runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-01-13:
For at statsministeren nu ikke skal miste modet undervejs - det er der jo set eksempler på før - vil jeg sige
, at jeg jo blev meget bevæget af statsministerens tale om, at i kampen mellem demokrati og diktatur skal sandheden frem.
Og så kan jeg slet ikke forestille mig, at statsministeren vil lade afklaringen af, om danskere har stillet sig på diktaturets side - oven i købet i 1980'erne, hvor kurderne blev giftgasset fra 1987 frem til 1989, og i den periode, hvor en af verdens mest blodige krige, nemlig krigen med Iran, der betød 1 million dræbte, pågik - være afhængig af noget så simpelt som ressourcer.
Når kampen mellem demokrati og diktatur pågår, så er det jo ikke et spørgsmål om ressourcer - vel, hr. statsminister?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-13:
Jeg tror, at statsministeren gør sig skyldig i en fejlvurdering, når han nu her vil tage stilling til, hvad der er vigtigt og ikke vigtigt.
Jeg har den formodning - også ved at tale med mennesker udeomkring i landet, som jeg har mødt her i juletiden - at mange faktisk opfatter det som et stort problem for Danmark, at vi har en regering, der på afgørende punkter ikke fungerer.
Nu nævnede jeg så et konkret spørgsmål, nemlig i henseende til Miljøministeriet og de manglende regler for ansøgninger, aktindsigt, tidsfrister osv. ved ansøgning til den såkaldte velfærdspulje, hvor vi jo havde nogle beklagelige tilfælde i 2003, hvor forligspartiers ordførere havde været direkte indblandet i sagsbehandlingen med fordelingen af de midler.
Det ved statsministeren jo godt.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren, som jo helt korrekt henviser til, at han bad finansministeren om at gøre noget ved sagen, om det ikke er korrekt, at finansministeren har skrevet til Finansudvalget, at der først vil kunne tages højde for resultaterne af dette arbejde ved udarbejdelsen af forslag til finansloven for 2005.
At det hele altså skal have lov til at sejle hele året 2004 igennem.
Derfor vil jeg da godt spørge statsministeren: Mener statsministeren virkelig, at det er godt nok?
Eller mener statsministeren, at finansministeren må se at få lidt mere skub i det arbejde?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Det er jo meget underholdende, men ikke særlig seriøst.
Hr. Keld Albrechtsen ved jo godt, at de penge, der er på finanslov 2004, er der truffet beslutning om i politiske aftaler, finanslovaftaler og andet.
Så det hurtigste, man kan reagere, er selvfølgelig med hensyn til de penge, der er til fordeling på finanslov 2005.
Det er jo at reagere så hurtigt, som man overhovedet kan.
Jeg vil gerne understrege over for hr. Keld Albrechtsen, at jeg ønsker fuldstændig klare retningslinjer, for så vidt angår tildeling af hvilke som helst midler, også når det gælder den såkaldte velfærdspulje.
Hvis man kigger tilbage i fortiden, tror jeg, der har været meget uklarhed om reglerne vedrørende den velfærdspulje.
Jeg tror, det er godt, at der nu kommer klarhed, og det er denne regering, der sørger for, at der kommer den klarhed.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-13:
Jeg forstår altså ikke statsministerens svar.
Af det her papir fra Finansministeriet fremgår det om de retningslinjer for fordeling af konkrete beløb - det er jo det, der er tale om; jeg tænker jo ikke på indgåelsen af de politiske aftaler, hvor hele bevillingen bliver aftalt, jeg tænker på fordelingen af de konkrete bevillinger til konkrete projekter inden for f.eks. velfærdspuljen - at disse nye retningslinjer først kommer til at gælde for finansloven for 2005.
Jeg har spurgt miljøministeren, hvilke regler der gælder for indlevering af ansøgninger, ansøgningsfrister og lign., men jeg har ikke fået svar på nuværende tidspunkt, og det bekymrer mig da, hvis det er sådan, at tingene flyder.
Derfor synes jeg bare, at statsministeren her burde tilkendegive over for finansministeren og over for Folketinget, at en situation, hvor det kan få lov til at fortsætte et helt år, uden at der er fastlagt klare regler for, hvordan ansøgninger skal behandles, ikke er tilfredsstillende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Hr. Keld Albrechtsen har af natur en tendens til at være meget bekymret.
