runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Man kan bare sige, at der jo er forskellige modeller til, hvordan man vælger at organisere det her.
Det kan man jo se rundtomkring i landet med de mange kulturskoler og de mange billedkunstFttm.023.fm Page 1623
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM skoler, der allerede i dag er.
Mange steder er det faktisk gratis at deltage, fordi kommunerne har valgt at sige, at det her skal være et kommunalt tilbud.
Der er andre steder, hvor man har valgt at indføre en brugerbetaling for det.
Jeg synes jo ikke, at vi skal diktere fra Christiansborg, hvordan modellen skal se ud over hele landet.
Derfor glæder jeg mig til, at vi får erfaringerne fra den forsøgspulje og den forsøgsordning, vi nu har lavet i fællesskab i forbindelse med finansloven, sådan at vi forhåbentlig også kan få nogle ideer, at kommunerne kan lade sig inspirere af hinanden, og hvor vi på baggrund af forsøgsordningen også kan finde en god måde at sikre, at den her model bliver fortsat.
Jeg sagde også klart i min ordførertale, at vi fra Venstres side gerne så, at musikskoletilbuddene udvidede sig til at være reelle kulturskoler, hvor man havde en bred kulturel forankring, og som ikke kun var forankret i musiktilbud.
Jytte Wittrock (S), 2005-11-29:
Jeg er helt på det rene med, at det ikke kan sammenlignes med de vilkår, der skal være for at aflønne musikskolelærere og billedkunstlærere og dramalærere, fordi man kan have de der andre hold, men jeg vil stadig væk vove at påstå, at hvis ikke man har økonomi til at få kvalitetsundervisere og har en økonomi, som gør, at deltagerbetalingen bliver for høj, så får vi i hvert fald en skævvridning af, hvem det er, der kan frekventere de andre discipliner i de kommende kulturskoler.
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Jeg synes nu, det er meget godt, at vi har behandlingen her, og den kan jo også medvirke til at klargøre indholdet af denne kulturaftale.
Jeg må jo forstå det, hr. Jakob Axel Nielsen siger, i lighed med det, ordførerne for Venstre og Dansk Folkeparti sagde, sådan, at man ikke betragter det, at man skal bruge 3 mio. kr. hvert år i de næste 4 år, som et forsøg.
Det er ikke det, det her forsøg handler om.
Jeg vil gerne vide, om jeg har forstået hr. Jakob Axel Nielsen rigtigt.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Med hensyn til det sidste ville man jo ikke kunne forestille sig det, for med den refusionsordning, vi har på musikskoleområdet i dag, er midlerne jo bundet til undervisning i musik.
Derudover er det jo en anden økonomisk struktur, der ligger på drama-, danse-, litteratur-, billedkunstområdet, end der ligger på musikområdet, fordi det ved de fire første genrer meget handler om holdundervisning, hvorimod det, hvis vi kigger på musikundervisning, meget ofte er eneundervisning, der er tale om.
Derfor er den økonomiske struktur i de forskellige kreative områder meget forskellig, og derfor tror jeg heller ikke, man kan finde sammenlignelighed mellem musikskolemodellen og de andre områder.
Når det er sagt, har jeg også klart sagt, at jeg mener, at de her ting ikke skal laves efter én model udstukket her på Christiansborg, men skal have lov til at finde deres eget liv ude i hver enkelt af kommunerne.
Og der ser vi allerede kommuner i dag, der har udbygget deres musikskoler med balletskoler.
Vi ser allerede gode ideer.
Og det er jo også det, vi gør med den fælles finanslovaftale, vi har lavet, hvor vi lægger op til, at man kan lave forsøgsordninger på kulturskole- og billedkunstgrundkursusområdet.
Skal vi ikke blive enige om, at der bliver opkrævet skat så vel på nationalt niveau som på kommunalt niveau og også på amtsligt niveau i dag, og at de kulturbevillinger, vi har i Danmark i dag, er på mange forskellige niveauer, også i kommunerne?
For der er nogle kommuner, der har valgt at fokusere og prioritere kulturområdet højere end andre kommuner.
Glædeligvis og heldigvis har vi over de seneste år set, at udgifterne til kultur bredt set er steget, fordi mange kommuner har set et incitament til at skabe bedre kreative rammer for de folk, der bor i områderne, simpelt hen fordi der er behov for noget andet end god skat og pasningsordninger.
