runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2006-04-20:
Der skal ikke lyde nogen kritik fra min side af hverken de kommunale eller regionale medarbejdere, men det er altså at blande æbler og pærer sammen, når man skaber en dobbeltfunktion som f.eks. på miljøområdet, hvor kommunen både skal stå for udstedelse af tilladelser i miljøspørgsmål og samtidig kontrollere forholdene.
Billedlig talt bliver kommunerne stillet i den samme situation, når de både skal udstede tilladelserne og kontrollere, at kravene bliver overholdt.
Det er nu engang det klogeste, at det er en anden instans, der foretager den form for tilsyn, både af hensyn til kommunerne og til miljøet.
Det er jo sådan set det, det hele går ud på: Man indfører en statslig regulering og detailstyring, og det betyder, at regionerne aldrig kan komme til at fungere.
Hvis jeg sad i et regionsråd, ved jeg godt, hvad jeg ville gøre til efteråret.
Jeg ville sige: Send flere penge!
Hvis tingene skal fungere, må staten sende flere penge, og så bliver det en gang pingpong, uden at nogen påtager sig et egentlig ansvar.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-20:
Det er jo pragtfuldt med sådan nogle ønskespørgsmål, som jeg får her.
Hvis fru Line Barfod har fulgt Folketingets arbejde gennem det seneste år – det ved jeg hun har – så vil hun have bemærket, at regeringen og Dansk Folkeparti, bl.a. fordi Dansk Folkeparti har skubbet til regeringen, har fået afsat betydelige ekstra midler til ældreområdet i kommunerne.
I min egen kommune – jeg kan bedst udtale mig om den, jeg kender –
har det betydet, at vi har kunnet udvide timetallene forskellige steder for den omsorg, der gives for vores ældre medborgere.
Og jeg vil gerne sige til fru Line Barfod, at det jo ikke er sådan, at fordi man er nødt til at vurdere i det enkelte hjem, hvad der er behov for, om der er behov for 2 timer om ugen, om der er brug for 3 timer, eller hvad ved jeg, er der noget galt i det.
Jeg kan da ikke tro, at fru Line Barfod kan være uenig i, at ansvarlige kommunale medarbejdere, som vi har mange af i dette land, naturligvis foretager en vurdering af, i hvilket omfang der skal gives hjælp i det enkelte hjem.
Så jeg synes, det er et pragtfuldt spørgsmål at få.
Jeg burde kunne huske tallene, jeg tror, det er 2 gange 500 mio. kr., hvis ikke jeg husker helt forkert, igennem de senere år.
Så det er rigtig betragtelige midler, vi har ført ud fra staten af til kommunerne og sagt, at her har I en pose penge – nu kan jeg ikke lide udtrykket, men alligevel – sørg nu for at få det bedst mulige ud af det for de ældre medborgere, der er i jeres kommune.
Line Barfod (EL), 2006-04-20:
Mit spørgsmål gik ikke på, om tingene skulle løses offentligt eller privat, men om en kommune selv kan bestemme.
Men hvis man skal følge loven, så skal alting jo måles og vejes inden for ældreplejen, så skal man fastsætte, hvor mange minutter der skal bruges på at skifte dynebetræk, hvor mange minutter der er til at bære skraldespanden ned osv., og det hele skal gøres op og udmåles, og hver eneste ældre skal visiteres til, hvor mange minutter der så er til hver ting, fordi man skal kunne måle og veje i forhold til private firmaer.
Vil Dansk Folkeparti være med til at ændre på det, så man i kommunerne selv kan fastlægge, hvordan man ønsker at ældreplejen skal styres, og f.eks. kan vurdere, at man hellere vil lave nogle team, der selv kan tilrettelægge arbejdet sammen med de ældre, så de ældre f.eks. selv kan få lov til at bestemme, hvad de vil have at spise, og hvornår de vil spise osv.?
Ja, jeg kunne ikke høre meget i ordførerens tale om Dansk Folkepartis holdninger til kommunalt selvstyre.
Jeg kunne forstå, at Dansk Folkeparti er med på et forslag til vedtagelse, hvori der siges noget om, at der skal være mindre detailstyring.
