runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (RV), 2002-04-17:
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig dette lovforslag, der har til hensigt at implementere EF-direktivet fra juni 2001.
Vi ved alle, at tobaksrygning er skadelig, og derfor er det glimrende at skærpe reglerne, så vi endnu tydeligere advarer mod tobaksrygning.
Det er helt i overensstemmelse med Det Radikale Venstres ønske om at give sygdomsforebyggelse en central placering.
Vi synes, det er fornuftigt at forbyde betegnelser som »light« og »mild«, fordi det kan forlede forbrugerne til at underestimere tobakkens skadelige virkninger.
Vi mener også, at det er ganske rimeligt at udvide EF-direktivet til at gælde eksport, godt nok først fra 2007, men alligevel.
For selvfølgelig skal den forebyggende indsats, der ligger i at begrænse tobaksrygning, også gælde folk, der bor uden for EU.
Det er vigtigt, at vi indfører ensartede regler på dette område.
Samtidig støtter vi EU's bestræbelser på at begrænse indholdet af nikotin, tjære og kulilte, og vi finder det hensigtsmæssigt at lave en stram overvågning af tilsætningsstofferne, selv om vi også er enige med Hjerteforeningen i, at spørgsmålet om tilsætningsstoffer ikke skal trække fokus væk fra det egentlige problem, selve tobaksrygningen.
Det Radikale Venstre vil derfor støtte forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-04-17:
»Rygning kan dræbe«.
»Rygning er yderst skadelig for dig og dine omgivelser«.
En af de sætninger skal stå på cigaret- og tobakspakninger fremover. Vi ved vel alle sammen godt, i hvert fald i et oplyst land som Danmark, at det er farligt at ryge.
Det ved de nok også i alle de øvrige EU-lande.
Vi ved, at rygning er den enkeltfaktor, der har allerstørst indflydelse på vores helbred - og vel at mærke i negativ retning.
Det er åbenbart ikke nok, at vi ved det.
Der er for få, der holder op med at ryge.
Og hvad der er det værste: Der er for mange, der begynder.
Før valget i november, da jeg igen fik fornøjelsen af at komme i Folketinget, havde jeg jo min daglige gang på en gymnasieskole, og jeg kunne faktisk godt blive temmelig deprimeret af at se de unge - helt unge - og især pigerne ryge så meget, som de gør.
Det er utroligt, at vi ikke kan opdrage vores børn og unge til at lade være at starte på sådan en dårlig vane.
Når de bliver lidt ældre, ser vi dem som unge mødre gå med barnevognen i den ene hånd og en cigaret i munden.
Det er ikke en måde at vise de små børn et godt eksempel på.
Så bl.a. på den baggrund er det godt, at der med EF-direktivet kræves en harmonisering af landenes lovgivning
på de områder, der hedder fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer. Som det har været nævnt, er hovedformålene med lovforslaget at sænke grænseværdierne for tjæreindholdet i cigaretter, at indføre grænseværdier for nikotin- og kulilteindholdet i cigaretter, skærpe reglerne for mærkning af tobaksvarer, indføre indberetnings- og begrundelsespligt for tilsætningsstoffer i tobak samt at forbyde visse varebetegnelser som f.eks. »light« og »mild« på tobaksvarers emballage.
Det er jo alt sammen ting, der burde kunne medvirke til, at der bliver færre, der udsætter sig for den sundhedsfare, som rygning er.
Desværre er lovgivningen her alene sikkert ikke nok til at give nogen større påvirkning, og jeg tror
godt, at mange ville udlodde en stor præmie til den, der kunne finde en virksom kampagne, som virkelig kunne slå igennem.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-04-17:
Et godt helbred er ganske afgørende for livskvaliteten.
Forebyggelse af sygdomme skal derfor stå centralt i den danske sundhedspolitik, hvis det står til Socialdemokratiet. Oplysning om og økonomisk støtte til, hvad der kan gøres for at forebygge livsstilssygdomme og holde sig ved godt helbred,
skal til stadighed udbygges og udvikles.
Hvis man ønsker at ændre livsstil, skal der være et tilbud om hjælp.
Den er helt afgørende for, hvor mange år man lever, og hvilke sygdomme man i sidste ende dør af.
I Danmark er der stadig væk en tredjedel, der ryger, selv om vi samtidig har 1 million eksrygere.