Der er også behov for, at man bliver stimuleret kreativt, og at der er nogle kulturelle tilbud, som man kan deltage i.
Derfor er kulturpolitik ikke kun noget, der foregår på Christiansborg, men også noget, der foregår bredt og foregår i kommunerne og foregår lokalt forankret.
Bente Dahl (RV), 2005-11-29:
Men fru Ellen Trane Nørby og jeg kan blive enige om, at en del af kreativiteten kunne være bundet i noget faglig kunnen.
Fru Ellen Trane Nørby siger, at kulturpolitikken ikke skal styres fra Christiansborg.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Jeg er ikke enig med fru Bente Dahl i hendes tolkning af, at kreativitet er et snævert fagligt begreb, som knytter sig til et enkelt kulturelt område.
Jeg tror, at kreativitet og den stimuleringsproces, der skal foregå af børn og unge og mennesker generelt, er mange forskellige tilbud.
Det er dans, det er drama, det er billedkunst, det er det at gå på museer, det er at have et spændende samarbejde med interessante mennesker, det er at omgås hinanden.
Det kan også være at sætte sig ned og male, det kan være at lære at spille et instrument, men jeg tror ikke, man kan definere kreativitet inden for en snæver faglighed.
Men Fttm.023.fm Page 1622
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM man kan godt lave kulturelle tilbud inden for en snæver faglighed.
Bente Dahl (RV), 2005-11-29:
Fru Ellen Trane Nørby sagde, at kreativitet ikke opstår af sig selv.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Så vil jeg spørge fru Ellen Trane Nørby, om ordføreren kan være enig med mig i, at for at kreativitet kan komme til udfoldelse, forudsættes det, at de, der er kreative, også lærer et fag.
Børn skal lære at male for at få yderligere fornøjelse af det, og så andre også har fornøjelse af det.
De skal lære at danse, de skal lære drama, de skal lære musik.
Er fru Ellen Trane Nørby enig med mig i, at der skal være en lærer, der lærer børnene noget, at de lærer et fag for at kunne udtrykke sig kreativt?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Jamen jeg ser heller ikke et modsætningsforhold.
Jeg ser faktisk, og jeg synes også, at vores brede finanslovaftale på kulturområdet viser, at kulturområdet er et punkt, hvor vi trækker på samme hammel, når det handler om at sikre bedre kulturtilbud til børn og unge over hele landet.
Så jeg ser ikke noget modsætningsforhold overhovedet.
Jeg håber da også, at vi kan fortsætte på en god, konstruktiv måde, hvor vi så får skabt flere kulturtilbud landet over.
Det er jo bl.a. det, vi har gjort med den forsøgsordning, vi alle var sammen om at lave i forbindelse med finanslovforhandlingerne, og som også gør, at jeg egentlig ikke synes, at det er nødvendigt at vedtage og støtte B 28, for vi er i fuld gang.
Lad os nu se de gode resultater, der kommer.
Lad os ikke udstikke en model til, hvordan alle kommunerne skal gøre det, men lad os lade det blomstre op nedefra, alt afhængigt af, hvordan kommunerne ønsker at organisere det her.
Der er allerede i dag 30 kulturskoler over det ganske land.
Så jeg tror, vi trækker på samme hammel.
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Det er jo et kulturpolitisk oplæg, som også handler om kulturskolerne, sådan som oppositionen i årevis har gjort det, men så synes jeg, at det måske ville være mest fair, hvis Venstres ordfører også, når man står på talerstolen og der er nogle, der lytter og ser med, tilkendegiver, at der ikke er noget modsætningsforhold.
Jeg kan ikke forstå, at der skal skabes et kunstigt modsætningsforhold.
Det er da fint med det samspil mellem de statslige initiativer og den kommunale underskov, om man vil.
Så hvorfor sætte det op som et modsætningsforhold og ikke bare glæde sig og sige, at der her er noget, hvor vi kan spille sammen, både regering og oppositionen og i øvrigt Folketinget og kommunerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Nu står jeg her med Venstres kulturoplæg, som vi vedtog i august måned, og deri vil man faktisk kunne læse, at vi varmt støtter op om tanFttm.023.fm Page 1621
Så på den baggrund har jeg fuldstændig støttet op omkring de initiativer, som oppositionen også var med til at lægge ind i den finanslovaftale, vi lavede.
