runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-24:
Det er der jo adskillige undersøgelser der har vist, ikke mindst PISA-undersøgelsen, som jo efterhånden er ganske velkendt i den danske offentlighed.
Jeg føler ikke, det er et spørgsmål om at træde på den danske folkeskole.
Tværtimod vil jeg sige, at det er det modsatte, at man hele tiden har en intention om at skabe en bedre folkeskole.
Det tror jeg egentlig også fru Marianne Jelved har den samme intention om.
Så kan vi være uenige om medicinen.
Vi mener, vi har den rigtige medicin ved at styrke fagligheden.
Jeg fornemmer på fru Marianne Jelveds udtalelser, at der jo må være et ambitionsniveau til forskel på, hvad det er for en folkeskole, vi skal have.
Det kunne faktisk være rigtig godt at tænke sig, når man ser billedet af den lille purk på vej til skole, på vej til børnehaveklasse eller 1. klasse, videbegærlig og med lyst til virkelig at få noget med i rygsækken, at de, der gik ud af folkeskolen den anden vej, når de gik ud af 9. eller 10. klasse, var lige så videbegærlige.
Det er altså ikke tilfældet, vil jeg sige til fru Marianne Jelved.
Vi kan ikke svigte vore unge ved ikke at give de rette kompetencer.
Så kan man tage alverdens undersøgelser, men når alt kommer til alt, så er det jo fakta, og det er fakta, at der er for få, der får en ungdomsuddannelse, og at der er for få, der får en videregående uddannelse.
De ting hænger sammen.
Svend Auken (S), 2006-01-24:
Hvis man ser på et af de områder, som flere ordførere i dag har peget på der har været et af de mest succesrige, også eksportmæssigt for Danmark, så er det energipolitikkens område.
Dér kom der en såkaldt strategi fra regeringen i sommer, som jeg ved at statsministeren kender, og som han er meget begejstret for, der gik ud på, at man afviklede alle de egentlige politiske målsætninger på dette område og sagde, at nu måtte det hele overlades til markedskræfterne.
Det er da et tydeligt eksempel på, at man overlader det til markedskræfterne i stedet for at opretholde den strategi, der hidtil har givet de gode resultater.
Hvad angår centraliseringen af forskningen, så er det da rigtigt, at Globaliseringsrådet med regeringens støtte arbejder på at nedlægge velfungerende sektorforskningsinstitutioner og lægge dem sammen med universitetsinstitutioner, og det er da også rigtigt, at en betydelig del af de frie midler bliver frataget institutionerne og lagt over i et forskningsstyringsområde, det, ministeren kalder konkurrence.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-24:
Der er ikke nogen mennesker i denne verden, som er imod at styrke fagligheden.
Det er jo bare ord.
PISA-undersøgelsen viser overhovedet ikke, at der er 20 pct., endsige 16 pct. eller 17 pct., der ikke kan læse og skrive.
Det står der ikke noget om i PISA.
Så kan man sige, at der er en restgruppe på 20 pct., der ikke gør en kompetencegivende uddannelse færdig efter folkeskolen.
Det skulle så være folkeskolens skyld.
Jeg tror, vi skulle prøve at lave en optælling af, hvor mange folketingsmedlemmer der egentlig har gjort deres uddannelse færdig.
Vi har p.t. en udviklingsminister, der ikke har gjort sin uddannelse færdig, og som hører til restgruppen.
Vi har også medlemmer af den radikale folketingsgruppe, som hører til restgruppen, som heller ikke har gjort deres uddannelse færdig.
Så skulle vi ikke lige prøve at nuancere billedet af den forkætrede folkeskole, så 60.000 lærere ikke efterhånden er ved at få grå hår i hovedet over den kritik, som er totalt uden grund i virkeligheden, og som hagler ned over dem dag efter dag fra veloplyste politikere?
Det sidste skulle være ironisk.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-24:
Til det første om energi og marked vil jeg sige, at regeringen selvfølgelig stræber efter, at også energimarkedet er så markedsorienteret som overhovedet muligt, for at vi kan sikre, at danske forbrugere får energi til, om man så må sige, ordentlige priser.
Men lad mig vende tilbage til det, Globaliseringsrådet sidder og arbejder med, nemlig faktisk at sikre, at der bliver et ordentligt samspil mellem den private og den offentlige sektor på forskningsområdet, bl.a. om energi og miljø.
