Ole Stavad (S), 2001-05-22:
Allerførst skal jeg sige på kulturministerens vegne, at hun er utrolig ked af, at hun ikke kan være med her i dag
, men sygdom er jo hver mands herre, som man siger, og derfor må jeg så repræsentere også kulturministeren her i dag. Det vil sige, at selv om jeg gør med det glæde, så er jeg alligevel ked af, at det er situationen, fordi også det holdsamarbejde, der foregår på det her felt i regeringen, synes jeg ville være et vigtigt signal såvel til kulturlivet som til erhvervslivet; det får vi så ikke et billede af, i hvert fald fra regeringsholdet, her i dag.
Men der er helt enighed imellem kulturministeren og mig om de ting, som jeg nu skal forsøge at lægge frem for Folketinget, hvor vi, indtil kulturministeren blev syg, havde lavet en arbejdsdeling i forhold til besvarelsen her.
Jeg vil godt takke forespørgerne for, at vi får denne lejlighed.
Det er en lejlighed, som vi hilser med stor glæde i regeringen, for vi synes, det er en meget spændende redegørelse, som er blevet modtaget ude i brede kredse som et spændende input i debatten, både i forhold til det kulturmæssige og til det erhvervsmæssige.
Og så er det jo egentlig en velvalgt dag, vi har forespørgslen, i og med at det i dag er lige nøjagtig halvårsdagen for offentliggørelsen af redegørelsen, der blev offentliggjort den 22. november sidste år.
Redegørelsen indeholder et betydeligt antal forslag om konkrete initiativer, 13 stk. i alt, som jeg gerne vil give en status på og dermed også give både Folketinget og offentligheden en mulighed for at kunne følge med i.
Det var jo ikke sådan, at vi kun kom med en redegørelse; vi kom med en redegørelse, der rummer en række initiativer, som er fulgt kontant og præcist op, og her er der en meget velvalgt lejlighed til at orientere såvel Folketinget som offentligheden om dem.
Jeg vil lave en hurtig gennemgang af statussen for de 13 initiativer, og først vil jeg nævne VækstFonden, der har fulgt regeringens og i øvrigt også et flertal i Folketingets opfordring til at skabe bedre rammer for private investeringer i dansk film.
VækstFonden startede den 21. februar i år et udbud for at finde samarbejdspartnere til et eller to udviklingsselskaber, der med lige dele offentlige og private midler skal udvikle et nyt marked for privat, risikovillig kapital til film- og medieerhvervet.
Der har været stor interesse blandt investorer og filmfolk for udbudet.
Udviklingsselskabet eller -selskaberne er på plads inden udgangen af året, og Danmark vil efter løftet til dansk film, som blev vedtaget i 1999, igen have skabt helt unikke rammer for filmproduktion. initiativ er, at Eksportkreditfonden har taget bolden fra redegørelsen op og udviklet en model for bedre eksportfinansiering af dansk film.
Eksportkreditfonden præsenterede i februar et forsikringsprodukt rettet mod filmbranchen, og i første omgang går fonden ind og støtter et Thomas Vinterberg-projekt gennem risikodækning af distribution af filmen til tre mindre filmdistributører.
Det sker på baggrund af en undersøgelse, som vi offentliggjorde så sent som i sidste uge, nemlig fredag den 18. maj.
På musikområdet er regeringen i gang med det indledede arbejde med en producentuddannelse.
Både Jydsk Musikkonservatorium og Det Rytmiske Musikkonservatorium udarbejder forslag, der diskuteres med musikbranchen, og herefter skal placeringen af uddannelsen lægges fast.
De første studerende kan regne med at træde ind af døren til semesterstart i 2002.
For alle kulturerhverv, også musikken, er orienteringen mod eksportmarkedet noget centralt.
Danmarks Eksportråd har indledt en dialog med repræsentanter for bl.a. billedkunst, bogforlag, musikbranchen, sceniske kunstarter og design.
Dialogen fortsætter den 20. august på det årlige møde for udenrigstjenestens repræsentationschefer, og her vil den kommercielle kultureksport være et af temaerne.
Dynamikken i kulturerhvervene skal holdes ved lige, og derfor arbejder regeringen for et helt nyt og unikt iværksættermiljø tæt på de kunstneriske uddannelser på Holmen.
