runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-11-25:
Jeg håber, at den sidste opblødning i det, fru Helle Sjelle sagde, var det, hun egentlig mener.
Hun vil ikke udelukke, at et eventuelt kommende Folketing kunne finde på at tage stilling til, at noget skulle sendes til folkeafstemning.
Jeg håber, det er det, der er udlægningen, og ikke den første udmelding, der hed: Det Konservative Folkeparti vil ikke udelukke, at vi anbefaler at sende det til folkeafstemning, om Tyrkiet skal optages, når forhandlingerne er afsluttet.
Så nu vil jeg godt vide: Er det den første version, der gælder, eller er det den sidste version, der gælder?
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Jeg tror bestemt ikke, at man skal undervurdere vælgerne.
Det vil være meget farligt at gøre det.
Men derfra og så til at lægge ethvert spørgsmål ud til en folkeafstemning synes jeg er et stykke vej.
Vi politikere bør taget et ansvar og sige: Der er nogle ting, som vi dog er valgt til at tage os af.
Jeg vil gerne gentage endnu en gang: Vi mener som sagt, at netop optagelsen af Tyrkiet i EU eventuelt vil være noget, som et fremtidigt Folketing kunne finde på at sende til folkeafstemning.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Men må jeg opfatte fru Helle Sjelle sådan, at fru Helle Sjelle tager afstand fra tanken om, at der skulle være noget spørgsmål som f.eks. optagelse af nye lande i EU, som danske vælgere på en eller anden måde ikke skulle være kvalificerede til at tage stilling til?
Er der noget som helst, der på forhånd skal være udelukket fra en folkeafstemning?
Oven i købet er der jo her tale om et meget, meget stort spørgsmål.
Der er tale om en fuldstændig fremmed kulturkreds, vi lukker ind, som samtidig vil blive langt det største land i EU.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Nu har vi et repræsentativt demokrati her i Danmark, og det er der jo også en mening med, og derfor skal vi selvfølgelig heller ikke afholde folkeafstemninger hver anden dag, men der kan være tilfælde, hvor man vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at lægge spørgsmål ud til folkeafstemning.
Der er det blot, vi siger – jeg gentager det gerne – at når der eventuelt engang ligger et forhandlingsresultat vedrørende Tyrkiets optagelse i EU, kan det da godt være, at et Folketing på det tidspunkt siger, at det her vil vi gerne have til folkeafstemning.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Debatten her kommer til at dreje sig umådelig meget om timing og scenarier.
Hr. Keld Albrechtsen mener, at folkeafstemningen kommer for sent, og hr. Jacob Buksti mener, at den kommer for tidligt.
Derfor synes jeg i og for sig, at der var noget meget tiltalende ved, at fru Helle Sjelle slog fast, at det væsentlige er, at der er mulighed for på et eller andet tidspunkt for danske vælgere at udtale sig om det her spørgsmål.
Jeg vil så gerne spørge fru Helle Sjelle, om hun ikke mener, at selv om den afstemning muligvis skulle have været holdt lidt tidligere, så er der ikke spor i vejen for, at man råder bod på det og afholder den på et senere tidspunkt.
Jeg vil først og fremmest spørge fru Helle Sjelle, om hun mener, at der i virkeligheden er noget spørgsmål vedrørende suverænitetsafgivelse eller nye medlemmer i EU, som danske vælgere ikke bør kunne udtale sig om.
Er der noget, som er for svært eller for tungt til, at en oplyst befolkning som den danske kan udtale sig ved en folkeafstemning?
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Nej, jeg vil ikke udelukke, at det kan komme på tale at tage en folkeafstemning.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-11-25:
I det øjeblik fru Helle Sjelle som konservativ ordfører står og siger, at det er en mulighed,
vil der jo blive forsket meget nøje i: Hvad skal der så til, for at det bliver en mulighed, altså at den mulighed bliver brugt?
Det er åbenbart ikke nok for De Konservative, at det til sin tid skal være parlamenterne, der skal sige ja til de nye medlemslande.
For det er jo ikke rigtigt, som hr. Keld Albrechtsen siger, at man kan love et land, at fordi det har gennemført alle forhandlingerne, så kan det også blive medlem.
De enkelte landes parlamenter skal jo godkende det pågældende nye land.
