runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2003-04-08:
Det indre marked i Den Europæiske Union er en kæmpe fordel for Danmark og for Europa.
Til det indre marked hører som en meget vigtig del, at der også er fri bevægelighed for arbejdskraften.
De store fordele, vi høster ved det indre marked, bliver endnu større, når vi nu udvider Den Europæiske Union med en lang række østeuropæiske lande, og i den forbindelse altså også indfører fri bevægelighed for arbejdskraften for de nye medlemslande.
På det grundlag må vi derfor også afvise det meget bombastiske beslutningsforslag, som vi her debatterer.
Det ændrer så ikke ved, at vi i en overgangsperiode naturligvis skal være meget opmærksomme på udviklingen og på, om det i en overgangsperiode giver os problemer, at der bliver fri bevægelighed for arbejdskraften fra de østeuropæiske lande, som nu bliver medlemmer fra 2004 og ind i de nuværende medlemmer af Den Europæiske Union. Når vi skal være særligt opmærksomme på det i en overgangsperiode, så hænger det jo sammen med, at de fleste nye medlemslandes økonomi ikke er udviklet på samme måde som den økonomi, vi kender i Den Europæiske Unions nuværende medlemslande.
Den er ikke udviklet, når det gælder produktivitet, når det gælder lønniveau og købekraft, og når det gælder det sociale sikringsniveau.
Derfor skal vi være opmærksomme på konsekvenserne, og i Det konservative Folkeparti er vi meget tilfredse med, at ministeren derfor dels vil vurdere, om der er behov for forslag, der skal sikre imod misbrug af vores sociale ordninger, dels vil overvåge, om der mod forventning skulle opstå indvandring af arbejdskraft, der destabiliserer det danske arbejdsmarked. Det synes vi er tilfredsstillende, og Det Konservative Folkeparti medvirker gerne i de konstruktive drøftelser, som ministeren har lagt op til, med henblik på at sikre disse overvågninger i en overgangsperiode.
Jeg skal til sidst hilse fra Det Radikale Venstres ordfører og meddele, at Det Radikale Venstre er enig i disse betragtninger og dermed også er enig i afvisningen af beslutningsforslaget.
Jan Petersen (S), 2003-04-08:
Jeg vil bare påpege i al beskedenhed, at det var tiltrædelsesoverenskomster, jeg tænkte på, og det er netop overenskomster uden for DA/LO-området, og det var håndhævelse, jeg brugte.
Det er ikke noget nyt synspunkt fra min side.
Det har været fremført også under debatten i Folketingssalen, og der kan man læse mere om det.
Så er det selvfølgelig rigtigt, at man i en eller anden forstand kan sige, at illegal arbejdskraft bare bliver legal
i stedet for
, men det, vi går efter i den sammenhæng, er, at de vilkår, der så i dag bliver budt folk, der arbejder illegalt i Danmark, og som er her ulovligt i dag, jo ikke må blive legale, herunder lønniveauet.
Vi vil jo ikke have de der B-arbejdere.
Vi skal have overenskomstmæssige og ordentlige forhold i alle hjørner, og derfor skal der ikke ske angreb på de instrumenter, der fagligt er til rådighed for, at det kan foregå ordentligt. Så mener hr. Thulesen Dahl ikke, at det er tilstrækkeligt, hvorefter jeg skulle begynde her at forestille mig en række andre specifikke nationale foranstaltninger, hvorefter hr. Thulesen Dahl påstår, at jeg kommer rendende efter alle de andre.
Altså det er jo sådan en retorisk metode at gå ind i en debat med. Jeg vil ikke gå ind i en debat i dag om, hvilke nationale foranstaltninger der er i orden.
Der er ikke taget stilling hos os.
Der er ikke taget stilling i Sverige.
Der er mig bekendt heller ikke taget stilling i Grenå, ja, i Grenå er der jo heller ikke, men i regeringen om det. Det har ikke noget at gøre med, at jeg ikke vil komme, før alle de andre har været der.
Det har at gøre med, at jeg gerne vil gribe det her sagligt og ordentligt an, for jeg er dybt bekymret over nogle af de virkninger, det her vil få.
Til gengæld vil jeg ikke være med til at skubbe en masse kampagner i gang for, at det her er et modbydeligt projekt, for jeg synes faktisk, at Østprojektet og det, at østarbejdere kan komme ind i landet, er et positivt projekt.
Jeg vil bare også gerne være med til at sikre, at det er i orden i hjørnerne.
