runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2003-11-20:
Jeg synes stadig væk, at Venstres ordfører overhovedet ikke kommer med noget som helst klart eller tydeligt svar på det spørgsmål, jeg har stillet.
Hvis det nu var sådan, at der var en automatisk bemyndigelse til magtanvendelse i 1441,
hvorfor vendte man så ikke bare tilbage til Sikkerhedsrådet og bekræftede det?
Hvorfor vendte man ikke tilbage og sagde: Jamen vi har
1441, og tolkningen er, at der er en automatisk bemyndigelse til anvendelse af magt
Det gjorde man da ikke, fordi der ikke var nogen automatisk bemyndigelse til anvendelse af magt.
Hr. Troels Lund Poulsen mangler stadig væk at svare på, om det er rimeligt, at Venstre og regeringen, når et stort flertal af de lande i FN's Sikkerhedsråd, der stemte for 1441, klart tilkendegav, at det var under forudsætning af, at der ikke var nogen automatiske beføjelser til anvendelse af magt - det var det klare indtryk, man fik, bl.a. i Syrien, som jo efter sigende skulle have modtaget et brev fra Colin Powell og forsikringer fra alle de fem permanente medlemmer i Sikkerhedsrådet om, at der ikke var nogen automatik til anvendelse af magt - så kommer her og siger: Jamen det var der.
Det hænger altså ikke sammen.
Der var ingen automatik til anvendelse af magt i 1441.
Der var ikke noget grundlag, og derfor kan det ikke bruges som argument for Irakkrigen.
Gitte Seeberg (KF), 2003-11-20:
Hvis jeg er kommet til at sige, at det var 1441, som var selve grundlaget, så har jeg måske sagt for meget.
Men 1441 henviser jo til de tidligere resolutioner, som danner grundlaget for lovligheden af beslutningen, og det er det, der er kernen i det.
Det kan være, jeg har sagt det forkert i min ordførertale, og hvis det er tilfældet, beklager jeg
selvfølgelig, men det er jo det, der er essensen af det.
Det, der er besluttet i 1441, er jo, at man skulle overveje at tage sagen op og diskutere den i Sikkerhedsrådet igen, og det må man jo sige man faktisk også har gjort mange gange
Så jeg må sige, at der kan være forskellige fortolkninger, og det har jo også vist sig efterfølgende.
Landene ser også forskelligt på det her.
Men jeg må fastholde, at som vi ser det, så er grundlaget lovligt, og grundlaget er at finde i tidligere resolutioner, og det er bare det, der bliver bekræftet i den resolution sidste år fra november måned, den omtalte resolution 1441.
Per Kaalund (S), 2003-11-20:
Jeg synes immer væk, at det er grove beskyldninger mod regeringen, som hr. Ulrik Kragh rejser.
At man skal opfordre til at fortsætte noget, som hr. Ulrik Kragh mener er i god gænge - det er dog lidt fantastisk at skulle have det til vedtagelse her i Folketinget.
Nu blev ordet opfordre ændret til påskønne, nu påskønner man det, regeringen er i gang med.
I virkeligheden er det jo en komplet overflødig vedtagelse, der lægges frem her i dag.
Hvis partiet Venstre ønsker - hvad vi gør - at fastholde beslutningerne fra den 9. april 2002, og den redegørelse, vi tog til efterretning i maj 2003, så er der jo ikke grund til andet end at konstatere det og tage det til efterretning.
Så er der jo ikke grund til nogen nye opfordringer.
Agter regeringen at slække på indsatsen, siden den skal opfordres til at fortsætte?
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
Jeg tror, vi skal starte bagfra: Der bliver røget mindre.
Det er ikke, fordi jeg har den illusion, at vi kan standse forbruget af hash, fordi vi får standset salget i Pusher Street, men fordi salget i Pusher Street foregår lige så åbenlyst, som når man sælger pølser ved en pølsevogn eller bolsjer i en bolsjebutik.
Når det er sådan, at unge mennesker kommer på Christiania og ser, hvordan det foregår i Pusher Street, så kan jeg godt forstå, hvis de unge mennesker siger: Hvor galt kan det her egentlig være; når samfundet accepterer, at åbenlyse ulovligheder foregår på den måde, hvor galt kan det egentlig være?
Derfor vil en lukning af Pusher Street medføre, at der er nogle, der ikke bliver introduceret til hashmiljøet, som via Pusher Street bliver introduceret til hashmiljøet i dag.
