runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helga Moos (V), 2003-12-12:
Jeg bliver virkelig nødt til at følge op på det med miljøet.
Jeg er simpelt hen dybt forundret.
Jeg har hørt hr. Nicolai Wammens ordførertale.
Der var ikke et ord om miljø, og det betyder altså, at Socialdemokratiets interesse for miljø har været fuldstændig falsk hele vejen igennem.
Det er som om, at når der ikke lige er fokus på det i samfundet, så flytter Socialdemokratiet fokus væk fra miljø og nævner det ikke med så meget som et ord.
Partikelfiltrene - skal vi slet ikke have løst det problem?
Og alle kemikalierne.
Socialdemokratiet ved da godt, at der er et kæmpe problem, der skal løses.
Der er ikke sat penge af til den jordforureningslov, som vi godt nok sammen lavede, men som var så ringe, at vi bliver nødt til at bryde den op igen.
Hvor er interessen for det?
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-12:
Det er jo interessant, at vi til daglig hører alle disse meget negative kommentarer til regeringens miljøpolitik fra Socialdemokratiet, og når så man endelig får chancen for at komme med noget konkret, hvad er der så?
Ikke noget.
I Socialdemokratiet mener man åbenbart overhovedet ikke noget om miljøet.
F.eks. mener man ikke noget om partikelfiltre.
Hvorfor er Socialdemokratiet ikke med til at bevilge noget om partikelfiltre?
Og hvad med jordforureningsloven?
Mener Socialdemokratiet, at alle de mennesker, der er hårdt ramt af den socialdemokratiske jordforureningslov fra 1999, bare skal blive ved med ikke at få hjælp?
Det her er konkrete spørgsmål, så vi kan vel også få nogle konkrete svar fra hr. Nicolai Wammen.
Jens Rohde (V), 2003-12-12:
Så er det jo så meget desto mere tankevækkende, at hr. Nicolai Wammen ikke trods alle de spørgsmål, der er haglet ned over ham, har villet give et eneste svar med bare lidt om, hvor pengene sådan skal komme fra.
Men lad os nu tage den med børnehaverne, som åbenbart er blevet det helt store slagnummer for Socialdemokraterne.
Der håber jeg så, at jeg kan få nogle svar.
Det første må være, at når nu hr. Nicolai Wammen står heroppe og taler så salvelsesfuldt om, at det er nogle forfærdelige forhold for forældrene, og at det er dyrt med den betaling, som man har i dag, kan vi så ikke godt blive enige om, at den øgede forældrebetaling, som kommunerne fik lov til at opkræve, nemlig at at hæve betalingen med 1 procentpoint op til 33 pct., blev gennemført af den tidligere regering i komuneaftaler?
Skal vi ikke lige få dét på plads?
Det var den ene ting. Så den anden ting: Pengene skal jo komme et sted fra, og nu holder vi os konkret til det her.
Hvem skal betale?
Hvem skal finansiere, for det er jo et ret udgiftskrævende forslag, det med daginstitutionerne?
Hvor skal pengene komme fra?
Og det tredje spørgsmål i denne sammenhæng: Har man taget Det Radikale Venstre i ed og kan give befolkningen en garanti for, at det også bliver sådan, hvis det hr. Nicolai Wammen og hans partifæller får lov til at bestemme?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Til hr. Flemming Oppfeldt vil jeg sige, at jeg tror, vi kigger på to forskellige papirer.
Det, jeg refererer til, er et spørgsmål, der hedder S 3441, stillet af fru Irene Simonsen.
Det er det, jeg har henvist til.
Jeg kan jo ikke gøre for, at hr. Flemming Oppfeldt kigger på andre papirer, end jeg gør.
Og der fremgår det af det svar, der er kommet
fra Finansministeriet, at man har regnet på Socialdemokratiets forslag, og at der ikke set fra Finansministeriets vinkel er nogen problemer.
