Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-05:
Til hr. Carsten Hansen må jeg bare sige: Jeg har vist bekræftet ret mange gange, at vi står bag aftalen, og at vi står inde for det, der står i lovforslaget og i det forlig, vi i øvrigt har lavet. Jeg kan også fuldt ud bekræfte lige præcis det, hr. Carsten Hansen læste op, nemlig at det er de vejledende delmål, som de er i dag, der nu gøres til bindende trinmål. Jeg synes dog, det er væsentligt at pointere, at der vil selvfølgelig være nogle justeringer.
Qua vi indfører engelsk fra 3. klasse, og qua vi indfører andre fag og flytter lidt om på fagrækken, vil der skulle ske nogle justeringer af de vejledende mål, som findes i dag. Så må jeg sige til fru Bodil Kornbek og egentlig også til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at det, jeg går op i, er, at jeg synes, det er vigtigt, at man faktisk kan læse og regne, når man går ud af folkeskolen.
Jeg kan se, det er dokumenteret, at 18 pct. af eleverne, som går ud af folkeskolen, ikke kan læse, og derfor synes jeg rent faktisk, at man gør eleverne en bjørnetjeneste ved at sige, at vi fortsætter bare som hidtil, for så tror jeg ikke, vi får reduceret de 18 pct.
Jeg synes, det er fuldt naturligt, at vi giver en hånd med til de lærere, som måske ikke fuldt ud har levet op til at sørge for, at lille Jens har nået at knække læsekoden, efter at han har gået 9 år i skole.
Det er dét, jeg har været optaget af.
Jeg har ikke været optaget af, at vi bare skal lade stå til og sige, at lærerne gør det godt nok, for jeg synes faktisk ikke, det er godt nok, at der er 18 pct. af børnene, der ikke kan læse, når de går ud af skolen.
Til fru Marianne Jelved: Som det er i dag, indtil den her lov, som bliver vedtaget, træder i kraft den 1. august 2003 og efterfølgende, har vi vejledende delmål, ikke på hvert klassetrin, men f.eks. på 2., 4., 6. og 9. klassetrin, når det drejer sig om dansk.
Der kan kommunerne vælge at sige: Vi ønsker at lave nogle andre delmål end de vejledende delmål, som ministeren har, kan man sige, stillet til rådighed.
Det, der vil ske fremover, vil være, at der vil være at finde trinmål i dansk naturligt for 2., 4., 6. og 9. klassetrin, 9. klasse er slutmålet.
Og så vil kommunerne blive bedt om, at de skal sikre sig at have lavet mål for de øvrige klassetrin, som lægger sig ind imellem 2.-4. klassetrin, 4.-6. klassetrin og 6.-9. klassetrin.
Det er simpelt hen den forskel, der er fra nu og så til den fremtidige situation.
Så der er en forskel.
Det vil jeg gøre helt klart.
Det synes jeg faktisk også er svar nok til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Der er en forskel.
Det, vi synes der er væsentligt her - det vil jeg godt lige slå fast - en af grundene til, at vi synes, det er en god idé, at man faktisk har de her trinmål, er, at som det har været indtil nu, i hvert fald i en del skoler, har man sagt, at vi respekterer, at børn udvikler sig i spring, så hvis de ikke kan læse i 2. klasse, gør det nok ikke så meget, for det kommer nok.
De knækker læsekoden lidt senere.
Hvis de så ikke kan læse i 4. klasse, siger man: Nå, men det er bare, fordi Jens jo udvikler sig i spring, så derfor knækker han læsekoden lidt senere.
Og pludselig står man med Jens og sammen med ham samlet set 18 pct. af eleverne, der går ud af folkeskolen, og som ikke kan læse.
Det er faktisk det, vi mener at vi kan bidrage til at undgå bl.a. ved et bindende trinmål.
Til hr. Carsten Hansen: Jeg besvarede faktisk lige præcis det samme spørgsmål fra hr. Thomas Adelskov.
Det var det allerførste spørgsmål, hr. Thomas Adelskov stillede mig, og jeg henviste lige præcis til de bemærkninger, der er på side 8 i selve lovforslaget, nemlig at lovforslaget medfører kommunale og amtskommunale merudgifter på 4,1 mio. kr. i 2003 stigende til 280 mio. kr. i 2009, og at der er optaget forhandlinger med de kommunale og amtskommunale organisationer om den endelige opgørelse af de økonomiske konsekvenser for kommuner og amter.
Det vil jeg henholde mig til.