runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Så der er ikke noget problem i det med ekspropriation.
Det er ren ideologi, når Venstre og Konservative ikke vil være med til det.
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om, hvor folk skal få en lejlighed, når man fratager dem – og det er jo det, regeringen har planlagt – deres ret til en almen bolig, fordi de efter regeringens opfattelse tilhører en forkert del af befolkningen.
I Gellerupparken har vi f.eks. fået oplyst, at på en venteliste til en lejlighed vil de 24 ud af 25 i en situation, vi har undersøgt, blive slettet eller forbigået på ventelisten.
Så kan de ikke få lejligheden, og så skal de altså have en anden lejlighed.
Og så siger ministeren, hvilket hun heller ikke bestred, at de ikke har noget retskrav på at få en lejlighed af kommunen.
Jamen hvor skal de så få den lejlighed?
Det er derfor, Enhedslisten har stillet det her forslag.
Det er for at sikre, at der så rent faktisk står en lejlighed, der kan tilbydes de mennesker, der bliver afvist i det almene byggeri.
Hvordan vil fru Inge-Lene Ebdrup så løse det problem, når hun ikke vil gå til biddet og være med til at støtte det her?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-11-16:
I forhold til ekspropriationsspørgsmålet vil jeg sige, at der jo ikke er nogen, der har afklaret, hvorvidt det her er ekspropriation.
Sådan som jeg har forstået det, har man tidligere fra Justitsministeriets side vurderet, hvorvidt det ville være ekspropriation, hvis man pålagde de private anvisning til hver tiende bolig.
Da ville man ikke sige, det var ekspropriation.
Det her forslag drejer sig om anvisning til hver fjerde bolig, det vil altså sige, at det juridisk set ikke er afklaret, hvorvidt det er ekspropriation eller ej.
Så det vil jeg ikke bevæge mig ind i, men jeg synes omvendt heller ikke, at Enhedslisten skal gå ind i og sige, at det ikke er ekspropriation.
Det er stadig væk uafklaret.
Men når man så fra Enhedslistens side spørger til det med de almene boliger og anvisning og ghettostrategi, må jeg sige, at den helt grundlæggende forskel for mig er, at de almene boliger har fået en offentlig støtte fra tidernes morgen, en offentlig støtte til at løse et boligsocialt problem.
Det er det, der er meget væsentligt, og det er det, der adskiller dette forslag fra ændringerne af anvisningen i det almene boligbyggeri.
Nu kan jeg se, at min røde lampe lyser, men jeg er sikker på, at hr. Keld Albrechtsen vil vende tilbage, og så kan jeg uddybe mit svar i næste omgang.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-11-16:
Beslutningsforslaget vil give kommunerne ret til at anvise boliger i det private boligbyggeri i lighed med den almene sektor.
Beslutningsforslaget ligner til forveksling et forslag, som er blevet fremsat af Enhedslisten to gange før.
Det er efter Dansk Folkepartis overbevisning en ren og skær ekspropriation af private lejligheder, når man fra Enhedslistens side foreslår, at kommunen skal have lov til at disponere over hver fjerde lejlighed i den private boligmasse.
Er Enhedslisten ikke enig med mig i, at der mangler boliger her i landet, og at vi skal gøre alt, hvad der står i vores magt for også at få de private til at bygge flere udlejningsboliger?
Dette forslag er i hvert fald et skridt i den retning.
Vi vil afvise forslaget, som det ligger her fra Enhedslistens side.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-16:
Private udlejere, der vil bygge nyt, har ikke mange incitamenter, sådan som vilkårene er i dag, og hvis vi vedtager det her forslag, så kan vi være helt sikre på, at vi skaber færre incitamenter til at bygge private udlejningsejendomme.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, men vi er da villige til at gå ind i udvalgsarbejdet og stille en masse spørgsmål til, hvad der egentlig er sket med de her frivillige aftaler, som regeringen taler om at man kunne indgå med de private udlejere.
For det er da klart, at der er et problem, og kan vi løse det med frivillige aftaler, så skal de muligheder selvfølgelig afprøves.
Men forslaget som sådan kan vi ikke støtte.
Tove Videbæk (KD), 2004-11-16:
Kristendemokraterne mener også denne gang og i dag, at dette forslag smager af ekspropriation.
