runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2003-11-28:
Jeg bliver nødt til at svare fru Bodil Kornbek først, for magen til forvrøvlet sludder skal man lede længe efter. Selvfølgelig kan man ikke forvente en helt klar opfattelse af de ord, der bliver sagt heroppefra, for der er desværre nogle mennesker, der kun hører brudstykker, og kun hører, hvad de vil høre.
Det, jeg sagde, var, at hvis der skulle være intentioner i dette forslag, som ikke er klare, så kan vi se på det under udvalgsarbejdet. Så det er da noget frygteligt sludder at sige, at man ikke er klar over, hvad intentionerne er i lovforslaget.
Det er jo en forvrængning af de udtalelser, der kommer heroppefra.
Så jeg synes, fru Bodil Kornbek skulle tage at høre lidt efter, hvad der bliver sagt heroppe, i stedet for kun at tage brudstykker.
Det er jo helt forkvaklet at komme med sådan nogle synspunkter fra talerstolen her i Folketingssalen.
Det er irrelevante i debatten.
Til fru Mette Frederiksen: Det er da klart, at vi står inde for hvert et ord i finanslovaftalen, det er da klart.
Til gengæld vil jeg sige, at vi bliver nødt til at se tiden an, og så må vi følge det her meget nøje.
Det er det, som vil være næste skridt på vejen, og det har vi sandelig tænkt os at gøre i Dansk Folkeparti.
Sagt til hr. Bjarne Laustsen: Sikke et sortsyn, sikke en pessimisme at stille for dagen heroppefra.
Det er da synd og ærgerligt, for faktisk mener jeg, at det her forslag er udmærket.
Jeg synes, at hr. Bjarne Laustsens spørgsmål desværre er lidt hypotetiske, for hvem siger, at det overhovedet vil komme til at koste arbejdspladser?
Hvem siger, det overhovedet vil komme til at koste noget som helst?
Men se, det, der er problemet i hele den her diskussion, er, at Socialdemokraterne altid har set det som en menneskeret, at alting skal subsidieres.
At man ikke selv kan tage et initiativ, er det, der er problemet.
Så lad os klappe hesten, for det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt der bliver nedlagt arbejdspladser eller noget andet.
Det tror jeg slet ikke vil komme på tale.
For øvrigt er det en hypotetisk konstatering at komme med.
Det er helt urimeligt.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-28:
Nu forstår jeg på Dansk Folkepartis ordfører, at for at forstå det her forslag skal man læse mellem linjerne.
Det er altså ikke nok at læse, hvad der står, men man skal læse mellem linjerne.
Det er jo også nødvendigt, og så må vi bede om at få en læsevejledning præcis om, hvad det er, man skal læse mellem linjerne.
For ud fra det, der står her om negativkriterierne, står der intet om politiske foreninger og lokalforeninger.
Så må man jo gå ud fra, at de ikke er med, oven i købet når der står, at det er det vigtigste.
Men vi skal til at læse lovforslag mellem linjerne.
Det er en god nyskabelse, regeringen har skabt her selvfølgelig med støtte fra Dansk Folkeparti, om, at vi nu skal læse lovforslagene mellem linjerne.
Men så vil jeg godt sige til fru Louise Frevert fra Dansk Folkeparti, at jeg jo går ud fra, at forslaget har været behandlet i Dansk Folkepartis folketingsgruppe.
Derfor går jeg selvfølgelig ud fra, at den finanspolitiske ordfører har været inde over det her lovforslag.
Derfor må fru Louise Frevert jo kunne afdække over for os, der står her, hvad der er blevet sagt om spørgsmålet om udflagning.
For det er lige præcis det, det handler om.
Det er muligt at flytte produktioner til Rusland, det gøres med en knap på en computer, få dem trykt derovre, få dem sendt hjem via billigere porto.
Det er muligt.
Derfor er spørgsmålet: Hvordan forholder man sig til det i Dansk Folkeparti?
Jacob Buksti (S), 2003-11-28:
Det er jo meget betryggende at høre Dansk Folkepartis ordfører sige, at selvfølgelig står Dansk Folkeparti ved hvert et ord i finanslovaftalen.
Det er nok klogt.
Men det rejser så spørgsmålet om, hvad man forstår ved formuleringen: ingen markant forøgelse af distributionsomkostningerne?
Hvor meget er markant?
Det vil jeg spørge fru Louise Frevert om.
