runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Der er jo to miljøhensyn, som man kan gøre gældende, når der er tale om lastbiltrafikken:
Det ene miljøhensyn er at få udskiftet de mest forurenende lastbiler, og det kan vi tro på at det her forslag hjælper til med, og i den forstand er der ingen tvivl om, at vi støtter det.
Det andet miljøhensyn er, at vi får flyttet gods fra lastbiler over på tog og skib, og her hjælper det her lovforslag jo ikke rigtigt, for man kan sige, at den tilskyndelse, der var i sin tid, da vi indførte den her vejafgift, er blevet mindre og mindre, fordi den ikke følger inflationen.
Jeg synes faktisk, at det største problem med det lovforslag, der ligger her, er, at mens der oven i købet som baggrund lå en aftale om, at man skulle inflationssikre den her afgift, så har den altså ligget på det samme niveau i flere år og er dermed faldet 15 pct.
Og hvis vi vedtager det, der ligger her, så ser det for mig ud, som om vi igen vil vedtage en afgift, der lige så langsomt vil falde med inflationstakten.
Det finder vi ikke er tilfredsstillende.
Vi mener faktisk, at man burde reparere på fejlen, der er sket, ved at det ikke har været inflationsreguleret indtil i dag, og man burde selvfølgelig sørge for, at der er en inflationsregulering i den fremadrettede aftale.
Det er muligt, at det ikke er aftalt sådan med landene, men sådan var det i hvert fald i det oprindelige direktiv. Nu er det sjældent, jeg henholder mig til EF-direktiver, men det kan jo ske indimellem, at der dog trods alt er noget godt, og så er det lidt ærgerligt, at vi ikke implementerer det i Danmark.
Derfor vil jeg sige, at vi under udvalgsarbejdet vil arbejde for, at dette lovforslag bliver ændret, sådan at vi ikke får en fortsat udhuling af denne her afgift, men at vi får en genopretning og en fremtidig sikring af afgiftens niveau, sådan at vi også tager nr. 2 miljøhensyn, nemlig det, at vi skal prøve at give skib og tog en konkurrencefordel i forhold til lastbilerne.
Anders Samuelsen (RV), 2000-10-10:
Det Radikale Venstre er positiv over for lovforslaget, som sigter mod, at vejgods på lastbiler fremover bliver transporteret på så miljørigtige lastbiler som muligt.
Forslaget indebærer en uændret afgift på tunge køretøjer, som overholder de skrappeste udstødningsnormer samt kommende skrappere udstødningsnormer.
Samtidig indebærer forslaget en øget afgift på tunge køretøjer, som ikke overholder disse skrappe udstødningsnormer.
Det skulle medføre en omlægning af lastbilparken i retning mod nye og mindre forurenende lastbiler.
Forslaget er en ratifikation af en aftale mellem Danmark, Sverige, Tyskland og Beneluxlandene om en fælles vejbenyttelsesafgift, den såkaldte EURO-vignet.
Denne mellemstatslige aftale indebærer, at de involverede landes lastbiler betaler samme afgift for 1 dags kørsel, uanset i hvilket af landene der køres.
Det vil ikke være i Danmarks interesse at stå uden for dette samarbejde.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-10:
Jo, men man kan jo sagtens gøre alle mennesker glade, hvis man ofrer 30 mio. kr.
Jeg kan godt se logikken i lovforslaget i forhold til meget andet, der ligger i det danske skattesystem, men spørgsmålet er: Er det nødvendigt?
Er det strengt nødvendigt, at vi skulle gennemføre denne her lovgivning?
Man laver en parallel til lønmodtagere, der er grænsegængere, som vi jo på en eller anden måde er forpligtet til at gøre noget ved, men i det her tilfælde er vi det ikke, og vi ser egentlig ikke nogen grund til, at man skulle vedtage dette lovforslag i en situation, hvor der er så mange andre ting, vi skal bruge pengene til.
Vi opfatter ikke, at det er det samme beløb, vi bruger til det her formål, fordi vi mener ikke, at det er noget, vi vil prioritere.