Så til fru Charlotte Dyremose, der spørger: Skal alle børn passes offentligt?
Nej, det skal alle børn ikke.
Og det har Socialdemokratiet heller aldrig nogen sinde sagt at de skulle.
Vi vil bare gerne gå ind og hjælpe børnefamilierne i det her land med i daginstitutionerne at få en pris, der er 1.000 kr., sådan at det rent faktisk kan betale sig at komme ud på arbejdsmarkedet for nogle lavtlønsgrupper, som i dag skal betale meget dyre daginstitutionspriser, sådan at der er
en mulighed for, at de kan få passet deres børn, uden at de skal have et meget hårdt slag i deres økonomi.
Så til hr. Peter Christensen.
Jeg kan godt lide, at hr. Peter Christensen smiler, for det var jo nærmest de højere magter, der blev taget i ed for at overbevise om, at det, der blev sagt, da måtte være rigtigt.
Men jeg vil sige til hr. Peter Christensen: Selv hvis man hidkalder alle dem, som Venstre måske kan finde rundtomkring, og jeg tror trods alt ikke, at man har Vorherre på sin side i denne sag, så tror jeg, at man kan få meget vanskeligt ved at overbevise befolkningen om, at vores skatteforslag er dårligere finansieret og mere uholdbart end det, regeringen har lagt frem, for det er nemlig ikke tilfældet.
Tilfældet er, at Socialdemokratiet har fremlagt et ordentligt forslag, og det ved hr. Peter Christensen selvfølgelig også udmærket godt.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-12:
Jeg spurgte Socialdemokratiet, hvordan man finansierer sin integrationspolitik, herunder det store løfte om at afskaffe starthjælpen.
Der var svaret fra Socialdemokratiet, at det bliver finansieret, ved at man sparer noget på bureaukratiet, og når jeg så spørger om det, får jeg at vide, at det er et svar, man har fået.
Det eneste spørgsmål, Socialdemokratiet har stillet, hedder S 621, og det blev stillet af fru Anne-Marie Meldgaard den 11. november.
Deri spørger fru Anne-Marie Meldgaard: Hvad vil det koste at afskaffe starthjælpen og forhøje introduktionsydelsen til kontanthjælpsniveau?
Og der er svaret fra beskæftigelsesministeren, at det koster 245 mio. kr. inklusive de sparede administrative lettelser i kommunerne.
Derfor bygger det ikke på uvidenhed, når dette Folketing får at vide, at det hviler i sig selv.
Peter Christensen (V), 2003-12-12:
For så ville hr. Nicolai Wammen ...
Indledningsvis vil jeg lige gøre hr. Nicolai Wammen opmærksom på, at vi efterhånden er mange, der har spurgt om, om vi skal forstå ændringsforslaget fra Socialdemokratiet om de 8,7 mia. kr. således, at man vil øge beskatningen med 8,7 mia. kr.
Hvis hr. Nicolai Wammen vil svare på noget af det, der bliver spurgt om, så var det da en af de ting, hr. Nicolai Wammen kunne tage fat i.
Men derudover vil jeg faktisk komme med en advarsel til alle lønmodtagere: Find lønsedlen frem, se på det punkt, hvor der står SP-bidrag, gang det beløb, der står, med to og sig så farvel.
I ser det aldrig igen.
Det er den eneste konklusion, jeg kan drage af, at hr. Nicolai Wammen ikke vil svare på mit spørgsmål om, hvordan man vil finde penge til at betale de bidrag tilbage, når folk når pensionsalderen.
Og så er det klart, at hr. Nicolai Wammen i stedet for at svare påstår, at alt er fuldt finansieret.
Gu' er det ej!
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-12:
Hr. Nicolai Wammen vil åbenbart ikke svare mig på, hvorfor forældrene ifølge Socialdemokraterne ikke må vælge en anden form for pasning end den kommunale institution, men så prøver jeg med et andet spørgsmål.
