runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaj Ikast (KF), 2001-04-27:
Én ting må vi i hvert fald konstatere: Det er ikke meget kollektiv trafik, der kan købes for de penge, hvis hr. Søren Kolstrup vandt og fik forslaget gennemført, for med det kontrolapparat, hr. Søren Kolstrup skal stille op i København, ryger der let så store beløb, at i hvert fald den første halvdel af de 2 mia. kr. er forsvundet.
Hr. Søren Kolstrup skulle som den gamle soldat, jeg er, prøve at sætte sig ind i min tankegang og begynde at regne ud, hvor mange steder der skal kontrolleres, for at systemet er effektivt.
Så vil han finde ud af, at det er næsten umuligt i København, og at al den snydekørsel, der kommer, giver ekstra kørsel og større forurening.
Og når de fleste af indtægterne går til kontrol, hvad godt er der så ved det, hr. Søren Kolstrup foreslår?
Jeg spørger bare, for der kommer
ikke mere kollektiv trafik ud af det.
Jeg synes virkelig, man skulle beregne det og se, hvor mange eller rettere sagt hvor få penge der bliver tilbage.
Jeg tror, hr. Søren Kolstrup skal op på 75 kr. pr. tur, først da begynder det at give overskud.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-27:
Jeg kan berolige fru Margrete Auken.
Vi har ikke glemt nogen veje, men vi har forhandlet og fundet en fornuftig løsning, og vi skal også have løst de sidste problemer på den ene eller den anden måde, fordi det er meget, meget, meget, meget beklageligt, at vi ikke fik gjort det.
Med hensyn til togdelen - og det er sådan set den, vi diskuterer i dag - har vi tiltro til, at alle de svar, der kommer fra Trafikministeriet, fra trafikministeren, er troværdige og rigtige.
Vi har sådan set meget, meget, meget tiltro til trafikministeren, som vi betragter som en af de bedste trafikministre, vi har forhandlet med fra oppositionens side, mens der har været Nyrupregeringer.
Vi synes, det fungerer godt, vi har ikke nogen problemer med trafikministeren og er også sikre på, at trafikministeren selvfølgelig har den samme interesse, som Venstre, Det Konservative Folkeparti og CD i at finde nogle løsninger, som løser pendlernes problemer.
Derfor fastholder vi støtten til projektet og glæder os til de videre drøftelser i forligskredsen om, hvad vi eventuelt kan gøre for at gøre tingene endnu bedre.
Charlotte Antonsen (V), 2001-04-27:
Det er rigtigt, som hr. Jørn Jespersen siger, at frihandel ikke løser alt.
Der er også især i disse lande behov for demokrati for at sikre, at den indtægt, der så kommer i forbindelse med en handel, kommer alle menneskene til gode.
Men ellers er jeg altså enig i den argumentation, der lige kom her.
Når hr. Jørn Jespersen siger, at det gør ondt, var det jo meget tydeligt i Seattle, for vi nåede ikke et resultat.
Selvfølgelig er det ikke særlig let, for der er en tendens
til, at man gerne vil hytte sit
Men der mener jeg faktisk, at Danmark er et af de lande, der er fremmest, når det drejer sig om et ønske og et krav om frihandel.
Det synes jeg at vi skal holde fast ved og ikke begynde at kaste mudder i maskineriet ved at kritisere os selv.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-27:
Jo, men alt andet end våbenaftalen er en god vilje, der er blevet demonstreret, det er vi enige om.
Vi er også enige om, og det er jeg glad for at have fået at vide fra Venstres ordfører i dag, at det ville have været utrolig godt, hvis alle overgangsbestemmelserne ikke havde været der, for så ville signalet have været meget tydeligere og bedre.
Det er vi enige om.
Godt; det er der bredt flertal for.
Jeg siger bare, at når vi for alvor ser på at gøre noget mod fattigdom i denne her verden og skabe udvikling i den tredje verden og bruge frihandel til det, så er dér, hvor det begynder at koste og virkelig virke, ikke i forhold til de allerfattigste 49 lande; det er i forhold til nogle af de store næstfattigste lande, som Venstres ordfører kalder det.
Her lever jo også utrolig mange absolut fattige mennesker på et eksistensminimum, der sulter og ikke har adgang til rent drikkevand osv.
