runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2001-01-12:
Det er formentlig ikke overraskende, at de meldinger, som de politiske partier kommer med denne gang, formentlig svarer meget nøje til det, der skete sidst, og for vores vedkommende endte det jo med, at vi sagde nej.
Det betyder ikke, at vi sådan siger, at alt det, der ligger i forslaget, er forkert.
Der er en række argumenter i det, som vi godt forstår, herunder også de tilkendegivelser, der kom fra skatteministeren om, at der er nogle ting, som det er værd at få undersøgt nærmere, og at skatteministeren også mener, at man bør fremskynde det.
Der er jo tale om en flerhed af hensyn, der skal tages, når det drejer sig om beskatning af motorcykler.
Der er det i forhold til biler, og der er også stadig væk det der med sikkerheden, hvor jeg kunne forstå, at forslagsstillerne ikke mener, at der er noget i det argument, som skatteministeren kom med.
Vi har nu den opfattelse, at der altså er et argument også på det punkt.
Der var en udveksling af synspunkter mellem Socialdemokratiets ordfører og Venstres ordfører om det med trafiksikkerheden, og det er jo klart, at hvis man kører på motorcykel dér, hvor Venstres og Socialdemokratiets ordførere kommer fra, så er der jo ikke så mange modgående biler i det nordjyske, så der sker nok ikke så mange uheld, men det vil måske nok være et problem i bytrafikken, hvis der var mange flere. Vi har det synspunkt, vi havde sidst.
Der er en række synspunkter her, vi godt kan forstå, og det kan da godt være, at vi på et tidspunkt synes, at der er noget, vi skal gå nærmere ind i, men på indeværende tidspunkt er det altså en afvisning af forslaget. Vi håber også, at Skatteministeriet og andre ministerier bidrager til, at man får undersøgt de her ting for at se, om der er noget, som skal rettes op på det her område.
Men altså: På samme måde som sidst en afvisning, men det er ikke noget med, at vi for tid og evighed vil sige, at det her kan der ikke ændres i.
Klaus Kjær (DF), 2001-01-12:
Beslutningsforslaget er, som det også er blevet nævnt, en revideret genfremsættelse af B 107 fra folketingsåret 1999-2000.
Dengang kunne Dansk Folkeparti støtte forslaget, som tog sigte på en mere retfærdig og ligelig beskatning af motorcykler i forhold til biler.
Nu indeholder forslaget fem punkter, og Dansk Folkeparti kan støtte dem alle sammen.
Det første punkt drejer sig om afgiftsfritagelse for de helt små 125 ccm motorcykler.
Med hensyn til det andet punkt i beslutningsforslaget så er vi i Dansk Folkeparti enige om, at det er fuldstændig urimeligt, at der betales 105 pct. i afgift for en bil af de første 53.000 kr., mens der for motorcyklers vedkommende betales 180 pct. i afgift fra 12.200 kr. og opefter.
På tilsvarende måde, som man i starten af perioden, hvor biler blev forsynet med katalysatorer, gav et katalysatorfradrag på biler, bør der naturligvis også indrømmes et sådan fradrag over for motorcykler, som forsynes med katalysator.
Den tidligere skatteminister lovede i sidste samling at imødekomme indførelsen af et sådan katalysatorfradrag, og nu har vi så hørt, at den nuværende skatteminister også vil være villig til at se på det efter en drøftelse i Europa-Parlamentet.
Men endnu er der ikke sket noget, så derfor støtter Dansk Folkeparti, at det nu indføres, og vi håber selvfølgelig, at der kan opnås et flertal for det, uden at vi skal afvente de videre forhandlinger i Europa-Parlamentet.
Fradraget for blokeringsfri bremser, de såkaldte ABS-bremser, til motorcykler og biler er ens, men det er langt mere udgiftskrævende at forsyne motorcykler end biler med disse bremser.
Det er derfor også rimeligt, at der indføres et fradrag for blokeringsfri bremser på motorcykler, som ikke beløbsmæssigt svarer til bilernes, men svarer til et beløb, som reelt sikrer montering af sikkerhedsudstyret.
Endelig foreslås det, at der sikres ligestilling mellem motorcykler og biler for så vidt angår erhvervsmæssig kørsel
Også denne del af forslaget kan Dansk Folkeparti støtte.
