runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Som jeg allerede har sagt en gang, anerkender vi jo, at det her problem er flerspektret; vi anerkender, at der er forskellige unge her, og at de, der er blevet anholdt for terror og sidder i fængsel nu, også i vid udstrækning er meget integrerede unge.
Det, vi siger er problemet, og den opfattelse deler vi i øvrigt med alle eksperter, der beskæftiger sig med det her, er, at hvis vi skal gøre noget ved årsagerne til terror, så skal vi også – jeg understreger også – have fat i det, som skaber grundlaget for en radikalisering i det danske samfund.
Vi mener, at det skal vi tage fat på.
Vi mener, at det kan være en væsentlig årsag til, at unge bliver tiltrukket af radikale miljøer.
De skal væk fra det.
De skal i uddannelse, de skal i arbejde, og så skal vi selvfølgelig samtidig, hvis der er nogen, der har vanvittige tanker, slå ned på dem med de midler, som efterretningstjenesterne har i dag, og som de til fulde benytter sig af, som vi kan se i den verserende sag i Glostrup Politikreds.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-16:
Altså, hr. Morten Bødskov siger, at han talte om integrationen og ikke om terroren.
Jeg troede faktisk, det her var en folketingsdebat om terrorbekæmpelse.
Altså må jeg udlede det af hr. Morten Bødskovs sidste svar, at han mener, at terror er en følge af manglende integration.
Ved hr. Morten Bødskov ikke, at de terrorister, man fangede efter 11. september, fangede i London osv. var velintegrerede, veltilpassede unge mennesker?
Der var kun én ting, der adskilte dem fra andre englændere, nemlig at de var muslimer.
Derfor er det utrolig billigt, når hr. Morten Bødskov vil belære mig, som har beskæftiget mig med islam i 20 år, om, at det er det rene snak, at det bare er dårlig tone at sige, at terroren har noget med religion at gøre.
Selvfølgelig har den det, det ved alle kyndige mennesker.
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Jeg vil sige, at spørgsmål fra en spørger kunne gøre indtryk, hvis spørgsmålet havde afsæt i det, ordføreren havde sagt fra Folketingets talerstol, men det er ingenlunde tilfældet.
Det, der er pointen, er – det kan være, det er derfor, hr. Jesper Langballe spørger – at hvis man lytter til noget af den debat, som eksempelvis har fundet sted her i Folketinget, om, at islam er en ny pest over Europa, så forstår jeg godt, man bliver frustreret og kan synes, at indgangen til det danske samfund kan være vanskelig.
Det kan skabe frustrationer, og alle, der beskæftiger sig med årsagerne til terror, er enige om, at udtalelser som denne og andre lignende kan være årsagen til, at vi ser den radikalisering, vi ser i dag.
Men, som jeg også sagde på vegne af Socialdemokratiet, påhviler der også de religiøse ledere i de muslimske samfund og især trossamfund et meget stort ansvar for at slå de grundlæggende værdier fast, som er i det danske samfund, og man kunne også ønske sig, at de imamer, som kommer til landet og missionerer, får slået det værdisæt mere grundlæggende fast, end tilfældet er i dag, for vi har desværre set problemer med for mange af dem, som har svært ved at forstå, hvad det er for et grundlag, vi lever på i Danmark.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-16:
Det er muligt, at vi får lejlighed til på lørdag i Landstingssalen at høre den somalisk/hollandske forfatterinde Ayaan Hirsi Ali, hende, der skrev »Submission«, den film, der jo altså kostede den hollandske filminstruktør Theo van Gogh livet ved et knivdrab.
Hun blev interviewet i søndags i Jyllands-Posten, og jeg vil anbefale hr. Morten Bødskov at læse det interview.
Jeg vil spørge, om det gør noget indtryk på hr. Morten Bødskov, når hun siger: Lad være med at købe den myte om, at ansvaret for terroren går begge veje, at Vesten er delvis skyldig.
Folk, der sætter sådan et vanvid i værk, er selv helt og aldeles skyldige.
