runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-03-18:
Det er vigtigt, når vi tager denne her debat om forebyggelse, at skille ad: Hvad er de konkrete forebyggelsesinitiativer i forhold til de unge eller andre, der er kommet ud i kriminalitet?
Den anden del af det er jo den almene forebyggelse: Hvad gør vi for at forhindre, at nogen begår vold første gang?
Og der er det, jeg gerne vil høre De Konservative, hvordan man får det til at hænge sammen, at man på den ene side ønsker at forebygge voldskriminalitet og på den anden side går ind og skærer ned på det boligsociale arbejde, skærer ned på beboerrådgiverne, som netop er med til at forhindre, at familierne får så store problemer, at det kan føre til, at de unge kommer ud i kriminalitet, eller til, at der opstår vold i hjemmet, fordi de f.eks. ikke har penge nok til husleje og mad og derfor kommer op at slås indbyrdes eller lader det gå ud over andre på gaden.
Ikke at det er nogen undskyldning for det, men det er altså en medvirkende årsag, og jeg forstår ikke, hvordan man får det til at hænge sammen.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-18:
Et delelement i den her forespørgsel er f.eks. nedbringelse af tilbagefald til kriminalitet blandt personer dømt for personfarlig kriminalitet, dvs. udslusning fra fængslet, udslusning fra den institution, man er anbragt på.
Hvordan kan man sikre sig, at man rent faktisk får mulighed for at få en uddannelse, og hvilke uddannelsestilbud er der?
Hvordan skal man kunne fastholde en handleplan lavet i fængslet, som også kan fungere ude i virkeligheden? Hvilke overvejelser har Det Konservative Folkeparti på lige præcis det her område, som jo er en del af forespørgslen?
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-18:
Da debatten startede for en times tid siden, skrev jeg »fru Line Barfod« på min lille seddel, og så begyndte jeg at sætte en lodret streg, hver gang fru Line Barfod sagde »ressourcer«, og nu nåede jeg op på streg nr. 16 i spørgsmålet til mig.
Alt er samfundets skyld, ikke noget med forældrene, ikke noget med den enkelte, bare vi poster flere penge i det.
Vi er enige, helt enige, det er godt, hvis vi har råd til at bruge nogle flere penge, og det er jo derfor, regeringen arbejder meget målrettet på at skaffe penge til det her område og til mange andre.
Det gør vi ved at have fremlagt en finanslov, der markant skærer på skatter og afgifter, vi har lavet et skattestop, vi skærer på alle de afgifter og skatteforhøjelser, den tidligere regering havde på arbejds- og erhvervslivet.
Det betyder jo, at vi skaber flere arbejdspladser, flere job, vi skaber større velstand i samfundet, der bliver færre, der bor udstødt i de der sociale boligblokke, som fru Line Barfod taler om osv.
Vi har altså en politik, der målrettet skaber et bedre, et rigere og et lykkeligere samfund, bare ved hele tiden at rette på nogle få ting, der ikke fungerer godt nok.
Men det er jo ikke alt.
Det er også med - for nu bare at tage én af nyskabelserne.
Tak for det til de to ministre.
Til fru Anne Baastrup, der spørger: Hvad med uddannelsen i fængslerne, osv.?
: Den kan da godt blive bedre, og en af måderne, vi gør den bedre på i den nuværende regering, er jo bl.a. ved at sætte markant ind over for narkoen, således at folk ikke ligger sanseløst berusede af narko i fængslerne, men kan lave et stykke målrettet arbejde eller tage en målrettet uddannelse, mens de er inde og afsone.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-18:
Jeg kunne godt lide, at hr. Helge Adam Møller i sin ordførertale understregede forældrenes ansvar, og jeg er helt enig i det, som hr. Helge Adam Møller sagde netop i den forbindelse.
Jeg synes, det er et vigtigt aspekt at have med i debatten her i dag.
Så trak hr. Helge Adam Møller linjer bagud i tid og sagde, at når det gælder selve forebyggelsesindsatsen, har et stort flertal af partierne i Folketinget jo været meget enige om det her, og mange af de initiativer, som regeringen nu har taget med de to handlingsplaner, der er fremlagt, har sådan ligget lidt i skuffen.