Det samlede forslag er begrundet dels i trafikpolitiske hensyn, herunder fleksibilitet, dels i miljø- og energipolitiske hensyn og endelig i sikkerhedsmæssige hensyn.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er et godt og gennemarbejdet forslag, som i sin helhed kan få Dansk Folkepartis opbakning.
Frank Aaen (EL), 2001-01-12:
Loven om Elsparefonden er en ganske udmærket lov.
Især efter præciseringen i går er vi meget tilfredse med, at vi her har en afgift, der meget målrettet ved tilbageføringen bruges til at investere i energibesparelser.
Derfor har vi ikke noget ønske om at ophæve loven.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-01-12:
Jeg synes, det er et udmærket forslag, som er kommet fra Frihed 2000, og jeg har også bemærket mig de nuancerede meldinger, der er kommet, nemlig at det ikke er i al evighed, man måske vil afvise det her, som det blev sagt af den sidste ordfører.
Jeg synes, at der er argumenteret for behovet for det.
Og så synes jeg da også, at vi kan få undersøgt trafiksikkerheden og de problemer nærmere.
I stedet for at have en sådan fastlåst debat, hvor man enten siger, at det er et godt forslag, eller at det skal afvises, så er det jo faktisk delt op i fem underpunkter, og jeg synes da, det kunne være et konstruktivt skridt, hvis 2-3 af underpunkterne blev gennemført. Så der håber jeg, at den verbale og nuancerede velvilje, der er kommet frem her, under udvalgsarbejdet kan udmøntes i, at vi i hvert fald kommer lidt videre.
Det vil være mit konstruktive forslag til, at vi kommer lidt videre med dette ellers udmærkede forslag.
Svend Heiselberg (V), 2001-01-12:
Lovforslaget har alene det gode sigte at højne sikkerheden
både i fly og i lufthavnsområdet, og med den stigende luftfartstrafik kræves der jo en høj grad af sikkerhed og mulighed for hurtigt at kunne gribe ind i en eventuel problemstilling.
I udvalget vil vi se på de bemærkninger, der er til høringssvarene, men i øvrigt kan Venstre varmt støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2001-01-12:
I lighed med, hvad andre ordførere har været inde på, vil vi ikke afvise, at der på et tidspunkt skal ske en justering af afgiften på det her område, men som det ligger her og nu, kan vi ikke støtte forslaget.
Vi er ikke overbeviste om, at det miljømæssige regnskab er så positivt, som forslagsstillerne giver udtryk for, og vi er selvfølgelig også bekymret over den debat, der har været her i dag, om, at hvis der bliver mere transport på motorcykel, vil det også øge antallet af trafikuheld.
Helge Mortensen (S), 2001-01-12:
Lovforslaget, vi her behandler, har to elementer, nemlig for det første at indføre et obligatorisk rapporteringssystem om mindre driftsforstyrrelser af betydning for flysikkerheden og for det andet en bestemmelse om, at kun personer, der er godkendt af politiet, kan få den generelle adgangshjemmel til at færdes på lufthavnenes afspærrede områder.
Vedrørende det første, det obligatoriske rapporteringssystem,
så har forslaget helt klart til formål at mindske risikoen for havarier og andre farlige hændelser. Indberetningerne skal være obligatoriske, og det bliver strafbart ikke at rapportere sådanne driftsforstyrrelser.
Indberetningerne bliver også omfattet af en tavshedspligt og er dermed ikke offentligt tilgængelige, og det er naturligvis, fordi det efter den debat, der tidligere har været, med rette frygtes, at der ikke kommer de nødvendige og rigtige indberetninger, hvis der ikke også tages hensyn til, at man, når man indberetter en sag, ikke bliver hængt ud og bagefter er hjemfalden til en straf, som man sådan set selv er skyld i man får.
Jeg tror, det er en rigtig måde at administrere dette område på. Forslaget betyder også, at vi herefter kan tilslutte os Eurocontrols anbefalinger til forbedringer af flysikkerheden.
Jeg vil understrege, at det naturligvis ikke er sådan, at hvis det er uheld eller forhold, der involverer grov uagtsomhed, gentagelsestilfælde eller bevidst behandling, så er det undtaget for offentlighed og strafforfølgelse osv. Ligeledes vil jeg også godt understrege, at det stadig væk er sådan, at de flyvehændelser, havarier, der sker, sådan som vi kender det nu, fortsat skal indberettes for Havarikommissionen for Civil Luftfart.
