runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2004-09-07:
Jeg synes, der er sådan lidt indtryk af gavebod over hr. Nicolai Wammen.
Jeg bemærker naturligvis som konservativ, at hr. Nicolai Wammen nævner, at det er vigtigt at sænke skatten på arbejde, for det er jo sådan set noget, vi Konservative har fremført og nu er glade for at så mange partier er enige med os i er vigtigt.
Derimod undrer det mig så, at en sådan skattelettelse ikke er med i det socialdemokratiske finanslovforslag.
Det, man derimod kan se i det socialdemokratiske finanslovforslag, er, at den finansiering, de oprindelig havde anvist til skattelettelserne, er brugt.
Så hvad så - er der så ikke er råd til skattelettelser alligevel?
Samtidig taler hr. Nicolai Wammen også så smukt om, at nu skal det være billigere at have børnene i institution.
Men hr. Nicolai Wammen glemmer igen finansieringssiden; man tager jo pengene fra børnefamilierne selv.
Og hr. Nicolai Wammen kan jo ikke benægte, at det, Socialdemokratiet ønsker at gøre, er at gøre det billigt at have børnene i én bestemt slags institution, men ønsker man at gøre det privat eller på en lidt anderledes måde, ja, så sætter Socialdemokratiet foden ned for det.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Det, jeg sagde i min tale, og det, jeg også har svaret på de spørgsmål, der har været, er, at vi mener ikke, at man ikke både kan lave et skattesystem, som sikrer familierne og boligejerne, og også indrette sig på en måde, så vores velfærdssamfund fungerer.
Jeg tror, jeg i min tale udtrykte det på den måde, at det, vi gerne vil, er at lave et skatteloft, som betyder, at familierne og boligejerne kan sove trygt om natten, samtidig med at velfærdssamfundet fungerer godt om dagen.
Og det er jo lige præcis det, der er opgaven for os her i Folketinget. Der synes regeringen så, at skattestoppet er det ideelle, selv om det undergraver vores velfærdssamfund.
SF synes på den anden side, at Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet er lidt for venlige ved boligejerne.
Vi er meget glade for lige præcis der, hvor vi står.
Villy Søvndal (SF), 2004-09-07:
Der er vi jo meget enige.
Det er klart, at Socialdemokratiet, SF, De Radikale formentlig ville kunne skaffe ganske mange penge, specielt efter de huller, der har været åbne i det nuværende skattesystem, ved at kradse de penge ind.
Det er der ingen problemer i, det er indlysende, også af retfærdighedsgrunde.
Når man tænker på, hvor ambitiøs jeg synes venstrefløjen skulle være på vegne af det fælles bedste i forhold til uddannelse, i forhold til forskning, i forhold til bedre sociale forhold, i forhold til bedre forhold på sygehusene for de gamle, der ligger på somatiske afdelinger osv. osv., i forhold til en ordentlig ulandsbistand er Socialdemokratiet så indforstået med, at hvis valget står mellem et rigidt skattestop, som den nuværende regering har gjort til det store hellige dyr i Åbenbaringen, og reelle velfærdsforbedringer, at det så er vigtigt, at der kommer mærkbare velfærdsforbedringer som konsekvens af et regeringsskifte?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg er enig med hr. Villy Søvndal i, at det er tankevækkende, at alle de rosende ord, som regeringen har brugt om sin egen indsats, tilsyneladende ikke har bundfældet sig ude i de danske børnefamilier, og man kan jo spørge: Hvorfor er det tilfældet?
Det er takststigninger og kvalitetsforringelser, man har set.
Derfor er det da også klart, at vi fra socialdemokratisk side siger: Vi vil gerne øge kvaliteten, og vi vil også gerne gøre det billigere.
Det koster nogle penge.
Det er jo ikke sådan, at det kommer ovenfra.
Det ved vi, og derfor har vi prioriteret det i vores finanslov, og det er bl.a. ved at lukke TDC-huller og lignende.
Villy Søvndal (SF), 2004-09-07:
Det er jo meget interessant at høre, hvordan hele det borgerlige Danmark har lagt én ambition for at regere, og den hedder, at skatten lige præcis skal være på et bestemt niveau.
Det er jo sådan set det eneste hellige dyr i Åbenbaringen; alt andet kan gå, som det vel går.
Der var en interessant undersøgelse, som jeg ville spørge hr. Wammen om, i Ugebrevet A4 mandag morgen.