Derfor støtter vi ikke forslaget, men jeg kan høre, at skatteministeren jo naturligvis har et flertal.
Hver eneste gang der skal være en lempelse i skattesystemet, så er der flertal i den anden side.
Hver eneste gang der skal penge ind, så er der flertal herovre.
Sådan er det.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-10:
Det drejer sig om fire forslag vedrørende indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem henholdsvis Danmark og Belgien, Danmark og Makedonien, Danmark og Singapore og Danmark og Uganda.
Forslagene behandles under ét.
For så vidt angår forslaget om dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Belgien, er der tale om en genfremsættelse af lovforslag nr. L 71 fra sidste folketingsår, som blev forkastet ved tredje behandling på grund af en afstemningsfejl.
Vi stemte heller ikke forkert dengang, skal jeg så hilse og sige, fordi Dansk Folkepartis holdning til forslaget er stadig uændret, idet vi mener, at beskatning som udgangspunkt bør foregå i det land, hvor pågældende skatteyder bor.
Jeg skal i den forbindelse henvise til mine bemærkninger i forbindelse med førstebehandlingen af L 71 fra folketingsåret 1999-2000.
Holdningen er den samme, når det drejer sig om dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Makedonien.
Ifølge forslaget kan pensioner og andet vederlag i forbindelse med tidligere ansættelsesforhold i fremtiden beskattes i kildestaten.
Livrenter kan også beskattes i kildestaten, hvis modtageren har været hjemmehørende i kildestaten, og hvis kildestaten i opsparingsfasen har givet fradrag for indbetalinger til pensionsordningen.
Der vil således efter forslaget fremover skulle betales skat af pensionen og livrenter i Danmark, selv om personen er hjemmehørende i Makedonien.
Overenskomsten med Singapore ændres ikke, for så vidt angår pensioner.
Fremover skal Singapores og Danmarks skatter af indkomst som hovedregel svare til dansk skatteniveau.
Desuden fjernes muligheden for, at danske personer og selskaber kan undgå dansk beskatning af fortjeneste ved afståelse af aktiver i Singapore.
Herudover medfører den nye overenskomst også nedsættelse
af de skatter, som en stat kan opkræve af udbytter, renter og royalties, der betales fra denne stat til en modtager i den anden stat.
Der synes at være nogle modsatrettede hensyn, for så vidt angår overenskomsten med Singapore, og det vil vi godt have lejlighed til at kigge lidt nærmere på under udvalgsbehandlingen, herunder også på konsekvenserne for det danske erhvervsliv i Singapore. Endelig dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Uganda, som medfører, at Danmark bevarer muligheden for at beskatte pensioner og offentlige ydelser, som udbetales til en person i Uganda.
Også her gælder for Dansk Folkeparti princippet om, at udbetalinger bør beskattes i det land, hvor pågældende er bosat, så det forslag kan vi altså ikke støtte.
Dansk Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Selv om jeg godt umiddelbart kan se noget sympatisk i forslaget, har vi samme spørgsmål, som også SF havde før
: Er det en nødvendig udgift, er reglerne for, hvornår man kan få de fradrag, tilstrækkelig gode, og er de grænser, som er lagt ind, rimelige?
Det er noget, vi vil kigge på i udvalgsarbejdet.
Vi er ikke umiddelbart overbevist om, at der skal bruges 30 mio. kr. til det formål, men vi vil heller ikke totalt afvise det.
Sonja Albrink (CD), 2000-10-10:
Regeringen ønsker jo at skabe et incitament til at fremskynde udskiftningen af ældre og forældede lastbiler med nogle mere miljøvenlige biler.
Jeg tror, at vi alle sammen kan medvirke til, at det sker, og det er også det, som vi har meget højt oppe på ønskelisten, når vi snakker om disse tiltag.
Men der er også det i det, at jeg ikke tror, at branchen er enig i, at nye afgifter er det, den har brug for lige for tiden.
Jeg tror, at der er brug for, at vi eventuelt får kigget på en anden afgiftsstruktur, hvor nye, miljøvenlige lastbiler bliver billigere og nemmere at anskaffe.
