Ritt Bjerregaard (S), 2000-05-02:
Umiddelbart er Enhedslistens lovforslag sympatisk, for hvem kan være uenig i en målsætning om, at der ikke bør være medicinrester i fødevarer? Folketinget har tidligere i år behandlet spørgsmålet om medicinrester i mælk og kød.
Min forgænger, hr. Henrik Dam Kristensen,
var så sent som den 26. januar i år i samråd i Fødevareudvalget, hvor han grundigt redegjorde for regler om og administration af medicinrester i fødevarer.
Min forgænger udleverede alle dokumenter, så Fødevareudvalget ved selvsyn kunne konstatere, at Folketinget for 10 år siden i foråret 1990 blev fuldstændig informeret om det kommende fælles regelsæt i EU.
Og endelig fik Fødevareudvalget detaljerede svar på en lang række opfølgende spørgsmål fra Fødevareudvalget.
Folketinget har altså fået sagen fuldt belyst, og man har åbenbart været tilfreds med de svar, der er blevet givet.
Jeg har i hvert fald fra sidelinjen, og efter jeg blev fødevareminister, ikke på noget tidspunkt kunnet konstatere
et flertal, endsige en stemning for, at Danmark, hvad angår restindhold af veterinærmedicin i fødevarer, skulle gå enegang i EU og indføre national lovgivning for et område, som ellers er fuldt harmoniseret.
Men måske er den kommende folkeafstemning om euroen den egentlige grund til det forslag, vi behandler her i dag.
Regeringen har en klar målsætning om at begrænse anvendelsen af veterinære lægemidler i fødevarer.
Fødevareministeriet har derfor taget hånd om sagen i flere år og iværksat flere initiativer, der skal bidrage til en reduktion af antallet af sygdomstilfælde i husdyrproduktionen og dermed en reduktion i brugen af medicin.
Medicin i fødevarer er i dag reguleret med grænseværdier, som sætter et præcist loft for det maksimale restindhold.
Det er et udbredt princip at regulere uønskede stoffer med grænseværdier.
Princippet er videreført i den europæiske lovgivning for medicinrester i fødevarer.
Min forgænger, hr. Henrik Dam Kristensen, redegjorde i januar over for Folketinget for de faglige argumenter for fælles grænseværdier for restindhold af medicin i fødevarer.
De fælles EU-grænseværdier for restindhold af veterinærmedicin i fødevarer fastlægges ud fra en videnskabelig, sundhedsmæssig vurdering af hvert enkelt stof.
Lægemidlerne vurderes af en videnskabelig ekspertgruppe med repræsentanter for alle EU's medlemslande.
Der foretages en omfattende sundheds- og sikkerhedsmæssig vurdering.
Der anvendes normalt en sikkerhedsfaktor på 100.
Det vil med andre ord sige, at hvis reglerne overholdes, vil rester af veterinære lægemidler ikke give anledning til sundhedsmæssige betænkeligheder.
Det ser ud, som om forslagsstillerne erkender, at det kan blive nødvendigt at give syge dyr en dyrlægefaglig behandling.
Det er imidlertid et faktum, at medicinsk behandling af et dyr altid vil betyde, at der er en rest tilbage i dyrets krop, rester af en relativ størrelse, da det helt afhænger af analysemetodens følsomhed, hvorvidt man kan påvise rester.
En følsom analyse fanger mere end en grov metode.
Rester mellem analysemetodens laveste måleniveau og det absolutte nul kan i sagens natur ikke påvises, men selv om man ikke kan påvise mængder, som ligger under måleniveauet, ændrer det ikke ved restens faktiske eksistens.
Det er således fejlagtigt at tro, at et forbud mod rester vil føre til et totalt fravær af veterinære lægemidler i animalske fødevarer.
for forbrugerne.
Det ville i så fald være status for analyseteknik, der ville bestemme det tilladte restindhold.
Det blev bl.a. fremført over for Folketinget tilbage i foråret 1990 ved forhandlingerne om det kommende fælles regelsæt for veterinærmedicin.
Rester af veterinærmedicin i fødevarer er derfor reguleret efter fælles grænseværdier, som er fastsat efter grundig sundhedsmæssig vurdering.
Eksperterne har vurderet, at det giver det højeste beskyttelsesniveau.
Jeg må således konstatere, at det ikke vil være fornuftigt at regulere rester af veterinære lægemidler i fødevarer, som det er foreslået af Enhedslisten.