Men fru Helle Sjelle vil altså ikke udelukke, at man også skal have en folkeafstemning oveni, så det Folketing, der sidder til den tid, altså ikke er nok til at give sådan en tilslutning.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Der er da heller ikke nogen tvivl om, at hvis man til sin tid vil afholde en folkeafstemning om Tyrkiet, er det efter vores opfattelse noget, man skal være meget omhyggelig med at gøre.
Men det må et fremtidigt Folketing jo eventuelt tage stilling til på det tidspunkt.
Vi vil bare ikke stå i dag og sige, at det ser vi slet ikke som nogen mulighed.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-11-25:
Jeg troede faktisk, at jeg hørte forkert i første indlæg fra fru Helle Sjelle, hvor hun annoncerede, at Det Konservative Folkeparti ikke kunne udelukke en senere folkeafstemning.
Men da det blev gentaget i en senere kort bemærkning, bliver jeg nødt til at spørge: Er fru Helle Sjelle klar over, at hun dermed bryder med en lang tradition for – i Danmark i hvert fald – ikke på noget tidspunkt at holde folkeafstemning om optagelse af nye lande?
Der har jo også i Danmark været stor skræmmekampagne mod f.eks. polakker og andre lande, som skulle blive medlem af EU, og der har aldrig nogen sinde været noget, der lignede et flertal i Folketinget for at afholde folkeafstemninger om optagelse af enkelte nye lande, efter at de havde opfyldt alle kriterier og havde gennemført forhandlingerne med EU.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Først og fremmest bliver der jo lejlighed for hr. Keld Albrechtsen til selv at fremføre sit synspunkt for udenrigsministeren ved en senere lejlighed, og derudover synes jeg ikke, at det er uanstændigt på nuværende tidspunkt allerede i begyndelsen, faktisk ved optagelsesforhandlingerne at sige, at det godt kan være, at vi senere gerne vil have en folkeafstemning om det resultat, der ligger.
Rundtomkring i Europa ser vi jo i øjeblikket flere lande, der faktisk er meget skeptiske over for at få Tyrkiet ind i EU.
Så det er bestemt ikke noget, der kan komme bag på Tyrkiet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-25:
Så vil jeg spørge fru Helle Sjelle, om hun godt vil bede sin udenrigsminister klart og tydeligt gøre opmærksom på over for den tyrkiske regering og på EU-topmødet, hvis det nu på topmødet ender med, at man fastsætter dato for forhandlingernes start, at selv om Tyrkiet gør sig al mulig umage, og selv om Tyrkiet opfylder alle betingelser, så skal de ikke nødvendigvis regne med, at de kommer med.
Det ville efter min opfattelse være forfærdeligt, hvis man stiller et land i udsigt, at det kan optages, og stiller skrappe krav om, at de skal gøre dit og dat, og så gør de det, og efterfølgende risikerer vi, at de får at vide: Ja tak, det var fint, alt hvad I gjorde, men vi har desværre ikke brug for jer.
Det kan jo blive resultatet af en folkeafstemning til den tid.
Jeg synes, at det er uanstændigt.
Så det skal gøres nu, og så skal det siges til Tyrkiet, og hvis ikke man siger det til Tyrkiet nu, skal man ikke komme med det på et senere tidspunkt.
Jamen jeg kan slet ikke finde et udtryk inden for forretningsordenen til at karakterisere den form for politik.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Jeg tror ikke, at jeg er ude i noget, der er helt uholdbart.
Som jeg sagde i mit indlæg, vil vi ikke udelukke muligheden for om mange år at afholde en folkeafstemning.
Nu er det meget svært på nuværende tidspunkt at spå om, hvad der vil ske i fremtiden, og vi vil på nuværende tidspunkt ikke afskrive os den mulighed at holde en afstemning i fremtiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-25:
Jeg må godt nok sige, at jeg blev totalt rystet, da jeg hørte fru Helle Sjelles udtalelser om, at man eventuelt fra konservativ side på et senere tidspunkt i processen ville støtte, at der skulle være en folkeafstemning.
Burde Det Konservative Folkeparti så ærlig talt ikke have forlangt en sådan folkeafstemning før Helsinkitopmødet, før man gav Tyrkiet tilsagn om fremtidigt medlemskab den dag, de opfylder betingelserne?
For det er jo det, man siger nu.
