runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Det er meget glædeligt, at et flertal i Folketinget står bag en stribe gode skatteforslag, som længe har stået på regeringens ønskeseddel.
Baggrunden for forslaget om afskaffelse af flypassagerafgiften er et ønske fra regeringens side om at give det regionale erhvervsliv de bedst mulige udviklingsmuligheder ved at sikre en nem og hurtig adgangsvej til København for byerne i nærheden af de regionale lufthavne.
Dette vil også være med til at styrke Københavns position som en stærk international lufthavn, og det er vigtigt, for at København som by stadig kan tiltrække de mange kongresser, konferencer og turister fra udlandet, som vi rent faktisk ser i disse år.
Det, at København er en meget besøgt konferenceby, er med til at skabe arbejdspladser – ikke bare i lufthavnen, men også i hotel- og restaurationsbranchen, byggebranchen, vedligeholdelsesbranchen og rengøringsbranchen, og det er med til at styrke København som en meget attraktiv by.
Alt dette er nogle af de argumenter, der ligger bag regeringens ønske om at fjerne flypassagerafgiften, og derfor er det glædeligt, at det i år har været muligt at skabe politisk flertal for at fjerne afgiften over to trin.
I 2006 halveres afgiften, og i 2007 vil den være helt bortfaldet.
Jeg er lidt forundret over hr. Poul Erik Christensens bemærkninger om, at der jo er andre måder at styrke infrastrukturen på, nemlig at satse på veje og baner.
Vi har valgt at bruge de muligheder, der er for at nedsætte afgiften på overskudsvarme.
Der er stadig en afgift, som skal sikre, at produktion af varme ikke erstatter den egentlige produktion i virksomhederne, men ved at lægge et lavere afgiftsniveau på overskudsvarmen kan vi forhåbentlig få større rentabilitet ind i langt flere overskudsvarmeforsøg og dermed også gøre fornuftig brug af den producerede varme.
Jeg er uenig med hr. Frank Aaen.
Det er korrekt, at nogle kan gennemføre nogle besparelser, der gør, at de kan handle deres kvoter til andre.
Dermed bliver der også plads til dynamik og udvikling, og der vil også være et økonomisk incitament for den enkelte virksomhed til at lave en besparelse.
Jeg er sikker på, at det er en diskussion, vi vil vende tilbage til i behandlingen af det følgende lovforslag.
Med hensyn til partikelfiltre er jeg meget glad for, at vi med denne aftale kan leve op til det, der blev stillet Folketinget og befolkningen i udsigt tidligere på året, nemlig at vi ville finde en model, som gjorde det mere attraktivt at købe nye biler med partikelfiltre.
Særlig i byerne er partikler et stort problem, fordi koncentrationen af dieselbiler er stor her, men med forslaget håber vi at skabe en adfærdsændring, så flere vælger at købe de biler, der er påmonteret partikelfiltre.
En række partier har stillet spørgsmål om muligheden for en deling af lovforslaget.
Jeg vil være positivt indstillet over for at gennemføre en sådan deling under forudsætning af, at vi, eventuelt under udvalgsarbejdet, kan blive enige om, præcis hvilken del der skal skilles ud.
Noget tyder på, at den del, man gerne ser skilt ud, er forslaget om bortfald af flypassagerafgiften, og det vil vi under udvalgsarbejdet kigge positivt på.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-11-25:
Når det er sådan, at varmeværkerne får lov til at bruge denne her elpatron eller dypkoger, hvad man nu end kalder den, betyder det så rent faktisk ikke, at de fjernvarmeværker får et mindre brændselsforbrug, og at vi dermed også sparer CO2?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-11-25:
Nu har jeg altså lige gennemgået miljøregnestykket.
Det er klart, at når man slår fra, som man gør i det her forslag, så bruger man mindre brændsel, men man skal selvfølgelig også bruge brændsel, der er omsat til el, hvis man skal køre på elpatroner.
Det er jo sådan, at de perioder er stærkt svingende, nogle gange er det en time, nogle gange er det flere timer.