Jeg synes, at hr. Keld Albrechtsen skulle starte det nye år med det nytårsforsæt at komme op med humøret i 2004. Der er altså ikke grund til at være bekymret på det her punkt.
Finansministeren kigger på disse her regler, og i det omfang, der er behov for at iværksætte ændrede retningslinjer, vil de selvfølgelig blive iværksat øjeblikkelig og med virkning lige så hurtigt, som de overhovedet kan.
Men første gang, der kommer nye penge til fordeling, er jo på finansloven for 2005, men det er jo allerede i 2004, man skal tage stilling til det, så hr. Keld Albrechtsen behøver altså ikke at være bekymret.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-13:
Det virker på mig, som om statsministeren ikke ønsker at forstå spørgsmålet.
Der afsættes nogle penge, og de bruges hen over året i form af konkrete bevillinger til konkrete projekter.
Derfor må det da være vigtigt, at der er retningslinjer, som gælder allerede for 2004, således at de beløb, der bliver frigjort i løbet af 2004, bliver fordelt efter klare retningslinjer, og at det ikke skal vente til 2005.
Det er også af hensyn til, at vi jo ved, at regeringspartiernes og de øvrige forligspartiers ordførere var dybt indblandet i den konkrete sagsbehandling, og det kan vi da ikke have fortsætter i 2004, for så vidt angår de beløb, der aftales i 2004.
Men jeg vil godt slutte med det helt generelle spørgsmål: Er det statsministerens almindelige linje, at han føler, at i 2003 gik det ganske udmærket i de enkelte ministerier, og her ved årsskiftet er der ikke nogen grund
til at foretage en vurdering af, om der skal strammes op over for forskellige ministre og over for regeringsførelsen i almindelighed?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Jeg tror, situationen er den, at det er hr. Keld Albrechtsen, der ikke vil forstå mine svar.
Hr. Keld Albrechtsen fremstillede det, som om der ikke er retningslinjer for tildeling af offentlige bevillinger.
Det er der da.
Der er masser af retningslinjer.
Men i lyset af den debat, der udspandt sig i kølvandet på fordelingen af midler efter den såkaldte velfærdspulje - og det er jo i øvrigt ikke første gang, denne velfærdspulje er blevet fordelt, den er jo blevet fordelt år efter år efter år, også under den tidligere regering, men nu kom der altså en debat om fordelingen af disse midler - så igangsatte vi straks et udredningsarbejde om, hvorvidt der som supplement til de regler, der allerede gælder, er behov for opstramninger.
Og der kan jeg forsikre hr. Keld Albrechtsen om, at såfremt der er et sådant behov, vil det selvfølgelig blive iværksat øjeblikkelig. Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Gjellerup (S), 2004-01-13:
Da Jyllands-Posten dagen efter afslørede, at statsministerens nytårstale var udsendt på et dokument, der oprindelig var elektronisk dannet i Dansk Industri, svarede Statsministeriets pressechef, Michael Kristiansen, at han ikke kendte dette grundlag for talen, men at den pågældende medarbejder fra Dansk Industri ofte sendte liberale strøtanker til statsministeren, og så sagde han videre, at dette også måtte være sket i dette tilfælde.
Jeg går ud fra, at statsministeren er enig i, at det var det svar, offentligheden fik, og jeg går også ud fra, at statsministeren er enig i, at svaret klart har vist sig at være forkert.
Hvis statsministeren ikke er enig i de to betragtninger, må han korrigere dem om lidt.
De stod at læse i Jyllands-Posten og flere steder i dagspressen efterfølgende, og da statsministeren jo vidste, at det var forkert, vil jeg gerne vide: Hvad gjorde statsministeren for at korrigere de forkerte svar?
Der har jo været efterspørgsel på statsministerens svar i denne her sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Jeg kan sige til fru Pia Gjellerup, at jeg ikke på nogen måde eller på noget tidspunkt har talt med pressechefen om hans offentlige udtalelser.
I det hele taget vil jeg sige, at dette her virkelig er et plut i andedammen.
Jeg synes, det er så pinligt, at landets største oppositionsparti ikke har andet at byde på end en debat om en mailgang vedrørende udarbejdelse af en nytårstale.
