runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2003-01-09:
Disse to forslag, som drejer sig om at gøre det praktiske arbejde omkring investering i specielt mindre udviklingsvirksomheder lettere at organisere, synes vi i SF grundlæggende kan være en meget god idé, hvis det kan være med til at øge investeringerne i udviklingsvirksomheder.
Hvis det kan være med til at gøre livet lettere i investeringsprocessen, synes vi, det er meget positivt.
Der er dog nogle enkelte ting, som vi synes skal afklares yderligere under udvalgsarbejdet, inden vi kan give vor endelige tilslutning til forslagene.
Som det fremgår af selve lovforslagene, er begge forslagene tænkt som i udgangspunktet at være provenuneutrale og uden administrative merbelastninger for det offentlige. I høringssvarene bl.a. fra Københavns Kommune sættes der spørgsmålstegn ved, om det i virkeligheden er så administrativt simpelt.
Det synes jeg er væsentligt at få gjort klart, for der er ikke nogen gevinst i det her, hvis det viser sig, at man ender med at få en administrativ merbelastning ud af det.
Tilsvarende er det også klart, at der er nogle internationale forhold, som jeg synes skal afklares helt entydigt, før forslagene kan vedtages.
Endelig synes vi i SF, det er lidt tankevækkende, at man kan lave foreninger med kun et enkelt medlem.
Det er selvfølgelig ganske forståeligt, at flere virksomheder kan slutte sig sammen om at lave sådan en investeringsforening, men hvad årsagen er til, at en enkelt virksomhed skal kunne lave en forening for at kunne investere, synes jeg fortaber sig lidt i tågerne.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-09:
Ja, det er jo to meget tekniske og meget indviklede forslag, vi behandler her, men til gengæld er formålet både ædelt og enkelt, nemlig at sørge for, at pensionsbranchen får bedre muligheder for at tilføre kapital til mindre, innovative virksomheder.
Den tilførsel af kapital, som giver mulighed for en værdiskabelse i samfundet, bl.a. også fordi der er et større afkast i de små innovative virksomheder, vil også være til gavn for pensionsopsparerne.
Det vil også give en øget beskæftigelse i samfundet, fordi disse virksomheder fremmes.
Alt det er til gavn for alle i det danske samfund.
Det er et formål, som vi meget gerne vil støtte, og derfor støtter vi begge forslag.
Colette L. Brix (DF), 2003-01-09:
Det foreliggende lovforslag nr. L 112 skal ses i sammenhæng
med det næste punkt på dagsordenen, lovforslag nr. L 113. Lovforslagene er en direkte opfølgning på både den nuværende og den tidligere regerings dialog med pensionsbranchen om, hvordan man bedst fremmer tilførsel af kapital til mindre, innovative virksomheder.
L 112 indeholder en fuldstændig gennemskrivning af den gældende lov om beskatning af kontoførende investeringsforeninger, som blev vedtaget tilbage i 1962.
Den gamle lov er vanskeligt tilgængelig, mangelfuld og til dels misvisende.
Dansk Folkeparti støtter såvel det overordnede formål med lovforslaget som ideen om en så klar og forståelig lovgivning som muligt.
Om lovforslag L 113: Det foreliggende lovforslag går ud på, at bevisudstedende, udloddende investeringsforeninger og kontoførende investeringsforeninger med ét eller få medlemmer skal anses som selvstændige skattesubjekter i de tilfælde, hvor medlemmerne er pensionskasser eller livsforsikringsselskaber.
Dette foreslås for at gøre det lettere og mere attraktivt for pensionskasser og lignende at investere i mindre, innovative virksomheder.
Herudover foreslås en række præciseringer og opstramninger af forskellige bestemmelser i lovgivningen vedrørende de gældende regler og praksis, som på grund af bureaukrati og ulogiske skatteregler besværliggør investeringer i investeringsforeningerne med få medlemmer.
Dermed hæmmes samtidig kapitaltilførslen til udviklingsvirksomhederne.
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at skabe
bedre betingelser på området og kan derfor støtte begge lovforslag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-01-09:
De to lovforslag, der behandles her i dag, er, som det fremgår af bemærkningerne til de enkelte lovforslag, genfremsættelser af lovforslag nr. L 20 og L 21 fra oktober 2001.
Det sagde hr. Leif Mikkelsen også lige.
