Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Ja, nu har man jo kun to korte bemærkninger, så lad mig lige indlede mit ordførerindlæg her med at sige til fru Pia Gjellerup, at når jeg sad nede på min plads og så undrende ud under hendes svarindlæg, så skyldes det, at det er rimelig velkendt, at der har været lovbehandling herinde.
Men det, mit spørgsmål gik ud på - jeg ved ikke, om fru Pia Gjellerup har tid - var, hvad der indholdsmæssigt har ændret sig i den måde, de 1,5 mia. kr. fordeles på.
Og der er jo intet ændret.
De bliver fordelt på nøjagtig den måde, vi kendte til den 1. februar.
Så lægger Socialdemokraterne en masse forklaringer ind, som kun kan tages som udtryk for, at man i virkeligheden er kommet på andre tanker.
Og man kan da lige så godt så erkende, at det er sådan, det er.
Ellers er det jo sådan, at nu diskuterer vi ændringsforslagene, og i morgen har vi så en debat om finansloven, som den ligger efter afstemningerne her senere på dagen.
Der har været en debat allerede omkring processen.
Nogle har været kede af, at de ikke har haft lejlighed til at deltage i flere møder.
Jeg noterede bl.a., at hr. Ole M. Nielsen nævnte, at han kun havde været til ét møde i Finansministeriet i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Og helt ærligt, jeg må sige til hr. Ole M. Nielsen og de øvrige, der måtte have sådan nogle synspunkter, at det er dog noget af et luksusproblem.
Altså jeg kan da fortælle en lille historie.
Den må ligesom rettes andre steder hen og ikke til Dansk Folkeparti, og jeg opfatter det såmænd heller ikke, som om den var rettet til os.
For vores vedkommende skal vi takke regeringen og specielt selvfølgelig finansministeren for en konstruktiv proces omkring finansloven.
Altså så længe vi er inde i finansåret og der løber en midlertidig bevillingslov, jamen så ligger, kan man sige, en stor del af kompetencen hos finansministeren, og der må det jo også være i Folketingets interesse sådan rent principielt at få vedtaget en finanslov og dermed få rykket tingene tilbage i Folketinget igen.
Det kommer så på plads med vedtagelsen af den finanslov, der er enighed om blandt et flertal her i Folketinget.
Udgangspunktet for forhandlingerne var selvfølgelig det finanslovforslag, vi fik præsenteret, og hvor jeg vil trække nogle hovedpunkter frem i forhold til det, vi så også har haft en mulighed for at påvirke. Udgangspunktet var, at man ikke skulle finansiere merudgifter med yderligere skattestigninger, det, man havde været vant til i så mange år, at hver gang man fik en god idé, så finansierede man den ved at hæve en skat eller en afgift.
Det er noget, Dansk Folkeparti har sagt år efter år, at det er der behov for, og derfor sagde vi også allerede ved førstebehandlingen, som vi har gjort det tidligere, at vi har støttet skattestoppet som tanke her for de kommende år, så vi får mulighed for at få den prioritering igennem.
Med aftalen, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, har vi fastholdt, at de initiativer, der tages med aftalen, er sket inden for den økonomiske ramme, der har været til rådighed, og ikke med nye skatter og afgifter.
Et andet punkt har vi allerede berørt under debatten, nemlig de 1,5 mia. kr. mere til sygehusene.
Allerede inden førstebehandlingen af regeringens finanslovforslag havde Dansk Folkeparti og regeringen indgået en aftale, som var velkendt, om, at de 1,5 mia. kr. skulle bruges til meraktivitet, skulle ud til de enkelte sygehusafdelinger, hvor meraktiviteten blev præsteret, og dermed, at vi også havde en garanti for, at når der blev trukket på de 1,5 mia. kr., var det udtryk for, at patienterne kom til, og ikke udtryk for, at der var en masse administration, der skulle laves, eller en masse ting i amterne, som i virkeligheden slugte de her penge, men at vi havde garanti for, at det er meraktivitet, de 1,5 mia. kr. bliver brugt til.
Den aftale, der er lavet om finansloven, stadfæster den forståelse og slår fast, at det er en meraktivitet, vi taler om.
I øvrigt synes jeg også, det er væsentligt at bemærke, at aftalen betyder, at man pr. 1. juli får ret til at få pengene med fra det offentlige, hvis det offentlige sygehusvæsen ikke kan præstere behandling senest to måneder efter henvisning.
Det er noget meget skelsættende, vi har at gøre med, og det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er jo, at det måske er det mest kraftfulde middel, man overhovedet kan forestille sig i kampen mod forsikrings-Danmark.