P.t. har vi en stor mangel på boliger i hvert fald i hovedstadsområdet og et par andre større byer, det er jeg helt enig med forslagsstillerne i.
Kommunerne har ikke tilstrækkeligt med boliger at anvise, siger forslagsstillerne videre, og det er vi måske også enige i.
Men der er jo tidligere indgået aftaler med kommuner og almene boligselskaber om lempelige økonomiske betingelser for byggeri af f.eks. ældreboliger, plejeboliger og handicapbofællesskaber.
Kristendemokraterne har også tidligere taget initiativ på flere af disse områder.
Logikken i forslaget, som det ligger her, synes vi ikke er helt klar, for det er da vist at rette bager for smed, hvis man vil gøre det, som bliver foreslået her, for de private udlejere har nogle boliger, ja, det er rigtigt, og kommunerne har brug for boliger, ja, det er rigtigt, men det giver jo ikke nødvendigvis kommunen ret til at råde over den private udlejers boliger.
Forslagsstillerne omtaler også regeringens bebudede forslag om at sælge almene boliger.
De involverede parter i forbindelse med dette vil være kommuner og stat og almene boligselskaber, og det skal de private udlejere så straffes for.
For Kristendemokraterne er logikken ikke helt klar – jeg synes nærmest, den er fraværende.
De private udlejere er jo næsten de eneste boligudlejere, der intet har med den sag at gøre.
De er absolut ikke involveret i sagen.
Men jeg er helt enig med forslagsstillerne i, at der er for få boliger, og dog bygges der jo på livet løs i øjeblikket på grund af det boligforlig, som også Kristendemokraterne er med i.
Samtidig vil jeg ikke undlade at nævne, at der faktisk er byer, hvor man river almene boliger ned, fordi man simpelt hen ikke kan få dem udlejet,
så den nye vinkel synes jeg også skal med i den her sag.
Det er overhovedet ikke blevet nævnt her i debatten.
Men som forslaget ligger her, kan Kristendemokraterne heller ikke denne gang støtte det.
Vi mener, det smager af ekspropriation af privat ejendom, og det går Kristendemokraterne ikke ind for.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-11-16:
Jeg kan ikke lade være med at komme med en kort bemærkning til hr. Keld Albrechtsen, når hr. Keld Albrechtsen står på talerstolen og meget retorisk siger, at nogle bliver frataget retten til en bolig.
Det lyder jo nærmest, som om der er nogle, der står uden tag over hovedet.
Der vil jeg altså meget gerne bede hr. Keld Albrechtsen om at fortælle mig, om hr. Keld Albrechtsen virkelig mener, at fordi man for at løse nogle meget voldsomme ghettoproblemer i Danmark nu forsøger at blande beboersammensætningen på en sådan måde, at vi sikrer, at vi ikke ser disse ghettoproblemer i fremtiden, så er det sådan, at man ikke har mulighed for at søge en bolig f.eks. i et privat udlejningsbyggeri eller søge en bolig i en anden almen boligforening. Er det virkelig sådan, at man med det her forslag, som hr. Keld Albrechtsen står og omtaler, aldrig mere må søge en bolig nogen steder og aldrig mere har mulighed for at få tag over hovedet?
For det er jo nærmest sådan, det lyder.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Jeg tror, fru Inge-Lene Ebdrup er klar over, at de ansøgere, der står på ventelisten i Vollsmose eller Gellerupparken, ikke umiddelbart har udsigt til at kunne få f.eks. en privat udlejningsbolig, hvis ikke kommunen kan gå ind og hjælpe dem med at få den.
De har heller ingen udsigt til at blive anvist en anden almen bolig i et andet byggeri, fordi, som ministeren skrev til mig, kommunen ingen pligt har til at give dem en bolig.
Og derfor får de bare ikke en bolig.
De kan f.eks. så ikke stifte familie.
Det er konsekvensen.
Så må de blive boende i det kælderværelse, eller hvor de nu midlertidigt har ophold for indeværende.
Det skal man gøre sig klart.
Hvad det skulle løse af problemer, ved jeg ærlig talt ikke, ud over at der så er nogle, der ikke kan få en bolig.