Man spørger folk: Hvis I skal vælge mellem den linje, der er nu med den nuværende regering, med forringelser i velfærden - og hvis nogen er i tvivl, så se, hvad der sker i kommunerne i øjeblikket - eller lidt flere indtægter til de fælles opgaver, hvad foretrækker I så?
Hvad svarer folk uden for det her hus så?
Et markant flertal svarer: I valget mellem de forringelser, som den nuværende regering præsenterer, og bedre velfærd, er vi villige til at betale for den bedre velfærd.
Jeg forstår godt, at både Socialdemokratiet og også SF siger, at der selvfølgelig er et loft for det her.
Men jeg vil spørge, hvilke overvejelser det har givet Socialdemokraterne, at der er så stor en opbakning i befolkningen til et fælles projekt med bedre velfærd og så stor en afstandtagen fra den velfærdspolitik, som det nuværende flertal fører.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Det er altid rart at høre en af Århus' bedste sangere blive citeret her i salen.
Jeg kom til at tænke på en anden Thomas Helmig-sang, dengang jeg hørte hr. Henrik Vestergaard, nemlig »Nu hvor du brændt mig af«, for den passer meget godt på den børnepakke, som regeringen havde lovet børnefamilierne.
Det var nul, der kom ud af det for langt de fleste børnefamilier, da det kom til stykket.
Der er jo den væsentlige forskel, at vi har en minister, som har lovet en masse gode tiltag, og vi synes, det er positivt, men desværre sidder der lige et par bænke foran hende en finansminister, der hver gang klapper låget i og siger: Desværre, det er der ikke råd til.
Det så godt ud i avisen, men i virkelighedens verden bliver det desværre ikke til noget.
Det, vi vil gøre, er at gå ind og højne kvaliteten på daginstitutionerne og sætte prisen ned, og det er noget, vi er parate til at prioritere, fordi vi mener, at det er afgørende for, at vi kan give både familierne og børnene et trygt liv i et moderne samfund.
Vi har ikke noget imod, at folk passer deres egne børn, men vi har i modsætning til Venstre og også Dansk Folkeparti tidligere også den overbevisning, at langt hovedparten af befolkningen
rent faktisk har deres børn i institution, og dem vil vi gerne hjælpe.
Henrik Vestergaard (V), 2004-09-07:
Jeg hørte godt, at hr. Wammen i sin ordførertale var lige ved at bliver visionær og tale om at sikre børnene tryghed i barnelivet.
Men hvordan hænger det sammen med, at man vil øge boligbeskatningen, altså skat på børnefamiliernes hjem?
Man vil fjerne tilskuddet til privat børnepasning, det hørte vi før, man vil skære i børnechecken for de 0-6-årige.
Det vil jo sige, at fleksibel familiepolitik ikke er noget, man vil kendes ved hos Socialdemokraterne.
Nu mangler vi vel bare, at der også kommer et forslag om at ændre ved den 1-årige barselorlov.
Det er, som om Socialdemokraternes sådan lidt studiegruppeagtige opfattelse af, hvad der er et trygt barneliv, kan udtrykkes med den århusianske sanger Thomas Helmigs ord: Fremtiden er som en hund i snor/5.800 pædago'r. Så synger han i øvrigt videre, den gode Thomas: Giv mig et nyt liv.
Det tror jeg faktisk også børn vil synge med på, når deres forældre, alle som en, skal tvinges til at sende dem i institution hele barndommen i stedet for at kunne være sammen som en familie.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Det, der er tilfældet med det, regeringen har lagt frem, er, at man uden at give børnefamilierne noget som helst til gengæld tog 180 mio. kr. fra børnechecken i år og vil tage yderligere 360 mio. kr. næste år.
Det får børnefamilierne absolut ingenting for.
Det, vi vil, er noget andet.
Det, vi meget gerne vil, er at nedsætte taksterne på daginstitutionerne til 1.000 kr., sådan at familierne kan få både deres hverdag og deres familieliv og børneliv til at hænge sammen.
Det har vi fremlagt en finansieringsplan for, og det er rigtigt, at en del af den meget, meget store sænkning af en families udgifter bliver dækket af, at vi sørger for, at børnechecken bliver ens, hvad enten dit barn er 0-6 år eller 7-17 år.
