Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Lad mig starte med at opsummere Det Radikale Venstres principielle holdning til regeringens finanslovudspil.
Vi er glade for, at det går godt.
Det er jo helt ironisk, at skattetrykket i år er højere, end da VK-regeringen trådte til.
Det er godt, at ledigheden falder, og at der afvikles på gælden.
Så langt, så godt.
Vi er bekymrede for det lange sigt, og vi mener, at regeringen ikke udviser tilstrækkeligt med rettidig omhu, fordi det netop burde være i sådanne tider, at man gennemførte de reformer og de forandringer, der skal til for at fremtidssikre samfundet.
Vi oplever, at regeringen i velfærdsdiskussionen afventer Velfærdskommissionen, før man mener noget.
På miljøområdet skal eksperter afgøre, hvor og hvornår man vil bruge penge.
Og hvad angår forskning, ja, der afventer regeringen Globaliseringsrådet.
Det gælder på alle tre områder, at vi udmærket ved, hvad der er behov for at gøre.
På velfærdsområdet er der bl.a. behov for at kigge nærmere på efterlønnen.
På miljøområdet er der bl.a. behov for genopretning af dansk natur.
På forskningsområdet er der behov for flere midler til forskningsrådene.
Paradokset er, at regeringens økonomiske politik holdes oppe af prisen på olie, og at skatterne fosser ind i statskassen.
Den samme virksomhed, som sikrer store indtægter fra Nordsøen, har et slogan, der hedder »Rettidig omhu«, men det forsømmer regeringen ved ikke at tage fat i de grundlæggende udfordringer.
Statsministeren har holdt mange taler om vigtigheden af forskning og uddannelse i verdensklasse.
Men på forskningsområdet er vi altså lige så langt fra Barcelonamålsætningerne, som vi var sidste år.
Det svarer vel rundt regnet til, at hver skole i landet skulle have ekstra 5.000 kr. at slå til søren med.
Det Radikale Venstre har fremlagt sit eget udspil til finanslov.
Vi prioriterer også et løft til miljøet.
Vi prioriterer, at der sættes flere penge af til ulandsbistanden, og finder det næsten barokt at skulle høre på, hvor godt det går i Danmark, samtidig med at vi fortsat sparer, når det gælder de fattigste i verden i forhold til de målsætninger, vi tidligere har haft.
Vi møder op til forhandlinger.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan for at præge finansloven i den rigtige retning, men vi er samtidig også helt opmærksomme på, at sporet er lagt ud i retning af Dansk Folkeparti.
Regeringens forslag til finanslov er præget af, at det går godt i dansk økonomi.
Privatforbruget drøner af sted båret frem af høje boligpriser og lave renter, statskassen tjener godt på, at virksomhederne tjener penge, og det er jo alt sammen udmærket.
Men spørgsmålet er, om det er fremtidssikret.
Tager regeringen med denne finanslov afgørende skridt i retning af at fremtidssikre velfærdssamfundet?
Et kort svar på det er: Nej.
Velfærdskommissionen har skitseret omfanget af de udfordringer, som vi står over for.
Hvis velfærdssamfundet skal være holdbart i længden, ja, så kræver det ifølge Velfærdskommissionen enten kraftige offentlige besparelser i omegnen af 55 mia. kr., øgede skatter i omegnen af plus 9 pct., knap 9 pct., på bundskatten, eller, som den tredje vej, at beskæftigelsen øges gennem reformer, altså et højere arbejdsudbud.
Det Radikale Venstre er ikke i tvivl.
Vi vælger at øge arbejdsudbuddet.
Det gode spørgsmål er så selvfølgelig, hvordan man gør det.
Og her er vi skuffede over, at regeringen ikke giver et svar, den forsøger end ikke at stille spørgsmålet.
Hvis vi investerer mere i uddannelse, forskning og udvikling, så får vi et klogere Danmark, et mere konkurrencedygtigt Danmark.
Hvis vi investerer mere i kollektiv trafik, kan vi få et bedre miljø.
Investerer vi mere i ulandsbistand til den tredje verden, så er vi med til at bekæmpe fattigdom, ulighed og ustabilitet.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5059 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Det er hovedudfordringen i den økonomiske politik i de kommende år, ikke at dele flere gaver ud med rund hånd, men derimod at skaffe endnu flere en mulighed for tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det gøres ikke med et skattestop, det gøres ved at tage fat på problemerne.
Vi har brug for at åbne Danmark mod omverdenen, så vi kan tiltrække og fastholde udlændinge, der gerne vil arbejde i Danmark.
I stedet for sætter vi hegn op i øjeblikket og fører Europas mest restriktive udlændingepolitik.
Hvad angår forskning og udvikling, ja, der har statsministeren gennem det seneste år turneret rundt med budskaber om, at mere forskning er afgørende for, at vi er og bliver konkurrencedygtige.