Som jeg husker Dansk Folkepartis finansordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl, udtale efter forhandlingerne, forventede man i Dansk Folkeparti, at forøgelsen i portotaksten skulle svare til det, der var besparelsen, hvilket er 188 mio. kr.
Det er i gennemsnit en forøgelse på 1,20 kr. pr. eksemplar.
Når vi så kan konstatere, at det i gennemsnit er en forøgelse på mellem 3 og 4 kr. pr. eksemplar og på små blade en forøgelse på 7,50 kr., er det så en markant forøgelse?
Eller hvor meget skal markant være, før Dansk Folkeparti mener, at forudsætningen for den aftale, man har indgået, er borte?
Hvad er markant?
Taksterne ligger der, så man kan sådan set konstatere det allerede i dag.
Det er ikke noget, man behøver at se på.
De er der.
Mette Frederiksen (S), 2003-11-28:
Lad mig prøve at give et eksempel.
KAD, Kvindeligt Arbejderforbund, der organiserer ufaglærte kvinder i Danmark, eller i hvert fald en del af de ufaglærte kvinder, har et medlemsblad.
KAD vil med den her ændring ikke have råd til at udgive det antal fagblade, som de har i dag.
Synes Dansk Folkeparti, det er en god idé, at nogle af de aller-, allerdårligst stillede mennesker i det her samfund, nemlig etniske kvinder, skal have mindre og færre materialer til rådighed i forhold til at kunne læse dem?
Synes Dansk Folkeparti, det er en god idé?
Synes Dansk Folkeparti, at det er en god målgruppe at tryne?
Jytte Wittrock (S), 2003-11-28:
Nu siger hr. Flemming Damgaard Larsen, at der skal være kriterier for, hvordan det skal udvælges, hvem der skal have tilskud.
Kriterier skal jo laves af nogen.
Alene når der skal laves en liste med kriterier, vil man så ikke uvilkårligt komme til at begrænse mangfoldigheden?
Vil man ikke i allerbedste fald måske flytte det smagsdommeri, som man ikke bryder sig om, og som jeg heller ikke bryder mig om, et andet sted hen?
Louise Frevert (DF), 2003-11-28:
Jeg er glad for, at det lige nøjagtig var KAD, fru Mette Frederiksen førte på banen her; et godt, gedigent socialdemokratisk foretagende.
Se, fru Mette Frederiksen, det er rigtigt, at det her medlemsblad kommer ud til medlemmerne.
Man betaler også kontingent for at være medlem.
Et kontingent er som sagt også fradragsberettiget for dem, som betaler kontingentet.
Og så vidt jeg har erfaret, er der ret mange medlemmer i KAD, og det skulle undre mig meget, at de ikke havde råd til selv at betale portostøtten til deres blad.
Jeg synes virkelig, at det var et rigtig godt eksempel på, hvordan tingene kan finansieres selv.
Så der er ikke noget, der siger, at det er en given ting, at man skal have støtte til alting i den her tilværelse, ej heller KAD's udgivelse af bladet.
Jeg tror ikke under normale omstændigheder, at hr. Søren Søndergaard trænger til en læsevejledning, så det vil jeg hurtigt springe henover.
Det er helt irrelevant.
Sagt til hr. Jacob Buksti: Jeg prøver én gang til, for måske har jeg ikke udtrykt mig klart og tydeligt nok.
Det, det drejer sig om, er, at P&T kan gøre næsten, hvad de vil - ja, de kan gøre, hvad de vil.
De kan selv fastsætte deres takster.
Ergo har vi i Folketinget ingen indflydelse på det.
Jacob Buksti (S), 2003-11-28:
Jeg forstod fru Louise Frevert således, at hun var meget optaget af især de mindre blade og de store takststigninger, og dermed hvordan og hvorledes puljen skulle fungere i den her sammenhæng.
Så vil jeg gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Når Dansk Folkeparti i øvrigt har stillet et § 20-spørgsmål til trafikministeren om Post Danmarks takster, herunder især forhøjelsen for de mindre blade, som jo er en fire-femdobling af taksten og med henvisning til finanslovaftaleteksten om, at det forventes således ikke, at der vil ske en markant forøgelse af distributionstaksterne for de berørte blade, skal det så forstås sådan, at Dansk Folkeparti mener, at den udvikling, vi har, er i strid med forudsætningerne for Dansk Folkepartis støtte til afvikling af portostøtten?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-28:
Jeg er godt klar over, at skuddene i bøssen bliver færre og færre.
Men jeg prøver endnu en gang.