Derfor er det heller ikke overraskende, siden Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre dengang var med til at fremsætte forslagene, var forslagsstillere, at disse lovforslag rent faktisk efter vores mening skaber en længe tiltrængt mulighed for, at pensionsbranchen i højere grad kan investere i mindre, innovative virksomheder.
Netop disse mindre virksomheder har ofte svært ved at skaffe den risikovillige kapital, der er nødvendig for at realisere deres vækstpotentiale.
Derfor er de her forslag også, som vi ser det, erhvervspolitisk godt nyt. Ved at give juridiske enkeltpersoner mulighed for at etablere en investeringsforening, der også inden for de skatteretlige regler opfylder betingelserne for at være en forening, vil vi gøre det mere attraktivt at investere i de innovative miljøer.
Også lovforslagenes andet formål, nemlig gennem en revision at gøre skattelovgivningen på dette punkt mere klar, enkel og sammenhængende,
mener vi er positivt for både erhvervsliv og myndigheder.
Socialdemokratiet kan derfor støtte begge forslag, og da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg meddele, at også de støtter forslaget.
Tak for ordet.
Leif Mikkelsen (V), 2003-01-09:
Da Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, ikke kan være til stede i dag, har jeg på hans vegne lovet at sige følgende: Selv om det er et tekstmæssigt omfattende lovforslag, vi behandler her i dag, vil det være de færreste danskere, som direkte kommer til at mærke vedtagelsen af loven i deres hverdag.
Forslaget går ud på at lave en ny gennemskrivning og opdatering af lov om beskatning af kontoførende investeringsforeninger.
Lovforslaget bygger på det tidligere lovforslag nr. L 21, som blev fremsat før folketingsvalget i 2001 og derfor bortfaldt inden vedtagelsen.
Der er ikke med lovforslaget lagt op til at ændre i det substantielle indhold i loven.
Det enkelte medlem skal fortsat beskattes af sin andel af foreningens indtægter og udgifter, som om værdierne var ejet direkte af medlemmet og ikke gennem en investeringsforening.
Med lovforslaget bliver der ryddet op i en vanskeligt tilgængelig og mangelfuld lov, som tiden og udviklingen er løbet fra.
Ved med denne nye lov at lovfæste praksis på området skabes der større klarhed og dermed også større retssikkerhed.
Venstre støttede lovforslaget tidligere og kan naturligvis også støtte det nu.
Samtidig retter lovforslaget op på den forskel, der eksisterer mellem lovgivningen om investeringsforeninger og den skattemæssige lovgivning.
Investeringsforeninger med få medlemmer kan nemlig i dag oprettes inden for loven om investeringsforeninger, mens investorerne i de samme foreninger skattemæssigt bliver vurderet, som om investeringsforeningerne ikke eksisterede. Det bliver nu slået fast, at en investeringsforening i almindelighed skal have mindst otte medlemmer for at blive betragtet og dermed beskattet som en investeringsforening.
Der hersker i dag en retssikkerhedssituation, som ingen kan være tjent med, hvor det nødvendige antal af medlemmer i investeringsforeningen bygger på retspraksis og individuelle skøn.
Det er nødvendigt at trække en streg, så alle kan have klarhed over, hvilke kriterier der skal opfyldes for at leve op til kravene for beskatning.
Lovforslaget er ligesom det tidligere lovforslag
en genfremsættelse af et forslag fra foråret 2001, og forslaget bortfaldt i forbindelse med valget.
Derfor har forslaget været igennem flere høringsfaser og gennemgange i ministeriet.
Men skulle der være udestående problemstillinger, kigger vi naturligvis gerne på det under udvalgsarbejdet.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-01-09:
Jo, det vil han gerne, og det har han også givet tilsagn om.
Udvalgsarbejdet er absolut åbent for at drøfte alle detaljer, men jeg har altså her givet en række svar på de spørgsmål, der er stillet.
Jeg tror ikke, vi kommer det nærmere i dag.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-09:
Jeg mangler stadig væk at få et klart svar fra ministeren om, hvorvidt ministeren vil være villig til at nedsætte et udvalg, et fuldstændig uvildigt udvalg, til at kigge på, om man kan gøre det på en anden måde, når nu ministeren selv siger, at han stadig med lys og lygte leder efter, om man kan finde andre måder at gøre det på.
Så er der det med Pandoras æske.
