Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Da denne regering tiltrådte i november 2001, var det med et arbejdsprogram foran sig, ifølge hvilket der skulle ryddes op på hele udlændinge- og integrationsområdet.
Problemerne blev ikke ignoreret, arbejdshandskerne blev omgående taget i brug.
Udlændingeloven blev strammet, så vi kunne gøre en bedre indsats for de nyankomne og for de mange, som allerede var ankommet, men som den tidligere regering lod spise af med sociale hold kæft-bolsjer.
Det er lykkedes at få gennemført en hel stribe nye integrationstiltag de seneste 4 år, heraf en stor del med bredt flertal.
Siden regeringsskiftet er der kommet 15.000 flere med udenlandsk baggrund i arbejde.
Nu kommer så næste trin.
Med de lovforslag, vi står med i dag, skal alle have en ny chance, både dem, som kommer til Danmark fremover, og dem, som allerede er her og måske endda har været her i mange år uden at blive integreret.
Det er vores mål, at alle deltager aktivt i det danske samfund.
Det gælder så vel arbejdsmæssigt som politisk og kulturelt.
Vi vil ikke acceptere parallelsamfund som en del af fremtidens Danmark.
L 93 retter sig mod alle, der er omfattet af integrationsloven.
Det er meget vigtigt, at udlændinge, der kommer til Danmark, bliver mødt med de samme krav og forventninger, som danskere bliver mødt med, og at udlændinge og efterkommere skal have reelle muligheder for at blive en del af det danske samfund, herunder også det danske arbejdsmarked.
Det grundlæggende princip er, at alle både skal yde og nyde eller med andre ord have både rettigheder og pligter.
Udlændinge skal vise vilje til integration, samtidig med at de tilbydes en vifte af muligheder.
Som fremtidig borger i det danske samfund skal man også respektere og anerkende, at Danmark er et åbent demokrati, og at man som borger i Danmark har en forpligtelse til at overholde de love og regler, det danske demokrati bygger på.
Forleden havde jeg en samtale med en somalisk kvinde, der havde været her i 6 år.
Hun var blevet tilbudt et arbejde på et hotel, men hun afstod fra at tage imod jobbet.
Hendes egne og hendes families traditioner forbød hende at tage arbejde et sted, hvor hun skulle færdes blandt fttm032.fm Page 2264
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM mænd, og hun havde meget svært ved at forstå, at man ikke i Danmark har nogle særregler, der kan imødekomme lige hendes specielle behov.
Ja, med den lille historie fra virkeligheden er det indlysende, at det er uhyre vigtigt, at vi har en oplysende dialog med de udlændinge, der kommer til Danmark, og at vi sikrer os, at de også er helt klar over, hvilke rettigheder og pligter der følger af dansk lovgivning, og hvad et åbent demokrati er.
Alle nyankomne skal underskrive en erklæring og en kontrakt, hvori det indgår, hvordan man bliver en aktiv medborger i det danske samfund, og hvilke rettigheder og pligter man har.
Integrationskontrakten skal indeholde en beskrivelse af den pågældendes færdigheder og forudsætninger for bl.a. beskæftigelse eller uddannelsesmål og fastlægge indholdet af de aktiviteter, der sikrer, at målene også nås.
Det gælder både danskundervisning, aktive tilbud i form af vejledning og opkvalificering, virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud.
For at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse skal den pågældende leve op til indholdet i kontrakten.
For at blive integreret i det danske samfund er det vigtigt, at man behersker det danske sprog.
I integrationsperioden, hvor der er tilrettelagt danskundervisning, bliver det med den her kontrakt og erklæring også tydeliggjort, at det spiller en rolle for at få varigt ophold i Danmark, hvordan den enkelte selv har medvirket aktivt til at følge danskundervisning og/eller har tilegnet sig det danske sprog.
Endvidere bliver det også tydeligt, hvor vigtigt det er for den enkelte udlænding selv at være aktiv medspiller i forbindelse med at opnå selvforsørgelse, og at efterkommere af indvandrere får en uddannelse og dermed langt større chance for at klare sig på fremtidens arbejdsmarked.
Antallet af efterkommere fra ikkevestlige lande i aldersgruppen op til 15 år er fordoblet siden 1995.
Gruppen af 10-15-årige efterkommere fra ikkevestlige lande vil stige med 36 pct. de næste 10 år.
Flertallet i den gruppe har enten tyrkisk, libanesisk, iransk, irakisk, pakistansk eller somalisk baggrund.
Den udvikling kan give ekstra panderynker, når vi ser på de problemer, vi allerede har i dag, hvor hver tredje efterkommer fra ikkevestlige lande mellem 16 og 19 år ikke er i gang med en ungdomsuddannelse.
Dertil skal vi lige lægge en katastrofal høj frafaldsprocent på 58.
Ja, det er den gruppe, der skal ud på det danske arbejdsmarked de kommende år, og det er dem, der er en del af nøglen til løsningen på vores demografiske udfordring.
Derfor skal alle unge have et tilbud om uddannelse.
Uddannelse er nemlig lig med beskæftigelse.
Med denne integrationslovpakke får alle unge chancen for at få en uddannelse, samtidig med at vejledningen styrkes og i højere grad retter sig mod en uddannelse, hvor den pågældende har større chance for varig tilknytning til arbejdsmarkedet.
L 89 tager fat i alle dem, som endnu ikke har fået en tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Alle, som har evner til at arbejde, skal have en ny chance for at blive aktiv deltager på arbejdsmarkedet.
Princippet bygger på ret og pligt.
Alle har pligt til at udnytte de evner, de har, samtidig med at de får en række tilbud for at blive aktiveret målrettet mod det danske arbejdsmarked.
Igennem alt for mange år har det sociale hold kæft-bolche været benyttet over for gruppen af indvandrere.
Der har været en holdning om, at når de kom fra et ikkevestligt land, var det synd for dem, og om, at de bestemt ikke skulle presses for meget.
På den måde har man i systemet udvist et menneskesyn, som Venstre klart må tage afstand fra.
Ethvert menneske, der har blot en lille evne, der retter sig mod arbejdsmarkedet, får det meget bedre af at få chancen til at vokse og komme op ad trappestigen ved at få lov at vise og udnytte sine evner.
I Venstre tror vi på, at det enkelte menneske vokser, i takt med at han eller hun får lov til at deltage aktivt og benytte de rettigheder og pligter, der er i det danske samfund.
Med det her lovforslag kan det altså også fremover betale sig for ægtepar på kontanthjælp at aktivere de evner, de har, som er rettet mod arbejdsmarkedet.
Uanset hvilken situation den pågældende udlænding står i, kan det aktivt betale sig for kommunen at gøre en positiv indsats rettet mod arbejdsmarkedet, hvad enten det drejer sig om sygeopfølgning eller benyttelse af den såkaldte trappemodel til arbejdsmarkedet.
fttm032.fm Page 2265
Med den handlekraft, regeringen viser med de her lovforslag, tror vi i Venstre på et øget, positivt incitament, der rækker frem mod god integration for alle udlændinge, der er eller kommer til Danmark, og vi glæder os til at følge tæt op på den positive udvikling, der vil komme på hele integrationsområdet fremover.