Må jeg spørge hr. Morten Bødskov: Når sådan en kvinde, som virkelig ved, hvor skoen trykker, hun kommer formentlig til at leve illegalt under jorden resten af sit liv, taler om de erfaringer, hun har gjort, kan det så gøre noget indtryk på en alvidende socialdemokratisk ordfører?
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Jeg synes bare, det er vigtigt at finde ud af, hvad det er, Socialdemokraterne vil i forhold til terrorisme.
Nu har jeg hørt SF, Enhedslisten og Det Radikale Venstre spørge hr. Morten Bødskov som ordfører om forskellige ting, der er i den redegørelse, der er kommet fra Det Tværministerielle Udvalg.
Hver gang der er blevet spurgt, om Socialdemokraterne mener, at man skal give Politiets Efterretningstjeneste lidt bedre muligheder, om vi skal have lidt mere overvågning, siger hr. Morten Bødskov, nej, det skal vi ikke, det kan der ikke være tale om, det går ikke.
Nu lyder mit spørgsmål til hr. Morten Bødskov: Er der nogen ting i det her oplæg efter alle de afvisninger, vi har hørt, som Socialdemokraterne støtter?
Jeg har indtil nu ikke hørt, om der er nogen af de 49 punkter, som Socialdemokraterne vil støtte.
Er der nogen ting, Socialdemokraterne vil støtte?
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
Men det, der står i denne rapport på dette punkt, er jo et referat af de trusselsvurderinger, som Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste har forsynet Folketinget med i forbindelse med beslutninger her i Tinget.
Så det må vel kunne bekræftes.
Der blev da ikke mig bekendt fra fru Birthe Rønn Hornbechs parti rejst indsigelser mod disse trusselsvurderinger, da de blev forelagt.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Det skal alt sammen være noget, der ligger i udvalget.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan sige noget om nogle af alle de ting, der ikke står blandt de 49 forslag, bl.a. noget om forebyggelse, for forebyggelse indgår jo overhovedet ikke som en del af de her 49 forslag.
En meget indlysende ting, man kunne tage op, var f.eks. sådan noget som Irakkrigen.
Når man taler med almindelige mennesker ude på gaden, så ved de godt, hvad der er årsagen til, at der i dag i Danmark er en større terrortrussel, end der var for 5 år siden.
Så var det ikke en god idé at trække tropperne ud af Irak og arbejde for en reel international retsorden i stedet for at starte ulovlige oliekrige rundtomkring i verden?
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
Jeg vil gerne lige tillade mig at vende tilbage til det spørgsmål, som Enhedslistens repræsentant rejste om Irak.
Der står på side 14 i denne rapport, som er bekendt, at Danmarks militære engagement i Afghanistan og Irak som tidligere nævnt har indflydelse på risikoniveauet for terrorhandlinger rettet mod så vel danske som udenlandske mål i Danmark samt danske mål i udlandet og eventuelt terrorhandlinger mod Danmark, ved at terrorister kunne anskue det som en naturlig forlængelse af deres kamp mod den internationale koalition i Irak, som Danmark som bekendt er medlem af.
Vil fru Birthe Rønn Hornbech ikke medgive, at vores engagement i Irak, hvad enten man er enig eller uenig i det, øger terrortruslen som beskrevet i disse rapporter?
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Jeg beklager, hvis jeg havde forstået, at fru Birthe Rønn Hornbech gik ind for, at vi skulle have en udstrakt personlig frihed og ikke skulle indføre massiv overvågning.
Det troede jeg var fru Birthe Rønn Hornbechs opfattelse.
Det var sådan, jeg hørte talen.
Men det må jeg så afvente og se, når de konkrete forslag kommer, kan jeg forstå.
