runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Lad mig lige knytte en kort kommentar til hele den her puljesnak.
Det er Venstres holdning, at den tidligere regering har kørt et puljetyranni.
Det er ikke vejen frem.
Vejen frem er at sikre, at kommunerne har de tilstrækkelige rammer til at løse de problemer, der er at løse, og at vi ikke sidder herfra centralt med alverdens puljer og deler 5.000 kr. ud her og 5.000 kr. ud dér.
Jeg vil gerne stille den radikale ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, to konkrete spørgsmål omkring medejerboliger, nu når Det Radikale Venstre er medforslagsstiller på det her forslag: Hvad havde man forestillet sig med, at kommunerne kan anvise til en medejerbolig?
Vil man nu til at anvise boliger til folk, der har 200.000 kr. på lommen?
Og så vil jeg også spørge: Hvad er guleroden ved at overtage en medejerbolig?
Ét er første gang, når den skal bygges, at man måske får en rålejlighed, man kan indrette, men næste gang er den indrettet.
Hvad er guleroden, hvad er det attraktive i at købe en medejerandel, når der er bygget?
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
... det er en skævert, man slår fra regeringens side og fra Venstres side ved ikke at støtte det her.
Søren Krarup (DF), 2002-01-15:
Det er fremkaldt af fru Margrete Aukens tale om det anstændige og det hæderlige.
Her vil jeg godt spørge kirkeministeren, om hun ikke er enig med mig i, at det er et mildest talt misvisende udtryk i en situation, hvor forholdet er, at enhver, også en muslim, kan blive begravet på en dansk kirkegård.
Der er ingen som helst problemer med det.
Der er kun tale om, at muslimer ikke vil ligge i jorden sammen med os andre.
Vi er åbenbart ikke rene nok til, at vi selv i døden kan ligge sammen med muslimer.
Det kunne man kalde for en form for uanstændighed; det er i hvert tilfælde en selvretfærdighed, som forekommer mig at nærme sig det uanstændige.
Forholdet er, at muslimer ikke vil begraves sammen med os andre.
Enhver muslim kan blive det.
Men de har så fået tilbudt en begravelsesplads, og den vil de meget nødig selv betale.
Det er jo realiteten.
De kan lave alle de begravelsespladser, de vil, hvis de selv vil betale.
Så problemet forekommer mig dels at nærme sig det uanstændige i muslimernes bedrefølelse og dels at være fuldstændig uden indhold, hvad angår det rent faktiske for ikke at tale om det grundlovsmæssige.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Så prøver man at komme dem halvvejs i møde med sådan et forslag.
Det er jo det samme, man f.eks. gjorde på jernbaneområdet: Man lagde op til en udlicitering i Vestjylland, og så håbede man på den måde at kunne redde DSB.
Sådan kan man altså ikke gøre det, for så bærer man bare ved til bålet.
Det var bare det, jeg sagde, vil jeg gerne sige til fru Lissa Mathiasen, for jeg er godt tilfreds med - og det er så det positive ved det, og det er måske også, fordi man har vendt og drejet det lidt i hovedet - at Socialdemokratiet nu krystalklart siger nej til det borgerlige angreb på det almene byggeri.
Det er jeg glad for.
Så vil jeg slutte med at sige, at kan den her debat føre til, at vi redder de 750 ungdomsboliger, er det da et godt resultat af forslagene.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Jeg vil gerne have lov til at gentage de spørgsmål, jeg stillede til den radikale ordfører, nu til fru Lissa Mathiasen, for jeg fik ikke så meget svar i første omgang.
Det er dels vedrørende anvisningsretten: Hvad er det for nogle folk, man havde forestillet sig, kommunen skulle anvise til medejerboligerne?
Og hvad skulle interessen være for at bruge 200.000 kr. på en eksisterende medejerbolig?
Det, jeg kan se, er tilbage, er muligheden for at betale
200.000 kr. for at springe ventelisten over til en stadig støttet bolig.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-15:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at Venstre er enig i, at fælles 4'eren har rigtig mange gode aspekter.
Dels er det en økonomisk boligform for lejeren, og dels er der nogle gode boligsociale elementer i forslaget.