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Det er blot lige en konstatering af hensyn til de sagesløse seere, som nu lytter og ser med: Er det ikke korrekt, at det, regeringen nu siger, den er i gang med, er et udtryk for, at regeringen har lavet en aftale med oppositionen, hvor oppositionen spiller ind med, at der skal bruges penge bl.a. på forsøg på kulturskoleområdet?
Regeringen har accepteret det, men det kommer i fru Ellen Trane Nørbys udlægning til at fremstå, som om regeringen har gjort det på trods af oppositionen.
Vi har lavet det i fællesskab, og det synes jeg man skal understrege over for dem, der nu ser med.
Nu kan jeg forstå, at det ikke er af større interesse at lade hele kulturpolitikken udgå alene fra Christiansborg.
Mener fru Ellen Trane Nørby ikke, at loven om musikskoler, som i sin tid var et christiansborgsk initiativ, har været til fantastisk glæde for det kommunale kulturliv?
Jytte Wittrock (S), 2005-11-29:
Men jeg kan stadig væk ikke forstå, at man, hvis man har et ønske om, at der skal opstå flere grene f.eks. i musikskoleregi, så ikke også synes, at der kunne være en idé i, at man på sigt prøvede på at finde en sammenlignelig økonomi for de forskellige grene.
Hvis det i givet fald kun alene skal opstå i musikskoleregi, kunne man så forestille sig, at det gik ud over musikskolernes økonomi, hvis ikke de andre discipliner har den samme statslige opbakning, politiske opbakning som musikken?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Først vil jeg kvittere for, at jeg godt forstår, at hr. Per Clausen ønsker, at det her bliver debatteret, men det var jo mere den øvrige del af Folketingets partier, jeg sigtede til i den forbindelse.
Udgangspunktet er, at det er inden for det kommunale selvstyre, og at det er en kommunal opgave at drive de her kulturskoler.
Det finder jeg positivt, og det kan være med til at sætte tingene i gang, men det ændrer ikke ved det principielle i, at det er en kommunal opgave at drive de her kulturskoler, og jeg kan kun opfordre de nye og stærkere kommuner til at vælge at prioritere den opgave at få dem drevet.
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Jeg er glad for et klart svar, for det står mig nu fuldstændig klart, kulturaftale eller ej, at hvis der efter et kommende folketingsvalg stadig væk er et flertal bestående af Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Venstre, så vil kulturskolerne ikke blive finansieret på samme måde som musikskolerne, nemlig med statstilskud.
Det kræver et andet politisk flertal, og det er jo rart for befolkningen at vide.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Det var hr. Per Clausens egen kommentar og analyse.
Den har jeg ingen intention om at ændre, for jeg kan ikke ændre hr. Per Clausens opfattelse.
Jeg kan kun sige, at hvad et kommende politisk flertal vil gøre, kan jeg ikke udtale mig om.
Søren Pind (V), 2005-11-29:
Jeg synes, det er billigt af Socialdemokratiets ordfører, fru Karen Hækkerup, på den måde at skubbe lig foran sig i en debat som denne her og i virkeligheden prøve på at hævde, at den danske befolkning ikke ejer samvittighed i den henseende og ikke vil bidrage, hvis den synes, at de formål, der bidrages til, er rimelige.
Det er ikke det, den her diskussion handler om.
Så sent som i dag har vi set, at etiske overvejelser i netop den diskussion, fru Karen Hækkerup søger at rejse, kan spille en stor rolle, i og med at f.eks. Dansk Røde Kors har måttet afvise at inddrage pokergevinster i de penge, man bruger.
Hvis jeg skulle følge fru Karen Hækkerups argumentation til ende, ville det jo være sådan, at der ingen grænser var.
Der synes jeg, det er rimeligt at forvente, at såkaldte ikkeoffentlige organisationer – eller på engelsk non-governmental organizations – har bare et gran af offentlig opbakning.
Der synes jeg ikke, at 10 pct. egenfinansiering i løbet at en årrække er særlig meget at bede om.
I virkeligheden tror jeg, det i sidste ende vil tjene til, at mange af de mennesker, som har hjælp behov langt væk herfra, i meget højere grad end i dag vil få hjælp.