Derfor er det bare vigtigt, at vi ikke går rundt og siger frihandel og tror, at det løser alt, og tror, at vi har gjort det ved at lave alt andet end våbeninitiativ.
Der er langt til frihandel, og det er ikke enhver form for frihandel, der gavner særlig meget.
Charlotte Antonsen (V), 2001-04-27:
Hr. Jørn Jespersen mener ikke, at ATTAC var til stede; altså nu var både hr. Jørn Jespersen og jeg jo til stede, og vi blev begge mødt med besættelige uromagere, som tilmed var hætteklædte.
Så det var ATTAC, vi så.
Så er det rigtigt, at den danske bevægelse først er startet senere, men det er jo lige præcis den politik, der blev slået til lyd for, nemlig protektionismen, hvor man i virkeligheden er flintrende ligeglad med ulandene.
Det var dem, der protesterede i gaderne, da vi forsøgte at lave en fornuftig frihandelsaftale med ulandene.
Så med hensyn til EU-aftalen med de fattigste lande var det, jeg sagde, at det er et godt udgangspunkt for en aftale
med WTO
Jeg er for så vidt enig med hr. Jørn Jespersen i, at det ikke kun handler om de fattigste, for det handler også om de næstfattigste og om resten af verden.
Men jeg synes, at det viser EU's gode vilje, at man laver den her aftale med de allerfattigste lande.
Den er et godt grundlag for, at vi så kan gå videre i forbindelse med WTO og få en fornuftig aftale, der gælder alle lande.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-27:
Der var i hvert fald ikke noget dansk ATTAC, der eksisterede på det tidspunkt, hvor begivenhederne i Seattle fandt sted.
Det er en organisation, der er under dannelse i øjeblikket, og derfor kan vi heller ikke vide, hvad dens politiske grundlag bliver i Danmark, og det skal jeg ikke blande mig i. Men jeg håber, at den positive interesse for at gøre noget ved ulandenes fortvivlende situation, som ATTAC har vist der er i den danske befolkning, fører til, at man også lægger et pres på det politiske system med henblik på at øve en markant indsats også i internationale organisationer for at skabe et gennembrud for bedre regler om bæredygtighed og sådan noget, men det vil vise sig hen over sommeren. Så er der spørgsmålet om frihandel.
Nu synes jeg altså lige, at vi skal huske på, inden selvgodheden breder sig alt for meget, at det, som EU har lavet med en overgangsordning, er markedsadgang for de 49 allerallerfattigste lande i denne her verden.
Langt hen ad vejen er det lande, som slet ikke har noget at sælge, og dermed er det rimelig frit at give dem markedsadgang.
Der er ingen prisgarantier, der er ingen mængdegarantier.
Det er der så i Cotonou-aftalen og andre steder, og det tror jeg vi skal have øje for at holde fast i.
Men der er altså ikke så meget indrømmelse i det, når det kommer til stykket.
Det er relativt billigt.
Der, hvor det for alvor begynder at give noget at lave frihandel og markedsadgang, er jo i forhold til lande som Egypten, Pakistan og Indien, som har noget at sælge i store mængder, og her er vi ikke kommet særlig langt.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-27:
Glædeligt!
Venstres ordfører var også inde på, at noget andet, der skal til, f.eks. er bistand.
Så synes jeg, at det er lidt underligt, at ordføreren fra Venstre dagen efter står og siger, at det også er nødvendigt med bistand og sådan noget, når man samtidig vil spare massive beløb, dramatiske beløb på ulandsbistanden.
Så endelig omkring ATTAC: Det var ATTAC, der var
i Seattle,
siger fru Charlotte Antonsen, for de havde hætter på.
Jeg har mødt masser af ATTAC-folk, som havde rene negle og ingen hætter, og som diskuterede
ganske åbent og demokratisk, så jeg tror, at fru Charlotte Antonsen måske skulle nuancere sin opfattelse af, hvem der er hvem.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-27:
Nu kan jeg forstå, at både hr. Claus Larsen-Jensen og hr. Jørn Jespersen er indstillet på, at vi skal acceptere handelsafgørelser, som træffes i WTO, også selv om det betyder, at vi f.eks. så bliver nødt til at tillade hormonbøffer i kølediskene i danske butikker.
Hr. Jørn Jespersen mente, at vi var afmægtige over for USA, og at vi var nødt til at have en sådan aftale, fordi ellers kom de bare og tromlede os alligevel.