Med hensyn til sektorforskningsinstitutioner er det da rigtigt, at om disse
så vel som om andre forskningsinstitutioner er der en debat, ikke bare i Globaliseringsrådet, men også uden for, om at skabe tilstrækkelig store forskningsmiljøer i Danmark til, at de kan komme op i international klasse.
Der vil jeg så godt advare hr. Svend Auken imod at låse sig fast i nogle fortidige opfattelser af, hvordan det her skal være, for hvis vi skal sikre, at vi kan tiltrække kvalificerede udenlandske forskere her til landet, og vi kan fastholde kvalificerede danske forskere her i landet, så er det altså nødvendigt, at institutionerne har en sådan størrelse, at de bliver attraktive.
Det er bestemt velanbragte advarsler, men ud i et tomt rum, for regeringens politik er ikke, som hr. Svend Auken her prøver at fremstille den.
Vi er faktisk af den opfattelse, at et godt supplement til markedskræfterne er en aktiv indsats, bl.a. på forskningsområdet.
Regeringen lægger aldeles ikke op til nogen centralisering og styring af forskningen, hvor politikere skal sidde og manipulere med midlerne – for nu at bruge hr. Svend Aukens udtryk.
Det, vi lægger op til, er, at der skal være en øget konkurrence om forskningsmidlerne, sådan at vi er sikre på at få den højeste kvalitet i dansk forskning.
Svend Auken (S), 2006-01-24:
Statsministeren har ret i, at det gælder om at sikre Danmark en god placering i globaliseringen, og at den danske politik bidrager til løsning af globale problemer.
Derom er der jo faktisk enighed mellem os alle sammen.
Der, hvor uenigheden er, er, når det gælder midlerne, hvad det er for midler, vi skal tage i anvendelse, og jeg vil gerne advare imod to tankegange, som synes at præge Globaliseringsrådets og regeringens arbejde.
Den ene er troen på, at markedskræfter er langt bedre end en aktiv offentlig politik.
Den anden tankegang, som jeg vil advare imod, er centralisering og styring af forskningen, nedlæggelse af sektorforskningsinstitutioner, samle alle forskningsinstitutionerne ét sted, fjernelse af en stor del af de frie midler og overlade det til konkurrence.
Jeg tror, det er direkte skadeligt.
Det er ikke det, man ønsker, og det er direkte skadeligt for forskningsudviklingen i Danmark.
De to advarsler vil jeg gerne give statsministeren.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-24:
Jo, jeg tror bare, det er vigtigt at tænke på, at de prioriteringer, som politikerne foretager, Folketinget foretager, regeringen foretager, jo giver borgerne en opfattelse af, hvad der er vigtigt i en given sammenhæng, og efter min opfattelse er det meget, meget vigtigt, at vi hele tiden har den internationale dimension med, når vi laver ændringer i Danmark, fordi Danmark er en del af – og jeg ved godt, at det er en banalitet, men alligevel – og dybt afhængig af sin omverden.
Det indtryk, omverdenen har af os, vores dygtighed osv. osv. er med til at hjælpe os til at være et rigt land.
Det er vigtigt, at alle danskere kan se, at det internationale arbejde hører sammen med det nationale arbejde, og at EU er en meget vigtig aktør og medspiller i hele denne her fase, for alene kan Danmark ikke løfte opgaven, men vi kan løfte den i fællesskab, og derfor ville jeg gerne have, at de dimensioner var koblet sammen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-24:
Det er da korrekt, at der er kommet et bud vedrørende omfordeling af skatter, som ser ganske spændende ud.
Nu er man i regeringen jo nok mere ambitiøs på det område, for der laver man reelle skattelettelser, men det er så en helt anden diskussion.
Men fru Marianne Jelved må da også indrømme, at det, der kører i Globaliseringsrådet, jo ikke er det eneste, der foregår i det her land.
Der er jo altså plads også i det store rum uden om Globaliseringsrådet.
Der har jeg også bemærket, at De Radikale agerer, og det kan jeg kun kvittere for.
Så er det ikke korrekt, at vi skal passe på, at vi ikke indsnævrer det her ved at sige: Man kan ikke debattere globale spørgsmål, man kan ikke debattere miljø, man kan ikke debattere arbejdsmarkedsspørgsmål, og alle de her ting skal inddrages?