Til det andet element skal jeg kun sige, at der er tale
om, at man faktisk forbedrer sikkerheden, ved at politiet får godkendelsen af de mange mennesker, som færdes på lufthavnsområdet.
Det er klart, at der er en brist i de såkaldte private straffeattester, som i dag giver adgangen, og netop den skærpelse af sikkerheden på området er en opfølgning af anbefalingerne om reglerne fra den europæiske luftfartsorganisation.
Socialdemokratiet kan varmt støtte forslaget.
Frode Sørensen (S), 2001-01-12:
Jeg har været glad for den meget seriøse og saglige debat, vi har haft om det her, og vil bare komme med et par ganske små kommentarer her til sidst.
Jeg er enig med Venstres ordfører, hr. Svend Aage Jensby, i, at hvis der har været usikkerhed omkring noget, så er det godt, at vi har fået ryddet den bort.
Jeg mener her, at de initiativer, der er taget de seneste måneder, har været med til det.
Jeg er selvfølgelig nødt til at gøre opmærksom på, at de usikkerhedsmomenter, som man har været inde på tidligere, reelt har været aftalt mellem organisationerne.
Til hr. Aage Frandsen vil jeg sige, at jeg også synes, at det er meget glædeligt, at det overordnede er kommet på plads, ved at Finansministeriet har taget hånd omkring de her ting.
Til hr. Klaus Kjær vil jeg sige, at det er vel sådan, at hvis man føler, man har påtaget sig en opgave på falske forudsætninger - nu tænker jeg på 1995-situationen - så er der vel egentlig kun én vej, man skal gå i den sag, og det er rettens vej.
Men stadig væk vil jeg sige, at det er min helt klare opfattelse, at organisationerne har aftalt de regler, der var, også helt tilbage til 1995.
Til hr. Kim Behnke vil jeg sige, at Finansministeriet har udsendt et brev til de berørte organisationer.
Jeg vil selvfølgelig lige sikre mig, at det har været hele vejen rundt, så man i hvert fald helt klart kan sikre, at alle berørte organisationer har fået det.
Jeg er helt sikker på, at det har man på nuværende tidspunkt klaret.
Så er jeg helt enig med hr. Kim Behnke i, at klarheden om det her naturligvis ikke kun skal ligge i Skatteministeriet og Finansministeriet.
Den skal selvfølgelig også ligge ude hos de lokale myndigheder.
Med hensyn til situationen om den påståedes usikkerhed om, hvordan og hvorledes § 33 A i ligningsloven kan benyttes, så vil jeg sige, at uanset om man er omfattet af en individuel aftale eller en kollektiv aftale, så kan det altså aftales, at aflønning sker i henhold til § 33 A. Som det sidste: Hvis det er tilfældet, at der stadig væk er udstationerede, der ikke kender betingelserne,
må vi selvfølgelig have det ryddet bort.
Men det håber og tror jeg
Til slut vil jeg blot sige, at Skatteministeriet naturligvis vil medvirke til at få alle tvivlsspørgsmål, der opstår i forbindelse med udvalgsarbejdet, belyst.
Frank Aaen (EL), 2001-01-12:
Jeg skal bare bekræfte, at vi mener, at det for alle skal gælde sådan, at den løn, man får udbetalt, bliver behandlet ens, uanset om man bliver udstationeret det ene eller det andet sted, fra det ene ministerium eller det andet ministerium.
Det der med skattefrihed er noget rod.
Det giver altid anledning til forvirring og til uretfærdig behandling af mennesker.
Så det er fuldstændig korrekt.
Så må man selvfølgelig, hvis vores forslag kom igennem, forhandle de lønninger, der indtil i dag er aftalt.
Da de er skattefri, må man selvfølgelig genforhandle dem under indtryk af, at de ikke længere er skattefri.
På samme måde som vi håber, at vi kommer igennem med at fjerne de skattefri tillæg, som vi udbetaler til os selv her i Folketinget. Så skal jeg lige på foranledning af det sidste sige, at vi er tilhængere af og vil være positive i Finansudvalget, hvis der kommer ministre og siger, at de har givet nogle mennesker nogle forkerte, falske løfter, som de ikke har stået ved, men gerne vil stå ved deres løfter, og derfor vil de gerne udbetale en ekstra sum penge til de her mennesker, så vil Enhedslisten støtte det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-01-12:
Vi kan derimod støtte dette forslag, og jeg synes, det er godt, at Frihed 2000 har fulgt denne sag op og leveret mange konstruktive og kompetente bidrag.