Hr. Damgaard Larsen: Er det politisk ansvarlighed ikke at ville tage politisk stilling? Er det rimeligt at blive ved med at stå og sige: Det skal jeg ikke, jeg skal ikke sagsbehandle, det skal jeg ikke.
Og det er jo det, vi gerne vil have et svar på, meget gerne.
Jacob Buksti (S), 2003-11-28:
Jeg er da meget tilfreds med, at hr. Flemming Damgaard Larsen tilsyneladende har lagt mærke til, at nogle af os har stillet en række spørgsmål omkring den her sag. Nu vil hr. Flemming Damgaard Larsen ikke gå ind i det, han mener er talgymnastik, men kan vi så ikke bare få hr. Flemming Damgaard Larsen til at forholde sig til det simple
regnestykke: Hvis vi nu har et fast beløb, lad os sige, vi har 34 mio. kr., og vi så derefter får en pris, der er det dobbelte af det, vi hidtil har haft, betyder det så ikke, at de 34 mio. kun kan dække det halve af det, de tidligere har gjort?
Og hvordan og hvorledes virker det her pointsystem så, når man giver point?
Hvor mange blade kan få point?
Og hvor meget får man så?
Er det sådan, at pointene bestemmer, hvor meget man får, og at der dermed ikke er nogen, der får dækket deres fulde udgifter?
Og hvordan hænger det sammen med mangfoldigheden, når det er sådan, at mangfoldigheden bliver dyrere?
Er det sådan noget, der fremmer mangfoldighed, at man lægger afgift på mangfoldighed?
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-28:
Hr. Flemming Damgaard Larsen sagde, at politiske foreninger og politiske lokalforeninger ikke kan søge om tilskud fra denne her pulje.
Jeg har to gange spurgt Venstres ordfører: Hvor fremgår det af negativkriterierne, at politiske partier ikke kan søge af denne her pulje?
Hvor fremgår det?
Hr. Flemming Damgaard Larsen har ikke svaret på, hvor det fremgår.
at hvis det skal være gældende, så må det jo fremgå af loven, at politiske foreninger ikke kan søge. Eller er der tale om lovsjusk?
Står vi i en situation, hvor vi skal have et ændringsforslag mellem første og anden behandling, fordi det her arbejde ikke er lavet ordentligt?
Er vi i en situation, hvor vi endnu en gang ser en regering, som ikke engang er i stand til at omsætte sine tanker til lovforslag, og en række ordførere, som godkender et forslag, hvor en af deres tanker åbenbart ikke er markeret?
Igen: Hvoraf fremgår det af negativkriterierne, at politiske foreninger og politiske lokalforeninger ikke kan få støtte?
Det skal jo fremgå af loven, ellers kan det vel ikke være en del af den.
Bodil Kornbek (KD), 2003-11-28:
For tredje gang vil jeg såmænd stille det samme spørgsmål: Hvordan bliver mangfoldigheden styrket ved dette forslag?
Hvordan bliver det frivillige Danmark styrket ved dette forslag?
Vi er vel enige om, når vi taler om det frivillige Danmark, når vi taler om diverse foreninger osv., at det at kunne kommunikere med medlemmerne vel er ganske essentielt.
Det bliver nu umuligt for en del foreninger.
Og hvordan er mangfoldigheden sikret, når vi nu ved, at der er blade, der ikke længere vil kunne løbe rundt økonomisk og kunne udkomme?
Så det er meget enkelt, og denne her gang har jeg en forventning om at få et meget klart svar på, hvordan det virkelig bliver styrket, for jeg kan sådan set ikke spørge flere gange.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-11-28:
Først til hr. Jacob Buksti, der fortsat forsøger at prøve på at lave en hel masse tekniske beregninger.
Og som jeg tidligere har sagt, så har hr. Jacob Buksti stillet et hav - et hav af spørgsmål omkring det samme til trafikministeren, som administrerer den nuværende ordning, og der vil jeg næsten tro, at et af de svar dækker, hvad hr. Jacob Buksti spørger ind til. Så spørger hr. Søren Søndergaard, hvor det fremgår på negativlisten, at politiske blade ikke kan få støtte.
Nu er det sådan, at der på side 2 i bemærkningerne lige foran de positive kriterier står følgende: Følgende kriterier forventes - forventes - at blive lagt til grund for fordelingen.
Og så står de seks positive kriterier og derefter de negative.
Der er det således, at regeringen ikke vil give penge til de politiske blade, fordi de politiske blade i forvejen er dækket ind i den politiske tilskudsordning, der i øvrigt findes i samfundet. Og derfor får de heller ikke her.