Det svinger jo i en takt, så man kan sige, at for de decentrale kraft-varme-værker, som typisk har varmelagerkapacitet til en 68 timer, giver det ikke noget problem – de har i øvrigt også reservekapacitet – og det vil være en meget enkel måde og meget mindre vidtgående måde og en måde, hvor man undgår at sige, at så skal vi i øvrigt bruge mere el for at køre elpatroner, og den el skal jo produceres på noget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-11-25:
Så savner jeg i øvrigt også et klart svar fra SF på, hvordan man vil løse det her problem, hvad det er for nogle redskaber, man vil tage i anvendelse i stedet for.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Jeg kunne så med god ret spørge: Hvorfor vil De Radikale opkræve så mange penge fra lejerne udeomkring ved at lade dem finansiere gennem deres dispositionsfonde til centrale midler, hvor de jo har regnet med, at de skulle bruges til hjemfaldsafgifter, til at forbedre kvaliteten osv.?
Men tilbage til spørgsmålet.
Jeg vil godt sige, at vi prioriterer huslejenedsættelser på 25 pct. de steder, hvor behovet er størst, og vi har sagt, at vi over en periode vil sætte 4 mia. kr. af.
Vi synes ikke, der skal bygges en masse nye familieboliger de steder, hvor behovet ikke er der; vi ved, at der er ledige lejligheder i Haderslev og andre steder.
Det er det, der er vores prioritering.
Det er fair nok, at andre kan have en anden prioritering, men vi synes, det er nu er på tide, at man gør også ghettoområderne konkurrencedygtige ved at sætte huslejerne ned visse steder, og det er jo præcis det, regeringens eget ghettoudvalg med Jørgen Nue Møller i spidsen siger.
Så derved er vi jo på god og sikker grund også i forhold til eksperterne.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-25:
Der er meget fornuft i at overveje en nedlæggelse af Fiskeribanken.
Den har kørt med et stort underskud, det er en statsbank, og vi har brug for at få en mere bæredygtig løsning.
Men jeg har en bekymring, som jeg håber ministeren vil kommentere i sit indlæg, når han M022S14321560ALFV.FM Page 1559 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM kommer herop om lidt, og det er, at med den fiskeriaftale, man indfører nu, bliver det jo betragteligt dyrere at slå sig ned som yngre fisker, fordi man ud over at skulle købe båd også skal købe kvote osv.
Nu afskaffer vi så, kan man sige, den billigste mulighed for at tage lån i dag, og jeg hører regeringens ordførere sige, at så kommer der andre lånemuligheder af sig selv.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren kunne uddybe, hvad det er for nogle lånemuligheder, regeringen håber på kommer, og hvilke tanker ministeren har gjort sig om måske at give de yngre fiskere en chance for at gå ind på det her marked i stedet for fra starten at skulle ruinere sig selv fuldstændigt.
Allan Niebuhr (KF), 2005-11-25:
Dette lovforslag er jo en del af den samlede forligspakke, der totalt set har til formål at skaffe bedre rammer for dansk fiskeri.
Det er jo ikke hver dag, vi fra Folketingets talerstol skal tale positivt for lukning af en bank, men i det her tilfælde falder det mig ikke særlig svært.
Kongeriget Danmarks Fiskeribank, der blev oprettet for snart 75 år siden, har i alle årene udført et godt og konstruktivt arbejde for den danske fiskerflåde, men tiden er løbet fra Fiskeribanken.
Afviklingen vil ske gradvis med faldende rammer for garantistillelse i lånesager fra 2007 og med endelig afvikling med udgangen af 2008.
Derefter overgår bankens beholdning af udlån og obligationer til staten.
Overdragelsen sker med uændret retsstilling for så vel fiskere med lån i banken som obligationshaverne.
Bankens nuværende situation er kendetegnet ved et stigende underskud, og i fremtidens krystalkugle kan man se, at banken får sværere og sværere ved at være konkurrencedygtig, når det gælder dens udbud set op mod andre långivere.
Banken har ikke samme handlefrihed som andre långivere.
Jeg tænker her på EU’s statsstøtteregler, jeg tænker også på den snævre kundekreds, som banken har, og det betyder, at fiskerne i fremtiden vil kunne sikre sig mere gunstige lån andre steder.
Ved forhandlingerne om den nye aftale om regulering af fiskeriet lagde jeg personligt meget stor vægt på, at aftalen fik et opsigelsesvarsel, der gav den enkelte fisker mulighed for at kunne investere i vished om, at nye investeringer kunne få en fornuftig afskrivning.
