal være gode muligheder, og at udviklingen skal følges, og jeg regner med, at vi formentlig fortsætter debatten om det til efteråret.
Frode Sørensen (S), 2003-05-08:
Først til fru Gudrun Laub.
Ordet »forbedre« kan ifølge fru Gudrun Laub være en lidt upræcis formulering, men hvis fru Gudrun Laub har et bedre dækkende ord, som egentlig rummer det samme, vil jeg gerne se på det.
Til ministeren vil jeg sige: Ministeren er inde på at overføre statslige kompetencer.
Det er vel ikke nok
Hvorfor mener ministeren ikke, det er vigtigt, at der opstilles nogle regler for en fremtidssikring, der både bevarer og forbedrer dette unikke område?
Så siger ministeren også, at vi har set en fremgang i 2002.
Ja, men hvad nu, hvis den fremgang bliver til en tilbagegang igen?
Hvad gør vi så, hr. minister?
Det sidste, jeg skal sige noget om, er de frivillige aftaler.
Frivillige aftaler er da fint, men som ordet siger,
er frivillige aftaler noget, man kan hoppe ud af igen.
Og hvad nu, hvis disse aftaler opsiges af lodsejerne?
Hvad gør vi så?
Det er bl.a. det, ændringsforslagene tager højde for.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Hvis ministerens svar skal forstås sådan, at til efteråret vil man alligevel opfylde Danmarks internationale forpligtelser med hensyn til habitatsbeskyttelse osv.
og alligevel lade naturbeskyttelsesloven få forrang, også når det gælder Tøndermarsken, er det jo ubegribeligt, hvorfor man ikke vil sikre det nu.
Men o.k., så kunne vi jo gøre det til efteråret.
Men min bekymring er, at svaret lige netop ikke skal forstås sådan, men at svaret desværre indebærer en mulighed for, at regeringen i virkeligheden ikke har tænkt sig at sætte den almindelige beskyttelse, som ligger i naturbeskyttelsesloven, i kraft med hensyn til Tøndermarsken.
Det er det, der bekymrer os, og det er det, vi ikke vil tage medansvar for.
Vi forstår simpelt hen ikke ministerens forklaringer, for hvis ministeren udelukkende har gode hensigter i denne sag, er det underligt, at vi ikke kan få et klart tilsagn fra ministeren om, at selvfølgelig bliver det ordnet til efteråret.
I stedet for får vi alle mulige meldinger om, at så vil man overveje det, så vil man se, om det er muligt, og den slags tilkendegivelser.
Gudrun Laub (V), 2003-05-08:
Til hr. Frode Sørensens spørgsmål vil jeg bare sige, at ændringsforslaget om at tilføje »forbedre« er en meget upræcis formulering, og den kan fortolkes som værende meget vidtgående. Som miljøministeren lige har redegjort for, er det også Venstres holdning, at hvis man kan nå gode resultater ad frivillighedens vej ved aftaler, er der ingen grund til at lave regler om mere tvang og straf og bøder.
Frode Sørensen (S), 2003-05-08:
Jeg synes faktisk, det ville klæde regeringspartierne, hvis de kunne støtte ændringen af formålsparagraffen, så man ikke bare skriver »at bevare«, men »at forbedre« dette unikke naturbeskyttelsesområde, som Tøndermarsken er.
Jeg vil egentlig gerne spørge regeringspartierne og for den sags skyld også ministeren, hvorfor man ikke synes, det er rimeligt at pålægge Sønderjyllands Amtsråd en pligt til at gennemføre foranstaltninger, som ikke blot sigter på at bevare naturtilstandene i Tøndermarsken, men også på at forbedre den.
Så var fru Gudrun Laub også inde på begrebet »de frivillige aftaler«, og her vil jeg sådan set også meget gerne høre: Hvad er egentlig årsagen til, at man ikke synes, at hvis man ikke længere kan indgå frivillige aftaler, vil det være en god ting at give amtet mulighed for at gribe ind og gennemføre de ting, der er ret og rimelige, eksempelvis hvornår kreaturer skal føres frem og tilbage, tætheden af kreaturer og registrering af vandstanden.
Den sidste ting, jeg simpelt hen ikke forstår, er angående den ændring, vi foreslår, nemlig at naturbeskyttelseslovens § 3 skal have forrang frem for bestemmelserne i dette lovforslag.
Hvorfor skal det afvente en lovrevision, når vi alle sammen egentlig synes, at det kunne være udmærket?
Hvorfor skal det vente?
Det synes jeg egentlig godt vi kunne få et svar på fra regeringspartierne.
Gudrun Laub (V), 2003-05-08:
Nu er det jo ikke mit problem, at hr. Keld Albrechtsen ikke kan forstå det, men der er jo intet, der bliver dårligere, end det var før.
