Christian H. Hansen (DF), 2001-05-04:
Allerførst vil jeg gerne takke regeringen for redegørelsen.
Jeg tror stadig væk på, som jeg troede ved landdistriktsredegørelsen sidste år, at det er meget vigtigt, at vi fortsætter med at debattere det område.
I modsat fald ville der jo ske det, at man gik hen og helt glemte de borgere, som bor uden for byområderne.
Når man som jeg selv er bosiddende i en landkommune, bliver man hurtigt klar over, hvilke problemer der rører sig.
Ja, med mig er det endda så vidt, at jeg bor i en landsby, som hedder Frederiks, og som ligger i Karup i Jylland.
Og når man så oven i købet også er kommet med i kommunalbestyrelsen, jamen så får man jo problemerne endnu tættere ind på livet.
Noget af det, som blev debatteret sidste år, er også med i redegørelsen i år.
Sådan vil det altid være, at mange ting går igen.
På side 19 i redegørelsen står der noget om kommunesamarbejdet og eventuelle kommunale sammenlægninger.
I Dansk Folkeparti er vi positivt indstillet over for, at nogle kommuner kan finde ud af at samarbejde om nogle ting.
Her er der mange, som har den opfattelse, at vi hellere må se at få slået nogle kommuner sammen, for så giver det nok nogle bedre forhold.
Jeg tror nu mere, det forholder sig sådan, at hvis man f.eks. tager to kommuner og lægger dem sammen, fordi man i forvejen har konstateret, at de har en dårlig økonomi, ja, så er der også meget stor risiko for, at det bliver én stor kommune med én stor dårlig økonomi.
Dette ud fra tankegangen om, at fordi noget bliver stort, er det ikke altid, at det bliver godt.
Når vi kommer til afgørelserne omkring kommunesammenlægningerne, de steder, hvor de kan gå hen og blive aktuelle, ja, så mener vi i Dansk Folkeparti, at det er meget vigtigt, at det ikke bare er en beslutning, som politikerne tager, men at borgerne bliver draget fuldstændigt og helt med ind i denne beslutning.
I Dansk Folkeparti ønsker vi, som vi jo også har kunnet høre alle andre partier sige, en positiv udvikling i vores landdistrikter.
Redegørelsen her ser da også ganske fin ud.
Den redegørelse, der kom sidste år, var også flot.
Jeg mener, at jeg sidste gang sagde noget om, at det kunne have været manuskriptet til en Morten Korch-film.
Jeg kan så gå videre nu og sige, at nu er manuskriptet til Morten Korch-film nummer to kommet.
Og det er ikke negativt ment, for jeg holder meget af Morten Korch-film.
I redegørelsen sidste år var der en beskrivelse af de trafikale forhold i forbindelse med landdistrikterne.
Der blev nævnt noget om kollektiv trafik og et videnscenter, der skulle nedsættes i den forbindelse.
Her vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan er det egentlig gået med det projekt? Når jeg nævner det, er det, fordi jeg tror, at med hensyn til noget af det, som står på side 14 i redegørelsen, nemlig om befolkningsudvikling og bosætning, spiller mange af de ting, der står der, ind.
Men jeg tror også, at muligheden for at komme frem og tilbage, når man bor i landdistrikterne, er meget væsentlig.
Jeg må i den forbindelse, som jeg også nævnte sidste år, igen nævne afgifterne på bilismen herhjemme, høje benzinafgifter, høje vægtafgifter.
Netop privatbilismen er efter min opfattelse en af de væsentlige faktorer, der gør, at man kan komme til og fra disse landdistriktsområder. Jeg ved, at en del vil sige, at så findes der jo den kollektive trafik.
Den vil jeg bestemt ikke nedgøre, men forholde mig til, at den kollektive trafik er udmærket
visse steder i de større byer, men i de tyndtbefolkede områder fungerer den stadig væk ikke optimalt.
