runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Jeg kan garantere for, at vi ikke ønsker at gøre op med muligheden for frit at vælge uddannelse i Danmark.
Jeg mener faktisk ikke, at der er nogen modsætning mellem kravet om oprettelse af flere praktikpladser og så stadig væk at have det frie optag, for virkeligheden er, at praktikpladserne ikke er der i dag.
Vi skal altså først forøge den mængde.
Kommer vi i den luksussituation, at der er for mange praktikpladser til rådighed, kan virksomhederne jo sådan set bare sige: Så er der ikke nogen elev til os i år, så venter vi til næste år med at få besat den praktikplads, som vi ønsker at få besat.
Så det opfatter jeg ikke på nogen måde som et dilemma.
Jens Christian Lund (S), 2005-11-22:
Jeg noterede, at ordføreren nævnte, at der kun var tre lande i EU, der har de her ting, og det har jeg også læst.
Det er bl.a. sådan nogle ting, som gør, at Socialdemokraterne mener, at der er forbløffende kort tid til at behandle dette lovforslag.
Marion Pedersen (V), 2005-11-22:
Jeg er jo lidt ked af at høre, at Socialdemokratiets ordfører er imod.
L 51, som er det lovforslag, jeg skal tale om, ser vi i Venstre som endnu et tiltag, der kan sørge for, at vi får en klar, enkel og effektiv erhvervslovgivning.
Det vil samtidig være endnu et skridt i retning af at lette erhvervslivets administrative byrder.
Regeringen har jo mange gange sagt, at det er dens mål, at Danmark bliver et af verdens mest konkurrencedygtige samfund.
Det bliver vi bl.a. ved at give virksomheder nogle rammebetingelser, som gør, at de har mod på og ro til at koncentrere sig om det væsentlige, nemlig at drive deres virksomheder.
Omvendt kan man nemlig risikere, at administrative byrder, hvis vi her i Folketinget ikke passer på, dræner mange for den energi og virkelyst, der vitterlig er til at være selvstændig, og dermed kan vi være en stopklods for vækst.
Dette lovforslag er en naturlig forlængelse af det forrige lovforslag, L 50, som hr. Jens Hald Madsen har gjort rede for, og mange af tingene, der er beskrevet i det meget omfattende L 51lovforslag på ikke mindre end 185 sider, har derfor været omtalt, fordi det omhandler de samme forhold.
Vi skal gøre det let for virksomhederne at bruge informationsteknologien mest muligt, også i deres kontakt med de offentlige myndigheder.
Der er ikke længere grund til, at vi sender papirer frem og tilbage med sneglepost, når man med et tryk på en knap, lige så snart man har skrevet det, også kan aflevere det.
Det er også vigtigt, at vi begrænser lovreguleringen af interne forretningsgange til det absolut nødvendige, så man i den enkelte virksomhed kun behøver at forholde sig til sine egne konkrete forhold.
Det er ligeledes vigtigt, at vi i Danmark ikke overregulerer, men i stedet udnytter de muligheder, som EU-selskabsreglerne giver, så mindre danske virksomheder får tilsvarende vilkår som deres kolleger i de andre EU-lande.
Det er især blevet mere aktuelt nu, hvor alle konkurrerer på det globale marked.
Når dette er sagt, skal det også siges, at selv om vi forenkler og letter de administrative byrder, skal vi også hele tiden have for øje, at det ikke må gå ud over den beskyttelse, der skal være for aktionærer og kreditorer.
Det sikres bl.a. ved, at en eventuel overtrædelse af regnskabs- og selskabsreglerne er omfattet af straffeloven.
Som jeg sagde, er det et meget omfattende lovforslag, men en stor del af det er konsekvensændringer som følge af L 50 og EU-lovgivningen, og jeg skal derfor meddele Venstres fulde støtte til lovforslaget.
Jens Hald Madsen (V), 2005-11-22:
Jeg takker formanden.
Det her lovforslag, L 50, er et meget vigtigt lovforslag for Venstre, fordi det åbner mulighed for at give en administrativ lettelse for de mange virksomheder, som starter op, eller som måske ser det store revisionsarbejde som en stor økonomisk og administrativ byrde.