Det er nok rigtigt; jeg kan ikke vide det helt præcist, men det tror jeg da, når hr. Helge Adam Møller siger det.
Så meget desto mere synes jeg, at der kunne være grund til at sige: Lad os komme lidt videre, også i fællesskab.
Lad os også få De Konservatives opbakning til, at vi i dag med et bredt flertal kunne vedtage et forslag til vedtagelse, som tager et nyt sigtemål, med en udvidet plan, som tager nye initiativer med, ikke mindst på det område, som i hvert fald ikke er med i regeringens hidtidige initiativer, nemlig når vi taler om udslusning og efterværn i forhold til dem, der har været inde, med henblik på, at vi kan sikre dem en kriminalitetsfri tilværelse.
Kunne Det Konservative Folkeparti ikke støtte Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse her i debatten i dag?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-18:
Da vores ordfører, hr. Per Dalgaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne holde hans ordførertale.
Dansk Folkeparti tror på, at strengere straf vil have en præventiv virkning, derfor støtter vi de lovforslag, der er blevet debatteret her i salen i torsdags, f.eks. L 118.
Når Kristeligt Folkeparti med en forespørgsel ønsker at indikere et ønske om at forebygge den personfarlige vold, kan ingen partier være uenige.
Det er først, når vi går til metoderne til at opnå dette, at vandene skilles.
Dansk Folkepartis holdning har altid været, at når en model viser sig ikke at opfylde ens ønsker og behov, må man tage andre i brug.
Når det viser sig, at den grove vold er stigende, fortæller det, at de gældende regler og love ikke har opfyldt ønsket om mindre vold.
Derfor må lovgivningen laves om, f.eks. som foreslået af justitsministeren i L 118, Dansk Folkeparti vil dog stadig fastholde, at for at de strenge straffe skal få nogen effekt inden for en overskuelig tid, må vi indføre minimumsstraffe.
Netop dette vil efter vores mening have en yderligere præventiv virkning.
Dansk Folkeparti mener således, at såfremt en person er klar over, at forbryder han sig mod samfundet ved vold, er der ingen vej uden om, så ender han ved den primitive handling i fængsel.
I øvrigt henviser jeg til debatten i torsdags, hvor emnet blev grundigt debatteret.
Vi henviser også til den nylig afsagte dom fra Odense Byret, hvor grov vold mod en kun 13-årig pige sammen med en form for frihedsberøvelse kun medførte 18 måneders fængsel.
Dette er ganske uantageligt for Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti går ind for de resocialiseringsforsøg, der hver dag gennemføres i fængslerne.
Blot de ikke får karakter af rene beskæftigelsesprojekter for stimevis af pædagoger, så finder vi det på sin plads, at man prøver meget, for at den kriminelle skal blive en bedre borger.
Ud af de mange forskellige metoder må der kunne vælges nogle funktionelle, duelige og effektive, så effektiviteten måske kunne forøges.
Vi kan se mange gode intentioner i det forslag til vedtagelse, som Kristeligt Folkeparti har fremsat, og støtter tanken bag det, men flere af punkterne er sat i værk eller er planlagt igangsat.
Desuden har Dansk Folkeparti indgået en finanslovaftale med regeringen, hvor vi er enige om ikke at øge udgifterne for staten, og derfor kan Dansk Folkeparti
ikke støtte det foreliggende forslag til vedtagelse.
Line Barfod (EL), 2002-03-18:
Kan hr. Helge Adam Møller sætte et par streger mere?
Jeg har tænkt mig at bruge ordet ressourcer et par gange til.
Spørgsmålet er jo, hvordan man bruger sine ressourcer, og om man vælger at bruge ressourcerne på forebyggende arbejde.
Enhedslistens opfattelse er, at bruger man ressourcerne på forebyggende arbejde, er det i det lange løb og for den samlede samfundskasse billigere, end hvis man skal bruge ressourcerne bagefter på at rette op.
Det er billigere at bruge nogle få ressourcer på at have nogle dygtige beboerrådgivere i de socialt udsatte boligområder, end det er at skulle bruge ressourcer bagefter på at hjælpe folk, hvis de er blevet hjemløse, er blevet narkomaner, alkoholikere eller kriminelle, og især hvis de er blevet kriminelle og har ladet det gå ud over andre, så også at skulle bruge ressourcer på at hjælpe ofrene, ligesom det er billigere at bruge ressourcer på at have et godt arbejdstilsyn end at skulle bruge ressourcerne bagefter inden for sundhedsvæsenet på at prøve at hjælpe folk igen.