For hvad skal vi så med første, anden og tredje behandling?
Kan vi så ikke bare gå direkte til tredjebehandlingen?
Det må vel være sådan, at Pandoras æske er åben. Vi har i dag hørt næsten klokkeklart fra denne talerstol en skatteminister sige, at hestesporten har fået alt for meget.
Man kunne ikke se, man kunne ikke høre andet.
Vi har også Danmarks Idræts-forbund - når nu vi skal tale om, hvor glade alle er for det - der beklager sig over, at det har været nødvendigt at tage penge fra amatøridrætten under DIF.
Der er altså flere steder, hvor vi kunne sætte mennesker før heste, forhåbentlig også med Socialdemokratiets fulde opbakning hele vejen hen til tredjebehandlingen.
Så jeg vil gerne bede skatteministeren afklare de to punkter.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-01-09:
Ja, det håber jeg sådan set ikke der bliver, for jeg vil give et tilsagn om at svare på de spørgsmål, som der måtte være behov for at svare på under udvalgsbehandlingen, og kun lige her sige, at jeg har talt om de undersøgelsesarbejder, der er sat i gang, de overvejelser, regeringen er i gang med at gøre sig, og det arbejde, som foretages i Rigsrevisionen.
Der må jeg så bare, når nu hr. Anders Samuelsen spørger, om vi så dog ikke kunne føre nogle millioner kroner den anden vej, sige, at se, så har vi her, synes jeg, et rigtig, rigtig, rigtig godt eksempel på, hvor svært det er at lukke den dér Pandoras æske op, for det ender meget, meget nemt med, at der er en eller anden af alle de parter, der skal tages i ed i det her spørgsmål, som siger: Åh, kunne vi så ikke lige det dér, og kunne vi ikke lige det dér og det og det dér?
Jeg minder om, at her er en aftale med en række organisationer indbyrdes om, at de siger: Vi vil godt under de og de forudsætninger være med til at løse det her problem.
Det synes jeg altså er flot af organisationerne.
Det synes jeg virkelig er flot af organisationerne.
Og der er det så, vi skal være varsomme med her det ene parti efter det andet at begynde at brække en sådan aftale op.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-09:
Jeg er meget glad for at få den præcisering fra hr. Ole Stavad.
Jeg ser frem til, at det udsagn, som hr. Ole Stavad er kommet med her, holder hele vejen hen til banken eller til tredjebehandlingen, så det faktisk er sådan, at vi får ændret
på det her område
Det vil vi i hvert fald forfølge fra vores side.
Jeg kan se, at skatteministeren ikke har markeret for svar endnu, men nu kommer det.
Det lyder godt, for så vil jeg vende tilbage, hvis der er behov for det.
Ole Stavad (S), 2003-01-09:
Der er lige en enkelt ting eller to, det er vigtigt at få sagt til hr. Anders Samuelsen, for jeg tror, der er nogle misforståelser.
Vi har ikke indgået en aftale med nogen om det her.
Vi har talt med en masse organisationer i et meget, meget, meget langt forløb om de ønsker og de muligheder, der har været for at få det her op på en måde, så der var en rimeligt bred enighed om, at det var fornuftigt.
Det var det ene.
Når vi tager motion i dagtimerne, FMI,
så ville hr. Anders Samuelsen, hvis han havde været her under min ordførertale, have hørt de, tror jeg han ville have syntes, kloge bemærkninger, jeg på Socialdemokratiets vegne sagde der.
Så vi sætter også her mennesket først, og vi har så den fordel, at vi har været
først også på talerlisten, og derfor har vi kunnet sige det, inden hr. Anders Samuelsen kom.
Colette L. Brix (DF), 2003-01-09:
Vi er jo godt klar over, at hvis Dansk Tipstjenestes indkomster falder, bliver der også mindre til de formål, som vi giver det ud til.
Nu nævner hr. Anders Samuelsen tallet
750 mio. kr., jeg ved ikke, om det er rigtigt, jeg har fået et tal på 1,5 mia. kr., der er gået til disse udenlandske spil. Men når nu det er ulovligt, skal det selvfølgelig også forfølges, det er klart, og jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvilke midler politiet har til det i dag, og er der nogen sinde nogen, der er dømt efter denne her spillelov i Danmark?