Det er sådan set også et svar til fru Line Barfod, for når fru Line Barfod siger, at der også er kriminelle områder andre steder i Danmark, så ja, det er der.
Jeg har ikke den illusion, at vi fjerner al kriminalitet.
Jeg sagde også i min ordførertale, at politiet skulle have almindelige arbejdsvilkår.
Men den massive kriminalitet, der foregår på Christiania, skaber utryghed i hele lokalområdet på Christianshavn, og det er fuldstændig utilstedeligt, at der kan sidde folketingspolitikere, som forsvarer det.
Jeg kender ikke indholdet af et eventuelt kammeradvokatsnotat, og jeg vil da også sige, at hvis det er sådan, at kammeradvokaten har behov for i 14 dage at færdiggøre sine overvejelser, så venter jeg gerne på dem frem for at få noget ud, som ingen kan forholde sig til om vil blive det endelige resultat.
Til hr. Per Kaalund: Nej, jeg har fuld tillid til regeringen.
Jeg havde også de overvejelser, som har ført til regeringens redegørelse, som har ført til den øgede politiindsats, som forsvarsministeren redegjorde for på vegne af justitsministeren.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-20:
Jeg har et spørgsmål til hr. Ulrik Kragh, som jeg forstod var på tilbagetog i forhold til beskyldningen om, at den ene halvdel af Christiania beskæftiger sig med hashsalg.
Det synes jeg er glædeligt.
Jeg vil så spørge videre: Forestiller hr. Ulrik Kragh sig, at der bliver røget mere hash, mindre hash eller en uændret mængde hash i København, den dag Christiania ikke længere eksisterer i sin nuværende form?
Det må være meget let at svare på, også gerne med inddragelse af erfaringer fra udenlandske byer, der ikke har et Christiania og Pusher Street eller sådan noget. Bliver der røget mere, bliver der røget mindre, eller bliver der røget præcis det samme?
Line Barfod (EL), 2003-11-20:
Hr. Ulrik Kragh siger, at ambitionen er et Christiania uden kriminalitet, og at det er det, man skal have.
Nu kan man selvfølgelig have mange ambitioner, men hvis man vil til at sige, at i hvert eneste boligområde i Danmark, hvor der foregår kriminalitet, skal vi til at lave massiv politiindsats og rydninger osv. for at fjerne kriminaliteten, vil jeg sige, at så får vi nok at lave.
Så ved vi godt, hvad alle milliarderne, der er i statskassen, skal bruges til, for vi skal have ganske meget politi, hvis vi skal have ethvert boligområde ryddet for kriminalitet. Betyder det så også, at Hellerup skal normaliseres, når der bliver fundet hash deroppe i betydeligt omfang, som det er sket?
Eller hvad er det, der gør, at man mener, at vi skal have et nyt Christiania? Og så igen: Kan hr. Ulrik Kragh bekræfte, at Kammeradvokaten har udarbejdet et juridisk notat om christianitternes rettigheder, som christianitterne og andre ikke har kunnet få lov til at se?
Per Kaalund (S), 2003-11-20:
Jeg har et spørgsmål til hr. Ulrik Kragh i forbindelse med det forslag til vedtagelse, man fremsætter her, hvor man opfordrer regeringen til at fastholde den forøgede politiindsats og opfordrer regeringen til at fremlægge en helheds- og handlingsplan.
Altså må det være en dyb kritik af regeringens arbejde, der bliver fremsat af partiet Venstres ordfører.
Har hr. Ulrik Kragh en viden om, at regeringen har slækket på den beslutning, som dette Folketing traf den 9. april 2002, hvori præcis disse ting står?
Den fremgik jo af den redegørelse, der blev fremlagt af forsvarsministeren i begyndelsen af maj måned 2003, at der var god fremdrift i hele den beslutning, der var truffet, og i det arbejde, der pågik.
Retter hr. Ulrik Kragh en alvorlig kritik mod regeringen?
Slækker regeringen på det arbejde, den selv har iværksat?
Og løber Venstre fra vedtagelsen fra april måned 2002 og den redegørelse, der blev fremlagt her i Tinget i maj måned 2003?
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
Til fru Line Barfod: Hvad er det ny Christiania?
