runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Først til hr. Kirkegaard: Jeg er ked af, hvis hr. Kirkegaard opfattede det, jeg sagde, negativt.
Jeg sagde jo ikke bare, at hr. Kirkegaard var gammel, faktisk sagde jeg, at hr. Kirkegaard er en gammel dreven politiker.
Det plejer ikke at være sådan, at det ligefrem skal være et negativt ladet ord, og det kan hr. Kirkegaard jo så bygge videre på.
Så vil jeg gerne love, at jeg ikke vil være mere ærbødig i fremtiden, end jeg hidtil har været.
Så sagde hr. Kirkegaard, at det jo jævnlig sker, at jeg sagde noget, jeg tror, hr. Kirkegaard sagde i morgen-tv, og derefter kom til SF's gruppemøde og så sagde noget andet.
Jeg ved ikke, om det skyldes hr. Kirkegaards alder, men det burde vel være gået op for hr. Kirkegaard, at jeg ikke kan have nået at være til SF's gruppemøde i mellemtiden, her mens debatten har foregået.
Så det kan vel ikke være det, der er tilfældet.
Jeg vil godt sige generelt omkring det med skiltning og alle de spørgsmål, der er stillet, at jeg har sagt, at jeg mener, at det er en god idé, at man har et bånd, og at man derindenfor kan administrere loven.
Jeg synes, det er en god idé, at det er sådan, at det kan fungere, og når hr. Kalnæs siger, at der er så klare regler, så der slet ikke er noget at rafle om, går jeg ud fra, at hvis der er sket ulovligheder, vil ministeriet gribe ind.
Og da er det altså sådan, at jeg faktisk opfatter det sådan, at i det amt, jeg kommer fra, fungerer det ret afbalanceret og ret udmærket.
For jeg er ikke indstillet på, at man laver skilteskove - italienske forhold var der nogle, der snakkede om.
Så det er en afvejning af, om man vil det ene eller det andet.
Derfor finder jeg faktisk, at planloven på det punkt fungerer udmærket.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Mener hr. Touborg ikke, at landbrugsloven af 1998 med den hvilende forkøbsret har hindret en hel del nedlæggelser?
Der er jo forpligtelse til, at vi skal holde disse bygninger i stand, ellers skal handelen jo omgøres.
Mener hr. Touborg ikke, at det er en stramning i stedet for en lempelse af den tidligere lov?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-04:
Men planloven bliver vedtaget og er vedtaget i Folketinget.
Så kan spørgsmålet jo konkret være: Vil SF være med til at ændre planloven herinde ud fra det beslutningsforslag, som også har været nævnt før? Jeg er helt sikker på, at der er mulighed for i den kreds, at man åbner op for, at SF eksempelvis skulle blive medforslagsstiller til det forslag, hvis det skulle komme så vidt.
Det signal, den lille åbning, som hr. Touborg egentlig har sendt ud herindefra i dag - for der er sendt en åbning ud - vil hr. Touborg love, at den åbning også bliver fortalt til samtlige amts- og kommunalbestyrelsesmedlemmer for SF?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-04:
Når jeg før sagde til hr. Touborg, at den går ikke, er det, fordi de regler, vi har i planloven omkring skiltning, er så klare, så rigide, så totalt firkantede, at det ikke er muligt at slippe uden om dem.
At der står lidt hist og her, som man ikke har politianmeldt for tiden og sådan noget, er jeg fuldt ud klar over.
Men hvis man ville, kunne man uden videre gøre det.
Der er nogle ganske bestemte regler, som det ganske rigtigt er nævnt, for spisesteder osv. med kniv og gaffel.
Men de mennesker, der har lavet et sted, hvor de sælger kunst, keramik, de, der har et havecenter, de, der har den slags ting ude i landdistrikterne, ude i landsbyerne, som har mulighed for at opretholde en levevej derude - til godt miljø indregner jeg også gode muligheder for beskæftigelse - disse mennesker har ikke en chance med de nuværende skiltninger.
Det er dér, vi appellerer til SF, om ikke det er muligt at lempe bare en smule.
Vi skal nok styre det ordentligt.
Så hr. Touborg kan tage det helt roligt.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-05-04:
Lige så lykkelig jeg var over hr. Kristen Touborgs indlæg for nogle gange siden, lige så ulykkelig blev jeg naturligvis, da jeg hørte, at jeg havde misforstået det hele.