Jeg vil gerne gøre det fuldstændig klart: De taler, jeg holder, er taler, jeg selv laver, som jeg selv skriver.
Jeg bruger oven i købet temmelig mange timer på at lave mine taler.
Men jeg modtager hjertens gerne input, ideer, forslag, selv fru Pia Gjellerup er velkommen til at komme med forslag til, hvad mine taler skal indeholde.
Men det er selvsagt mig selv, der beslutter, hvad jeg vil sige i mine taler.
Det ville da være en mærkelig politiker, der ikke var åben over for at få inspiration udefra.
Tænk, at det skal gøres til et problem.
Jeg tror ikke, at jeg er den første politiker, der har taget imod gode forslag til, hvad en tale kan indeholde.
Men jeg vil godt understrege: Jeg skriver selv mine taler, hver en stavelse i mine taler er min egen.
Pia Gjellerup (S), 2004-01-13:
Jeg forventede, at det var det svar, statsministeren ville prøve at give, for det har jo været statsministerens forsøg
her i de sidste dage at tale om noget helt andet, nemlig om, hvorvidt der var kritik af, at han havde modtaget inspiration.
Nej, det er der ingen der har kritiseret.
Det har Jyllands-Posten og andre muligvis kritiseret, men det har
Socialdemokratiet i hvert fald ikke, for det er da fuldstændig naturligt, at man får inspiration.
Det er måske lidt pudsigt, at man får det til sådan nogle meget personlige bemærkninger, men lad nu det være, det falder jo mere tilbage på statsministeren, at det er sådan nogle lidt personlige oplevelser, man kan have med den slags. Men det her handler fundamentalt set om pressemedarbejderes ret til at lyve eller ej, og det synes jeg statsministeren tidligere her i Folketinget meget konsekvent har forholdt sig til, når det har været andre ministres pressechefer.
Nu er spørgsmålet, om statsministeren er lige så konsekvent, eller om han udviser udpræget slaphed, når det nærmer sig tjenester, der er ydet hans egen person.
Det er det, jeg gerne vil høre om.
Mener statsministeren, at Statsministeriets pressechef har adgang til at lyve over for offentligheden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Selvfølgelig har hverken statsministerens pressechef eller andre pressechefer eller offentligt ansatte i øvrigt ret til at lyve.
Det svar giver jo sig selv.
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Pia Gjellerup antyder.
Jeg er nødt til for at kunne svare på fru Pia Gjellerups spørgsmål meget nøjagtigt at få at vide, hvad det er for nogle citater fra pressechefen i Statsministeriet, fru Pia Gjellerup sigter til, som skulle være udtryk for, at pressechefen lyver.
Jeg kan ikke rigtig sætte mig ind i, hvad det kan være, og jeg synes, det er så nemt bare at slynge om sig med påstande om, at pressechefen lyver.
Så må fru Pia Gjellerup være meget præcis med hensyn til at referere, hvad det er, pressechefen er citeret for, som fru Pia Gjellerup mener er udtryk for, at pressechefen lyver.
Pia Gjellerup (S), 2004-01-13:
Det var pressechefens meldinger om, at han ikke kendte til grundlaget for talen, at det måtte være strøtanker, og at de måtte være sendt direkte til statsministeren.
Jeg har lagt
til grund, at det er forkert, det har jo vist sig at være forkert
, det er dokumenteret af Jyllands-Posten efter aktindsigt, at det er forkert.
Jeg går ud fra, at statsministeren også mener, at det er et forkert svar.
Så er det spørgsmålet, om det er løgn eller ej.
Der kan man jo lægge til grund, at Statsministeriets pressechef ikke rigtig har husket efter.
Men der er kommet en hel nytårstale til pressechefen med en meget venlig, en meget personlig bemærkning fra afsenderen i Dansk Industri.
Det er så sendt
videre til statsministeren, og der kan man måske sige, at selv om det er en meget central begivenhed i Statsministeriet, så har den centrale medarbejder og pressechefen overhovedet ikke hæftet sig ved, at der var tale om en hel nytårstale. Men det har statsministeren måttet hæfte sig ved, for han har brugt dokumentet.
Han har rettet i dokumentet, han har skrevet hele nytårstalen i dokumentet.