Jeg håber, at vi sammen kan finde en ambitiøs målsætning om, at det ny Christiania er et Christiania uden kriminalitet og uden hashhandel, og hvor christianitterne får mulighed for at udvikle deres bydel, således at vi kan få et godt boligområde og nogle rekreative arealer til gavn for christianshavnerne og København.
Det kunne være en god ambition.
Hvad er baggrunden for, at man ikke kan få et notat fra Kammeradvokaten?
Jeg har heller ikke set noget notat fra Kammeradvokaten, men jeg kan sige, at det forholder sig således, at christianitterne har bedt deres advokater om at lave en række juridiske scenarier over, hvordan og hvorledes christianitternes retsstilling er.
Det synes jeg faktisk er meget rimeligt, og det har jeg ikke noget imod.
Med hensyn til hr. Villy Søvndals spørgsmål: Jeg sagde, at ca. halvdelen af dem, der bor på Christiania, ikke har noget udestående med lovgivningen.
Dermed ikke være sagt, at resten har det, men jeg sagde, at ca. halvdelen ikke har.
Det sagde jeg i sammenhæng med, at vi skal tage hensyn til dem, der har overholdt Christianialoven, rammeaftalerne, lokalplanernes intentioner, og som i det hele taget været gode lovlydige borgere i forhold til det lovgivningsgrundlag, der er i dag.
De skal inddrages, dem skal der tages hensyn til i forhold til, hvordan vi får skabt et nyt Christiania.
Der skal ikke være nogen slinger i det.
Med hensyn til det at inddrage christianitterne: Jeg ved ikke, om man kan beskylde hr. Villy Søvndal for at være tonedøv eller politisk døv, men hr. Villy Søvndal hørte ikke, hvad jeg sagde, dengang jeg havde en kort bemærkning til hr. Villy Søvndal, hvor jeg faktisk på baggrund af regeringens redegørelse gjorde opmærksom på, hvordan Christianiaudvalget skal inddrage christianitterne i arbejdet, ikke som medlemmer af udvalget, men via underudvalg og via høringsprocesser.
Til hr. Poul Qvist Jørgensen kan jeg sige, at der i hvert fald er fundet skarpladte våben på Christiania, og det synes jeg er skræmmende i sig selv.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Det var lidt det samme, men jeg kan jo bede hr. Ulrik Kragh om at udvide undskyldningen til også at omfatte en indrømmelse af, at de undersøgelser, vi faktisk har fået som svar på skriftlige spørgsmål, om politiets indsats på Christiania igennem de fire kvartaler forrige og sidste år og det første kvartal i år - oven i købet nu garneret med nogle nye tal, som vi jo ikke har set før - er der vældig mange myter i.
Vi har nemlig fået afdækket, at en del af de såkaldt ulovlige våben er redskaber, der bruges til at skære hashklumperne op i mindre stykker.
De er ikke tænkt som våben, men er et arbejdsredskab, i øvrigt i en business, som jeg da godt vil benytte lejligheden til at tage klar afstand fra.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-20:
Det er klart en kendt metode til at få lov til at gøre noget meget vidtgående at komme med nogle beskyldninger, som er meget vidtgående.
Hr. Ulrik Kragh sagde i sin tale, at det var den halvdel af christianitterne, der står uden for hashhandelen.
Det vil jeg bare bede hr. Ulrik Kragh om at bekræfte at han sagde.
Hermed har hr. Ulrik Kragh beskyldt 435 mennesker, som bor på Christiania, for at handle med hash.
Jeg vil godt spørge: Hvad er det for en undersøgelse, hr. Ulrik Kragh henviser til?
Hvad er det for en dokumentation, han har?
Hvad er det for en grovhed i øvrigt over for de mennesker?
Jeg ved nemlig, at hr. Ulrik Kragh ikke har nogen som helst adkomst til det.
Derfor: Vil hr. Ulrik Kragh godt komme herop og sige
undskyld og beklage, at han fuldstændig uretmæssigt kom til at fortale sig og beskylde nogle mennesker, der bor et bestemt sted, for noget, han absolut ingen adkomst har til at beskylde dem for?
Line Barfod (EL), 2003-11-20:
Uanset om man kender notatet fra kammeradvokaten eller ej, hvad jeg heller ikke gør, så er det vel åbenlyst, at det må handle om jura.
Jeg ved ikke, hvad kammeradvokaten ellers skulle skrive et notat om.
Og jeg synes sådan set, det ville være ret godt for debatten her, hvis vi havde haft et notat om, hvad christianitternes rettigheder egentlig er.