Det sker jævnlig, at det umiddelbart forekommer, som om hr. Kristen Touborg giver udtryk for nogle meget fornuftige synspunkter.
Det sker jævnlig f.eks. i morgen-tv.
Når hr. Kristen Touborg så bliver interviewet efter SF's gruppemøde, lyder det knap så fornuftigt, i al fald lader det til, at vi har misforstået det hele.
Det må vi tage til efterretning, at det er sådan.
Men jeg synes, det er synd for den her sag.
Så bed jeg mærke i, at hr. Kristen Touborg betegnede mig som gammel.
Nu forekommer det egentlig mig, at gammel er en hædersbetegnelse, og derfor forventer jeg naturligvis, at fremover vil hr. Kristen Touborg behandle mig med noget større ærbødighed, end han hidtil har haft for vane.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Jeg vil godt begynde med at svare hr. Knud Erik Kirkegaard for at være sikker på at nå det.
Nu er det jo sådan, at hr. Knud Erik Kirkegaard er en gammel dreven politiker, og når hr. Knud Erik Kirkegaard siger, »jeg forstår hr. Touborg sådan«, bliver jeg altid meget opmærksom, for så er jeg godt klar over, at så er der en ræv bag øret, og så må jeg nok hellere høre godt efter, hvad det er, ordføreren har forstået.
Jeg kan så meddele, at hr. Knud Erik Kirkegaard ikke har forstået, men har misforstået.
Og jeg finder faktisk, at det fungerer ret udmærket i mange situationer, i al fald i det område af landet, hvor jeg kommer fra.
Jeg vil godt i den forbindelse svare hr. Christian H.
Hansen
Jeg kan naturligvis ikke gå ind i enkeltsager, som jeg ikke har fuldt kendskab til, men jeg vil sige, at sådan som hr. Christian H. Hansen fremstiller den sag, forekommer den mig at være urimelig, sådan som den er belyst.
Hr. Kirk
snakker om, at SF jo vil have statssocialisme.
Der er jo ikke noget, der er mere forkert, men det ved hr. Jens Kirk jo formodentlig også godt, så det skal jeg såmænd ikke bruge mere tid på.
Derimod skal jeg gerne svare på spørgsmålet om stuehusene.
Der er faktisk ret så mange stuehuse, der nedlægges, og det at jeg bare lige skulle give tre eksempler, ville jeg være lidt ked af, for det behøver jeg ikke bruge Ringkjøbing Amt til, det kunne jeg såmænd bruge Gudum Sogn til, hvor jeg kommer fra, i stedet for. Men jeg synes måske ikke, det er helt rimeligt at trække enkeltsager ind på den måde.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-05-04:
Det var jo en meget interessant åbning, der kom fra hr. Kristen Touborg vedrørende problematikken omkring skilte i det åbne land.
Det bliver spændende at se, hvordan SF nu vil forholde sig til det beslutningsforslag, der er fremsat af en række partier her i Folketinget.
Det lyder ikke så ufornuftigt.
Men så vil jeg godt spørge hr. Kristen Touborg: Tror hr. Kristen Touborg alligevel ikke, det ville være en god idé, at vi fik lavet nogle centrale regler om, hvordan sådanne skilte skulle udformes, så de får et ensartet præg over det ganske land, så man ved, når man ser et skilt, der ser sådan ud, at så er det formentlig et spisested, der henvises til; når et skilt ser sådan ud, så er det formentlig en lille gartnerivirksomhed osv.?
Vil hr. Touborg ikke godt være med til at overveje, at vi får lavet sådan nogle centrale regler om, hvordan skiltene så skal udformes, netop for at beskytte naturværdier og med hensyn til at beskytte trafiksikkerheden?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-04:
Se, nu lykkes det os jo alligevel at tale os lidt nærmere hinanden, det er jo altid en god ting, samtale er jo en god ting.
Jeg vil sådan set
Det mener jeg at kunne huske, og det ligger vel også lidt i det her forslag, at Venstre har været med til at støtte det.
Så det er jo ikke, fordi der ikke foretages en række tiltag fra denne her regerings side.
Tværtimod har der været væsentlig flere aktiviteter på det her område, end man har set under tidligere tiders borgerlig regering.
Kan det bekræftes?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-04:
Jeg vil gerne sige til hr. Touborg, at mit spørgsmål jo gik meget på det, som hr. Ebbe Kalnæs fra CD var oppe og præcisere, så det vil jeg ikke gå yderligere ind i.