Det kan godt være, at Tyrkiet opfylder alle betingelserne, de skal bare opfylde alle kravene.
Når de så har opfyldt alle kravene, forbeholder fru Helle Sjelle sig retten til at sige: Nå ja, men vi vil alligevel bare ikke have jer med.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Det var dog et umanerlig langt spørgsmål fra hr. Peter Skaarup.
Men jeg vil prøve at gøre det så kort og klart som muligt.
Som jeg har sagt, og som fru Charlotte Antonsen har sagt: I det øjeblik vi eventuelt skulle få Tyrkiet som medlem af EU, så forventer vi også, at de selvfølgelig følger de retningslinjer, som EU ellers har arbejdet for.
Det er svaret på det første spørgsmål, som hr. Peter Skaarup stillede.
Med hensyn til det andet om folkeafstemninger så tror jeg næsten ikke, at jeg kan komme det nærmere, end jeg er på nuværende tidspunkt.
Vi siger faktisk, at vi ikke vil udelukke, at det vil være fornuftigt at tage en folkeafstemning om nogle år.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Undskyld mig, men det med en fornuftig holdning må kunne gøres lidt mere klart.
Den fornuftige holdning er vel, og det vil jeg bede fru Helle Sjelle bekræfte, at man anerkender den græsk-cypriotiske regering.
Det må vel være forudsætningen for, at Tyrkiet kan blive medlem af EU.
Er fru Helle Sjelle ikke enig i det?
Så vil jeg spørge fru Helle Sjelle om noget i forbindelse med folkeafstemninger, og det var noget af det, som hr. Jacob Buksti var inde på som ordfører.
Man kan sige, at Socialdemokraterne ikke vil være med til en folkeafstemning.
Det kom der dog ud af hr. Jacob Bukstis indlæg.
Med fru Helle Sjelle vil godt være med til det eller vil ikke udelukke det.
Med hensyn til folkeafstemninger: Kan fru Helle Sjelle ikke bekræfte, at der faktisk er fortilfælde om at holde folkeafstemning i et EU-land i forbindelse med optagelse af andre lande?
Der blev nemlig i Frankrig, dengang man optog bl.a. Danmark i 1972,
afholdt en folkeafstemning om, hvorvidt den franske befolkning syntes, at det var en god idé.
Så man kan vel godt sige – det er det, jeg vil bede fru Helle Sjelle bekræfte – at der er fortilfælde for, at man sagtens kan gøre det.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Nu faldt hr. Peter Skaarups spørgsmål faktisk i to dele.
Med hensyn til den første del om en fremtidig folkeafstemning, foretrækker vi, som jeg også gav udtryk for i mit indlæg, at vi når frem til en form for et forhandlingsresultat, før vi tager en sådan folkeafstemning.
Men vi vil slet ikke afvise, at det bliver nødvendigt at tage en folkeafstemning, og at det er noget, som vi til den tid vil synes er en god idé.
Det er der flere gange blevet givet udtryk for fra Det Konservative Folkepartis side.
Med hensyn til selve sagen vedrørende Cypern, vil jeg sige, ligesom fru Charlotte Antonsen påpegede det tidligere her i dag, at man naturligvis må forvente og gå ud fra, at de i det øjeblik, hvis og såfremt man om mange år skulle nå frem til, at Tyrkiet skulle være medlem af EU, faktisk tilslutter sig de holdninger, der ligger i EU på det tidspunkt, og også, at de har en fornuftig holdning til Cypernspørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Først vil jeg sige, at jeg ikke tror – og det står heller ikke i forslaget – at nogen har haft indtryk af, at der inden topmødet skulle være en folkeafstemning i Danmark om Tyrkiets medlemskab.
Lad mig lige slå det fast.
Og det tror jeg også at fru Helle Sjelle godt er klar over.
Meningen er selvfølgelig, at man skal stemme, når der alligevel stemmes ved et dansk valg.
Det kunne være den afstemning, der på et tidspunkt skal være om forfatningen.
Der kunne man godt have mulighed for også at stemme om det her spørgsmål og give en vejledning til den danske regering.
Vil man modvirke det, og vil man modarbejde det på baggrund af de mange årsager, som også fru Helle Sjelle er inde på, f.eks. skepsis, eller vil man ikke?
Det kunne man sagtens stemme om.