Selv om det langsomt går i den rigtige retning, er der stadig 3.000 danskere, der hvert år dør af rygning.
Somme tider må man nemlig erkende, at adfærd ændres med lov eller forbud og ikke kun med holdninger, og der skal derfor ikke herske tvivl om, at Socialdemokratiet støtter det lovforslag, der ligger her i dag.
Hvis vi skal drysse lidt malurt i bægeret, må det være, at vi gerne vil gøre opmærksom på, at forslaget i sig selv ikke er nok.
Vi mener, det er på tide, at vi kigger på hele tobakspolitikken med kritiske øjne.
Københavns Kommune har stor succes med gratis rygestopkurser, og det er noget, vi måske burde arbejde lidt videre med.
Vi bør se på, om det ikke er muligt at føre en offentlig personalepolitik, der giver tilbud til de rygende ansatte om hjælp til at stoppe, hvis de ønsker det.
Det er lidt trist, at det er EU, der igennem et direktivforslag skal tvinge os til at foretage forbedringer på tobaksområdet.
Dette forslag er dog et skridt i den rigtige retning, som vi naturligvis tilslutter os.
Preben Rudiengaard (V), 2002-04-17:
Vi kender jo alle sammen mærkningen »Det er farligt at ryge«
og sådan nogle ting.
Nu får vi så et EU-direktiv, og det er det, vi skal have implementeret, og det er synes jeg fint, for nu får man udjævnet de forskelle, der kan være mellem medlemsstaterne i den måde, man mærker tobaksvarer osv.
Rygning har jo ingen grænser, så hvis man nu er ude at rejse, var det måske meget rart, at man kunne se risikoen ved at ryge, også hvis man køber græske eller spanske cigaretter osv. Så formålet med det her er, at vi nu ligesom harmoniserer reglerne. Det, vi sigter mod, er, at vi skal sænke grænseværdierne for tjæreindholdet - det kunne jeg komme med en lang lægelig betragtning om vigtigheden af.
Så skal der indføres grænseværdier for nikotin- og kulilteindholdet i cigaretterne.
Samtidig er det også vigtigt, at vi får skærpet
reglerne, således at folk virkelig kan se, at der er en risiko, såfremt man ryger.
Og så vil man eliminere den forskel, som nok er lidt af et blændværk, nemlig forskellen mellem »light« og »mild« osv. Ud fra disse betragtninger kan jeg på Venstres vegne sige, at det er rart, at vi nu får et EF-direktiv og at det bliver implementeret.
Så Venstre kan støtte op om forslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-17:
Jeg skal indskrænke mig til at takke for de mange positive markeringer fra samtlige partier.
omkring dette forslag.
Jeg kan så forstå, at der specielt for disse partiers vedkommende er nogle udestående spørgsmål, også i relation til det høringssvar, der ligger fra De Samvirkende Invalideorganisationer.
Det må vi så vende tilbage til under udvalgsbehandlingen, hvor jeg selvfølgelig står til rådighed med hensyn til at fremme et positivt og hurtigt udvalgsarbejde.
Så vil jeg sige til hr. Naser Khader, og jeg tror også, fru Line Barfod var inde på det,
at jeg sådan set også er meget optaget af, at vi nu ikke underkaster, i det her tilfælde er det så apotekerne, i andre sammenhænge kunne det være andre, unødig kontrol eller dobbelt kontrol. Det er præcis også baggrunden for, at jeg har gjort en del ud af at fremhæve i bemærkningerne til lovforslaget, at vi i samarbejde med Lægemiddelstyrelsen og efter aftale med Danmarks Apotekerforening vil foretage en vurdering af behovet for lægemiddelmyndighedernes inspektion af apoteker, der lader sig ISO-certificere.
For jeg er sådan set grundlæggende ret meget på linje med de betragtninger, hr. Naser Khader gjorde sig i den forbindelse.
Men det er i øvrigt muligvis også et spørgsmål, som vi kunne vende tilbage til under udvalgsarbejdet, som jeg ser frem til, sådan at vi kan få udmøntet den aftale fra 2000 og dermed - jævnfør også en række spørgsmål til statsministeren i spørgetiden meget, meget, meget tidligere i dag - kan få indfaset det forlig, som Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Centrum-Demokraterne, Det Konservative Folkeparti og Venstre i sin tid indgik.