Hvad er det da for en selvopgivende holdning?
Så kan amerikanerne da bare komme an.
Altså hvorfor skulle vi acceptere deres hormonbøffer?
Det er da ingen grund til.
Det vil de da sikkert heller ikke i Østrig og Italien og andre steder.
Så de kan da bare komme an.
I sådan et spørgsmål er der da ingen grund til at logre med halen for den store onkel derovre på den anden side af Atlanterhavet.
Så vil jeg godt spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Hvad er det for konkrete skridt, må vi godt se den handlingsplan, regeringen har lagt for at afprøve TRIPS-aftalen?
Hvornår kommer den afklaring?
Ved hvilken domstol?
Ja, jeg mener det her er en syltekrukke, men lad os nu høre, om der er en konkret plan.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-27:
Hr. Claus Larsen-Jensen
: Strategien med, at nu prøver vi reglerne af i forhold til medicin på f.eks. aids-området, synes jeg ikke bare er en rimelig, fornuftig strategi; jeg synes faktisk, den er temmelig god.
Det er jeg helt med på, det gør vi, vi går aktivt ind, vi samarbejder med nogle af vores samarbejdslande i Afrika, laver en lovgivning, et distributionssystem, en finansieringsordning, som sikrer, at fattige mennesker får adgang til medicin.
Nå, så må den laves om, hvis vi ikke vinder sagen med piber og trommer.
Det synes jeg er helt fint.
For det siger jo, at det er de nuværende, og dermed er der lukket for, at de kan laves om.
Det er jo i modstrid med det, hr. Claus Larsen-Jensen siger.
Det synes jeg ikke er fornuftigt.
Så vil jeg sige, at TRIPS-aftalerne jo ikke kun er et spørgsmål om medicin.
Det er også såsæd til landbruget.
Det er også IT-teknologi, osv.
Derfor er der altså en stor forskel i forhold til SF's forslag, hvor vi lægger op til, at TRIPS ikke må hæmme udviklingen i den tredje verden.
Det er noget ganske andet og meget mere progressivt, end regeringen skriver.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-04-27:
Til både hr. Keld Albrechtsen og hr. Jørn Jespersen omkring TRIPS-aftalerne: Der er ikke nogen, der herfra har sagt, at TRIPS-aftalen er god nok.
Der er sagt, at man har ikke prøvet den af i forhold til det problem; det var også det, der var problemet i Sydafrika.
Så siger vi: Inden vi kommer og kræver reglerne ændret, vil vi have den regel prøvet af.
Hr. Jørn Jespersen giver mig ret i, at det sådan set er en rimelig fornuftig strategi, så der er intet i vedtagelsesforslaget, der kan tolkes i den retning, som hr. Jørn Jespersen og hr. Keld Albrechtsen forsøger.
Jeg har svært ved at se, hvad det er for en substansforskel, der er imellem vores synspunkter på det her felt.
Og til hr. Keld Albrechtsen om WTO-bestemmelser
Vi ønsker at finde et civiliseret system, der fungerer imellem to af de store handelsområder på denne her klode, og det er det, det går ud på.
Men problemet for hr. Keld Albrechtsen er, at han har et glidebanetraume, som gælder i forhold til EU og gælder for det her område, og det er næsten lige før, man kunne få lyst til at forære hr. Keld Albrechtsen en rigtig glidebane i julegave.
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Jespersen, at der står faktisk »i TRIPS-aftalerne« i forslaget.
Så det er sådan det samme, som SF mener.
Så den strid har altså været lidt unyttig.
Men det er rigtig, at der har stået »inden for« på et tidspunkt.
Så til hr. Keld Albrechtsen om synspunkterne dér: Jamen jeg vil bare sige, at det er jo sådan set lidt ligegyldigt, hvad jeg står og siger her, kan jeg konstatere, for den konklusion, hr. Keld Albrechtsen har draget, inden vi startede hele debatten, mener han stadig væk gælder, uanset hvad synspunkterne i øvrigt er.
Den slags situationer kæmper selv guderne forgæves imod, og jeg må så altså også opgive at overbevise hr. Keld Albrechtsen om den rette sammenhæng.
Og så skal jeg sige med hensyn til, hvad regeringen, hvad vi vil gøre i forhold til ændring af TRIPS-aftalerne: Altså der er jo faktisk nogle lande, der er lidt tættere på.
