runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2003-12-09:
Jeg takker for spørgsmålet.
Jeg kan oplyse, at det ikke vedrører flygtninge-indvandrerbørn.
Det vedrører efter min mening kun flygtningebørn, for indvandrere er jo familiesammenført.
De har nogen, som hele tiden har været i Danmark, som kan sørge for dem og for deres børn.
Dette vedrører flygtningebørn.
Ideen kommer såmænd fra Idrættens Fællesråds formand, som besøgte mig kort efter, jeg var udnævnt til minister, og som forelagde mig, om vi skulle gøre noget for at få nogle flere udlændingebørn med i foreningsarbejde.
Det har der så været talt om, og nu synes jeg, det er på tide, at vi gør noget ved det.
Vi mødes i næste uge og drøfter, hvorvidt vi for en afgrænset gruppe i en afgrænset periode kan give et billigt eller gratis introduktionstilbud til det danske foreningsliv.
Det vil være til stor gavn for integrationen, for vil man med i det danske samfund, skal man have et dansk netværk. Vil man have job i Danmark, skal man have et netværk.
Og når gennemsnitsdanskeren er medlem af syv foreninger, så synes jeg, det er vigtigt, at udlændinge, der kommer hertil, så hurtigt som muligt også kommer med i et foreningsliv, ikke mindst børnene, som jo ikke kan sørge for sig selv.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-12-09:
Der er jo sådan set ikke nogen børn, der kan sørge for sig selv.
Det gælder også for børn af danske forældre.
Jeg vil godt høre ministerens tanker om, hvordan det skal finansieres, hvad det i givet fald kommer til at koste, og hvor mange det kommer til at dreje sig om.
Så vidt jeg har fået oplyst, kommer det til at dreje sig om ca. 4.000 børn.
Det er vældig mange, og vi ved, det er dyrt.
Det er jo ikke sådan, at idrætsforeningerne lægger penge til.
Det kan altså være et problem, at der er nogle, der skal særfavoriseres, og jeg vil meget advare ministeren mod at gå ind for den tankegang.
Vi har set det før i forhold til retskravet på at få en bolig inden for 3 måneder, som vi heldigvis fik afskaffet.
Det skaber splittelse i stedet for samling.
Bertel Haarder (V), 2003-12-09:
Jeg er meget opmærksom på det hensyn, som fru Pia Kjærsgaard her nævner.
Vi skal ikke skabe urimelige begunstigelser af nogle børn og ikke af andre.
Derfor skal vi være meget påpasselige med, hvad det er for en gruppe, vi taler om, hvad det er for en periode, vi taler om, og så har fru Pia Kjærsgaard ret i, at noget meget vigtigt er finansieringen. Her taler vi jo om idrætsorganisationer, som modtager ret så store beløb i tipsmidler, og som også i de kommende år skal modtage store og voksende beløb i tipsmidler.
Hvis der nu er enighed om, at der her er en gruppe, som kunne tilgodeses for ganske små midler, er det jo ikke noget, der kunne genere nogen som helst.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-09:
Jeg er meget glad for, at det virker, som om integrationsministeren har erkendt, at starthjælpen er for lille, og at den er årsag til, at der er flygtningebørn, der ikke kommer ind i foreningslivet.
Det er enormt beklageligt, fordi vi alle sammen ved, at det er meget vigtigt, at ikke mindst børn får mulighed for at deltage i det civile samfund, og her tænker jeg specielt på foreningslivet.
I stedet for at lave en særordning for flygtningebørn synes ministeren så ikke, at det ville være på sin plads bare at sørge for, at flygtninge havde en ydelse, der var til at leve af, sådan at de havde mulighed for at betale deres børns kontingent ligesom alle andre forældre?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-09:
Det er jo ikke noget, man kan udtale sig om generelt eller principielt.
Jeg tror, det er en fornuftig og positiv personalepolitik, at man netop tager stilling til den slags under indtryk af de konkrete omstændigheder.
Bertel Haarder (V), 2003-12-09:
Det kunne jeg have lyst til at høre en gang til.
Jeg mener, at det står til troende, hvad jeg sagde: at vi som hidtil vil begunstige medlemmer af det danske mindretal, selv om de er tyske statsborgere.
Vi vil begunstige dem i forhold til andre tyske statsborgere.
Det står ved magt.