Sandy Brinck (S), 2004-11-16:
Fru Charlotte Dyremose siger gang på gang, at ved at lave sådan en fattigdomsgrænse vil man sætte den jurastuderendes børn i bås med andre fattige.
Det kan jeg forstå er noget meget, meget slemt.
Men har fru Charlotte Dyremose fantasi til at forestille sig, at hvis man laver en opgørelse over fattige i Danmark, så kunne man opgøre, hvor mange der deriblandt er under uddannelse?
Er det en statistisk øvelse, som Det Konservative Folkeparti ser en mulighed for, så man kunne trække dem ud?
Vi ved dog trods alt, hvem der er under uddannelse i det her land.
Og så skal jeg bare som sådan en almindelig kommentar til den debat, fru Charlotte Dyremose har haft indtil nu, sige, at jeg synes, det er dejligt at have en ideologisk debat, hvor der er klar tale om gode, gammeldags borgerlige værdier.
Fru Charlotte Dyremose indledte jo også sin ordførertale med at sige, at man ikke skal omfordele for omfordelingens skyld.
Nej, god borgerlig tankegang er, at jo mere ulighed, jo mere dynamik.
Det har vi nu fået et klart svar på i løbet af i dag.
Tak for det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Jeg har ikke hørt om, at der skulle være mulighed for at give en sådan særlig indflytningsstøtte, at betale indskud eller sådan noget, men det er da et interessant forslag.
Jeg ved ikke, om det er noget, ministeren har i sit udspil her til december.
Et eller andet sted må fru Inge-Lene Ebdrup jo have det fra.
Så der er der vist et internt problem i Venstre, som man må se at få afklaret.
Det forslag, vi har fremsat her, vedrører alt det eksisterende byggeri, og det bliver vel ikke ligefrem revet ned, fordi Folketinget vedtager det her forslag.
Jeg tror, det bliver stående, og de lejligheder vil så kunne nyttiggøres til at skaffe boliger til dem, som man gerne vil have lidt mere spredt ud i byerne.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-11-16:
Vil hr. Keld Albrechtsen ikke give mig ret i, at såfremt vi giver kommunen en anvisningsret i det private byggeri, så tager vi ejendomsretten fra de mennesker, som har bygget de her boliger?
Nu er forskellen på det private og på det støttede byggeri jo, at man i det støttede tidligere har betalt 14 pct. i grundskyldskapital, hvor man i dag betaler 7 pct.
Det gør kommunen i dag.
Samtidig giver kommunen også garantier for lånet, og staten betaler også en del af den husleje, som foreligger.
Det er så betaling for, at man fra kommunens side har mulighed for at få en anvisningsret på de 25 pct. Er det ikke korrekt, hvad jeg siger her?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Jeg vil sige, at det stort set er fuldstændig ukorrekt, hvad hr. Freddie H. Madsen siger.
Der var i hvert fald ikke meget af det, der var rigtigt.
Der er ikke nogen, der fratages ejendomsretten til noget som helst ved det her.
Der sker bare en regulering af, efter hvilke regler man kan udleje lejlighederne, men det er jo stadig væk ejeren af udlejningsejendommen, der ejer den og stadig væk vil kunne score en kapitalgevinst ved salg af ejendommen og lignende.
Det gøres der ingen restriktion i, der er ingen ændring i ejerens forhold.
Hvad angår det almene byggeri, som hr. Freddie H. Madsen var inde på, så er det rigtigt, at der har været offentlige indskud, men hvis man ser på de beløb, der er hældt i det private udlejningsbyggeri, i offentlig støtte til byfornyelse og alt muligt andet i tidernes løb, så er det jo gigantiske summer.
Så når hr. Freddie H. Madsen forsøger at få det til at fremstå, som om det er ustøttet byggeri, så må jeg sige, at det ikke har noget på sig.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-11-16:
Nu kan det godt være, at hr. Keld Albrechtsen ikke mener, at man tager ejendomsretten fra de her ejere, som har de boliger, men jeg er nu af den opfattelse, at det gør man, så snart man lægger et bånd ind af den her karakter.