Derfor landede vi aftalen med et opsigelsesvarsel på minimum 8 år.
Dette er bl.a. medvirkende til, at fiskeriet som erhverv kan tages alvorligt, også når vi taler om fremtidens investeringer.
Det gør, at den enkelte fisker nu med oprejst pande kan gå til sin bank eller finansieringsinstitut og blive taget alvorligt og få gode og tidssvarende lånetilbud.
Vi ser da også kun ganske få og spagfærdige indsigelser mod lovforslaget, og det er et lovforslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Bent Bøgsted (DF), 2005-11-25:
Lovforslaget går i sin enkelthed ud på, at Kongeriget Danmarks Fiskeribank, der blev oprettet i 1932, skal nedlægges.
Der vil ske en gradvis afvikling af banken frem til 1. januar 2009.
Som det ser ud med fiskeriet og med, at fiskerflåden gennem de sidste 20 år har været igennem en kraftig reduktion af fartøjer, er grundlaget for en rentabel Fiskeribank blevet reduceret kraftigt.
Det siger sig selv, at en bank, der kun har én kundekreds, kan miste sin eksistensberettigelse, når kundegrundlaget reduceres.
Staten står godt nok som garant for banken, men man kan spørge, om det nu er rigtigt at bevare en bank på de givne vilkår.
Det synes Dansk Folkeparti ikke, og vi finder det rimeligt at afvikle banken.
Det vil ske på en måde, så der ikke sker en ændring i retsstillingen for hverken fiskerne eller långiveren.
Med den nye fiskeriaftale, hvor fiskernes fremtidsperspektiv er blevet sikret på den måde, at fiskerne har fået en fartøjskvoteandel og en løbetid på minimum 8 år, hvor normal afskrivning er 7 år, har fiskerne fået et grundlag, der giver sikkerhed for, at fiskernes finansiering ved normal bankforretning kan ske.
Alt dette betyder, at der ikke er nogen, der kommer i klemme ved afvikling af Fiskeribanken.
Vi støtter lovforslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-25:
Lovforslaget er jo som bekendt en del af fiskeriaftalen, men også en del af den aftale, som Socialdemokraterne ikke støttede.
Vi var jo imod den kapitalisering, der sker med fiskeriaftalen.
Med lovforslaget afvikles Fiskeribanken, eller som den hedder: Kongeriget Danmarks Fiskeribank.
Afviklingen sker frem til 2009.
Banken har betydelige udeståender, og det er vel næppe sandsynligt, at banken kan fortsætte uden kapitaltilførsel.
Jeg ser i dagbladet Politiken den 27. oktober, at fødevareministeren ikke mener, han har noget ansvar for, at banken er nødlidende.
Spørgsmålet er, hvem der så er ansvarlig for den situation, banken er kommet i.
Det er jo sådan, at banken ikke er omfattet af det almindelige tilsyn, som andre banker er.
Det er regeringen, som har ansvaret for, at man ikke har større udlån, end man kan dække ind.
Det har man åbenbart, og det er selvfølgelig vigtigt at få besvaret spørgsmålet: Hvordan kunne det gå så galt?
Bankens udeståender kan åbenbart opgøres til noget, der ligner 1,8 mia. kr., og som jeg også har set, regner man med, at hver tredje fisker ikke kan betale sin gæld.
Det er selvfølgelig ganske problematisk.
Vi ønsker selvfølgelig at afklare, hvorfor der er givet lån i en størrelsesorden, der ikke er dækning for.
Vi ønsker er afklaring af, hvem der har ansvaret.
Vi må håbe, at der er risikovillig kapital til rådighed.
Det må ministeren selvfølgelig også svare på under den videre lovbehandling.
M022S14321560ALFV.FM Page 1558
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Under alle omstændigheder er det ikke statens opgave at drive bank, og derfor er Socialdemokratiet indstillet på at støtte lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-11-25:
Da Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, ikke har mulighed for at være her i aften, har jeg lovet at læse hans tale op.
Med lovforslaget, vi her behandler, nedlægges Kongeriget Danmarks Fiskeribank med virkning fra udgangen af 2008.
Staten overtager med nedlæggelsen alle bankens aktiver og passiver og indtræder i alle dens rettigheder og pligter.