Så håber jeg, at hr. Thulesen Dahl vil hjælpe os med, at der ikke bliver begået fejl i dette Ting, for så vidt angår de faglige instrumenter.
Det er jo lige præcis også her, at hr. Thulesen Dahl kan få hjælp af en tillidsrepræsentant
, hvis der er nogen, der kun kan få mindstelønnen.
Det er jo, fordi der dukker sådan en tillidsrepræsentant op af en overenskomst, som sørger for, at på den arbejdsplads er der også løntillæg til den, der ikke har et dansk statsborgerskab, men har lov at være der.
Så de får mere end mindstelønnen.
Det er jo sådan noget, en tillidsrepræsentant skal holde øje med, og så er det jo meget godt, hvis der er
en eksklusivbestemmelse, for
så har man jo helt styr på, hvem der er medlemmer.
Charlotte Antonsen (V), 2003-04-08:
Hr. Jan Petersen glemte at svare på et spørgsmål.
Hr. Jan Petersen var bekymret for det sorte og det grå arbejdsmarked i øjeblikket.
Altså vil der ikke med stor sandsynlighed ske det, at når østeuropæerne bliver medlemmer af EU og får mulighed for at arbejde her legalt, så vil der være færre, der arbejder illegalt?
Det er i hvert fald noget af det, vi forventer.
Med hensyn til eksklusivaftaler, som hr. Jan Petersen nævner som en måde, man kan fastholde høje lønninger på,
vil jeg bare blot kort spørge hr. Jan Petersen: Er det sådan, at på de områder, hvor eksklusivaftaler er forbudt, f.eks. det store DA-område, har vi set en hel masse eksempler på løntrykkeri og på meget lave lønninger?
Altså er det i virkeligheden ikke sådan lidt tænkt, at der skulle være en sammenhæng mellem eksklusivaftaler og lønniveau?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-08:
Altså vi ser jo mange steder, at det, der rent faktisk betales, ligger et stykke videre end overenskomsten
, så uanset om man tilkæmper sig rettigheder og får en overenskomst på plads med en arbejdsgiver, så er der vel muligheder inden for regelsættet for, at man kan opleve, at man kan tage folk udefra, der faktisk vil være konkurrenceforvridende. Det andet er jo, at hr. Jan Petersen vel må medgive, at hvis det er arbejdsmarkedets parter, der skal ordne det her, altså hvis man troede, at man kunne det, så ville det kræve væsentlig stærkere midler, end arbejdsmarkedet har i dag for at kunne gennemtvinge det.
Så er det, arbejdsmarkedet har i dag,
vel ikke engang nok, og derfor er det vel også, hr. Jan Petersen når frem til, at der skal nogle ekstra nationale foranstaltninger ind.
Der er det så, jeg efterlyser mere kontant, hvad det er, Socialdemokratiet så der har at byde på i stedet for at henvise til, at der er regeringen nok klædt bedre på.
Jeg mener, Socialdemokratiet har haft regeringsmagten i det her land i 9 år, har haft en partiformand, der lovede, at man ville åbne fra dag 1. Så har vi en debat her 1½ år efter, og så siger hr. Jan Petersen, at der er regeringen nok bedre klædt på, så man vil vente og se.
Det bekræfter mig i, at det, det i virkeligheden handler om, er, at først skal svenskerne finde ud af, hvad de vil, så skal regeringen, og så kan Socialdemokratiet lægge sig i halen af det.
Jan Petersen (S), 2003-04-08:
Må jeg ikke starte med hr. Bøgsted for at være sikker på, at jeg når dét, og sige, at det da er rigtigt, at mindstelønnen er den, der som hovedregel indgår i overenskomsten, hvorefter der er tale om en lokal løndannelse.
Men det udelukker jo ikke, at en medarbejder fra et andet land, og det kan også være fra et østland efter udvidelsen, får mere end mindstelønnen, det er jo et spørgsmål om, hvordan det er organiseret på den pågældende arbejdsplads.
Så jeg mener ikke, at man kan danne en hovedregel ud fra, hvordan overenskomster er skruet sammen og sige, at så får de østfra kun mindsteløn, og vi andre vi får så noget mere. Hr. Thulesen Dahl er ude efter, hvilke løsninger Socialdemokratiet går efter.
Det skal være muligt for danske faglige organisationer at indgå overenskomster uden angreb fra statsmagten og dette Folketing, det er ret centralt.
