runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-28:
Jeg forstår faktisk ikke rigtigt, hvorfor Venstre vil vente.
Det er helt klart, at denne her debat kører i hele Europa, og den kører også i Europa-Kommissionen, der har fået lavet
to ganske glimrende rapporter, der viser potentialet i at gå over til åbne standarder og dermed også anvende muligheden for at bruge open source-software i betydelig større omfang, end man gør i dag
Regeringen har selv spillet ud med en offensiv strategi for den digitale forvaltning.
Er fru Tina Nedergaard ikke bekymret for, at man ved at vente endnu en gang risikerer at miste flere penge og få en alt for lang fortsættelse af den udvikling, hvor den offentlige sektor faktisk er dybt afhængig af leverandørejet software, som er lukket software.
Tina Nedergaard (V), 2002-11-28:
Det forekommer mig, at jeg muligvis har tillagt den passus for stor betydning.
Jeg så det, som om forslagsstillerne ønskede, at man fra statens side gik ind og dikterede indkøb eller anvendelse i betydeligt omfang i den offentlige forvaltning.
Såfremt der er tale om projekter, kan man sige det på den måde, at Venstre er positiv over for intentionen om, at projekter kan være vejen frem, men jeg vil gerne fastholde, at vi i Venstre gerne vil afvente resultatet af det arbejde, der pågår med henblik på at udvikle og udvælge de værktøjer, som forekommer mest hensigtsmæssige til at nå det fælles mål, at der opnås fri konkurrence på markedet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-28:
af open source-software«, altså en række konkrete projekter.
Der kunne f.eks. være tale om en del af en styrelse eller en del af en offentlig institution, hvor man sagde: Her går man i gang med at implementere anvendelsen af open source for at få sig nogle erfaringer.
Det er jo, vil jeg sige, en vej at komme videre ad, men jeg vil da gerne vide: Hvis fru Tina Nedergaard ikke mener, det er vejen frem, hvad er så svaret på, hvordan man fjerner de barrierer, der jo reelt er i dag for en åben og fair konkurrence, og som faktisk koster dyrt for den offentlige sektor, både den statslige og den kommunale?
Tina Nedergaard (V), 2002-11-28:
Jeg vil altid være bekymret over enhver form for monopolstilling, der måtte komme på et marked, herunder også it-markedet, og det var derfor, jeg også i min ordførertale understregede, at vi gerne arbejder videre med de intentioner, der ligger i forslaget om at sikre en fair konkurrence.
Det, jeg opponerede imod, var den passus i forslaget, der går på, at der skal indgå betydelige elementer af open source i den offentlige forvaltning.
Det er dér, vandene deler sig en lille smule.
Jeg synes, der skal skabes rammer for fri konkurrence, og derefter skal markedet bevæge sig.
Og som jeg sagde, vil vi meget gerne afvente resultatet af det arbejde, der pågår i øjeblikket i ministeriet. Så jeg tror faktisk, vi er meget enige om intentionerne, og vi er meget enige om målet; det er spørgsmålet om midlerne og værktøjerne derhentil.
Jeg er bekendt med, at der er rapporter, der afdækker, at der er et betydeligt potentiale også i form af besparelser på dette område.
Det kan godt være, det er min jyske, endda nordjyske skepsis, der træder til.
Den går på, at jeg gerne vil have, at vi får afdækket området så bredt, som det er muligt, og derefter ser på, hvilke værktøjer vi skal anvende.
Jeg er faktisk ikke personligt overbevist om, at open source er det eneste rigtige svar vedrørende de løsninger, som vi skal vælge i den danske offentlige forvaltning - heller ikke på sigt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-28:
Jeg vil gerne spørge fru Tina Nedergaard, om hun synes, det er fri konkurrence, hvis man fastholder den nuværende situation, hvor den offentlige sektor faktisk næsten fuldstændig er domineret af leverandørejet software.
Er det fri konkurrence?
Tina Nedergaard (V), 2002-11-28:
Forslagsstillerne fremsatte et forslag, som øjensynlig skal medvirke til sund konkurrence på markedet for software.