Karen Hækkerup (S), 2005-11-29:
Jeg vil gerne et skridt ind bag flosklerne og ind bag retorikken om at tage udgangspunkt i det enkelte menneske frem for i organisationen.
Hvad er det for nogle af de enkelte mennesker i Afrika eller i Østen eller i Mellemamerika eller andre steder, som nu bliver berørt af det her lovforslag, man har taget udgangspunkt i?
Har man overhovedet tænkt på, at når man fremsætter sådan et lovforslag, så kræver det, at man har haft en debat, en dialog, en høringsproces med de organisationer, som det vedrører?
Kan Venstres ordfører svare på: Hvad kommer det her konkret til at betyde for de enkelte mennesker – altså ikke de danskere, som nu slipper for at betale en 5-øre mere til de her organisationer – derude, hvor man i dag får nødhjælp, derude, hvor man dør af sult, derude, hvor man dør, fordi vandet ikke er rent, derude, hvor man dør, fordi man ikke har medicin?
Hvad betyder det her for de enkelte mennesker?
Fttm.023.fm Page 1630
Søren Pind (V), 2005-11-29:
Til det er der blot at sige, at der jo ikke er tale om, at man indfører hele kravet på en gang, men over en årrække, hvorefter det stiger til 10 pct.
Jeg synes egentlig, det er en rimelig forudsætning, at man har den forventning, at sådanne organisationer har en vis folkelig grobund, at der er en folkelig opbakning i den danske befolkning til de arbejdsopgaver, de i øvrigt påtager sig indtil nu nok så flot på alle skatteborgernes vegne, og hvor man så blot siger: Ah, men hør her: 10 pct. i 2007 må det være rimeligt at de egenfinansierer, og så skal staten nok lægge resten oveni.
Der er selvfølgelig tale om en filosofisk forskel, hvor hr. Rune Lund tager udgangspunkt i de konkrete arbejdsopgaver, som ligger i den givne organisation, og i det hele taget slet ikke interesserer sig for den folkelige opbakning til den enkelte organisation.
Og der må jeg sige, at der ser jeg modsat på det.
Rune Lund (EL), 2005-11-29:
Jeg er bestemt også tilhænger af store og stærke folkelige organisationer.
Men det, som er resultatet af regeringens og Dansk Folkepartis idé om egenfinansiering, er, at man smadrer de her organisationer.
Mellemfolkeligt Samvirke har f.eks. lige meldt ud, at de bliver nødt til at fyre 22 personer.
Man kommer med sådan noget her i november og siger, at det skal ske allerede fra 2006: en egenfinansiering på 5 pct.
Det er fuldstændig vanvittigt, hvis man har en idé om, at de her organisationer skal yde en god ulandsbistand.
Så mit spørgsmål er stadig væk: Mener ordføreren virkelig, at det her lovforslag kan lappe på det kæmpestore problem, som regeringen har efterladt ved den måde, som egenfinansieringen er blevet indført på?
Mener ordføreren det?
Søren Pind (V), 2005-11-29:
Der må jeg sige, at min bekymring for så vidt ikke rækker til, om en bestemt institution består, hvis ikke den har grobund.
Det er meget, meget vigtigere for mig, at man netop i noget så vigtigt som non-governmental organizations har en evne og en vilje til at udvise en vis selvstændighed.
Og der synes jeg ikke, et krav om noget så lidt som 10 pct. egenfinansiering egentlig er et særlig stort krav at stille.
Rune Lund (EL), 2005-11-29:
Jeg vil godt spørge, om ordføreren mener, at det her forslag er tilstrækkeligt til at sikre de her forskellige organisationers indtægtsgrundlag.
Nu ved jeg f.eks., at Mellemfolkeligt Samvirke kommer til at skulle samle 5 mio. kr. ind alene i 2006 og det dobbelte i 2007.
Mener ordføreren, at det her lovforslag virkelig tager hånd om det store problem, der er efterladt ved den måde, som regeringen har indført krav om egenfinansiering på?
Søren Pind (V), 2005-11-29:
Lovforslaget er, som det fremgår af bemærkningerne, en udmøntning af finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti, hvor man fremover i højere grad ønsker, at ngo’erne, de såkaldte non-governmental organizations, skal folkeliggøres og, som det hedder, fokusstyrkes.