Derfor er det et spørgsmål om, hvornår man bruger ressourcerne, og hvordan man sætter dem ind, og vores opfattelse er, at det er langt bedre med forebyggelse end at skulle hjælpe ofrene bagefter.
Så undgår vi også alle de menneskelige lidelser for dem, der bliver ofre.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-18:
Jeg vil blot sige til den konservative ordfører, at jeg synes, det er rart at få sagt højt og tydeligt her fra Folketingets talerstol, at man ikke arbejder på at få nedsat
den kriminelle lavalder; det synes jeg er et godt signal. Men så har jeg et spørgsmål, som jeg stiller af ren nysgerrighed: Hvad er det for nye og anderledes sanktioner, Det Konservative Folkeparti forestiller sig man skal have for unge under den kriminelle lavalder, ud over dem, der findes i forvejen?
Det er jo et område, hvor det er meget svært at gennemføre egentlige sanktioner, fordi det er de sociale myndigheder, der har ansvaret for børnene.
Sandy Brinck (S), 2002-03-18:
Jeg skal blot kvittere og sige, at det er helt korrekt, når den konservative ordfører siger, at regeringens handlingsplaner er i fuldstændig forlængelse af den tidligere regerings.
Jeg vil faktisk gå så vidt som til at sige, at arbejdet sådan set har været tæt på at være færdigt og til at hive op ad skuffen.
Det er vi glade for, og det skal der absolut ikke lyde nogen kritik af.
Socialministeren sagde i sit svar, at det var vigtigt, at unge fik fodfæste på arbejdsmarkedet, og der må vi sige, at i forhold til hele uddannelsesdelen og særligt dem, som har det sværest - den fri ungdomsuddannelse kunne nævnes som et eksempel - har der været store besparelser.
Så jeg tror, at dér, hvor enigheden kan ses, er på det rent retspolitiske område, hvis vi overhovedet kan nå så langt, men i alt det, der ligger udenom, skærer den nuværende regering, til trods for at det har kriminalpræventiv virkning.
Karsten Nonbo (V), 2002-03-18:
Hvis det havde været tidsfristen alene, er jeg da sikker på, at man kunne komme frem til nogle forhandlinger.
Nu har justitsministeren og socialministeren fremlagt en plan, og nu beder Kristeligt Folkeparti om at få fremlagt en udvidet plan.
Alting er jo relativt, og i første omgang er jeg tilfreds med den plan, der kommer fra justitsministeren og fra socialministeren, og den stemmer jeg for i første omgang. Så indtil vi har set den og fået den vurderet
ordentligt, siger jeg nej til den plan, der ligger fra Kristeligt Folkeparti.
Om det at sikre botilbud: Jamen de mennesker, som kommer ind og sidde, har jo også boet et sted, inden de kom ind.
Man har sit botilbud, inden man kommer ind.
Man bor et sted, inden man kommer ind.
Her har kommunerne jo også en forpligtelse.
Man kan også gå ind og prioritere, man kan gå ind og overveje, hvordan man bruger de ressourcer, man har, og om de kan bruges anderledes.
Det er ikke bare et spørgsmål om, at det skal koste penge, hver gang der skal gås et skridt.
Jeg ved ikke, om fru Elisabeth Arnold ikke hørte efter eller fru Elisabeth Arnold ikke ville høre efter.
Det, jeg siger, er, at hvis vi får de hurtige, korte varetægtsfængslinger og sagerne efterforsket, inden de udvikler sig til sagskomplekser, er de meget nemmere, meget enklere at have med at gøre, og derfor kan de altså klares på meget kortere tid.
Det, vi oplever i retssalen, er, at retterne arbejder, de bilagerer, de skriver store sagskomplekser på 40-50 forhold, og fordi man venter, ruller man sagerne foran sig som snebolde, og så bliver de komplicerede.
Hvis man huggede til fra starten, ville de ikke være så komplicerede.
Det vil sige, at en kort, hurtig dom efter en varetægtsfængsling ville gøre, at man meget nemmere ville komme til bunds i sagen, og det kunne så også sende det signal første gang, at der ingen grund er til at lave mere af den voldskriminalitet.