Det er det, der er hovedproblemet, og derfor må vi have prøvet de grænser af, og de, der skal prøve dem af, er dem, der i virkeligheden banker hovedet ind i reglerne.
Charlotte Antonsen (V), 2001-04-27:
Jeg må skuffe hr. Jørn Jespersen.
Der er i hvert fald ikke på dette punkt
uenighed i Venstre
Der er ikke nogen i Venstre, der er imod demokrati, der er ikke nogen i Venstre, som ikke mener, at demokrati i alle lande er med til at sikre, at den brede befolkning får gavn af de økonomiske fordele, der er.
Så det er en anden diskussion.
Det har Venstre kæmpet for i alle årene, især i den periode, da vor tidligere landsformand, hr. Uffe Ellemann-Jensen, var udenrigsminister.
Til spørgsmålet om bistand: Ja, Venstre ønsker at skære lidt i den danske bistand - det tror jeg ikke der er nogen der er i tvivl om - men selv om man skulle nå dertil at gennemføre vores politik, så ville vi stadig væk være blandt de lande i verden, der gav allermest. Så vi ønsker i Venstre at støtte og bistå ulandene, men altså med en lille smule mindre end det, der gives i dag.
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Lad mig starte med at citere frihandelens grand old man, Adam Smith.
Han sagde: Når to købmænd er sammen, om det så er ved et fødseldagsselskab, lægger de straks anslag mod markedet.
Og det er jo det, vi ser med protektionisme, med kvoter, med toldmure osv. Den diskussion kunne jeg sådan set godt have lyst til at tage med fru Lene Espersen, en diskussion, hvor vi lige liner kapitalismens utrolige brutalistiske tendens op.
Fru Lene Espersen og jeg, håber og tror jeg, er enige om, at frihandel er godt, og at vi skal gøre, hvad vi kan for, at den bliver fair.
Fair - det var bl.a. Adam Smiths betingelse.
En fair frihandel forudsætter altså, at man har nogle stærke styringsinstrumenter.
Det er vi også enige om, går jeg ud fra.
Det er i kampen om, hvordan de styringsinstrumenter skal laves, at WTO og EU kan blive en gave - kan blive en gave.
Men det forudsætter, at fru Lene Espersen heller ikke, ligesom jeg heller ikke gør det, prøver at dysse ned, hvad der er af fejltagelser i den kampagne.
Der går jeg ud og siger, at der er fejl på ATTAC's side, bestemt.
Det modsatte er heldigvis også tilfældet, og det er smaddergodt, for ellers har vi ingen chance for at vinde den sag.
Tilsvarende har fru Lene Espersen heldigvis også allierede og ikke kun banditter på sin side i sagen.
Lene Espersen (KF), 2001-04-27:
Først til hr. Keld Albrechtsen
: Heller ikke når vi taler præcis om handelsaftalerne, kan der desværre findes nogen enighed mellem Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti, for jeg betragter det faktisk som et fremskridt, at EU nu får mere handlefrihed til at få nogle aftaler i hus.
Danmark kan ikke gennemføre noget som helst på egen hånd.
Der er ingen, der lytter til 5 millioner danskere i det her globale spil.
Men vi tror på, at hvis man giver Europa-Kommissionen handlefriheden, så er der mulighed for at få rykket nogle af de andre parter i den retning.
Så vil jeg sige til fru Margrete Auken, at før fru Margrete Auken kom ind i Folketingssalen, havde vi faktisk en diskussion med hr. Jørn Jespersen om hr. Jørn Jespersens tale, fordi jeg ikke mente, at den gav et retvisende billede af de politiske standpunkter, som dele af forhandlingsorganisationerne og forhandlingsdelegationerne har.
Der er ingen tvivl om, at der er mange EU-lande, der ønsker frihandel.
Vi må så acceptere, at det ikke er alle EU-lande, der er så, om man så må sige, åbne over for den her tankegang, som vi er i Danmark, og det er selvfølgelig noget, vi utrætteligt må kæmpe for at få overbevist dem om.
Jeg tror da personligt på, at de bestræbelser, man har på det amerikanske kontinent lige nu, og som man vedtog i Canada for kort tid siden, på at lave et stort frihandelsområde bliver et megastort skridt til fordel for frihandel på længere sigt.