Men sammenlagt, og det er jo det, der er interessant for den enkelte families økonomi, betyder det et klart plus, mens det, regeringen har lagt frem, for næste år betyder 360 mio. kr. lige op af lommen, som man ingenting får for.
Henrik Vestergaard (V), 2004-09-07:
Det forekommer mig, sagt til hr. Nicolai Wammen, at der var lidt hjemmearbejde, der måske ikke var gjort helt ordentligt.
Det må jo være sådan, at når lønnen i samfundet stiger, kommer der selv med den samme skatteprocent flere økonomiske midler ind.
Det er det, vi bruger til at aflønne offentligt ansatte, politibetjente og pædagoger med.
Det behøver man altså ikke at øge skatteprocenten for.
Det må jo også gælde, at ved den lønudvikling, vi ser, som Socialdemokraterne siger, at det kan skatten stige med, ja, der er jo altså nogle, der har en højere lønstigning, og nogle, der har en lavere lønstigning, og man tager så gennemsnittet.
Det vil jo sige, at folk med en lavere lønstigningstakt altså godt kan stige relativt set ekstra i skat.
Der var et andet punkt, hvor jeg synes, at hjemmearbejdet haltede lidt.
Det var i et tidligere socialdemokratisk indlæg kombineret med hr. Wammens eget, hvor man siger, at regeringen skærer i børnechecken.
Nej, man garanterer en inflationssikring af børnechecken, sådan at når varerne, tøj, mad, bleer, stiger, så stiger checken tilsvarende.
Men er det ikke korrekt, at Socialdemokraterne har fremlagt et udspil, hvor man skærer børnechecken for de 0-6-årige - en reel beskæring - for at kunne opfylde ønsket om 1.000 kr. for en institutionsplads?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg må sige, at den udlægning jo må stå helt for spørgerens egen regning.
Man siger så fra Venstres side, det undrer mig egentlig lidt, at noget så væsentligt som at nedsætte skatten på arbejde ikke skulle være vigtigt.
Jeg tror, der er almindelig enighed om, at det er det allerallervigtigste sted, man kan gå ind.
Der har vi så den ambition.
Vi synes ikke, det er en god idé at fastlåse med et skattestop, så alting stivner.
Vi vil hellere gå ind og lave nogle ting, som gør, at vi bliver i stand til at sætte skatten på ganske almindelige menneskers indkomst ned.
Det er vores holdning.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-09-07:
Tak for det.
Så må jeg jo udlede af det, som hr. Wammen siger nu, at når man ser bort fra de meget gode hensigter ved beskatning af arbejdsindkomst, er der frit slag.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Vi har jo sagt, at hvis Socialdemokratiet kommer i regering, har vi lagt et loft i forhold til boligejerne, i forhold til grønne afgifter, i forhold til brugerbetaling, og vi har også sagt, at det, der er vores mål, er at nedsætte beskatningen på arbejdsindkomst, for det er det, der er allermest brug for i det danske samfund.
Så det, der er vores ambition, det, der er vores plan, er at kunne sænke den.
Så vil der være andre skattehuller og andet, som vi er parate til at lukke, for det er forudsætningen for, at vi på én gang kan have et velfungerende samfund og også have muligheden for at sænke beskatningen på arbejdsindkomster.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-09-07:
Nu er der jo i dag en bred snak om især skat; der bliver kastet mange tal rundt, og der bliver kastet mange ord rundt.
For sådan at koge det hele ned til noget ganske essentielt: Hvis Socialdemokratiet kommer med i en regering, er der så nogen skatter, der ikke kan stige?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg kan sige, at Socialdemokratiet mener, at det er den helt rigtige medicin at lukke skattehuller og skattefiduser og sørge for, at TDC-sager og lignende ikke kommer til at opstå igen, så vi i stedet kan bruge de penge på at investere i vores velfærdssamfund, bruge dem på at investere i uddannelse, efteruddannelse, forskning, det, der netop skal skaffe arbejdspladserne.
Det er jo lige præcis det, der er tilfældet.
I modsætning til denne her regering er vi jo faktisk i en situation, hvor vi kan sige, at da vi sidst havde regeringsansvaret, skaffede vi 200.000 mennesker i arbejde.
Denne regering står i dag med et minus på 31.000.
Jeg ved godt, at finansministeren har mange håb og mange løfter, men hvis vi kigger på de helt nøgne facts, så er det, at der under denne regering er tabt 31.000 arbejdspladser.