Det må jo et eller andet sted ikke være formålet med Globaliseringsrådets arbejde.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-24:
Det er jo hele tiden et definitionsspørgsmål, hvad der er vigtigst.
Jeg tror, at noget af det, som er vigtigt for også at få Danmark samlet, om jeg så må sige, om den her vej, vi skal udvikle, er, at man f.eks. på arbejdsmarkedsområdet ikke kun – opgaven er stor nok i sig selv – tænker på, hvordan man skaber et større arbejdsudbud, altså flere hænder og hoveder til arbejdsmarkedet, men faktisk også tænker på: Hvordan kan vi indrette systemer, således at der også bliver en konkret efterspørgsel efter arbejdskraft?
Det gælder ikke dem, der går på universiteterne, de skal nok finde ud af det, men dem, som ikke har mulighed for de lange uddannelser, og som ikke tager de lange uddannelser.
Hvordan skaber vi en efterspørgsel efter den almindelige arbejdskraft?
Det er jo et kolossalt ansvar i de kommende år.
Det er jo netop her, der skabes stor usikkerhed om, hvorvidt vi kan det, og der er vores bud – og det kan man diskutere, men vi er dog kommet med et bud, som vi selv tror på er rigtigt – at skattesystemet skal ændres fuldstændigt.
Men der sker ikke noget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-24:
Nu har jeg ikke andet end grund til at tro, at fru Marianne Jelved ønsker en konstruktiv debat.
Der var lige en enkelt sætning i svaret på hr. Svend Erik Hovmands spørgsmål før om, at nu har vi ventet i, jeg ved snart ikke hvor mange år, det var vist lidt flere, end hvad tilfældet er, men fru Marianne Jelved må da anerkende, at der i den periode, siden regeringen tiltrådte i november 2001, har været og stadig er utrolig mange initiativer, som netop har til formål at ruste virksomhederne og skabe de rette kompetencer hos borgerne rettet mod globaliseringen.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-24:
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis vi når til, at regeringen præsenterer en pakke fra Globaliseringsrådets rådgivning, eller hvordan vi nu skal udtrykke det, på baggrund af det forløb her i Folketingssalen, og så er det de temaer, der diskuteres.
Og hvor har vi det danske potentiale henne?
Hvad er det for nogle veje, vi skal have med?
Der er jeg faktisk enig med SF i, at det er ærgerligt, at vi ikke får den internationale dimension knyttet på det her.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at vi lægger strategier, og at vi med debatter rundtom i landet involverer danskerne i, hvad EU kan, hvorfor det er vigtigt med den globale dagsorden på udviklingsbistanden, og hvordan vi kan fremme miljøteknologier.
Det jeg synes ville være en virkelig god ting, er, hvis man kunne skabe en selvtillid hos danskerne, ikke pralende og sådan noget, men opfattelsen »vi har gjort det før, og vi kan gøre det igen«, så slagteriarbejderne på Danish Crown i Hjørring ikke skal tabe modet og sige, at alting flytter ud til Kina og Indien.
Der er enormt meget, der flytter ud til Kina og Indien, og meget mere, end der har været før, så selvfølgelig er der brug for en indsats, endda en stor indsats, men der er også brug for, at der spredes en tro rundt over hele landet på, at vi kan.
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Alt det er meget godt, men det er sådan set ikke det, der er ærindet med mit spørgsmål.
Ærindet med mit spørgsmål er alene det lillebittebitte hjørne, som ordføreren for forslagsstillerne, hr. Steen Gade, nævnte, nemlig motivet for at rejse den her debat, for man syntes, at det var sådan en mærkelig lukket form for debat og politikskabelse osv.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, for jeg ved da i hvert tilfælde, at fru Marianne Jelved om nogen er den, der siger: Jamen der er ingen over Folketinget.
Og Folketinget kan jo rejse alle de debatter, Folketinget ønsker at rejse, og i alle udvalg har vi stort set haft globaliseringsspørgsmål rejst og vendt på en lang række områder, og vi ved, at vi nu har en meget stor debat til gode, når globaliseringsredegørelsen kommer.
Så jeg mener: Hvad er det egentlig for et motiv, man har for at kritisere den måde, regeringen har grebet det her an på?