Jeg vil stadig gerne høre, om man i Venstre har en holdning til spørgsmålet om PET og deres muligheder for at indhente oplysninger om os alle sammen.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om Venstre har nogen forslag til, hvad vi kan gøre for at forebygge, at terroren finder sted, for jeg mener, at det er der, vi bør sætte de fleste ressourcer ind.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Nu tror jeg ikke, at det er fru Line Barfods mening, at hun vil prøve at få mig til at modsige mig selv, eller at hun selv vil være i kontrast til fru Elisabeth Arnold.
Men nu må de to finde ud af, hvad det er, jeg skal roses for.
Jeg hører, at fru Elisabeth Arnold roser mig for, at jeg siger, at tingene skal gennemarbejdes.
Nu hører jeg, at fru Line Barfod har hørt, at jeg har sagt, at jeg afviser en masse af forslagene.
Nej, jeg har netop sagt det, fru Elisabeth Arnold har hørt, nemlig at der er nogle ting, der skal arbejdes videre med.
Under alle omstændigheder skal det jo drøftes nøje, og et lovforslag dukker altså ikke lige op af sig selv.
Der sidder nogle dygtige embedsmænd i Justitsministeriet, der nu skal bakse med det efter direktiver fra regeringen, og så må vi andre jo se at få den indflydelse på det, som vi ønsker, hvis vi vil være med i forhandlingerne.
Så Venstre har netop ikke taget stilling til noget i dag.
Det er alt for tidligt.
Der er ikke noget beslutningsgrundlag i dag.
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Jeg var også glad for at høre, at Venstres ordfører tog afstand fra mange af de forslag, der ligger i rapporten.
Jeg ville så gerne høre, om Venstre også tager afstand fra de forslag, der ligger om, at Politiets Efterretningstjeneste skal have mulighed for at indhente alle oplysninger om alle borgere i Danmark uden konkret mistanke.
Det er for mig et ret væsentligt skridt væk fra at have en personlig frihed.
Det andet, jeg gerne vil spørge om, er: Har Venstre nogle forslag til forebyggelse af terror? For i Enhedslisten synes vi, at de fleste ressourcer burde gå til at forebygge, at terror overhovedet finder sted, i stedet for at blive brugt på bagefter at opklare, hvem det er.
Som fru Birthe Rønn Hornbech var inde på, at hvis man satser massivt på overvågning, bruger man en masse ressourcer der, som måske ikke engang fører til, at man forhindrer forbrydelsen.
Derfor vil jeg gerne høre, om Venstre har nogen konkrete forslag til, hvad vi gør for at forebygge, at nogen får den vanvittige idé at begå terror.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Nu har jeg jo ikke deltaget i finanslovforhandlingerne, men jeg forstår det sådan, at der er indgået en aftale om nogle rammer.
Og hvis man skal bruge de penge, er det klart, at de, der bærer finansloven, skal være enige, men jeg synes også, jeg hørte, at der blev sagt, at andre partier var velkomne til at deltage i drøftelserne.
Men at det er dem, der er enige om en finanslov, der først og fremmest udmønter rammen, er der vel ikke noget mærkeligt i.
Sådan er det jo altid med finanslovaftaler.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-16:
Tak, det var også et svar, jeg havde forventet, men derfor er det godt at få det sagt i det offentlige rum; denne her sal er jo et offentligt rum.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som fru Birthe Rønn Hornbech siger, at det, at regeringen siger, at de vil forhandle med partierne, jo ikke er det samme, som at de vil give god tid i Retsudvalget, til at Folketinget også som organisation eller som organ behandler disse lovforslag.
Så der regner jeg med fru Birthe Rønn Hornbechs fulde støtte til, at vi i Retsudvalget også får god tid og får mulighed for at foretage en grundig bearbejdning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Der føler jeg jo, at jeg er på linje med justitsministeren.
Statsministeren nævnede det vel også, men de fleste forslag er jo rent praktisk i Justitsministeriets regi.
Og jeg hørte da justitsministeren sige, at man vil forhandle med partierne, og jeg går så ud fra, at i hvert fald de første sonderinger så vil være inden et lovforslag.
Derefter har vi jo altid, alle partier, mulighed for at diskutere tingene i Retsudvalget.