Jeg kom imidlertid under læsningen i tvivl om, hvorvidt forslagsstillerne forstår helt det samme ved sund konkurrence som jeg selv.
Det fremgår nemlig også af forslaget, at intentionen er at pålægge regeringen at sikre, at der implementeres betydelige elementer af open source-software i den offentlige forvaltning.
I Venstre mener vi ikke, at det er fri konkurrence at pålægge nogen en bestemt leverandør eller et bestemt produkt.
Vi vil hellere være med til at fjerne barriererne for at træffe det bedste valg.
I Venstre er vi meget positive over for muligheden for, at brugerne, uanset om der er tale om den offentlige sektor, private virksomheder eller borgerne, får adgang til den bedste og billigste løsning.
Derfor støtter vi forslagets intention om at skabe gode konkurrencevilkår.
I Venstre finder vi det imidlertid ikke hensigtsmæssigt, at vi låser os fast på bestemte løsninger nu og her.
I Venstre konstaterer vi med tilfredshed, at ministeren allerede i forlængelse af regeringens handlingsplan »IT for alle« har igangsat en proces, som skal belyse mulighederne for at skabe fælles rammer for it-investeringerne i staten, herunder anvendelsen af open source og adgang til åbne standarder.
Vi har forstået, at denne proces vil resultere i en rapport, som skal komme med anbefalinger på området i begyndelsen af det kommende år.
I Venstre vil vi gerne afvente resultaterne af dette arbejde.
Men jeg vil alligevel gerne benytte lejligheden til at understrege, at vi er enige med forslagsstillerne i intentionen om at fremme det frie valg.
Det ønsker vi nemlig generelt i Venstre, men altså også helt konkret i forhold til it-markedet.
Forslagsstillerne ønsker tillige systematisk indsamling
af danske og udenlandske erfaringer.
Det forekommer meget fornuftigt, hvorfor vi i Venstre da også forudsætter, at regeringen inddrager såvel gode som dårlige erfaringer i den videre proces.
Forslaget lægger endvidere op til, at regeringen skal fremlægge et forslag til en politik inden for intellektuel ejendomsret, som skulle sikre mangfoldighed i udbuddet og åben og fair konkurrence.
Igen er intentionerne helt i top
Men vi har også forstået, at regeringen i foråret vil præsentere en rapport på netop dette område, hvor der tages hensyn til de internationale aftaler, som foreligger på området, og som Danmark har tiltrådt, og det videre arbejde med EU's direktiv for patentering af programmel.
I Venstre kan vi derfor ikke umiddelbart støtte forslaget, som det foreligger.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-11-29:
Jeg vil gerne bekræfte, at det også for Det Konservative Folkeparti er vigtigt, at det arbejde, der nu skal i gang, ikke alene er af juridisk-teknisk karakter, men nok så meget skal gennemtrawle alle de etiske problemstillinger, i hvert fald nogle af de helt centrale etiske problemstillinger, med henblik på også at inddrage offentligheden i et lidt større omfang end hidtil, i det omfang det overhovedet er muligt.
Det er en svær opgave, fordi vi jo før har set, hvor vanskeligt det er at få en offentlig debat om de her meget vanskelige ting, men forsøget skal gøres.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi får de der meget, meget vanskeligt håndterbare dilemmaer op på bordet og får en god drøftelse, og jeg synes, at parallellen til stamcellediskussionen er meget god at få inspiration af.
Så jeg kan kun bekræfte, at det er præcis af samme bevæggrund, at Det Konservative Folkeparti og jeg på mit partis vegne har været så aktiv i formuleringen af den vedtagelse, som vi stemmer hjem på tirsdag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-29:
Jeg synes lige, der er grund til at tage fat på en enkelt ting, som ikke rigtig har været vendt under debatten bortset fra i et par korte bisætninger.
Fru Hanne Severinsen sagde under sit indlæg, at den tværministerielle arbejdsgruppe - og det må være den, der også omtales som task forcen - har fremlagt de centrale problemstillinger, som det her handler om.
Det synes jeg faktisk ikke er helt rigtigt.