Der står helt klart »forventes«, og det, der er vigtigt, er, at det er positivlisten, som er hovedgrundlaget for tildeling i fremtiden.
Med hensyn til fru Bodil Kornbek, der spørger til, hvordan mangfoldigheden bliver styrket: Det bliver den, ved at vi nu målrettet samler pengene sammen til at gå ind på de områder, som er nævnt i de seks positive kriterier, der er omtalt.
I dag er der jo en lang række blade, som får, og som er meget erhvervsmæssigt orienterede, hvor det ikke er den almindelige kulturelle og mangfoldige debat, det handler om, men hvor det er en meget erhvervsmæssig oplysning, vi derved giver tilskud til.
Nu samler vi pengene sammen til målrettet til at gå ind
på de seks punkter, som er nævnt i positivlisten ud over også de religiøse blade, som jeg har nævnt
Jamen Venstres principielle holdning er helt klar, det vil jeg godt sige til hr. Poul Qvist Jørgensen.
Venstre står helt bag det, der står i lovforslaget, og der står det principielle.
Positivlisten er noget meget principielt, og hr. Poul Qvist Jørgensen kan deri læse, hvad Venstre mener
omkring det principielle.
Peder Sass (S), 2003-11-28:
Hr. Flemming Damgaard tror, at man kan få en kvalificeret debat, selv om man udelukker halvdelen eller flere af dem, der hidtil har fået tilskud.
Men dog åbnes der jo efter pres en lille smule op for det paradoksale, at et spejderkorps godt kunne få tilskud, men et andet spejderkorps kunne ikke få tilskud, fordi det hedder KFUM og -K.
Det retter man dog nu trods alt op på, fordi man der kunne se, at der ikke var hold i logikken.
Så har vi jo en anden lov, som vi har vedtaget herinde i stort fællesskab, som hedder folkeoplysningsloven.
Dér har man sikret, at kommuner og også det offentlige gennem tipsloven og på anden måde kan give tilskud til de idébestemte børne- og ungdomsorganisationer.
Det betyder, at der derfor kan gives tilskud til alle typer af spejderorganisationer og en række tilsvarende organisationer, og der kan så også gives tilskud til Venstres Ungdom, til KU og til Danmarks Socialdemokratiske Ungdom.
Så må jeg så spørge hr. Flemming Damgaard: Vil det betyde, at disse organsiationer som idébestemte organisationer fortsat kan få tilskud?
Jytte Wittrock (S), 2003-11-28:
Når hr. Flemming Damgaard nu ikke vil sagsbehandle og ikke vil give et præcist svar til fru Mette Frederiksen omkring de blade, der blev vist, men har en forestilling om, hvad der er inden for positivlisten, kunne jeg så måske få et svar på, om hr. Flemming Damgaard mener, at den stribe blade ville være inden for positivlisten, inden for de kriterier, der er for det?
Jacob Buksti (S), 2003-11-28:
Jeg vil da gerne først sige, at jeg er fuld af beundring over den energi, som Venstres ordfører bruger på at forsvare denne sag, som han helt tydeligvis selv synes er en dårlig sag.
Forudsætningen for, at man kan forholde sig til virkningen af, hvordan et forslag er, er jo dog, at man forsøger at forholde sig til bare nogle af de tal, der er, ellers kan man jo ikke vurdere, hvordan det virker, og så kan man jo heller ikke vurdere økonomien. Jeg går da ud fra, at hr. Flemming Damgaard Larsen er bekendt med de portotakster, som er udmeldt fra Post Danmark den 20. november for f.eks. et blad, som har et oplag på under 3.000.
Det er dér, hvor der ikke rigtig er noget marked, men det er der faktisk mange små foreninger, som har.
Hvis de har et blad, som vejer 125 g, så koster det i dag ca. 2,50 at sende ud.
Med Post Danmarks nye takster koster det 10,05 kr.
Er det virkelig en portostigning, som hr. Damgaard Larsen tror fremmer aktiviteten i en forening med et blad med et oplag på under 3.000?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-11-28:
Først til hr. Peder Sass, som spørger
De ungdomsorganisationer får tilskud under tips- og lottoloven, og det gør DSU jo også.
Der er det jo deres ungdomsarbejde, vi støtter.
Det er selve ungdomsarbejdet, det er jo ikke det politiske arbejde som sådan.