Og derfor kan jeg kun sige, at vi alle sammen bør være taknemmelige for, at der er kommet en global organisation som WTO, der hele tiden kan holde gryden i kog og gå fremad for at sikre, at der kommer øget markedsadgang og øget frihandel; først og fremmest i forhold til den tredje verden, men det er i alles interesse.
Men at skyde kapitalismen i skoene, at den ikke skulle gå ind for frihandel, dér må jeg sige til fru Margrete Auken, at så har fru Margrete Auken vist ikke rigtig fulgt med i verdenshistorien de sidste mange, mange, mange år.
Jeg synes faktisk, at verden er kendetegnet ved, at der er kommet mere og mere frihandel, og fru Margrete Auken kan ikke fremlægge én eneste statistik, der modbeviser den påstand.
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Jeg vil medgive fru Lene Espersen, at enigheden blandt demonstranterne ikke var særlig stor.
Den var faktisk næsten lige så katastrofalt ikketilstede som blandt dem, der støttede WTO.
Efter at have hørt fru Lene Espersen stå og sige, at man er lodret imod frihandel, vil jeg lige bede fru Lene Espersen genlæse den tale, som ordføreren for forespørgerne holdt om, hvad det er for en faktisk aftale, vi står over for.
Den er gennemprotektionistisk, hvor man virkelig - og det skal man dog ikke beskylde demonstranterne derovre for - massivt holder med de allerstærkeste; det er de allerrigeste mod de allersvageste og de allerfattigste. Jeg ved godt, at det ikke er fru Lene Espersens politik.
Jeg vil bare lige sige, at det er de allierede, der er gennemprotektionistiske.
Og det, vi kan konstatere, er, at det er en stor misforståelse på venstrefløjen at tro, at kapitalister skulle gå ind for frihandel.
Det har de aldrig gjort, og det er en af hr. Keld Albrechtsens store vildfarelser.
Men vi må jo konstatere, at den der store protektionisme er langt den stærkeste på den side, som fru Lene Espersen af andre grunde støtter.
Og jeg vil bede fru Lene Espersen genlæse eller repetere hr. Jørn Jespersens tale, og så kunne hun eventuelt svare mig på, om det, hr. Jørn Jespersen beskrev, ikke var sådan et tegn på voldsom protektionisme.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-27:
Ja, jeg skal ikke kunne udelukke, at der vil komme folk og demonstrere, der ligesom fru Margrete Auken er tilhængere af Nicetraktaten, men jeg kan til gengæld sige, at jeg tror bestemt på, at der vil komme mange, der vil demonstrere imod Nicetraktaten, også uden fru Margrete Aukens tilladelse, og det vil nok trods alt være de fleste. Så vil jeg sige til fru Lene Espersen, at hun simpelt hen giver en notorisk forkert fremstilling af Nicetraktaten, og hvad den går ud på.
Én ting er, at Det Konservative Folkeparti går ind for den, det har man besluttet, og det må man så diskutere.
Men det er en notorisk kendsgerning, at Nicetraktatens bestemmelse om handelsforhandlinger går ud på, at områder, hvor Danmark hidtil har siddet direkte med ved bordet, fremover skal fastlægges ved flertalsafgørelse i EU, hvor Danmark mister vetoretten, og hvor forhandlingerne skal føres alene af Europa-Kommissionen på landenes vegne, hvor Danmark så ikke længere deltager direkte i forhandlingerne.
Det vil sige, at Folketinget er spillet ud af banen.
Det parlamentariske system, som fru Lene Espersen går stærkt ind for kunne jeg høre,
er spillet ud af banen.
Det er indholdet i Nicetraktaten.
Så kan man vælge at gå ind for den, som fru Lene Espersens parti gør, men jeg synes ikke, at man skal fejlinformere befolkningen om, hvad den traktat går ud på.
Den går ud på mindre demokrati og mere bureaukrati.
Det kan man så vælge at gå ind for som fru Lene Espersen.
Lene Espersen (KF), 2001-04-27:
Måske ikke så overraskende er jeg ikke særlig enig med hr. Keld Albrechtsen i udlægningen af, hvad Nicetraktaten betyder bl.a. for den parlamentariske repræsentation og indflydelse.