Nu har jeg læst notatet fra Videnskabsministeriet et par gange, og det er bestemt et notat, der gennemgår hele forløbet i denne proces tilbage fra debatten i foråret 1997 med dagsordenen og de uenigheder, der var inden for de fleste
af partierne, og hvad der er givet af tilladelser, og hvad Dyreforsøgstilsynet har gjort undervejs, og jeg mener i øvrigt nok, at de kan kritiseres for nogle af deres handlinger
Men dér, hvor jeg synes, at notatet ikke er tilstrækkeligt, er, når der skal fremlægges, hvilke centrale etiske problemstillinger det er nødvendigt at få grundigt belyst som grundlag for en fornyet debat i næste samling og stillingtagen til lovforslag.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke bare siger, at lovforberedende arbejde skal have et kommissorium, men at vi også påtager os forpligtelsen til at få opstillet de spørgsmål, de dilemmaer, de problemer, der skal belyses undervejs.
Det skete faktisk undervejs i forberedelserne til diskussionerne om stamceller og om, hvor vi sætter grænserne der, og jeg mener, det er lige så nødvendigt, at vi får gjort det her.
Så det her er blot for at sige, at jeg opfordrer meget stærkt til, at vi ikke bare pakker sammen, når nu denne debat er overstået, men faktisk går i gang med at få formuleret de her problemstillinger klart, sådan at vi kan få en ordentlig belysning af dem og dermed få et godt beslutningsgrundlag til efteråret.
Hanne Severinsen (V), 2002-11-29:
Jeg vil bare takke ordførerne for en fredelig debat, som nok har afsløret, at vi måske ikke er enige, men vi er i hvert fald enige om, at nu skal lovgrundlaget være i orden, og det vil så sige, at vores uenigheder bliver bragt ned i dette arbejde, og det bliver et spændende arbejde.
Tak for debatten.
Helge Sander (V), 2002-11-29:
Ikke alene har der været et par bemærkninger, der har antydet det her, men også i den offentlige debat er det blevet fremstillet således, at den forskning, vi taler om her, kan henføres både til husdyrproduktion og udvikling af kosmetiske produkter osv.
Det er ikke tilfældet; det er alene til forskningsformål.
Der er på nuværende tidspunkt tale om grundforskning, der skal medvirke til en større forståelse for kloningens muligheder, der med tiden kan medvirke til sygdomsforebyggelse og sygdomsbekæmpelse.
Det synes jeg nok er rimelig væsentligt at understrege.
Der er et par ordførere, der har brugt udtrykket »forskerne kendte betingelserne«.
Ja, og derfor synes jeg også, at vi i dag med god samvittighed kan handle, som vi nu gør eller rettere sagt gør på tirsdag med vedtagelse af det forslag til vedtagelse, der foreligger.
Det er vigtigt at fastslå, at forskerne jo ikke har gjort noget forkert, ved at de har drægtiggjort disse tre kvier.
Det er der ikke tvivl om.
Men jeg vil gerne tilslutte mig de synspunkter, der har været også i salen her i dag, om, at det ikke er klogt af forskerne at optræde offentligt, som det har været tilfældet i de seneste uger.
Ingen kan lide at få en pistol for panden, heller ikke politikere.
Men jeg tror også sådan generelt - eller det er jeg overbevist om - at i forskerverdenen er der måske tale om en slags nødråb.
Man beder simpelt hen om at få en præcis formulering af, hvor grænsen går.
Det er det, som vi nu lægger op til, og derfor er der den forskel på 1997-vedtagelsen og det, vi nu forhåbentlig vedtager på tirsdag.
Nu kommer der en vedtagelse, der pålægger regeringen at komme med et lovforslag, der ifølge vedtagelsen skal fremsættes i folketingssamlingen 2003-04.
Med hensyn til den debat, der har været i offentligheden og også her i dag, vil jeg meget, meget gerne stille mig i spidsen for det projekt, som er indeholdt i vedtagelsen, således at vi får et endnu bedre grundlag for at kunne fremsætte forslaget og behandle disse meget centrale og vigtige spørgsmål, når vi kommer ind i den nye folketingssamling.
