runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Vinther (KF), 1999-03-17:
Nu må jeg jo starte med at sige til by- og boligministeren, at jeg faktisk ikke sagde, at hele redegørelsen var udformet på en sådan måde, at der ikke var noget, man kunne blive uenig i.
Jeg sagde, at målsætningerne kan man ikke blive uenig i.
Jeg kan da i hvert fald konstatere, at der mellem regeringen og Det Konservative Folkeparti er enighed så langt, at det selvfølgelig er rigtigt, at jo mere indflydelse mennesker har på deres hverdag, jo mere tilfredshed er der, og jo mere incitament er der til at passe på sine nærmere omgivelser.
Men jeg må så også konstatere, at by- og boligministeren jo meget kraftigt modererede målsætningen om øget råderet.
Det blev nu til et spørgsmål alene om råderetten, og ministeren var så venlig kun at nævne råderetten i de almene boligorganisationer.
Det er bare ikke helt sammenfaldende med, hvad der står i redegørelsen, og jeg medgiver, at nu bliver det selvfølgelig ufrivilligt komisk, når jeg er nødt til at læse op for by- og boligministeren af ministerens egen redegørelse, men af hensyn til referatet og det videre forløb vil jeg nu ikke undlade at gøre det alligevel.
På redegørelsens side 10 står at læse: »En væsentlig forskel på en ejerbolig og en udlejningsbolig - såvel en privat som en almen - er, at lejeren kun har en begrænset ret til at forbedre sin bolig og ikke har mulighed for, via sikkerhed i boligen, at opnå finansiering til individuelle forbedringer af boligen.
For at mindske forskellene mellem at eje og at leje er der derfor behov for at overveje, om reglerne om »råderet« kan udvides, og om der kan ske yderligere stimulering af forbedringer med individuel finansiering inden for såvel den private som den almene boligsektor.
« Det er altså vanskeligt at læse det som andet end en tilnærmelse af boligformerne i så vid udstrækning, at det reelt er en udviskning af forskellene, og det vil Det Konservative Folkeparti ikke medvirke til.
Rikke Hvilshøj (V), 1999-03-17:
Ministeren gav mig sådan set stikordet til det, som i første omgang fik mig til at melde mig på banen, nemlig de indledende ord fra ministeren om, at jeg har læst denne redegørelse med bind for øjnene. Det har jeg selvfølgelig
Jeg har måske læst den med liberale øjne.
Som hr. John Vinther understregede, var der en masse målsætninger, en masse beskrivelser, som ministeren også har været inde på her, som vi sådan set kan være enige om, og som er nogle gode målsætninger, nogle gode ideer.
Det kunne jeg jo så have brugt al tiden på.
Jeg så også nogle røde lamper blinke, da jeg læste redegørelsen, og det var dem, jeg tillod mig at gøre opmærksom på i min ordførertale.
Til spørgsmålet om, at det her skam ikke er noget, regeringen vil styre, og at der ikke er noget centralistisk deri, må jeg sige, at sådan som jeg har læst den, er der nogle meget klart definerede regeringsmålsætninger på nogle meget, meget detaljerede områder, og det er dem, jeg har råbt lidt vagt i gevær over for.
Det andet, som jeg føler et behov for at kommentere, er spørgsmålet om borgerindflydelse, hvor ministeren mente, at den liberalistiske model altid er på bekostning af fællesskabet.
Det vil jeg selvfølgelig gerne tilbagevise.
Det er ikke på bekostning af fællesskabet.
Min erfaring er desværre bare også i andre sammenhænge, at når socialdemokrater skal definere fællesskabet og de rammer, som man så i øvrigt som borger kan øve sin indflydelse inden for, er den meget, meget begrænset.
Det er måske dér, der er en forskel.
I Venstre vil vi gerne give nogle noget videre rammer.
I forhold til det kommunale og kommunalbestyrelser er jeg sådan set enig med ministeren i, at decentralisering ikke kun er ud til det kommunale led.
Det skulle gerne, så vidt som det overhovedet er muligt, nå ud til den enkelte borger
og ikke kun til borgmesterstolen.
Frank Aaen (EL), 1999-03-17:
Jeg vil stadig væk ikke anerkende det tal, men det skal jeg nok sørge for vi får frem.