Marianne Jelved (RV), 2006-01-24:
Nej, regeringen må jo finde sin egen form, sin egen måde at arbejde på.
Det blander jeg mig sådan set ikke i.
Jeg ville ikke have gjort det på den måde.
Der er jo ikke noget nyt i det her.
Der er jo heller ikke noget nyt i det, statsministeren sagde.
Vi er jo sådan set enige om, hvad det er for baner, veje, vi skal gå, og hvor vi skal prioritere.
Men vi venter.
Vi vil gerne medvirke, men vi vil også pege på, at Danmark skal holde fast i det, vi har været gode til tidligere: at være et lille land med stor indflydelse, fordi vi har vægtet det globale samarbejde meget højt og været ude med bistandspolitik, bistandshjælp osv.
Svend Erik Hovmand (V), 2006-01-24:
Jeg var sådan set glad for at høre fru Marianne Jelveds indlæg, som jo drejede sig om globaliseringsspørgsmålet.
Når jeg rejser mig op, er det, fordi jeg stadig væk har en usikkerhed med hensyn til: Hvad var egentlig motivet for at rejse denne her diskussion i dag?
Jeg forstod på ordføreren for forslagsstillerne, at han synes, formen, vi diskuterer globaliseringen på, er forkert.
Jeg vil gerne spørge fru Marianne Jelved, som er med i et fælles vedtagelsesforslag: Synes fru Marianne Jelved også, det er forkert, at man har et Globaliseringsråd, som har sat gang i en debat overalt i landet?
Jeg sidder her med to aktuelle avisudklip, et fra Politiken, hvor man taler om universiteternes samarbejde på globalt plan, og et fra en lokal avis, Lolland-Falsters Folketidende, hvor man selv i en folkeskole har fået en meget interesseret debat i gang på baggrund af den hjemmeside, som Globaliseringsrådet udsender, med åbenhed osv.
Er det noget, som Det Radikale Venstre kan vende sig imod, at man starter sådan en åben debat?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-01-25:
Det er bare en enkelt kort bemærkning.
Jeg ville egentlig ikke tage ordet for så meget, der rammer uden for L 116, men når hr. John Dyrby står her på talerstolen og siger, at der er pivåbent alle steder med skattehuller, men at man ikke vil komme med dem, er det jo lidt urimeligt over for os, der sidder hernede i salen.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Nu vil jeg ikke håbe, at hr. Mikkel Dencker kræver mit hoved på et fad.
Det, jeg har sagt, er jo: Giv nu lidt tid, og lad os nu lige arbejde det her igennem, så skal vi nok komme med det.
Det kunne godt være, hvis der stod en heroppe, der var klogere end jeg og vidste en hel masse mere, at vedkommende så i detaljer kunne redegøre for det.
Men det kan jeg ikke nu, og det vil jeg i øvrigt heller ikke herfra.
Det her drejer sig jo om en helt anden sag, nemlig L 116, som jeg sagt i parentes godt kan støtte og egentlig synes er et fornuftigt tiltag.
Men det andet skal nok komme.
Mikkel Dencker (DF), 2006-01-25:
Det lyder utvivlsomt, som om Socialdemokratiet har kendskab til nogle huller, hvor pengene altså fosser ud af statskassen, men som man bare ikke vil fortælle om til os andre.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at hvis man nu forestillede sig, at det var regeringen, der havde kendskab til sådan et hul og ikke gjorde noget ved det, så ville Socialdemokratiet jo kræve ministerens hoved på et fad.
Hvad skal vi gøre med Socialdemokratiets hoved?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Jeg må endnu en gang sige: Nej, vi henholder os selvfølgelig til de aftaler, der er, og de regler, der er på området.
Nej, vi går ikke efter personalegoder af den ene eller den anden art.
Det, jeg sagde, var meget enkelt.
Hvis der skulle vise sige at være et hul, som er meget, meget stort, hvis en direktør gratis kan få stillet en lystyacht til rådighed, så vil vi naturligvis stoppe det.
Det går jeg ud fra alle andre partier i denne sal også vil være med til.
Så svaret er nej, vi er ikke efter det der.
Mikkel Dencker (DF), 2006-01-25:
Jeg kan næsten ikke holde mig tilbage.