Betyder det, at Dansk Folkeparti mener, at der er noget af den detailstyring, der er gennemført, som skal ophæves, herunder den lovgivning, der er gennemført omkring tvangsprivatisering, som gør, at man ikke kan finde lokale løsninger, som hr. Poul Nødgaard sagde, at man f.eks. på ældreområdet i en kommune ikke selv kan bestemme, hvordan man ønsker at tilrettelægge ældreplejen?
Ole Glahn (RV), 2006-04-20:
Når man hører hr. Leif Mikkelsen, kan man jo blive glad for, at det er Venstres opfattelse, at kommunerne skal have meget frihed til at løse opgaverne, sådan som de nu mener, det er rigtigt at løse dem, på den måde, det er rigtigt at løse dem lokalt inden for den lovgivning, vi har.
Men når hr. Leif Mikkelsen så samtidig siger, at han ved, at regeringen forhandler med Kommunernes Landsforening, må hr. Leif Mikkelsen da vide, at der er en meget stor bekymring i Kommunernes Landsforening over og en meget stor utilfredshed i kommunerne med den voldsomme detailstyring og den bureaukratisering, som det her har ført med sig.
Der er oven i købet mange, også Venstrefolk, der siger, at det aldrig har været værre, end det er under den her regering.
Betyder det – det er sådan lidt i forlængelse af den tidligere spørger – at regeringen også vil være villig til at se på den lovgivning, der er gennemført, og som er årsagen til, at man har de frustrationer?
Vi er nemlig enige om, at der skal være en ny start, og derfor var det jo en god idé, hvis man samtidig kunne gå tilbage og justere på nogle af de love, hvor man er gået for vidt.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-20:
Jeg ønsker bestemt at pege på, at detailregulering skal undgås.
Det er mål- og rammestyring, der er fremtiden.
Og jeg må anholde fru Line Barfod på spørgsmålet om tvangsprivatisering.
Virkeligheden er den, at det set med borgernes øjne er vigtigt, at de offentlige opgaver altså bliver udsat for den nødvendige konkurrence, sådan at man får den bedste og billigste løsning af opgaverne.
Det er faktisk i borgernes interesse.
Så der er regeringen bestemt på borgernes side, når man peger på, at der skal være mere end én mulighed.
Der skal rent faktisk være valgfrihed på alle måder.
I den sammenhæng er kommunerne selvfølgelig en del af den offentlige sektor, der skal gøre det bedst muligt og sørge for, at borgerne får den bedste mulighed overhovedet.
Så jeg skal bare erindre fru Line Barfod om, at når vi når dertil, er regeringen bestemt på borgernes side og vil dermed sikre borgernes muligheder.
Derfor er det ganske enkelt, at kommunerne skal opleve mål- og rammestyring, og med hensyn til de opgaver, vi skal udføre, behøver det jo ikke at være nogen dårlig ting, at de bliver udført i et andet regi end kommunen.
Altså for os er det ikke nogen regel, at det bestemt skulle blive bedre af, at det er kommunen, der selv udfører opgaven, i forhold til at en privat virksomhed gør det for kommunen.
Line Barfod (EL), 2006-04-20:
Jamen så forstår jeg slet ikke ordførertalen, for hvis hr. Leif Mikkelsen mener det, han sagde i sin ordførertale, om, at der er lavet for meget detailstyring i forhold til kommunerne, så må konsekvensen være, at man bør kigge på det og se, om der ikke er noget i den detailstyring, der skal ophæves.
En mulighed er, at hr. Leif Mikkelsen faktisk mener det, han sagde, og så skal der ophæves noget detaillovgivning, eller også så mener hr. Leif Mikkelsen det ikke.
Så er det bare pæne ord.
Mener hr. Leif Mikkelsen, at Folketinget skal ophøre med detailstyring og derfor skal ophæve en del af den, herunder tvangsprivatiseringen, eller var det bare pæne ord, der ikke har nogen konsekvenser for regeringen?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-20:
Nu er virkeligheden jo den, at kommunestyret sådan set ikke køres i stramme tøjler, og derfor er der ifølge fru Line Barfod brug for at ophæve love og regler.
Vi har et kommunalt selvstyre, som har vide beføjelser og muligheder og ofte flere muligheder, end man lige præcis udnytter og tager chancen på.
Så jeg mener, der er rige muligheder for, at det kommunale selvstyre kan udvikle sig, og at der kan være forskelle i opgaveløsningen inden for den lovgivning, vi har i dag.