Men jeg vil komme med et eksempel og så spørge, om hr. Touborg synes, at det er rimeligt.
Eksemplet går på, at der er et cafeteria, der har ansøgt om lov til at vise ude ved vejen, at her er et cafeteria.
Man får så lov til at vise, at der er et cafeteria, hvorefter cafeteriaet ansøger om at få lov til at få den kendte kniv og gaffel.
Er det en fornuftig skiltepolitik?
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Det er ikke, fordi jeg skal forlænge debatten yderligere, men jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om ikke det er korrekt, at de mejerivirksomheder, som blev opkøbt af MD, blev opkøbt på demokratisk vis. Skal jeg forstå den radikale udtalelse med hensyn til rets- og politikredse, at man der vil arbejde for en anden struktur end den, der er lagt op til i Det Radikale Venstre og inden for regeringen?
Og endelig: De Radikales skatteomlægningspapir, hvor man vil lægge skatten om, og hvor befordringsfradragene skal tages væk, og der skal flere grønne afgifter, går jo i stik modsat retning af det, vi ønsker med hensyn til landdistrikterne.
Har De Radikale tænkt på det, eller har man helt glemt, at der var nogle, der boede derude, der også skulle transporteres ind til byerne, og at det, når benzinprisen steg, var ekstra omkostningsfuldt?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Det Radikale Venstre har vist, at hvad angår storcentre i Danmark, er udviklingen ikke uafvendelig.
Mennesker, politikere, kan gribe ind og sige: Der er simpelt hen nogle former for centralisering, vi ikke vil finde os i.
Vi siger nej.
Det har regeringspartierne og bl.a. også Enhedslisten og SF været med til ved sammen at lave lovgivning om planloven.
Den er ikke god nok, absolut ikke, den er fyldt med huller, men den er bedre end ingenting.
På den baggrund skal jeg spørge Det Radikale Venstre, om man kan forestille sig, at vi siger, at nu er det slut med den centralisering, der finder sted inden for fødevareindustrien? For eksempel kunne det være, at Det Radikale Venstre havde det synspunkt, at det var uhensigtsmæssigt, at man kun havde ét slagteri.
Vil Det Radikale Venstre på linje med den planlov, vi har, der især har betydning for byernes område, være med til at sige, at nu siger vi stop for udbygning af de konventionelle fødevareindustrier?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-04:
Når de mellemstore er forsvundet, så er det, fordi de ikke kunne konkurrere, og det er ikke sikkert, det er markedsmodellen, altså markedssituationen, der er umulig.
Det kunne jo være, fordi de ikke var dygtige nok.
Den mulighed er også til stede.
Var det gået godt, og kunne det have givet andelshaverne, interessenterne eller ejerne og leverandørerne nogle ordentlige priser, så havde de eksisteret stadig væk.
Der er nogle enkelte, der kan, oppe i Thisted f.eks.
Det er vel det, vi kalder mellemstore slagterier, selv om de også er ret store.
De har været dygtige nok, og de er stædige nok til, at de vil selv.
Og de kan gøre det.
Og det jo ikke forbudt at oprette flere gange Hanegal, det må man jo gerne have lov til.
Hvis der er penge i det, så skal man bare gøre det; det er helt frit.
Men kendsgerningen er nok, at det ikke er så let.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Og hvis problemet lå dér, så var hr. Ole M. Nielsens indvending jo fjernet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-04:
Jamen bortset fra hensynet til dem, der kommer efter os her i eftermiddag, synes jeg, det er udmærket med en lukkelovdebat.
Så jeg vil ligesom ikke beklage, at jeg har vovet mig ud i det.
Hr. Jens Kirk siger, at lukkeloven uddør af sig selv.
Ja, hvis vi ikke vil beskytte den, så gør den.
Klart.
Og det vil vi.
Og det vil vi stadig væk kæmpe for.
Hr. Jens Kirk siger, at åbningstider afgør det ikke, eller hvordan er det?
Altså helt konkret var det jo sådan i den gamle lukkelov, at butikker op til en vis størrelse havde lov til at holde åbent, altså dagligvarebutikker i landdistrikterne og andre steder.