Ja, det gør jeg.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-18:
Jeg kan forstå, at hr. Nonbo hellere vil stemme for et forslag, ingen af os endnu har set, end stemme for et forslag, hvis indhold han åbenbart er enig i, undtagen
fristen for det
Det har vi så fået klar besked på.
Det er så i orden.
Men jeg forstår ikke, hvordan hr. Karsten Nonbo kan tale så meget om hurtigere domfældelse og hurtigere afsoning, når han samtidig er talsmand for et parti, som har foreslået massive nedskæringer på domstolene.
Det svar har vi altså ikke fået endnu, og det er hr. Nonbo blevet spurgt om flere gange i dag.
Det er nemlig rigtigt, at ting tager tid, og derfor er det også helt forståeligt, at hr. Karsten Nonbo synes, at den der frist, som er sat i Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse, er lige lovlig stram, selv om der deri er indbygget dobbelt så lang tid, som regeringen indtil nu har haft til at fremsætte sin meget, meget store byge af forslag.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Karsten Nonbo, om han på Venstres vegne kan sige, at man kan leve med den frist, der er her, eller om vi skal gøre den lidt længere for at få Venstre til at acceptere den, så Venstre kan stemme for dette her udmærkede forslag til vedtagelse.
Line Barfod (EL), 2002-03-18:
Vedrørende diskussionen om varetægtsfængsling og retshåndhævelsesarrest vil jeg da foreslå hr. Karsten Nonbo, at vi ser på den undersøgelse, som Preben Wilhjelm lavede for nogle år siden om retshåndshævelsesarresten og om, hvor svært det var for dommerne at forudse, hvilken straf folk ville få på et langt senere tidspunkt.
Det er mig bekendt det eneste forskning, der er lavet om det.
Så kan jeg forstå på hr. Karsten Nonbo, at næsten ligegyldigt, hvad vi taler om, om vi taler om generel forebyggelse af mobning i skolerne, om arbejdsmiljø eller om, at der skal laves konkret statistik på domme, skal alle bare løbe hurtigere.
Der skal ikke afsættes flere ressourcer nogen som helst steder; alle ansatte alle steder skal bare løbe hurtigere for at leve op til alle vores pæne ord.
Har Venstre overhovedet ingen forståelse for, at der er en grænse for, hvor hurtigt folk kan løbe, at nogle gange kræver det altså flere ressourcer, hvis man vil have udført flere opgaver?
Anne Baastrup (SF), 2002-03-18:
Hr. Nonbo nåede ikke at svare på, hvordan hr. Nonbo vil sikre, at der rent faktisk er botilbud til folk, der bliver udsluset.
Hvordan vil hr. Karsten Nonbo sikre, at den kommune, som er den oprindelige bopælskommune, fortsat opfatter sig selv som oprindelig bopælskommune?
Og så synes jeg, det er imponerende, at hr. Karsten Nonbo vender tilbage til det der med at være tough, altså tilbage til dengang, hvor man skulle være hård i filten som politimand eksempelvis; når man gerne ville være politiassistent, skulle man også være klar til at få et par øretæver.
Det er heldigvis ikke Politiforbundets opfattelse nu.
Men vi har problemet, i og med at man nedlægger store dele af arbejdstilsynet, så der ikke er ressourcer til at give den undervisning, som hr. Karsten Nonbo selv efterlyser.
Derfor ville jeg meget gerne, hvis hr. Karsten Nonbo herfra kunne give et tilsagn om, at Venstre ville genoverveje deres fuldstændig uantagelige nedskæring på arbejdstilsynet.
Hvis det er den viden om arbejdsmiljø, som hr. Karsten Nonbo har givet udtryk for, man har i Venstre, så forstår jeg udmærket, at Venstre er kommet med det forslag.
Problemet er, at beskæftigelsesministeren har samme niveau for viden, og det er skidt.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-18:
Vi vil altså hellere skabe job, end vi vil flå folk endnu mere i skat.
Hvis det stod til fru Line Barfod og Enhedslisten, så skulle han sikkert betale 80 pct., for der er jo ikke grænser for, hvad vi skal bruge ressourcer til. Vi vil hellere sætte skatten ned, så vi genererer nogle flere job og nogle flere arbejdspladser.
