runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg vil bare have lov til at sige tak for en gennemgang af forfatningen, som da var interessant.
Særlig bed jeg mærke i det første, som fru Charlotte Antonsen sagde om, at det er vigtigt at sikre et frit, helt og velstående Europa.
Med hensyn til det velstående kunne jeg da godt tænke mig at spørge, om ikke det har slået fru Charlotte Antonsen, at det faktisk ikke går så godt med økonomien i Europa, at vi faktisk halter voldsomt bagefter i forhold til USA, at selv Kina faktisk på vækstområdet er ved at overhale os, og at man på en lang række områder må sige, at det simpelt hen er den politik, der bliver født i Europa, der er årsagen til, at det går så skidt.
Så det kunne måske godt være, at det var bedre at lade landene selv, herunder det danske Folketing, som fru Charlotte Antonsen i øvrigt selv er medlem af, regulere de her forhold.
Den anden ting, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til er adjektivet »helt«, for fru Charlotte Antonsen gør jo meget ud af udvidelsen, og jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ikke også den implicerer Tyrkiet.
Det er jo en velkendt sag, at 1 uge efter, at danskerne har stemt om forfatningen, så falder afgørelsen om fremtiden for Tyrkiet.
Hvad er så fru Charlotte Antonsens opfattelse af fremtiden for Tyrkiet i EU?
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Jo, og sådan har det været i 35 år.
Kig ud af vinduet, Danmark er her endnu.
For der er jo ikke noget nyt i, at EU er et forpligtende samarbejde.
Jeg ved godt, vi bruger anden retorik, fordi nejsiden godt kan lide at kaste om sig med udsagn, som lyder meget farlige, men jeg har da aldrig nogen sinde lagt skjul på, at EU er et forpligtende samarbejde.
Hvis vi beslutter at gøre noget for at forbedre miljøet i Europa, så er landene efterfølgende forpligtet til at skrive det ind i deres egen lovgivning.
Og derfor er der selvfølgelig tale om forrang, når vi taler om de spørgsmål, der er overnationale, der er grænseoverskridende.
Det er der ikke noget nyt i, og sådan har det været i alle de år, Danmark har været medlem, og vi har været medlem som bekendt siden 1973.
Danmark består endnu, Danmark består alligevel, fordi de spørgsmål, EU løser, kun er de spørgsmål, som nationalstaten ikke kan løse selv.
Søren Krarup (DF), 2005-04-19:
Jeg er ked af at måtte være lidt grov, for jeg synes jo altså, det er den deciderede opløsning af sproget, der her finder sted.
Man sammenblander suverænitet og indflydelse på en sådan måde, at der ikke længere er suverænitet.
Men jeg vil godt spørge fru Charlotte Antonsen: Kan hun i fuldt alvor sige, at man er en selvstændig nationalstat, når man er undergivet en EU-forfatning, der siger, at EU's ret har forrang frem for medlemsstaternes ret, når unionen får status som juridisk person, og når unionen anvender alle de symboler, som er karakteristiske for en nationalstat?
Må fru Charlotte Antonsen dog ikke i den sproglige redeligheds navn erkende, at dette er en ophævelse af Danmark som nationalstat, og at det dermed er et brud på hele den europæiske virkelighed, der gennem snart 2000 år har bestået af nationer?
Jeg siger: Dette er en national katastrofe for Danmark, fordi det betyder bruddet på hele det, der er Danmarks grundlag, og ulykken er jo altså, at EU er kommet i hænderne på en unionstankegang, der siger samarbejde, men mener sammenslutning, det vil sige ophævelse af nationerne.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Hr. Søren Krarup lægger selv op til svaret.
Den diskussion har vi haft i 35 år, og vi kan jo alle sammen kigge ud af vinduet og se, at Danmark som nationalstat består, selv om vi har besluttet, at hvad angår nogle af de overnationale spørgsFttmo22.fm Page 1725 Friday, May 13, 2005 11:32 AM mål, de grænseoverskridende spørgsmål, så træffer vi beslutningerne i fællesskab.
Så man kan altså godt have selvstændige nationalstater, for noget af det, der er vigtigt i den diskussion, er jo netop, at det nu i traktaten bliver understreget – og derfor burde hr. Krarup jo være begejstret – at nationerne naturligvis fuldstændig frivilligt kan vælge at melde sig ud af EU.