I øvrigt synes jeg, sagen egner sig utrolig godt til skriftlig besvarelse gennem Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik.
Men da jeg er sønderjyde, og da jeg er helt sikker på, jeg har ret, er jeg altså gået ind på at give nogle svar
alligevel.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-12-09:
Nu er det vel stadig væk sådan, som ministeren så godt gjorde rede for i det første indlæg, at det er børn af flygtningeforældre, og som udgangspunkt skal flygtninge jo tilbage til deres hjemland, så snart der overhovedet er mulighed for det.
Sådan er det.
Så det er vel som sådan
ikke en egentlig integration, vi taler om, eller hvad?
Det vil jeg godt spørge ministeren om.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Har man gjort sig nogle tanker i forhold til danske børn, for dér kan der jo altså også være et problem.
Der er stadig væk masser af familier med en meget ringe indkomst, der er børn af enlige mødre, der har svært ved at få det hele til at løbe rundt.
Jeg vil igen spørge ministeren: Kan man ikke forestille sig, at det her forslag har den stik modsatte effekt - altså stik imod den effekt, som ministeren nævner - at det vil skabe diskrimination i forhold til danskere, at der er mange danskere, der vil føle, at det her bare er for meget, fordi de ikke selv har mulighed for at deltage i det, deres børn har ikke mulighed for det?
Jeg synes, at den vinkel må ministeren også forholde sig til.
Bertel Haarder (V), 2003-12-09:
Det sidste, hun sagde, forstod jeg godt, og jeg har hele tiden troet, det var det, diskussionen drejede sig om, nemlig at hvis man er tysk statsborger og gifter sig med en udlænding, så kan det i visse tilfælde være nemmere i kraft af EU-reglerne om arbejdskraftens frie bevægelighed at få denne ægtefælle med til Danmark, end hvis man er dansk statsborger.
Men nu skal man jo altså ikke tro, at det er særlig svært som dansker at få en udenlandsk ægtefælle til Danmark.
Problemet er jo i hovedsagen kun opstået i de tilfælde, hvor en dansker så at sige er emigreret til et andet land og derefter vil vende tilbage med en ægtefælle.
Men jeg skal gerne skriveskrive til udvalget, hvis det ønskes.
Lovforslaget er jo til behandling, og der er al mulig anledning til at få det belyst i udvalget.
Pia Kristensen (DF), 2003-12-09:
Hr. Flemming Oppfeldt var inde på, at vores folkepensionister egentlig ikke var så dårligt stillet endda.
Jeg ved godt, at der netop er udkommet en rapport om de ældres økonomiske vilkår, hvor det viser sig, at kun knapt 9.000 af vores folkepensionister er det, man kalder for fattige folkepensionister.
Ældre Sagen har også lavet en analyse af de ældres økonomiske forhold.
De har analyseret rapporten og fundet ud af, at grænsen for fattigdom i rapporten går ved ca. 5.800 kr.
Når man så tager en gennemsnitspensionist, så viser det sig, at der faktisk er faste månedlige udgifter på ca. 4.500 kr., dvs. at der er ca. 50 kr. om dagen tilbage til den pensionist at leve for, og det skal dække kost, transport m.v. Synes hr. Flemming Oppfeldt, at det er et rimeligt beløb?
Jørn Pedersen (S), 2003-12-09:
Et spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Flemming Oppfeldt, for at udrydde alle misforståelser. Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, om det var en forglemmelse, at han ikke svarede på de udtalelser, jeg refererede til fra Venstres socialpolitiske ordfører, da rapporten kom.
Jeg synes også, det er befriende, at fru Pia Kristensen går ind og kommer med en anden udregning end den, der var i rapporten, det skal jeg nok lade være med at bede hr. Flemming Oppfeldt om at svare på, for det har fru Pia Kristensen jo bedt om.
Derimod kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad der er sket fra september og så til november, hvor det fra at være noget af det mest tåbelige, der overhovedet fandtes, så nærmest er blevet til et guldæg, og så stort et guldæg, at det er med i hr. Flemming Oppfeldts 13 punkter, hvoraf langt hovedparten er nogle, vi har ordnet over satspuljeforhandlingerne i fællesskab; men jeg har da bemærket, at regeringen har stemt for dem, men det er sådan set fælles gods.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-09:
Til hr. Jørn Pedersen vil jeg sige, at jeg faktisk fremhævede rapporten i mit indlæg her, og jeg henviste til rapporten, specielt det billede, der tegnes af fremtidens pensionist som en stærk pensionist rent økonomisk.