I praksis bliver det Økonomistyrelsen, der viderefører banken indtil den endelige lukning.
Baggrunden for lovforslaget er, at Fiskeribankens risikospredning er faldet i takt med strukturudviklingen i erhvervet.
Ydermere betyder den nuværende situation for erhvervet, at bankens økonomi har udviklet sig i en meget vanskelig retning med stigende underskud som følge af stigende hensættelser til forventede tab, stigende antal restancer og øget risikokoncentration.
Endvidere vil banken med det nuværende itsystem og kompetenceniveau i det hele taget ikke være konkurrencedygtig på længere sigt, ligesom bankens begrænsede volumen indskrænker mulighederne for at tilbyde en bred vifte af konkurrencedygtige produkter.
Med den nye regulering forventes det, at andre kreditinstitutioner, bl.a. på grund af deres brede vifte af lånemuligheder, vil være betydelig bedre til at formidle den kapital, som erhvervet har brug for.
Det må også forventes, at erhvervet på grund af konkurrencen på lånemarkedet og kreditinstitutionernes mulighed for risikospredning vil kunne opnå billigere finansieringsmuligheder andre steder.
Ifølge lovforslaget nedtrappes bankens udlånsaktiviteter ved, at bankens nyudlån nedtrappes fra 2006 til 2008.
Med udgangen af 2008 nedlægges banken, og fra 2009 overgår de eksisterende lån til at være statslån med uændrede vilkår.
Da statskassen i forvejen, jævnfør den gældende lov, hæfter for banken, vil lovforslaget ikke ændre på statens risiko frem til 2008.
Efterfølgende vil bankens nedlæggelse fjerne den risiko, som vil være tilknyttet fremtidige udlån.
I forbindelse med statens overtagelse af bankens eksisterende lån skal der skabes hjemmel til at oppebære indtægterne af bankens aktiver og til at afholde udgifterne til administration og afvikling af lånene.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Det er sådan, at de forhandlinger, jeg var med i – og jeg mener, at jeg var med til dem alle – var Enhedslisten ikke deltager i undervejs, og derfor kunne Enhedslisten heller ikke se, hvilke embedsmænd fra hvilke styrelser der deltog.
Derfor var min oplysning til hr. Frank Aaen fra starten af, at hvis hr. Frank Aaen havde deltaget, så havde han også set, hvilke styrelser der havde deltaget som led i forhandlingerne og i afklaringen af de tekniske spørgsmål, der var undervejs.
Jeg kan konstatere, at der blandt Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er en opbakning til, at vi gennem de her afgiftsreduktioner får skabt et langt bedre udgangspunkt for varmekunder, for vindmølleejere og for miljøet.
Jeg kan også forstå, at der så er nogle betænkeligheder i den kreds af partier, der står bag bl.a. PSOforligskredsen, med hensyn til at tillade, at PSOtillægget ophæves for det ekstra varmeforbrug, der vil blive, hvis der kommer gang i varmepumper og elpatroner.
Jeg håber, at PSO-forligskredsen vil støtte en fritagelse, det vil give os de bedste virkninger for miljøet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Jamen vi vidste godt, at styrelserne har været inde over udarbejdelsen, det står også i de tekster, vi har fået, så det er ikke nogen overraskelse.
Vi var også med i forhandlingerne på den måde, at vi fik tilsendt forskellige forhandlingsoplæg, og på et tidspunkt tog vi stilling til, om den metode, der er lagt op til her, var en metode, som vi mente vi kunne støtte.
Det nåede vi frem til at vi ikke kunne, og det meddelte vi så ministeren.
Det er der ikke noget som helst mærkeligt i.
Ministeren skal ikke stå der og antyde, at vi bare udeblev.
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Naturligvis kunne jeg sige ja, for jeg er ret sikker på, at vi under udvalgsarbejdet kan indhente udtalelser fra de to styrelser, således at også Skatteudvalget kan blive orienteret om, hvorledes de to styrelser stiller sig til det.
Det var jo lige så meget en oplysning om, at hvis hr. Frank Aaen havde deltaget i forhandlingerne, så ville hr. Frank Aaen allerede nu vide, at de to styrelser havde været inde over udarbejdelsen af lovforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-11-25:
Det sidste har jeg jo faktisk svaret på i mit ordførerindlæg.