Tove Videbæk (KRF), 2002-04-17:
Hensigten med lovforslaget er at udmønte aftalen af 1. november 2000 mellem en række partier.
Hovedpunkterne i aftalen er at give apotekerne adgang til selv at beslutte den konkrete beliggenhed af apotek og apoteksfilial samt at indføre pligt for apotekeren til at fastsætte og offentliggøre servicemål for apoteket.
Forslaget er nærmest en teknisk ændring af apotekerloven, som blev vedtaget sidste år.
Der er ændringer vedrørende beliggenhedsområde, og hvad ministeren skal blande sig i, og hvad han eventuelt ikke behøver at blande sig i.
For Kristeligt Folkeparti er det i den forbindelse helt afgørende, at vi sikrer, at alle områder i vort land - også de tyndt befolkede områder - bliver tilgodeset og bliver sikret apoteksbetjening, bliver sikret, at der er kort vej til et apotek med den ekspertise, der findes her.
Jeg vil da også gerne tilslutte mig tidligere ordføreres bemærkninger om, at der bør tages hensyn til høringssvarene fra De Samvirkende Invalideorganisationer, der siger, at apotekerne skal forpligtes til at etablere fysisk tilgængelighed for handicappede til apoteket og apotekets ydelser samt forpligtes til at sikre, at tilgængelig information og kommunikation tilvejebringes i forbindelse med servicering af handicappede kunder.
Det skulle nærmest være en selvfølge, at det forefandtes. Derudover skal der som en følge af dette lovforslag fastsættes servicemål for centrale og relevante aktiviteter inden for områderne distribution af lægemidler og faglig rådgivning om lægemidler. Det er naturligvis alt sammen positivt, så Kristeligt Folkeparti går positivt ind i udvalgsarbejdet om dette rimeligt tekniske moderniseringsforslag.
Line Barfod (EL), 2002-04-17:
Enhedslisten kan også støtte lovforslaget.
Enhedslisten mener, det er væsentligt, at vi sikrer, at der er mulighed for hele befolkningen for at komme på apoteket, og at man derfor sikrer, at der er apoteker fordelt over hele landet.
At man inden for de enkelte områder kan beslutte, hvor apoteket skal ligge, mener vi selvfølgelig der skal være mulighed for, undtagen i helt specielle tilfælde, og det lever lovforslaget jo også op til.
Når man skal se nærmere på det, er det ikke nok, at man siger, at der i servicemålene skal fastsættes en plan for, hvordan de gøres tilgængelige, hvis det bare kan føre til, at man så lægger en plan, der betyder, at de måske i løbet af de næste 10-15 år bliver tilgængelige.
Det er et problem, der skal løses hurtigst muligt, og man må prøve at se på den mulighed, som De Samvirkende Invalideorganisationer henviser til, nemlig at så længe et apotek ikke er tilgængeligt, skal der være mulighed for, at de handicappede kan få bragt den medicin ud, de har behov for.
Jeg forstår på ministeriets svar, at det også er det, man lægger op til.
Så det er et forslag, vi godt kan støtte.
Men jeg vil gerne understrege, at det er vigtigt for os, at der fortsat er offentlig kontrol og en høj faglighed vedrørende salg af lægemidler.
Derfor er det det her konkrete forslag, vi går ind og støtter, uden at vi dermed har sagt noget om generel liberalisering af apoteksvirksomheden.
Naser Khader (RV), 2002-04-17:
Det skal nu være muligt for apotekeren selv at beslutte den konkrete beliggenhed af apoteket og apoteksfilialen.
Desuden skal apotekeren fremover pålægges at fastsætte og offentliggøre apotekets servicemål.
Begge dele af forslaget lyder efter Det Radikale Venstres vurdering hensigtsmæssige.
I forhold til beliggenheden kan vi tilslutte os intentionen om større fleksibilitet og mindre bureaukrati, og samtidig kan vi fortsat sikre, at placeringen af apoteker er tidssvarende og optimal.
At indføre og offentliggøre servicemål mener vi er et fornuftigt skridt i retning af at sætte patienten i centrum.
Vi støtter derfor bestræbelserne på at skabe ensartede standarder, som borgerne kan indrette deres forventninger efter.
Men vi hæfter os ved de høringssvar, som Dansk Standard
og Apotekerforeningen er kommet med.
Derfor kan jeg ikke helt følge ministerens idé om, at yderligere kontrol og tilsyn skulle være nødvendigt.