Så blev loven jo ikke administreret ordentligt, og derfor opstod der discountbutikker f.eks., som solgte langt over den grænse, men det blev ikke administreret; de tillod
Det er helt klart, at det er med til at fjerne omsætningsgrundlaget for de små butikker på landet, og det fik man så faktisk yderligere legaliseret.
Nok skal man nu administrere den omsætningsgrænse, men til gengæld blev omsætningsgrænsen forøget med 50 pct., og det var meget negativt for livet i de små butikker.
Og så omkring hr. Kolstrups sammenligning mellem slagterier og butikker.
Se, forskellen er, at de dér butikker jo konkurrerer med hinanden indenlandsk, så dem har jeg ikke noget imod at give grænser og sætte begrænsninger på, altså sådan at de opfylder nogle samfundsmæssige forbehold.
Om det er den ene eller den anden butiksform, der overlever i Danmark, er jeg såmænd ligeglad med, men jeg vil gerne, at det er sådan, at vi tager hensyn lokalt, altså decentralisering.
Og det er det, vi kunne, hvis vi ellers ville, på en ordentlig måde med lukkeloven.
Slagterierne derimod konkurrerer med tyske og spanske og amerikanske og taiwanesiske slagterier osv.
Og hvis vi vil have nogle arbejdspladser og en indtjening dér, så må vi finde os i, at de lever under markedsøkonomiske vilkår.
Derfor vil jeg alligevel være med til at stille krav f.eks. til transportafstanden for levende dyr og sådan nogle ting dér.
Det vil jeg helt klart.
Men altså på forsigtig vis, så vi opretholder vores konkurrenceevne.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Kristeligt Folkeparti har haft en meget klar politik, hvad angår udbud af detailhandel.
Man vil et varieret udbud, man vil en bevarelse af de små og mellemstore butikker.
Og man har klart været indstillet på fra Kristeligt Folkepartis side at gribe ind over for markedskræfterne.
På den baggrund vil jeg spørge Kristeligt Folkeparti, om Kristeligt Folkeparti finder, at det skulle være en uoverstigelig tærskel, når man har det grundsynspunkt omkring de store butikker, de store centre, om man kunne tænke sig, at man vil lave en eller anden form for lovgivning, der hindrer, at Danmark havner i den situation - den ulykkelige situation dyrevelfærdsmæssigt, transportpolitisk, energimæssigt, regionalpolitisk - at vi på det nærmeste kun har et par slagterier tilbage i Danmark. Vil Kristeligt Folkeparti da lade syv og fire være lige og gå ud til sine medlemmer i Vestjylland og sige: Ja, det er naturens lov, og det kan vi ikke gøre noget ved.
Vi kan kun gøre noget ved det, når det drejer sig om at gribe ind over for de store handelskæder, men på det andet område kan vi ikke gøre noget.
Eller hvad?
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Det, der kalder mig op, er hans lille angreb på lukkeloven.
Jeg tror ikke, vi skal diskutere den så meget mere.
Vi bør hellere vente, for jeg tror faktisk, den uddør af sig selv i løbet af få år.
Kendsgerningen er i de landdistrikter, vi bor i, at det jo er åbningstiderne, der er afgørende for, hvordan disse virksomheder drives.
Det er bestyreren, der fuldt ud afgør, hvornår disse små forretninger udgår eller dør eller ikke gør det.
Utraditionelle åbningstider, andre tider end dem, andre har, det er det, der gør, at de kan overleve.
Det skal være utraditionelt.
Der skal meget mere til.
Der skal initiativ til, der skal være kreativitet hos dem, der skal drive disse, og hos dem, der står for det.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-05-04:
Det var jo en skam, at fru Vibeke Peschardt ikke ville løfte sløret for de mange overvejelser, som man gør sig i Det Radikale Venstre.
Fremragende repræsentanter for Det Radikale Venstre plejer jo ikke at være så bange for at komme frem med strøtanker og den slags, men det ville fru Vibeke Peschardt altså ikke.
Men jeg forstod, at der er nogle overvejelser i Det Radikale Venstre om en anden opdeling af forvaltningen i Danmark, en eller anden form for forvaltningsreform.
Og så vil jeg da blot oplyse fru Vibeke Peschardt om, at her vil Det Radikale Venstre kunne finde fremragende inspiration i et oplæg, som vi netop har gjort færdigt i Det Konservative Folkeparti. Det var blot dette, jeg lige ville gøre opmærksom på.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-04:
Jeg mener nu, at jeg svarede hr. Søren Kolstrup så klart, som jeg overhovedet kunne.