Netop derfor har Socialdemokratiet fremlagt en jobplan, der kan få vendt den udvikling, præcis som vi måtte gøre det i 1990'erne.
Socialdemokratiet har i modsætning til regeringen ikke skudt 2010-planen i stumper og stykker.
Men det, vi har oplevet de sidste 3 år under denne her regering, er, at man ikke har levet op til de afgørende forudsætninger for, at 2010-planen kan overholdes, når det gælder om at bringe folk i arbejde, når det gælder om at afdrage på gælden, når det gælder om at sætte en kurs, der gør - og det er jo det, der er det helt centrale i 2010-planen - at vi ikke overleverer en masse gæld til vores børn og børnebørn. Derfor siger både vi og Det Radikale Venstre til denne regering: At overlade en negativ børneopsparing på 100 mia. kr. i ubetalt gæld til vores børn og børnebørn er simpelt hen ikke den rette vej at gå.
Det er ikke noget, der giver tryghed ude i familierne.
Det gør det til gengæld, at man lægger et skatteloft over, hvor meget skatterne kan stige for de danske familier, og det lever vi fuldt ud op til.
Ulrik Kragh (V), 2004-09-07:
Hr. Nicolai Wammen var i sin ordførertale inde på, at vi skulle lave en fremtid, hvor der var råd til et velfærdssamfund, og at vi skulle sikre, at det var et hus uden huller i taget, og at vi skulle sikre os, at der ikke var ubetalte regninger til næste generation.
Det er flotte målsætninger, som jo helt lever op til 2010-planen.
Det er bare sørgeligt og skammeligt, at Socialdemokratiet fuldstændig er løbet langt væk fra 2010-planen.
Så det hænger jo ikke sammen, lige så lidt som det hang sammen, da man i sidste uge lavede en skatteplan og sagde: S og R vil sikre, at der ikke kommer stigninger i skatten.
Derfor må hr. Nicolai Wammen forklare, hvordan man i sidste uge kunne lave en plan, der siger, at der er et skatteloft, kombineret med at man i dag fremlægger en finanslov, hvor der er en reel stigning i skattetrykket på 0,4 pct.
Det hænger ikke sammen.
Det må der være en forklaring på.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg kan sige, at massive privatiseringer og afvikling af demokratiet i hvert fald ikke er noget, der står højt på Socialdemokratiets dagsorden.
I denne her sag har der været et langt forløb, og der har også været et langt forhandlingsforløb; vi var skuffede over, at regeringen, da det kom til stykket, ikke var parat til at mødes med os om noget, vi synes kunne have været langt mere visionært end det, man nåede frem til med Dansk Folkeparti.
Men jeg tror også, at det her er noget, der virkelig vil være noget, der præger den valgkamp, der måtte komme på et eller andet tidspunkt, som vi ved kommer på et tidspunkt, fordi de ude lokalt kan se, at det, man er blevet enige om bl.a. på miljøområdet, ikke holder i virkelighedens verden.
Derfor tror jeg også, at man i mange kommuner vil sige, at det, Dansk Folkeparti og regeringen blev enige om, ikke var det, der var brug for.
Det vil også være noget af det, der vil være med til at sætte dagsordenen i en valgkamp på en saglig måde, hvor det vil indgå på lige fod med en række andre emner og give mulighed for en god debat.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Det er selvfølgelig fint nok, at Socialdemokratiet gerne efter et valg, når der er kommet et nyt flertal, vil rette op på nogle af de forringelser, som rigmandsregeringen og Dansk Folkeparti vil indføre.
Men problemet er jo, at så er vi nået meget langt hen, hvis ikke statsministeren snart udskriver det valg.
Spørgsmålet er, om ikke vi hellere skulle stoppe forringelserne, før de bliver vedtaget, i stedet for at vente, til de er vedtaget, og så skulle lave dem om igen.
Det er jo også den opfordring, der ligger fra den faglige konference, der var for nylig i Odense, at vi skal få en folkeafstemning, så vi kan stoppe forringelserne, før de bliver vedtaget.
Det er dog noget nemmere at få den debat med vælgerne:
Ønsker man et velfærdssamfund, hvor vi udvikler demokratiet, eller ønsker man som rigmandsregeringen og Dansk Folkeparti at få massive privatiseringer og afvikling af demokratiet?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Det er direkte forkert.