Det må da være ret afgørende også for Venstre, når Venstre skal beslutte, hvad man mener, at man har en viden om, hvad christianitternes rettigheder egentlig er, hvad de juridiske handlemuligheder overhovedet er for Venstre, når man ønsker at fjerne det, der er i dag, og opbygge et eller andet utopia af et nyt Christiania.
Og så bare for at det ikke skal stå uimodsagt: Jeg har ikke hørt nogen, der har forsvaret åbenlys hashhandel.
Sådan set har vi jo tværtimod fra Enhedslistens side fremsat forslag om, at vi skal have statskontrolleret salg af cannabis, netop for at få orden på tingene.
Det er utroligt med det nysprog, som vi har oplevet siden valget.
Nu bliver der talt meget om normalisering, men samtidig slipper det alligevel lidt ud under hr. Ulrik Kraghs tale, kunne man høre, at det, der er meningen, er, at man vil løfte nogle ting fra Christiania over i det ny Christiania.
Men hvad er det ny Christiania?
Hvad er en normalisering på regeringens præmisser, hvis det ikke er, at regeringen rydder det væk, som regeringen ikke bryder sig om, og kun accepterer det, som regeringen kan lide, og dermed optræder som smagsdommere? Så vil jeg også gerne høre noget om hele grundlaget for diskussionen.
Hr. Ulrik Kragh opfordrer Christiania til at indgå i et konstruktivt samarbejde, men det er lidt svært at indgå i et samarbejde, når man ikke kan få de oplysninger, der er nødvendige, ligesom det er svært som medlem af Folketinget og svært for dem, der eventuelt skal sidde og lave ny lovgivning, at forholde sig til det, når vi ikke kan få det materiale, der bliver udarbejdet.
Hvad er baggrunden for, at vi ikke har kunnet få offentliggjort notatet fra Kammeradvokaten?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-20:
Hr. Ulrik Kragh undlod at svare på, om han havde eksempler på fra den by, hvor han sidder i byrådet, at man planlagde for et område uden beboernes medvirken.
Det forstår jeg godt.
Jeg tager det bare som en anerkendelse af, at hr. Ulrik Kragh er enig i, at sådan gør man ingen andre steder, og at han derfor undlod at svare.
Så siger hr. Ulrik Kragh, at han slet ikke forstår, at Christiania ikke siger ja til invitationen.
De har nemlig bedt om at komme med og har fået afslag på det.
Men jeg forstår, at jeg er forkert orienteret.
Det vil jeg godt høre forsvarsministerens svar på: Er christianitterne blevet inviteret til at sidde med i Christianiaudvalget, ja eller nej?
Så til hr. Ulrik Kragh, der siger, at jeg burde være med
til at fremme en dialog
Ja, men om hvad?
Hvad er det, jeg skal være med til at fremme en dialog om i en situation, hvor regeringen nægter dem, det vedrører, at deltage i et udvalg, i en situation, hvor vi ikke kan få de oplysninger, som Kammeradvokaten har fået, uden et længere slagsmål?
Så får vi dem i øvrigt måske om 14 dage, har jeg forstået.
Hvorfor alt det hemmelighedskræmmeri, hvis hensigten er dialog og ikke konfrontation?
Hvis det er sådan, hr. Ulrik Kragh opfører sig i Horsens som byrådsmedlem over for borgergrupper, kan jeg godt forstå, at Venstre er et meget lille parti i Horsens.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
Nu har hr. Villy Søvndal det jo med at sætte sine egne forudsætninger op og forsøge at mistænkeliggøre andres holdninger.
Og når det er sådan, at hr. Villy Søvndal forsøger at få det til at se ud, som om christianitterne ikke har været indbudt til noget som helst, vil jeg spørge hr. Villy Søvndal, om han ikke synes, det virker underligt, at christianitterne konsekvent har sagt, at de ikke ønsker at deltage, når det er sådan, at de bliver indbudt.
Det er først i nogle enkelte situationer her til sidst, at de har sagt: O.k., der kunne måske godt være et formål med at deltage.
Det, som jeg synes hr. Villy Søvndal burde være med til at fremme, er jo netop en dialog, hvor christianitterne holdt op med at barrikadere sig og i stedet for gav sig til at søge indflydelse på, hvordan vi kan få et nyt Christiania, som har lagt kriminaliteten bag sig.