Dermed understreges det, at nationalstaterne, landene, kan klare sig uden EU.
Vi har altså ikke puljet hele vores indflydelse i Europa.
Det, der er tale om, når vi tager overnationale spørgsmål op i EU, er jo i virkeligheden, at når vi diskuterer forsvarspolitik, når vi diskuterer udenrigspolitik i Danmark, så ved enhver, at det er ikke et spørgsmål, vi selv kan løse.
Det må nødvendigvis ske i en større kreds, så i og med at vi afgiver suverænitet til EU på nogle områder, så får vi faktisk indflydelse på nogle grænseoverskridende spørgsmål, som vi ellers ikke ville have.
Søren Krarup (DF), 2005-04-19:
Viggo Hørup sagde i slutningen af forfatningskampen, at man havde brug for en afslutning af forfatningskampen blot af hensyn til det danske sprog, sådan at ordene på ny kom til at betyde det, de sagde.
Og jeg kan ikke lade være med her efter en deltagelse på snart 40 år i denne debat om EF og EU at spørge fru Charlotte Antonsen, om hun ikke er enig i, at noget af det mest forstemmende er det misbrug af sproget, der finder sted, vil jeg sige, fra tilhængerside.
Når jeg nu hører fru Charlotte Antonsen i fuldt alvor sige, at EU består af selvstændige nationalstater, så må jeg jo spørge fru Charlotte Antonsen: Hører der til en selvstændig nationalstat ikke suverænitet, det vil sige eneherredømme, selvstændighed i sit eget land vedrørende egen lovgivning?
Kan fru Charlotte Antonsen i fuldt alvor sige om disse regioner i Europa, som dette EU lægger op til, at det er selvstændige nationalstater?
Vil hun ikke give mig ret i, at til en nationalstat kræves der suverænitet, dvs. eneherredømme over lovgivningen i landet?
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Lad os få lov at være uenige i EU, ligesom vi er uenige her i Folketingssalen.
I øvrigt vil jeg sige, at det, vi har skrevet, er så i et relativt gammel partiprogram, og der kommer snart et nyt.
Men det ændrer altså ikke ved, at jeg sådan set er enig i det, vi skrev i 1986, for når vi øger den frie konkurrence og vi sikrer, at der sker en effektiv prisdannelse, så er det jo også vigtigt, at de virksomheder, der konkurrerer, faktisk har lige muligheder.
Det er kun derved, man får en lige og fri konkurrence.
Så derfor harmonerer det fint med vores ønske om et stærkt Europa.
Frank Aaen (EL), 2005-04-19:
Nu læser jeg jo sådan set op af Venstres principprogram, som jeg går ud fra fru Charlotte Antonsen kender, og der står altså, at det offentliges indgreb skal koncentreres om foranstaltninger, der øger den frie konkurrence og effektiviserer den frie prisdannelse.
Når vi så tager unionstraktaten og læser op, så står der, at det er den frie og lige konkurrence, der er målsætningen, og unionen skal sikre f.eks. varernes og kapitalens frie bevægelighed.
Det er da målsætninger, der er fuldstændig identiske, fra Venstres program og fra det, der står i unionsforfatningen.
Så kunne jeg så spørge den anden vej rundt: Er der nogen forskel på Venstres principprogram og så den EU-forfatning, vi har til debat i dag?
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Nej, det er det ikke, kan jeg sige til hr. Frank Aaen.
Så jeg vil sige tværtimod.
Det er nok også derfor, at der trods alt, i hvert fald i den seneste meningsmåling, er 8 pct. af Venstres og De Konservatives vælgere, der overvejer at stemmer nej.
Det er nok nogle af de her ultraliberalister, som hellere bare vil sige, at der overhovedet ikke skal være nogen regler; det skal være det skinbarligt rene, frie marked.
Så ideen med EU er, at ligesindede lande går ind og laver nogle ensartede regler, så man ikke, når man laver fornuftige regler for sine egne lønmodtagere, samtidig udkonkurrerer sine egne virksomheder.
Det er det, der er ideen med EU, og derfor er det faktisk lige præcis det modsatte af det, hr. Frank Aaen tilsyneladende mener, han har forstået.