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-09:
Vi har tal, også fra Dansk Tipstjeneste, som peger på, at de udenlandske bookmakere er gået fra i 2000 at omsætte for omkring 130 mio. kr. til ifølge vicedirektør Jean Jørgensen nu at være oppe på i nærheden af 1,5 mia. kr., og man kan vel ikke forvente, at det hul er lukket med den her lovgivning; så naive nægter jeg at tro på, at de partier er, som har indgået denne her aftale, inden vi er kommet i Folketingssalen overhovedet.
Derfor kan man spørge, hvor meget første behandling der er i det, vi foretager os i dag; kagen er jo færdigbagt, den er nærmest taget ud af ovnen, men lad det nu være.
Jeg har hørt skatteministeren i dag - og hr. Ole Stavad
flere gange sige, at man har strakt sig alt det, man overhovedet kunne og mere til i forhold til hestesporten.
Derfor bare ét spørgsmål: Kunne man ikke forestille sig, at man faktisk havde strakt sig for langt og derfor kunne skære f.eks. 3,5 mio. kr. ned i det tilskud og lade de penge gå tilbage til f.eks. idræt i dagtimerne?
Det var et helt konkret forslag, som man da må kunne forvente en positiv modtagelse af fra regeringens og Socialdemokratiets side, når man tænker på sloganet »mennesket først«.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-01-09:
Må jeg med hensyn til det sidste sige, at vi principielt ikke har ladet forslaget omfatte spørgsmålet om gevinstafgifterne, men jeg synes nok, at den løsning, der nu ligger for så vidt angår Færøerne, er en løsning, som i allerhøjeste grad giver Færøerne mulighed for nu at øge deres indtjening på det her område.
Den øgede selvstændighed tror jeg, at mange vil være glade for også i det færøske.
Så mon vi ikke vi er landet godt også dér? Så vil jeg sige til spørgsmålet omkring en undersøgelse, at jeg nævnte faktisk i mit svar, at Rigsrevisionen mig bekendt har iværksat en undersøgelse på det her område, som vil resultere i en redegørelse her i forårsmånederne, om hele den problemstilling, som rejses.
Med hensyn til det principielle, som jeg synes er en vigtig diskussion,
overvejer vi i øjeblikket i Skatteministeriet en overordnet lovgivning omkring spillelovgivningen i Danmark.
Vi har jo fået en spilleredegørelse sidste år, og de, der har haft lejlighed til at læse den rapport, vil vide, at der her lægges op til en diskussion om grundlæggende principper for spil i Danmark i al almindelighed og selvfølgelig Tipstjenesten i særdeleshed, om, hvordan det skal kontrolleres og organiseres osv., osv., osv.
Der er jo en række væsentlige spørgsmål, som ikke mindst den nye udvikling efterlader. Så skal jeg til sidst sige noget til spørgsmålet omkring hestesporten.
Jeg synes, hr. Ole Stavad udtrykte det meget klart, og jeg synes også, at de forhandlinger, jeg har haft med repræsentanter for hestesporten viser, at vi har strakt os til det yderste.
Jeg er meget glad for, at hr. Ole Stavad gik på talerstolen og gav udtryk for synspunkter, som ligger helt på linje med det, jeg selv har sagt, og som også ligger på linje med, hvad andre ordførere har sagt i dag.
Så det budskab håber jeg nu bundfælder sig de rigtige steder.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-09:
Nu sagde skatteministeren, at han ikke ville gå ind i en nærmere besvarelse til de enkelte ordførere
, så derfor bliver jeg nødt til at gå op med en kort bemærkning.
For det første vil jeg gerne have skatteministeren til at svare konkret på, hvad der blev af den uvildige undersøgelse af Tipstjenesten, som Venstres skatteordfører, hr. Peter Christensen, ville se på.
For det andet: Når nu skatteministeren siger, at det godt kunne være, at der kunne findes en anden model, vil jeg gerne have at vide, om det betyder, at skatteministeren er villig til at nedsætte et uafhængigt udvalg.
Det vil sige et udvalg, hvor Skatteministeriet ikke har plads, hvor Tipstjenesten ikke har plads, og hvor organisationerne ikke har plads, altså et uafhængigt udvalg, som skal kigge på alternativer til den model, vi kender i dag.
Jeg bliver også nødt til at spørge, om skatteministeren ikke er opmærksom på, at den udenlandske omsætning på spilleområdet er steget fra omkring 130 mio. kr. til 750 mio. kr.