Det er klart, at udgangspunktet jo ikke er, at man skal have det, som nogle vil kalde det vilde vesten eller cowboyagtige tilstande, men det er faktisk et spørgsmål om, at der ikke skal ske en konkurrenceforvridning i forhold til andre EUlande.
Sandheden er, at i EU er det kun Danmark, Malta og Sverige, som ikke bruger muligheden for undtagelse i forbindelse med små selskaber.
Det, vi rent faktisk har for øjeblikket, er rent og klart en konkurrenceforvridning for de danske virksomheder.
Hvis man prøver at se på den måde, som det fungerer på i dag, bliver der jo lavet en årsrapportering.
Det bliver også sådan, at virksomhederne generelt set skal stille op lovgivningsmæssigt, også over for omgivelserne, og det vil sige, at skal en virksomhed f.eks. rejse en kassekredit, skal den udvide selskabet med yderligere kapital, så der skal investorer ind, vil de investorer, de banker, som skal give kredit, som skal handle med virksomhederne, naturligvis kræve at få indsigt i, hvilken solvens og hvilken økonomi virksomheden har.
Der, hvor der er en åbning, er for de virksomheder, der f.eks. er startet op, hvor der ikke er nogen omsætning for øjeblikket, eller hvor man ser, at der ikke er behov for at lave meget detaljerede og omfangsrige revisioner.
Det undgår vi ved at give dem en lettelse, og det er sådan set det, som vi i Venstre føler er en utrolig god retning, fordi det giver noget frivillighed, uden at det er sådan, at der kan foregå det, som jeg vil kalde en opfordring til ulovligheder eller andre ting.
Jeg synes, at lovforslaget har meget indhold vedrørende, hvordan man regulerer det, for det er klart, at skattevæsenet, bl.a. som kontrollerende myndighed, selvfølgelig også skal have mulighed for at få indsigt i, hvordan virksomheden har det både med hensyn til solvenskrav og med hensyn til de skattemæssige forhold.
Derfor må jeg alt i alt sige, at det er et utrolig godt oplæg.
Det forhindrer en konkurrenceforvridning i forhold til andre EU-lande, det giver frivillighed og fleksibilitet for de danske virksomheder og specielt for dem, der er iværksættere eller er ved at starte deres virksomheder op.
Venstre kan støtte forslaget.
M019S12481321KAJE.FM Page 1261
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Jens Christian Lund (S), 2005-11-22:
For det første vil jeg gerne sige, at jeg er glad for, at de to lovforslag bliver behandlet under et.
For det andet vil jeg gerne sige til ministeren, at vi gerne vil anerkende, at ministeren vil formindske den administrative byrde for erhvervslivet.
Det er positivt.
Sagen er meget omfattende, og der er meget lidt tid til den.
Jeg vil også gerne sige noget meget negativt: Det er helt uforståeligt, at vi skal have sådan et tidspres.
Jeg kan godt forstå, hvorfor det er der, nemlig fordi man gerne vil have forslagene vedtaget og sat i kraft den 1. januar.
Men jeg mener ikke, det er rimeligt, at spørgsmål til disse lovforslag skal være stillet torsdag i denne uge, og at betænkningen skal være udarbejdet inden den 8. december.
Der er nemlig utrolig mange knaster i dette lovkompleks, og derfor er det vigtigt, at vi får den tid, der er nødvendig.
Det er overraskende, at de fleste af de organisationer, der repræsenterer de mindre virksomheder, ikke bakker lovforslaget op generelt.
Det bør vi også tænke over.
Der er det, at den samlede skattekontrol ikke må svækkes.
Der må ikke åbnes for et tagselvbord for selskabsejere, der har lyst til selv at bestemme, hvad de vil betale i skat og moms.
Ideen med, at M019S12481321KAJE.FM Page 1260 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM vi skal have 45 flere kontrollanter i skattevæsenet, er selvfølgelig genial, men selv med ministerens egne tal vil de ikke kunne kontrollere mere end en femogtredvtedel af de virksomheder, som er omfattet af, at revisionspligten forsvinder.
Det er også vigtigt, at der er sikkerhed for, at danske virksomheder trygt kan handle med hinanden i tillid til, at regnskaberne er rigtige, og det er jeg bange for ikke er tilfældet med det nuværende grundlag.