I selve begrebet non-governmental organizations ligger i sig selv en forventning om en uafhængighed fra statsmagten.
I virkeligheden er et krav om, at 10 pct. af indtægterne skal være egenfinansierede og ikke subsidieret af staten, ikke et synderlig voldsomt krav.
Det forekommer entydigt rimeligt, at der stilles krav om en vis grobund for en holdning og budskaber, før man modtager større statstilskud.
For at sikre de pågældende organisationers mulighed for at samle penge sammen liberaliseres derfor lov om offentlige indsamlinger og pyramidespil.
Det forekommer rimeligt, at dette Fttm.023.fm Page 1629
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM gennemføres, således at kravet om egenfinansiering ikke gøres illusorisk.
Venstre kan derfor anbefale lovforslaget til Folketingets velvillige behandling.
Jytte Wittrock (S), 2005-11-29:
Tredje gang er lykkens gang, siger man.
Derfor er det her også fremsat igen, selv om der, siden vi formulerede forslaget til fremsættelse, er indgået en aftale omkring spørgsmålet.
Jeg kunne såmænd have lyst til at holde ordførertalen fra første gang for et par år siden, for der er nemlig stadig mange af de samme kendsgerninger omkring de her spørgsmål.
Det er stadig væk en kendsgerning, at man helt tilbage i 1960’erne vidste, at arbejdet med kreative og musiske fag styrker fagligheden i boglige fag.
Det burde jo være noget, som i hvert fald kunne friste dem, som måske er lidt lunkne over for forslaget.
Ud over at give kreative kompetencer kan det altså også styrke fagligheden.
Vi kunne f.eks. fremhæve, at Fttm.023.fm Page 1628
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
man i Finland har arbejdet meget intenst med, at de musiske kompetencer skulle understøtte de faglige.
Vi lever i en tid, som råber på kreative ideer, på kreative problemløsninger, og der er brug for kreative ideer f.eks. til, hvordan der kan skaffes erstatning for de industriarbejdspladser, som flytter østpå.
Kreativiteten skal tages alvorligt på alle niveauer, så hos os i Socialdemokratiet er målet klart: Vi skal styrke børnene gennem arbejdet med det musiske og det kreative.
Vi synes altså stadig væk, at musikskolerne har vist vejen frem på eksemplarisk vis, og vi ville frygtelig gerne se tilsvarende resultater på de andre kunstneriske områder.
Vi tror på, det kan lade sig gøre, hvis vi satser tilsvarende.
Men vi mener stadig væk, at nok er det et vigtigt skridt, men det er ikke nok, og vi håber på, at forsøget også vil vise, at der på sigt er en vilje til at finde økonomi svarende til det behov, der måtte være derude, for vi ved, at behovet er stort, og der er allerede mange aktive.
Måske er der flest på billedkunstområdet, men det er helt sikkert, at der også er mange på alle de andre områder, og vi synes, at man skulle tage udgangspunkt i, at virkelighedens verden har brug for den samme politiske opbakning, som musikken har.
Jeg har lyst til at citere et enkelt afsnit fra min tale for 2 år siden: Det handler om, at man i en årrække har gødet det kreative miljø, og det har faktisk givet genklang på musikområdet og på området for dansk film, og tv-produktionerne høster den ene pris efter den anden.
Derfor burde dansk billedkunst, teater og dans også ride med på den samme bølge, og derfor synes vi, at det kræver, at vi starter i børnehøjde med den gode undervisning og håber på, at flere børn kan få de samme muligheder for at udvikle sig kreativt, og at vi kan få de kunstneriske udtryk til at blive ligestillede i dette samfund.
Afstemning
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Jeg tror, det kan være meget fornuftigt at gennemføre et forsøg for på den måde at understøtte forskellige former for kulturskoler og på den måde få en erfaring med det.
Men jeg er sådan set ikke i tvivl om, at hvis vi for alvor skal i gang med etableringen af kulturskoler, vil det at have en statslig medfinansiering være et meget vigtigt element.
Der synes jeg sådan set godt, man kan lære af erfaringerne med musikskolerne, men også med andre ting, så der er jeg sådan set ikke i tvivl.
Jeg er sådan set også overbevist om, at de forsøg, der vil komme i de kommende år, heller ikke vil ændre på den opfattelse.