Så får vi
færre narkomaner, færre prostituerede, færre i fængslerne osv., og vi skaber et bedre samfund.
Sådan er det.
Hvis fru Line Barfod kan nævne et eller andet område inden for kriminalitetsbekæmpelse, hvor vi eksempelvis ved at forebygge kan få mere effekt, vil jeg gerne lytte.
Men det der med kun at ville bruge flere og flere og flere penge er ligesom et lille forkælet barn, og det accepterer vi ikke i Det Konservative Folkeparti. Så spørger den radikale ordfører om nye sanktioner til børn og unge.
Det vil denne regering fastsætte, sådan at man sikrer sig, at der kommer nogle klare vilkår, som den unge skal leve op til for at sikre sig, at der ikke bliver udløst en egentlig straf.
Man vil også sørge for - hvad man desværre ikke altid tidligere har gjort - at hvis de vilkår, der er sat op, bliver brudt og ikke overholdt, så får det også en konsekvens.
Det var det, jeg nævnte med krav, konsekvens og i stedet for kærlighed omhu eller omsorg, at man altså tager den unge alvorligt.
Endelig til hr. Jann Sjursen
med hensyn til, om vi ikke kunne støtte Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse:
Jeg indrømmer, at der er mange gode ting i den og mange ting, som vi er helt enige i, men vi synes nu altså, at vi vil have tid til at se de to handlingsplaner virke, som er lagt frem fra de to ministre.
Vi vil have de ting gennemført, og når der så er gået et år eller halvandet, kan vi jo diskutere sagen igen.
Derfor vil jeg om lidt læse et forslag til vedtagelse op fra Folketingets talerstol.
Det er ikke nogen desavouering af forslaget til vedtagelse fra Kristeligt Folkeparti.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-18:
Jo, jeg kan godt høre, hvad hr. Nonbo siger, og jeg kan også godt forstå ordene, men jeg forstår bare ikke, hvordan det hænger sammen, for med de nuværende ressourcer er der åbenbart en stor sagspukkel, som løber foran domstolene.
Nu skærer man ressourcerne ned, og så vil man have, at domstolene skal arbejde hurtigere.
Det giver ikke mening i mit univers.
Det gør det ikke.
Sandy Brinck (S), 2002-03-18:
Det bliver selvfølgelig interessant, når vi andre får lov til at se, hvad det er for et meget bedre forslag til vedtagelse.
Man skal selvfølgelig ikke afvise det, før man har set det.
Jeg sad dernede og blev helt varm om hjertet, da vi blev lovet af den konservative ordfører, at denne regering ville skabe et lykkeligere samfund.
Det er vi selvfølgelig glade for, men jeg har bare lidt svært ved at se, hvordan skattestop skaber boligområder med overskuelige udearealer og opgange, som skaber større tryghed, som skaber færre flugtmuligheder, som skaber færre voldtægtsfælder, som de også kaldes.
Jeg har svært ved at se, hvordan det hænger sammen.
Jeg må så også sige, at den her forældreinddragelse, som jeg tror vi alle sammen er enige om er enorm vigtig, har jeg svært ved at forstå skulle være noget nyt.
Det er beskrevet her i årsberetningen fra Det Kriminalpræventive Råd for 2001, altså det, de har lavet i 2001; det er altså en tilbageskuen på, hvad der er sket.
Vi kan være nok så enige om forældreinddragelse
, men Det Konservative Folkeparti skal ikke stå og lade, som om det er nyt og en dyb tallerken, som Det Konservative Folkeparti nu har opfundet.
Det er sat i sving, og det kan sikkert intensiveres; det støtter vi varmt.
Jeg kan sådan set godt forstå, at ministeren er lidt ked af, at det ikke er handlingsplanerne, der har været i fokus, men derimod de områder, der ikke er konsensus om.
Men jeg synes egentlig, det er fornuftigt nok, når vi skal diskutere, for så får vi også sat fokus på det, vi ikke er enige om, og på de steder, hvor vi godt kunne tænke os, at den positive udvikling blev fortsat. Ministeren siger: Lad os nu få det her sat i gang, og lad os så evaluere det positivt.
Derfor virker det lidt underligt, at man skærer beboerrådgiverne væk med ét hug, samtidig med at netop ordningens kriminalpræventive indsats bliver evalueret.