Hvad det fremadrettede angår, kan man selvfølgelig altid drøfte, hvilket ministerium der skal afstikke retningslinjerne.
Her er det afgørende for mig, at punkt 3 bliver fulgt op.
Så er der fortiden, og her mener jeg, vi må erkende, at der er begået fejl.
De oplysninger, folk har fået, har ikke været præcise nok.
Det er mennesker, der har gjort en stor, vigtig og betydningsfuld indsats i Danmarks tjeneste, og vi skylder dem, at vi får rettet op på de begåede fejl.
Det var meget interessant at høre SF's ordfører.
Sådan som jeg forstod ham, er han imod lovgivning med tilbagevirkende kraft, men vil gerne gå ind for begunstigelser, også selv om de var tilbagevirkende.
Men så kunne man jo vedtage en lov, hvis intention var disse begunstigelser, for så var, så vidt jeg kan se, intentionen bag Frihed 2000's forslag opfyldt.
Vi må have gjort rent bord med hensyn til fortiden, og her mener jeg, at dette forslag er en god vej frem, og så må vi også få udarbejdet fremadrettede regler.
Det forstår jeg, sådan som jeg hørte det, at regeringen er villig til, men lad os også få afklaret fortiden.
Jeg har ikke mødt et bedre bud
på løsning af de problemer, der foreligger, end dette forslag, og derfor støtter vi det.
Frank Aaen (EL), 2001-01-12:
Enhedslisten støtter naturligvis helt, at vi giver de betjente og de soldater, som vi sender ud i international tjeneste, en ordentlig behandling, og vi er enige i, at nogle af dem, der er blevet udsendt, er blevet forkert behandlet, har fået urigtige oplysninger og er taget af sted på vilkår, som de troede var anderledes, end de viste sig at være, da de kom hjem.
Alligevel er vi ikke enige i den måde, forslaget prøver at løse problemerne på.
For det første er vi meget uvillige til at indgå i løsninger, der indbefatter udbetaling af skattefrie tillæg, og jeg synes også, det er uklogt.
Nu har vi heldigvis fået en debat om, hvorvidt vi her i Folketinget ikke burde afskaffe vores eget skattefrie tillæg, som vi har bevilget os selv, fordi det er noget rod, det er urimeligt, og det er stort set ikke noget, andre kan få.
Når vi har den debat, ville det jo nok være lidt uklogt at begynde at tildele andre befolkningsgrupper skattefrie tillæg, så det er vi imod. Vi er også imod det, der er lagt op til her, nemlig at man bare generelt kompenserer en gruppe mennesker uden at kigge på, om de enkelte, det drejer sig om, virkelig har lidt under en uretfærdighed.
Jeg mener ikke, vi bare skal dele penge ud i almindelighed.
Jeg mener, der skal føres en konkret bevisførelse i hver enkelt sag, og så er det den myndighed, der har ansvaret, der må sørge for at få bragt orden i tingene og eventuelt søge Finansudvalget om nogle ekstra penge for at rette op på den fejl, der er begået.
Vi har altså fuld forståelse for problemstillingen.
Vi er helt og fuldt klar over, at nogle er blevet urimeligt behandlet, og vi er også enige i, at der er brug for at gøre noget fremadrettet.
Men som forslaget ligger her, kan vi ikke støtte det.
Klaus Kjær (DF), 2001-01-12:
Dansk Folkeparti hilser forslaget velkommen som et middel til afklaring af de kaotiske forhold, der sidste år prægede en stor del af debatten og gav anledning til, at skatteministeren to gange blev indkaldt i samråd.
Forholdet var jo det, at nogle udsendte ikke opnåede den skattefrihed af udstationeringstillægget, som de var blevet lovet, hvorimod andre, hovedsagelig højere lønnet personel, som oven i købet ikke deltog direkte i farlige aktioner m.v. i frontlinjen, kunne opnå skattefrihed ved at blive udlånt til andre ministerielle områder.
I Dansk Folkeparti har vi hele tiden haft den opfattelse, at det er dybt, dybt uretfærdigt og fortvivlende, at danske borgere, der arbejder med livet som indsats, som tak for deres heroiske indsats og afsavnet for familien har fået et stort skattesmæk.