Men alt i alt støtter vi i Det Radikale Venstre forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-04-17:
Som det allerede har været nævnt, er det her jo et led i udmøntningen af en aftale mellem fem af Folketingets partier, der dækker et meget stort flertal.
Den ene brik i lovforslaget er, at apotekerne selv skal kunne bestemme den konkrete beliggenhed af apoteket inden for et bestemt område, som er fastlagt på forhånd.
Det er jo det, der kommer til udtryk i lovforslaget, at apotekeren så at sige ved bedst, hvor apoteket bør ligge.
Med hensyn til serviceforbedringerne bliver det nu sådan, at det enkelte apotek får pligt til at fastlægge servicemål for apotekets virksomhed inden for områderne distribution af lægemidler og faglig rådgivning vedrørende lægemidler.
Det vil blive sådan, at Lægemiddelstyrelsen får hjemmel til at fastsætte nærmere regler for disse servicemål, og hvordan man holder øje med, at de opfyldes.
Jeg vil godt tilslutte mig det, som de tidligere ordførere har sagt, om, at vi må se på, hvordan vi kan imødekomme de ønsker, der er kommet fra De Samvirkende Invalideorganisationer med hensyn til bl.a. handicappede og bevægelseshæmmede menneskers adgang til at kunne komme på apotekerne.
Med disse ord vil jeg give Det Konservative Folkepartis støtte til forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2002-04-17:
Dansk Folkeparti ser gerne en friere etableringsret, og vi har faktisk tidligere efterlyst dette.
Apotekerne har mulighed for at beslutte, hvor apotekerne kan placeres inden for den bevilling, som er fastsat nu.
Det gælder selvfølgelig også over for kunderne, hvilket er helt i tråd med Dansk Folkepartis linjer.
Det handler bl.a. om ekspeditionstid og om fejludleveringer.
Lægemiddelstyrelsen får med forslaget en central rolle, idet den skal påse, om det enkelte apotek udfører de servicemål, som det apotek har fastsat, og hvor Lægemiddelstyrelsen tidligere har fastsat nogle minimumsservicemål. På nuværende tidspunkt er servicemål og kvalitetssikringssystemer allerede indarbejdet hos nogle apoteker, og vi tror helt givet, at andre hurtigt vil følge trop.
Selv om der under vurdering af konsekvenserne af lovforslaget står, at apoteker ikke får flere administrative byrder,
vil de efter vores opfattelse alt andet lige blive pålagt noget ekstra arbejde, selv om det arbejde også indeholder, at man fastsætter servicemål og indfører kvalitetssikringssystemer.
Yderligere indebærer forslaget, at personalets faglighed skal være i top, og det kan ingen vel være utilfredse med, så Dansk Folkeparti er positive over for forslaget.
Vi vil endvidere påpege det, som andre også har været inde på omkring De Samvirkende Invalideorganisationer, der i deres høringssvar påpeger, at apotekerne skal forpligtes til at etablere fysisk tilgængelighed for handicappede til apotekerne og ligeledes sikre tilgængelig information.
Det tror jeg nok at alle kan bakke op om.
En af de ting, de også påpeger, er vederlagsfri udbringning af apotekervarer fra apoteker, der ikke er tilgængelige for bevægelseshandicappede.
Det vil vi godt have en kommentar til fra ministeren.
Men når disse ting er påpeget, er vi glade for moderniseringen af de danske apoteker, af den danske apotekssektor, også at der bliver fokuseret mere på den service, som kunderne efterlyser, og som vi helt givet mener er et gode for hele den danske apotekervirksomhed.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-04-17:
Jeg er blevet bedt om at oplæse ordførertalen fra hr. René Skau Björnsson, der ikke har mulighed for at være her, og også fortælle, at dette indlæg også dækker Socialistisk Folkepartis synspunkt.
Med dette forslag får vi udmøntet en del af den brede aftale fra november 2000 om modernisering og liberalisering
af apoteksvæsenet
Det var jo under den daværende socialdemokratiske sundhedsminister, at vi efter lang tids forhandlinger fik en god og gennemarbejdet aftale på plads, så incitamenterne i dette lovforslag stammer sådan set fra vores regeringstid.