Vi glæder os nu i Venstre over, at KL og regeringen i samtaler arbejder med, hvordan man kan forny aftalesættene, sådan at man i højere grad sigter mod mål- og rammestyring i fremtiden.
Og hvad det så vil føre til af eventuel ophævelse af lovgivning eller ej, ja, det kan jeg ikke sige noget om i dag.
Line Barfod (EL), 2006-04-20:
Det var jo en masse pæne ord, der kom fra både ministeren og Venstres ordfører, men der var ikke så meget konkret, og det svarer jo slet ikke til den virkelighed, vi har oplevet, hvor regeringen har været de fremmeste til at lave detailstyring over for kommunerne ned i mindste detalje.
Derfor vil jeg gerne høre, om det, der egentlig ligger i det, ordføreren og ministeren siger, er, at regeringen nu vil ophæve nogle af sine tidligere love, f.eks. ikke længere vil kræve tvangsprivatisering ude i kommunerne, men vil lade det være op til det kommunale selvstyre selv at vurdere, hvorvidt man bedst vil kunne lave en offentlig løsning af serviceopgaverne eller man skal ud og privatisere i udbud, udlicitering, frit valg, og hvad regeringen ellers har kaldt det.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-20:
Finansministeren siger, at når der er enighed om det udvidede totalbalanceprincip og dets funktion og opgørelse i forbindelse med opgaveforskydningen, og der er enighed om udgiftsniveauet, bliver man også enige om tallene.
Det er vel i virkeligheden det, forhandlingerne er reduceret til: Man regner på tallene fra henholdsvis Finansministeriet, KL og Regionsforeningen, og så finder man frem til en vurdering af, hvad de relevante tal er.
Men vækstrammen er ikke til diskussion, eller er den?
Ole Glahn (RV), 2006-04-20:
Nu kan jeg oplyse hr. Leif Mikkelsen om, at der opfindes meget spændende i det radikale gruppeværelse, men altså ikke lige i denne sag.
Det er faktisk ved at tale med indflydelsesrige folk i Kommunernes Landsforening og med kommunalpolitikere, at jeg har fået den opfattelse.
Hr. Leif Mikkelsen kan jo spørge, og så vil han få det samme svar, som jeg her har refereret.
Jeg vil sige til hr. Leif Mikkelsen, at han skylder os et svar på: Hvis nu de forhandlinger mellem KL og regeringen fører til, at Kommunernes Landsforening peger på nogle nuværende lovgivningsområder, hvor man synes der foretages for meget detaljering, er regeringen og Venstre som regeringsbærende parti så villige til at se på den lovgivning også?
Det vil jeg gerne have et konkret svar på.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-20:
Der kan jeg svare klart ja.
Jeg kunne så over for hr. Ole Glahn pege på, at med hensyn til området for det frivillige foreningsarbejde – jeg tror, vi kender det godt begge to – altså vores lovgivning om foreningslivet i folkeoplysningsloven, har jeg sådan set gjort mig til rejsende talsmand for, at den kunne vi måske godt undvære i Danmark, fordi tilliden ville være der til, at kommunerne godt selv kunne tilrettelægge deres fritids- og kulturpolitik, uden at der skulle være centrale rammer for det.
Der støder vi så tit på, at borgerne, brugerne, ville være bekymrede over ikke at have centrallovgivning, så vi skal også have skabt en forståelse for, at man så tager den lokale debat og tager chancen for, at der er noget, der bliver anderledes, end man troede.
Det er jo en spændende diskussion, om borgerne nu egentlig vil af med centralreguleringen, men jeg vil bare sige: Vi er klar til at fjerne al unødvendig lovgivning på det her område.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-20:
Nu er det jo karakteristisk, at vi har fået to taler og ikke noget andet.
Vi har ikke fået nogen præciseringer, vi har ikke fået nogen arbejdsgange, vi har ikke fået nogen prioriteringer.
Vi kan forstå, at Venstre på en og samme tid påstår at kunne stå på borgernes side og på det kommunale selvstyres side, give KL ret i de ønsker, KL måtte have, og så er alt godt.
Det kan jo ikke lade sig gøre, det hænger jo ikke sammen, der er ikke nogen linje i det, men det har været to pæne taler.