Men det, jeg bare har konkluderet, er – og der kan jeg muligvis have misforstået Venstres ordfører, for jeg har forstået, at det faktisk er sådan, at både Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti har besluttet sig til, at en statslig medfinansiering nok ikke er nogen god idé – at vi begge to allerede på nuværende tidspunkt har bestemt os.
Men hvis det er sådan, at jeg har misforstået Venstres ordfører, og det godt kan være, at Venstre kan lade sig overbevise om, at en statslig medfinansiering kan komme på tale, er det kun godt.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Hr. Per Clausen har konkluderet mange ting i den debat, vi netop har haft, som vist ikke helt er i tråd med, hvad vi andre har konkluderet ud fra den.
Men jeg ville bare høre hr. Per Clausen – og nu er han ikke med til at lave en forsøgsordning – sådan helt principielt: Ligger der ikke i det begreb, der hedder forsøg, at man laver et forsøg, at man kigger på det, at man evaluerer, og at man så tager den derfra?
Hvis man vidste, og det gør hr. Per Clausen åbenbart, hvordan alting skal skrues sammen, hvorfor skulle man så starte et forsøg?
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Nu kan det være svært at finde på flere positive ting at sige om kulturskoler, end der allerede er sagt, for det er jo rigtigt, at kulturskoler som noget, der kan være med til at skabe og udvikle kreativitet hos unge, også for samfundet som helhed og for erhvervslivet økonomisk set kan vise sig at være ikke bare nyttige, men livsnødvendige i de kommende år.
Det er også rigtigt, at det at udvikle kreative evner og beskæftige sig med kultur er en af de ting, der kan være med til at skabe større mening og indhold i tilværelsen end ellers.
Det er også rigtigt, at det at beskæftige sig med kreative fag og kultur kan være med til at give en et klarere indtryk af, hvad det er for nogle konflikter, der historisk set har eksisteret i vores samfund og andre samfund, og hvordan det er konflikterne, der skaber den udvikling, der gør, at vi kommer hen imod nogle ting, som skaber forbedringer i forhold til, hvordan vi ellers ville have levet.
Det er sådan, jeg foretrækker at udtrykke det, som andre kalder sammenhængskraft, for sammenhængskraft har det tit med at lyde, som om vi alle sammen skal hænge sammen i det samme, og det blokerer faktisk for udviklingen.
Fttm.023.fm Page 1627
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Der er bare nogle enkelte ting, man skal være opmærksom på, og det er, om man også er villig til at gøre det, der skal til, for at kulturskolerne kan udvikle sig.
Efter min mening er et vigtigt incitament, som vi herinde kan lave, at indføre nogle refusionsordninger for kommunerne, hvor vi siger: Ja, I skal selv beslutte, om I vil det her, og I kommer også til at betale noget selv, eller også kommer nogle andre i kommunerne til at betale det, men vi vil gerne give et tilskud, en støtte til det i stil med den, vi giver musikskoler.
Der kan man bare konstatere efter debatten i dag, at en ting i hvert fald er helt sikker, nemlig at de forligspartier, som har lavet en aftale om at bruge 3 mio. kr. på forsøg de kommende 4 år, ikke kan blive enige om fremover at sikre en statslig finansiering af en incitamentsstruktur i det her.
Det forudsætter altså et andet flertal.
Der må man sige, at så er det helt i orden og godt og positivt, at de andre oppositionspartier har fået lov at være med til at sikre 3 mio. kr. om året til det her, for så står vi jo umiddelbart over for efter et kommende valg at få sikret, at der kommer en permanent ordning.
Det kan folk være fuldstændig sikre på vil komme, for der er fire partier, der står bag det her forslag.
Der er ingen grund til at tro, at de eksperimenter, man gennemfører i de kommende 4 år, skulle få nogen af de fire partier til at få en anden opfattelse af, hvordan det finansieringsmæssigt bør hænge sammen.
Så set på den baggrund er det godt, at man kommer i gang med de forsøg.
Det er også godt, at debatten her klargør, hvad det er for et politisk flertal, der skal til, hvis vi skal sikre en statslig medfinansiering af de her kommunale kulturskoler, sådan at vi kan sige, at vi er fuldstændig klar over, hvor vi står henne.