Det koster ca. 2,5 mia. kr., hvoraf børnefamilierne, hvis fru Charlotte Dyremose vil stille det sådan op, selv bidrager med ca. 1 mia. kr., og hvor vi fra samfundet går ind og giver 1,5 mia. kr., altså langt hovedparten.
Her tror jeg, fru Charlotte Dyremose må sige, at 1,5 mia. kr., som vi går ind og giver direkte til at gøre det nemmere at være børnefamilie, altså også er noget, der varmer ude i den enkelte børnefamilies økonomi, ikke mindst i en situation, hvor regeringen med en konservativ minister i spidsen havde lovet, at man ville gøre noget for børnefamilierne, ligesom man havde lovet, at man ville gøre noget for miljøet.
Da Venstres finansminister så fremlagde finansloven, var det hele det rene ingenting, så var det snak og overskrifter frem for handling.
Ulrik Kragh (V), 2004-09-07:
Nu siger hr. Nicolai Wammen, at det, der skulle være orakelsvaret, var at bringe folk i arbejde.
Så ville det bare være skønt, hvis Socialdemokratiet, samtidig med at de siger det, også gjorde nogle tiltag, så det kunne lade sig gøre for erhvervslivet at skabe arbejdspladserne.
Så er det bare, at man er nødt til at spørge
: Når man går ind og øger beskatningen af erhvervslivet og øger beskatningen af mulighederne for virksomhederne til at skabe arbejdspladserne, mener hr. Nicolai Wammen så, at det er den helt rigtige medicin til at få gang i beskæftigelsen?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg har stor tillid til Det Radikale Venstre, og jeg har lige så stor tillid til de danske børnefamilier.
Jeg tror, at ligegyldigt hvordan man prøver at stille tingene op her fra fru Charlotte Dyremoses side, så er hverdagen ude i de danske børnefamilier, at man betaler 2.000-3.000 kr., nogle steder endnu mere, for at få sit barn passet. Ideen om at sætte det ned til 1.000 kr., det indrømmer
jeg blankt, har vi ikke fået selv, det er faktisk noget, vores svenske kolleger fik.
I Sverige har det været en kæmpe succes.
Man er glad for det ude i familierne.
Det er med til at give en dagligdag, som hænger sammen, som gør, at man har råd og overskud, og som gør, at kvinderne især, som ellers på grund af de høje daginstitutionstakster ikke får den store gevinst af at komme ud på arbejdsmarkedet, kommer ud på arbejdsmarkedet, men også kan kan indrette sig med deres mand - eller omvendt, hvem der nu tjener mest, og hvordan familien end vil gøre det - på en måde, så man kan være mest muligt sammen med sine børn.
Vi synes, det er et knaldgodt forslag. Desværre må vi jo i dag konstatere, at vi har en regering og et Dansk Folkeparti, der ikke synes, at det skal koste 1.000 kr. om måneden at få sit barn passet i en daginstitution.
Det er da et klart signal til vælgerne.
Det respekterer vi, men det har vi tænkt os at lave om på, lige så snart vi kommer i regering.
Sandy Brinck (S), 2004-09-07:
Hr. Thulesen Dahl siger, at skattestoppet skaber tryghed, men erkender også samtidig, at det er tryghed for de rigeste.
Som det jo fremgår af debatten, er det Dansk Folkeparti, som gør, at regeringen overhovedet kan have sit skattestop. Derfor burde Dansk Folkeparti føle sig meget ansvarlig, når Ældre Sagen kan lave en undersøgelse, hvor man kan viderebringe budskabet om, at ældre oplever at få mindre hjemmehjælp, at ældre oplever at få dårligere omsorg, bl.a. med mange flere mennesker ud og ind af hjemmet.
Det undrer mig, at Dansk Folkeparti ikke banker i bordet over for regeringen.
Det undrer mig, at man ikke indser, at skattestoppet koster lige omkring 1,5 mia. kr. i besparelser på velfærden, bl.a. over for ældre.
Hvornår påtager Dansk Folkeparti sig et ansvar, vedkender sig, at det er skattestoppets pris, og at det må stoppe, så vi kan få en ordentlig omsorg for ældre i det her land?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-09-07:
For det første tror jeg, at den der fornemmelse af, hvad der gør det nemmere, er meget forskellig fra hr. Nicolai Wammen til mig.