Fru Elisabeth Arnold ved jo, at jeg er en gammel garvet parlamentariker, og selv om jeg er i et regeringsparti, så betragter jeg jo stadig væk Folketinget som det væsentlige for en regering, hvis magt er afledt af Folketinget.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-16:
Allerførst vil jeg gerne sige tak til fru Birthe Rønn Hornbech.
Det var en meget klog tale og en meget gennemarbejdet tale, og jeg kan kun sige, at jeg som radikal ordfører var utrolig glad for at høre den.
Udgangspunktet om, at rapporten ikke er tilstrækkeligt grundlag at lovgive på, er jeg fuldstændig enig i, ligesom jeg er enig i størstedelen af fru Birthe Rønn Hornbechs betragtninger.
Fru Birthe Rønn Hornbech brugte ganske meget af sin taletid på at appellere til, at Folketinget trådte i karakter, at Folketinget brugte sin opgave som lovgiver til at gennemarbejde det her ordentligt.
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun vil hjælpe os med, at det faktisk også bliver muligt, dvs. med, at Retsudvalget og de øvrige udvalg, som skal arbejde med det her, får god tid og mulighed for at gennemarbejde de lovforslag, der eventuelt måtte fremspringe af denne rapport.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Nu er det jo kun regeringen, der, hvis man er sikker på at have 90 mandater bag sig, kan udstede sådanne garantier.
Men det, jeg hører, er, at hr. Høgni Hoydal og Færøerne gerne vil ind i denne her diskussion, og det lytter statsministeren og justitsministeren jo også til i dag.
Det er jo, kan man sige, til syvende og sidst, hvad 90 mandater bestemmer, men at der ønskes forhandlinger, har jeg i hvert fald hørt, og hr. Høgni Hoydal kender mine følelser for både Grønland og Færøerne.
Jeg vil ikke sige, at det vil jeg rejse over for statsministeren, for han sidder jo her i dag, så han har også hørt det.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-16:
Jeg takker for svaret, og jeg kan da erklære mig enig i, at hvis der pludselig var kommet et forslag, som man ikke havde debatteret med hverken de grønlandske eller de færøske myndigheder, så ville det sikkert også have vakt kritik.
Men det, jeg spørger om, er mere principielt.
Jeg forlanger ikke, at fru Birthe Rønn Hornbech med så kort varsel skal kunne svare på det, men med hendes meget principielle tilgang til retsstaten går mit spørgsmål egentlig på, at de områder, vi her debatterer, dvs. politiets beføjelser, Politiets Efterretningstjenestes beføjelser, de ændringer i retsplejeloven eller i straffeloven, som jo var gennemført med terrorpakken, jo altså er områder, som Danmark i dag administrerer på vegne af Færøerne og Grønland.
Og vi har ofte tænkt på, at man sætter lovgivning i kraft på Færøerne, uden at den er vedtaget af det færøske parlament.
Så det er mere det, jeg spørger om: Vil Venstre garantere, at man ikke gennemfører disse ændringer på Færøerne, uden at det færøske parlament har godtaget dem?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Det, vi diskuterer i dag, er jo en tværministeriel arbejdsgruppe fra en række ministerier her i Danmark, som har udarbejdet denne plan, og så har regeringen sagt noget om, hvordan køreplanen er.
Det er da klart, at det grønlandske folk og det færøske folk jo er ligestillede partnere i rigsfællesskabet, og på den måde må man jo sige, at diskussionen om terror – det går jeg ud fra, men det vil jeg da gerne høre fra hr. Høgni Hoydal – er lige så aktuel på Færøerne.
Men hvis nu en tværministeriel arbejdsgruppe bare havde siddet og nørklet med skriblerier om, hvordan det gik i Grønland og på Færøerne, hvordan havde man så set på det på Færøerne?
Jeg mener at kunne huske, at vi er enige om, at vi ikke laver noget for Færøerne, uden at det færøske folk er spurgt, vel?