Dermed erkender jeg også, at hvis vi tager tiden nu, så er der nogle folkepensionister i vort samfund, som er økonomisk ringere stillede, svagt stillede.
Der må jeg bare konstatere, at det, som regeringen og Dansk Folkeparti har gjort, jo er særdeles målrettet over for denne gruppe af pensionister; det er jo en lille gruppe af den samlede gruppe.
Dermed er jeg jo fuldt i overensstemmelse med det billede, der tegnes i denne her rapport.
Det er egentlig også mit svar til fru Pia Kristensen.
Jeg har ikke set skævt til denne her rapport, eller jeg bruger ikke denne rapport til at sige, at det ikke er nødvendigt at give nogle af nutidens pensionister et løft.
Jeg siger bare: Vi er inde i et skifte, hvor flere og flere pensionister over de kommende år oplever at ville have visse indtægter ved siden af deres pension, og derfor går vi altså fra et skifte, hvor vi er nødt til at supplere med noget nu til et tidspunkt længere ude i fremtiden, hvor det ikke nødvendigvis er rigtigt at supplere pensionen.
Til hr. Villy Søvndal, der siger, at jeg måske er med til at skabe myter, så er de 13 punkter, jeg refererede til, jo rent faktisk lovgivningsarbejde, der er lavet her i Folketinget eller regelændringer, som er gennemført af denne her regering.
Så de 13 punkter er ikke ønsketænkning fra min side, det er noget, der er virkelighed.
Sandy Brinck (S), 2003-12-09:
Jeg kunne forstå på hr. Flemming Oppfeldt tidligere i sit svar til mig, at den bureaukratiudgift, jeg henviste til, var en engangsforeteelse.
Det kunne vi sådan set diskutere fra nu af og til jul, og selv om der ikke er lang tid til jul, synes
Grete Schødts (S), 2003-12-09:
Det er ret interessant at lytte til hr. Flemming Oppfeldt, at lytte til lovgiveren tage en debat om de svageste ældre her på Christiansborg. Jeg vil bare spørge hr. Flemming Oppfeldt, om ikke fru Hansen, fru Jensen og fru Pedersen, der bor på plejehjemmet, kan betragtes som dem, der nok er de svagest stillede både økonomisk, psykisk og fysisk, men de er blot ikke omfattet af frit valg. Så det, hr. Flemming Oppfeldt her fra talerstolen tilkendegav, er ikke sandt, for plejehjem er ikke omfattet af lovgivningen om frit valg.
Jørn Pedersen (S), 2003-12-09:
Jeg bliver nødt til at forfølge over for hr. Flemming Oppfeldt, hvornår Venstre så lyset, hvornår man nåede til den konklusion, at det, der var noget forfærdeligt roderi, jo faktisk blev den bedst mulige løsning for de svage pensionister.
Eller er det, som fru Charlotte Dyremose er citeret for at have sagt: Nu håber vi ikke, der kommer en eller anden - og så et eller andet pænt udtryk - aftale med Dansk Folkeparti og finansministeren i sidste øjeblik?
Er det det, der er sket?
Der må jo være en eller anden saglig begrundelse for, at man i september syntes, at det ikke er de svage ældre, som ældrechecken går til, og så nu her kort tid efter er det sådan set det eneste, der duer.
Det er en interessant udvikling, og der må være en eller anden grund til den.
Venstre må have set lyset.
Hvornår skete det, og hvordan foregik det?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-09:
Jeg må sige, at den rapport, der foreligger om de ældres økonomiske forhold, påviser, at over de næste 10-15 år bliver de ældre som samlet gruppe meget mere robuste.
Det synes jeg er en god rapport, og den skal vi tage ved lære af.
Derudover er en meget stor del af de ældre i dag økonomisk stærke.
Det kan man da godt være glad for og så samtidig erkende, at der måske er en syvendedel af alle de ældre, som vi i dag må erkende er økonomisk svagt stillet.
Det er det lys, vi har set.
Det kan da ikke være så svært så at sige, at så må de kunne få en supplerende ydelse.