Men jeg vil gerne spørge fru Lissa Mathiasen: Hvad er det, der hindrer kommunerne i inden for den eksisterende lovgivning at prioritere nogle af de 11.000 boliger, der er meldt ind vil blive bygget, og bygge disse boliger - eller nogle af dem - som fælles 4'ere?
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-01-15:
Det er et svar til fru Rikke Hvilshøj.
I farten kom jeg i mit tidligere indlæg til at sige noget, der ikke var korrekt; det vil jeg gerne erkende.
Men jeg vil så også understrege for det første, at selvfølgelig kan der tænkes situationer af den type, som fru Lissa Mathiasen var inde på, hvor der er mulighed for, og hvor det kan være helt berettiget at anvende ansvisningsretten over for en medejerbolig - virkeligheden er jo mangfoldig. For det andet, og det er jo sådan set det vigtigste: Det er jo i virkeligheden slet ikke det, går jeg ud fra, som er fru Rikke Hvilshøjs indvending imod forslaget.
Hvis det er det, så er der da en mulighed for, at vi også kan se på det i udvalget, men det er det jo ikke.
Tove Videbæk (KRF), 2002-01-15:
I Kristeligt Folkeparti noterer vi med stor tilfredshed økonomi- og erhvervsministerens tilsagn om at tage B 76 med i regeringens kommende lovinitiativer og ligeså ministerens tilsagn om at tage endnu et nyt skridt på plejehjemsområdet, nemlig at stoppe den umenneskelige praksis med, at ældre ægtepar, der har levet sammen et helt liv, bliver tvangsskilt, når de bliver gamle, og den ene bliver meget plejekrævende.
Og så vedrørende selve boligpakken, L 13, L 23, L 20 og L 29.
L 13 ligner jo til forveksling L 29, som Kristeligt Folkeparti har udtalt støtte til, så derfor skal jeg ikke sige mere om det.
Vedrørende L 23 om Landsbyggefonden, så er Landsbyggefondens formål jo bl.a. at fremme det almene byggeris selvfinansiering, og principielt er forslaget måske en god idé, men i praksis er vi mere for tanken om, at finansieringen af de forskellige initiativer skal med i finansloven.
Så det forslag kan vi ikke støtte.
Forslaget forekommer dog lidt som en midlertidig lappeløsning.
Vi ved alle og må nøgternt erkende, at der hvert år i august, september, oktober verserer en lang række historier i medierne om boligsituationen for unge, der er kommet ind på deres studium og nu ingen bolig kan få eller kun kan få kummerlige tilbud til skyhøje priser.
Det er en ulykkelig situation for de pågældende unge, og vi skal have lettet presset på det her område.
Kristeligt Folkeparti støtter naturligvis ideen om opførelse af flere boliger til unge med vægt på faste og varige tilbud til de unge og ikke midlertidige.
Desuden vil det fremover blive lettere at leje værelser ud, idet der kommer skattefritagelse ind på området her.
Vi tror, at der er mange, der egentlig gerne ville leje værelser ud til unge studerende, hvis de ikke blev straffet rent skattemæssigt, rent økonomisk for det, som de mange steder bliver i dag.
Endvidere vil der jo via L 29 - eller L 13, hvad man vil -
blive sat turbo på kommunalt byggeri også af ungdomsboliger, så alt i alt skulle der komme gang i byggeriet.
Støtten til 4. Maj Kollegierne foreslår ministeren forlænget til 2015, og det hilser vi også velkomment.
Vedrørende L 26: Dette forslag er et udslag af en positiv og kreativ nytænkning vedrørende fastholdelse af en bredere del af befolkningen i det almene byggeri, nemlig om medejerskab af bolig.
Der er dog også kommet andre ideer på banen i denne sag, og der er blevet nedsat et udvalg, som i løbet af indeværende år skal udrede denne her sag og finde ud af fordele og ulemper på området.