Tværtimod får man nu samlet hele kompetencen lokalt, hvor man har mulighed for at få frivillige aftaler og få direkte kompetence tættere på det, som det vedrører, og det er alt andet lige en stor forbedring for netop det område, som jo er et helt unikt og dejligt område.
Det er tilkendegivet, at naturbeskyttelsesloven skal revideres, og så skal vi selvfølgelig sørge for at få implementeret EF-fuglebeskyttelsesdirektivet og EF-habitatsdirektivet til beskyttelse af dyr og planter.
Det er noget, vi skal se på allerede til efteråret, så vidt jeg har forstået.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Jeg kan forsikre ministeren for, at jeg såmænd ikke er i specielt dårligt humør, men jeg er lidt bekymret for, hvad der dækker sig bag ministerens bemærkninger om sammenhængen mellem denne Tønderlovgivning og det, der skal ske til efteråret.
Problemet er jo, at den lovgivning, der bliver vedtaget her i maj i år, har forrang frem for den, der bliver vedtaget
efterfølgende i næste folketingssamling
Det betyder, at selv om det forhåbentlig bliver noget godt, ministeren kommer med - det håber jeg da meget, og jeg takker for invitationen til, at vi skal have en god debat om det til efteråret -
vil det stadig ikke gælde for Tøndermarsken, fordi en særlovgivning har forrang frem for de regler, der kommer til efteråret. Derfor kan jeg ikke acceptere, at ministeren kalder det, der ligger fra oppositionen, for hovsaforslag.
Man vil forbeholde sig retten til at lave et dårligere regelsæt for det helt ekstraordinært fine naturområde, som Tønderkogerne er.
Man vil forbeholde sig muligheden for at lave en dårligere beskyttelse end i resten af landet, hvor de generelle regler gælder, og det er da uforklarligt.
Jeg kan i hvert fald ikke forstå det.
Her har man et naturområde af særlig betydning, også af særlig betydning for fuglene, og så skal der gælde et ringere regelsæt end det, der gælder i resten af landet.
Fru Gudrun Laub må da indrømme, at det er overordentlig vanskeligt at forstå, og det er i hvert fald fuldstændig umuligt at forklare.
Det er heller ikke lykkedes fru Gudrun Laub, må jeg konkludere.
Gudrun Laub (V), 2003-05-08:
Det er en fuldstændig urimelig fortolkning, hr. Keld Albrechtsen kommer med her.
Der er jo intet, der bliver dårligere end i dag på grund af disse bestemmelser.
Vi ved, at bestanden af trækfugle og ynglende fugle i Tøndermarsken har været forringet gennem 1990'erne, og at der nu er en stigning på vej, men det er jo ikke sådan, at man skal lave en lov, som er gældende for hele landet, ved lige specielt at hænge den op på Tøndermarskloven.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Ja, det svar var jo mere retvisende.
Nu indrømmer man fra Venstres side, at det ikke er sikkert, at de forpligtelser, vi har med hensyn til habitatområder, og de generelle regler, vi har i vandbeskyttelseslovgivningen, også vil komme til at gælde for Tøndermarsken.
Man vil ikke sikre det nu, og hvorfor vil man ikke sikre det nu?
Jo, det er, fordi man vil have muligheden for ikke at sikre det senere hen, og jeg synes bare, man skal stå ved, at det vil man ikke.
Man vil sænke niveauet i forhold til det almindelige niveau, og det vil man have lov til at også at kunne gøre i fremtiden.
Derfor er det bare udtryk for, at man ikke prioriterer miljøbeskyttelsen så højt, som vi andre gør.
Det er en politisk diskussion, men jeg synes ikke, man skal forsøge sig med disse tekniske bortforklaringer.
Gudrun Laub (V), 2003-05-08:
De almindelige regler gælder uden for Tøndermarsken, men det er jo normal lovfortolkning, at de specielle regler går forud for de generelle regler, og miljøministeren har stillet i udsigt, at ved revisionen af naturbeskyttelsesloven vil forholdene blive taget særligt i betragtning, så man også laver reguleringer af Tøndermarskloven, hvis det er nødvendigt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Jeg er desværre nødt til at sige, at det er noget vrøvl, når fru Gudrun Laub siger, at ændringsforslagene må afvente den generelle lovgivning.
Problemet er, at denne speciallovgivning går forud for den generelle lovgivning.
Én ting er, at man ikke vil have de regler med og ikke vil have dem til at gælde for Tøndermarsken, men det må man da så stå ved i stedet for at forsøge sig med en teknisk bortforklaring.
Gudrun Laub (V), 2003-05-08:
L 101 er en ændring af vandløbsloven.