Tror man virkelig, at man med det her forslag har sat en prop i?
Colette L. Brix (DF), 2003-01-09:
Vi ønsker ingenlunde, at der skal foregå noget, der er ulovligt, og vi ønsker ingenlunde, at nogen skal ind i Danmark og tjene penge, der er ulovlige, men vi ønsker, at der skal ses på det her forslag i udvalget, for vi kan ikke sidde og blive ved med at tro, at vi kan beskytte nogle og holde alle andre ude.
Det tror vi bare ikke tiden er til.
Så lad os lukke op for det, lad os få det op i udvalget:
Hvad er det, folk tænker, hvad er det, folk vil have, og hvad vil de eventuelle firmaer fra udlandet, der gerne vil til Danmark og nedsætte sig her i Danmark, og omvendt: de unge mennesker, som bor i Danmark, og som vil til udlandet og lave et udenlandsk firma?
Det er bare det, jeg gerne vil have frem.
Det var det eneste.
Carsten Hansen (S), 2003-01-09:
Jeg skal også tilkendegive, at jeg er glad for svarene; men jeg synes, at ministeren slap en lille smule nemt fra det med hensyn til bestemmelsen i § 1. At tage udgangspunkt i den enkeltes forudsætninger er ikke det samme som at tage udgangspunkt i den enkeltes ønsker, men jeg mener, vi kan finde en fornuftig løsning, enten via et svar fra ministeren eller også ved, at ministeren overvejer at få det med.
Jeg tror, det er meget vigtigt, også for den enkelte vejleder, og jeg vil i hvert fald appellere til ministeren om at tænke over det. Det andet, jeg vil sige, går på det, vi ser, når vi læser høringssvarene igennem og ser, hvad der er kommet fra de relevante institutioner, herunder arbejdsmarkedets parter osv.
Jeg vil bede ministeren om endnu en gang at overveje, om den konstruktion, der er bygget op med dialogforum og landsudvalg, er tilstrækkelig for rådgivningen, når vi taler om at sikre landsdækkende kvalitet og godt indhold.
I hvert fald er der ganske mange af parterne, som siger, at der er et problem, både i henhold til tab af kompetencer og også i forbindelse med den fremtidige rådgivning af ministeren.
Jeg vil i hvert fald bede ministeren om at overveje det endnu en gang og give et svar, eventuelt senere.
Per Dalgaard (DF), 2003-01-09:
Jeg vil gerne spørge fru Anne Grete Holmsgaard, om hun har gjort sig nogle tanker om, hvilke faciliteter der skal opbygges, hvis det radioaktive affald skal deponeres på overfladen. Det er jo ikke almindeligt affald, som man f.eks. kan have det på en losseplads.
Jeg forestiller mig, at der i hvert fald skal være en form for hegn omkring det.
Der skal være en form for overvåget adgang til det pågældende område, hvor man har sådan noget radioaktivt affald - altså en konstant, vedvarende politimæssig eller militær overvågning af et sådant areal, hvor man på overfladen vil opbevare sådan noget.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-09:
Da vores ordfører, fru Pia Christmas-Møller, ikke kunne være til stede i salen i dag, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremføre følgende: Det Konservative Folkeparti ser positivt på begge dele af dette forslag, nemlig den del, der angår afviklingen af de nukleare anlæg på Forskningscenter Risø, og den anden del, der vedrører problemstillingen om oprettelsen af et slutdepot for lav- og mellemradioaktivt affald.
Vi ser ingen grund til at vente med dekommissioneringen
- det er nok nemmere at sige afviklingen - af anlæggene.
Vi finder det væsentligt, at de medarbejdere, der har været involveret i planlægningen af afviklingen, også får mulighed for at indgå i arbejdsprocessen omkring selve afviklingen.
Det handler med andre ord om at handle
, mens den fornødne ekspertise er for hånden. Vi bør ikke lade denne sag stå hen og dermed påføre kommende generationer en opgave, som vi i dag har redskaberne og kompetencen til at tage hånd om.
Det Konservative Folkeparti går derfor ind for den hurtigst mulige afvikling.
I VVM-redegørelsen for afviklingen anføres det, at der først kan være tale om en fuldstændig afvikling, når der er opført et slutdepot.