Vi har tidligere haft meget besvær med at stole på de tal, vi har fået, både fra Socialdemokratiet og fra boligministeren, hvor man f.eks. ikke kunne få ordentlige tal frem for, hvad nedskæringen af boligstøtten faktisk kostede.
Så jeg vil vende tilbage til det med tallene, men gerne understrege, at det er altså stadig væk sådan, at vi støtter byfornyelse.
Men det er kun forsvarligt at byforny, hvis man samtidig sørger for, at der er alternative muligheder for dem, der ikke kan blive boende i det område, der er byfornyet.
Og det er jo det, der mangler.
Det er jo stadig væk det, der mangler.
Lissa Mathiasen (S), 1999-03-17:
Nu er det jo sådan, at jeg tror, man faktisk i København glæder sig temmelig meget over, at befolkningstilvæksten er gået rimelig godt.
Nu hørte jeg også hr. Frank Aaen sige: Nå, men igennem de sidste 20 år har vi haft denne her boligmangel i forhold til de unge, i forhold til de studerende.
Det vil altså sige, at hr. Frank Aaen hermed også har givet den indrømmelse: Det er ikke byfornyelsen, der er skyld i det her.
Tak for det.
Så håber jeg også, vi fremover kan slippe for hele tiden at høre, at det er Københavns Kommune, der skal have en over snuden for, at man rent faktisk har sat noget byfornyelse i gang, som var så væsentligt.
Jeg tror, hr. Frank Aaen vil give mig ret i, at det er altså ikke så forfærdelig meget, når vi tænker på, hvor mange lejligheder vi rent faktisk har set der er blevet byfornyet her i hovedstaden, når vi så taler om godt et par hundrede.
Frank Aaen (EL), 1999-03-17:
Ja, det minder mig om debatten, vi havde forleden dag: Ih, hvor går det godt med hjemmehjælpen.
Sådan i gennemsnit er der altså ikke skåret ret meget i hjemmehjælpen.
Altså sagen er, at unge mennesker, at folk, der ikke har penge, stadig væk ikke kan få en bolig i den her by, og det problem var der for 10 år siden, det var der for 20 år siden, og det er der i dag.
Så kan man komme og sige, at 200 boliger ikke er ret mange.
Jeg kender ikke tallet, jeg ved ikke, om det er rigtigt.
Jeg siger bare, at det er en skandale, at man i den her by ikke som studerende, eller hvis man ikke har mange penge, ikke har nemt ved at få en bolig.
Lissa Mathiasen (S), 1999-03-17:
Jeg kan godt forstå, hr. Frank Aaen ikke har de tal med,
de ville fuldstændig ødelægge den debat, der hver gang bliver rejst omkring Københavns Kommune.
For det første vil jeg godt sige: Det er afgørende, at Københavns Kommune får lov til at have den frihed til at gøre det her, ikke mindst af hensyn til at tilgodese de beboere, som godt vil bo bedre, end de rent faktisk har oplevet, at de har gjort de senere år.
Men taler vi konkret om, hvad det er, der igennem årene er blevet nedlagt, så snakker man om godt 200 boliger.
Er det virkelig det, man mener der gør det rimeligt at svinge
København rundt i manegen, som man har gjort her fra hr. Frank Aaens side?
Jeg synes, det er usselt, at Enhedslisten bliver ved med at komme frem med det her.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
Jamen jeg er da enig med ministeren i, at fusionskontrol ikke er det eneste afgørende for, om der er konkurrence.
Så er jeg glad for, at ministeren har tænkt sig at fortsætte med at tænke over det her.
Jeg er bare interesseret i, om der kan siges noget som helst om, hvor længe det varer, før denne tankevirksomhed udmønter sig i mere konkret handling.
Egil Møller (DF), 1999-03-17:
Først til fru Dorit Myltoft, der spørger, om Dansk Folkeparti er indstillet på at overholde internationale regler og aftaler
: Naturligvis.
Jeg kan slet ikke forstå spørgsmålet, hvorfor det er stillet, men nu er svaret i hvert fald givet, så der ikke skal være nogen misforståelse her.