Jeg vil derfor bare spørge, for at få det til at være meget præcist: Er mål- og rammestyring noget, der iværksættes nu med disse spændende taler, som forholder sig til mål- og rammestyring som det vigtige, eller er mål- og rammestyring et projekt, der har været gældende for det kommunale selvstyres samarbejde med statsmagten i mange år?
Pia Gjellerup (S), 2006-04-20:
På det kommunale område, og så kan vi sige tallene for KL-området, er væksten reduceret til mellem en tredjedel og en fjerdedel i forhold til det foregående tiår.
Det er svaret.
Og da det er de borgernære områder, der lever, trives, skal levere og skal udvikles i kommunerne, ja, så betyder det, at rammen er snævrere.
Jeg har ikke tallene med mig her op på talerstolen om væksten pr. elev i folkeskolen.
Jeg vil bare erindre om, at det har der været meget lange debatter om, hvor Undervisningsministeriet vist til sidst bukkende har måttet trække sig tilbage og sige, at den beregning, der var lavet fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som viste, at der var mindre, var korrekt.
Så det var et område, hvor der var mindre.
Til ældreomsorgen ved vi at der er kommet flere penge, men vi ved til gengæld, at de er blevet brugt til bureaukrati – det tror jeg der er meget store, omfattende KL-undersøgelser af – fordi man absolut har skullet tvinge kommuner til at trække også private udbydere ind i ældreomsorgen, hvad der har gjort, at man har måttet bruge ufattelig mange penge til udbudsmaterialer, styring af udbuddene, kontrol af udbuddene osv.
Så de penge, der er kommet ud til borgeren, er blevet færre.
Allan Niebuhr (KF), 2006-04-20:
Nu har jeg, inden jeg kom i Folketinget, jo en tyveårig karriere i det kommunalpolitiske.
Den har så dækket regeringer af begge farver, om jeg så må sige, og det har somme tider været lidt svært at se forskellen på de stramninger, der har ligget ude i kommunerne.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Gjellerup: Vil fru Pia Gjellerup vedstå, at der i samtlige kommunale budgetter siden 2001 og frem til 2006 har været en vækst i alle de borgernære områder, altså omkring ældrepleje, folkeskole og alle de borgernære områder?
Det vil jeg gerne høre en kommentar til.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-20:
Nu er Socialdemokratiet jo heldigvis et parti, der er stærkt repræsenteret både lokalt, regionalt og i Folketinget.
Derfor handler det, når vi udgiver oplæg, om alle niveauerne, og jeg tror, og det ville hr. Poul Nødgaard også se, hvis han læste videre i de artikler, han har læst, at der faktisk er meget stor begejstring i socialdemokratiske kommunale kredse for udspillet, fordi det handler om de flere muligheder, kommunerne kan få for at løse nogle af velfærdssamfundets kerneopgaver bedre.
Når vi siger, at vi vil have større vægt på at løse opgaver i folkeskolen, er de jo sjovt nok glade i kommunerne, for det er den opgave, de skal udføre, men det er en opgave, som vi skal ønske og også stille økonomi til rådighed for.
Derfor er folkeskolen bare givet som eksempel.
Jeg kunne have sagt daginstitutionerne, jeg kunne have sagt ældreomsorgen, jeg kunne have sagt sundhedsområdet.
Det er jo væsentligt, at et parti ønsker det både herinde, når vi taler om tingene, herinde, når vi lovgiver om tingene, og når vi her skal stille pengene til rådighed.
Ellers bliver det nemlig desværre kun skåltaler og med en dårlig smag i munden bagefter.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-20:
Vi er jo mange, der i hvert fald i aviserne har læst det oplæg, som Socialdemokratiet i en form for krisestemning har udsendt til sine medlemmer om, hvad der nu skal ske.
Da jeg sad og læste i en avis, tænkte jeg på: Nu skal vi have en debat om bl.a. kommunalt selvstyre.
Det er så nok det, der bliver kendetegnende for debatten her i dag.
Det må jo være sådan, at det er de enkelte kommuner selv, der inden for de rammer, de har, bestemmer, hvad de vil udføre.
Jeg læste det, som om kommunerne nu skal gøre det, det og det.
Og det tror jeg mange har gjort, også socialdemokratiske politikere, jeg har talt med.