Det er også væsentligt, at vi ikke får øget kriminalitet.
Vi kan jo se, at selv i en af de organisationer, som gik ind for forslaget, erkendte medlemmerne, at det her vil medføre øget kriminalitet.
Derfor er det vigtigt, at vi under vores udvalgsarbejde får tid til at se, om denne lempelse vil øge den økonomiske kriminalitet.
Så er vi selvfølgelig enige i, at det er godt, at de administrative byrder bliver lettet.
Vi er bare ikke helt sikre på, at det reelt sker ved dette lovforslag.
Der er en række virksomheder, som fortsat vil have revision.
Der er en række virksomheder, som måske ikke tidligere havde revision, som heller ikke vil få det fremover.
Derfor er vi bange for, at det ikke bliver en reel lettelse af de administrative byrder.
Det sidste er, at det er væsentligt, at det her under et bliver en besparelse for samfundet.
Det vil sige, at der skal være reelle besparelser, og det kan vi godt sætte spørgsmålstegn ved om der bliver, men det vil vi gerne se på under udvalgsbehandlingen.
Jeg beder ministeren om at give os bedre tid.
For på det nuværende grundlag, kan vi ikke tilslutte os disse forslag.
Det beklager vi, for vi har altid en god og positiv approach.
Vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, men vi kan ikke støtte forslagene på det nuværende grundlag.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Om vi ikke gør det godt nok?
Ét æresdrab er et æresdrab for meget, og én forsvunden pige er en forsvunden pige for meget.
Jeg vil så sige, at i forhold til de foranstaltninger, der allerede er taget, netop støtteforanstaltningerne, er oplevelsen i de her år, at der kommer mange henvendelser, og det et altså også udtryk for, at vi måske – eller det håber jeg, og det tror jeg sådan set også – faktisk får dæmmet op for det, før ulykken sker, for der er flere og flere piger, som er klar over, at de kan gå hen et sted og få hjælp.
Derfor synes jeg ikke, at man kan sige, at det, vi har lavet, ikke virker.
Jeg tror faktisk på, at vi får dæmmet op for en masse ting, så ulykken helt undgås.
Men vi skal selvfølgelig stadig væk være opmærksomme, og især når vi bliver bekendt med, at der stadig væk begås æresdrab, hvilket er uhyggeligt, og at der er piger, der forsvinder.
Det må vi se nærmere på.
Steen Gade (SF), 2005-11-22:
Jeg vil sige tak til ministeren for løftet om, at vi kan gå endnu mere ind i arbejdet.
Jeg tror, der ligger det bag ministerens udsagn, at vi faktisk ikke gør det godt nok.
Noget kan klares ved at indskærpe regler, og noget kan måske klares med at bruge ambassaderne mere offensivt, end vi gør i dag, men min afslutning skal bare være en opfordring til, at ministeren prøver at lave et samlet udspil, som vi så kan drøfte videre.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Det er faktisk sådan allerede i dag, at kommunerne har pligt til, hvis en 12-årig pige lige pludselig ikke møder op i skolen, at opsøge familien og spørge: Undskyld, men hvor er hun blevet af?
Det er også sådan, at der allerede i dag er et samarbejde med ambassaderne ude i verden – vi må nok sige, at det ofte er ambassaden i Pakistan, for at nævne et relevant eksempel – som også kan lave et stykke arbejde, hvis pigen er blevet sendt tilbage til hjemlandet.
Jeg vil overhovedet ikke afvise noget, jeg vil sådan set være meget imødekommende og sige: Hvis man finder, der er behov for at gå endnu mere ind i tingene, er det ikke mig, der står i vejen for det.
Vi skal sikre, at de piger ved, at de kan få hjælp, men det handler selvfølgelig også om at få samlet op, inden ulykken sker, og derM019S12481321KAJE.FM Page 1258 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
for er jeg også meget optaget af det forebyggende arbejde.
Der er nogle kulturelle mønstre, vi er nødt til at gøre op med ved at sige, at det her altså ikke er acceptabelt i Danmark, og pigerne skal også vide, at de kan få hjælp flere steder, hvis de føler behov for det.
Men jeg går meget gerne i gang, hvis der er behov for at gøre yderligere tiltag.