Afviklingen er med andre ord afhængig af, at vi samtidig tager endelig stilling til deponeringsspørgsmålet.
Vi støtter således forslaget i sin helhed.
Torben Hansen (S), 2003-01-09:
Dette projekt har jo en helt anden tidshorisont end de ting, vi oftest beskæftiger os med herinde.
Reaktorerne på Risø blev ikke bygget på én dag, og det samme kan man bestemt også sige kommer til at gælde for afviklingen.
Tidsfaktoren i afviklingen, omkostningerne, det miljømæssige aspekt og opbevaringen af det radioaktive affald viser også, at det var en rigtig beslutning, der blev truffet i 1985, om, at a-kraft ikke længere var en del af dansk energipolitik.
Forarbejdet til dette beslutningsforslag har stået på i nogle år, og Socialdemokratiet er meget tilfreds med, at der lægges op til en hurtig afvikling af anlægget på Risø.
Såvel de økonomiske som de kompetencemæssige og de miljømæssige argumenter taler for sådan en løsning, og det ville også være
dybt, dybt uetisk at efterlade denne byrde til vore efterkommere.
Men helt afgørende for os er det også, at afviklingen sker på en sikkerhedsmæssig, arbejdsmiljømæssig og miljømæssig optimal måde.
Der er overhovedet ikke nogen perspektiver i at trække afviklingen længere ud end højst nødvendigt eller etablere en betonskal omkring anlægget, som også er et af de scenarier, der er undersøgt, vejet og fundet alt, alt, alt for let.
En hurtig afvikling vil tage op til 20 år, før arealerne kan bruges ubegrænset.
Det er det mest perspektivrige, det er også det mest rigtige, og det skal ske i regi af Dansk Dekommissionering, som blev etableret for godt og vel 2 år siden.
Socialdemokratiet har altid bakket op om, at hver generation skal rydde op efter sig selv, og om det princip, at hvert enkelt land så vidt muligt selv behandler og opbevarer eget affald.
Vi kan derfor også tilslutte os den anden del af beslutningsforslaget, hvorefter der på netop de præmisser skal udarbejdes et beslutningsgrundlag for et dansk slutdepot for lav- og mellemradioaktivt affald.
Det er bestemt ikke nogen ukompliceret affære, hverken økonomisk, tidsmæssigt, miljømæssigt eller sikkerhedsmæssigt, at etablere et sådant slutdepot, men en helt afgørende forudsætning for Socialdemokratiet er, at det ved udarbejdelsen af beslutningsgrundlaget for depotet gøres helt klart, at et kommende valg af plads til depotet sker i et meget tæt samarbejde med de relevante amtslige og kommunale myndigheder og de berørte borgere. Det er også meget vigtigt for Socialdemokratiet, at det kommende depot etableres på en sådan måde, at det giver færrest mulige gener for vore efterkommere.
Det nytter ikke noget med en discountløsning, der måske kan give store problemer om 50 eller 100 år.
Det kunne vi simpelt hen ikke være bekendt, men jeg tror heller ikke, det er et af de punkter, der bliver de helt store stridsemner under behandlingen af forslaget. Jeg skal derfor på vegne af Socialdemokratiet give tilslutning til beslutningsforslaget, som vi betragter som et første skridt i den meget lange og meget dyre, men også meget vigtige proces med afviklingen af de nukleare anlæg på Risø.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-01-09:
Det er da fuldstændig rigtigt, at selve nedbrydningen gør, at problemet bliver mindre og mindre over tid.
Men det forhold, at vi i dag står med et anlæg, som er opbygget i vores generation, nemlig fra midten af 1950'erne, gør, at vi også har en forpligtelse til at rydde op efter os, nu hvor anlægget ikke længere er i brug.
Det er det, jeg mener med, at vi i vores generation må rydde op i det, vi har skabt, og sørge for at få lavet en sikker deponering af hensyn til fremtiden.
Med hensyn til eventuelt at flytte affaldet til et andet sted er det også fuldstændig rigtigt, at der er problemstillinger og omkostninger forbundet med det.
Men det er bl.a. det, den anden del af beslutningsgrundlaget skal tage stilling til: hvordan kan det klares på den mest hensigtsmæssige måde, og hvordan kan vi skabe et økonomisk grundlag, der gør, at det kan gøres så billigt som overhovedet muligt?