Derfor kan mine ord til skatteministeren i dag da også kun være, at vi godt vil være med til at kigge på det.
Vi er enige i intentionerne, men vi mener ikke, at det er lige netop på den her måde, at vi skal prøve at få enderne til at nå sammen.
Ole Stavad (S), 2000-10-10:
Jeg vil takke for en særdeles bred opbakning til forslaget og sige til hr. Klaus Kjær, at jeg også har noteret mig støtten til det næste forslag.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-10:
Jeg takker formanden for tilladelsen.
Det var en forkert ordførertale, jeg holdt før, men det var der åbenbart ikke nogen, der opdagede, da de ikke havde bemærkninger til den.
Men min ordførertale til L 28 er som følger: Efter de nye regler i realkreditloven kan et realkreditinstitut, der er oprettet som en fond, omdannes til et aktieselskab efter den såkaldte indkapslingsmodel.
Efter denne model kan et realkreditinstitut og et aktieselskab, som er ejet af fonden, fusionere, hvis fondens aktiver og passiver overdrages til aktieselskabet og indkapsles heri som en bunden fondsreserve.
På den baggrund foreslås, at en bunden fondsreserve, som et aktieselskab modtager ved omdannelser omfattet af realkreditloven, ikke skal medregnes i den skattepligtige indkomst for aktieselskabet.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med de ændringer, der skete i realkreditloven som følge af vedtagelsen af lov nr. 333 af 16. maj 2000.
Lovforslaget er en forudsætning for, at der kan ske disse ændringer i realkreditloven.
Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget.
Kim Behnke (FRI), 2000-10-10:
Sjovt nok - med nogenlunde samme argumentation som hr. Frank Aaens, men med den absolut modsatte konsekvens - ser vi sådan på det i Frihed 2000, at vi ikke nødvendigvis er begejstrede for alle disse finansielle supermarkeder.
Men vi kigger en gang imellem ud ad vinduet og erkender, at de er der, at der kommer flere, at de bliver grænseoverskridende, og at de kommer til at fungere som internetvirksomheder og alt muligt andet.
Derfor støtter vi forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Det er jo korrekt, som andre ordførere har været inde på, at dette lovforslag er en følge af, hvad der tidligere er lavet lovgivning om.
Men den lovgivning har vi været imod, fordi den er en del af alt det, der er gjort for at fremme etableringen af finansielle supermarkeder, og jeg synes selv, at bare den seneste fusion, vi har set på det danske finansmarked, viser, at det er en for både samfundet og borgerne meget uklog udvikling, at alt skal bindes sammen i nogle kæmpemæssige koncerner, som omfatter både realkredit, forsikring, bankvirksomhed og alt muligt andet, der har med penge at gøre.
Derfor vil vi som en konsekvens af vores principielle stilling - selv om jeg ikke er i tvivl om, at det er et klogt forslag teknisk set - og fordi vi er imod denne udvikling med flere og flere finansielle supermarkeder, stemme imod forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2000-10-10:
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for lovforslaget.
Lovforslaget er en konsekvensændring af ændringerne af realkreditloven.
Efter de nye ændringer af realkreditloven er det muligt for fondsbaserede realkreditinstitutter at omdanne sig til aktieselskaber.
Ved omdannelsen indkapsles en bunden fondsreserve, og denne fondsreserve er fortsat bundet ved en fusion med et andet aktieselskab.
Det foreslås derfor, at fusionsskatteloven ændres, så denne bundne reserve ikke er skattepligtig hos det aktieselskab, som overtager det omdannede realkreditinstitut.
Denne ændring er nødvendig, da det ellers i praksis vil være umuligt for realkreditinstitutter, som er omdannet til aktieselskaber, at indgå i fusioner.
Jeg skal på denne baggrund meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-10:
Formålet med lovforslaget er at styrke retssikkerheden for selskaber, foreninger osv. i forbindelse med overgangen fra skattefrihed til skattepligt.
Der er tale om overgangsbestemmelser vedrørende fastsættelse af skattemæssige indgangsværdier, dvs. fastsættelse af aktivers fremtidige afskrivningsgrundlag, samt fastsættelse af værdier til brug for opgørelse af fortjeneste og tab ved senere afhændelse af aktiverne.