Til hr. Kramer Mikkelsen, som åbenbart har den opfattelse, at kun danskere skal være medbestemmende i boligforhold, og at man simpelt hen ikke kan lade andre folkeslag være medbestemmende, når de bor i en karré f.eks.
Det er nok at drage for vid en slutning, for godt nok ser vi helst, at det er danskere og dem, der har dansk statsborgerskab, der skal have indflydelsen.
Så længe man er asylansøger, synes jeg egentlig, det er forkert, at man har samme 100 pct.s indflydelse, som hvis man har et endeligt og permanent dansk statsborgerskab.
Jeg synes, der skal være en sondring.
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Jamen jeg er da glad for, at hr. Jørn Jespersen synes, der er fuld stringens i hans argumentation.
Det kan jeg jo kun komplimentere.
Så synes jeg, jeg vil gentage endnu en gang, at det kommer til at lyde som om, at konkurrence er skabt det øjeblik, man har fusionskontrol, og uden det er der ingen konkurrence.
Det synes jeg er en forenkling, som vil være for meget at have stående efter debatten.
Det tror jeg heller ikke spørgeren mener, men dette blot være sagt for at det ikke skal stå, som om det er hele kodeordet, der betyder, om der er konkurrence eller ej i et samfund.
Jeg synes som sagt, der er grund til at se på en række områder, sådan så vi skaber os et samlet overblik over den samlede konkurrencelovgivning og derved giver et bidrag til en ny vurdering af, hvordan konkurrencesituationen ser ud, og hvordan den eventuelt vil kunne styrkes.
I den forbindelse vil jeg sige, jeg altid tænker, og at jeg også altid tænker som socialdemokrat med de som minister skyldige hensyn, der skal til også at kunne agere i et folketing, som består af langt flere end socialdemokrater.
På baggrund af spørgerens skriftlige begrundelse vil jeg først nævne, at det er regeringen, der afgør, om Kommissionen skal anmodes om at behandle en fusion som denne mellem MD Foods og Kløvermælk.
I dette tilfælde vil det være erhvervsministeren, der tegner regeringen, og altså ikke Konkurrencestyrelsen, som der sås en lille smule tvivl om, sættes spørgsmålstegn ved i spørgerens begrundelse. I henhold til EU's fusionsregler har den danske regering en måned til at vurdere, om den vil anmode Kommissionen om at behandle fusionen i henhold til EU-reglerne.
Kommissionen vil efter en anmodning fra regeringen fastslå, om fusionen skaber eller styrker en dominerende stilling, som bevirker, at den effektive konkurrence hæmmes betydeligt.
Derefter har Kommissionen en række muligheder for at stille betingelser for en godkendelse eller rent at godkende fusionen eller at forbyde fusionen.
Konkurrencestyrelsen har orienteret mig om, at der allerede på mejeriernes initiativ er indledt drøftelser med mejerierne for at få afklaret de fremtidige vilkår på det danske mælkemarked.
Altså sådan forstået, at vi tager en dansk drøftelse og en national behandling af fusionen.
Mejerierne har nemlig i den forbindelse erklæret sig parate til at overveje ændringer, der kan sikre vilkår - rimelige vilkår - for andre virksomheder på det danske mælkemarked samt rimelige forbrugerpriser.
Konkurrencestyrelsen vil i løbet af de nærmeste uger foretage en vurdering af, hvilke problemer fusionen rejser for konkurrencen på det danske mælkemarked.
Jeg synes derfor ikke, at det er rimeligt på dette tidspunkt, hvor vurderingerne og drøftelserne pågår, at sige, at jeg har så truffet en beslutning om under alle omstændigheder at sende sagen til Europa-Kommissionen.
Jeg vil lade drøftelserne og vurderingerne bringe til ende, og jeg håber, at de når til et konstruktivt resultat i Danmark.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
»Vil ministeren sørge for, at Danmark anmoder Europa-Kommissionen om at tage fusionen mellem MD Foods og Kløver Mælk op til behandling i Kommissionen efter reglerne i EU's fusionsforordning blandt andet med henblik på at undersøge mulighederne for at stoppe fusionen?« Skriftlig begrundelse
Efter spørgerens opfattelse må det være erhvervsministeren, der bør tage initiativ til at sende en anmodning til Kommissionen.