Vi har allerede fået en del af de væsentlige elementer i aftalen gennemført, og Socialdemokratiet er selvfølgelig klar til at lægge stemmer til det her lovforslag, som skal sørge for implementeringen af to elementer af aftalen, nemlig spørgsmålene om, at apotekeren selv skal kunne bestemme den konkrete beliggenhed af apoteket, samt pligten til at fastsætte servicemål.
Der er to forskellige formål med de to dele af forslaget.
Dér deler vi i Socialdemokratiet den opfattelse, der kommer til udtryk i forslaget, at i de allerfleste tilfælde vil apotekeren med sit lokalkendskab have de bedste forudsætninger for at vurdere den mest hensigtsmæssige placering.
Det er klart, at apotekeren er interesseret i, at apoteket er placeret dér, hvor det set ud fra en driftsøkonomisk og forsyningsmæssig synsvinkel er mest fornuftigt.
Med den anden del af forslaget om servicemål forpligtes apotekerne til at formulere nogle faste målsætninger for deres serviceniveau.
Det skal sikre, at brugerne af apoteket kan være sikre på et vist minimum af service på landets apoteker.
Vi mener, ligesom det fremgår af notatet fra ministeriet, at tilsynspligten fortsat skal ligge hos myndighederne, i dette tilfælde Lægemiddelstyrelsen.
Jeg vil også gerne tilføje, at vi mener, at De Samvirkende Invalideorganisationer har en meget vigtig pointe i, at fysisk tilgængelighed til apoteker bør være en del af servicemålene.
Det vil vi sørge for at få debatteret grundigt under udvalgsarbejdet, og det ville være godt, hvis vi her fra Folketinget kunne sende et kraftigt signal om, at det må være en selvfølge for apotekerne, at alle fremover får lige adgang til deres service.
Overordnet set kan man sige, at formålet med det samlede lovforslag er at give brugerne af apoteket den bedst mulige service.
Borgerne skal sikres let adgang til apoteker med et godt serviceniveau; det er i alles interesse.
Socialdemokratiet kan derfor støtte forslaget.
Preben Rudiengaard (V), 2002-04-17:
Heraf fremgår det, at apotekerne selv kan beslutte den konkrete beliggenhed af apotekerne.
Dette kræver så denne ændring af apotekerloven.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at apotekervæsenet gennem mange år har været centralt styret, og apotekernes frihed til selv at afgøre et apoteks beliggenhed har været stækket i en sådan grad af centralistisk regulering, at man næsten kan associere til fordums tiders planøkonomiske systemer inden for dette område.
Hvem er bedre end apotekerne i stand til at kunne vurdere, hvor et apotek bør placeres af driftsøkonomiske og forsyningsmæssige årsager?
Det er nu denne frihed, som lovforslaget giver apotekerne, og det hilser vi meget velkommen i Venstre.
Ligeledes er der problemet omkring apoteksudsalg, hvor man kan placere apoteksudsalget i et specifikt defineret område.
Det er igen af hensyn til borgernes lettere tilgængelighed til lægemiddelforsyningen.
Dagens debat har jo fokuseret meget på de ældre, og det er jo især ældrebefolkningen, som får mulighed for at komme nemt hen og få den medicin, som de har brug for. Med disse bemyndigelser, som vi nu giver ministeren, er vi ganske klar over, at befolkningen får en let adgang til lægemiddelforsyning, men at apotekerne også får en frihed og en ansvarliggørelse for at drive deres apoteksmæssige virksomhed.
Ved siden af dette indebærer lovforslaget nogle regler om, at der skal opstilles servicemål vedrørende distribution og faglig rådgivning om lægemidler.
Det gælder optimering og kvalitetsstyring af apotekets kundebetjening, interne styringsmodeller og egenkontrol af disse ydelser.
Formålet med det er uden tvivl, at vi derved kan bedre kvaliteten i de ydelser, som apotekerne giver kunderne, og det kan også bruges af apotekerne selv til at evaluere de ting, som de nu beskæftiger sig med i deres dagligdag, og gerne gøre det bedre for vores borgere.
Når man læser høringssvarene, ser man, at De Samvirkende Invalideorganisationer har givet udtryk for, at de gerne vil have en lettere tilgængelighed til apotekerne for især de handicappede, og jeg synes, vi også bør snakke om, at det indgår som en del af servicemålene.
Jeg skal sluttelig meddele, at Venstre kan tilslutte sig ændringerne.