Tina Nedergaard (V), 2005-11-22:
Jeg vil forfølge sporet en lille smule.
For så vidt man stiller krav i forbindelse med udlicitering af opgaver i kommunerne om, at virksomhederne skal have ansat elever, hvordan forestiller Enhedslisten sig så, at en virksomhed, der f.eks. ligger i Vestjylland, som ikke kan få elever, fordi der simpelt hen ikke er elever til rådighed inden for det pågældende område, skal straffes?
Skal det være sådan, at virksomhederne skal straffes
M019S12481321KAJE.FM Page 1290 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Først skal jeg lige sige, at det lyder, som om hr. Steen Gade er enig med mig i, at hvad der er politiets opgaver, skal vi ikke komme ind på.
Det kan f.eks. være i forbindelse med, at pigerne er blevet taget ud på grund af meget tidlige ægteskaber eller af andre årsager, men kommunerne skal indberette, hvis børnene har været væk i 6 måneder.
I øvrigt har kommunerne også ifølge socialloven pligt til at følge det op, hvis nogle børn eller unge mennesker pludselig er væk.
Vi støtter fra Integrationsministeriets side en række tiltag, som kan hjælpe disse piger.
Vi har oprettet to krisecentre, hvor pigerne og drengene kan møde op, hvis de har familiekonflikter og f.eks. er udsat for at blive tvunget ind i ægteskab.
Vi støtter hotlines og andre hjælpeforanstaltninger, hvor de unge mennesker kan henvende sig, og jeg kigger nærmere på, om vi kan gøre noget for at øge oplysningen om de muligheder, der allerede er til stede – både til de unge og så sandelig også til kommunerne og sagsbehandlerne, så de ved, hvor de kan henvende sig.
De hotlines, der allerede findes, er beregnet til, at både de unge og de professionelle vejledere kan få at vide, at der er et sted, hvor de kan henvende sig, men jeg tror, vi nok er nødt til at øge oplysningerne om de muligheder, der allerede findes.
Steen Gade (SF), 2005-11-22:
M019S12481321KAJE.FM
Page 1257
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
grund, der forsvinder – specielt piger, men der kunne måske også være tale om drenge – hvor der er blevet rejst mistanke om æresdrab.
På den baggrund vil jeg godt spørge integrationsministeren, om integrationsministeren ikke mener, at vi har et problem i Danmark, at vi har alt for lidt viden om de problemer, der kan være, når børn og unge med indvandrerbaggrund forsvinder i længere tid, og om regeringen ikke bør tage initiativ til, at vi kan følge meget bedre med i, hvad der sker, og at der bliver tilrettelagt et system, som vi jo slet ikke har i dag.
Det har været skræmmende for mig at opleve, at politiet først siger, at æresdrab kan de først gå i gang med i 2007, men at der nu er to sager, som er gjort til meget store sager.
Det er ikke, fordi jeg tror, det er et kæmpestort problem, men jeg synes, det ikke bare handler om æresdrab.
Det handler jo i virkeligheden om, at børnene forsvinder fra skolesystemet og fra deres omgivelser, og at vi ingenting ved om det.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Med hensyn til de krav, der ligger i integrationsaftalen, og som jeg skal udmønte i lov, bl.a. den nye integrationskontrakt, er vurderingen altså, at det ikke gør nogen forskel, om man er mand eller kvinde.
Vi stiller de samme krav, men vi sørger selvfølgelig også for, at der tages hensyn til de kvinder, der f.eks. skal føde og gå på barsel.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 25
Jens Hald Madsen (V), 2005-11-22:
Jeg skal erkende, at jeg ikke er hundrede procent sikker på sammenligneligheden, og derfor mener jeg da helt klart, at det kan indgå i det udvalgsarbejde, der skal være.
Jeg vil overlade til ministeren at afgøre, hvordan processen skal være.
Jeg er da selvfølgelig også selv interesseret i at høre om sammenligneligheden, for det, det egentlig går ud på, er, at vi har det her fjerde direktiv, som vi gerne vil have er ensartet for de virksomheder, vi konkurrerer med, uden at der lempes på kontrollen eller på den struktur, som vi allerede har i forvejen.