Det synes i hvert fald ikke at fremgå af konkurrencelovgivningen, at det er konkurrencemyndighederne, der skal tage initiativet.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-17:
Javel, men i den danske redegørelse for nejet og begrundelsen omtales, at en af grundene til, at man siger nej, er, at der mangler supplerende oplysninger, og derfor kunne det jo så i det mindste være interessant at vide: Hvad er det for supplerende oplysninger, som man skal have for at være tilfreds og eventuelt kunne afgive et ja?
Svend Auken (S), 1999-03-17:
Der er, så vidt jeg husker sagen - nu er jeg ikke helt forberedt i detaljer på, at netop det spørgsmål kunne komme frem - men som jeg husker det, havde vi to indvendinger.
Den ene var, at de nye arveanlæg eller de nye gener, der var tilført den genmodificerede raps, kunne sprede sig i naturen på en måde, som var uhensigtsmæssig.
Vi var i hvert fald bekymrede.
Det andet var hensynet til mærkningen.
Det er rigtigt, som hr. Kolstrup siger, at det betyder, at der kommer en ny behandling af sagen, og jeg synes, det vil være forkert af mig at foregribe en dansk holdning, før vi kender resultatet af den nye behandling.
Men jeg kan sige, at de principper, der ligger til grund for den danske holdning, vil ikke blive ændret.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-17:
Den danske regering har sagt nej tak til en ansøgning om godkendelse af markedsføring i EU af genetisk modificeret raps, og Danmark tilkendegiver et nej på linje med f.eks. Skov- og Naturstyrelsen.
Jeg er enig med regeringen på dette punkt i hvert fald.
Men jeg har forstået det således, at dette nej udløser en ny sagsbehandling.
Når sagen så bliver genoptaget, hvad er Danmarks indstilling dér?
Og er Danmark i givet fald indstillet på at bruge sikkerhedsklausulen, som den er formuleret i novel food-direktivet?
Svend Auken (S), 1999-03-17:
Før liberaliseringen måtte Stålvalseværket - vi kender ikke de officielle priser -
Over for det står så, at Stålvalseværket ikke skal betale distributionsafgift, og at Stålvalseværket alene har en pligt, som fru Aase D. Madsen taler om, ligesom alle andre forbrugere til at aftage en del af sin strøm som vedvarende energi.
Og ingen forbyder så stor en virksomhed som Stålvalseværket selv at etablere den fornødne produktionskapacitet til at producere den grønne energi.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aase D. Madsen (DF), 1999-03-17:
Det kan jeg altså ikke rigtig forstå.
Jeg står her med tallene, men altså o.k., de tal skal vi ikke komme så langt ind på, for så må ministeren give mig det sort på hvidt.
På et eller andet tidspunkt skal jeg spørge om det.
Men så vil jeg også gerne spørge - og det er jo en udløber af, at jeg stadig væk tror på tallene fra Stålvalseværket: Er det korrekt, eller er det ukorrekt, når direktøren siger, at med elreformen er de danske politikere meget tæt på at slukke lyset i de tilbageværende tunge danske industrivirksomheder?
Svend Auken (S), 1999-03-17:
Hvis fru Aase D. Madsen havde læst mit svar i Børsen, ville hun allerede kende tallene.
De 15 mio. kr. er decideret ikke rigtigt. Beløbet i afgifter, som er meget lavt, er af hensyn til konkurrenceevnen sat væsentligt lavere for Stålvalseværket.
For det andet har Stålvalseværket mere end nogen anden dansk virksomhed draget fordel af den liberalisering, der er bag energireformen.
Det tager hr. May overhovedet ikke hensyn til i sit indlæg, hvad jeg også gør opmærksom på i mit svar.
Så når man gør det hele op, er der ikke tale om en ekstra udgift, så er der tale om en kæmpe gevinst, ikke mindst for Stålvalseværket.
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Når der blev taget en beslutning i 1991 af alle de daværende EU-lande, som siden blev tilsluttet af de nye medlemslande, så var det med en overgang på varslet otte år.
Det var for at give både brancher og lokalområder lejlighed til at omstille sig, komme med forslag til at arbejde videre med den problemstilling, der vil ligge i kølvandet på afskaffelsen af det toldfri salg.