Line Barfod (EL), 2002-11-29:
Jeg er fuldstændig enig i den sidste del af fru Margrethe Vestagers indlæg om, at det er meget vigtigt, at også forskere i Danmark bidrager til at se på, hvad vi kan gøre for at hjælpe tredjeverdenslandene til selv at få en højere udvikling.
Det er jo også derfor, vi i sidste samling fremsatte forslaget om, at Statens Serum Institut skulle have flere ressourcer for at kunne bidrage til forskningen på medicinområdet og vaccineområdet.
Det, vi er uenige om, er, om det, der for alvor vil kunne hjælpe på problemerne i udviklingslandene,
Vi tror tværtimod, at de kan være en stor trussel, også fordi de resultater, man har set de steder, hvor de har været anvendt, indtil nu ikke har været særlig positive.
Derfor ønsker vi, at man i stedet forsker i andre former for udvikling af planter, forsker i andre former for teknologi, der kan være med til at sikre et bedre udbytte, og i øvrigt ser på alle de andre forhold, der gør, at der indimellem er hungersnød i forskellige lande.
Helge Sander (V), 2002-11-29:
Med hensyn til de seneste indlæg mener jeg, at svaret også findes i det forslag til vedtagelse, der er lagt op til, nemlig sidste sætning: »Kommissoriet for udvalget drøftes med partierne bag denne vedtagelse.«
Og i forlængelse af den går jeg ud fra, vi helt naturligt får en snak om de ting, der blev anført i de sidste to indlæg.
Når jeg tager ordet, er det måske for en detalje, men da disse behandlinger ikke bare er noget, der foregår internt mellem otte ordførere og en minister, men også noget, der lyttes til udeomkring, føler jeg anledning til at sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at det ikke er den task force, der er tale om.
Den er af ældre dato og forefindes for øvrigt i et andet ministerium.
Det er et udvalg med repræsentanter for Fødevareministeriet, Justitsministeriet og Videnskabsministeriet, som arbejder rimelig hurtigt, og det er disse tre ministerier, der lægger navn til den, jeg tror, 23 sider lange rapport, der kom for en uges tid siden.
Margrethe Vestager (RV), 2002-11-29:
Jeg er en lille smule overrasket over, at man kan stille det
så firkantet op som et skræmmebillede af, at de multinationale forskere bruger genmodifikation og kun gør det, fordi de vil sælge deres sprøjtemidler, og at alle vi andre hellere må nøjes med at se på, hvordan det almindelige avlsarbejde med frø og så fremdeles skrider frem.
Det er ikke et spørgsmål om at sælge sprøjtegifte, men simpelt hen om at øge næringsværdien af nogle af de planter, som indgår i den helt almindelige landbrugskultur rundtomkring.
Det synes jeg personlig er meget positivt, og det siger noget om, at rigtigt brugt kan moderne teknologi være med til at løse en lang række problemer.
Jeg synes også, det er vigtigt at fastholde danske universiteter på global ansvarlighed ved at drive grundforskning inden for områder, som ikke er relevante for den danske landbokultur, men er relevante på globalt plan, og afhjælpe nogle af de problemer, vi faktisk ser rundtomkring, så arbejdet netop ikke overlades til de multinationale selskaber.
Line Barfod (EL), 2002-11-29:
Først til fru Hanne Severinsen: Jeg er godt klar over, at der er sat grænser i dag på forskellige områder
, men problemerne kommer, hvis vi hele tiden flytter grænserne.
Hver gang forskerne kommer og siger, at nu er de nået til den yderste grænse og lidt til, og nu vil de godt have den flyttet, så de kan komme et stykke videre, kommer vi jo ud ad glidebanen, og det er derfor, vi skal gøre os klart: Hvor er det, vi skal sætte grænsen?
Hvad er det, vi ikke vil være med til?
Til fru Margrethe Vestager
om de genmodificerede planter
: Vi er faktisk netop imod de genmodificerede planter, fordi vi ikke tror, de kan være med til at bidrage til en bedre udvikling i den tredje verden, tværtimod.