Jeg håber jo, at retorikken fra hr. Villy Søvndal offentligt og alle vegne for eftertiden er: Tag nu gå ind i et konstruktivt samarbejde med regeringens Christianiaudvalg, således at vi kan få en god løsning.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-20:
Først til hr. Ulrik Kragh: Horsens er en smuk by, det er jeg enig i, jeg bor ikke så langt derfra, men det var ikke det, der var mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Sker det nogen sinde, at man planlægger et byområde hen over hovedet på borgerne og siger: I holder jer væk, det her planlægger vi?
Er der kendte eksempler på det?
Jeg kender dem ikke.
Jeg har selv en fortid som byrådsmedlem.
Sådan noget gjorde vi aldrig, og havde vi gjort det, var folk blevet meget vrede.
Hvorfor skal Christiania bydes det, som ingen andre bliver budt, nemlig at man planlægger fuldstændig hen over hovedet på dem?
Hvorfor må de ikke blive inddraget?
Det er kun i krig, man laver den type hemmelig fremrykning, som man er i færd med nu. Hvorfor er det Finansministeriet, der står i spidsen?
Hr. Ulrik Kragh siger, at der ikke er store penge i det her.
Men hvis det er rigtigt, at det er hashhandelen, at det er politiet, der er problemet, hvilken forstand har Finansministeriet så på dét? Hvorfor har man så ikke sat Justitsministeriet for bordenden?
Jeg begriber det simpelt hen ikke.
Og derfor er det nærliggende at forestille sig, at nogle har forestillinger om meget store penge i denne her sammenhæng, og så er det jo naturligt at sætte Finansministeriet for bordenden.
Jeg har ikke læst de sidste, for dem har forsvarsministeren forbeholdt sig retten til at have, men jeg har læst dem fra de første kvartaler i år, og der er ikke hårde stoffer på Christiania. Jeg er ked af, at man bliver ved med at gentage en usandhed, og derfor vil jeg godt bede hr. Per Dalgaard komme herop og dokumentere, i hvilket omfang der er fundet hårde stoffer, og hvad der er fundet.
Jeg er med på, at der er fundet hash, det er jo indlysende, men når hr. Per Dalgaard
er med at til frembære myten om, at der er hårde stoffer på Christiania, så kom herop og dokumenter det.
Per Dalgaard (DF), 2003-11-20:
Det lød, som om hr. Villy Søvndal mente, at den borgerlige regering og bl.a. også Dansk Folkeparti ville være meget tilfredse, hvis hashhandelen i Pusher Street blev stoppet, og så var den potte ude.
Det var sådan set det eneste formål.
Jeg tror næppe, at man kan tolke det sådan.
Jeg vil spørge hr. Villy Søvndal
: Den model, som hr. Villy Søvndal mener et samfund skal eksistere og fungere efter, er måske, at hvis blot hashhandelen på Christiania er væk, så gør det ingenting, at politiet den ene gang efter den anden finder alle mulige andre former for stoffer, våben, penge og tyvegods derude.
Vil det være acceptabelt for SF, og mener SF, at blot hashhandelen er væk, så fungerer Christiania som et normalt, pænt og roligt samfund?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Tror hr. Ulrik Kragh ikke, at hvis man havde det tilsvarende antal intense politirazziaer i en halvstor dansk provinsby, ville man kunne opnå nogle resultater, der ville være sammenlignelige med dem, vi nu har fået læst op fra en erklæring fra Justitsministeriet?
Jeg vil i øvrigt benytte lejligheden til at protestere kraftigt imod, at vi skal høre den herfra og ikke har haft lejlighed til at forholde os til den, inden vi skulle have denne debat.
Nu var jeg selvfølgelig lidt i tvivl om, hvordan forretningsordenen er, når ministeren går ind midt i debatten, men jeg kan forstå, at det nu er tilladeligt at stille spørgsmål.
Så derfor vil jeg stille to spørgsmål.
Hørte jeg virkelig rigtigt, når forsvarsministeren i sin omtale af Christiania og visse områder af Christiania sagde: »Dette rædselsfulde ...«?
Kan vi gøre os håb om, at vi nogen sinde får et tydeligere eksempel på smagsdommeri end denne udtalelse?
Man taler så meget om disse pragtfulde volde derude.