Der skal være mulighed for at kunne danne eksklusivbestemmelser, lad mig sige det, som det er, og der skal være mulighed for at kunne etablere konflikt for at etablere en overenskomst.
Hold fingrene fra det, det er det bedste redskab, vi har på det danske arbejdsmarked til at sikre, at der ikke bliver tale om uorganiserede virksomheder med underbetalt arbejdskraft, som kommer ind og ødelægger opbakningen til det her i øvrigt fornemme projekt. Så kan vi lave nationale foranstaltninger.
Jeg håber, at hr. Thulesen Dahl vil give mig lejlighed til at studere lidt nærmere, hvad det er for nogle, vi kan lave, også i forhold til, at de, synes jeg, skal være inden for EU-rettens regler.
Det har jeg tilkendegivet at vi også gerne vil drøfte med regeringen, og vi har på fornemmelsen, at regeringen er bedre forberedt på den diskussion, end vi har mulighed for at være.
Og det er inden for den ramme - til fru Charlotte
Antonsen -
at jeg heller ikke vil have, at der skal være A- og B-medlemmer af EU, det er principielt det udgangspunkt, jeg har.
Men jeg vil heller ikke være med til, at der skal være A-medarbejdere, der får bedste vilkår på danske arbejdspladser, og så skal der være B-arbejdere, der nogenlunde er de samme som dem, der kommer østfra.
Den A/B-opdeling vil jeg heller ikke have, og det er disse to hensyn, vi skal have til at gå op her.
Lad mig slutte med at sige, at man heller ikke skal undervurdere den regionale sikkerhedsmekanismes mulighed for at kunne blive en nyttig sikkerhed, hvis der er noget, der går helt galt i et bestemt hjørne af landet.
Charlotte Antonsen (V), 2003-04-08:
Jamen jeg vil da gerne lave aftaler med både Socialdemokratiet og for den sags skyld også med Dansk Folkeparti på det her område.
Det, der er vigtigt for Venstre i denne her sag, er, at der ikke bliver tale om B-medlemskab for de østeuropæiske lande, og jeg er glad for, at der blev sagt fra Socialdemokratiets side, at den overordnede pointe er man enig i.
Det, jeg også hører, er en eller anden bekymring for det grå og sorte arbejdsmarked, og der har situationen jo hidtil på det danske arbejdsmarked med den danske model været, at parterne selv har klaret den sag.
Man har vel altid kunnet forestille sig, at der kunne komme udenlandske arbejdstagere, bl.a. fra de andre EU-lande, ind på det danske arbejdsmarked, men det har været parterne selv eller den danske model, der har klaret det.
Derfor vil jeg gerne lige spørge hr. Jan Petersen, om den bekymring, der er for sort og gråt arbejdsmarked og for illegalt arbejde, ikke er mindre for hr. Jan Petersen, den dag vi lukker østeuropæerne ind, fordi de så har mulighed for at arbejde her på legale vilkår, og så er det meget lettere at håndtere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-08:
For det første tak for oplysningen om, at det jo rigtig nok
er hr. Svend Auken, der har sagt som citeret, og vi er kommet Socialdemokratiet så meget i møde, at vi har gengivet det i beslutningsforslagets bemærkninger, det er fuldstændig rigtigt.
Det er fyldige bemærkninger, hvor vi jo også tager hr. Svend Auken med, fordi det selvfølgelig er en nyttig oplysning, at man i Socialdemokratiet har de overvejelser, fru Charlotte Antonsen tidligere under stor furore fra Socialdemokratiet gav udtryk for.
Der er nemlig også i fagbevægelsen en stigende bekymring for de her ting, og det noterer vi os, og jeg vil gerne kvittere for, at der er sådan en bevægelse, både i Socialdemokratiet og i fagbevægelsen omkring de her spørgsmål.
Det er jo heller ingen tilfældighed, at det var fagbevægelsens ugebrev her i december - det har vi været inde på under en tidligere folketingsbehandling - der i en overskrift tilkendegav, at østeuropæere banker på den danske dør.
Der taler de om hundredtusindvis af arbejdere, der kunne tænkes at flytte sig til bl.a. Danmark for at søge arbejde.
Det, der nu mangler, er selvfølgelig at finde ud af, hvad Socialdemokratiet helt konkret har at byde på i løsningen af det her problemkompleks, vi står med.