Derfor er spørgsmålet, om statsministeren har gjort noget for at korrigere det fejlagtige svar.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-01-13:
Jeg kunne se i fjernsynet i går, at statsministeren var ude at se på folkeskoler.
Han sad sådan på gulvet sammen med nogle skoleelever.
Det var på baggrund af åbningstalen, hvor statsministeren jo kritiserede folkeskolen og kritiserede folkeskolelærerne for at praktisere det, han kaldte rundkredspædagogik, hvor børnene ikke lærte noget, og hvor børnene selv skulle være med til at stille spørgsmål.
Derfor blev han inviteret ud.
Jeg vil godt høre, om det besøg i går har givet anledning af en revurdering af de bemærkninger, statsministeren kom med i åbningstalen.
Arne Toft (S), 2004-01-13:
Nu har Strukturkommissionen jo aflagt sin beretning, og ministeren, Folketinget, har givet politikere og borgere indtil den 7. april til at komme med indsigelser, gode råd osv.
Allerede inden dagen var gået, udtalte indenrigs- og sundhedsministeren i tv, at han godt kunne støtte afstemning i kommunen om en kommunalstruktur.
Jeg vil så godt spørge ministeren: Vil ministeren så også rette sig efter resultatet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-13:
Det står mig ikke lysende klart, hvad det er, der sigtes til, når der bliver henvist til, at jeg forud for mødet i fredags skulle have udtrykt mig omkring folkeafstemning og ikke folkeafstemning.
Det har jeg ikke nogen erindring om at jeg overhovedet har gjort.
Det eneste tidspunkt, jeg er blevet spurgt om folkeafstemning, var i en meget konkret forespørgsel, der gik på en enkelt kommune i Vestsjællands
Amt, hvor jeg blev konfronteret med, at borgmesteren havde gjort sig nogle overvejelser om at afholde en vejledende folkeafstemning, og jeg blev spurgt, om en sådan kunne finde sted
Der har jeg sagt, at selvfølgelig kan en sådan finde sted.
Det ligger inden for rammerne af de muligheder, kommunerne allerede har i dag.
Der er jo nogle steder, man har gjort det.
Det har man gjort på Langeland.
Det ved jeg aktuelt nu skal finde sted i relation til Jellinge Kommune.
Der vil sikkert også vise sig over tid at være andre steder, hvor man ønsker på den måde at tage temperaturen på, hvad befolkningen mener.
Det vil jeg bestemt ikke modsætte mig.
Så vi er nødt til at vide, hvad det er for kommuner, vi skal have, hvad det er for opgaver, kommunerne skal løse, og hvad der er de afledte krav, man på den baggrund kan stille til kommunerne, før man kan sige noget sikkert i den her sag.
Arne Toft (S), 2004-01-13:
Jeg vil også godt spørge ministeren, om ministeren kan tænke sig, at der i Folketinget bliver vedtaget en ny kommunalstruktur, altså at vi får tegnet et landkort, uden at vi samtidig får en ny udligningsreform.
Kan ministeren forestille sig det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-13:
Vi har jo netop i går fået resultatet fra det finansieringsudvalg, som jo i sin tid blev nedsat af den tidligere regering, og som er fortsat under den nuværende regering med et nyt og opstrammet kommissorium, og dermed har vi jo et grundlag i den videre politiske proces.
Jeg ser sådan på det, at vi i fredags fra Strukturkommissionen fik et sæt byggeklodser, der handler om kommunestørrelser, regionsstørrelser og opgaveplacering.
I går fik vi så yderligere et sæt byggeklodser, der handler om, hvordan man kan skabe et statsligt tilskudssystem og et udligningssystem, som er enklere og mere retfærdigt.
Den store politiske opgave de kommende måneder bliver jo at pusle alle de her brikker på plads på en ny måde.
Jeg har tidligere sagt og gentager det gerne her, at man ikke kan strukturere sig ud af et udligningsbehov, og man kan heller ikke udligne sig ud af et strukturbehov, og derfor er det helt naturligt at se de to ting i en sammenhæng.
Arne Toft (S), 2004-01-13:
På mødet i fredags var der flere medlemmer af Kommunaludvalget, som interesserede sig for de udgifter, der bliver ved, at kommuner bliver lagt sammen, og ved, at der er amter, der bliver lavet til regioner.