Altså helt ærligt
, de af os, som repræsenterer nogle partier, der har nogle år på bagen, det gælder Venstre og Det Konservative Folkeparti og Socialdemokraterne, hvad har vi ikke ødelagt af kilometer af volde?
Hvor ligger Tivoli henne?
Det ligger på det gamle voldareal.
Hvor ligger Hovedbanen?
Den ligger på det gamle voldareal.
Bevaringsværdigt?
Er det ikke rigtigt, hr. minister, at det er vældig bevaringsværdigt, det er bare en umulig opgave?
Jeppe Kofod (S), 2003-11-20:
Jeg skal bare gentage mit spørgsmål, for fru Gitte Seeberg svarede ikke på det før.
Resolution 1441, som fru Gitte Seeberg også nævnte i ordførertalen,
var grundlaget for aktionen mod Saddam Hussein.
Den blev vedtaget i november sidste år, og et stort flertal af de medlemmer, der var i FN's Sikkerhedsråd, udtrykte klart, at det her altså ikke var en beføjelse, en bemyndigelse, til automatisk magtanvendelse.
Den forståelse gav de fem permanente medlemmer også udtryk for i Sikkerhedsrådet.
Hvorfor kunne man ellers få en enstemmig vedtagelse igennem i Sikkerhedsrådet med lande som Syrien, der stemte for?
Jeg vil bare høre, om fru Gitte Seeberg ikke kan bekræfte, at sådan forholdt det sig.
Der var et stort flertal i FN's Sikkerhedsråd, som forudsatte, at der skulle være en beslutning i FN's Sikkerhedsråd, før man eventuelt kunne skride til militær magtanvendelse i Irak.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Til hr. Ulrik Kragh: Det er klart, at de 863 beboere på Christiania selvfølgelig anser den samtale, den forhandling, der foregår her, for at være et kæmpe problem.
Men i øvrigt er det jo lidt svært at svinge sig op til at bruge så store bogstaver om det.
Det afhænger i hvert fald lidt af, hvor man selv er, når man taler om det.
Med hensyn til hashhandelen, som flere, bl.a. fru Ebdrup, er inde på,
er det rent vrøvl, når fru Ebdrup siger, at befolkningen på Christiania bakker op om hashen.
Vi havde den der talgymnastik før, og den skal jeg lade være med at trætte med en gang til, men der er faktisk en kraftig bevægelse i gang på Christiania og blandt christianitterne i retning af en erkendelse af, at her bliver de altså nødt til at være med.
Det er mere noget med et sejt træk end en uendelig strøm
af politi frem og tilbage og ud og ind sammen med narkohunde og alt muligt andet.
Det er et sejere træk, og vi har faktisk tid til det.
Vi synes, at regeringen er påfaldende utålmodig i den her sag i modsætning til i så mange andre sager.
Jeg vil ikke begive mig ud i det skoleridt dér.
Højesteret har talt, og det må vel være tilstrækkeligt.
Det havde vi ikke i 1979, da man rykkede ulovligt ind.
Der lå ikke nogen plan.
Der var en skrækkelig mangel på boliger til studerende, og der stod en skrækkelig masse rimeligt velegnede boliger, som ingen af ejerne havde forestillet sig noget som helst om.
Det er jo det, der er den faktiske, historiske kendsgerning om Bådsmandsstræde og det rådne plankeværk.
Det var sådan fysisk råddent, så det var ikke noget skældsord.
Det var her, de sagde: Jamen
her er en bolig, lad os rykke ind og lad os finde ud af at leve på en anden måde.
Det var det.
Jeg kan godt forsikre om, at det gør Socialdemokraterne i hvert fald ikke én gang til.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-11-20:
Det er længe siden, jeg har hørt en så slap ordførertale fra Socialdemokratiets ordfører.
Der bliver sagt, at Socialdemokratiet da er imod aktiviteterne i Pusher Street, og at christianitterne da godt kunne være lidt mere behjælpelige med at stoppe aktiviteterne i Pusher Street.
Jeg vil gerne høre Socialdemokratiets ordfører
: Hvad er Socialdemokratiets bud på at stoppe aktiviteterne?
Hvordan vil Socialdemokratiet stoppe de aktiviteter, som befolkningen på Christiania helt åbenlyst bakker op omkring?
Socialdemokratiet siger selv, at christianitterne kunne være lidt mere behjælpelige.
Jeg vil gerne vide, hvad Socialdemokratiets bud på at løse det problem er?