Men selvfølgelig er der også det, at kommunen har betalt 14 pct. i grundkapitalindskud til de her boliger og også betalt en lånegaranti, i nogle tilfælde har man måttet indfri en lånegaranti, og at staten samtidig med betaler en løbende husleje for de her mennesker, og derfor får kommunen de 25 pct.
Hvis man gjorde det samme i forbindelse med det private, så havde man en mulighed for at gå ind og gøre det, som man her foreslår fra Enhedslistens side.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Fru Lissa Mathiasen var inde på, at man faktisk har forsøgt at tilbyde private udlejere ganske mange penge for at acceptere en kommunal anvisning til deres udlejningsejendomme.
Det har bare ikke hjulpet noget.
Det redegjorde fru Lissa Mathiasen ret grundigt for, så det skal jeg ikke gentage.
Så ideen om, at man kan løse det ved at forgylde udlejerne, har altså ikke vist sig at have nogen positiv effekt, for de vil bare ikke.
De vil ikke påtage sig et socialt ansvar.
Det er dybt beklageligt, at vi har en gruppe velstående borgere, som ikke har et socialt ansvar, som ikke føler et socialt ansvar.
Men så må vi andre hjælpe dem og tilskynde dem på passende vis, uden at det er ekspropriation eller noget som helst.
Vi er skam besindige folk.
Når folk ikke føler gnist af social forståelse og overhovedet ikke vil medvirke til at løse samfundets sociale problemer, så bliver man altså nødt til at hjælpe dem med det.
Afstemning
Jeg tror ikke, fru Inge-Lene Ebdrup helt har forstået dybden af min jyske stædighed.
Det hul vil fru Inge-Lene Ebdrup så ikke lukke på den måde, som Enhedslisten har foreslået.
Jeg kan da ikke forestille mig andet, for ellers ville det ikke være konstruktivt.
Jeg vil da gå til udvalgsarbejdet i troen på, at også fru Inge-Lene Ebdrup vil være konstruktiv i udvalgsarbejdet.
Så jeg er fuld af forhåbning og stædig nok til at fortsætte.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-11-16:
Det er mere sådan til samarbejdsformen her i Folketinget.
Jeg kan da godt lide at stå og diskutere emner med hr. Keld Albrechtsen, det har jeg meget fornøjelse af, men nu er det jo det samme forslag, vi diskuterer for tredje gang.
Hr. Keld Albrechtsen siger så, at han fornemmer en større fremkommelighed.
Ja, jeg afviste forslaget på Venstres og De Konservatives vegne, og jeg kunne høre, at der var en afvisning af forslaget fra Dansk Folkeparti, så er det, jeg bare lige spørger: Hvori ligger den fremkommelighed, som hr. Keld Albrechtsen mener at kunne fornemme?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Hvis der er noget, vi ikke har undersøgt, som vi burde have undersøgt, tager vi gerne mod kritik af det.
Jeg havde bare opfattet det sådan, at det var et udbredt ønske i Borgerrepræsentationen, hvor man har drøftet sagen.
Det er så muligt, at den melding ikke er nået frem til regeringen.
Men vi kan hurtigt få undersøgt, hvordan holdningen er i Borgerrepræsentationen.
Lad os finde ud af det i udvalget, og hvis det er, som jeg siger, at det er et ønske fra partierne i Borgerrepræsentationen, vil det jo vise sig.
Jeg vil bare sige til fru Inge-Lene Ebdrup: Lad os lave det stykke arbejde.
Når vi har fremsat forslaget, som det ligger her, er det, fordi vi i sidste folketingssamling fik en melding, som gjorde, at vi fornemmede, at der var muligheder for at komme et stykke videre, og det fornemmer jeg sådan set også efter debatten i dag.
Hvis det var sådan, at der ingen som helst muligheder havde været, havde vi nok ventet til efter et valg, hvor vi får en ny og mere fremkommelig regering.
Det Radikale Venstre skulle vi så have en snak med, men det kunne vel løses.
Vi er nøjsomme folk i Enhedslisten.
Hvis vi kan finde en løsning, der skaber en mulighed for Københavns Kommune, så lad os prøve på det.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-11-16:
Der er bare en ting, der undrer mig, og som jeg gerne vil bede hr. Keld Albrechtsen svare på.