Til fru Grete Schødts vil jeg da sige om det med plejehjem: Det er da netop et plejehjem, der er frit valg af. Der er frit valg, om man vil på det ene plejehjem eller det andet plejehjem, det er ikke længere kommunen, der kan bokse rundt med de ældre.
Det har denne her regering gennemført en ændring af.
Men jeg forstår, og det er også et svar til fru Sandy
Brinck, at det da godt kan være, at det er svært for Socialdemokratiet at forstå hele den her idé med frit valg, at det, at man har to muligheder, tre muligheder, er bureaukrati, og det er indviklet.
Det var også meget bedre, dengang vi kun havde KTAS, fordi der var kun en udbyder af det hele.
Nu har vi så sørget for, at der er konkurrence, at der er nogle muligheder, som folk kan vælge imellem.
Det synes vi er et fantastisk fremskridt for ældre, og det er også et stort fremskridt for den offentlige sektor, at den bliver sammenlignet med den private.
Villy Søvndal (SF), 2003-12-09:
Jeg synes, det var en imponerende række, hr. Flemming Oppfeldt noterede som alle regeringens gode gerninger her op til jul.
Jeg synes bare, at det svarer meget dårligt til de indtryk, man har rundtomkring.
Derfor har jeg et lidt mere erkendelsesteoretisk spørgsmål til hr. Flemming Oppfeldt.
Når man bevæger sig rundt i landet - det har man meget tid til, når man ikke er i regering, man har tid til at læse lokale aviser, man har tid til at se lokale tv-stationer osv. - så er meldingen stort set monotont ens.
Og hvorfor går de rundt med det helt forkerte indtryk lokalt, at der bliver skåret ned, når selveste hr. Flemming Oppfeldt nu siger, at det bare går ufattelig godt?
Kan hr. Flemming Oppfeldt forklare de ting for mig, for jeg synes, det er voldsomt indviklet.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-09:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om Venstres ordførers holdning til den kronik, som tidligere minister Britta Schall Holberg har haft i Politiken, hvor der bliver tordnet imod at gøre f.eks. socialpolitik til udelukkende et spørgsmål om at indføre frit valg-ordninger, for der ligger meget mere i det.
Kan vi få præciseret, hvordan Venstre har i tankerne at leve op til de meget manende og helt rigtige ord, som kom fra fru Britta Schall Holberg?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-09:
Til fru Sandy Brinck vil jeg sige, at vi jo har været inde på, at det at få beskrevet, hvad det er for noget, det offentlige yder, er en beskrivelse, der foretages en gang.
Det er en ny kultur inden for det offentlige.
Det synes jeg jeg har svaret så sagligt på, som jeg kunne.
Når jeg siger det på den måde, at Socialdemokratiet har svært ved at forstå det, synes jeg også, der påhviler Socialdemokratiet en eller anden mellemregning over for offentligheden, for Socialdemokratiet var jo med til at gennemføre denne her type lovgivning.
Der synes jeg jo så, at Socialdemokratiet frem for at forkaste det hele måske i sin mellemregning burde prøve at fortælle os andre, komme med bidrag til, hvordan man kan få frit valg-ideen til at fungere, for man har åbenbart været tilhænger af den på et tidspunkt.
Nu siger man så bare, at i princippet er man modstander af det.
Til hr. Anders Samuelsen vil jeg sige, at det jo ikke kun er et spørgsmål om frit valg.
Det er også et spørgsmål om, hvad det er for en standard, man lægger ud til frit valg.
Her påhviler der kommunerne et meget stort arbejde med at få beskrevet alt det, som vi har debatteret nu her, ordentligt.
Der påhviler kommunerne et stort arbejde for at få nogle gode tilbud hjem og den slags.
Så vil jeg sige til fru Line Barfod, at jeg ikke har sagt, at det her kun var regeringens 13 mest positive punkter.
Jeg sagde, at regeringen har gennemført 13 punkter, som er til gavn for de svageste i vort samfund, og jeg har bare nævnt de 13 punkter.
Der er ikke nogen dårlige punkter ved siden af.
Det er 13 gode punkter for de svageste i vort samfund - i øvrigt er flere af dem vedtaget af et stort flertal i Folketinget.