Vi ved jo alle sammen, at når to virksomheder bliver lagt sammen, bliver der en engangsudgift, og så håber man selvfølgelig på hen ad vejen, at der også bliver en indtægt.
Det, som formanden for Strukturkommissionen sagde på mødet, var, at man ikke kunne beregne det på nuværende tidspunkt.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Når nu Folketingets partier har fundet ud af, hvilken model de foretrækker, vil ministeren så foranstalte, at der bliver foretaget en beregning af, hvad den nye struktur kommer til at koste? Jeg vil også godt spørge ministeren: Hvem skal betale de engangsudgifter?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-13:
Jeg tror, det vil vise sig endog meget, meget vanskeligt at lave ét regnestykke, der i alle detaljer og nuancer og med den fulde sandhedsværdi siger, hvad det vil koste at lave en kommunalreform, for det afhænger jo i høj grad af den måde, som man tackler opgaverne på lokalt.
Så jeg kan ikke sige noget sikkert om, hvad det kan komme til at koste.
For det står nemlig lysende klart, også på baggrund af de 10 punkter, som statsministeren tidligere i spørgetimen refererede til, at en forandring af det kommunale landskab og en flytning af opgaver mellem stat og amter og kommuner med henblik på at skabe en enklere offentlig sektor, hvor opgaverne er tættere på borgeren, hvor der er færre skranker og mindre bureaukrati, alt sammen skal finde sted inden for rammerne af den samfundsøkonomi, der er til rådighed i 2010-perspektivet og med respekt for skattestoppet.
Og når den ramme gælder, vil det også være sådan, at en kommunalreform kan indføres, uden at vi kommer til at opleve eksplosive kommunale udgiftsstigninger.
Det er simpelt hen et grundvilkår.
Arne Toft (S), 2004-01-13:
Jeg tror personlig, at det så bliver meget svært at lave en ny reform.
Til sidst vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren er enig med den samlede opposition i, at der skal være direkte valg og skatteudskrivningsret til de nye regioner og de nye kommuner.
Jeg tror personligt, at det så bliver meget svært at lave en ny reform.
Til sidst vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren er enig med den samlede opposition i, at der skal være direkte valg og skatteudskrivningsret til de nye regioner og de nye kommuner.
Margrete Auken (SF), 2004-01-13:
Ja, det skal jeg så prøve, når vi kører efter den her model.
Jeg skal først sige, at det var udmærket, men at der var et enkelt punkt, som bekymrede, og det var den opgivende holdning, som fru Hanne Severinsen lagde for dagen over for Tjetjenien.
Jeg må sige, at jeg synes, det var en meget mismodig melding, der kom nu, og jeg vil da godt spørge fru Hanne Severinsen, om hun dog ikke har lidt mere at sige end, at vi jo godt ved, at Europarådet ikke kan stille noget op?
Hanne Severinsen (V), 2004-01-13:
Jeg mener, at jeg netop understregede, at det er et af dilemmaerne, at det er svært at gøre noget.
Det er rigtigt, at Europarådet nok er det organ, der overhovedet har gjort mest, og det har også haft en betydning.
Jeg tror, at den dialog, der var med parlamentarikerne, var ved at ændre på situationen, men det er klart, at hvis man ser på situationen, som den er i dag, er den lidt mismodig.
Det er ikke, fordi jeg ikke synes, at vi stadig væk
skal have det på dagsordenen i Europarådet, at vi ikke stadig væk skal gøre noget, men mismodet er der selvfølgelig.
Margrete Auken (SF), 2004-01-13:
Jeg kan jo selvfølgelig have en vis forventning til De Konservative endnu.
Der er jo lang tid til, at vi skal have en forespørgselsdebat, af en eller anden underlig grund er den først sat på dagsordenen den 30. marts - tror jeg det er - på trods af at den er indleveret længe før jul.
Det er så, hvad det er.
Det havde jo været meget godt at have den nu, for når man læser ministerens redegørelse, står der jo heller ikke ret meget.
Det nævnes som noget, der er sørgmodigt, og så får vi også at vide her, at det er et dilemma.
Men Danmarks rolle i hele det her forløb taget i betragtning, havde det måske været dejligt, om det havde været sådan, at man bare havde en fornemmelse af, at der i hvert fald var sat gang i noget opfindsomhed med hensyn til, hvad man kunne gøre ved den her sag.