Jeg har tre gange været med til at behandle det her forslag i Folketinget.
Det undrer mig såre, at man nu fra forslagsstillernes side siger: Nu har vi fremsat det her forslag, og så kunne det være meget skægt at se, om kommunerne synes, at det er noget, som de gerne vil bruge.
Det er tredje gang, at dette forslag bliver behandlet i Folketinget.
Der er mig bekendt ikke indkommet forslag fra nogen kommune, ej heller Københavns Kommune, om, at man ønsker det her redskab.
Jeg spørger bare sådan lidt til seriøsiteten bag det her fra Enhedslistens side, for det, at man fremsætter et forslag gang på gang på gang uden at undersøge, om der er nogen, der ønsker det, virker på mig en lillebitte smule populistisk.
Hvorfor har man fra Enhedslistens side ikke undersøgt det her, før man fremsatte forslaget?
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-16:
Det Radikale Venstre er imod at parkere mennesker på offentlig forsørgelse, og derfor vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at støtte kommunerne i deres arbejde med at finde fleksjob til folk, der har nedsat arbejdsevne.
Det kan selvfølgelig godt være, at den her refusionsnedsættelse til 35 pct. gør, at vi får nogle tilfælde, hvor kommunerne trækker sagsbehandlingen i langdrag, men vi har også hørt eksempler på kommuner, der har lænet sig tilbage, og hvor folk så bare er overgået til passiv forsørgelse.
Vi ser derfor med spænding frem til den undersøgelse, der kommer fra Ankestyrelsen, hvor vi altså får en undersøgelse af praksis for at se, om vi nu har fået lagt snittet det rigtige sted.
Men indtil da holder vi fast ved refusionsprocenten på de 35 pct., og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2004-11-16:
Enhedslisten støtter forslaget.
Vi ønsker, at der skal være 100 pct.s statsrefusion på overførselsindkomster, og 50 pct. er et skridt på vejen.
Så det håber vi der kan blive flertal for på et tidspunkt.
Vi mener, det er et af de største problemer, vi har på det offentlige område i dag, at der er så meget kassetænkning, at man hele tiden tænker i, hvad udgifterne er for de forskellige kasser i stedet for at se på: Hvad er det for et problem, borgeren har, og hvordan tager vi os bedst muligt af det menneske?
Derfor mener vi, vi skal gøre, hvad vi kan, for at modvirke kassetænkning, og en af de måder, vi kan modvirke kassetænkning på, er ved at øge statsrefusionen, så der ikke er forskel på refusion for de forskellige former for ydelser.
Så vi mener, det ville være et rigtig godt skridt på vejen, at vi fik hævet refusionsprocenten.
Der har under debatten været talt om lægekonsulenterne, som er et stort problem på førtidspensionsområdet.
Vi har både fået tilsendt sager, og vi har haft det oppe i Socialudvalget, vi har med den tidligere socialminister flere gange vendt spørgsmålet omkring lægekonsulenterne, kommuner har sat lægekonsulenter fra bestillingen osv.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er svært at forstå, at man på det sociale område skal have lægekonsulenter ind over til at oversætte speciallægeerklæringer, når det ikke er nødvendigt på hele sundhedsområdet, hvor det ofte kan være lige så store udgifter, vi snakker om, for det offentlige.
Men det må vi jo prøve at kigge på i Socialudvalget, hvis der er opbakning til, at vi skal se nærmere på det område, hvad jeg håber der er.
Så har man også i debatten været inde på hele spørgsmålet om udligning, som jeg også mener er et væsentligt perspektiv.
Vi har jo på et tidspunkt fået lavet en beregning over, hvad det ville betyde, hvis vi indførte 100 pct.s refusion på overførselsindkomster, og vi kan se, at det ville flytte store beløb mellem forskellige kommuner og hjælpe en række af de kommuner, der er meget trængte, så de ville få en bedre økonomi til netop at tage sig af de borgere, der har behov for det.
Derfor mener vi også, at det her forslag kunne være med til at løse problemerne i nogle af de kommuner, der har det værst.
Ministeren har henvist til strukturreformen.
Men problemet omkring strukturreformen på det her område er jo, at vi ikke aner, hvad der kommer til at ske.