Forslaget skal ligeledes anvendes over for fonde og foreninger, der overgår til beskatning efter fondsbeskatningsloven, og i de tilfælde, hvor et selskab eller en forening ved en lovmæssig regulering bliver skattepligtigt.
Forslaget skønnes ikke at have umiddelbare administrative eller økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-10:
Lovforslaget er en konsekvens af vedtagelsen i foråret af et forslag til ændring af lov om realkreditlån, som vi støttede.
Jeg tror nok, vores ordfører dengang gav udtryk for, at der var et problem med hensyn til nogle beskatningsregler, og det er så det, der nu rettes op på.
Vi har fuld forståelse
for, at skatteministeren ikke kunne have et lovforslag klar på det tidspunkt, for skatteministeren tegnede sig jo på det tidspunkt for ca. en tredjedel af samtlige lovforslag i sidste folketingssamling, så derfor er det forståeligt, at det ikke kom samtidig med de andre.
Men det nås jo alligevel på indeværende tidspunkt.
Vi støtter forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-10-10:
Med henblik på sagsforløbet og indholdet af lovforslaget kan Det Konservative Folkeparti også tilslutte sig forslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-10:
Det er korrekt, som den socialdemokratiske ordfører fremførte, at der var nogle diskussioner om et forslag til ændring af realkreditloven i foråret, og der burde måske have været et parløb eller et sideordnet forløb i den sag.
Men jeg tror, man må tilskrive det tidspresset og måske lidt kommunikationsovervejelser og lidt spørgsmål om identitet osv., at det blev besluttet, at det foreliggende forslag skulle køre sit eget løb efter sommerferien.
Inden sommerferien - altså i forbindelse med behandlingen af ændringen af realkreditloven - gav Venstre tilsagn om at ville støtte forslaget, og det tilsagn står vi stadig ved.
Frode Sørensen (S), 2000-10-10:
Med dette lovforslag sker der nogle konsekvensændringer af fusionsskatteloven som følge af, at realkreditloven blev ændret i sidste samling.
Indkapsling er kodeordet, som bruges om den procedure, som fondsbaserede realkreditinstitutter kan anvende, hvis de omdannes til aktieselskaber.
Fondens samlede aktiver og passiver overgår til det nye aktieselskab, og i dette selskab indkapsler man den bundne fondsreserve, der er lig med værdien af de indskudte aktiver, efter at fondens gæld er trukket fra.
Det er indholdet af lovændringerne fra maj i år.
Ændringen af fusionsskatteloven betyder, at det modtagende aktieselskab ikke skal tælle denne bundne fondsreserve med i den skattepligtige indkomst ved en sådan omdannelse.
Samtidig foreslår skatteministeren nogle andre, mindre betydende ændringer i kursgevinstloven i konsekvens af ændringerne i realkreditloven.
Jeg kan meddele, at Socialdemokratiet kan støtte ministerens forslag, ligesom vi stod bag de lovændringer, som blev gennemført i foråret.
Ole Stavad (S), 2000-10-10:
Tak for den positive modtagelse.
Nogle enkelte ordførere har spurgt vedrørende den hjemmel, der bedes om med hensyn til ejendomsværdiskatten.
Det er sådan set den samme, som fandtes tidligere, dengang vi havde lejeværdien, som jo var en del af indkomstopgørelsen, og hvor vi også havde den mulighed.
Til hr. Kim Behnke og sådan set også som svar på de bemærkninger, hr. Klaus Kjær kom med, kan jeg sige, at det meste af det, der blev sagt, holder, når vi taler om danske ejendomme.
Men der er jo ikke noget til hinder for, at en person, som er bosiddende i Danmark, ejer en ejendom i f.eks. Frankrig, og den er altså også omfattet af ejendomsværdiskatten, så der kan både forekomme en skønsmæssig vurdering og det spørgsmål, om man har pligt til at oplyse, at man ejer den pågældende ejendom.