Hanne Severinsen (V), 2004-01-13:
Jamen opfindsomheden er jo hele tiden at presse på, hele tiden at forlange at få en dialog og hele tiden at forlange at få mulighed for at få behandlet de sager, der er om overtrædelse af menneskerettigheder.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-01-13:
Jeg hæftede mig ved, at fru Hanne Severinsen sagde, at der ikke var mange muligheder for sanktioner, altså Europarådets muligheder for sanktioner over for lande, som ikke overholder de regler, som de har sagt at de vil overholde, eller over for lande, som ikke retter sig efter Domstolens afgørelser.
Jeg vil da gerne lige gøre fru Hanne Severinsen opmærksom på, at for det første er der mulighed for at fratage de pågældende lande stemmeret i den parlamentariske forsamling, og der er for det andet også mulighed for simpelt hen at suspendere medlemskabet.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-13:
Jeg vil heller ikke gøre noget, der gør, at vi taler os fra hinanden, for nu, da vi netop er blevet allierede i den her sag, ville det jo være dumt at skabe nye fjendebilleder.
Så mine spørgsmål fremover er alene for at sikre, at det hele kommer med, for sagen er jo ikke så ny som artiklen i Information.
, at F.L. Smidth også solgte kemifabrikker til Saddam Hussein.
Det er jo spændende at få hele det her begivenhedsforløb rullet frem. Men jeg er glad for, at jeg nu får svar på det spørgsmål, som jeg indtil nu er blevet nægtet at få svar på.
Og jeg vil prøve i de næste mange dage ikke at gøre mig uvenner med statsministeren.
sammen i dansk politik,
Kristen Touborg (SF), 2004-01-13:
Det, statsministeren siger nu, synes jeg ligger i forlængelse
af, at det er systemet frem for mennesket
De argumenter, statsministeren kommer med, er jo delvis teknokratiske; i alt fald er det dem, der er direkte involveret i den del, altså involveret arbejdsmæssigt eller som valgte, men den almindelige befolkning har simpelt hen efter min opfattelse behov for at få langt bedre tid til at få en folkelig debat end det, der her er lagt op til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Jeg deler fuldstændig hr. Kristen Touborgs ønske om at inddrage befolkningen bredt i den her debat.
Der har de politiske partier jo også et ansvar, herunder hr. Kristen Touborgs parti.
Så er der nogle ting, man skal afveje over for hinanden.
Vi hører jo også nogle, der siger, at det ikke er så godt, hvis der i alt for lang tid er usikkerhed om det her.
Det gælder både det ansatte personale, det gælder de valgte kommunalpolitikere, og det gælder andre.
Så det er sådan en afvejning af det ene over for det andet, og der tror jeg, sådan en 3 måneders offentlighedsfase er en passende længde.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-13:
Jeg er meget enig med oppositionen og i øvrigt, tror jeg, med alle i, at der naturligvis skal være direkte valg og skatteudskrivningsret i landets kommuner. Hvorvidt der så også skal være det i forhold til alle regionale opgaver, er det for tidligt at sige noget om.
Strukturkommissionen har lagt seks modeller frem, som i øvrigt yderligere kan kombineres på et antal måder, og vi må nu have en debat, der tager sit udgangspunkt i opgaverne: På hvilket niveau placerer vi opgaverne, så vi skaber en offentlig sektor, der hænger bedre samen, hvor vi undgår gråzoner, hvor der er mindre bureaukrati, hvor der er større effektivitet i opgaveløsningen?
Det er sådan set vores pejlemærker.
Så må vi, når vi har løst den opgave og har en målsætning om, at opgaverne skal placeres så tæt på borgerne som overhovedet muligt, dvs. som udgangspunkt i kommunen, se på: Hvad står vi så tilbage med af regionale opgaver?
Er det regionale opgaver, der alle sammen skal placeres i den samme region, eller er det regionale opgaver, der med fordel kan placeres i forskellige regioner? Det må vi tage stilling til, når vi når så langt, og først på det tidspunkt giver det for alvor mening at sige noget meget sikkert om, hvordan man sammensætter de regioner, og hvad deres finansieringskilder skal være.
Hermed sluttede spørgsmålet.