Når det gælder de aktuelle spørgsmål, vil jeg godt lige spørge fru Helle Sjelle om Cypern.
Det må være en forudsætning, ikke?
Helle Sjelle (KF), 2004-11-25:
Beslutningsforslaget lægger op til, at der skal afholdes en vejledende folkeafstemning om, hvordan den danske befolkning ønsker, at regeringen skal forholde sig til spørgsmålet om Tyrkiets optagelse i EU, altså om regeringen skal arbejde for eller imod en optagelse af Tyrkiet.
I Det Konservative Folkeparti er vi naturligvis opmærksomme på, at der er en stor folkelig bekymring for udsigterne til, at EU skal indlede forhandlinger om at optage Tyrkiet, en bekymring, som også findes i flere andre EU-lande.
Vi ser imidlertid slet ikke behovet for at afholde en folkeafstemning om det spørgsmål nu.
For det første kan en folkeafstemning slet ikke nås inden det topmøde i december, hvor EU's stats- og regeringschefer skal tage stilling til sagen.
For det andet er det vigtigt at pointere, at Tyrkiet allerede er kandidatland og derfor må behandles som sådant.
Det kan altså ikke nytte at sætte det spørgsmål til folkeafstemning.
Beslutningen om det er allerede truffet.
Noget andet er så, om Tyrkiet rent faktisk nogen sinde kan blive medlem af EU.
Det er et helt andet spørgsmål, hvor vi Konservative fortsat forholder os afventende, ja, vel endog skeptiske.
Vi deler således bekymringerne om landets økonomiske forhold og om, hvorvidt landet vil kunne leve op til de standarder, vi har i EU, hvad angår f.eks. menneskerettigheder, ligestilling og lignende.
Det er ikke uden problemer at optage et land af den størrelse, potentielt EU's største medlemsstat, som på mange områder adskiller sig væsentligt fra andre europæiske lande.
Men altså blot fordi der er indledt forhandlinger, behøver det ikke nødvendigvis at ende med en optagelse af landet.
Endelig kan man jo også forestille sig, at man ad åre bliver enig om en anden løsning end et egentligt medlemskab.
For mig at se kunne det lige så vel ende med et privilegeret partnerskab.
Vi har således ikke på nogen måde garanteret Tyrkiet optagelse i EU, blot fordi der nu indledes forhandlinger.
Hvad angår spørgsmålet om en folkeafstemning, er det efter vores opfattelse ikke muligt på nuværende tidspunkt af de grunde, som jeg nævnte indledningsvis.
Men vi vil ikke udelukke, at en folkeafstemning om det spørgsmål kan komme på tale, når der engang ud i fremtiden foreligger et forhandlingsresultat, altså et resultat.
Det må være op til det politiske flertal, der findes til den tid – der går nok mange år – om en sådan afstemning bør finde sted.
EU's og Tyrkiets individuelle og indbyrdes forhold forandres til stadighed, og derfor vil det være helt ufornuftigt at låse sig fast i sagen om en folkeafstemning nu.
På baggrund af dette kan vi altså ikke på nuværende tidspunkt støtte forslaget om en vejledende folkeafstemning om den danske regerings stilling til Tyrkiets ønske om medlemskab af EU.
Jacob Buksti (S), 2004-11-25:
Men så synes jeg, at Dansk Folkeparti skulle have skrevet det i deres bemærkninger og ikke det, man har skrevet.
Der er så mange eventueller, at hr. Jesper Langballe kan blive helt rundtosset bare af at tænke på det.
Bare det, at der står, at Tyrkiet utvivlsomt er langt mere belastet af korruption end andre EUlande, at der fortsat er problemer med hensyn til at overholde almindelig lov og ret, at det er strafbart med utroskab osv. osv. osv., ville betyde, hvis det er rigtigt, at de ikke opfylder Københavnskriterierne, og så kan de ikke komme ind i nogen diskussion overhovedet.
Derfor er det en gang gas og spild af Folketingets tid.
Når man så forlanger, at det her skal gennemføres, inden kriterierne overhovedet er blevet fastlagt, så er det, at jeg mener, det ikke kan være seriøst ment.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Hvad er det dog for noget sniksnak!
Jacob Buksti argumenterer ved at sige, at hvis Københavnskriterierne er opfyldt, er alt i den skønneste orden.