Her skal kulturfolk med gode ideer og mod på en tilværelse som selvstændige hente sparring, rådgivning, administrative og teknologiske faciliteter og risikovillig kapital til at realisere deres ideer.
Der er afsat 15 mio. kr. på finansloven til at etablere de fysiske rammer til miljøet, og sidst i juni skal Finansudvalget herudover behandle et aktstykke om finansiering af kapitalindskud.
Vi starter på Holmen, fordi forudsætningerne er klart til stede her, men vi er bestemt også parat til at se på de muligheder, der er for at etablere sådanne miljøer andre steder ude i landet.
Herudover vil jeg nævne to forslag rettet mod digitale medier.
For det første vil vi sætte rammebetingelserne for indholdsproduktion til de digitale medier på den europæiske dagsorden under Danmarks formandskab i efteråret 2002.
En arbejdsgruppe med deltagelse af Kulturministeriet, Erhvervsministeriet og IT- og Forskningsministeriet forbereder dette initiativ.
Med det formål at øge opmærksomheden om billedkunsten, sprede brugen af billedkunst og formidle salg af billedkunst på Internettet har vi for det andet givet en støtte på 900.000 kr. til artnet.dk.
I redegørelsen er der et forslag om en eventfond, som Danmarks Turistråd har arbejdet videre med.
Fonden skal skabe bedre rammer for at udvikle og tiltrække events og skabe større professionalisme omkring kulturelle events i regionerne.
Finansieringen er endnu ikke på plads, men det er noget af det, der diskuteres og eventuelt kan bringes ind i finanslovprocessen for næste år.
Endelig vil jeg omtale fire forslag, der skal bygge bro mellem kultur- og erhvervslivet.
Vi har set, at de to verdener i nogen udstrækning mangler et fælles sprog, og at de ikke fuldt ud drager nytte af mulighederne i et tættere samarbejde.
Regeringen vil gøre det, den kan for at være med til at skabe rammerne, så vi kan få nedbrudt den form for barriere, og det skal ske ved at forske i området.
Learning Lab Denmark har påtaget sig opgaven, og der bliver oprettet et helt nyt forskningskonsistorium med fokus på grænserne mellem kunst, erhverv og videnskab.
Barrierne skal brydes ned ved at bygge erhvervsrelaterede elementer ind i de kunstneriske uddannelser samt ved at lade andre uddannelsesinstitutioner indgå i samarbejdet med de kunstneriske uddannelser.
Dernæst er vi ved at udvikle et forslag, vi kalder kulturkontrakter.
Endelig vil vi give startskuddet til et netværk
mellem erhvervsledere og kulturfolk, der skal skabe bedre rammer for dialog mellem virksomheder og kulturliv.
Vi søger gennem et offentligt udbud en operatør til opgaven, og der er afsat 3 mio. kr. til dette initiativ.
Disse 13 initiativer udgør, synes vi, et fantastisk spændende supplement til kulturpolitikken.
De er dog ikke hele verdenen, og regeringen vil fortsat sikre gode rammer for offentlig støtte til kunst og kultur.
En af kulturpolitikkens største værdier er netop, at den skaber rum for initiativer, der ikke skal være kommercielt bæredygtige.
Som det fremgår af de mange ting, vi har i gang, er vi meget optaget af at styrke samspillet mellem kultur og erhverv.
Mange frygter måske, at al kultur nu skal gøres op i penge, eller at al erhvervsudvikling skal handle om kreativitet og blive ukonkret.
Det bliver imidlertid på ingen måde tilfælde, selv om der bestemt i høj grad er brug for kreativitet og den kreative åre, også i erhvervslivet.
Kulturen og erhvervet skal fortsat have hver deres rolle at spille i udviklingen af det danske samfund, og redegørelsens initiativer skal derfor ikke ses som en erstatning af den eksisterende erhvervs- og/eller kulturpolitik, men som et supplement.
Det handler i høj grad om at bygge bro mellem kultur- og erhvervslivet, som hidtil har været to ret adskilte verdener.
At bygge bro betyder ikke, at grænserne udviskes mellem kultur- og erhvervslivet.