Tværtimod er jeg meget begejstret for, at vi i forbindelse med Nicetraktaten fik fastslået, at vi også skal se på, hvordan de nationale parlamenters rolle skal have en større betydning fremover.
Så jeg har sådan set den totalt modsatte konklusion af hr. Keld Albrechtsen.
Så må jeg om ATTAC sige til fru Margrete Auken og hr. Keld Albrechtsen, at det sådan set ikke er en organisation, jeg har nogen som helst form for sympati for.
Jeg er faktisk medlem af Mod-ATTAC.
Et af hovedargumenterne for, at jeg ikke bryder mig om ATTAC's synspunkter, er, at jeg faktisk synes, at det er meget forkert på nogen som helst måde at være fortaler for protektionisme.
Jeg mener, at det er noget, der først og fremmest skader den tredje verden.
Jeg tror på et pluralistisk samfund, og jeg ved, at hr. Keld Albrechtsen sikkert vil udlægge en masse af mine ord forkert, men jeg synes faktisk, at det er vigtigt, at der er plads til ngo'er.
Jeg synes, det er vigtigt, at der plads til organisationer, også organisationer, jeg ikke er enig med.
Der er andre organisationer, jeg er enig med.
Jeg tror, at det er vigtigt for den demokratiske udvikling.
Det er også besvarelse til fru Margrete Auken, der tror, at jeg kun taler om ATTAC, men jeg talte om alle de protestorganisationer, der var i Seattle, hvor der var én gruppe, der råbte op om mere frihandel, mens der var en anden gruppe, der råbte op om mere protektionisme, og så er det meget, meget svært at forstå den stemme, der skal afkodes udadtil, når man taler i hver sin retning. Jeg tror på, at det er rigtigt og godt, at der hele tiden er en kritik af det bestående.
Jeg tror, at det er godt, at vi udfordrer hinanden, for det betyder også, at vi skal gøre os endnu mere umage i forhold til det regelsæt, som vi laver herinde i Folketinget, og det regelsæt, som man internationalt bliver enige om.
Jeg tror nemlig, at det, der sker, når der udefra er organisationer, der hele tiden sætter fokus på de kritiske punkter, er, at vi bliver mere omhyggelige med at værne om de værdier, der betyder noget i vores samfund. Så: Ja til pluralisme og ja til organisationer, også selv om man ikke altid sympatiserer med dem.
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
En ting er fru Lene Espersen og hr. Keld Albrechtsen tydeligvis enige om, og det er, hvad ATTAC er.
Og det er altså noget vrøvl, der bliver sagt fra begge sider.
Jeg vil godt lige gøre opmærksom på, at jeg selv har være forholdsvis aktiv.
Det var ATTAC's næstformand, Susan George, der overbeviste mig om, at jeg skulle stemme ja til euroen, fordi det var en god modmagt til USA.
Hun brugte faktisk et bedre argument, end der kom fra nogen fra ja-siden i det her Folketing.
Hun har været en meget stærk fortaler for et stærkt EU.
Det er der ikke fuldstændig enighed om i ATTAC, det er sandt nok, men det, som hr. Keld Albrechtsen påstod, og det, som fru Lene Espersen åbenbart også tror, nemlig at det er hovedløst og uden mål og med, passer ikke. Derfor skal der heller ikke demonstreres mod Nicetraktaten i Göteborg, for det vil være fuldstændig i strid med ATTAC's grundlag, hvor man netop har været enige om, at man ikke laver den type kludder i sagen, fordi der er uenighed om det.
Selv om det måske ikke ligner fru Lene Espersens sædvanlige vælgere, så er der altså potentielle allierede i ATTAC-bevægelsen.
Og da vi endelig har fået unge mennesker på gaden om noget, der har lidt mere vision, er det altså meget fortvivlende, at man bare bliver fortørnede over dem.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-27:
Det synes jeg er en gryende erkendelse hos fru Lene Espersen, som det da er værd at kvittere for, hvis det skal forstås på den måde.
Nicetraktaten går jo netop ud på at tage magten væk fra parlamenterne og overdrage magten til embedsmændene, bureaukraterne i WTO og i Europa-Kommissionen og dermed afmontere det demokrati, som fru Lene Espersen så smukt talte om.
Det vil vi bl.a. demonstrere imod.
Det er da helt klart.
Der er ingen tvivl om, hvad der demonstreres for, og hvad der demonstreres imod.