Socialdemokraterne vil jo afskaffe den fulde omkostningsdækning i forbindelse med skattesager, som skatteyderen vinder.
Socialdemokratiet vil altså have, at skatteyderne selv betaler sagsomkostninger, som i mange tilfælde er større end gevinsten ved at vinde. Hvis Socialdemokraterne kommer til magten, kan vi altså regne med igen at få en situation, hvor det ganske enkelt er for dyrt for skatteyderen at få ret i en skattesag, og hvad så?
Skal man så bare lade stå til?
Skal man så bare erkende, at nok har man ret, men man har simpelt hen ikke råd til at få sine retmæssige penge tilbage?
Det er en situation, som jeg synes er bekymrende for retssikkerheden.
Men er det virkelig sådan et samfund, Socialdemokraterne vil have?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Fru Rikke Hvilshøj spørger, hvad Socialdemokratiet gerne vil gøre for erhvervslivet.
Vi vil meget gerne gøre det, som det faktisk lykkedes at gøre op gennem 1990'erne, nemlig skabe en økonomisk situation med et klima for vækst for erhvervslivet, hvor vi satser på de dele af erhvervslivet, som er på vej frem, og giver mulighed for, at de, der ligger lidt tilbage, også får en chance.
Men den helt afgørende forudsætning for det er, at vi har en veluddannet arbejdskraft, at vi har nogle mennesker, der kan påtage sig de job, et moderne erhvervsliv gerne skal kunne få besat.
Hvis der kommer et opsving - og det håber vi naturligvis alle sammen at der gør - er det en forudsætning, at vi hele tiden uddanner og efteruddanner vore medarbejdere.
Hvis vi også på lang sigt, også set i sammenhæng med 2010-problematikken og meget andet, skal have et velfærdssamfund, der hænger sammen, er uddannelse det helt centrale.
Derfor foreslår vi også et bidrag fra erhvervslivet
til den målrettede satsning, og det synes vi er en rigtig god idé. Jeg må sige til hr. Freddy Dam, som med stor iver har prøvet at opstille tre forskellige valgmuligheder heroppefra, næsten som i en quiz i tv: Det er et gammelt trick, og jeg hopper ikke på det.
Jeg kan kun sige det samme som til hr. Lars Barfoed: Vi vil meget gerne arbejde for 2010-målene, men vi kan jo kun gøre det, hvis vi overtager en økonomi, der hænger fornuftigt sammen, men alt tyder desværre på, at det ikke bliver tilfældet.
For hver dag under denne regering går det nemlig den forkerte vej.
Så til fru Else Theill Sørensen, der spørger til skattestoppet
: Hvor er det, der skal ske noget, hvor er det, Socialdemokratiet gerne vil finde nogle penge på f.eks. skatteområdet?
Det vil jeg meget gerne fortælle.
Det er f.eks. ved at lukke de skattehuller, hvor nogle virksomheder - ingen nævnt, ingen glemt - har fået nogle muligheder for at trække på vores store fælles konto.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-12:
Da den nuværende regering tiltrådte, blev der introduceret og indført et helt nyt begreb - man kan vist roligt kalde det et revolutionerende begreb - der hedder skattestop.
Uden jeg har hørt hr. Nicolai Wammen sige det direkte, har jeg en stærk fornemmelse af, at Socialdemokraterne har planer om at afvikle og afskaffe det princip, der hedder skattestop.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at hr. Wammen ville komme herop og give os bare en lille del af listen over de skatter, der skal hæves, hvis Socialdemokratiet kommer til magten.
Jeg forventer ikke nogen udtømmende liste, for det tillader hr. Wammens taletid naturligvis ikke, men bare de vigtigste, og det er unødvendigt at tage de byrder, man vil lægge på landbrugserhvervet, med, for dem har vi jo hørt om. Men der må være flere skatter, der skal hæves.
Freddy Dam (V), 2003-12-12:
Det lader jo til, hvis man bare bliver ved længe nok, begynder svarene så småt at komme.