Grete Schødts (S), 2003-12-09:
Det kan godt være, at jeg ikke udtrykte mig tydeligt nok, for jeg fik i hvert fald et mærkeligt svar fra hr. Flemming Oppfeldt.
Hr. Flemming Oppfeldt roser frit valg-loven.
Frit valg på alle hylder.
De har ikke noget frit valg, ej heller et frit leverandørvalg, for de er ganske enkelt ikke omfattet af loven.
Ville det ikke have været mere naturligt at bruge pengene til ressourcer uden for plejehjemmet til de svageste ældre, som ikke kan ret meget selv? Så vil jeg spørge hr. Flemming Oppfeldt, om han mener, at lovteksten er mere værd end det stykke papir, den er skrevet på.
Frit valg af plejehjem.
Ja, hvis der var ledige plejehjemspladser.
Så er der ydermere den klausul på, at en kommune kan sige nej.
Så jeg vil bare spørge: Hvor er det frie valg henne?
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-09:
Jeg synes, at Venstres ordfører nogle gange kaster lidt om sig med nogle begreber, som er lette at slynge ud, men hvor han ikke rigtig får synliggjort, hvad konsekvenserne af dem er.
For nu at blive ved Britta Schall Holbergs kronik, så er hun f.eks. inde på den trang, som man har til at skulle evaluere og kontrollere alting, som også hr. Flemming Oppfeldt nu gør sig til talsmand for. Der siger Britta Schall Holberg: Derfor bør et moderne liberalt samfund besinde sig på den stadig stigende trang til at evaluere alting, også fordi stadige evalueringsøvelser fuldstændig lammer alt det daglige arbejde, der ligger lige for, ja, endda kan lamme muligheden for at tage sig af de gamle og de børn, der har brug for, at vi tager os af dem her og nu, og ikke for, at vi står med næsen i en manual, vi skal krydse af i.
Det er sande ord.
Hvad har Venstres ordfører tænkt at gøre for at leve op til de bemærkninger fra den tidligere minister?
Line Barfod (EL), 2003-12-09:
Jeg kan bare konstatere, at hr. Flemming Oppfeldt kun nævner de ting, som regeringen mener er til gavn for de ældre og fuldstændig undlader at komme ind på alle de forringelser, man har gennemført samtidig, og som betyder, at en række af de ældre, vi snakker om i dag, faktisk har fået en samlet værre situation.
Men jeg ville godt høre, om hr. Flemming Oppfeldt ville svare på mit andet spørgsmål.
Er det, Venstre går efter, at udpege nogle bestemte mennesker og sige, at disse mennesker er fattige og svage, så de skal have en særlig hjælp, i stedet for, som vi plejer at gøre det i Danmark, at lave
nogle generelle ordninger med en omfordeling via skatterne, så man ikke peger nogen ud og siger, at her er nogle, der skal have almisser, men i stedet for laver nogle generelle ordninger, som kommer folk bredt til gode og sikrer, at vi bredt hæver niveauet, for at ingen skal have det for svært?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-09:
Lad mig sige det på den måde, at jeg mener, ministeren har givet svar på de spørgsmål, der er stillet, men at de svar overhovedet ikke er i overensstemmelse med det, ministeren har sagt til det danske mindretal i Sydslesvig, bl.a. gennem Flensborg Avis og Jyllands-Posten.
Det, ministeren dér har sagt, er, at enhver kan være ganske tryg.
Det er jo ikke rigtigt, vil jeg gerne sige til ministeren.
Problemet er, at i det øjeblik man som medlem af det danske mindretal søger om at blive dansk statsborger, skal man opfylde tilknytningskravet. Fordi man ikke har boet i Danmark i 28 år, eller fordi man ikke har været dansk statsborger i 28 år, så skal man opfylde tilknytningskravet, og det betyder konkret, at hvis man f.eks. som medlem af det danske mindretal og dansk statsborger tager til Rusland, læser på universitetet dér 2-3 år og finder sig en kæreste, så skal man altså opfylde tilknytningskravet for at vende hjem med den russiske kæreste, i modsætning til hvis man havde beholdt sit tyske statsborgerskab.
Det er det, vi er nødt til at sige til mindretallet - og det håber jeg ministeren er enig i: at man skal være utrolig forsigtig med at søge dansk statsborgerskab, fordi man kan miste sine rettigheder.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-09:
Fru Line Barfod må jeg spørge: Hvordan kan man lave en omfordeling uden at vide, hvem man skal fordele til?
