Søren Kolstrup (EL), 1999-02-10:
Det her forslag er jo, som den socialdemokratiske ordfører var inde på, på en række punkter et løft, sådan kan det i hvert fald vurderes.
Det kan også vurderes som et løft, hvis det generelt tolkes sådan, at der er tale om, at man fastholder den gældende lovgivning ubetinget, og at det, der så står her, er en overligger.
Det er en udbygning af de eksisterende regler, og det kan vi da kun støtte.
Omvendt er der altså et par steder, der foruroliger mig lidt, og hvor jeg er bekymret for, at der er tale om en udhuling, den være sig nok så lille, af de gældende bestemmelser.
Og hvis det er tilfældet, så rejser nakkehårene sig jo på mig.
Det kan være, det er helt ubegrundet, og det vil jeg gerne have om ministeren kunne uddybe lidt nærmere.
Det drejer sig altså om det spørgsmål, der hedder reduktion i den gældende bestemmelse, hvor man så skulle overdrage det til nogle brancheråd, nogle kooperative strukturer.
Men lad mig slå fast: Når der er tale om et minimumsdirektiv, så er Enhedslisten med på at støtte det, og når der så oven i købet er tale om, at vi inddrager mælkekvægbrug, så synes vi, det er helt fint.
Vi synes, det er fint, at man inddrager medarbejderindflydelse, især hvis det bliver konkretiseret noget nærmere, nemlig til, at man altså har en konkret bestemmelsesret på nogle bestemte punkter.
Vi synes også, det er fint, at offentligheden inddrages, og vi vil gerne være med til at styrke de punkter, så det bliver et godt forslag.
Når det så er sagt, er der nogle punkter, som jeg gerne vil spørge til og sikre mig.
Det er altså for det første spørgsmålet om, hvorvidt der iværksættes en reduktion i den eksisterende liste.
Der står noget om, at virksomheder fremover skal kunne reguleres ved branchebekendtgørelser og ikke via loven.
Det lyder meget foruroligende, og vi ønsker at lave et ændringsforslag til disse bemærkninger, så vi sikrer os, at gældende bestemmelser ikke bliver udhulet.
Men jeg vil gerne høre nærmere herom. Vi synes også som sagt, at det er fint, at medarbejderne får øget indflydelse.
Vil ministeren være med til eventuelt at indføre et ekstra punkt 7 i den lange liste i § 41 a, der kunne udløse påbud, nemlig når det vedrører substitutionsmulighederne i produktionen?
Dér tror vi, der kan være behov for at stramme op.
Så er der spørgsmålet om Sevesodirektivet, der jo altså vedrører de virkelig farlige ting.
Her indføres øgede krav om anvendelse af farlige stoffer, og det er jo fint nok, men begrebet farlige stoffer er, så vidt vi kan se her, meget afgrænset.
Vil ministeren være med til, at vi ser på, hvordan vi kan indføre et generelt anmelderkrav for alle farlige stoffer?
Endelig er der et spørgsmål, som vedrører hele det spørgsmål - jeg tror, at det var hr. Jørn Jespersen fra SF, der var inde på det - om 8-års-reglen.
I den forbindelse fremgår det af bemærkningerne til forslaget, at den øgede ret til fra samfundets side at kræve ny viden udnyttet i produktionen kun vil blive brugt, og så står der »i særlige tilfælde«.
Her kunne man sandelig godt tænke sig en opstramning.
Når nu chancen byder sig, burde vi så ikke indføre et egentlig krav til virksomhederne om, at de løbende skal forbedre sig miljømæssigt?
Lovteknisk betyder det så, at § 33, 36 og 41 strammes op.
Og vi kan i hvert fald sige fra Enhedslistens side, at hvis man vil være med til at drøfte nogle opstramninger på disse punkter - det drejer sig også om oplysningspligt vedrørende emissioner fra virksomhederne - så er vi med på det.
Generelt vil jeg sige, at vi gerne vil være med til at støtte det her lovforslag, men det er dog under én forudsætning: at vi sikrer os, at der ikke sker en reduktion i gældende bestemmelser, altså en udhulning af dem.
Ellers vil vi meget gerne være med til at drøfte, hvordan vi sikrer medarbejdernes og offentlighedens indflydelse.
Det var dog herligt, hvis vi i en mørk nyliberalistisk tid bare kunne udvide demokratiet en lille bitte smule.
Og jeg vil slet ikke sige et ord om energi i den her sammenhæng, det ville være utidigt.