Frank Aaen (EL), 2005-04-19:
Nu har Venstres ordfører jo utrolig mange argumenter for forfatningen.
Men kan det i virkeligheden ikke koges ned til noget meget kortere, nemlig at det er et fællesskab mellem Venstre og forfatningen om tilslutningen til den frie markedsøkonomi?
Jeg tænker på, at der i Venstres principprogram står, at man ønsker en fri markedsøkonomi, og at det offentliges indgreb skal koncentreres om foranstaltninger, der tjener til at øge den frie konkurrence og effektivisere den frie prisdannelse.
Tager vi forfatningens målsætning med de allerførste paragraffer, så er det unionens mål: fri og lige konkurrence og sikring af kapitalens frie bevægelighed.
Altså rendyrket liberalisme og markedsøkonomi.
Er det ikke grunden til, at Venstre er så glad for den her forfatning, at den så entydigt og klart på samme måde som Venstres principprogram siger, at det er den frie markedsøkonomi, og det er liberalisme, der er grundloven og det, der er den egentlige målsætning med det hele?
Fttmo22.fm Page 1724 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Nu vi jeg først til hr. Skaarup sige, at det her med, hvad Tony Blair har sagt og ikke har sagt, tror jeg nok, vi kan have flere meninger om.
Jeg har her fået nogle citater, der handler om, hvad han skulle have sagt: Det er ligegyldigt, hvad andre lande gør, vi vil have en afstemning om forfatningstraktaten.
Så siger han, når han så bliver presset: Ja, det er jo klart, at hvis der overhovedet ikke er nogen forfatningstraktat, vil vi ikke have en afstemning.
Men sådan som hr. Skaarup udlægger det, at briterne straks vil kaste håndklædet i ringen og stoppe hele processen, er der altså ikke noget, der tyder på, at det vi gå, i hvert fald ikke i de citater, jeg har set om, hvad han skulle have sagt.
Under alle omstændigheder er situationen sådan, at regeringerne er blevet enige om den nuværende forfatningstraktat.
Det er 25 landes regeringer enige om, det er altså det, vi er enige om i dag.
Så kan der være nogle, der ved en folkeafstemning stemmer nej, og så er det rigtigt, så kan vi ikke bare gå videre og sige: Nåh ja, jamen så skubber vi de der lande ud til venstre.
Så er vi nødt til at have en diskussion, ligesom Danmark også havde, efter at vi havde sagt nej.
Det er jo så der, vi må se: Hvad vil være Frankrigs ønske og krav?
Hvad vil de have i den situation?
Jeg ser ikke for mig, at fordi Frankrig stemmer nej, så skal vi alle sammen lægge os ned og sige: Uha, uha, så kan vi andre ikke gå videre.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-19:
Jo, men fru Charlotte Antonsen kan vel ikke undgå at se kendsgerningerne i øjnene.
Hvis der er ét land – og det er sådan set ligegyldigt, om det er det letteste offer for et ja, nemlig Frankrig, som man har vurderet det i EU-kredsen, eller Danmark eller et andet land – der siger fra over for EU-forfatningen, så er konklusionen vel, at så kan man ikke vedtage en forfatning.
For som det er nu, kræver man i EU's vedtægter, at alle landene skal acceptere ændringer i vedtægterne, ændringer i grundlaget for EU.
Der må fru Charlotte Antonsen vel se kendsgerningerne i øjnene, og hvis et land – og her tilmed et stort land – siger nej, så er der vel ikke noget grundlag for, at de andre lande går videre?
Det er så det, også Tony Blair har erkendt.
Der synes jeg, det ville klæde Venstre, at man lever op til de ting, der står i EU's grundlag i dag, nemlig at alle landene skal acceptere vedtægtsændringer.
Der vil jeg håbe, at fru Charlotte Antonsen her fra Folketingets talerstol vil skære ud i pap for os, at man selvfølgelig ikke overtræder EU's vedtægter.
Det kan man ikke.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Nu er jeg jo i Danmark, så jeg tror, det er klogere, jeg siger det samme, som statsministeren gør.
Derfor vil jeg sige: Selvfølgelig fortsætter vi debatten i Danmark, uanset hvad franskmændene stemmer.
Det er naturligvis et problem for alle lande, hvis ét ud af 25 lande stemmer nej.