Jeg kunne forstå, at Socialdemokratiet lægger sig mere eller mindre op ad regeringen, som lægger sig mere eller mindre op ad Sverige, og så er det i virkeligheden udenlandske kræfter, der skal definere, hvad man kan tillade sig at gøre i Danmark for at ikke at forstyrre det overordnede billede, hr. Poul Nyrup Rasmussen tegnede, da han i juni 2001 tilkendegav, at vi åbnede fra dag et. Er det egentlig ikke sagen i en nøddeskal, at opgaverne kommer i den række, at først skal svenskerne beslutte sig, så skal regeringen, og så kan Socialdemokratiet helt konkret tage stilling til, hvordan man vil forebygge det problem, som Socialdemokratiet i stigende grad åbenbart, og kvitteret for det, anerkender, at der er?
Jan Petersen (S), 2003-04-08:
Så i stedet for at bygge op til en konfrontation, synes jeg, at fru Charlotte Antonsen skulle nøjes med at notere, at her er vi interesseret i at drøfte med regeringen, hvordan vi så laver det med det udgangspunkt, som jeg står ved, det vil jeg gerne bekræfte her, hvis jeg ikke fik det gjort i første omgang.
Vi mener principielt, at der skal åbnes dag et, hvorefter vi er interesseret i at diskutere nationale foranstaltninger og en regional sikkerhedsmekanisme, som kan være en nødbremse.
Så må jeg sige til hr. Thulesen Dahl, at jeg nok tror, jeg har gættet det, men jeg fandt ikke ud af, hvad præmien var.
Men så vidt jeg kan se, så er det nogenlunde det, der står et eller andet sted i bemærkningerne til beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, og så er det jo hr. Svend Auken, der har oplyst det
Jeg kan sige, at hr. Svend Auken - ud over at have givet tilslutning i vores gruppe i dag til mit ordførerindlæg - også over for mig har bekræftet, at han har sagt det her og har sagt en del mere, der ikke er citeret.
Så det er ikke en fuldstændig redegørelse for, hvad hr. Svend Auken mener.
Og den bekymring, som hr. Svend Auken giver udtryk for, og jeg skal ikke forholde mig til, om den er for stor eller for lille, har jeg også forsøgt at give udtryk for i det indlæg, jeg lige har holdt.
Det synes jeg Dansk Folkeparti skulle notere sig som værende positivt frem for at være bekymret over det.
Vi mener, at østarbejderne skal være fuldgyldige medlemmer af vores arbejdsmarked, men jeg kan ikke rigtig forstå, at fru Charlotte Antonsen i øvrigt gør det til et problem, at de faglige organisationer skulle have nødhjælp, eller hvad det var.
Bare fru Charlotte Antonsen kunne holde sig fra blokademulighederne og holde sig fra angreb på de faglige organisationers arbejdsgrundlag, så er jeg såmænd ikke så bekymret.
Hvis bare vi var dér, og det går jeg ud fra, at vi forhåbentlig kan være et flertal herinde, der ønsker at sikre.
Jeg skal prøve at vende tilbage og svare hr. Bøgsted i næste omgang, hvis der bliver en.
Charlotte Antonsen (V), 2003-04-08:
Det, jeg hører den socialdemokratiske ordfører sige, er, at man vil indføre skrappe restriktioner over for de østeuropæiske arbejdere.
Er det rigtigt?
Ønsker man, at det skal være B-medlemmer, skal de ikke være fuldgyldige medlemmer af EU?
Det bliver jeg nødt til at spørge om.
Og fagforeningerne, den danske model, skal de have krykker?
Kan de ikke længere selv klare overenskomstforholdene, skal vi have staten til at hjælpe?
Sådan lød det lidt, men jeg håber ikke, jeg har ret.
Bent Bøgsted (DF), 2003-04-08:
Men nu er overenskomsterne indrettet sådan, at det kun er mindstelønnen, de er sikret.
Fordi den danske arbejder får 180 kr. i timen, er det ikke ensbetydende med, at en polak eller en ester også vil få 180 kr. i timen, for det eneste, de er sikret i overenskomsten, er mindstelønnen.
I den forbindelse kan jeg ikke lade være med at tænke på den her sikkerhedsmekanisme, som hr. Jan Petersen er inde på.
Jeg kan huske et møde i Nørre Sundby, hvor jeg var sammen med hr. Bjarne Laustsen, hvor hr. Bjarne Laustsen sagde, at det, Socialdemokratiet vil, er at lægge sig op ad den svenske model, men nok lidt mildere.