Nu er der så mange Venstrefolk, der har været i gang her, så synes jeg også, at Dansk Folkeparti lige skal med.
Jeg sad også og blev lidt nysgerrig efter at høre, hvad hr. John Dyrbys definition af et skattehul er.
Er det de her ordninger, hvor der er nogle skattefrie fordele, som medarbejdere kan få, og som vi andre har vedtaget her i Folketinget, f.eks. arbejdsgiverbetalte sundhedsydelser, sådan noget som it og den slags ting?
Eller er det simpelt hen nogle utilsigtede huller i skattelovgivningen, som vi andre bare ikke har opdaget?
For så synes jeg, det er beskæmmende for Socialdemokratiet, at man er vidende om, at der altså er huller i statskassen, hvorfra pengene bare fosser ud, og så vil man ikke fortælle os andre om det, sådan at de kan blive lukket.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Nej, det er det heller ikke.
Jeg kan sige meget konkret til det sidste: Nej, det er ikke noget, vi vil lukke.
Det, jeg gjorde, var jo helt enkelt at give et eksempel på et skattebegunstiget gode, f.eks. en lystyacht til en direktør, hvilket vi selvfølgelig ikke vil sidde overhørig.
Så opfatter jeg egentlig spørgsmålet som en markedsføring af, hvad Venstre selv mener.
Venstre lukker alle de skattehuller, Venstre kommer i nærheden af.
Det er da også fint, og vi vil meget gerne være med.
Vi synes bare ikke, at udviklingen sådan meget bastant har været udtryk for, at det er det, Venstre vil, at regeringen selv opsøger skattehuller og selv lukker dem.
Det synes vi ikke vi kan se.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-25:
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis hr. John Dyrby kan løfte sløret for, hvordan man så i det socialdemokratiske finanslovudspil kan beregne en værdi af nogle skattehuller, som man åbenbart ikke kan definere.
Hvordan hænger det sammen?
Hvad er det for nogle skattehuller, som Socialdemokratiet har tænkt på, da man fremsatte sit finanslovforslag, hvor man så fik en finansiering ud fra et skattehul?
Har man ingen anelse om, hvad det var for et skattehul, var det bare sådan en ud af luften-finansiering, eller kan hr. John Dyrby nu her løfte sløret for, hvilke skattehuller præcis det var, som Socialdemokratiet har anvendt til at finansiere nogle af de løfter, man har givet?
Charlotte Antonsen (V), 2006-01-25:
I Venstre har vi den holdning, at hvis man ser et skattehul, så lukker man det umiddelbart, og derfor har vi ikke en lang liste med huller, vi kan bruge til det ene og det andet og det tredje.
Men der er jo kommet lidt af en afsløring lidt tidligere, og derfor vil jeg gerne gå lidt videre med det her med de skattefinansierede personalegoder, for det kan jeg forstå at Socialdemokratiet opfatter som et hul.
Ordføreren, hr. John Dyrby, nævnte så direktører, og vi ved jo godt, at der ikke er mange direktører, så der er grænser for, hvor meget det kan finansiere, at man lukker et par huller, hvor personalegoder tilfalder direktører.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. John Dyrby: Tænker man så også på alkoholafvænning for lønmodtagere?
Det er jo også skattefinansieret.
Er det også et hul, man vil lukke?
Eller er det kun huller, der gavner direktører?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Ud over at det her igen er langt ud over L 116, så ved spørgeren jo udmærket, at de her vurderinger af, hvor meget der indgår i et skattehul, er betydelig usikre.
Det er de jo også i regeringens eget oplæg.
Jeg har jo sagt det før: Vi vil gerne give eksempler på de her skattehuller, og de kommer.
Men det er ikke rimeligt, at vi får lidt under en uge til det.
Come on – det betyder kom nu.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-25:
Nu fremgår det jo også af lovforslaget, at det ikke bruges til at finansiere noget.
Det er jo sådan set den helt store forskel.
Socialdemokratiet fremsætter forslag til finanslov, hvor man finansierer sine udgifter ved at lukke nogle påståede skattehuller, og nu står hr. John Dyrby i dag i sin ordførertale og siger, at der er masser af skattehuller, at der er pivåbne steder, som vi slet ikke får dækket af.
Men så beder vi dog bare hr. John Dyrby om at fortælle os, hvad det er for nogle områder.