De erfaringer, der er gjort indtil nu, viser, at bønderne i den tredje verden bliver afhængige af de multinationale selskaber, der kan levere den genmodificerede såsæd og samtidig levere sprøjtegifte til afgrøderne.
Vi så langt hellere, at man forskede i den meget store variation, der er i planteverdenen, og prøvede at se på, hvilke planter der klarer sig bedst hvor,
hvad der vil være mest fornuftigt, og i øvrigt satser på nogle lavteknologiske løsninger, der kan bruges med den teknologi, man har i udviklingslandene i dag, og som bønderne selv har mulighed for at styre, frem for at det er de store selskaber, der skal sidde på det.
Hanne Severinsen (V), 2002-11-29:
Jeg vil bare lige sikre mig, når nu fru Line Barfod bruger det skræmmebillede, at man vil lave organer, at hun godt er klar over, at vi har et moratorium for det, man kalder xenotransplantation, også på europæisk plan.
Margrethe Vestager (RV), 2002-11-29:
Det er en enkelt ting i fru Line Barfods diskussion om henholdsvis lav- og højteknologi og forholdet til ulandene, som bringer mig herop.
Jeg vil spørge fru Line Barfod, om hun ikke er enig med mig i, at f.eks. den genmodificering af planter, som man forsker i på bl.a. KVL med henblik på at øge næringsværdien af planter, som dyrkes lavteknologisk i bl.a. Afrika, er meget hensigtsmæssig, og at kombinationen af høj- og lavteknologi faktisk har et meget, meget stort potentiale, når det gælder om at afhjælpe nogle af de sultkatastrofer og nogle af de store ernæringsmæssige problemer, man ser i det afrikanske område, fordi nogle planter skal bearbejdes så meget, før de er tjenlige til menneskeføde, at en stor del af deres næringsværdi faktisk er forsvundet.
Det kan man netop afhjælpe ved at bruge bl.a. genteknologien på planter, fordi man derved kan fremskynde nogle andre processer.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-29:
I Kristeligt Folkeparti glæder vi os over, at vi får tid til at drøfte og debattere dette tema, og derfor er vi også med i det fremsatte forslag til vedtagelse.
Hvis man opgiver den kønnede forplantning og accepterer, at dyr skal have lov til at blive til ved kloning, har man opgivet et fundamentalt vilkår for skabningerne.
Hvis man skal kunne gøre det, skal der være meget gode grunde, og det bør fordre en bred og offentlig debat om emnet.
Her har det imidlertid været pres fra forskere og ikke en folkelig debat, der har bragt sagen på dagsordenen. Der er fortsat mange spørgsmål, som bør stilles, når vi debatterer dyrekloning.
Indtil videre forholder Kristeligt Folkeparti sig stærkt kritisk over for, om man overhovedet skal klone dyr.
Vi kunne stille spørgsmålet: Vil man radikalt ophæve det naturlige, det skabende? Vil man ophæve rigdommen
i naturen?
Vil vi ophæve naturens herlighedsværdi, og forædler man, eller forsimpler man?
Jo, der er mange spørgsmål, der skal stilles, og det er sådan i Kristeligt Folkeparti, at det ikke altid er sådan, at målet helliger midlet. Men vi glæder os til at deltage i debatten og glæder os over, at vi nu kan få tid og rum til at gøre det ordentligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-29:
Jeg har jo mærket mig, at man nu vil indføre denne her tilskudsordning, hvor man vil give privilegier til bl.a. pensionskasserne i forbindelse med byggeri, men jeg har jo så set, at en række pensionsselskaber melder ud og nu siger, at de ønsker at presse citronen yderligere.
De er jo helt hæmningsløse med hensyn til, at de nu har stillet yderligere krav om endnu flere subsidier.
Har ministeren på nuværende tidspunkt noget overblik over, om selv de voldsomme tilskudsordninger, som nu ligger i det her lovforslag, overhovedet vil sætte noget som helst byggeri i gang?
Det kunne man godt have sine tvivl om, når man ser nogle af de reaktioner, der er kommet.
Derfor synes jeg, der er grund til at rejse det spørgsmål, om den her lovgivning overhovedet fører til noget som helst fornuftigt resultat, andet end at den altså lægger op til at kaste en masse statstilskud ud, som så måske i virkeligheden ikke fører til noget som helst byggeri.