Som jeg understregede før, så mener jeg ikke, at det er en regerings opgave som udgangspunkt at være den, der præsterer de lokale arbejdspladsers definition og opbygning.
Vi fører ikke erhvervspolitik, som man gør i diktaturer.
Så derfor har jeg heller ikke nogen konkrete initiativer, hvor vi kan sige, at det her vil vi foreslå det ene område, og det her vil vi foreslå det andet område.
Derfor siger vi, at initiativet ligger i de lokale områder.
Det vil vi meget gerne være med til, sådan som vi også kan dokumentere det ved vores indsats, netop i nogle af de områder, der er berørt, hvor der også er andre grunde til at deltage i konkrete samarbejder.
Jeg har ikke konkrete forslag til udflytning af offentlige institutioner, men jeg vil glæde mig til at høre om initiativer fra andre, herunder hr. Kristian Thulesen Dahl.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-03-17:
Ja, det skorter jo ikke på regeringens velvillighed, når man hører på de udtryk, der bruges: nu vil vi drøfte, vi vil se på, og vi vil vurdere osv.
Men helt ærligt, man bruger som argument for, at Danmark muligvis på Berlintopmødet bliver det eneste land, der blokerer for en forlængelse af det afgiftsfri salg, at branchen jo har haft otte år til at omstille sig; otte år til at forberede sig på den situation, der opstår med udgangen af juni måned i år, når det afgiftsfri salg bortfalder efter de nuværende vedtagelser.
Mener regeringen så ikke også, at det var på sin plads, at regeringen og de danske offentlige myndigheder havde brugt de otte år på at forberede sig, så vi ikke nu her ganske få måneder, før vi står i situationen, skal høre på, at vi vil drøfte, vi vil se på, og vi vil vurdere? Derfor mener jeg, at ministeren bør kunne give et svar på de helt konkrete spørgsmål, der er stillet om, hvilke institutioner vi taler om, der kan udflyttes, som regeringen jo også sagt, at den vil være velvilligt indstillet overfor.
Når vi så spurgte, hvilke institutioner det var,
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Når jeg ikke nævnte Lolland-Falster konkret, var det, fordi jeg ikke fik nævnt det fra spørgerens side.
Men jeg vil bekræfte, at der også er involvering i forhold til Lolland-Falster, hvor vi i forvejen har aktiviteter. Jeg mener ikke, at spørgetimen er særlig velegnet til at lave den konkrete sagsbehandling.
Men jeg kan bekræfte, at vi i forbindelse med de mange aktiviteter, vi har, især i det lollandske område, selvfølgelig også i denne sammenhæng ser på relevante initiativer, herunder også det af hr. Jørn Jespersen nævnte. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
Jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, at der også for et af de områder, som hun ikke nævnte, nemlig Lolland-Falster, ligger konkrete henvendelser om meget lovende, løfterige, perspektivrige projekter på ministerens bord.
Jeg vil spørge, om det tilsagn, som ministeren gav her i dag, også betyder, at man vil kigge meget positivt og velvilligt på de projekter med henblik på en meget snarlig afklaring.
Jeg tænker bl.a. på etableringen af Jordbrugets Erhvervs- og Innovationscenter og andre tilsvarende projekter, som er tilsendt ministeren fra Lolland-Falster.
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
Jeg har ikke konkrete initiativer, jeg kan løfte sløret for i dag.
Og der er det jo sådan, som regeringens erhvervspolitik er tilrettelagt, og som jeg tror det er meget afgørende at have den tilrettelagt, at initiativerne tager udspring i de relevante områder og ikke i, at vi sidder på Slotsholmen og forsøger at lege alternativt erhvervsliv i de enkelte lokalområder.
Så vi er parat til - det er vi fra denne regerings side, og jeg tror også, jeg ville kunne sige fra tidligere regeringers side - vi har alle været parat til at drøfte de initiativer, der kunne tages fra lokalområderne i forhold til at imødegå de problemer, som opstår i forbindelse med ophøret af det toldfri salg.