Men selv om Frankrig spillede en særlig rolle, da vi startede EU-samarbejdet, så er de altså i dag kun et ud af 25 lande, og derfor vil det, der vil være konsekvensen af et eventuelt fransk nej, jo være, at vi bliver nødt til så at sætte os sammen i kredsen og se på, hvad vi så gør.
Vi har jo tidligere fået nej både fra Irland og Danmark, hvor de pågældende lande selv har ønsket at lave nogle ændringer i deres tilknytning til EU, og det kan jo godt være, at franskmændene også overvejer det.
Men indtil videre så lad os nu se.
Det er jo heldigvis ikke afgjort endnu i Frankrig.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-19:
Da man i sin tid i EU-kredsen fandt ud af, at de folkeafstemninger, som der skal være om EUforfatningen, skulle komme i den rækkefølge, de nu kommer, hvor Frankrig er et af de første lande, og England er et af de sidste lande, kommer man jo nærmest til at tænke på, når rovdyrene jager i Afrika.
Man vælger de nemmeste, de letteste ofre først.
Nu regnede man så med, at Frankrig ville være det klart nemmeste offer: Det allermest EU-integrationsivrige land overhovedet tog man først, nemlig Frankrig.
Der er meget, der tyder på, at det kan gå hen og blive et nej faktisk, fordi der er et markant flertal efterhånden, der ønsker et nej i Frankrig.
Det må vel være logikken.
Der bør Venstre, og det håber jeg fru Charlotte Antonsen vil, sige det samme, som Tony Blair har gjort i England: Så bliver der ikke nogen folkeafstemning.
Fttmo22.fm Page 1723 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Ordvalget ville jeg nok have foretaget anderledes, end hr. Rune Lund har gjort.
Udlicitering har noget med EU at gøre.
Privatisering har ikke noget med EU at gøre.
Der er ikke noget i EU, der tvinger os til at privatisere.
I Venstre mener vi, at EU er helt afgørende for vores økonomiske udviklingsmuligheder, fordi EU er med til at sikre, at vi konkurrerer på lige fod i Europa, og vi altså kan bevare et velfærdssamfund uden at risikere at blive udkonkurreret af nabolande.
Jeg nævnte det, jeg har lagt mærke til spiller en rolle i Frankrig, nemlig landbrugsstøtten, som man er bange for bliver sænket for hurtigt nu i EU, og så det, at der er nogle franskmænd, der tilsyneladende ikke er så glade for præsident Chirac.
Det er rigtigt, som hr. Rune Lund nævner, at også servicedirektivet har vakt bekymring, og derfor er vi da i Venstre meget glade for, at det er blevet slået fast med syvtommersøm, at servicedirektivet ikke skal benyttes til at undergrave eller underminere de sociale systemer i Europa.
Vi glæder os til, at der kommer et revideret forslag, hvor det bliver slået fuldstændig fast, så på det punkt er vi lidt enige med franskmændene.
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Jeg er da glad for at få så klart et tilsagn om, at grunden til, at Venstre er for den her forfatning, er, at vi får mere marked, vi får mere privatisering, vi får mere udlicitering, og vi får mere militarisme.
Det kan da ikke forstås på anden måde af det, som ordføreren siger her.
Der bliver jeg nødt til at komme med en lille kommentar til ordførerens latterliggørelse af den franske skepsis mod EU-forfatningen.
Den bygger jo netop meget på, at vi med den her forfatning, denne EU-grundlov, får en udvikling, som vil skabe mere privatisering og dårligere velfærd, at man vil styrke de institutioner, som kæmper for den dagsorden, f.eks. Europa-Kommissionen, der i årevis har kæmpet for et servicedirektiv med et oprindelseslandsprincip.
Vi får i en grundlov indskrevet varernes og kapitalens og arbejdskraftens frie bevægelighed som en yderligere styrkelse af Domstolen, som en yderligere magtopbygning af Domstolen.
Der kan man bare sige, det er Venstre åbenbart så enig i, ja, det giver mere privatisering, mere udlicitering, mere marked, og det er derfor, Venstre er for.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Det har jeg ikke noget problem med at svare klart ja til.
Venstre har altid været meget, meget stærke tilhængere af EU.
Vi mener, at vores politiske mulighed i Danmark for at have indflydelse på vores egen hverdag da hænger sammen med, at vi allierer os med nogle andre lande.