Vi har ikke kunnet få noget som helst at vide om: Hvad bliver udligningen på det her område, hvad bliver refusionen?
Så vi ved jo rent faktisk ikke, om regeringen har tænkt sig at sætte refusionen op eller ned.
Vi ved ikke, hvad udligningen bliver mellem de forskellige kommuner.
Det kan være, at trækket i de kommuner, der har mange førtidspensionister, bliver endnu større, end det er i dag, og at de dermed får endnu værre forhold.
Så vi synes, det ville være godt, hvis vi kunne få opbakning til SF's forslag som et skridt på vejen til at få 100 pct.s refusion på overførselsindkomsterne.
Tove Videbæk (KD), 2004-11-16:
For noget siden blev det jo vedtaget, at kommunernes egne udgifter til førtidspension skulle sættes op til 65 pct.
Samtidig blev der sat turbo på fleksjob og revalidering, og man påbegyndte samtidig en forhandling om en førtidspensionsreform.
Den førtidspensionsreform er nu trådt i kraft og har fungeret et par år.
Kristendemokraterne er med i forliget omkring denne reform og vil naturligvis stå ved det.
I forbindelse med forhandlingerne om førtidspensionsreformen var vi hos Kristendemokraterne meget optaget af, at folk, som gerne vil arbejde, skal have lov til at få et arbejde, også selv om de ikke kan arbejde fuldt ud og hundrede procent – det er vigtigt for menneskers selvværd og deres følelse af at bidrage med noget til samfundets fællesskab.
Men de mennesker, som ikke har udsigt til at klare sig på en arbejdsplads, for hvem det bare vil være et nederlag, og som kun har en ganske lille arbejdsrestevne, skal selvfølgelig have førtidspension tildelt, det er helt klart.
Flere socialordførere har jo også hørt om mange af de problemer, der er på det her område, og der er stadig væk problemer, men de fleste vedrører tildeling af førtidspension.
Det nævnes i forslaget her, at det er vanskeligt at skaffe fleksjob på grund af erhvervsstrukturen i nogle udkantsområder.
Ja, det er rigtigt, men det gælder ikke alle udkantsområder, for nogle steder er man faktisk rigtig god til at hjælpe hinanden med at finde de her fleksjob.
I nogle områder af landet er der virksomheder, der arbejder godt sammen med kommunerne, virksomheder, der tager deres sociale ansvar seriøst, og som viser engagement på det her område.
De problemer, som nogle fattige kommuner kan have eller har i udkantsområderne, skyldes nok i langt højere grad den meget skæve fordeling af bloktilskuddene.
Det har Kristendemokraterne også fremført i forskelligt regi, og vi håber, at den reform, som efterspørges på det her område, snart dukker op.
I bemærkningerne til forslaget nævnes det også, hvorledes nogle kommuner kan være fristet til at lade økonomiske og ikke faglige vurderinger styre tilkendelser af eller afslag på førtidspension.
Her skal jeg ikke undlade at nævne alle de sager, vi p.t. får tilsendt vedrørende lægekonsulenter, som påtager sig en kompetence, de ikke har, via lovgivningen.
Enkelte af disse lægekonsulenter stiller endog andre diagnoser, end speciallægerne har stillet osv. osv.
Der er rigtig mange problemer med disse lægekonsulenter, som vi også har hørt allerede, så vi bliver simpelt hen nødt til alvorligt og seriøst at få gennemdiskuteret det problem.
Men Kristendemokraterne mener, at den nye udligningsreform vil hjælpe meget på det problem, som nævnes i det her forslag, og vi kan ikke støtte forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-11-16:
Jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at se, hvilke problemer det er, Enhedslisten søger at løse med det fremsatte forslag, som jo i øvrigt er en genfremsættelse fra tidligere.
Hvis nybyggede helårsboliger overhovedet anvendes til midlertidige formål, sker det efter min opfattelse bestemt ikke i et omfang, som medfører boligforsyningsmæssige problemer for kommunerne.
Hvis Enhedslistens formål er at gøre kommunernes muligheder for at løse boligsociale problemer bedre, så tror jeg, at forslaget rammer forbi.
Jeg skal derfor tilkendegive, at jeg ikke kan støtte det fremsatte forslag.