M019S12481321KAJE.FM Page 1262
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Derfor mener jeg, at det spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører kommer med, er et yderst relevant spørgsmål til det udvalgsarbejde, vi skal i gang med.
Jens Christian Lund (S), 2005-11-22:
Jeg vil gerne starte med at takke for et ærligt svar.
Så vil jeg godt bede ordføreren om at være opmærksom på, hvad ordføreren sagde om, hvilke virksomheder det egentlig var, der ikke skulle have revisionspligt bagefter.
Det lød ikke ret dramatisk.
Er ordføreren nu helt sikker på, at de beløb, som forslaget egentlig stillede i udsigt der kan spares, reelt kan spares?
Hvis man sad ude ved fjernsynsskærmene eller oppe på tilhørerpladserne, virkede det i hvert fald overraskende, at man kan spare så mange penge, som ordføreren sagde, på så lidt.
Jens Hald Madsen (V), 2005-11-22:
Jeg tror, at det, der bliver den store udfordring, og det er for at imødekomme den socialdemokratiske ordfører, er, at ud af de 146.000 virksomheder, er de 95 pct. dem, som indgår i B-kategorien. Det vil sige, at det, der egentlig sker, er, at regeringen åbner for en frivillighed med hensyn til, hvorledes revisionen skal anvendes.
Det, der kan være et modargument, når man skal udarbejde, hvor store besparelser der er, er jo selvfølgelig, at omgivelserne, banker, investorer, kreditorer i det hele taget, vil stille nogle krav til, hvilken gennemsigtighed der skal være i en virksomhed, også i forhold til regnskab.
Men jeg synes faktisk, at den socialdemokratiske ordfører skal se positivt på det og sige: Her skaber vi faktisk frivillighed, der åbner mulighed for en besparelse både økonomisk og administrativt for de danske virksomheder, og det er ganske positivt.
Marion Pedersen (V), 2005-11-22:
Jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at det er forsvindende få uregelmæssigheder, der bliver opdaget af revisorerne, i forhold til hvad der ellers foregår af uregelmæssigheder, og at sort arbejde bestemt aldrig findes af revisorerne, fordi det netop er sort arbejde og bliver holdt fuldstændig ude fra regnskabet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-22:
Nu synes jeg, SF’s ordfører får det her til at lyde som en auktionshal.
Jeg vil dog sige, at jeg tror, at ordføreren i dette tilfælde kun taler om revisionspligten.
Jeg synes, det er rimeligt at minde om, at vi her snakker om to lovforslag, hvor der jo også ligger en lang række forenklinger af systemet, som vil give administrative lettelser.
Jeg vil altså stadig væk fastholde, at det ligger tættere på 1 mia. kr. i administrative lettelser end de 200.000 kr., som SF’s ordfører nævner.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-22:
Er virkeligheden ikke snarere, at vi i stedet for at snakke 1 mia. kr. snakker et par hundrede tusinde kroner.
Det er noget flot at komme med det her, når det skal med i billedet, at det vel kun er 40 pct. af virksomhederne, det drejer sig om, fordi de øvrige 60 pct. af omstændighederne, af bankerne osv. i virkeligheden er presset til at have den sikkerhed, der ligger i en revision.
Så er det ikke 200.000 kr., vi snakker om, hvis vi nu skal tage det lidt seriøst?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-22:
Jeg tror nok, at alle er klar over, at det her selvfølgelig rummer en meget kraftig administrativ lettelse for virksomhederne.
Så kan vi selvfølgelig godt bruge noget tid på at debattere, om vi snakker 800 mio. kr., om vi snakker 1 mia. kr. eller vi snakker 1,2 mia. kr.
Det kan vi da godt bruge lidt tid på.
Men det, der selvfølgelig ligger fast her, er, at det rummer en meget, meget kraftig administrativ lettelse for danske virksomheder, så de får mulighed for at skabe den vækst, som kommer hele samfundet til glæde og gavn.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-22:
Ordføreren antydede, at vi ikke skulle ind i nogen talleg.
Det kunne godt forstås sådan, at den besparelse, der er lagt op til, er relativt usikker.
Jeg betragter den selv som ret usikker.