Det er ungdomsarbejdet, vi støtter med det tilskud, som en lang, lang række ungdomsorganisationer endda med rette får til deres arbejde.
Det har ikke noget med det her at gøre.
Fru Jytte Wittrock spørger, om jeg mener, at de blade, som fru Mette Frederiksen viste før, er omfattet.
Til det kan jeg lige så godt klart sige: Det vil jeg ikke tage stilling til, for det ligger helt klart i lovforslaget, at der er et armslængdeprincip, og det er altså ikke os som politikere, der her på Folketingets talerstol skal udvælge, hvilke blade der skal være med, og hvilke blade der ikke skal være med. Til hr. Jacob Buksti: Jeg vil altså stadig væk ikke gå ind i den der talgymnastik hverken på den ene og den anden måde.
Det er ikke det, det handler om.
Jeg har sagt, og det vil jeg gerne gentage nu for tredje gang: Jeg tror, at det, hr. Jacob Buksti spørger til i den lange række af spørgsmål, hr. Jacob Buksti har stillet til trafikministeren - jeg har læst samtlige spørgsmål, og jeg har læst samtlige svar, men der er så mange, og jeg kan ikke huske dem alle sammen udenad - garanteret fremgår af et af de svar, der foreligger.
Mette Frederiksen (S), 2003-11-28:
Hr. Flemming Damgaard Larsen kan i dag fortælle, at det er nogle politisk fastsatte objektive kriterier, der afgør, hvorvidt blade og tidsskrifter nu skal være på positiv- eller negativlisten, altså kunne opnå portostøtte eller ej. Nu går jeg ud fra, at regeringen og Venstres ordfører har gjort deres hjemmearbejde forud for debatten her i dag, og derfor vil jeg meget konkret spørge hr. Flemming Damgaard Larsen: Jeg har taget nogle tilfældigt udvalgte blade med, alle blade, der i dag er omfattet af portofritagelsen: Provins-taxi - er det på positiv- eller negativlisten? Kofoeds Skole - er det på positiv- eller negativlisten?
Andelsbladet, med en landmand udenpå - er det på positiv- eller negativlisten?
Bibliotekspressen - er det på positiv- eller negativlisten?
Merkonombladet - er det på positiv- eller negativlisten?
Det er sådan set ret konkrete spørgsmål.
Jeg går ud fra, at regeringen og Venstres ordfører har gjort deres hjemmearbejde, så jeg går ud fra, at vi i dag kan få at vide bare for en lille, en meget, meget lille andel af de blade, der nu mister portofritagelsen: Er disse blade på positiv- eller negativlisten?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-11-28:
Først til hr. Poul Qvist Jørgensen: Nu er det jo således, at Bibliotekstilsynet i forvejen har med bl.a. publikationer at gøre, og derfor er det jo helt naturligt, at de også får mulighed for at administrere det område her.
Det tror jeg ikke der er nogen besværligheder med for Bibliotekstilsynet.
Så spørger hr. Poul Qvist Jørgensen, hvor mange penge der er afsat til at administrere, og det fremgår helt klart af bemærkningerne.
Der står i skemaet i afsnittet om økonomiske konsekvenser: »Ja, der er afsat 1,2 mio. kr. til administration af puljen i Biblioteksstyrelsen.«
Det er Biblioteksstyrelsen og ikke -tilsynet, som jeg kom til at sige før - Biblioteksstyrelsen.
Så det kunne hr. Poul Qvist Jørgensen have læst dér.
Til fru Jytte Wittrock, der spørger til de kriterier, der bliver opstillet: De kriterier er jo meget præcise, selv om de også er brede.
Der er mange blade, der falder ind under området.
Positivlisten står i afsnit 2.1 i bemærkningerne, og der vil i hvert fald være en meget stor mangfoldighed omkring den debat, der vil være i fremtiden her i Danmark.
Nu skulle det også gerne være således, at der godt kan være en mangfoldig debat, uden at man behøver at få statstilskud til at føre debatten, men her vil vi altså give de her 34 mio. kr. på årsbasis til området for at fremme debatten, den mangfoldige debat.
Jeg kan altså ikke se, at der er noget negativt i det.
Så var der fru Mette Frederiksen, der stod her og fremviste en lang række blade, og så skulle jeg på stående fod tage stilling til, om de skulle med eller ej.
Det vil jeg ikke; det er ikke min opgave som politiker her fra Tingets talerstol at tage stilling til, om det ene eller andet blad skal med.
Som politiker tager jeg stilling til det kriterium, der er stillet op i lovforslaget.