Derfor har vi faktisk brug for en lovhjemmel i visse situationer.
Men heldigvis er det jo også rigtigt, at det meste fungerer helt efter de automatiske regler.
Vi kan køre det sådan, at vi har alle oplysninger og kan fortrykke dem på den enkelte selvangivelse og den enkelte forskudsangivelse, og derfor kan borgerne i langt de fleste tilfælde være fri for at bekymre sig særlig meget om det.
Hvis man kan se, at det udgangspunkt, der er på selvangivelsen, er det samme som den seneste ejendomsvurdering, kan man være rimelig tryg, for så passer det også.
Men der er altså situationer, hvor vi ikke har nøjagtige vurderinger, specielt når talen er om ejendomme, der er beliggende i udlandet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-10-10:
Vi synes, det er et godt og rigtigt forslag, og når man læser det igennem, er der jo konsekvens over det.
Det er gennemtænkt, så vi har ingen indvendinger mod substansen. Der er også skaffet de nødvendige midler inden for skatteforslagene, så der er jo faktisk næsten grund til en hel juleaftenstemning over dette forslag kombineret med et par andre forslag.
Det er meget smukt, så vi kan helt bakke det op.
Kim Behnke (FRI), 2000-10-10:
Nu er jeg i den lidt usædvanlige situation, at jeg gerne vil takke ministeren.
Jeg håber ikke, det skal komme mig til skade senere i livet ligefrem at takke en skatteminister.
Men jeg er jo en af dem, der har haft den tvivlsomme fornøjelse gennem ganske mange år at få henvendelser fra folk, som ikke har kunnet forstå den måde, skattelovgivningen har været skruet sammen på. For det første skete der det, da vi bruttoficerede pensionerne tilbage i 1993, at folk i udlandet lige pludselig blev skattepligtige.
De fik tilsendt en selvangivelse, uanset om de boede i Spanien, Portugal eller Canada, og lige pludselig skulle de til at være selvangivelsespligtige over for Danmark, og det forstod de ikke.
Men så opdagede de også, at den økonomi, de fik ud af det, var værre end tidligere, fordi de - som ministeren jo også ganske rigtigt gør opmærksom på i forslaget - ofte kun havde en meget lille indkomst i det land, hvor de boede, og så havde de slet ingen mulighed for at udnytte de traditionelle fradragsregler, der findes.
Dette forslag løser mange af de problemer, og jeg skal med stor fornøjelse skrive rundt til mange af de folk og fortælle dem, at nu er der fundet en løsning, så det har altså hjulpet.
Jeg håber, at mange af de henvendelser har været medvirkende årsag til, at ministeren fremsætter forslaget.
Det er et godt forslag, og det fortjener at blive vedtaget hurtigt.
Ole Stavad (S), 2000-10-10:
Jeg vil takke for, har jeg vel lov at sige, mange venlige bemærkninger fra et stort flertal.
Problemstillingen er jo opstået af den grund, at hvis man er begrænset skattepligtig, er der normalt kun mulighed for fradrag for en isoleret del af den pågældende indtægt.
Derfor har vi også lavet afgrænsninger - og det er sådan set svaret til hr. Frank Aaen, der spurgte, om afgrænsningen er den rigtige.
Det, vi har lavet, er, at 75 pct. af den samlede indtægt skal stamme fra og være beskattet i Danmark som en forudsætning for, at man får de samme fradragsmuligheder, som hvis man boede i Danmark - eksempelvis fradrag for renteudgifter, eller hvis man eksempelvis man har en ægtefælle, der ikke har indkomst.
Så kan man fremover, når dette forslag er vedtaget, overføre et uudnyttet personfradrag eller et uudnyttet bundfradrag for mellemskatten til ægtefællen.
Derfor mener jeg egentlig, at det eneste, vi sikrer med forslaget, er, at den danske beskatning er lige så rimelig, hvis man bor i udlandet og bliver beskattet i Danmark, som hvis man bor i Danmark og bliver beskattet i Danmark.
Derfor mener jeg også, at der er en balance, og jeg håber, hr. Aage Frandsen og hr. Frank Aaen, der signalerede et lidt åbent sind over for forslaget, vil sige, at der er sammenhæng i det.