Jeg kan sige for et par af områdernes vedkommende, nemlig dels det sydfynske område, dels Frederikshavnområdet, at der er Erhvervsministeriet og dermed regeringen i forvejen involveret i en række aktiviteter fuldstændig parallelt med den form for aktiviteter, der er tale om her.
Frank Aaen (EL), 1999-03-17:
Tak for svaret og det positive tilsagn.
Men helt ærligt: Er det ikke lidt sent?
Så vil jeg også gerne høre om de initiativer, man forestiller sig, om der er nogle overvejelser allerede, som man kan delagtiggøre Folketinget i.
I bekræftende fald vil vi gerne have dem oversendt, og herunder også have sikkerhed for, at det ikke kun er på land, man tager initiativer, men at man også tager målrettede initiativer i forhold til de søfolk og de øvrige ansatte på færgerne, som bliver ramt på grund af standsningen af det toldfri salg.
Pia Gjellerup (S), 1999-03-17:
I forbindelse med ophævelse af det toldfri salg, som blev vedtaget tilbage i 1991, har der på de pågældende områder og også i de skiftende regeringer været overvejelser om, hvilke initiativer der kunne tages.
På den baggrund vil vi tage de drøftelser med Kommunernes Landsforening og de berørte områder for at se: Er der relevante initiativer, der ville kunne tages, i de berørte områder?
Frank Aaen (EL), 1999-03-17:
Regeringen står som bekendt fast på, at det toldfri salg skal afvikles.
Det skal regeringen ikke have kritik for, men vi kommer jo ikke uden om, at det i nogle byer, Bagenkop, Fåborg, Rødby, Frederikshavn, Hirtshals f.eks. samt på en del skibe kommer til at koste søfolk og andre ansatte deres arbejde.
Derfor er mit spørgsmål til erhvervsministeren
: Hvilke initiativer er der taget i regeringen og i Erhvervsministeriet til at fremme beskæftigelsen i de områder, der bliver ramt af arbejdsløshed på grund af fjernelse af det toldfri salg?
Svend Auken (S), 1999-03-17:
Altså de bekymringer, vi har haft, har været spørgsmålet om spredning f.eks. til ukrudtsarter af de arveanlæg, der er tale om her.
Det er jo svært at lave sagsbehandling, når man ikke er forberedt på det, men jeg går ud fra, at det, vi ønsker, er, at der ligger nogle undersøgelser, der belyser det her spørgsmål nærmere.
Det eneste, jeg kan forsikre hr. Kolstrup om i denne her forbindelse, er, at det forsigtighedsprincip, der lå til grund for, at Danmark sagde nej, fastholder vi.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-17:
Jamen jeg er glad for erhvervsministerens klare tilkendegivelse af, at det er hende, der afgør, om en sag eventuelt skal oversendes til EU-Kommissionen med henblik på en vurdering ud fra EU's fusionskontrol.
Det er klart, at vi hermed ved, hvem der har ansvaret.
Det placerer et efter min mening ganske tungt ansvar på erhvervsministerens skuldre.
Så vil jeg gerne spørge, om der i ministerens sind kan være nogen som helst tvivl om, at en stor, samlet, fusioneret virksomhed, som sidder på 95 pct. af markedet, vil svække om ikke sætte konkurrencen helt ud af kraft.
Kan der være nogen tvivl i ministerens sind om, at det vil være tilfældet?
Jeg kan også forstå, at de drøftelser, der foregår med Konkurrencestyrelsen, er sket på mejeriernes eget initiativ.
Det kan jeg virkelig godt forstå.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om svaret i dag kan tolkes på den måde, at det ikke er udelukket, måske langt fra udelukket, at undersøgelsen i Konkurrencestyrelsen fører til, at ministeren træffer den beslutning at anmode Kommissionen om at se på sagen.
Jeg vil også godt bede ministeren om at bekræfte, at muligheden for at forbyde fusionen udelukkende eksisterer, hvis det er EU-Kommissionen, der vurderer sagen.
Den mulighed foreligger ikke i henhold til den danske konkurrencelov.
Endelig vil jeg godt spørge om, hvordan en eventuel frivillig aftale mellem det fusionerede mejeri og Konkurrencestyrelsen står rent juridisk.
Hvad sker der, hvis en frivillig aftale ikke bliver overholdt?