Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Tak, så prøver jeg at starte igen.
Udviklingen på andelsboligmarkedet har betydet, at det dels er blevet sværere, dels også dyrere at anskaffe sig en andelsbolig, hvilket i udgangspunktet er stridende mod andelsboligtanken, der skulle sikre, at personer med små indkomster også har mulighed for at blive andelsejere og indgå i et andelsfællesskab med både rettigheder og pligter. Andelsboligernes sociale sigte har således hidtil været baggrunden for den meget begrænsede mulighed for at foretage udlæg og pant i andelsboliger.
Denne retspraksis har dog i de seneste 10 år været til debat, og derfor nedsatte den tidligere regering i juni 2000 en arbejdsgruppe, der fik til opgave at finde en model for, hvordan man i fremtiden kunne tillade pantsætning af andelsboliger under hensyn til andelsboligens særlige sigte, nemlig fælleseje, og sikre, at boligtypen ikke bliver udsat for spekulantinteresser.
Håbet var samtidig, at man kunne finde en model, der kunne gøre det lettere for andelshavere at opnå billigere lånemuligheder til bl.a. istandsættelse af deres andelsboliger, eftersom 28 pct. af de danske andelsboliger stadig mangler adgang til centralvarme, bad og ordentlige køkkenfaciliteter.
Det var derfor med positiv interesse, at Socialdemokraterne kastede sig over konklusionerne i betænkning nr. 1421, som den i år 2000 nedsatte arbejdsgruppe kom med sidste år.
Vi mener, at betænkningens konklusioner godt kunne have været omsat til nogle gode lovforslag på området.
Men regeringen har valgt ikke at følge
Regeringen går langt videre, idet der lægges op til at kunne optage lån med pant i andelen også til privatforbrug.
Et andet eksempel er også den måde, som man med loven vil tilsidesætte andelsboligforeningers demokratiske selvstyre på.
Kun et fåtal af andelsboligforeninger giver i dag i deres vedtægter mulighed for pantsætning af andele, men enkelte, et mindretal vil jeg tro, er enige om, at de godt kunne tænke sig den mulighed, men det er langtfra alle.
I betænkning nr. 1421 om pant og udlæg i andelslejligheder har man ikke ment, at man skulle tilsidesætte en sådan demokratisk beslutning i vedtægterne for at fremme antallet af pantsætninger.
Det er Socialdemokraterne enige i, men kan konstatere, at det ikke er regeringens holdning.
Socialdemokraterne anerkender argumentet om at tillade pantsætning i andele for at sikre, at andelshavere i fremtiden måske kan få mulighed for at få adgang til billigere og bedre lånemuligheder til f.eks. indskud i andelen, boligforbedringer eller lignende.
Følger man denne logik, er der efter Socialdemokraternes mening god grund til at begrænse lånemulighederne ved pantsætning til kun at omfatte andelsindskud og boligforbedringer, der fører til varige forbedringer af boligen.
Regeringens holdning, at en andelsforenings vedtægter ikke skal kunne begrænse muligheden for, hvad pantsætningen bruges til, sætter vi derfor et spørgsmålstegn ved.
Vi finder, at det netop er noget af det unikke ved andelsboligformen, og vi ønsker ikke at fratage en andelsboligforening denne beføjelse.
Vi ved, at i dag opererer omkring 50 pct. af alle andelsboligforeninger stadig med lavere andelspriser end den mulige maksimalpris.
Dette skyldes bl.a. den omstændighed, at mange andelsforeninger vurderer, at andelshaverne også skal have overskud til at kunne investere i vedligeholdelsen af fællesskabet.
Ved en generel mulighed for alle til at foretage pant og udlæg i deres andel frygter Socialdemokraterne, at dette incitament vil falde bort til fordel for den enkelte andelshavers egennytte til at sikre sig en så stor andelsværdi som muligt, fordi dette samtidig giver den største pant og dermed lånemulighed.
Den traditionelle andelsboligtanke bliver hermed brudt.
Sammenfattende kan man sige, at Socialdemokraterne anerkender, at der er god grund til at se på mulighederne for i fremtiden at tillade pant og udlæg i andelsboliger, men dette måske på særlige vilkår, som det også er blevet pointeret af arbejdsgruppen bag betænkning nr. 1421.
Vi finder ikke for nærværende, at regeringen med sit forslag tager dette hensyn, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget, som det er her i dag.
Men vi vil da gerne indgå i en dialog med regeringen om et indhold i lovforslaget, der sikrer, at andelsboliger fortsat bliver en attraktiv boligform for de mange, og at den i hvert fald ikke bliver nedlagt og udelukkende erstattet af et ejerboligmarked i fremtiden.