Jeg stillede tre spørgsmål om de tre muligheder, jeg angav, og jeg forstår nu, at Socialdemokraterne i virkeligheden så småt har opgivet 2010-målsætningen.
Men hvis det ikke er tilfældet, vil jeg bede hr. Nicolai Wammen om at komme herop på talerstolen og sige mig imod.
Spørgsmålet er så, om man for at finansiere skattepakken vil afskedige disse ca. 30.000 offentligt ansatte, og spørgsmålet er stadig: Kommer der yderligere skattestigninger?
For at gøre det helt kort vil jeg godt spørge: Er det rigtigt, eller er det forkert, at borgerne kan forvente skattestigninger på 8,7 mia. kr., hvis Socialdemokraterne kommer til?
Rikke Hvilshøj (V), 2003-12-12:
Beskæftigelsessituationen har også været på dagsordenen i dag, og vi kan jo høre, at den bekymrer Socialdemokratiet sig meget om.
Det gør vi sådan set også, og jeg tror, vi alle sammen har en interesse i at få arbejdsløsheden ned og få beskæftigelsen op.
Men så må jeg bare undre mig lidt over de ændringsforslag, Socialdemokratiet kommer med som svar på problemerne.
De løsninger, som Socialdemokratiet kommer med, er bl.a. at pålægge erhvervslivet nye udgifter på et sted mellem 6,7 mia. kr. og 9 mia. kr. ifølge de opgørelser, jeg har set, og det er da ikke på den måde, erhvervslivet får råd til at ansætte flere mennesker. Blandt forslagene er der også den nye skat på lønsum og en afgift på afskedigelse af medarbejdere over 55 år.
Tror Socialdemokratiet virkelig, at det er på den måde, man får erhvervslivet til at skabe noget mere af den beskæftigelse, som skal være med til at finansiere vores velfærdssamfund?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Til hr. Jens Kirk og sådan set også til fru Marianne Pedersen: Jeg er egentlig lidt overrasket over begges indlæg, fordi de har en så dyster tone.
Alt er ved at gå skidt i landbruget, forstår jeg, men det harmonerer jo meget, meget dårligt med, at vi har en finansminister, der fortæller: Opsvinget er på vej, bare vent, venner!
Det er bare et spørgsmål om ganske kort tid, så vender vinden.
For os er det meget klart, at der er indført nogle særordninger for landbruget, og da vi ikke har ubegrænsede midler, da pengene skal passe krone til krone, og da vi gerne vil prioritere folkeskole, sygehuse og ældreomsorg, har vi valgt at sige, at de penge vil vi hellere bruge her.
Jeg synes egentlig, at landbrugets talerør allerede i dag skulle gå til finansministeren og fortælle om alle de bekymringer, man har, for det stemmer meget dårligt overens med det, vi har hørt fra regeringspartierne her de sidste par dage. Til hr. Lars Barfoed, der spørger, om vi kan påtage os at prøve at nå 2010-målene, må jeg sige, at hr. Lars Barfoeds regering har gjort den opgave umådelig vanskelig - umådelig vanskelig. Der er ingen tvivl om, at man har sat den stærke og sikre økonomiske kurs, der er hele forudsætningen for, at vi kan nå 2010-målene, over styr.
For at nå målene kræves det bl.a., at vi får 85.000 flere i beskæftigelse, men indtil nu har resultatet været det stik modsatte: 50.000 færre i beskæftigelse.
Derfor har Socialdemokratiet sagt, at i 2004 vil vi gerne sætte mere skub i økonomien, så vi kan få folk i arbejde, fordi det er forudsætningen for, at vi kan opretholde 2010-planen; men for hver dag, der går under denne regering, bliver det en vanskeligere og vanskeligere opgave.
Ikke kun med hensyn til beskæftigelse, men også med hensyn til gældsafvikling og andre vitale dele af 2010-planen har vi en regering, som er dumpet med et brag.