Og jeg synes, det er en rigtig god liste, der er opstillet her i bemærkningerne under positivlisten.
Louise Frevert (DF), 2003-12-02:
Jeg er sådan set ligeglad med, hvem der har sagt hvad hvornår og hvorfor og hvordan og alt det der; det er jeg helt ligeglad med.
Jeg vil bare have et fuldstændig konkret bud på, hvad Socialdemokraterne vil, for alle de der ord er bare fine ord.
Vi kommer da i det mindste med et forslag.
Så kan man bryde sig om det eller ej, men vi kommer med et forslag. Så hvad har Socialdemokraterne i lommen?
Er der noget, som vi nu kan få løftet sløret for?
Torben Hansen (S), 2003-12-02:
Jeg mener rent faktisk, at jeg svarede fru Louise Frevert i sidste runde, men jeg vil så sige, at eksempelvis i 1998 var der en praktikpladspræmiering, og på daværende tidspunkt var der 35.000 praktikpladser.
I dag er der 28.000 eller 29.000.
Det kunne jo rent faktisk være et glimrende instrument, som man også kunne bruge i denne her forbindelse.
Men det har man åbenbart ikke ønsket at gøre.
Man gør rent faktisk ikke noget som helst.
Jeg vil sige til fru Louise Frevert, at man får dem ikke op af starthullerne med det forslag, der ligger på bordet her.
Der sker absolut ingenting.
Det er også det, Det Økonomiske Råd siger, at hvis det her bliver gennemført, så sker der absolut ingenting; man får faktisk færre praktikpladser.
De siger så til gengæld også, at der er nogle incitamenter, som man kan gå ind og kigge på også i forhold til de små, og det synes jeg så man må gøre i fællesskab.
Men hele tiden at tale om, at vi skal straffe og straffe og straffe, det er ikke en retorik, der er opfundet hos os.
Beklager, det må jeg så sige til Dansk Folkepartis ordfører.
Men det kunne netop være det, der fik noget af det til at glide ned hos nogle af de små mestre.
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
Fru Louise Frevert stillede selv det helt centrale spørgsmål - det er fantastisk, når ordføreren gør det: Men hvordan får man arbejdsgiverne til at spille med?
Og jeg må konstatere af fru Louise Freverts egen tale, at der har hun kun troen at falde tilbage på.
Min gamle far sagde altid: Du skal vide, du skal ikke tro.
Men det er ikke det, der gør sig gældende her.
Jeg vil spørge fru Louise Frevert: Hvor skal de 6.000 unge mennesker, som ikke vil få en skolepraktikplads, gå hen? Vi har flere gange hørt i Uddannelsesudvalget - jeg er vidende om, at fru Louise Frevert har været der - at det drejer sig om kvinder, det drejer sig om voksne, det drejer sig om revalidender, som Dansk Folkeparti normalt ellers taler så højt og flot om i festlige taler, og så drejer det sig om unge med en anden baggrund end dansk.
Der er kun kontanthjælpssystemet tilbage, for der er nemlig kvoter på vores produktionsskoler.
Det var interessant, om vi kunne få arbejdsgiverne med her.
Hvilke krav skal man stille, og hvor går de 6.000 unge mennesker hen, som ikke vil kunne komme ind på en erhvervsuddannelse?
Thomas Adelskov (S), 2003-12-02:
Det kan jo være et meget fornuftigt synspunkt.
Men det er godt nok mærkværdigt at se Dansk Folkeparti være med blandt forligspartierne om det her forslag, hvis sigtet er, at flere unge skal tage en erhvervsuddannelse. Der skæres ned på uddannelsespladserne, der skæres ned på skolepraktikken, der laves adgangsbegrænsning, der laves halve uddannelser.
Hvad er guleroden, så flere unge skulle vælge erhvervsuddannelser med den omgang, som man udsætter dem for nu?
Så vil jeg spørge fru Louise Frevert: Hvem er det, som Dansk Folkeparti tror får praktikpladserne i fremtiden?
Er fru Louise Frevert ikke enig med mig i, at det er børnene, døtrene og sønnerne, af tømrermesteren, af den lille erhvervsdrivende, af den store erhvervsdrivende, som har et netværk og kan skaffe sine børn nogle praktikpladser, på linje med dengang vi havde den gamle mesterlæreuddannelse? Det er altså ikke de ganske almindelige lønmodtageres ganske almindelige børn, der får gavn af det her eller får mulighed for at få praktikpladser.