Så inden vi går ind og måske laver hovsaløsninger på det her område - vi har jo hørt i dag, hvor stor uenighed der er om, hvorvidt der er fordele eller ulemper ved det -
vil vi i Kristeligt Folkeparti gerne afvente færdiggørelsen af udvalgets arbejde på det her område. Så vi kan ikke støtte L 26, som det foreligger.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg kan berolige fru Rikke Hvilshøj med, at jeg sådan set ikke på noget tidspunkt har foreslået, at vi alle sammen skal bo i alment byggeri.
Jeg ønsker ikke, at nogen skal eje andres bolig, altså privat udlejningsbyggeri ønsker jeg skal være alment, for jeg ønsker ikke, at fru Rikke Hvilshøj f.eks. skal eje min lejlighed.
Det ville ikke være nogen opmuntrende tanke, tror jeg, for nogen. Men at folk bor i deres eget hus, kunne jeg da ikke drømme om at have noget som helst imod, bevar mig vel. Jeg er bare ikke tilhænger af, at der er knyttet privilegier til en bestemt boligform, sådan som der er til ejerboligformen i dag.
Jeg er heller ikke tilhænger af, at man skal have et stadig stigende pres på statsfinanserne, fordi man øger disse privilegier.
Og der er den almene boligform jo fremragende, fordi den ikke giver anledning til samfundsskabte værdistigninger, inflation og alle de dårligdomme, som ejerboligsektoren skaber i vores nationaløkonomi.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Sandheden er jo, at hr. Keld Albrechtsens ønske er, at vi alle boede i en almen bolig med offentlig støtte.
Jeg vil så spørge hr. Keld Albrechtsen, om han fuldstændig har taget høreværn på, for der er jo mange, der bor ude i de almene boliger, der siger, at de godt kunne tænke sig at overtage deres bolig på ejer- eller andelsbasis.
Hvorfor skal de ikke have lov til det?
Hvorfor skal de ikke have det tilbud?
Hr. Keld Albrechtsen siger, at dér, hvor han bor, er man så glad og tilfreds for at være lejer.
Så er Venstres politik, at det skal man have lov til at fortsætte med at være, det vil vi overhovedet ikke gribe ind i.
Men de, der har lyst til at overtage det på ejer- eller andelsbasis, skal have lov til det, de skal have tilbuddet.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Nu nåede jeg ikke lige at slå det op, men jeg er ret overbevist om, at der står i forslaget, at kommunerne også skal kunne anvise til medejerboliger.
Og jeg er bare lidt nysgerrig efter at høre, hvordan man havde forestillet sig det.
Hvem er det, man forestiller sig man kan anvise til en medejerbolig?
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-01-15:
Jamen anvisningsretten gælder jo de lejligheder, der ikke er omfattet af medejerskab.
Det turde være temmelig indlysende.
Og hvem der kunne være fristet af denne mulighed: Det er jo mennesker, som ønsker at knytte en opsparing til deres boligform.
Det kan være attraktivt.
Margrete Auken (SF), 2002-01-15:
Det lyder jo så kønt, når man siger, at det hele er klaret.
Kirkeministeren ved udmærket godt, at når man pludselig tredobler prisen i forhold til det, der var aftalt, er tingene jo ikke uden videre klaret. Vi stod i den situation, at det på det tidspunkt ikke specielt handlede om formalia, men om, at vi efter 10 års skammelig behandling af muslimerne fandt en løsning.
De kunne simpelt hen ikke få lov til at få det.
Der var så meget vrangvilje rundtomkring i kommunerne mod at hjælpe dem, hvad man ellers normalt gør.
Normalt er planmyndighederne i stand til at finde disse grunde.
Så gik kirkeministeren ind og sagde, at nu hjælper vi altså med at finde den her grund.
Man fandt den, og man fandt ud af, hvad den kostede.
Line Barfod (EL), 2002-01-15:
Først til fru Karen Klint: Det har jeg noteret mig, og vi vil selvfølgelig også håbe på, at vi så ude i kommunerne kan lave et samarbejde med Socialdemokratiet i de forskellige kommuner og amter om at gennemføre det på lokalt plan, når det nu ikke er muligt at få det gennemført via Folketinget.