Vi har en finansminister, der laver et skønmaleri, mens alle uafhængige siger, at det tværtimod går i den forkerte retning med regeringens økonomiske politik, uanset om der er et opsving på vej eller ej.
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Det bliver simpelt hen mere og mere pinligt.
Flere ordførere fra Venstre har været oppe at spørge Socialdemokratiets hr. Nicolai Wammen, om ikke hr. Nicolai Wammen bare vil bekræfte, at i deres eget ændringsforslag har de et forslag, der hæver beskatningen med 8,7 mia. kr. Vil hr. Nicolai Wammen ikke engang stå ved sit eget partis ændringsforslag?
Ændringsforslaget hedder nr. 775, og det er 8,7 mia. kr., som skatten stiger med.
Vil hr. Nicolai Wammen ikke bare bekræfte, at de har stillet sådan et ændringsforslag? Så har vi også fået afsløret, at der er et hul i Socialdemokratiets finansieringsforslag, ændringsforslag, et hul på 1/4 mia. kr., for hr. Nicolai Wammen baserede sine oplysninger på et spørgsmål, der drejede sig om noget helt andet.
Nu har jeg på vej herop givet hr. Nicolai Wammen det § 20-spørgsmål, som Socialdemokratiets udlændingeordfører, fru Anne-Marie Meldgaard, har stillet, som ganske tydeligt viser, at hvis man gennemfører Socialdemokratiets forslag, er det ikke omkostningsfrit, så koster det 245 mio. kr. Vil hr. Nicolai Wammen erkende, at der er begået en fejl?
Og når hr. Nicolai Wammen har erkendt, at der er begået en fejl, vil man så trække sit forslag, eller vil man øge det finansieringshul, der er i Socialdemokratiets forslag, yderligere?
Det ville klæde hr. Nicolai Wammen at komme op og bare for en gangs skyld give nogle konkrete svar.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Når man skal op tredje gang for at få et klart svar, kan man jo godt fristes til at tænke, at det er nok, fordi hr. Nicolai Wammen egentlig ikke rigtig bryder sig om at svare på spørgsmålet.
På den anden side så synes jeg næsten, at vi har et krav på at få et klart svar.
Vil Socialdemokratiet vedstå 2010-målsætningerne, som Socialdemokratiet selv i sin tid har fremlagt, og mener Socialdemokratiet at kunne påtage sig at nå de mål for den økonomiske politik, der er sat for år 2010?
Dels på grund af hr. Nicolai Wammens manglende lyst til at svare klart på spørgsmålet, men også af mange andre grunde kan man få det indtryk, at det vil Socialdemokratiet ikke, og Socialdemokratiets formand har jo også tidligere udtalt i medierne, at det mener han ikke kan lade sig gøre.
Som jeg har nævnt et par gange, kan man jo se, at udgifterne i Socialdemokratiets finanslovforslag eksploderer langt ud over, hvad rammerne i 2010-målsætningen tilsiger, og man kan også se, at finansieringen af Socialdemokratiets finanslovforslag slet ikke hænger sammen.
Man finansierer endda sine udgifter ved at bruge pengene fra Nordsøen, samtidig med at man bebuder, at man vil stemme imod det lovforslag, der skal tilvejebringe de midler.
stadig ved de målsætninger?
Jørgen Winther (V), 2003-12-12:
Men sundhedspolitikken må ligge i samme skuffe, for vi hørte ikke et eneste ord om sundhedspolitik. Er 247.000 et tal, som hr. Wammen kan erindre?
Da SR-regeringen huserede, var der 247.000 mennesker, patienter, der ventede mere end 3 måneder på indlæggelse.
I hele regeringsperioden - jeg kan godt forstå, at man bladrer meget i papirerne nu - var det sådan, at ventetiden for patienter steg og steg og steg.
De blev sygere og sygere og skulle have mere og mere medicin, og ventetiden steg og steg.