Kan ministeren bekræfte, at det forholder sig sådan, og derudover begrunde, hvorfor man bare skærer ned i stedet for at vente på den positive evaluering?
Line Barfod (EL), 2002-03-18:
Jeg skal gerne til almindelig oplysning for hr. Helge Adam Møller gentage en anden af Enhedslistens mærkesager: Vi ønsker ikke, at skatten skal stige for metalarbejderen,
derimod ønsker vi, at de multinationationale selskaber skal betale den skat, som de burde efter lovgivningen, men hvor man ikke ønsker en tilstrækkelig kontrol, der kan sikre, at vi får de skattemidler hjem, som de burde betale efter lovgivningen, og hvor denne regering tværtimod skærer ned på kontrollen i Told og Skat.
Her er et område, hvor man ikke ønsker at have øget kontrol, som man ellers gør på andre områder.
Så vil jeg gerne sige, at det her spørgsmål om ressourceforbrug jo også handler om kassetænkning.
Hvis man bruger lidt penge i den ene kasse, kan det være, man kan spare en masse penge i en anden kasse.
Hvis man bruger en lille smule penge fra sagsbehandlerne på socialkontoret eller fra beboerrådgiverne, kan det være, man sparer en masse penge ovre i kriminalforsorgens kasse, fordi man så ikke behøver at tage sig af noget kriminalitet, der ikke bliver til noget, når man har forebygget den ved et stykke ordentligt socialt arbejde.
Det koster langt, langt mere, når man skal rette op på det bagefter.
Karsten Nonbo (V), 2002-03-18:
Jeg vil sige undskyld til fru Sandy Brinck, som har spurgt om det to gange før.
I forhold til revselsesretten har vi jo den holdning, at et lille rap over fingrene hører under revselsesretten, og det skal der være tilladelse til, og det er jo heller ikke noget, der på nogen måde kan efterforskes, men vold over for børn tager vi kraftigt afstand fra.
Problemet er jo efterforskningen, og det ved fru Sandy Brinck også godt.
Så er der det med den hurtige afsoning, og jeg prøver at sige det en gang til: Jeg tror, at hvis man kommer ind med det samme, slipper vi for flere sager.
Der sker jo lige netop det, at kommer de ind med det samme, slipper vi for at få så mange sager, der tårner sig op og tårner sig op.
Det er altså ikke det store arbejde, det er ikke særlig kompliceret, når man har de sager, hvor man har særlig bestyrket mistanke, med det samme at hive dem direkte fra detentionen - for det er jo gerne i forbindelse med spiritus - og hen i dommervagten og få dem varetægtsfængslet og efterfølgende få dem dømt for det ene forhold, som de har lavet, frem for at man sender dem hjem, får nye forhold, sender dem hjem, får nye forhold.
Det er hér, vi får de komplicerede sager, som lægger beslag på dommerens tid.
Så er der det om døgninstitutionerne: Jamen det gælder jo folk, der er ansat til at tage sig af psykisk syge, og politiet, der har med de her voldsmænd at gøre, og man er en udsat gruppe inden for de erhverv.
Her gælder det om, at man for det første har en god fysisk form, og at man for det andet får en god undervisning i, hvordan man tackler de mennesker, for de mennesker er jo mange gange ikke voldelige for voldens skyld, i hvert fald ikke når vi snakker om de psykisk syge i døgninstitutioner.
Sandy Brinck (S), 2002-03-18:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg er blevet opmærksom på, at Socialdemokratiet ikke har forholdt sig til det forslag til vedtagelse, som er kommet fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Socialdemokratiet støtter Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse og kan ikke støtte regeringspartiernes og Dansk Folkepartis, og det er med den begrundelse, at handlingsplanerne sådan set er fine nok, men at det alligevel ikke er godt nok, når man samtidig skærer ned på det boligsociale område.
Det er en af pindene i forslaget til vedtagelse fra Kristeligt Folkeparti.
Det er heller ikke godt nok, når det er sådan, at man meget markant ændrer forudsætningerne for den behandlende og resocialiserende indsats, der skal gøres i Kriminalforsorgen, i negativ retning.
Det er en anden pind i Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse, som vi derfor kan støtte meget positivt.