Aage Frandsen (SF), 2001-05-02:
Indledningsvis ville jeg godt sige, at hvis vi i 1980'erne og begyndelsen af 1990'erne havde haft en undervisningsminister, der var mere optaget af at få uddannet lærere end af at lukke lærerseminarier, så havde vi nok ikke haft behov for en diskussion i dag om mangelen på lærere i folkeskolen.
Jeg vil også godt indledningsvis sige, at vi synes, at den læreruddannelseslov, vi fik vedtaget for nogle år siden,
er en udmærket lov.
Der er ting i denne lov, som vi godt havde set anderledes, og jeg vil sige, at det glæder mig da meget, at to partier i dag har talt meget for, at man skulle styrke den pædagogisk-psykologiske del af uddannelsen, for vi følte, at vi stod ret alene, da vi havde forhandlingerne i 1997.
Bortset fra en vis sympati hos regeringspartierne mærkede vi i hvert fald ikke ret meget fra hverken CD eller fra Det Konservative Folkeparti i den forbindelse, og det siger jeg altså stille, for vi mærkede slet ikke noget i retning af, at det var noget, de ville prioritere.
Jeg vil også godt sige om den nye læreruddannelseslov, at vi synes, det er fornuftigt, at man laver den helt naturlige evaluering, som man hele tiden laver, når man laver ny lovgivning, men at man selvfølgelig ikke vurderer, om der er behov for store ændringer på indeværende tidspunkt.
Så vil jeg også godt sige, at når det drejer sig om praktiklæreruddannelsen, er det selvfølgelig noget, der lige så vel som efteruddannelsen af lærere fra den tidligere læreruddannelseslov, blev prioriteret højt, men det er i øvrigt noget, hvor man må sige, at når det drejer sig om praktiklæreruddannelsen, er vores muligheder i Folketinget for at få det til at virke jo noget begrænset, men der skal da ikke være tvivl om, at Folketinget og ministeren bør sige til parterne, at de må altså se at få det her ordnet. Det siger sig selv, at den læreruddannelse, som vi har på vores seminarier,
må være det bedste grundlag for uddannelse af lærere i folkeskolen, men ligesom når det drejer sig om en række andre job i vores samfund, mener vi også, at man kan have kvalifikationer, også til et job som lærer, uden at man nødvendigvis har gået den naturlige vej med folkeskolelæreruddannelsen. Derfor synes vi, det er udmærket, at man i henhold til folkeskolelovens bestemmelse, § 28, stk. 2, kan ansætte personer med særlige kvalifikationer til at undervise i enkelte fag.
At det kun sker i et meget, meget begrænset omfang er så den anden side af sagen, men i dette som i andre tilfælde kunne det godt betyde, at hvis der er mennesker, der har en anden baggrund, kunne de bidrage med deres uddannelsesmæssige og erhvervsmæssige kvalifikationer til en bedre faglig og også pædagogisk diskussion på området.
Derfor synes vi også, at det er fornuftigt, når ministeren lægger op til, at i det omfang, man bruger den bestemmelse, gør man det også mere kvalificeret i forhold til de mennesker, som vil bruge den vej til at komme ind i lærerjobbet.
Vi tror dog ikke, der er ret mange, der vil gøre det, og hvis man diskuterer lærermangel, så er det ikke den vej, man skal finde løsningen.
Hvis vi skal pege på nogle områder, hvor man kunne gøre det bedre for at få flere lærere, så vil jeg sige, at for det første skal man prøve på at få unge mennesker til at søge nogle af de tomme pladser, der er på læreruddannelserne. For det andet, at man også skulle se på, i hvilket omfang det var muligt, at man lavede nogle filialer af eksisterende lærerseminarier i de områder, der ligger langt fra lærerseminarier.
For det tredje, at man skulle prøve på at nedbringe det ekstraordinært store frafald, der er på læreruddannelserne, ikke sådan at forstå, at det er en katastrofe, hver gang en person, der er begyndt på en uddannelse, forlader uddannelsen, for det kan være fornuftigt nok, hvis vedkommende er kommet på en forkert hylde, men det kunne godt være, at nogle, der var startet på uddannelsen, kunne gennemføre den.
For det fjerde er det vigtigt, at de unge lærere, som kommer ind i folkeskolen, får en helt anden modtagelse, end
det sker mange steder
Det er urimeligt, at unge lærere i folkeskolen tit har noget af det værste arbejde i forbindelse
Derfor er der en række tiltag med henblik på at sikre, at vi har så mange lærere i folkeskolen, som der er behov for, og forslaget eller tanken om, at man kan bruge mennesker fra andre uddannelser, er ikke det, som skal løse det her problem.
Det kan derimod være fornuftigt i sig selv, at man har mennesker med en anden erhvervsmæssig eller uddannelsesmæssig baggrund, hvis de i øvrigt har kompetencerne og kvalifikationerne.