Derfor vil jeg spørge hr. Nicolai Wammen
: Hvad er Socialdemokratiets sundhedspolitik, og har privathospitaler med offentligt tilskud nogen som helst plads inden for Socialdemokratiets sundhedspolitik?
Jeg håber at få et svar.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Vi synes ikke, det er der, vi skal gå ind og bruge samfundets ressourcer.
Vi vil gerne en anden vej, og det er derfor, vi har tilkendegivet - det sagde jeg vist i øvrigt også til hr. Hans Andersen under førstebehandlingen af sagen - at der er vi uenige om, hvordan vi skal prioritere i det danske sundhedssystem.
Til hr. Jørgen Winther vil jeg sige, at jeg faktisk sagde noget om sundhedsvæsenet i min ordførertale.
Jeg skal gerne vise hr. Jørgen Winther det efterfølgende.
Jeg sagde det faktisk i den opremsning, jeg kom med, da jeg beskrev, hvor det var, vi kunne have lavet nogle gode ting til gavn for det danske samfund.
Et af de steder, hvor vi meget gerne vil gå ind og gøre noget til gavn for det danske samfund,
er ikke mindst i forhold til de medicinske patienter.
Vi har i det socialdemokratiske finanslovforslag afsat 200 mio. kr.
ekstra gange fire, nemlig over de næste 4 år, 800 mio. kr. til at gå ind og give et løft på det her område.
Det håber jeg hr. Jørgen Winther vil kvittere for, for det er et glimrende tiltag.
Det, man har oplevet ude i amterne, har jo været, at man har en meget anstrengt økonomi, og det ved få mennesker bedre end hr. Jørgen Winther, for hr. Jørgen Winther sidder jo selv i amtsrådet og kender til de her ting.
Ikke længere?
Undskyld, hr. Jørgen Winther har i hvert fald gjort det.
Derfor har vi med de i øvrigt på mange måder gode initiativer, der er sat i værk på sundhedsområdet, set, at man har måttet tage ressourcer og putte dem ind på det her område, og så er de medicinske patienter gledet lidt mere i baggrunden.
Vi synes, at også de medicinske patienter har krav på, at vi giver et løft, og det er det, som har været afgørende i forhold til, at vi satser netop på det her område.
Derfor har hr. Jørgen Winther ikke ret i, at vi ikke vil gøre noget på sundhedsområdet.
Så må hr. Kristian Jensen meget undskylde, men jeg har ikke haft lejlighed til at læse det.
Jeg vil meget gerne vende tilbage til hr. Kristian Jensens spørgsmål om et øjeblik.
Man kan ikke bare komme med et stykke papir, mens folk er på vej op for at svare, og så sige, at det skal de lige give et svar på.
Jeg skal gerne læse det, og så skal jeg gerne svare hr. Kristian Jensen.
Tove Videbæk (KD), 2003-12-12:
Hr. Kristian Jensen udtalte sig for lidt siden om smagsdommeri og sagde, at i stedet for at råd og nævn og smagsdommere skulle bestemme, skulle sagerne afgøres i Folketinget.
Men hr. Kristian Jensen, så lad os lige tage portostøtten igen.
Det er jo regeringen, der her vælger, hvem der skal have støtte, og hvem der ikke må få det; det bliver jo ikke afgjort i Folketinget.
Er det så ikke smagsdommeri?
Man har heller ikke kunnet få noget at vide om objektive kriterier.
I stedet for sender man sorteper videre til et udvalg, der så skal udføre det beskidte arbejde for regeringen.
Mener hr. Kristian Jensen slet ikke, det her har noget med smagsdommeri at gøre?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Hr. Eyvind Vesselbos institut har netop afgivet sin første rapport, og jeg må sige, at den levede til fulde op til forventningerne.
Det var ren varm luft og gas, og helt ærligt: Det er for langt ude, må jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo.