Det er et skridt på vejen mod liberalisering, men kun et lille skridt, så vi finder, at udtrykket modernisering nok er mere dækkende end en egentlig liberalisering.
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Jeg mener, at den korte bemærkning er nødvendig selv på det her sene tidspunkt, for ministeren skaber forvirring og modsiger sig selv.
Ministeren startede med at sige, at det, han sagde på KL's delegeretmøde og Amtsrådsforeningens generalforsamling, vedstod han, og det stod stadig væk til troende.
Derefter går ministeren videre og siger, at det signal, han har sendt, er, at de aftaler skal overholdes.
Hvordan man vil gribe ind, kan så være på mange forskellige måder.
Det svarer ikke til det, ministeren sagde.
Ministeren sagde både på KL's delegeretmøde og på Amtsrådsforeningens generalforsamling fuldstændig præcist, at hvis kommunernes og amternes skatter under ét ikke holder sig fuldstændig uændret, vil regeringen finde anledning til at nedsætte statsskatten svarende til det, den er steget, og tage pengene fra kommunerne, henholdsvis amterne.
Men jeg synes bare, det er vigtigt, at vi ved, hvad der menes, i stedet for at man siger to modsatrettede ting i den samme tale.
Det er i hvert fald for mig kommet som en overraskelse, at hr. Poul Nødgaard i dag har givet udtryk for, at han tror, at de 500 mio. kr., der er afsat til kommunerne, på nogen måde er reserveret til ældreområdet.
Det er de ikke.
Det er endda så galt, at vi i Folketingets Finansudvalg af finansministeren har fået oplyst, at han først vil komme med et aktstykke, der skal bevilge pengene, efter kommuneforhandlingerne.
Hvad betyder det?
Det betyder, at kommunerne kommer til at betale én gang til i kommuneforhandlingerne.
I stedet for at sige, at hr. Poul Nødgaard og Dansk Folkeparti er blevet snydt - for det har stået klart for os andre - vil jeg gerne sige, at de har sovet så godt og grundigt i timen, at de tror, de har fået noget, som ikke er leveret.
Chancen for, at det kommer de ældre til gode, er mindre end lille, i betragtning af at man i samme omgang meddeler kommunerne, at de skal spare et langt større beløb. Så det her er simpelt hen bogføring.
Det er et initiativ, der er taget med et eneste formål, nemlig at regeringen skal få æren for noget, der overhovedet ikke kommer til at ske.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-17:
Det er jeg fuldstændig enig i, men jeg har stadig væk forstået det sådan, og jeg er glad for, at jeg kan få lov til at sige det her fra talerstolen, at Venstre og De Konservative har tilkendegivet, at kommunernes forbrug må stige i størrelsesordenen 0,7-0,8 pct. - jeg hænger mig ikke i decimalerne - og når man indgår en aftale, vil regeringen sikre, at der også er økonomi til at finansiere det.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Ole Stavad i, at havde SR-regeringen fortsat, havde vi aldrig lavet et skattestop af den karakter.
Det fastlåser tingene.
Det ville vi aldrig have gjort.
Men Venstre og De Konservative har forpligtet sig til at sørge for, at der er en reel finansiering til det, kommunerne og amterne skal bruge.
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Det er en opfølgning på spørgsmål og svar til hr. Ole M. Nielsen.
Nu har vi hørt Venstres ministre udtale sig meget, meget firkantet om skattestoppet
, ikke mindst på KL's delegeretmøde og Amtsrådsforeningens generalforsamling.
Jeg har endnu ikke hørt en definition fra Det Konservative Folkeparti, og hvis vi husker tilbage, var Det Konservative Folkeparti ikke specielt begejstret for skattestoppet indtil valget.
De gav faktisk udtryk for, at det var alt for firkantet.
Til hr. Knud Erik Kirkegaard vil jeg sige: Den melding, der er givet, om, at man ville måle på millimeter, om kommunerne overholder skattestoppet under ét, og ellers vil der meget bombastisk sagt ske en regulering af statsskatten, og pengene vil blive taget fra kommunerne, er det en holdning og et indhold, som Det Konservative Folkeparti står bag?
For det er jo ikke noget nyt.
Når hr. Knud Erik Kirkegaard sagde til hr. Ole M. Nielsen, at han ikke har kunnet få meldinger i dag, så er det en forholden sig til, om Det Konservative Folkeparti står hundrede procent bag at bruge millimetermål på den måde.