Aage Frandsen (SF), 2002-01-30:
Jeg har naturligvis registreret, at hhx får ekstra penge.
Det er, så vidt jeg kan skønne, knap 50 mio. kr.
Men det Venstre, som i forhold til Det Konservative Folkeparti var de mest beskedne med hensyn til løfterne, foreslog, var i første omgang 50 mio. kr., derudover sagde de, at de 30 mio. kr., som regeringen havde skåret væk, skulle lægges oven i.
Det er 80 mio. kr. til erhvervsskolerne.
Så vidt jeg kan regne ud, fjerner regeringen rent faktisk ud over det beløb, som den daværende regering havde fjernet i dens finansloven, 120 mio. kr. på erhvervsskoleområdet som helhed.
Så er det rigtigt, at man giver 50 mio. kr., men i forhold til de løfter, man kom med i august-september - nogle udtalte sig endda til store forsamlinger - og det, man sagde under valgkampen, så hænger det slet, slet ikke sammen.
Man sagde, at man ville give betydeligt mere, end den daværende regering ville give, men det, det nu ender med, betyder mindre, end den daværende regering ville give.
Baggrunden for spørgsmålet er, at vi var mange politikere, fra opposition og regering, der tilbage i august-september var meget optaget af erhvervsskolernes situation.
Der blev givet ganske mange løfter, og da den daværende regering kom med et forslag til finanslov, var der mange partier, der sagde: Det her er ikke nok.
Det gjaldt Socialistisk Folkeparti.
Det gjaldt også de daværende oppositionspartier, Venstre og De Konservative.
Det Konservative Folkeparti foreslog 75 mio. kr. ekstra til handelsskolerne.
Venstre foreslog 50 mio. kr. ekstra til erhvervsskolerne/handelsskolerne, hvad det så helt præcist betyder.
Lidt senere fremgår det af Politiken, den 27. september, at både Venstre og Det Konservative Folkeparti mente, at det var for lidt, de havde foreslået, så de sagde, at der i virkeligheden var brug for 30 mio. kr. mere.
I hvilket omfang mener den fungerende undervisningsminister, at finanslovforslaget lever op til de intentioner, der lå i de synspunkter, der på det tidspunkt kom fra de to store oppositionspartier?
Skriftlig begrundelse I efteråret både før folketingsvalgets udskrivelse og under valgkampen var stort set alle partier enige om, at erhvervsskolerne havde brug for et løft, så kvaliteten kunne forbedres
Det gjaldt både for de faglige uddannelser og de erhvervsfaglige gymnasiale uddannelser.
Derfor er der naturligt nok en del forventninger til, hvad der kan ske af forbedringer på dette område.
Jo, men er det ikke sådan, at det, der ligger i finansloven, er betydelig mindre end det, Venstre sagde, da Venstre var i opposition?
I øvrigt sagde regeringen selv, at det var for lidt.
Er det ikke sådan, at der er nedskæringer i forhold til de ting, som Venstre og De Konservative sagde under valgkampen, og det, som også den socialdemokratisk-radikale regering havde foreslået?
Det synes jeg godt man kan sige.
Til det der med, hvem der lyver, og hvem der ikke lyver: Næ, der er altså nogle mennesker, som lover noget, og den ene af dem er endda blevet kulturminister.
Han lovede noget på mange møder, og hvis man ser på, hvad gennemsnittet var, så var det meget mere end det, vi taler om her. Når man kommer ud i en forsamling, er der nemlig nogen, der har tilbøjelighed til at love lidt ekstra.
Der er vi altså nogle andre, der synes, at det kan man ikke gøre.
Han er helt uskyldig.
Jeg ved da godt, at der er andre muligheder for de mennesker, som måske ikke i fremtiden vil komme til at benytte sig af daghøjskolerne, men jeg synes bare, at det må være en regerings forpligtelse at overveje, hvilke muligheder der vil være, hvordan man tror, det vil være.
Under alle omstændigheder synes jeg, at det er noget problematisk, at regeringen, da den var opposition, overhovedet ikke fremførte det synspunkt, det med at kommunalisere det - overhovedet ikke.
Så med hensyn til det forlig, som jeg jo altså ikke har del i, vil jeg gerne understrege, at den måde, det er blevet praktiseret på, når det drejer sig om dette område eller andre områder, er, at man har været meget nidkær - alle partier - med hensyn til at sørge for, at er det forlig, der griber ind i et andet forlig, så skal man inddrage alle parter.
Det er nødvendigt, for ellers kan man ikke lave forlig i fremtiden.
Det er også vigtigt aldrig at råbe
»forlig«, medmindre det er forlig, og derfor råber jeg ikke forlig her.
Jeg har ikke været med i det forlig.
Men jeg er ikke i tvivl om, at regeringen har et forlig med Det Radikale Venstre og med Socialdemokratiet.