Og ud fra det slutter hr. Jacob Buksti så, at alting nok til syvende og sidst vil være i den skønneste orden, for de bliver sikkert opfyldt.
Hvor ved hr. Jacob Buksti det fra?
Er der nogen som helst udsigt til, at den sekulære stat, man har haft i Tyrkiet i 80 år, vil være så holdbar, at den vil have den samme demokratiske sikkerhed som EU's gamle stater?
Jacob Buksti (S), 2004-11-25:
Det er fuldstændig grænseløst mageløst at høre på.
Hr. Jesper Langballe kan definere jorden som værende flad, men det her er simpelt hen at stikke blår i øjnene på vælgerne.
Hr. Jesper Langballe må da vide, at forudsætningen for, at man overhovedet kan komme til at tale om det, som Dansk Folkeparti ikke ønsker at nogen må tale om – det skal de i hvert fald sige nej til – er, at man opfylder kriterierne, og hvis man opfylder dem, er det i direkte modstrid med det, der er begrundelsen for Dansk Folkepartis forslag.
Det er derfor, jeg mener, at det simpelt hen er – jeg skal lade være med at bruge så stærke ord som hr. Jesper Langballe – at tage gas på vælgerbefolkningen.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Jeg synes, at hr. Jacob Bukstis arrogance er helt ufattelig.
Det værste er ikke arrogancen over for Dansk Folkeparti – den skal være hr. Jacob Buksti vel undt – men arrogancen over for vælgerbefolkningen.
For lidt siden demonstrerede fru Charlotte Antonsen og hr. Keld Albrechtsen i skøn samdrægtighed deres fuldstændige uvidenhed om, hvordan de reelle tilstande er i Tyrkiet, og med hensyn til, hvor meget militæret betyder for, at vi ikke har en fundamentalistisk stat i Tyrkiet, blev det vel så nærmest til, at jeg ønskede, at vi skulle have indført militær diktatur i Danmark.
Men hr. Jacob Buksti udtaler sig jo decideret bevidst arrogant, når han nævner en række af Dansk Folkepartis synspunkter og så siger, at de synspunkter har man simpelt hen ikke lov til at have, at de er så oplagt forkerte, at de ikke kan danne grundlag for en folkeafstemning.
Jamen det kunne hr. Jacob Buksti da lade vælgerne om.
Jacob Buksti (S), 2004-11-25:
Det er stadig væk ikke rimeligt, at hr. Peter Skaarup på baggrund af det forslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat, står og udtaler sig om, hvem der er positive og ikke positive, skeptiske eller kritisk eller noget som helst andet i forhold til en eventuel optagelse af Tyrkiet.
Det lader sig simpelt hen ikke diskutere på det her grundlag.
Hvis vi går ind og tager, hvilke argumenter der er, så står der, at Tyrkiet ikke er et europæisk land.
Det kan man jo diskutere i så lang tid, man vil.
Der står, at der ikke er overblik over økonomien, at administrationen er korrupt, at der ingen grundlæggende rettigheder er, at der er straffelove mod utroskab osv.
Hvis alle de forskellige ting, der står her, var rigtige, så behøvede vi slet ikke det her forslag, for så ville der ikke blive optaget forhandlinger.
Det er derfor, at det er helt absurd.
Hr. Peter Skaarup ved jo godt, at det er i strid med selve kendsgerningerne, for hvis det her er rigtigt, er det ikke muligt at optage forhandlinger.
Dels skal Københavnskriterierne være opfyldt, dels er det jo sådan, at i den nye forfatningstraktat, som hr. Peter Skaarup heller ikke vil stemme for, indgår det også, at man indføjer charteret om de grundlæggende rettigheder.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Undskyld mig, det er vel ikke for meget forlangt, at den danske befolkning, som i mange sager omkring EU har været involveret, bliver taget med på råd.
Der er holdt folkeafstemninger i spørgsmål, hvor det var vigtigt af hensyn til grundloven, at man skulle holde folkeafstemninger.
Der er også holdt vejledende folkeafstemninger, hvor man ikke nødvendigvis skulle gøre det ifølge grundloven.
Der var pakken, som daværende statsminister Poul Schlüter i sin tid udskrev folkeafstemning om.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt for den danske befolkning, at den får lov til at blive taget med på råd.