Høgni Hoydal (T), 2005-11-16:
Jeg må sige, at jeg har været meget glad for fru Birthe Rønn Hornbechs udmeldinger, specielt det, hun har sagt offentligt i pressen efter disse forslags fremlæggelse, og jeg deler hendes bekymring for principperne om retsstaten og frihedsrettighederne.
Jeg vil forsøge at spørge fru Birthe Rønn Hornbech, som jo taler på Venstres vegne.
Jeg vil spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun kan se det retssikkerhedsmæssige problem i følgende: Hvis nogle af disse forslag vedtages, mener fru Birthe Rønn Hornbech så, at de skal gælde i Færøerne og Grønland også?
Og i så fald, skal de respektive parlamenter i Færøerne og Grønland så godkende dem?
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde så rigtigt: Med lov skal land bygges.
Så vil fru Birthe Rønn Hornbech også garantere for, at det bliver de folkevalgte forsamlinger i Færøerne og Grønland, der skal vedtage det her, hvis det skal sættes i kraft for Færøerne og Grønland?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Ja, for justitsministeren stod og viftede med noget papir, jeg havde glemt at læse op.
Tak for det, formand.
Det var det, jeg skulle have sluttet med.
Nu siger jeg så: På vegne af Venstre og Dansk Folkeparti og De Konservative vil jeg gerne fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at terrorangrebet den 11. september 2001 i USA indvarslede en ny tid.
I forlængelse heraf vedtog et bredt flertal i Folketinget antiterrorpakken i maj 2002.
Siden har bl.a. London i sommeren 2005 været udsat for terrorangreb.
Udviklingen understreger, – at også europæiske lande er sårbare over for den internationale terrorisme, – at der er en reel terrortrussel – også mod Danmark – og – at der er behov for rettidig omhu for at sikre borgernes tryghed og sikkerhed.
Folketinget understreger samtidig vigtigheden af, at der i forbindelse med nye initiativer mod terrorisme sikres den rette balance mellem sikkerhed og retssikkerhed.
Folketinget tager statsministerens og justitsministerens redegørelser til efterretning og konstaterer, at regeringen har fremlagt en handlingsplan for terrorbekæmpelse, som sammen med anbefalingerne fra den tværministerielle arbejdsgruppe vil være udgangspunkt for det videre arbejde, og at regeringen på denne baggrund bl.a. vil fremsætte en række lovforslag til behandling i Folketinget i denne samling.«
Tak, formand.
Nu kan vi begynde i den anden ende.
Vi kan sammen gå udenfor, og så kan vi kigge på, hvad der står over døren.
Der står: Med lov skal land bygges.
I 1241 instituerer Danmark allerede retsstaten, nemlig at magten ikke kan udøves vilkårligt, men at der skal lovgivning til, for at magten kan udøves, og magten skal udøves i overensstemmelse med loven.
Det er retsstaten, og det er præcis det modsatte af en politistat, hvor det er andre og andet end loven, som altså har magten.
Formand, jeg glemte at læse mit forslag til vedtagelse op, og jeg har ikke brugt min taletid.
Er det noget, vi kan komme ind på senere herunder, mens jeg er heroppe?
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
Så havde vi i debatten med hr. Peter Skaarup en diskussion om, hvad en politistat er, hvor det var ganske utydeligt, i hvilket omfang hr. Peter Skaarup tog afstand fra en politistat, idet han ikke definerede, hvad det var, han tog afstand fra.
Jeg vil gerne høre fru Birthe Rønn Hornbechs beskrivelse af, hvad en politistat er.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Jeg står stadig ved mig selv, det er klart.
Men Venstre har ikke i dag taget stilling til rapporten, som det også er fremgået af ordførertalen.
Vi må jo se, hvad det er, der kommer ud af det.
Med hensyn til omorganisering af PET og NEC må vi høre regeringens argumenter for at gøre det.