Kompetencen samles hos Sønderjyllands Amtsråd, og det giver en harmonisering af myndighedsstrukturen i forhold til de regler, som er gældende for resten af landet.
L 102 er en ændring af den særlige lov om beskyttelse af de ydre koge i Tøndermarsken.
Her bliver kompetencen decentraliseret og overgår altså til amtsrådet.
Hensigten har ikke været at ændre de forhold, der gælder i dag vedrørende vandløbsforhold, afvanding, bevanding, pumpeanlæg, diger m.v. i Tøndermarsken.
Venstre lægger endvidere vægt på, at eventuelle nye vedtægter eller regulativer for Tøndermarsken rent indholdsmæssigt fortsat fastholdes i overensstemmelse med de faktisk tilvejebragte bestemmelser, og at Digelauget og kogbestyrelserne bevarer deres hidtidige, kulturhistorisk betingede medindflydelse på indretning, drift, pasning og vedligeholdelse af vandløb, diger, pumper, sluser m.v. i Tøndermarsken.
Ændringsforslagene fra oppositionen er en udvidelse af formålsbestemmelsen, hvor man foregriber implementering af EF-fuglebeskyttelsesdirektivet og EF-habitalsdirektivet om beskyttelse af dyr og planter.
Vi kan ikke stemme for dem, fordi vi ikke mener, at de hører til i en speciel lov vedrørende Tøndermarsken, men må afvente en revision af naturbeskyttelsesloven.
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Jeg håber, hr. Nicolai Wammen på et tidspunkt vil skrive debatten her ud og gennemlæse den, for så tror jeg, hr. Nicolai Wammen måske vil trække lidt på smilebåndet af det, hr. Nicolai Wammen selv har sagt.
Der blev sagt, at det, Socialdemokratiet melder ud, er snævre, men fair rammer, og det vil sige, at det er en snæver, men fair ramme, når man i 2006 har en vækst på 0,5 pct.
Men når man havde præcis den samme ramme 1 år tidligere, i 2005, var det helt forfærdeligt.
Så kunne man slet ikke leve op til noget som helst, og så var det et problem at leve op til de minimumskrav, der er i lovgivningen.
Det holder jo ikke.
Hvis der er en ramme på 0,5 pct., er den lige snæver og lige fair, hvad enten den er foreslået af Socialdemokratiet eller af den nuværende regering.
Vi synes rent faktisk, det var en glimrende plan, Socialdemokratiet lagde frem, og det var derfor, vi anerkendte den fra starten.
Det gentog vi efter regeringsskiftet, og det gentager vi fortsat.
Vi har flyttet marginalt i to vækstår, nemlig 2004 og 2005, hvor vi har rykket Socialdemokratiets krav et enkelt år frem, og hvor vi har fastholdt væksten fra det ene år til næste år, og derfor er der ikke noget med, at vi skulle lægge anderledes rammer.
Vore rammer er lige så fair og lige så snævre som Socialdemokratiets.
Så må jeg bare gentage, at hvis man kigger ud over, hvordan virkeligheden er i det danske land, er der færre og færre, der står på venteliste, fordi amterne har fået gang i sygehusene og fået gang i operationerne, så ventetiden bliver kortere og kortere.
Hvis vi kigger på kommunerne, er der flere og flere kommuner, der får pasningsgaranti, og forældrene får flere tilbud, mere valgfrihed og bedre service.
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at perspektiverne jo er sådan, at med de ting, der allerede er gennemført eller er vedtaget og på vej til at blive gennemført, er man ud over konjunkturudsvingene allerede nået halvvejen mod det mål, der er om at få 85.000 i arbejde.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-08:
Jeg vil gerne svare på følgende måde: Jeg har tilkendegivet over for Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, bl.a. under samrådet den 9. april 2003, at de formelle krav til implementeringen af EF-fuglebeskyttelses- og habitatdirektiverne bliver nøje vurderet i forbindelse med den forestående revision af naturbeskyttelsesloven.
I den forbindelse vil også forholdet mellem naturbeskyttelsesloven og den særlige lov for Tøndermarsken blive vurderet, og først når dette arbejde er fuldført, kan der tages endelig stilling til, hvilke ændringer i Tøndermarskbeskyttelsesloven der eventuelt er påkrævet.
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen: Jeg takker for omsorgen og også for, at man er lige så interesseret som regeringen i natur og miljø, for det tyder på, at vi får en god debat til efteråret.
med hr. Keld Albrechtsen om til efteråret, for
det er min klare holdning, at vi skal sikre de områder.
Så vil jeg kun sige til hr. Frode Sørensen: Man kan jo sige meget om de forskellige ting, der nævnes i forslagene, men nogle vil heldigvis opdage, at nogle af deres bekymringer aldrig blev til noget.