Hvem vil dog med velberåd hu tegne private forsikringer, når man ved, at man, hvis man ikke er behandlet inden for to måneder, kan få pengene med fra det offentlige?
Jeg tror, at det her er det bedste indgreb, kan man sige, vi kan lave over for omdannelsen af det offentlige sygehusvæsen til en privat forretning, og jeg tror, at man vil se, at det virkelig vil batte noget.
Det satser vi på, og det er derfor, det er vigtigt for os, at det er meraktivitet, de 1,5 mia. kr. går til, og ikke alt muligt andet.
Det ligger i øvrigt også i aftalen, som vi synes er fornuftig, øget tilskud til høreapparater.
Tilskuddet forhøjes fra 3.000 kr. til 5.000 kr.
Der ligger en pulje, der for en dels vedkommende bliver prioriteret til alternativ behandling.
Det har også været vigtigt for Dansk Folkeparti, at der blev øget fokus på det.
Så er der jo i aftalen stadfæstet det, der også lå i regeringens finanslovforslag, om bedre økonomiske vilkår for
de børnefamilier, som vælger at bruge tiden med børnene hjemme.
Man får så forholdsmæssigt mindre i ydelse, men det koster jo netto for de offentlige kasser 300 mio. kr. ekstra, så den samlede regning, som bruges på børnefamilierne her, stiger fra 1,3 mia. i det oprindelige udspil til 1,6 mia. kr.
Men vi er meget godt tilfredse med, at man her får sat fokus på, at tiden sammen med børnene er det vigtigste, og det er det, der ligger i den ændring, der er aftalt med Dansk Folkeparti i forhold til det oprindelige oplæg fra regeringen.
Så havde vi under førstebehandlingen en lang debat
om uddannelsesområdet, og vi syntes også i Dansk Folkeparti, at det var helt berettiget, at vi havde det.
Vi sagde klart under førstebehandlingen, at de besparelser, der lå her, synes vi var for markante, for store, og vi ønskede en lang række af de besparelser, der var indarbejdet, taget af bordet.
Vi kan konstatere med den aftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at en lang række af de oprindelige besparelser, der blev foreslået, rent faktisk også er taget af bordet.
Det siger sig selv, at vi synes, det er ganske udmærket, at vi nåede så langt på det felt, hvor vi så klart sagde fra
i forbindelse med førstebehandlingen
Så havde vi et punkt, udlændingeområdet, hvor vi markerede og også markerer i dag, at vi synes, der er behov for, at man bremser stigningen i de offentlige udgifter til udlændinge i Danmark.
Vi sagde også, at vi syntes, at der manglede besparelser i regeringens finanslovforslag på det område, og syntes, at der burde indarbejdes besparelser, også set i lyset af regeringens bebudede stramningsforslag, som jo, hvis de er alvorligt ment, også må betyde færre offentlige udgifter.
Man skal i øvrigt diskutere de forslag her i Folketingssalen på torsdag.
Det, vi opnåede i forhandlingerne med regeringen, er jo så en tekst, der betyder, at man forventer besparelser allerede i indeværende år, men at man forventer kraftige besparelser i forbindelse med finanslovforslaget for 2003.
Og for at vi har lidt hold på det, har vi også indarbejdet en tekst, der direkte viser, at der som minimum skal findes 300 mio. kr. i besparelser på udlændingeområdet i forbindelse med finansloven for 2003.
Vi har finansierede udgifter svarende til det; besparelsen til det skal findes på udlændingeområdet.
Vi er selvfølgelig tilfredse med, at det hermed er lykkedes vel for første gang overhovedet at få sat fokus på, at der her er et område, der kan findes penge på, der kan spares penge på, til at finansiere nogle af de velfærdsløft, vi ønsker på andre områder.
Et af de områder, der jo har haft vores særlige bevågenhed hele vejen igennem og selvfølgelig også i
forbindelse med finanslovdiskussionen, er hele ældreområdet.
Jeg har allerede nævnt de 500 mio. kr., som var i regeringens forslag, og som jo nu udmøntes, hvor vi i øvrigt kan sige, at vi er meget tilfredse med, at den måde, man udmønter på, er efter antal ældre.
Det giver jo en mere retfærdig fordeling
af pengene i forhold til de udgifter, der rent faktisk er i forbindelse med at sørge for en ordentlig pleje af de ældre
, end den almindelige facon, man normalt udmønter penge på.