Det tyder jo ikke på, at det er lagt op til en særlig hård stramning.
Charlotte Antonsen (V), 2003-04-08:
Først til hr. Villy Søvndal: Jeg vil ikke benægte, at der er en midlertidig stigning i arbejdsløsheden.
Det forklarede jeg også tidligere.
Vi er i øjeblikket, selv om SF ikke ønsker at se det i øjnene, faktisk i krig i verden.
Og det har altså skabt noget usikkerhed, som er en af årsagerne til, at vi ser
et dyk i antallet af job i øjeblikket.
Til hr. Thulesen Dahl: Til diskussionen mellem integrationsministeren i Jyllands-Posten og beskæftigelsesministeren her vil jeg sige - eller gentage - at mange af de flygtninge og indvandrere, vi har her i landet, jo er mennesker, som er kommet for nylig.
Det vil sige, at de f.eks. har meget dårlige sprogkundskaber.
Det er klart, at vi forventer, at der kommer nogle fra de østeuropæiske lande.
Bl.a. ved vi, at en del af bærplukkerne kommer fra Østeuropa i øjeblikket.
Der er altså nogle typer job, det har været svært at ansætte danskere til, og der vil nok også komme nogle ind fra de østeuropæiske lande.
Det er klart, at den gruppe naturligvis er i større risiko for ikke at kunne få et job, hvis der kommer en fra Østeuropa, som er hurtigere til at lære det danske sprog og hurtigere til at kvalificere sig.
Til hr. Jan Petersen: Jeg bliver altså nødt til at fastholde, at det er et velkendt synspunkt.
Hr. Svend Auken fremførte som ordfører for Socialdemokratiet i 1972, da vi meldte os ind i EF, at han frygtede, at der ville komme horder af italienere og andre sydeuropæere herop.
Så den dér frygt og modvilje - og SiD har synspunktet i dag - mod fremmed arbejdskraft er altså ikke et ukendt fænomen.
Jeg siger ikke, at hele fagbevægelsen deler denne frygt, men der er bestemte stærke kræfter inden for fagbevægelsen, som har det synspunkt.
Og så nytter det altså ikke noget, at man kommer ind og ingenting kan, ikke engang tale dansk, og tror, at man så kan få et job.
Jan Petersen (S), 2003-04-08:
Ja, hr. Bjarne Laustsen har ikke flere korte bemærkninger
, så jeg vil sikre, at fru Charlotte Antonsen alligevel kan få lejlighed til at korrigere et par af de sætninger, der kom heroppefra.
Jeg forstod nemlig, at PROSA skulle være uinteresseret i, at der kommer mennesker fra andre lande ind på vores arbejdsmarked, og at fagforeninger generelt var imod noget sådant.
Jeg synes, at fru Charlotte Antonsen skal dementere to forhold, for at vi får en fredsommelig, ordentlig debat også fremover om det her forhold.
Det ene er, at det faktisk er anerkendelsesværdigt, at faglige organisationer arbejder mod løntrykkeri.
Jeg går ud fra, at fru Charlotte Antonsen ikke er tilhænger af løntrykkeri.
Det andet er faktisk også ret centralt.
Jeg synes, at fru Charlotte Antonsen skulle dementere sin udtalelse om, at danske fagforeninger i en række tilfælde er imod, at der åbnes dag ét.
Det er rigtigt, og det vil jeg komme ind på
lidt senere, at der kan være tale om bekymringer, men at tillægge danske fagforeninger den holdning, fru Charlotte Antonsen gjorde dér, er faktisk ikke korrekt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-08:
Det, jeg ville spørge fru Charlotte Antonsen om, er i opfølgningen på det, hr. Bent Bøgsted forsøgte at få et svar på, nemlig: Hvordan kan det være, at integrationsministeren, som jo også er Europaminister, kan citeres i Jyllands-Posten i november måned for følgende: »Når vi om et år åbner for Central- og Østeuropa, får vores flygtninge og indvandrere konkurrence i kampen om at få de ledige stillinger.
Derfor er det afgørende at få systemerne med integration til at fungere nu.«
Citat slut.
Hvordan kan han sige, at flygtninge og indvandrere får konkurrence, hvis synspunktet fra regeringen og regeringspartiet Venstre i øvrigt er, at der ikke kommer nogen, og at der derfor ikke er nogen problemer?
Så skal vi have dem i arbejde, er det inden, der åbnes op den 1. maj næste år?