Hvis vi skal sikre beskatningen af danske pensioner - og det mener jeg vi skal, uanset om det er offentlige pensioner eller opsparing, der er foretaget med fradrag i indkomsten i Danmark, og vi gør det dobbeltbeskatningsoverenskomst for dobbeltbeskatningsoverenskomst - er det også fair nok, at hvis man er deroppe, hvor 75 pct. eller mere af ens samlede indkomst bliver beskattet i Danmark, gælder der også de samme skatteregler.
Det er sådan set kun det, der ligger i forslaget, og det synes jeg egentlig er udtryk for fairness
og svarende til den samme linje som den, vi følger på dobbeltbeskatningssiden
Så hvis jeg skal sige det lidt enkelt, mener jeg, der er rimelighed i det her, og jeg håber egentlig også, at de to partier, som normalt er venligtsindede, når vi skal have kassen til at stemme, vil opleve det sådan.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Jo, vi er indstillet på at kigge på det, men vi vil altså også i den forbindelse tage med i betragtning, at den gruppe, vi taler om her, for nogles vedkommende er folk, der har haft ualmindelig gunstige skattevilkår under opsparingen af deres private pensionsordning og i den grad er blevet forgyldt af skattereglerne
Derfor vil vi selvfølgelig også kigge på, at der er rimelighed, og at man ikke, om jeg så må sige, forgylder en gang mere.
Det går med ind i drøftelsen, det er klart.
Men noget af det, vi snakker om her, er altså opsparing, der stort set er betalt over skatten, og det synes vi måske lige man skal være lidt opmærksom på.
Ole Stavad (S), 2000-10-10:
Vi kan sige, at der er i hvert fald ingen, der får gunstigere regler, end hvis de boede i Danmark og havde fuld skattepligt til Danmark, og der er ikke kun tale om folk, der har høje indkomster.
Det er også folk, som eksempelvis af helbreds- og klimatiske grunde flytter et sted hen, hvor de kan få en bedre tilværelse med deres folkepension og måske en lille bitte smule ved siden af, så det er alle kategorier af mennesker, vi snakker om, på samme måde som tilfældet er herhjemme.
Det kan godt være, at der er flere med højere indkomster, der flytter ud og tager en større pension med.
Men det, der er vigtigt, er, at det er altså ikke sådan, at vi forærer en særlig fordel til de pågældende.
Vi giver de samme fordele, som er en del af balancen i vores samlede danske skattesystem.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Jeg er helt med på, at der er ganske almindelige pensionister
uden særlig meget at leve for, som kan få gavn af det her, og det vil vi også kigge på.
Men der er heller ingen tvivl om, at når vi snakker fradrag og ligningsmæssige fradrag, er der jo en meget nøje sammenhæng mellem, at jo større indkomst man har, jo større fradrag har man, og derfor kan vi igen komme ud for, at nogle af dem, der er blevet forgyldt allermest, mens de sparede op, også bliver dem, man hjælper allermest nu, og det er vi ikke indstillet på.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-10:
Den socialdemokratiske ordfører har jo glimrende gjort rede for indholdet af lovforslaget, så det vil jeg ikke trætte de interesserede tilhørere med, men blot meddele, at da Venstre også støttede afskaffelsen af hæftestraf i foråret, kan vi både tiltræde ændringen i den del af forslaget og forslaget om ejendomsværdiskatten.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-10-10:
Forslaget følger fint op på forslaget fra i foråret, som vi også støttede.
Vi har forstået, at det er en konsekvens af lovgivning på en række andre områder, og at det derfor er naturligt, at man følger efter på skatteområdet.
Efter vores opfattelse skal man gå meget langt inden for skatteområdet, før man ligefrem skal gøre sig fortjent til fængselsstraf, og jeg tror i øvrigt, at meget store bødestraffe har en mere præventiv virkning på de mennesker, der typisk vil overtræde skattelovgivningen.
Derfor tilslutter vi os lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-10:
SF kan støtte lovforslaget.