Det har vi altid vidst i NATO, når vi talte forsvarspolitik, og når vi taler almindelig politik, så er det i EU, det foregår.
Så det skulle der jo helst ikke være nogen nyhed i.
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Er grunden til, at Venstre kaster sig så offensivt ind i kampen for et ja, at vi får en forfatning, som bl.a. vil sikre mere militær oprustning og dårligere velfærd med mere privatisering og udlicitering?
Er det i virkeligheden det?
Fttmo22.fm Page 1722
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Er det i virkeligheden Venstres vision om det liberalistiske samfund, som nu endelig bliver udtrykt i EU-forfatningen, og er det derfor, man elsker den her forfatning så meget, at man går så meget ind i kampen for et ja, som vi kan høre fra ordføreren i dag at man har tænkt sig at gøre?
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
... til at stoppe EU-lovgivning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Tak til hr. Søren Espersen for det gode spørgsmål.
Det, jeg sagde, var, at det kun er yderfløjene, som ønsker, at Danmark ikke længere skal have en tilknytning til Europa og skal melde sig ud.
Og jeg mener faktisk, at der også er statistisk belæg for at tage den holdning.
Det er meget få mennesker i Danmark, som ønsker, at Danmark skal melde sig ud af Det Europæiske Fællesskab.
Per Clausen (EL), 2005-04-19:
Jeg synes, at debatten i dag har bragt i hvert fald mindst én god nyhed, nemlig at Venstre er i færd med at udarbejde et nyt program, som er mindre liberalistisk end den forfatning, vi snart skal stemme om.
Det synes jeg er en god nyhed, det er i hvert fald på den måde, jeg må forstå fru Charlotte Antonsens tidligere svar til hr. Frank Aaen.
Men når det så er sagt: Betyder det også, at Venstre synes, at det er at gå for vidt med liberaliseringen, når der i EU-forfatningen helt klart lægges op til, at EU skal overtage medlemslandenes ret til at forhandle handelsaftaler om tjenesteydelser inden for sundhed, uddannelse, sociale anliggender og inden for det kulturelle og audiovisuelle område?
Men det skete ikke, og så kan man bare stille sig selv spørgsmålet: Synes fru Charlotte Antonsen og Venstre ud fra deres nye, lidt mere venstredrejede opfattelse af liberalismen ikke, at det er at gå for vidt med liberalismen med det, der her lægges op til i EU-forfatningen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg forstår godt, at der er mange mennesker, som er bekymrede for Det Europæiske Fællesskab.
Jeg forstår godt, at de ikke er klar over, hvad der foregår, og at de synes, det er svært at forstå.
Selvfølgelig forstår jeg det.
Men jeg tror også, det er vigtigt at få sagt, at hvis vi gerne vil forbedre de ting, som vi ikke synes fungerer på en korrekt måde – at der ikke er åbenhed nok, at vi ikke har indflydelse nok, og at nogle af beslutningerne vil vi gerne have hjem igen – så er den måde, vi kan gøre det mest effektivt på, at være med i Det Europæiske Fællesskab og påvirke beslutningerne, også når det handler om de beslutninger, som vi ønsker ændret eller helt fjernet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-19:
Med den baggrund at det ikke skal være irske og spanske politikere, der skal være afgørende for, hvordan tingene skal foregå i Danmark, kan det da undre mig, at hr. Morten Messerschmidt er så optaget af, at det skal være folkeafstemninger i Frankrig, der skal være bestemmende for, hvorvidt vi skal have en afstemning i Danmark.
Se, jeg synes, at det ville være fornøjeligt, hvis hr. Morten Messerschmidt ville prøve at komme ind til kernen af, hvor forskellene er i den gruppe, som Danske Folkepartis medlemmer af Europa-Parlamentet sidder i.
Hvad er forklaringen på, at irerne accepterer forfatningstraktaten, mens Dansk Folkeparti ikke vil være med?
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nu ved jeg godt, at hr. Torsten Schack Pedersen har den opfattelse, at irere og spaniere og englændere og tyskere skal regulere danske forhold.
Den opfattelse har vi rent faktisk ikke i Dansk Folkeparti.