Jeg nævnte sidste år, at regeringen havde et stort problem at tage fat på.
Der er ingen tvivl om, at det gennemgående budskab fra befolkningen i disse områder er, at nu må det snart få en ende med alle disse afgifter på privatbilismen.
Jeg tror netop, at løsningen heraf ville kunne medføre, at flere fik lyst til og mulighed for at flytte ud i landdistrikterne.
Nej, regeringen springer over dette problem, og så nævner den på side 15 i redegørelsen - og nu kommer jeg så til den side, jeg helst ikke måtte have læst, som burde have været blank i min bog, men så må jeg opfordre til, at man næste gang piller den ud, hvis der er noget, man synes jeg ikke må citere fra i redegørelsen - at landdistrikterne og landkommunerne har en helt konkret mulighed for at forøge befolkningen ved at modtage flere indvandrere og efterkommere fra tredjelande.
Nu kan man selvfølgelig anklage - og det er allerede sket - Dansk Folkeparti for endnu en gang at tage debatten om indvandrere op, men regeringen lægger altså selv op til det ved at skrive denne problematik ind i landdistriktsredegørelsen og oven i købet bruge den som et mål for at forøge befolkningen.
Her må jeg sige, at jeg tror, at der er mange i de større byer, som egentlig godt kunne tænke sig at flytte ud i landdistrikterne, men det er altså den problematik omkring transportmuligheden fra og til, jeg tror er størst.
I visse tilfælde vil det betyde, at man eventuelt skal have to privatbiler, og så kan økonomien ikke hænge sammen for den enkelte familie med de skatter og afgifter, der er på det område.
Så er det positivt, at der er lavet den pulje til bevarelse af landsbyskolerne, for det tror jeg også er et meget vigtigt element for at få tilflyttere til områderne, at man bevarer disse landsbyskoler.
Så er der den problematik med, at der faktisk i mange Venstrekommuner er blevet lukket landsbyskoler.
I redegørelsen bliver der også gjort en del ud af at fortælle, at inden for landbrugssektoren er antallet af bedrifter med svin faldet.
Man gør opmærksom på, at der i 1990 var knap 30.000 bedrifter med svin, som i 1999 var faldet til godt 15.500.
Det er efter Dansk Folkepartis opfattelse selvfølgelig en sørgelig udvikling.
Vi så gerne, at landbruget stadig væk havde mange bedrifter, og vi er ikke så glade for den udvikling, som er sket, hvor en masse bedrifter er blevet sammenlagt og blevet større.
Denne udvikling træder da også lidt ved siden af Morten Korch-manuskriptet.
Man kan selvfølgelig også sammenholde det med, at vi er i udvikling, og at vi er nødt til at følge udviklingen også på landbrugsområdet.
Det vil sige, at vi skal være konkurrencedygtige.
Det er nok en udvikling, som bare sker, fordi vi er nødt til det af økonomiske årsager.
Det er ganske vigtigt, men derfor er det nok også vigtigt, at regeringen samtidig laver en erhvervspolitik, som gjorde, at flere fik lyst til at etablere sig med deres egen virksomhed.
Jeg tror stadig på, at mange føler, at det er for bureaukratisk svært at starte op.
Vi har jo også været inde på skilteproblematikken her i salen, som også kunne være med til at lempe forholdene for virksomhederne.
Jeg vil afslutte med at sige, som jeg har gjort før, at jeg anerkender, at ministeren har gjort et stort forsøg på at tilgodese landdistrikterne, men det virker meget håbløst, når andre ministerier prøver at trække i den fuldstændig modsatte retning med en masse lovgivning og en masse krav på andre områder.
Her tænker jeg specielt på Økonomiministeriet, Finansministeriet og Miljøministeriet.
Den her landdistriktsredegørelse får jo ikke den pondus, den skulle have, når der er de her initiativer, for der er stadig væk behov for, at der bliver banet helt nye veje og muligheder for udvikling i vores landdistrikter.