Det er klart, at der er et mindre brændselsforbrug, men hvis man tager den del, der er kvotereguleret, så har det jo ingen positiv betydning for miljøet, medmindre man samtidig regulerer kvoteloftet nedad.
Hvis man regulerede kvoteloftet nedad – det vil jeg da gerne komme med som et supplerende konstruktivt bidrag til det –
så ville miljøregnestykket selvfølgelig komme til at se anderledes ud, og jeg synes, det er fint, hvis vi kan diskutere det, hvis der er vilje fra hr. Lars Christian Lilleholt til at diskutere det, for så synes jeg faktisk, vi gør forslaget noget bedre.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-25:
Jeg vil gerne starte med at give ministeren ret i hans indledende pointe.
Det er ganske givet det forslag, som fører til den største CO2-besparelse, af de forslag, som regeringen har fremsat.
Men det siger måske mere om det, regeringen i øvrigt har fremsat, end det siger om forslaget.
Vi forestiller os, at der skal være et ganske lille antal, og at det er Energinet Danmark, der får til opgave at udbyde det.
Faktisk vil det jo betyde, at samproduktionen falder fra nogle og halvfems procent i dag til 67 pct. i gennemsnit og i nogle perioder til under 50 pct.
Det er jo en ret voldsom reduktion, så det må jo også dreje sig om en lidt længere periode end en halv time.
Men det, mit spørgsmål til ministeren egentlig drejer sig om, er, at jeg bare vil være sikker på, om jeg forstod ministeren rigtigt – jeg forstod det sådan, at ministeren ligesom vi andre synes, at vi skal koble dette lovforslag til det PSO-forslag, der kommer, så vi forhåbentlig kan lave en samlet aftale omkring det her.
Så er det fristende at spørge ministeren, om han kunne forestille sig en tidsbegrænsning og en måske lidt større favorisering af varmepumperne, at han ikke på forhånd vil afvise at diskutere det.
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Allerførst vil jeg sige, at det er min og regeringens holdning, at vi med den afgiftsstruktur, vi skal lægge, ikke politisk skal beslutte, præcis hvilken teknologi der skal gennemføres, men lade det være op til dem, der er investeringsansvarlige, at vælge, om man vil investere i varmepumper eller i elpatroner.
Som sagt er det efter min opfattelse ikke to konkurrerende energityper, men to alternativer, der har styrke på hver sit område.
Jeg håber, det vil være muligt sammen med PSO-forligskredsen at få lavet en ordning, således at det ekstraforbrug, der måtte komme af strøm til f.eks. elpatroner, vil blive PSO-fritaget.
Der er i dag ikke noget forbrug, så der er ikke nogen PSO-afgift, som man vil miste.
Hvis ikke afgiften ...
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Det er dybt godnat, at vi i et lille land som Danmark har så mange lufthavne, som tilfældet er.
Man kan udmærket komme rundt på andre måder, f.eks. med tog.
Hvis det er sådan, at vi skal snakke arbejdspladser, kan vi da godt lave et regnestykke.
Nogle ganske få arbejdspladser i en lufthavn er ingenting i sammenligning med, hvad man kunne skabe af arbejdspladser på velfærdsområdet for 0,5 mia. kr. Der kunne ansættes rigtig mange hjemmehjælpere, der kunne renoveres rigtig mange skoler, og det ville have en langt større M022S14321560ALFV.FM Page 1543 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM beskæftigelseseffekt end nogle få arbejdere i en eller anden fjern lufthavn.
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Først og fremmest: Vi mødtes jo allerede under finanslovforhandlingerne i PSO-forligskredsen M022S14321560ALFV.FM
Page 1555
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM for at orientere om sagen, men også – det var vores intention – for at få drøftet sagen og få lavet en aftale, således at denne aftale om afgiftsændringer kunne gå hånd i hånd med en aftale om PSO-fritagelse på det ekstra strømforbrug.
Det var ikke muligt at nå en sådan aftale, og derfor gennemfører vi nu denne ændring, som, uanset hvad der måtte blive aftalt på PSO-området, vil være til gavn for vindmølleejere, vil være til gavn for varmekunder, vil være til gavn for naturen og miljøet.