Beslutningsforslaget omfatter tre punkter, og det første er en forbedring af lønforholdene med fremtidig virkning, således at politibetjente og soldater, der er udstationeret til løsning af internationale opgaver, opnår skattefritagelse
for det særlige udstationeringstillæg, dog maksimalt 12.000
kr. om måneden,
indtil der er fundet en varig løsning på problemet.
Det kan jo godt være, vil jeg sige til hr. Aage
Frandsen, at den varige løsning skal være en lønforhandling, men her er der altså tale om et midlertidigt forslag, som skal gælde, indtil der måtte være fundet en varig løsning.
Begrundelsen for denne del af forslaget er, at efter at enkeltsagerne er kommet frem, er det stort set blevet helt umuligt at få personel fra Danmark, som kan bidrage til de fredsbevarende løsninger i krigszoneområderne.
Den anden del af forslaget omfatter det personel, som allerede har været udsendt, og som i tiltro til, at udstationeringstillægget var skattefrit, har påtaget sig denne for Danmark meget vigtige opgave.
Det drejer sig om en kompensation, hvor der skal ydes 1.000 kr. for hver måned, man har været udstationeret, hvis bruttolønnen ikke er blevet forhøjet så meget, at den netop ville svare til, at man var fritaget for skat.
Forslaget har naturligvis til hensigt at råde bod på de unødvendige skattemæssige uretfærdigheder, som har været belyst gennem en række enkelttilfælde.
Forslaget skaber således hjemmel til, at disse personer opnår en økonomisk kompensation i overensstemmelse med det, de er blevet lovet siden 1995.
Normalt er Dansk Folkeparti ikke tilhænger af lovgivning med tilbagevirkende kraft, men i dette tilfælde kan jeg oplyse, at Dansk Folkeparti fuldt ud støtter en retfærdiggørelse af den urimelige skattemæssige behandling, disse personer har været udsat for.
Endelig indeholder beslutningsforslaget et punkt om, at der bør findes en permanent løsning for beskatning af disse udsendte personer til international tjeneste.
Skatteministeren opfordres derfor til at nedsætte et udvalg, som kan finde en permanent og retfærdig løsning, og også denne del af beslutningsforslaget får fuld støtte fra Dansk Folkeparti.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-12:
Det et aldeles sympatisk forslag, vi her behandler, for vi vil nemlig gerne fra konservativ side være med til at give et incitament til de danskere, der repræsenterer Danmark i udlandet, og som yder en politimæssig eller fredsbevarende indsats i international tjeneste.
Selv om Frihed 2000 i bemærkningerne understreger, at det ikke er en genfremsættelse af B 143 fra sidste samling, har de to forslag alligevel så meget til fælles, at Det Konservative Folkeparti som udgangspunkt helt klart kan støtte forslaget.
Vi er dog en smule betænkelige ved forslagets punkt 2, fordi der jo er tale om et beslutningsforslag med tilbagevirkende kraft, og det er vi i princippet imod.
Men der er jo tale om folk, som er blevet urimeligt behandlet gennem en længere periode.
Det er jo folk, som har oplevet en ret stor forskelsbehandling i forhold til en gruppe mennesker, der skulle have haft de samme betingelser, og vi vil derfor gøre en undtagelse og stemme for hele beslutningsforslaget, selv om der er tilbagevirkende kraft i det.
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-12:
Også dette forslag er jo en slags genbrugsforslag, selv om det er uddybet noget mere end det tidligere forslag, vi behandlede sidste år.
Det drejer sig om, at der er enkelte politifolk, som har fået den opfattelse, at de efter endt tjeneste i Kosovo var omfattet af reglerne om skattefrihed.
Som ministeren var inde på, er det imidlertid nu engang sådan, at lønnen faktisk er dobbelt så høj, når man er i tjeneste i udlandet, som den er herhjemme, og det betyder jo stort set, at den månedsløn, man har, når man forretter tjeneste herhjemme,
får man udbetalt skattefrit, når man tager ud.
I Socialdemokratiet ønsker vi, at der er så stor ensartethed som muligt, når offentlige myndigheder udsender folk.
Vi kan ikke støtte forslaget, idet vi har den opfattelse, at ingen af betjentene er blevet sendt ud uden at være klar over deres skattemæssige forhold, og jeg skal meddele, at Det Radikale Venstre også deler denne opfattelse.