Jeg ved ikke, om ministeren har noteret sig og mærket sig det, eller om der på nuværende tidspunkt ligger nogen som helst reaktion
fra regeringens side i anledning af de meldinger, der er kommet.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-29:
Jeg kan jo sige til spørgeren, at vi nu forsøger at løbe et nyt marked i gang.
Der har ikke været privat udlejningsbyggeri gennem en årrække.
Vi har nu en boligpakke, hvorefter der bliver bygget flere boliger til handicappede, flere boliger til de ældre, flere almene boliger, og så løber
vi et boligmarked i gang omkring flere boliger som privat udlejningsbyggeri.
Det er rigtigt, at der har været lidt i pressen.
Jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen tænker lidt på Århus, men vi har jo også revideret de priser.
Jeg tror, at man i Århus har opdaget lidt for sent, at man har revideret priserne med henblik på den lovgivning, der er undervejs.
Og så helt eksakt til spørgsmålet.
Men jeg kan jo ikke stå her og sige, hvor mange der går om bord i den her ordning.
Det må tiden vise.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-29:
Jo, men synes ministeren ikke, det er utilfredsstillende, hvis det er sådan, at vi, på trods af at man afstår fra at kræve nogen som helst sociale forpligtelser til gengæld for statstilskuddet, så ser de reaktioner, at man så bare kræver endnu mere. Det synes jeg er utilfredsstillende.
Man kunne da i det mindste forvente, at ministeren ville påpege over for pensionsselskaberne, at man altså ikke anstændigvis kan optræde sådan.
Man kan ikke både kræve at få en hel masse statstilskud og så samtidig sige: Vi vil ingen sociale forpligtelser have.
Men det er jo det, der er situationen.
Det synes jeg ikke er tilfredsstillende.
Men o.k. så må vi jo følge, hvordan det går, og hvordan det udvikler sig.
Men jeg synes, at projektet har fået en urimelig modtagelse fra visse pensionsselskabers side, som bestyrker min bekymring om, at det her er et fejlgreb, man er kommet til at gøre.
Ole Stavad (S), 2002-11-29:
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg jo sådan set synes, det er interessant med hans bekymring.
Hr. Keld Albrechtsen giver jo udtryk for en bekymring, som skulle indebære, at Enhedslisten ville stemme for forslaget.
For hvis det er sådan, at den bekymring, hr. Keld Albrechtsen giver udtryk for, skulle vise sig at være rigtig, så er konsekvensen jo, at der ikke bruges nogen penge, at der ikke udbetales noget. Derfor er jeg egentlig glad for den bekymring, som hr. Keld Albrechtsen giver udtryk for, for det er jo udtryk for, at også hr. Keld Albrechtsen er optaget af, at også det her instrument kommer til at betyde, at der bliver bygget flere boliger. Så vil jeg i øvrigt sige, at mere jo altid vil have mere.
Socialdemokratiet er ikke indstillet på, at vi skal blive ved med at strø yderligere sukker på sukkermaden, indtil der bliver en urimelig begunstigelse.
Vi mener, at vi i aftalen her har fundet en balance, og det er vi tilfredse med.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-29:
Det glæder mig da, at hr. Stavad kan give tilsagn om, at der trods alt er en kant, at der trods alt er en grænse for, hvor langt pensionsselskaberne kan trække Socialdemokratiet rundt i manegen.
Det glæder mig at høre.
Så er det rigtigt, at min bekymring helt præcis er, at der dels ikke bliver bygget boliger og dels, at de, der bliver bygget, ikke kan bruges til sociale formål.
Det var derfor, jeg også sagde til ministeren, at jeg ligesom ministeren vil følge nøje, hvordan det her nu udvikler sig, og det håber jeg også, at hr. Stavad vil.
Så må vi jo se, hvem der får ret, og så må vi rette op på det.
Det håber jeg at Socialdemokratiet også vil være med til, hvis det viser sig, at det går sådan, som jeg desværre frygter, at det vil gå.