I forhold til ministerens bemærkninger kan vi jo bruge lang tid på at diskutere, hvordan metoden er i forskellige undersøgelser, men der er altså for den enkelte stor forskel på, om man betaler til en forsikringsordning via ens arbejde eller andet, eller om man hver eneste gang, man skal have lavet sine tænder eller skal vaccineres eller skal bruge noget medicin, skal overveje, om man nu har råd til det, eller om man har mere brug for at bruge pengene til mad eller tøj til børnene, eller hvad det kan være, man har behov for.
Det gør en stor forskel for den enkelte.
Og så må vi så diskutere videre, hvad metoden er i forskellige undersøgelser.
Karen J. Klint (S), 2002-01-15:
Det skal være en lille kort bemærkning bare for at sikre mig, at fru Line Barfod ikke har den misforståelse, der går på, at vi ikke synes, forslaget er sympatisk, og at vi ikke synes, at det har en forebyggende effekt.
Det, jeg gerne vil understrege, er bare, at vi ikke finder, at det er Folketinget, der skal foretage den prioritering, men at det er amter og kommuner, som har den nærmeste kontakt med de ældre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-01-15:
Når jeg beder om at få ordet igen, er det såmænd blot for at kommentere det, fru Line Barfod sagde om det høje danske brugerbetalingsniveau i sundhedssektoren.
Vi hørte det jo også i sidste uge under førstebehandlingen af et andet forslag fra Enhedslisten, hvor jeg også overvejede, om jeg skulle tage ordet, men hvor jeg lod nåde gå for ret.
Jeg er helt bekendt med, at der er kommet en rapport i sidste uge fra DSI, som viser, at der er et højt dansk brugerbetalingsniveau.
Men der er altså også en metodik i den undersøgelse, der gør, at man på ingen måder har indregnet, at der findes en lang række europæiske lande, hvor sundhedsforsikringer indgår som en meget naturlig del af finansieringen af sundhedssektoren.
Og det reelle er, at hvis man ser på den samlede private finansiering af de europæiske landes sundhedsvæsener, findes der kun tre lande i EU, der har en lavere grad af privat medfinansiering af deres sundhedssektor, end vi har i Danmark.
Derfor er det en myte, som ikke skal have lov til at trives.
Tove Videbæk (KRF), 2002-01-15:
B 16 er et virkelig sympatisk forslag, som emmer af varme og omsorg for de ældre.
Det er meget positivt, og Kristeligt Folkeparti ønsker ligesom Enhedslisten og flere andre partier
Samtidig spørger vi, hvorfor gratis influenzavaccine skal være forbeholdt ældre medborgere.
Der er en del andre i vort samfund, som måske også kunne have glæde af dette, f.eks. førtidspensionister, studerende på SU og enlige mødre, som bestemt ikke har tid eller råd til at blive syge, men som helst skulle passe deres arbejde og deres børn også i influenzasæsoner.
Jeg er sikker på, at Enhedslistens formål med dette forslag er omsorgsfuldt, medmenneskeligt og velment, men Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte det, da vi ikke er sikre på, om det ensidigt er det bedste for hele den pågældende gruppe, og hvis det er så godt, så mener vi, at der måske var en større gruppe eller flere grupper i den økonomisk svage del af befolkningen, der skulle have glæde af det.
Måske skulle vi så også moderere tilbuddet lidt, for jeg er da sikker på, at der er velhavende personer blandt de ældre, som hellere end gerne selv vil betale for vaccinationen, og som jo også gør det i øjeblikket. Som nævnt ser vi forslaget som et omsorgsfuldt, sympatisk forslag, men vi har forskellige spørgsmål, som gør, at vi ikke kan støtte det.
Naser Khader (RV), 2002-01-15:
Forslaget om gratis influenzavaccination til alle ældre over 65 år er ikke et nyt forslag, og da det blev behandlet sidst, var det med en vis afventen fra flere partier inklusive Det Radikale Venstre, bl.a. fordi vi ønskede at afvente Statens Institut for Medicinsk Teknologivurderings redegørelse på området.
Der er ingen tvivl om MTV-Instituttets konklusioner i forhold til influenzavaccinationer af ældre over 65 år.