Vi mener, at i Danmark i dette Folketing bør det være danske politikere, der træffer beslutninger om danske forhold, og derfor må vores irske venner i Europa-Parlamentet naturligvis have den opfattelse, de vil.
Vi vil ikke pådutte dem nogen som helst opfattelse.
Det kan godt være, at det irske samfund trænger til en nærmere regulering fra EU, det skal jeg ikke forholde mig til.
Jeg kan bare forholde mig til, at det danske samfund er bedst styret af danske politikere, valgt af de danske vælgere ved direkte demokrati.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-19:
Argumentets magt er stor, men det kunne være, at argumenterne havde mere vægt, hvis man svarede på mange af de spørgsmål, der bliver rejst.
Det får mig til at spekulere på, om det er mangelen på gode argumenter, der er forklaringen på, at de irske medlemmer af Dansk Folkepartis gruppe i Europa-Parlamentet faktisk er indstillet på at anbefale et ja til forfatningstraktaten.
Hvad er det for nogle argumenter, som hr. Morten Messerschmidt og hans parti ikke har lykkedes at overbevise de irske kolleger med i EuropaParlamentet for at overbevise dem om, at et nej skulle være lyksaligt?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg synes, jeg har givet et meget klart svar også til den konservative ordfører: Hvis Danmark stemmer nej, står vi med Nicetraktaten.
Dansk Folkeparti ønsker et fælles marked for varer, kapital, tjenesteydelser og arbejdstagere og en fastholdelse af forbuddet i artikel 12 og i øvrigt en fastholdelse af artikel 28 og 30, som ordføreren selvfølgelig kender, hvor man regulerer, at man ikke må chikanere hinanden i forhold til samhandel og den frie bevægelighed.
Det synes Dansk Folkeparti er fornuftigt.
Vi synes, det er fornuftigt med nogle minimumsstandarder på miljø- og grænseoverskridende problemer.
Det er fornuftigt, at man udveksler oplysninger om f.eks. kriminelle, der bevæger sig på tværs af grænserne.
Hvad der er ufornuftigt, det er, når det bliver EU-lovgivning for EU-lovgivningens egen skyld, f.eks. når man nedlægger grænserne fuldstændig uden nogen fornemmelse for, hvilke konsekvenser det må have for den grænseoverskridende kriminalitet.
Det er jo et eklatant eksempel på, hvordan EU regulerer bare for reguleringens skyld uden nogen som helst forbindelse til fornuft.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Det er netop noget af pointen i det her, noget af kernen af det: Hvad er det egentlig, Dansk Folkeparti vil?
Hvad er det for undtagelser?
Hvor langt skal vi tilbage?
Der bliver igen nævnt noget i forhold til Nicetraktaten, men hvor langt er det egentlig, vi skal tilbage?
Hvad er det for tilbagerulninger i forhold til EU-samarbejdet, som Dansk Folkeparti gerne vil have?
Det vil jeg rigtig gerne have svar på.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Det har jeg heller ikke tid til.
Det vil jeg gøre, når den konservative ordfører kommer på.
Jeg er glad for at få det spørgsmål fra den konservative ordfører, fordi jeg i enhver mulig optik anser den her forfatning for at være i strid med Burkes tankegang og med hele den konservatistiske tilgang til tilværelsen.
Jeg kan ikke sige meget andet i forhold til det konkrete spørgsmål, end at hvis Danmark stemmer nej, så falder forfatningen, præcis ligesom hvis Frankrig stemmer nej, eller hvis Holland stemmer nej eller Tyrkiet stemmer nej.
Og så står vi med Nicetraktaten.
Nicetraktaten indeholder en lang række problemer, og dem er Dansk Folkeparti den 28. september 2005, dagen efter at vi har sagt nej til forfatningen, meget, meget klar til at tackle og bekæmpe.
Det kan Det Konservative Folkeparti være fuldstændig sikker om.
Fttmo22.fm Page 1754 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Men i forhold til modet kunne jeg jo stille modspørgsmålet – det ved jeg selvfølgelig godt ikke er ...
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Jeg vil gerne forholde ordføreren det faktum, at ordføreren selv taler meget om mod i den her sammenhæng.
Hvad er det for en vision, som Dansk Folkeparti egentlig har?
Hvor er det, vi er på vej hen?
Det synes jeg også ville klæde ordføreren at have mod til at svare på.