Vi har ikke gjort os tanker om at gribe ind i private virksomheders mulighed for at lægge sig sammen og agere.
Til hr. Kristen Touborg: Nej, jeg vil bestemt ikke løfte sløret for et eventuelt forslag til en radikal omlægning af kommuner og amter.
Der er ikke nogen, men der har været lange diskussioner, og vi er begyndt at finde ud af at skifte signaler om det.
Det kommer vel på et eller andet tidspunkt, men det er ikke lige i dag.
Og til hr. Jens Kirk omkring skatteoplægget må jeg sige, at det er fuldstændig rigtigt, at der er en forhøjelse af afgiften på benzin på 1 kr. i den omlægning inden for den samlede beskatningsramme i Danmark.
Det er altså et provenuneutralt oplæg, som er blevet rost meget, i hvert fald i aviserne.
Vi har ikke spor imod at hæve benzinafgiften med 1 kr., men befordringsfradraget er ikke rørt i det oplæg.
Og det var det, jeg ønskede at sige.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Det socialliberale parti Det Radikale Venstre har været med til at gribe ind over for storcentre.
På den baggrund skal jeg spørge det socialliberale parti Det Radikale Venstre, om det på et eller andet tidspunkt også kunne tænke sig at gribe ind over for det forhold, at vi nu arbejder os hen imod, at Danmark måske kun får to slagterier.
Og det kunne jo godt være, at Det Radikale Venstre på en eller anden måde havde en aktiv politik i forhold dertil. Så skal jeg i øvrigt takke den radikale ordfører, fordi hun så klart har fremført problemet omkring den brændte jords taktik.
Tak for det.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Det er til den radikale ordførers forsigtige meldinger i forbindelse med den kommende kommunalreform.
Jeg kunne da godt tænke mig, om ordføreren ville løfte sløret lidt for, hvad der er radikal politik på det her.
Skal vi have halveret kommuneantallet, eller hvad har man tænkt sig?
Når man snakker regioner, hvad er radikal politik?
Hvor mange regioner skal man have?
I det hele taget vil jeg meget gerne have nogle mere detaljerede oplysninger om lige det emne.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Jeg vil gerne spørge kort og ønsker et klart svar: Står der ikke i det radikale skatteoplæg, at der skal ekstra grønne afgifter på brændstof?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-04:
Til hr. Søren Kolstrup, der her på en fredag eftermiddag spørger et socialliberalt parti, om vi vil lave en lovgivning, der hindrer sammenlægning af flere slagterier, uanset at vi finder det både kedeligt og ulykkeligt, at det er gået sådan: Nej, det vil vi ikke være med til at lovgive om.
Så havde hr. Søren Kolstrup i hvert fald hørt det før.
Men når vi er i den gade, vil jeg samtidig også spørge - og det var mit egentlige ærinde med det og er det, hver gang jeg taler om det her - de landboer, der sidder rundt om i de organisationer eller har nogle repræsentanter siddende, hvorfor de ikke går til biddet dér, hvor de virkelig kan, nemlig i deres repræsentantskaber og bestyrelser og andre steder.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, for det er jo sådan, at landmændene selv er kede af, at det foregår på den her måde, hvor man tvinger dem til at køre deres mælk hele vejen til Fredericia fra, jeg ved ikke hvor.
Så til det første spørgsmål, som jeg fik fra hr. Jens Kirk, og det var så omkring mejerierne.
Hr. Jens Kirk siger jo ganske rigtigt, at det er andelsdemokratiet.
Jeg må sige, at jeg ikke ved så meget om, hvordan det foregår, men jeg synes altså, der er noget, der er løbet fra de mennesker, der skal udøve det demokrati, hvis de fortsat bliver ved med at se på, at det er på den her måde.
Det var ikke tilfældigt, at jeg nævnte det der om den brændte jords politik, som jeg faktisk har fået fortalt af en Venstremand ude på Roskildeegnen Og så til Det Radikale Venstres indstilling til rets- og politikredse.
Det eneste, jeg sagde, var jo bare, at der var kommet en rapport om det. Jeg siger bare, at der jo er kommet læssevis af rapporter.
Vi har ikke forholdt os til den her.
Jeg siger bare, at udviklingen jo går i retning af større enheder.
Det går også i den retning i kommunerne, det er jeg sikker på.