Jeg ser det ikke som nemmere, når hr. Nicolai Wammen ønsker at tage en del af pengene fra børnefamilierne selv og føre dem over til de børnefamilier og kun de børnefamilier, der benytter sig af en ganske bestemt form for institution.
Samtidig vil man så fjerne muligheder for private pasningsordninger, så familien ikke kan indrette sig, som det passer familien bedst.
Et helt andet spørgsmål er i forhold til den formodede regeringspartner, Det Radikale Venstre, som ikke ønsker at skære i børnechecken.
Kan man stole på de her løfter?
Fordi finansieringen falder jo delvis væk, hvis man skal blive enig med Det Radikale Venstre, som ikke vil finde finansieringen til det her forslag fra Socialdemokratiet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Hr. Thulesen Dahl sagde til en tidligere spørger, at man ikke skulle stille spørgsmål, som man ikke kender svaret på, og at det angiveligt skulle være en god politikerregel.
Det, jeg hører hr. Thulesen Dahl sige her i dag, er, at regeringens skattestop ikke kan fortsætte.
Der er noget med den sociale profil, der ikke er rigtig, og det vil Dansk Folkeparti forholde sig til i forbindelse med en valgkamp.
Så spørger jeg: Er det ikke i offentlighedens interesse at få bare et lillebitte indtryk af, hvad det er, Dansk Folkeparti tror og tænker omkring fremtidens skattepolitik?
Det, der i hvert fald er konklusionen, er, at regeringens skattestop kan ikke fortsætte, men var det ikke en idé bare at løfte en lille smule af sløret for, hvad det så er for tanker og forestillinger, man gør sig om fremtiden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Hvis man skal have en debat - og ikke bare sådan rundtomkring i samfundet, hvor det virkelige liv jo udfolder sig, men også her i Folketinget blandt politikere - som nytter noget, så ville man jo typisk have en debat, der rykkede sig lidt, der altså gik ud på, at man spurgte om noget, og når man så fik svar, så gik man ligesom videre i debatten.
Det gør fru Rosenkrantz-Theil ikke.
Fru Rosenkrantz-Theil kender fuldstændig baggrunden for det her.
Hun ved udmærket godt, at Dansk Folkeparti kan vælge at være en del af satspuljeforliget, eller vi kan vælge ikke at være en del af satspuljeforliget.
Men satspuljeforliget består, og vores valg er derfor ikke, om den ordning skal være der eller ikke være der, vores valg er, om vi skal være med til at fordele de penge.
Et stort flertal her i Folketinget har jo understreget, og senest da der skulle laves det seneste forlig, at den ordning skulle fortsætte.
Vi havde så den mulighed at være en del af den pulje af partier, der fordeler pengene, eller vi kunne vælge at se på, at andre fordelte de penge, og der er det selvfølgelig en afgørende holdningsmæssig forskel på Enhedslisten og Dansk Folkeparti, at vi vurderede, at det var bedst, at vi var med til at fordele de her penge i stedet for bare at se andre fordele
pengene
Det er det, fru Rosenkrantz-Theil ikke vil sige, når hun siger alt det, hun gør, om den her ordning, for så kommer hun jo til at give det sande billede, og det ønsker fru Rosenkrantz-Theil ikke i forhold til de vælgere, hun taler til.
Det kan jeg bare tage til efterretning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-09-07:
Tager pengene fra hvem?
Jeg vil sådan set gerne høre Dansk Folkepartis ordfører sige det med egne ord: tager pengene fra hvem?
Ja, tager bl.a. pengene fra de folkepensionister, som vi nu har hørt hr. Kristian Thulesen Dahl stå og snakke om
i en halv time fra talerstolen
Det er jo den gruppe, der bl.a. er med til at finansiere de penge, som I så deler ud og kan få kredit for i befolkningen.
Ville det ikke være mere rimeligt, at de sociale tiltag, der bliver lavet i samfundet, blev betalt af nogle andre end folkepensionisterne, og ville det ikke være mere rimeligt, hvis Dansk Folkeparti, når Dansk Folkeparti har så travlt med at fortælle, hvad man har givet folkepensionisterne i form af ældrechecken, samtidig huskede at fortælle, at over halvdelen af det beløb, de får tildelt i ældrecheck, bliver taget tilbage igen via satspuljeforliget med Dansk Folkepartis stemmer?
Ville det ikke være mere rimeligt?