Ole Sohn (SF), 2003-05-08:
Det er jo altid interessant at høre to forligspartier diskutere et forlig, de har indgået.
Men jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen: Når man nu har sat ambitionsniveauet ned for aktiveringen, som er en af hovedhjørnestenene i »Flere i arbejde« - jeg har altid været enig med Venstre i, at der har været meget hovedløs aktivering - hvori ligger så det progressive, det fremadrettede i at lade folk gå arbejdsløse i længere tid, i op til 1½ år, før der bliver grebet ind eller sat initiativer i gang? Ville det ikke være mere gavnligt, klogere og mere samfundsnyttigt, at man lod de arbejdsløse frem for at parkere dem i ledighed tage fat på nogle af de uløste opgaver, der ligger i samfundet, når vi nu har ledige hænder og vi har mangel på personale inden for snart sagt alle offentlige områder?
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-08:
Nu må hr. Kristian Jensen meget gerne lytte godt efter, for nu kommer svaret på, hvorfor vi gik med i »Flere i arbejde«.
Hvis det var sådan, at Venstre havde fået medhold i det, som de gerne ville, så var det jo sådan, at ud over at man kunne forudse, der ville være en stigende ledighed, ville man også straffe de arbejdsløse.
Man havde jo et forslag om sætte dem på halve dagpenge.
Vi er netop gået med i det her forlig for at sikre, at selv om der måske blev flere arbejdsløse, ville reglerne ikke blive forringet.
Det er da ikke godt, at folk bliver fyret fra deres job, men det er da endnu værre, hvis de skulle leve på halve dagpenge.
Tusindvis af de mennesker, der har mistet deres arbejde, er jo i den kategori, som Venstre ville sætte ned på halve dagpenge.
Det har vi undgået med det forlig her.
Så vil jeg gerne spørge hr. Kristian Jensen, hvorfor man bruger ord som hovedløs aktivering, når man ingen eksempler har på hovedløs aktivering.
Så siger man, at det, der er vigtigt, er, at de ledige hurtigst muligt skal i arbejde, men hvorfor skal de ledige egentlig kvalificere sig igennem langtidsledighed, inden man tager fat i dem, når statsministeren siger, at det, der er vigtigt, er at få dem hurtigt i arbejde?
Det, der er sket, er, at de arbejdsløse og dem, der ikke er i aktivering, kommer længere og længere væk fra arbejdsmarkedet.
De burde være tættere og tættere på en reel arbejdsplads.
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Fru Lotte Bundsgaard starter med at stille spørgsmål om aftalen om boliginvesteringer, som i de kommende 5 år vil give 17.000 flere boliger.
Det vil allerede i indeværende år give en vækst i beskæftigelsen på 10.000 personer på grund af den vækst i bygge- og anlægssektoren og den afledte økonomiske vækst, der kommer heraf.
Fru Lotte Bundsgaard sætter spørgsmålstegn ved de ændringer, der blev gennemført i aftalen »Flere i arbejde«, hvor man netop løser op for kravet om en 75 pct.s aktivering, det krav, der har resulteret i den hovedløse aktivering.
Det forstår jeg faktisk ikke, for både boliginvesteringerne og aftalen »Flere i arbejde« er jo fornuftige, gode aftaler, som regeringen har lavet sammen med Socialdemokratiet.
Når nu Socialdemokratiet mener, at det er helt forfærdeligt, at vi har de her aftaler, så vil jeg bare høre, om det er et tegn på, at Socialdemokratiet fortryder, at de har indgået aftalerne.
Er det Nationalbanken?
Er det OECD?
Er det Danske Bank?
Er det Nykredit?
Hvem er det i det hele taget, der anbefaler at lave sådan et kick?
Er det ikke sådan, at samtlige førende økonomer siger, at det ville være tåbeligt og hasarderet at lave en finanspolitisk lempelse? Jeg skal sige til hr. Carsten Hansen
, at vi naturligvis er optaget af, at der er god og aktiv uddannelse.
Det er også derfor, vi har lavet en aftale om at lave et løft på hele erhvervsskoleområdet, desværre en aftale, som Socialdemokratiet ikke ønskede at tage medansvar for.
Når vi kigger på spørgsmålet om efteruddannelse på arbejdsmarkedet, så er det sådan, at der fortsat er en høj efteruddannelse, hvilket vi mener er nødvendigt.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Når fru Pernille Rosenkrantz-Theil gentager et spørgsmål, så er jeg jo nødt til at gentage svaret, og svaret er ganske enkelt, at regeringens indsats på boligområdet skal have tid til at virke.
Vi kan ikke, når vi nu har sat tingene i gang, forvente, som det netop blev sagt, at boligerne er klar inden for 4 måneder.