Derfor synes jeg, det virker som de der skåltaler om kommunalt selvstyre.
Uha, det lyder så fint, at man er inde på kommunalt selvstyre.
Men spørgsmålet er, om ikke det er en hul skal, når Socialdemokratiet udtaler sig om kommunalt selvstyre, for jeg mener, at det, Socialdemokratiet lægger op til, er at pålægge kommunerne det ene, det andet og det tredje.
Kan vi ikke være enige om en ting, nemlig at vores kommuner fortsat skal være forskellige på forskellige områder?
Det, der er rigtigt i en kommune, behøver ikke at være rigtigt i en anden kommune.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-20:
For det første er det forkert, når Venstres ordfører siger, at væksten er foregået decentralt under denne regering i modsætning til under SR-regeringen.
Under SR-regeringen var det faktisk mere tydeligt i de år, der var efter stabiliseringen, efter at vi havde skullet rydde op efter den gamle VK-regering, at der var en klart højere vækst, meget klart højere i kommuner og amter, end der var i staten.
Da var væksten i staten faktisk meget behersket.
Så det var en forkert oplysning, hr. Leif Mikkelsen forsøgte at få ind i sit spørgsmål.
Vi mener, at det er rigtigt, at hovedvægten skal ligge på decentral vækst, fordi det også er hovedvægten i opgaven med at udvikle velfærdssamfundet.
Hvordan skal man så sikre økonomi til dette?
Jeg vil sige det, som statsministeren svarede i den sidste valgudsendelse, han havde som Venstres formand, før han blev statsminister, nemlig at man under et skattestop skal sørge for fra statens side at sikre kommunerne den økonomi, der er nødvendig, og det er via de kommuneaftaler, som imidlertid i dag ikke er aftaler, men et diktat fra regeringen og dermed giver den laveste vækst nogen sinde.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-20:
Væksten i opgaveløsningerne, væksten i økonomien, nu da fru Pia Gjellerup inddrager det, har jo – det går jeg ud fra at vi er enige om – i denne regerings tid fundet sted decentralt.
Modsat under tidligere regeringer, som fru Pia Gjellerup har et væsentligt medansvar for, er det sket i kommuner og amter, og dermed må det med så småt, så småt være noget af en fortalelse, sådan som jeg opfattede det nu hos fru Pia Gjellerup.
Jeg hører jo, at Socialdemokraterne går ind for skattestoppet.
Eller er det et skønmaleri?
Pia Gjellerup (S), 2006-04-20:
Der er to helt principielle svar.
Det ene er, at hvad man lover af mål, skal man også medvirke til at sikre midler til.
Altså, kort sagt skal der være en balance mellem, hvad vi her lover på kommunernes vegne, og hvad vi sikrer at de også har mulighed for at løfte økonomisk.
Der skal simpelt hen være en sammenhæng mellem dem, der bestiller musikken, og dem, der betaler.
Det andet er selvfølgelig at sørge for, at der er en mere ligelig udvikling mellem den offentlige sektors vækst og den private sektors vækst, og det er ikke tilfældet under denne regering.
Under denne regering er der en klar utakt.
Der ligger den offentlige vækst væsentlig lavere end den private vækst, og det betyder, at vi i den offentlige sektor, hvor vi ville have de samme forventninger som borgere – vi skelner jo som borgere ikke så meget mellem, om det er offentligt eller privat – vil opleve, at hver gang vi støder ind i, at det er offentligt, så er det steder, hvor man har mindre mulighed for at honorere ønskerne, fordi væksten simpelt hen er lavere end i det omgivende samfund.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-20:
Tak til fru Pia Gjellerup for talen.
Jeg synes faktisk, der var mange gode signaler om det kommunale selvstyre, men det endte alligevel med, at det ikke var særlig realistisk, fordi det var så småt, så småt med mulighederne, med den måde, den her regering førte politik på, og det kunne vi sikkert diskutere længe.
Kunne vi ikke få udbredt lidt, hvordan Socialdemokraterne vil sørge for, at det ikke var så småt, så småt, og at mulighederne blev større, end de er med den politik, der føres nu?
Kunne vi få løftet sløret lidt for det?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-20:
Nu er det jo simpelt hen ikke rigtigt, at der i de sidste år er blevet mere detailstyring.