Jeg kunne måske forstå, at traditionelt utrolig EU-positive partier i Folketinget ville argumentere på den måde, som hr. Jacob Buksti gør.
Men det undrer mig, at Socialdemokraterne, som jo har tradition for trods alt at have en vis skepsis over for tingene fra EU, ikke vil være med til at høre befolkningen.
Det er karakteristisk for Danmark, at vi hører befolkningen i vigtige EU-spørgsmål.
Jacob Buksti (S), 2004-11-25:
Det er ikke rimeligt, at man forsøger at få en diskussion af grundlaget med udgangspunkt i Dansk Folkepartis forslag, som det ligger nu.
Hvis det var sådan, at indholdet var rigtigt, ville det være en teoretisk mulighed, for så ville der aldrig blive optaget forhandlinger.
Hr. Peter Skaarup ved jo godt, at forudsætningerne, for at man overhovedet kan komme til at tale om, at der kan indledes forhandlinger, er, at Tyrkiet opfylder de såkaldte Københavnskriterier.
De bemærkninger, der er til forslaget, er i direkte modstrid dermed.
Derfor er det at gøre grin med Folketingets arbejde.
Hvis det er cirkus: Jamen der kan jo godt være flere i manegen end bare hr. Peter Skaarup.
Det er også urimeligt at skulle stå og sige, om man er kritisk eller ikke kritisk i forhold til Tyrkiets eventuelle optagelse, EU-forhandling osv., når det er sådan, at der endnu ikke er fastlagt de vilkår, det skal foregå på.
Ellers vil jeg i hvert fald gerne høre, om hr. Peter Skaarup vil være i stand til at forklare, hvad det er for vilkår, vi har med at gøre.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Undskyld mig, men cirkus synes jeg ikke at der er tale om.
Faktisk var det sådan, at en af Socialdemokraternes mest fremtrædende repræsentanter, nu er hun godt nok udmeldt, nemlig fru Karen Jespersen, på den socialdemokratiske kongres netop foreslog det, der ligger på bordet her.
Forslaget går jo simpelt hen på, at man skal holde en vejledende folkeafstemning om, hvorvidt den danske regering skal modvirke Tyrkiets optagelse i EU.
Man må jo generelt sige, at alle partier, der går ind for Tyrkiets medlemskab af EU, herunder Socialdemokraterne, har sagt, at det ikke bliver lige nu, det bliver måske senere.
Derfor kunne man meget vel nå at holde sådan en folkeafstemning i god tid, inden den endelige beslutning måtte blive taget.
Det ved hr. Jacob Buksti selvfølgelig udmærket godt.
Der står ikke noget i det her forslag om, at man skal holde en folkeafstemning, inden beslutningen på Rådets møde i år bliver taget, og det bedes hr. Jacob Buksti notere.
Mit spørgsmål til hr. Jacob Buksti går på, om det slet ikke gør indtryk, at der ikke bare langt ind i Socialdemokraternes rækker i Danmark, men også i andre lande, er en meget, meget udbredt skepsis over for Tyrkiets medlemskab af EU, og at man generelt set ønsker at få lov til at være med til at beslutte ved en folkeafstemning, hvordan proceduren fremover skal være.
Gør det ikke indtryk på Socialdemokraterne?
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Jeg synes, det var en interessant tale, fru Anne Grete Holmsgaard holdt, fordi den ikke giver de svar, som jeg tror mange SF'ere vil forvente.
Faktisk er det sådan, at hvis man spørger ude i befolkningen, hvad holdningen er til et eventuelt tyrkisk medlemskab inden for en årrække, så er der et flertal af SF's vælgere, som siger: Nej, Tyrkiet skal ikke være medlem af EU inden for en årrække.
Det er egentlig betegnende for det, som jeg tror fru Anne Grete Holmsgaard er bange for ved en folkeafstemning, nemlig at vælgerne taler, og at der måske kan være et flertal imod.
Men hvad er det for en holdning at have fra SF's side?
Vil det ikke være rimelig nok, at man spørger vælgerne?
SF har lige sendt forfatningen, som man har haft en kraftig diskussion om i SF, ud til medlemsafstemning.
Hvad er der så galt ved at sende et vigtigt spørgsmål, som mange danskere går op i, ud til en folkeafstemning?
Hvad er der galt ved det?
Det kan jeg ikke forstå.