Det nytter jo ikke noget, at jeg står heroppe og siger, at vi ikke tager stilling til nogen af punkterne i dag, fordi vi vil se nogle argumenter og se det gennemarbejdet, og at fru Line Barfod så hele tiden prøver at få mig til at tage stilling til nogle af forslagene, for det gør jeg altså ikke.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde i sin ordførertale, at Venstre ikke havde taget stilling til rapporten fra den tværministerielle arbejdsgruppe, men mit spørgsmål går så på: Har Venstre heller ikke taget stilling til regeringens handlingsplan for terrorbekæmpelse, der er udkommet i dag?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Som det fremgik af min ordførertale, tilslutter vi os den proces, der er nævnt i handlingsplanen.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Det synes jeg ikke man blev så meget klogere af.
Når regeringen bearbejder det, som arbejdsgruppen er kommet med – man kan være enig eller uenig i at tage ting ud – altså vælger at tage nogle ting ud og sige, at det vil den gerne have i udvalg, og så i dag kommer med den handlingsplan, som er det, regeringen mener der skal ske, så er der vel en forventning om, at Venstre bakker op om det, der skal ske, altså de initiativer, man foretager.
Er det misforstået?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Jeg er ked af, at man ikke har hørt min ordførertale, men den kan læses om lidt.
Vi vil gerne vide, hvad der præcis er i de forslag, ja, vi vil gerne have indflydelse på, hvordan de skal udformes.
Det kræver omtanke, hvis man er nogen, der tænker sig om.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-16:
Det er i orden.
Det må vi jo gå ud fra, og det kan vi vel alle sammen blive enige om.
Så kan Venstre ikke klart og tydeligt sige, at det kan være med til at opklare terror?
Martin Henriksen, men det går nok med det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Det ordentlige svar er, at Venstre ønsker en overvejelse af, om Machiavellis ord altid er rigtige – om hensigten altid helliger midlet.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-16:
Jeg synes, at hr. Jesper Langballes første spørgsmål fortjener et svar.
Er Venstres ordfører ikke enig i, at de terrorangreb, som vi så i London, i høj grad blev opklaret, fordi der netop var videoovervågning?
Det var da en vigtig faktor i opklaringen.
Derfor er det jo helt legitimt at sige nu fra Venstres side, at man godt kan se pointen i, at man får mere videoovervågning, så vi har en mulighed for at opklare terrorisme, hvis det uheldigvis skulle ske, at den fandt sted i Danmark.
Dermed kunne vi stille de skyldige til ansvar for den handling, som de har begået.
Kan vi ikke få et ordentligt svar på det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Som jeg sagde i min ordførertale, så er terrortruslen reel, og det drejer sig om lovovervågning for hele tiden at se, om lovgivningen er i overensstemmelse med de krav, virkeligheden stiller.
Men hr. Jesper Langballe kan jo ikke være blind for, at vi kunne komme til at gå så langt i lovgivningen, at vi måtte sige, at ikke bare var retsstaten sat ud af kraft, men – det vil jeg tro hr. Jesper Langballe havde meget forståelse for – at de terrorister, der har hærget verden i de senere år, så i virkeligheden havde vundet, for så havde de sørget for, at vi havde destabiliseret vores eget retssamfund bare med vores egen frygt.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-16:
Jo, det kan vi sagtens blive enige om.
Men man er bare nødt til, når man skal drøfte, hvad der skal gøres under det totalt ændrede verdensbillede, vi lever i siden 11. september, at være lidt mere konkret.
Jeg indrømmer, at for 20 år siden ville jeg have sagt, at det dog var en modbydelig tanke.
Det vil jeg ikke mere.
Nu synes jeg jo ikke, at der er tale om egentlige frihedsrettigheder, men der er tale om en eller anden grænse, vi godt vil have for, hvor meget staten kigger med, når vi bevæger os på gader og stræder.
Men er fru Birthe Rønn Hornbech ikke enig med mig i, at sådan nogle hensyn kan komme til at vige, når der er krig?
Der er jo krig.
Og så kan vi da ikke sidde i en studiekreds og diskutere de der principielle runde og ukonkrete problemer, mens bomberne hagler ned over os.