Men herudover har det været vigtigt for os, at man også har indbygget i aftalen, at de ældre får et egentlig retskrav på at tage ægtefæller med til en plejebolig, når den ene visiteres til en plejebolig.
på, at man i kommunerne alene har haft plads til den pågældende, der er visiteret, men ikke til ægtefællen, hvorfor man fra det offentliges side har skilt et ægtepar ad på de måske absolut sidste dage, på det tidspunkt, hvor det kan være allerhårdest at blive skilt fra en ægtefælle gennem mange år
Der står nu klart i aftalen, at der skal være et retskrav for ægtefæller på at komme sammen i plejebolig
, når den ene er visiteret. Herudover er der afsat en pulje på 150 mio. kr. til målrettede foranstaltninger.
Det er noteret, at der skal laves forslag, som finansieres af denne pulje, til et knoglemarvsdonationsregister, tilbud om gratis influenzavaccination til alle ældre, og så noget, som vi synes, det er meget, meget betydningsfuldt er kommet med, nemlig at de, der har en ledsageordning, får mulighed for, når de bliver pensionister, at ledsageordningen fortsætter.
Vi har været fuldstændig uforstående over for den ordning, der har været gældende indtil nu, og nu kommer der et løft her, som det har været vigtigt for Dansk Folkeparti at få indarbejdet.
Så er der en diskussion i lyset af 150 mio. kr.-puljen, som jeg godt vil løfte sløret for nu også, som har været sporadisk diskuteret, men ikke voldsomt, nemlig spørgsmålet om varmehjælpen, varmetillægget, som jo i finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti er aftalt til at skulle træde i kraft 1. januar 2003 som en forbedring for de ældre.
Der har vi indledt forhandlinger med regeringen, fordi vi ønsker, at en del af 150 mio. kr.-puljen bruges til at få den ordning sat i gang allerede i indeværende år, så den varmesæson, vi jo i virkeligheden har, bliver en sammenhængende periode, frem for at ordningen først træder i kraft 1. januar 2003.
I forhold til diskussionen omkring de ældre vil jeg i øvrigt også nævne, at den dødepakke, som den tidligere SR-regering jo havde et stort medansvar for etableringen af, og som virkelig har været udskældt, formår vi også med aftalen her at få genoprettet en stor del af.
Vi har sat fokus på, at den 3 måneders efterlevelsespension til længstlevende ægtefælle, som var der oprindelig, men som blev smadret i det forlig, der blev lavet før valget, bliver genoprettet, så det igen bliver sådan, at længstlevende ægtefælle får pensionen udbetalt i 3 måneder efter dødsfaldet.
Der er sat en hel del midler af til det.
Det er angivet, at udgiften kan blive op til 160 mio. kr.
Endelig vil jeg så som en konsekvens af alt det her nævne - også fordi vi faktisk synes, det er en helt god aftale - at vi har fået rykket regeringen på nogle afgørende felter i forhold til de prioriteringer, vi har haft, fået målrettet de 1,5 mia. kr. til meraktivitet på sygehusene, så de syge kan komme hurtigere til, så vi ikke overgår til et forsikrings-Danmark, men får sat skub i den offentlige behandling af syge medborgere; at vi på ældreområdet får et markant løft, ikke bare i forhold til den diskussion, der har været om den halve milliard, men jo også i forhold til puljen, der er afsat, de ting, der ligger dér; at vi på uddannelsesområdet, som vi sagde ved førstebehandlingen, har fået pillet mærkbare besparelser ud på ca. 650 mio. kr.; at vi på udlændingeområdet får sat fokus på, at her bør der kunne findes mærkbare besparelser i årene fremover.
Alt sammen er noget, der gør, at vi med sindsro kan anbefale finansloven med de ændringsforslag, der er en konsekvens af det her, til vedtagelse.
Så skal jeg i øvrigt bare konkluderende sige i forhold til andre ændringsforslag, at eftersom vi har lavet den her aftale, siger det sig selv, at vi stemmer for finansministerens ændringsforslag, de, der kommer til afstemning.
For størstedelens vedkommende er det om udmøntning af satspuljeforliget.
Dem stemmer vi for, også for at markere, at vi synes, der ligger nogle ting her, der er vigtige.
Så stemmer vi imod de øvrige ændringsforslag, der er stillet, med undtagelse af ét, som jeg lige vil nævne.
Det er et ændringsforslag, Kristeligt Folkeparti har stillet, om stop for bygning af skuespilhuset; det stemmer vi for og markerer på den måde, at vi synes, at de penge kunne gøre bedre gavn på anden vis.