Vi har en regering, der har sparet 2 mia. kr. på miljøområdet for 2001-2004, og som påstår, at det, de partier, der har kæmpet en stædig kamp for at holde en grøn profil for det her samfund, for det her land, bare er noget, som vi skal smide ud med badevandet, og at vi ikke har nogen holdninger.
Hvis hr. Eyvind Vesselbo havde været romanforfatter, tror jeg, han kunne have ladet sig inspirere af Kafka, for det er en lige så absurd skueproces, hr. Eyvind Vesselbo prøver at sætte oppositionen i.
Det er det rene, glade vanvid.
Jeg kan sige til hr. Eyvind Vesselbo: Ja, vi vil gerne afskaffe Institut for Miljøvurdering; det er en del af vores finanslovforslag, og det vil vi glæde os til at gennemføre.
Det var naturligvis ikke hele vores miljøpolitik, jeg læste op af for hr. Eyvind Vesselbo for et øjeblik siden, men det var uddrag af den.
Til hr. Troels Lund Poulsen
: I modsætning til denne her regering finansierer vi faktisk de skattetiltag, vi tager.
Vi vil ikke stå og have overvismændene til at fortælle os, at der ligger en regning på 28 mia. kr. og venter uden at kunne give et fornuftigt svar på, hvordan tingene hænger sammen.
Vores er finansieret krone til krone.
Til fru Irene Simonsen vil jeg sige, at vi har baseret vores forslag på det svar, der er givet til fru Irene Simonsen.
Så mere voldsom er situationen heller ikke.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-12:
Jeg vil godt takke hr. Nicolai Wammen for det svar, jeg fik, for her løftede hr. Nicolai Wammen jo sløret for Socialdemokratiets miljøpolitik.
Hr. Nicolai Wammen svingede sig helt op under skyerne og sagde, at Socialdemokratiets miljøpolitik går ud på at fjerne Institut for Miljøvurdering.
Men der må altså være noget mere, for det kan da ikke være rigtigt, at man bare vil tage 15 mio. kr. og så færdig.
Der må være et hemmeligt oplæg -
lige så hemmeligt som det velfærdsoplæg, vi heller ikke må se
Jeg kan godt forstå, at hr. Nicolai Wammen ikke helt kan følge, at man godt vil diskutere miljøpolitik, men jeg vil godt sige, at vi er stolte af vores miljøpolitik i Venstre.
Vi er stolte af, at vi vil gøre noget ved partikelfiltrene, jordforureningen, lugten af gylle, miljø og sundhed, men Socialdemokratiet kan jo ikke sige det samme, for problemet er jo, at det er en hemmelig plan.
Eller har Socialdemokratiet måske slet ikke nogen plan?
Irene Simonsen (V), 2003-12-12:
Jeg forsøger nu for tredje gang ligesom mine to kolleger, hr. Flemming Oppfeldt og hr. Kristian Jensen, der begge tidligere i dag har forsøgt at komme til bunds i hele miseren vedrørende starthjælpen.
Det er jo utrolig svært at forstå, hvordan det hænger sammen, så vi bliver simpelt hen nødt til at tage den én gang til for prins Knud for at få en forklaring.
Først har jeg stillet et § 20-spørgsmål for at få belyst, hvordan Socialdemokratiets integrationsoplæg hænger sammen økonomisk, og hvad det koster.
Dernæst spørger jeg, hvad det koster at differentiere starthjælpen, fordi det var det, der stod i det første oplæg fra Socialdemokratiet.
Så stiller fru Anne-Marie Meldgaard spørgsmål om, hvad det koster at afskaffe starthjælpen og erstatte den med kontanthjælp, og får et tydeligt svar: 245 mio. kr. Men nu kan vi se i Socialdemokratiets finanslovoplæg, at der er et forslag om at afskaffe starthjælpen og erstatte den med kontanthjælp, og nu koster det pludselig intet.
Nu er vi nødt til at få et svar.