Nu skal vi jo ikke diskutere økonomi før den næste forespørgsel, og den eneste forskel i den måde, det har været ført på i forhold til kommunerne i den periode, vi har haft den borgerlige regering, er sådan set, at al økonomisk udvikling har fundet sted i kommuner og amter, og at man dermed har haft udviklingen dér.
Der har sikkert været en detailstyring, som vi kan føre meget længere tilbage, som er uhensigtsmæssigt.
Det er jeg enig i, og det er faktisk det, vi peger på nu ved at sige: Nu når vi til en skillevej, en ny situation, som vi skal udnytte til at sige, at vi kan arbejde stærkere med mål- og rammestyring i stedet for detailstyring.
Derfor glæder jeg mig til, at også hr. Ole Sohn sørger for, at heller ikke hans parti kaster sig over enkeltsager, som så afføder lovgivning her i Folketinget, hvis nu der sker en lille fejl i en eller anden kommune.
Der har vi før oplevet, at især oppositionen interesserer sig meget for, om ministeren nu har gjort det rigtigt.
Nu kan jeg så høre det her tilsagn om, at det ikke interesserer oppositionen i fremtiden.
Det giver gode muligheder.
Ole Sohn (SF), 2006-04-20:
Skal det forstås sådan, at Venstre nu vil lave totalt om på den måde, Venstre og VK-regeringen har ageret på igennem de sidste 4 år, altså hvor der har været en stigende grad af detailstyring, hvor der har været et stadig mindre spillerum for det kommunale selvstyre, som har gjort, at man ikke alene opdagede det i det radikale gruppeværelse, men at man faktisk opdagede det i samtlige kommunalbestyrelser?
Det er jo sådan det, der har været det kendetegnende billede: at det i takt med en stigende detailstyring fra regeringens side og et mindre økonomisk råderum er gjort fuldstændig umuligt at have et reelt fungerende kommunalt selvstyre.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-20:
Nu kan jeg jo ikke vide præcis, hvad fru Pia Gjellerup tænker på at der ligger af ønsker om detailstyring.
Virkeligheden er den, at vi har fået større kommuner, at vi står over for en ny mulighed, og de ting, man kan påpege bagud, er sådan set uinteressante.
Vi har en kommunalreform, der træder i kraft den 1. januar 2007 med øgede muligheder.
Derfor er det velplaceret at pege på, at det er nu, vi skal besinde os på de nye muligheder og dermed ikke forspilde den historiske chance, der ligger i at give øgede beføjelser, øget selvstyre, øgede muligheder, øget beslutningskompetence i kommunerne.
Den chance må vi ikke lade gå fra os.
Det er faktisk det, vi ønsker at signalere her i dag, at vi er klar til, at det skal gennemsyre de aftaler, der finder sted mellem KL og regeringen i fremtiden i højere grad, end det har været muligt, fordi der var hjørner, man skulle have med, og som ikke kunne rummes i en aftale.
Så enkelt er det, og derfor er det en god chance til at sige, at vi står ved begyndelsen til en ny frihed.
Jeg håber faktisk meget, at vi kunne finde sammen om her i Folketinget at sende det signal til kommunestyret: Vi er faktisk klar til i mindre grad at gå ud i hjørnerne og lave særregler bare for at nå det sidste.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-20:
Det er nemlig ikke helt indlysende, at det er let at varetage på samme tid, og derfor kræves der noget mere end disse meget overordnede principielle besværgelser.
Jeg er også enig i, at mål- og rammestyring er noget, der har været der længe, og at det har nogle muligheder for at folde sig mere ud med noget større kommuner.
Det, der er problemet, og det vil regeringen jo meget nødig diskutere under den her debat, er: Hvad er mål, og hvad er rammer?
Vi har det jo sådan, at vi har meget store mål for, hvad kommunerne skal lave, og at de har en meget lille ramme at gøre det inden for.
Det diskuterer vi så under den næste forespørgselsdebat, for det er jo ikke just sådan, at kommunestyret ikke er i stramme tøjler.
Man konstaterer, at der i Folketinget i den her samling ligger sager i salen – nogle af dem er færdigbehandlede, nogle af dem ligger her endnu – hvor der er intens detailstyring, bl.a. i det forslag, som regeringen trækker.