Kan det hænge sammen med, at forslaget blev lagt noget mere ambitiøst op i starten, men så af realiteterne og høringssvar og sådan noget er skåret ned til en meget mindre del, uden at besparelsen er fuldt med?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-22:
Jeg håber så sandelig, at skatteministeren løber meget, meget stærkt efter de brodne kar.
Men jeg mener faktisk, det er en helt anden problematik, som fru Colette L. Brix rejser her, nemlig det, at man unddrager sig skat og bevidst overtræder lovgivningen.
Det er noget, som jeg er enig med ordføreren i at vi skal sætte hårdt ind over for, men jeg mener faktisk, det er en helt anden problemstilling end den, vi reelt drøfter her i salen i dag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-22:
Jeg skal nok lade være med at nævne kontanthjælpen og beskæftigelsen, men har ministeren kønsvurderet noget som helst i integrationsudspillet?
Colette L. Brix (DF), 2005-11-22:
Men er det korrekt, at der, hvad angår de firmaer, som ikke har revisor, som er personligt ejede firmaer, er et stort problem herhjemme i øjeblikket – det gælder både grønthandlere, pizzeriaer og restauranter osv.?
Er det korrekt, at man der, hvor der netop ikke er den her pligt, altså har et stort problem i øjeblikket?
Det ved vi godt vi har, og skatteministeren løber jo en rigtig hurtigdistance på 100 m for at kunne få fat i alle de her ting, der ikke er så gode, alle de brodne kar.
Page 1265
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
det er den lille selvstændige, der starter op i begyndelsen, eller om det en, der har været nogle år på banen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-22:
Jeg tror nok, man skal passe på med at sige, at man ved alt – også om alt for meget.
Det er sådan det bedst mulige, man kan sammenligne, vil jeg sige.
Så vil jeg også godt lidt kommentere det, jeg ikke nåede at svare på før, angående de undersøgelser, der var foretaget over, hvad de forskellige organisationer mener om det her.
Det er jo et faktum, at et flertal af de mindre virksomheder, som er blevet spurgt i netop en af de undersøgelser, som hr. Jens Christian Lund nævner, faktisk mente, at det ville give mere vækst til deres virksomhed.
Det synes jeg er et signal, som vi i hvert fald skal tage til os.
Jens Christian Lund (S), 2005-11-22:
Jeg vil godt sige, at der ikke er nogen mistillid til erhvervslivet generelt, og det tror jeg også at ordføreren er vidende om.
Jeg vil stille det samme spørgsmål til ordføreren, som jeg stillede til Venstres ordfører: Nu slår man meget på, at det kun er Malta, Sverige og Danmark, der har de her ting.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-22:
Vi har en lovgivning, som kun gælder for 10 pct. af virksomhederne i EU-området.
Det er kun Malta, Sverige og Danmark, som har en revisionspligt.
Nu lemper vi den lidt, og som jeg hørte hr. Jens Christian Lunds ordførertale, var han meget skeptisk over for de her ting.
Sådan forstod jeg ordførertalen, men jeg vil da være glad, hvis det forholder sig anderledes.
Så var der jo også en snert af mistillid til, at virksomhederne ønsker at leve op til deres ansvar, at de få brodne kar reelt sætter dagsordenen på bekostning af de mange ansvarsfulde erhvervsledere og iværksættere, vi har ude i det danske samfund.
Det kan da være, at jeg har misforstået ordførertalen, men jeg syntes, at det var det, jeg hørte.
Jens Christian Lund (S), 2005-11-22:
Jeg noterede mig, at den konservative ordfører gav udtryk for, at vi havde mistillid til virksomhederne.
Jeg vil selvfølgelig gerne have ordføreren til at forklare, hvor vi har givet udtryk for den mistillid, for det er i hvert fald ikke Socialdemokraternes holdning at have mistillid til nogen.
Jeg vil så til gengæld bede ordføreren om at sige, om ordføreren har fået det samme indtryk som Socialdemokraterne, at tre af de fire organisationer, der repræsenterer de mindre virksomheder, egentlig er kritiske over for forslaget, og i den fjerde organisation har medlemmerne i undersøgelsen erkendt, at dette forslag givetvis vil medføre øget kriminalitet.
Vil den konservative ordfører bekræfte, at Socialdemokraterne har stor tillid til virksomhederne, men at det, som jeg siger her, er korrekt?