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-12:
Man kan jo opstille mange teorier og forudsætninger for at få det til at se ud, som om motorcykler er noget af det mest miljøvenlige, der findes på denne jord, og at vi skulle gøre, som andre har gjort osv. Jeg vil godt spørge hr. Kim Behnke, om det ikke var muligt at finde andre alternativer.
Det er jo klart, at hvis man begynder - det var oppe i den sidste debat, vi havde - at ringe efter 3x34, hvis man skal have leveret en pizza, så må det jo være mere miljøvenligt at få en motorcykel til at komme med den, men der findes altså også andre alternativer.
Og når vi taler om de der EU-scootere, så mener jeg nu ikke, at det er dem alle sammen, der er totaktere, men ellers kan De Grønne Bude jo også cykle ud med pizzaen.
Der findes en lang række andre alternativer, som man kan stille op.
Man behøver ikke nødvendigvis at køre pizzaen ud
på motorcykel.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-12:
Så bliver der slet ingen miljøbelastning, men så får man heller ingen aftensmad.
På samme måde er det jo, når folk skal på arbejde. De kan selvfølgelig bare lade være med at køre ind til byen.
De kan lade være med at tage på arbejde.
Men rent samfundsøkonomisk vil jeg ikke anbefale, at det er det, vi går ud og opfordrer befolkningen til.
Jeg vil opfordre befolkningen til, at de går på arbejde, at de tager på arbejde. Nu har vi prøvet bl.a. med hr. Laustsens stemme og regeringens billigelse at sætte billetprisen ned på busser for at få folk til at lade bilen stå og tage bussen.
Hvad fik
vi ud af det?
Ja, de, der allerede kørte i bus i forvejen, fik en lidt billigere pris, men der var ikke flere, der tog bussen.
Hvad kan vi så gøre?
Ja, vi kan sende et grønt cykelbud ud efter folk.
Men det er jo ikke nogen løsning, hvis folk bor 10, 15, 20, 30 km væk fra, hvor de arbejder.
Så ønsker de et motorkøretøj, så de er i stand til at komme på arbejde i tide.
Og i stedet for at de går ned til brugtvognsforhandleren og køber en gammel udtjent Ford Escort og lige rasler ind til byen i den, så synes jeg, det var bedre, at de købte en lille motorcykel.
Den kræver nemlig heller ikke så meget plads, når den skal parkeres inde i byen.
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-12:
Jamen når man fremstiller alle ting sort/hvidt, så kan man få det til at se sådan ud.
Der kan man udmærket gå hen på næste gadehjørne og få den.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-12:
Altså det med at gå på arbejde er jo et fristende tilbud, men nok ikke særlig realistisk for de fleste.
De argumenter, som vi bruger igen den her gang, fremfører vi med forøget styrke, fordi hr. Laustsens partifæller og partikolleger i det norske Storting, nemlig Arbeiderpartiet, som oven i købet sidder i regering deroppe, præcis bruger de argumenter for at sænke afgiften i Norge.
Så helt galt kan det jo ikke være.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Jeg vender tilbage om lidt.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
I den tid Socialdemokratiets ordfører, fru Pernille Blach Hansen, var på talerstolen, blev det jo stort set overhovedet ikke nævnt, at der måske var nogle problemer rundtomkring i de små lokalsamfund.
Der skal jeg hilse og sige, at for de af os, der deltog i møder med Landdistrikternes Fællesråd, var det helt tydeligt, at der var en meget, meget stor frustration.
Uanset om regeringen kan lide det eller ej, var der en meget, meget meget stor frustration udeomkring, fordi man mener, at tingene kører hen over hovedet på de små lokalsamfund. En praktisk ting: skiltning.
Når der nu laves en omfartsvej uden om en landsby, er der ikke længere skilte, der viser, hvordan man kan komme til købmanden, hvordan man kan komme til Brugsen, eller hvordan man i det hele taget kan komme rundt i lokalsamfundet.
Det betyder meget.
Den handel, som ellers ville komme, finder altså ikke sted.
Der er små skoler, der bliver nedlagt, og man efterlyser initiativer til at bevare den slags ting.
Der er problemer med, at kommunerne ikke laver lokalplaner for de områder, der er tale om her.
Derfor vil jeg godt spørge den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokratiet slet ikke kan se, at der er problemer udeomkring, og at man har ret i, at regeringen skal tage skeen i den anden hånd.