Jeg fik ikke sagt det så præcist før, men jeg tror, at vi har en kommunalreform, inden der er gået 10 år, hvor vi får regioner og vi får større kommuner.
Og til allersidst omkring skatteomlægningen: Der står ikke noget i det radikale skatteforslag til omlægninger om afskaffelse af befordringsfradraget.
Jeg skal ikke sige, hvad jeg personlig mener om det, men det er af miljømæssige grunde.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-04:
Jeg må i lighed med hr. Lars Kramer Mikkelsen sige, at jeg heller ikke kan forstå, hvorfor Venstre mener, at vi skal have mere udenlandsk arbejdskraft hertil.
Vi har jo stadig væk mange arbejdsløse.
Og muligheden for at komme til Danmark er der jo stadig væk med de nuværende regler, hvis man vil det, og virksomhederne har fået en hurtigere sagsbehandling.
Så jeg tror ikke, at det er dér, at de store ting er at hente
i forhold til udlændingepolitikken.
Så vil jeg godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Hvis nu det var fru Birthe Rønn Hornbech, der alene bestemte på udlændingeområdet, mener fru Birthe Rønn Hornbech så, at det er en god idé, at vi har fjernet grænsekontrollen, eller mener fru Birthe Rønn Hornbech, at det er en dårlig idé?
Jeg kan hjælpe fru Birthe Rønn Hornbech lidt ved at sige, at det som sagt er sådan, at man nu pågriber fire grænseoverløbere om dagen, mens man før Schengen pågreb 10.
Siden Schengen trådte i kraft, har vi set en voldsom stigning
i det antal illegale asylansøgere, der er kommet til København, til hovedstadsområdet
Jeg vil godt have et svar på det.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-04:
Jeg forstod på svaret, at det, der er problemet, er, at Dansk Flygtningehjælp er en privat organisation.
Min kommentar gik på, at Dansk Flygtningehjælp fungerede som modpart til det store system.
Det mere principielle spørgsmål, når vi betragter Dansk Flygtningehjælps rolle, og det er en rolle, som også UNHCR har, når de går ind i andre organer i andre lande, nemlig at være en slags modpart til systemet, er, om der ikke er brug for, når man har et asylsystem, at der er også er modparter til systemet inde i proceduren.
Her oplever vi, at Dansk Flygtningehjælp udfylder den rolle.
Det var det, der var spørgsmålet.
Så vil jeg godt lige kommentere noget, som fru Birthe Rønne Hornbech sagde før.
For mig at se er det egen selvforståelse.
Fordi man råber op mange gange, så tror man, at det danske folk taler på samme måde.
Når vi ser på undersøgelser, så er det danske folk faktisk meget tolerant, meget åbent over for etniske mindretal.
Da det østrigske overvågningsinstitut her for nylig kom med en rapport, lå Danmark i top i forhold til åbenhed og tolerance over for etniske mindretal, men den viste også, at der var nogle, der var skeptiske, men så sandelig da ikke hovedparten.
To tredjedele var åbne, og så var der måske en fjerdedel til en tredjedel, der var mere skeptiske.
Kristian Jensen (V), 2001-05-04:
Jeg kan bare sige, at hr. Klaus Hækkerup ikke svarede på, om det nu er den nye linje at kritisere EU's udbudscirkulære.
Jeg har det sådan, at vi har et cirkulære, men det er jo noget, som vi politisk har besluttet at have.
Det er jo ikke noget, som Moses fik med ned som et bidrag ristet i ti stentavler, og derfor er det selvfølgelig til debat.
Hvis der er nogle ting, der skal kritiseres - det kunne være offentligheden, det kunne være, om der skulle være en højere minimumsgrænse - så lad os tage den debat og kigge på det.
Og hvis Karin Riis-Jørgensen har været inde og vurdere, at det er et spørgsmål, som der skal kigges på, så lad os kigge på det.
Det har jeg ikke været langt nok inde i det til at vurdere bedre end hende.
Så lad os derfor kigge på det og se, om der er noget, der skal ændres.
Men jeg kan sige, at hr. Søren Kolstrup har ret så langt hen, at hvis kommunerne skal vurdere, hvad den største forhindring for udbud og udlicitering er, så er det netop ressourcerne, fordi de mener, det er besværligt.
Det skulle måske tværtimod endda udvides, sådan at det også kunne rådgive kommuner og amter om udlicitering.