Villy Søvndal (SF), 2003-04-08:
Fru Charlotte Antonsen mente, at det kun måtte være den socialdemokratiske ordfører, der ikke var i stand til at forstå hendes argumentation.
Jeg vil så godt melde mig i flokken.
Vi er i hvert fald to.
Jeg synes, fru Charlotte Antonsen kommer utrolig let uden om det reelle problem, der hedder den dramatiske stigning af arbejdsløshedskurven, som det er lykkedes den nuværende regering, i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti, at lave på så kort tid.
Jeg tror, det er danmarksrekord på 1 år at miste 36.000 job og forøge antallet af arbejdsløse med 22.000 - den sidste måned alene med 5.900.
Det tror jeg simpelt hen aldrig nogen sinde tidligere, at en dansk regering har præsteret.
Og det er klart, at når Dansk Folkeparti sammen med regeringen er i færd med at skabe det billede, så er man nødt til at overveje nogle svar.
Dansk Folkeparti giver bare et forkert svar, men man er nødt til at forholde sig til det for at sikre en langt mere offensiv uddannelsesstrategi, en langt mere offensiv anvendelse af den offentlige sektor end den nuværende regering gør.
Men at benægte tallene vil jeg ikke anbefale fru Charlotte Antonsen.
Charlotte Antonsen (V), 2003-04-08:
Kort fortalt til hr. Bjarne Laustsen: Altså for PROSA er én udenlandsk arbejder i Danmark én for meget, det har jo altid være holdningen.
For så har man ikke kunnet bruge mangelen på arbejdskraft til at presse lønningerne op; det er et klassisk fagforeningssynspunkt.
Det er der ikke noget nyt i, og det er ikke mere rigtigt i dag, end det var i går.
Vi har mangel på arbejdskraft i dag på nogle områder.
Det er klart, at med den demografiske udvikling, som vi kan se er på vej, altså med flere og flere ældre og færre i den arbejdsdygtige alder,
Det er der ikke ret mange andre end hr. Bjarne Laustsen, der kan være i tvivl om.
Til hr. Bent Bøgsted
: Altså det her med, at polakkerne og, havde jeg nær sagt, alle de andre, østeuropæerne eller italienerne eller spaniolerne pludselig møder op en dag på en dansk arbejdsplads og overtager, fordi de underbyder med et par kroner, er jo ikke noget realistisk scenario.
Vi har jo ikke set det før.
Hvorfor kom italienerne ikke, som hr. Svend Auken troede, da vi sagde ja til EU i 1972?
Hvorfor kommer de ikke?
Jamen det gør de jo bl.a. ikke, fordi det ikke sådan er ligetil at lære det danske sprog, og det er jo altså en forudsætning, hvis man skal kunne arbejde på en dansk arbejdsplads, at man kan forstå, hvad der bliver sagt, så man kan udføre arbejdet.
Det kræver også i meget høj grad specialisering.
Det er jo noget af det, der har været konsekvensen af det meget høje danske lønniveau og velstandsniveau, at vi simpelt hen har været nødt til at kvalificere vores arbejdskraft, så de kan give det overskud, der svarer til den højere løn.
Derfor mener jeg altså ikke, at risikoen er så stor, men selvfølgelig kan der da godt være en enkelt polak, som lærer dansk meget hurtigt og så kommer ind, og det kan også være der kommer nogle stykker.
Men jeg tror altså heller ikke, det er noget, der vil smadre det danske arbejdsmarked.
Tværtimod.
Bent Bøgsted (DF), 2003-04-08:
Jeg synes jo nok, at det er en nem omgang.
Ganske vist blev der sagt, at polakkerne heller ikke er så højt kvalificerede. Men den erfaring, vi har, er, at de er rimelig kvalificerede, i hvert fald polakkerne.
Og derfor vil den store gruppe af arbejdsløse, vi har, selvfølgelig blive skubbet i baggrunden.
Derudover er der jo ingen garanti for, at det ikke går ud over de lønmodtagere, der har et godt betalt job, som fru Charlotte Antonsen også var lidt inde på.
For der er jo ingenting, der sikrer østeuropæerne, ud over at de får en mindstebetaling i henhold til overenskomsterne.
Og det er trods alt erkendt af flere kredse inden for fagbevægelsen ved de møder, vi har haft.
Det eneste sikre omkring deres løn er, at de får minimumslønnen i henhold til overenskomsterne, og at de ikke får den betaling, som den danske arbejder får.