Forskellighederne mellem kultur og erhverv skal bevares, ikke fjernes, for det er i grænselandet, de spændende ting skabes.
Relationerne mellem kultur og erhverv har en del lighedspunkter med forholdet mellem forskningsverdenen og erhvervslivet.
For år tilbage var grænserne og fordommene mellem forskere og erhvervsliv meget store, men de er heldigvis ved at blive opblødt.
Der er i dag et stort samspil mellem forskning og erhverv, uden at det går ud over grundforskningen.
På samme måde skal vi nu bygge bro mellem kultur og erhverv, uden at det går ud over den frie kunsts uafhængighed.
Kulturen skal ud i virksomhederne for at skabe værdier, og det er der mange grunde til.
Kravene til erhvervslivet ændrer sig markant i disse år.
Vi kan ikke længere konkurrere på prisen, det er andre bedre til.
Derimod skal Danmark i stigende grad konkurrere på kreativitet og på produkter med sjæl og historie.
Derfor har erhvervet brug for kunsten.
Samtidig er kulturen i sig selv blevet en god forretning.
Den internationale handel med kultur er vokset fra 100 mia. kr. i 1980 til 400 mia. kr. her 20 år efter
, og også det danske kulturerhverv er godt med i den udvikling. Kulturerhvervet i Danmark omsætter for 75 mia. kr. årligt, beskæftiger ca. 60.000 fuldtidsansatte og eksporterer for mere end 15 mia. kr., og vækstraten er en af de højeste, der overhovedet findes. Der er mange gode tegn på et godt samspil mellem kultur og erhverv, men der er fortsat en del barrierer, der skal overvindes.
Forskellige tænkemåder, forskellige sprog, manglende kendskab og traditioner for samarbejde er blot nogle af dem.
Det er barrierer af den slags, som initiativerne i redegørelsen gerne skulle være med til at nedbryde og fjerne.
Det er imidlertid afgørende for regeringen, at tiltagene for at fremme den kreative alliance ikke bliver et anneks til den traditionelle kultur- og erhvervspolitik, og derfor vil regeringen arbejde for at indarbejde kulturerhvervet i regeringens almindelige erhvervspolitik.
Kulturerhvervet skal udvikle sig til en naturlig del af erhvervspolitikken og respekteres og behandles på linje med de andre erhverv, og derfor vil regeringen indarbejde det videre arbejde mellem kultur og erhverv som en fast del af erhvervsstrategien dk21.
Jeg kan i øvrigt meddele, at kulturministeren er blevet en del af regeringens dk21-udvalg som en af de ministre, der
også har erhvervspolitik på dagsordenen, og sammen vil vi følge udviklingen for kulturerhvervet og hvert år give en status for arbejdet med kultur og erhverv i erhvervsstrategien
Må jeg slutte af med at sige, at det, der er så fantastisk spændende i denne kombination, jo netop er forskelligheden: at det er i rummet af forskellighed, det unikke skal skabes.
Derfor er den frygt og bekymring for, at kulturen skulle blive kommercialiseret, eller at erhvervslivet skulle begynde at ligne noget andet end egentligt erhverv, og som jeg har mødt nogle af de steder, hvor jeg har haft diskussioner, helt forkert.
Jeg vil sige, at hvis de to forskellige, men hver især vigtige, samfundsfaktorer begyndte at ligne hinanden, var vores arbejde mislykkedes.
Det er i rummet af forskellighed, det unikke skabes.
Derfor skal vi fortsat understøtte kulturen, som vi har gjort hidtil, og derfor er der ikke fra regeringens side nogen signaler om, at vi skal kommercialisere kulturen.
Vi skal tværtimod skabe det unikke ved at lade de to forskellige faktorer og forskelligheden mødes og i rummet af forskellighed skabe det unikke.
Jeg håber, at det arbejde, vi har sat i gang, vil få en bred støtte og tilslutning i Folketinget, og jeg lover på regeringens, kulturministerens og egne vegne, at vi i et samspil med Folketinget vil gøre det, vi kan for at følge op på de spændende muligheder, der ligger med afsæt i den kultur- og erhvervspolitiske redegørelse. Forhandling