Det tilbagevendende spørgsmål er, om det er det offentliges opgave at finansiere en gratis influenzavaccination, eller om det skal anskues som en ønskværdig mulighed, som vi i højere grad skal opfordre ældre til at benytte.
Hvis den nuværende model med vaccinationsklinikker i København bliver udbredt til hele landet, vil omkostningerne være ca. 35 mio. kr. om året.
Det kan man umiddelbart sige er en relativt lav udgift for en relativt større velfærd for den berørte gruppe, men det tal skal selvfølgelig sammenlignes med, hvad det vil koste for den enkelte borger selv at lade sig vaccinere.
Hvis man igen forestiller sig, at københavnermodellen udbredes til hele landet,
vil det ifølge MTV-Instituttet koste den enkelte borger 109 kr. pr. vaccination.
Er det en urimelig egenbetaling for den enkelte, vil den økonomiske udgift afholde ældre borgere fra at blive vaccineret?
Den forebyggende indsats kan vi kun støtte, og der er ingen tvivl om, at vaccinen virker.
Men umiddelbart vurderer Det Radikale Venstre, at omkostningerne for den enkelte borger er relativt små, og at ældre over 65 år også selv må bære et økonomisk ansvar for at forebygge influenza.
I øvrigt er der som bekendt allerede sociale tilskudsordninger til ældre med økonomiske problemer.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-15:
Jeg vil sige, at jeg meget langt hen ad vejen er enig med sundhedsministeren.
Det er rigtigt, at Sundhedsstyrelsen anbefaler influenzavaccination til ældre over 65 år, og det gør Sundhedsstyrelsen også til svært lungesyge patienter med nedsat immunforsvar og andre udsatte grupper.
Jeg er også enig i, at det er vigtigt i den situation, vi er i, at vi går ind og prioriterer ikke kun inden for sundhedssektoren, men i det hele taget prioriterer de midler, der er til rådighed.
SF vil gerne se positivt på, hvordan vi hjælper ældre, som ikke selv har midler til at betale for vaccination, i det omfang det er et problem.
Men vi betragter altså ikke alle over 65 år som svage og uden midler og betragter det ikke på nogen måde som et socialistisk projekt at stille yderligere offentlige ydelser gratis til rådighed for de velbemidlede ældre, som kører i Porsche eller bor i strandvejsvilla.
De må selvsagt selv betale for den vaccination, de har brug for.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-01-15:
Sundhedsstyrelsen har gennem flere år anbefalet, at alle over 65 år bliver vaccineret mod influenza.
Den anbefaling har fået en stadig større del af især den ældre del af befolkningen til at lade sig vaccinere.
Nu foreslås det så i beslutningsforslaget, at vaccinationen skal være gratis for personer over 65 år.
Det kan da også, som flere andre har anført, umiddelbart lyde sympatisk, men når man tager i betragtning, hvor mange vigtige og presserende opgaver der trænger sig på i sundhedssektoren, mener jeg ikke, at det er det rigtige sted at øge udgifterne.
Det er vigtigt at informere ikke mindst den ældre del af befolkningen om muligheden for vaccination og om, at det, især hvis ens helbred ikke er stærkt, er en særdeles god idé at blive vaccineret.
Med hensyn til udgiften for den enkelte ligger den på anslået mellem 125 kr. og 200 kr., og det tror jeg selv for pensionister må være en overkommelig udgift.
Hvad angår prisen, er det da i øvrigt interessant at se, at prisen i 1998, der, så vidt jeg har kunnet se, er sidste gang man har diskuteret et lignende forslag, var 200-400 kr. Prisfaldet skyldes sikkert, at private vaccinationscentre har tilbudt vaccinen til halv pris.
Det har fået de praktiserende læger til i vidt omfang at følge efter med den lave pris.
Det prisfald på grund af konkurrencen var næppe sket, hvis vaccinationen var blevet gjort gratis.
Af de grunde, jeg her har nævnt, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2002-01-15:
At pådrage sig en influenza kan hos personer med kroniske lunge- og kredsløbssygdomme eller hos personer med immundefekter og vel især blandt den ældre del af befolkningen være en ganske alvorlig ting.
På den baggrund er forslaget fra Enhedslisten fornuftigt.