Man må da have gjort sig nogle tanker, når man bruger et påstået skattehul som finansieringskilde i sit finanslovudspil.
Så må man da have en idé om, hvad det er, man taler om.
Men det er måske helt arbitrært?
Kunne hr. John Dyrby løfte sløret for, hvordan man finder en finansiering ved at lukke nogle påståede skattehuller, som man måske slet ikke kan definere?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Nej, det er ikke nogen hemmelighed, og det, jeg sagde i min ordførertale, var i virkeligheden, at det er vores opfattelse, at der er andre skattehuller, der er pivåbne.
Der vil jeg godt sige, at det tror jeg egentlig ikke det er, men der er helt klart nogle, og vi skal nok komme tilbage til det.
Det, jeg jo har sagt, er, at hvis der stod en her, der var klogere end mig, så kunne vedkommende sikkert redegøre for det, men det vil jeg ikke kaste mig ud i lige nu.
Det er jo fantastisk, at vi her har et lovforslag, hvor hele ministeriets apparat står bag.
Der kan man ikke engang sætte kroner og øre på, hvor stort det her skattehul er.
Det er noget, man selv fra regeringens side har defineret som et skattehul, der kan man ikke engang sætte kroner og øre på.
Det synes jeg ærlig talt er urimeligt.
Charlotte Antonsen (V), 2006-01-25:
Det fremstår, som om det er sådan en lidt løsagtig definition af et skattehul, for et skattehul er så et hul, som gavner direktører, men ikke et hul, der gavner lønmodtagere, må jeg forstå.
Et af de huller, der giver flest penge, er vel rentefradragsmuligheden, og boligejere har jo optaget mange lån de senere år.
Er det et hul, man vil kaste sig over, når man nu skal have finansieret alle de dyre nye forslag?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-01-25:
Nu har hr. Dyrby tilsyneladende haft problemer med at specificere nøje, hvad et skattehul er, og måske til hjælp for den store undrende Venstreforsamling kunne jeg så spørge hr. Dyrby, om de investeringer, der i slutningen af 2005 skete på ca. 10 mia. kr. hovedsagelig i udenlandske ejendomme med fradrag i højtlønnedes topskat, betragtes som værende et skattehul.
Jens Rohde (V), 2006-01-25:
Hr. Morten Homann nævner nogle af de skattehuller, som regeringen har lukket, anerkender det og siger, at det er sket efter pres fra bl.a. SF.
Fint nok, lad os sige, at det forholder sig sådan.
Men vil hr. Morten Homann ikke bekræfte, at SF og sådan set også Enhedslisten i den tidligere SR-regerings periode også pressede på, for at netop disse skattehuller skulle lukkes, og at det på trods af pres fra SF og Enhedslisten dengang ikke skete under SR-regeringen?
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Det var vist bare en anden måde at sige: Nej, skattehuller behøver heller ikke at blive lukket umiddelbart.
Det var jo f.eks. tilfældet med skattehullet i forbindelse med parcelhusreglen, som var afdækket i november 2004, og som var beskrevet i »Tidsskrift for Skatter og Afgifter«, hvor løsningen var beskrevet i »Tidsskrift for Skatter og Afgifter«, men som alligevel har fået lov til at stå åbent indtil det lovforslag her mere end et år senere.
Sandheden er jo, at det er et hul, som blev vel beskrevet også tilbage, da vi behandlede sambeskatningsloven, fordi det har den virkning, at sambeskatningsloven forværrer det her problem, fordi den gør det muligt allerede med 50 pct. ejerskab at udnytte de her regler og dermed langt tidligere at få de fordele, som ligger i at udnytte et skattehul.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Den konklusion vil i givet fald være fejlagtig.
Jeg vil godt rette en misforståelse.
Det er jo ikke mig, der kan nævne tre uden at blinke, det var den pågældende skatteekspert.
Men hr. Jens Rohde må have lidt tålmodighed.
Nu bruger man selv adskillige år til at komme frem med det, kunne man så ikke give lidt snor, mere end bare en uge?
Det er det eneste, jeg beder om, og vi skal nok komme med det.
Hr. Jens Rohde behøver ikke ligge søvnløs om natten.
Vi skal nok komme med det.
Tag det nu roligt.