På den baggrund kan det altså ikke undre, at finansloven skuffer.
Vi er lige så langt fra de her Barcelonamålsætninger i dag, som vi var for 1 år siden.
Og så nytter det altså ikke noget, at statsministeren blot affærdiger kritikere med, at de er en bande hyklere.
Regeringen afventer Globaliseringsrådet, før den vil spille ud med, hvor der skal forskes mere.
Men det er jo næsten at gøre hele den etablerede struktur med forskningsråd osv. til grin.
Den dag i dag er der jo masser af dygtige mennesker, der er ansat til at være kloge på at prioritere og fordele forskningsmidler.
Det Radikale Venstre foreslår, at der afsættes 750 mio. kr. til forskning og udvikling næste år.
Vi vil kræve det bedste af vore forskere og til gengæld give forskningen endnu mere frihed.
Derfor vil vi styrke den frie forskning med 600 mio. kr., der fordeles ligeligt mellem direkte universitetsbevillinger og de frie forskningsråd.
Statsministeren taler om folkeskole i verdensklasse, og der sættes 10 mio. kr. ekstra af svarende nogenlunde til 5.000 kr. pr. folkeskole.
Det Radikale Venstre ønsker, at der iværksættes et udviklingsprogram for folkeskolen med overskriften »Bedre skole med lokal forankring«.
Det vil vi afsætte 600 mio. kr. ekstra til næste år.
Det er centralt, at ansvaret for skolens udvikling placeres der, hvor det kan løftes konkret i den enkelte skole i den enkelte kommune.
Samtidig er vi meget opmærksomme på, at der er et stort behov for efteruddannelse af lærere og undervisere i det hele taget.
Og så er det, man går og bliver lidt bekymret for, hvad det så er, regeringen og miljøministeren i øvrigt bruger deres tid på.
Man kan jo ikke ligefrem beskylde regeringen for at være langsom, når der skulle spares på miljøet.
Der har man ikke haft brug for tænkepauser, der har man ikke haft brug for, at alle mulige kloge mennesker skulle kortlægge, hvor der så kunne spares.
Men når der skal bruges penge, ja, så skal der bruges tid, og det kræver tid at tænke sig om.
Men hvad er konklusionen så?
Vi ønsker at afsætte 500 mio. kr. til mere natur i Danmark, herunder opkøb af områder, naturgenopretning, aftaler med landbrug om skånsom drift osv.
Vi vil også gerne forbedre indsatsen vedrørende risikovurdering af farlige kemikalier, sikring af bedre vandkvalitet og vandforsyning, forbedring af naturplejen og etablering af nye skovarealer.
Vi ønsker også at stoppe billetprisernes himmelflugt i den kollektive trafik og har afsat 400 mio. kr. til en nedsættelse af billetpriserne til gavn for ikke mindst pendlere.
I vores udspil fremlægger vi også et forslag til en radikal skattereform, hvor vi kan sænke skatten på arbejde ganske markant.
Op mod 50.000 mennesker ville kunne få en chance på arbejdsmarkedet med vores forslag, og for hver dag der går med skattestoppet, ja, der fraskriver regeringen sig muligheden for at bringe så mange mennesker ekstra i arbejde.
I dag er det sådan, at man typisk skal arbejde 5 timer for at kunne aflønne en håndværker, således at vedkommende har 100 kr. i hånden efter skat.
Med vores forslag ville man skulle arbejde 2 timer for at aflønne en håndværker, således at vedkommende har 100 kr. i hånden efter skat.
På det sociale område møder vi op med forslag til prioriteringer af satspuljen.
På kulturområdet vil vi gerne fremme internationaliseringen af dansk kulturliv.
Vi har en række konkrete initiativer, bl.a. rejselegater til kunstnere og kulturfolk, flere oversættelser af M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5060
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
udenlandsk litteratur og flere udenlandske gæsteoptrædener.
Vi ønsker, at alle børn får et klippekort med gratis adgang til et antal kulturoplevelser uanset deres baggrund.
Så finder vi også, at der er behov for et særligt initiativ i tilknytning til den digitale forvaltning, hvor vi oplever regeringen som fodslæbende.
Strukturreformen var jo i øvrigt en oplagt og stor chance for at lave et kvantespring i forhold til den digitale forvaltning ved at sammentænke systemer, udvikle dem på baggrund af fælles offentlige standarder.
Vi fremlægger forslag om en såkaldt it-innovationsbank, hvor kommuner, som ønsker at foretage dette kvantespring, kan låne penge til at gøre det i forbindelse med strukturreformen, hvor arbejdsgange i øvrigt lægges om.
Vi håber på at blive inviteret til forhandlinger om næste års finanslov, men er som sagt udmærket klar over, at hovedsporet er lagt i retning af Dansk Folkeparti.
Men kan vi sikre flere midler, ikke mindst til forskning, udvikling og uddannelse, så vil vi kæmpe for det.