Når hr. Martin Lidegaard siger, at der ikke er skabt neutralitet, vil jeg bede hr. Martin Lidegaard læse side 5 i høringsnotatet, hvor regeringen i svaret til Det Økologiske Råd skriver, at der med dette forslag skabes afgiftsmæssig neutralitet mellem at fremstille varme ved elpatroner og ved elvarmepumper.
Og regeringens intention med lovforslaget er, at der bliver en afgiftsmæssig neutralitet mellem de to energiformer.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-11-25:
Det sidste vil jeg sige er noget rent sludder.
Det er faktisk sådan, at sådan som forslaget er strikket sammen, forringer det varmepumpers konkurrenceevne relativt, og det er virkelig dumt, for varmepumper er en meget effektiv teknologi.
Jeg vil godt sige, at jeg meget håber, at det er på grund af, at det er fredag aften, at ministeren udtaler sig så unødig kantet, for det går selvfølgelig ikke at sige, at det her vil vi bare køre igennem, og så vil vi godt snakke med jer bagefter om PSO-delen.
Hvis det skal føre til noget, bliver ministeren nødt til at lytte til de mange konstruktive bidrag, vi er kommet med, og gå ind i en reel, grundig drøftelse af det her.
Det her er så kompliceret, at selv de af os, der har arbejdet med energi i over 10 år, skal bruge meget tid på at finde ud af, hvordan det egentlig er strikket sammen.
Så jeg vil sige: Ro på.
Jeg synes, ministeren i stedet for at være kantet og sige, at det her bare vil blive kørt igennem, skulle lytte og prøve at gå konstruktivt ind i det, for ellers har vi andre jo ikke anden mulighed end at sige, at så er der ikke noget at komme efter med hensyn til PSO.
Sådan er det jo.
Sådan ville ministeren selv have reageret, hvis han havde været i vores sted.
Anderledes kan det jo ikke være.
Det kan jo ikke hjælpe noget, at man bare siger: Her kommer vi med stokken, og så skal I i øvrigt forære os noget om 2 måneder.
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Jeg håber, fru Anne Grete Holmsgaard vil tage sig tid til at udskrive forhandlingerne fra i dag og prøve at gennemlæse, hvad hun lige har sagt, nemlig at hvis ikke vi nu venter med at gennemføre nogle ting her, hvis vi gennemfører lovgivningen her som forelagt og som aftalt i finanslovforliget, så vil fru Anne Grete Holmsgaard blokere for, at de yderligere miljøforbedringer – ca. 100.000 t CO2, 1.000 t svovl – ikke bliver gennemført, at den revolution ikke bliver gennemført.
Så vil fru Anne Grete Holmsgaard, fordi hun er uenig i denne del, blokere for de yderligere miljøforbedringer, der vil ligge i PSOkredsen.
Fordi fru Anne Grete Holmsgaard ikke er enig i det her lovforslag, tager hun miljøet som gidsel.
Det troede jeg ikke var SF’s politik.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-11-25:
Jeg synes ikke, ministeren skal svinge sig helt så højt op med sit fuskede miljøregnskab.
Jeg kunne også høre i det første, han sagde, at nu er det blevet regeringens politik, at når man sparer på brændslet, så er der en miljøgevinst.
Hidtil har alle svar fra regeringen gået på, at det er der ikke, fordi det hele er reguleret af kvotemarkedet.
Sådan som jeg har læst forslaget, så skal det træde i kraft til sommer.
Det vil sige, at der er tid til at håndtere det her sammen med det forslag, der bliver fremsat, så vidt jeg kunne forstå på transport- og energiministeren, den 8. januar.
Og de to forslag hænger jo nøje sammen, så i al fredsommelighed vil jeg bare sige: Tag dog tiden til det her.
Vi taler jo ikke ud fra, at vi hverken har læst det her eller ikke forstår et kuk af det.
Faktisk forstår vi temmelig meget af det, og det er det, der skræmmer os, fordi det faktisk er langt mere vidtgående, end det er nødvendigt at gøre forslaget for at håndtere problemet med, at der i perioder på grund af afgiftsstrukturen er tale om, at man egentlig burde stoppe elproduktionen.
Nogle gange kan det være nogle timer, nogle gange kan det være en halv dag, men det er jo sådan, det rent faktisk er.