Det ville være et godt forebyggende tiltag, såfremt vi kunne blive enige om at tilbyde alle ældre en sådan vaccination. Netop i vintermånederne er der overbelægning på de medicinske afdelinger, bl.a. på grund af følgesygdomme efter influenza, og derfor ville det samfundsøkonomisk være et rigtig godt tiltag. Vi har tidligere, selv om vi ikke betegner os som et yderparti, fremsat et lignende forslag.
Vi mener, det er væsentligt at yde en forebyggende indsats over for de ældre, som ikke alle ud af en folkepension kan betale, hvad en vaccination koster hos den praktiserende læge.
Derfor er der da også flere læger, som i de sidste par år har set behovet for at kunne tilbyde vaccinationer til en billigere pris, og som med mobile vaccinationscentre har rejst rundt forskellige steder i landet og på privat basis tilbudt vaccination af borgere til en pris, der har ligget langt lavere end prisen for tilsvarende vaccination hos de praktiserende læger, for netop på den måde at prøve at nå ud til de ældre, som ikke har kunnet betale de praktiserende lægers pris, og dermed give dem den forebyggende indsats, som er så nødvendig.
Vi er i Dansk Folkeparti ikke i tvivl om, at man kunne
give en langt bedre livskvalitet og trivsel for de ældre, såfremt man tilbød en sådan gratis vaccination.
Det er vel også derfor, at Sundhedsstyrelsen i efteråret 1998 anbefalede dette forebyggende tiltag, idet det ville betyde færre indlæggelser, færre indlæggelsesdage, færre dødsfald og flere vundne leveår. De nuværende vaccinationstilbud er under alle omstændigheder, hvad enten man går ind for det ene eller det andet, overvejende ustrukturerede og temmelig varierende.
Derfor er der ingen tvivl om, at et offentligt influenzavaccinationstilbud til alle ældre ville være det mest hensigtsmæssige.
Karen J. Klint (S), 2002-01-15:
Forslaget om at give ældre over 65 år gratis influenzavaccination er en genfremsættelse af et af de socialpolitiske forslag, som med mellemrum fremsættes på skift af de to yderfløje.
Vi diskuterede det således i november 1998, og for en god ordens skyld vil jeg indlede med at sige, at Socialdemokratiet ikke har ændret sin holdning grundlæggende.
Vi er enige i det forebyggende sigte, men vi kan af flere grunde ikke være med til at gennemføre det konkrete forslag.
I øjeblikket betales influenzavaccinationen grundlæggende af patienten selv.
Men de ældre, der har specielle vanskeligheder eller specielle helbredsforhold, har en mulighed for at få en gratis vaccination efter rådgivning og ordination fra deres læge.
Det vil vi gerne lade flere amter og kommuner inspireres af.
Vi synes, det er den måde, man skal prioritere på.
Hvis der skal prioriteres sundhedsudgifter til det her område, er det amterne og kommunerne, der skal foretage denne prioritering og ikke Folketinget.
Hans Andersen (V), 2002-01-15:
Det handler først og fremmest om at prioritere, og som nævnt er der jo en stigende andel af ældre, som lader sig vaccinere
og gør det ganske af sig selv ved at betale de her mellem 125 kr. og 200 kr., som det kan lade sig gøre for i dag.
Det er så Venstres prioritering, at pengene på sundhedsområdet først og fremmest skal gå til afvikling af ventelister og ikke til gratis influenzavaccination.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-15:
Jeg synes ikke, det er et særlig vanskeligt spørgsmål, der bliver stillet her.
Vi skal ikke diskutere prioriteringen inden for sundhedssektoren i forbindelse med det her forslag.
Der bliver spurgt meget præcist: Vil Venstre være med til at støtte det her forslag, hvis pengene ikke kommer fra det eksisterende sundhedsbudget, men uden for sundhedsbudgettet?
Hans Andersen (V), 2002-01-15:
Ja, alt handler jo som sagt om prioritering, og prioriteringen er først og fremmest, at vi ønsker at bruge penge på sundhedsområdet til afvikling af ventelister og ikke til at give gratis behandling eller gratis influenzavaccination til ældre.