Så har man jo foretaget et valg.
Det indgår jo også i Enhedslistens politik.
For at kunne have en gruppe, man tager pengene fra og giver til en anden, har man vel truffet nogle forskellige valg om, hvordan denne gruppe skal se ud.
Det er præcis det, vi har gjort.
Vi er så mere målrettet gået efter dem, der er de økonomisk mest svage, men som jeg også sagde i min indledning, er hele problemet med, hvem der er de svage ældre, jo ikke dermed løst, for man kan godt være fysisk svag osv., men samtidig være f.eks. økonomisk stærk.
Faktisk handler de 12 ud af de 13 punkter i det, jeg nævnte, om dem, som ikke har deres - hvad skal vi sige? - funktionsevne eller deres helbred helt på mærkerne, og hvad vi egentlig gør for at hjælpe dem.
Det kan jeg stå fuldt ud ved.
Til hr. Anders Samuelsen vil jeg sige: Frit valg giver
en spændende indgang til kvalitetskontrol, fordi der er kvalitetskontrollen jo ikke bare overladt til en embedsmand på rådhuset.
Der er det jo en kvalitetskontrol, der foregår helt ude hos den enkelte bruger.
Det er jo selve kernen i frit valg, og det er derfor, vi holder fast i vort fritvalgsprogram.
Til fru Grete Schødts: Jeg forstod ikke spørgsmålet.
Jeg forstod så meget, at vi var enige om, at der i dag gælder frit valg af plejehjem.
Så ved jeg ikke, om fru Grete Schødts også ønskede mere frit valg af leverandører til beboere på selve plejehjemmet.
Jeg vil bare sige: Jeg tror, vi skal prøve at gøre det frie valg så godt som overhovedet muligt inden for det lovgivningsområde, vi nu er i gang med, frem for at sende flere bolde i luften, og jeg tror heller ikke, Socialdemokratiet ønsker at sende flere bolde i luften.
Sandy Brinck (S), 2003-12-09:
Det er altid sådan, at når folk begynder at bruge sådan noget vås, som hr. Flemming Oppfeldt gjorde her til sidst, som argumentation, nemlig at Socialdemokratiet bare havde svært ved at forstå, at folk skulle have noget at vælge imellem, så er det nok for at bruge tiden til noget andet end at svare på spørgsmålet.
Det lærer man jo ret hurtigt herinde.
Socialdemokratiet er ikke optaget af markedet.
Det er fuldstændig korrekt. Vi er optaget af, at ældre mennesker rent faktisk får en hjemmepleje, som indeholder noget omsorg. Der kunne man have fået langt, langt mere omsorg for de penge, der nu er gået til bureaukrati og til at opbygge et privat marked. Vi er faktisk optaget af, at der er nogle ældre mennesker, som er ensomme, som ikke har det sociale netværk, som giver en ordentlig kvalitet i deres liv.
Der ville vi godt kunne bruge hjemmehjælpen meget mere aktivt.
Det handler om at prioritere, og vores prioritering er klar: mere omsorg, bedre omsorg.
I stedet bruger regeringen pengene på bureaukrati.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-09:
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at herinde i Folketinget laver vi jo en generel politik, vi laver ikke en lov for hver enkelt borger.
Derfor udtaler jeg mig selvfølgelig også generelt og siger, at vi har sat flere penge af til de ældre.
mest målrettet over for de svageste ældre
Dem vil jeg bare henvise til, jeg kan ikke gentage dem alle sammen her, det tillader tiden ikke.
Til fru Sandy Brinck, der spørger om bureaukratiet ude i kommunerne: Jamen det er en engangsinvestering, når man ude i kommunerne skal finde ud af, hvad det egentlig er, vi tilbyder borgerne, og om der er nogle private, der i konkurrence med det også kan tilbyde borgerne disse ydelser.
Det er jo ikke et bureaukrati eller en beskrivelse, man skal foretage i samme omfang hvert eneste år.
Det er altså en ny kultur, og det har det formål, at borgerne får en valgfrihed og får kendskab til mellemregningerne, får at vide, hvad det er for en kvalitet, det offentlige hidtil har stået for, og om man kan få denne kvalitet andre steder.
Det gør vi altså op til borgerne at foretage dette valg.