Charlotte Antonsen (V), 1998-04-01:
Venstre siger ja til Amsterdamtraktaten.
Vi siger ja til, at Den Europæiske Union skal være rammen om det forpligtende samarbejde for alle Europas lande.
Vi siger ja til et helt Europa.
De 15 EU-lande er enige om, at Amsterdamtraktaten er nødvendig for, at vi kan gennemføre åbningen i forhold til de 10 østeuropæiske og centraleuropæiske ansøgerlande.
Efter Venstres opfattelse har ansøgerlandene allerede ventet længe nok på at komme ind i EU, og derfor haster det med at få gennemført Amsterdamtraktaten, så vi kan sikre, at vi fortsætter processen i den østudvidelsesproces, der er i gang i EU i dag.
Muren faldt i 1989.
Derfor fik vi en ny traktat, og det er så det, der har ført frem til en Amsterdamtraktat, som jo fra alle landes side, ja, lige på nær modstanderne her i landet, er blevet fremhævet som en forudsætning for Østudvidelsen med de central- og østeuropæiske lande.
Landene har et meget stort behov for hurtigt medlemskab af EU.
Landene har ganske enkelt behov for at værne om deres genvundne frihed.
Respekten for menneskerettighederne er en selvfølgelighed for os i Danmark.
De står i vores grundlov.
Vi respekterer dem som en naturlig del af vor dagligdag i alle de vesteuropæiske lande.
De tidligere kommunistiske lande er fortsat i en omstillingsproces, som skal gøre menneskerettighederne til en del af deres hverdag.
Manglende respekt for de politiske mindretal er nok deres største problem.
Med Amsterdamtraktaten vil EU værne om de politiske mindretals demokratiske rettigheder i de nye medlemslande, fordi de fremover vil kunne støtte sig til de nye traktatbestemmelser om respekt for menneskerettigheder i EU.
Etniske mindretal er et særligt problem i de samme lande.
Problemerne her skyldes ikke alene deres kommunistiske fortid, men også grænsedragninger fra fredsslutningen efter Første Verdenskrig.
Det er vigtigt, at der med Amsterdamtraktaten lægges op til at værne mod forskelsbehandling mellem mænd og kvinder samt forskelsbehandling på grund af race og religion.
De etniske mindretal har ikke alene behov for beskyttelse af deres politiske rettigheder, men de har også behov for beskyttelse mod forskelsbehandling i deres hverdag på grund af deres race eller religion.
Amsterdamtraktaten giver dem denne beskyttelse.
For Venstre er det klart, at det vigtigste ved EU-samarbejdet er de helt grundlæggende ting.
EU sikrer, at de europæiske lande sidder om forhandlingsbordet, når opgaver skal løses og uenigheder bilægges.
EU bidrager også til at sikre et demokratisk Europa med fælles spilleregler og respekt for selv de mindste lande og deres befolkninger.
I den forbindelse er det også afgørende, at beslutninger i EU træffes så demokratisk og åbent som muligt. Også her er der forbedringer med Amsterdamtraktaten.
Der lægges op til større åbenhed i de forhandlinger og beslutninger, der tages i Ministerrådet, ligesom Europa-Parlamentet skal have større indflydelse.
Flere flertalsafgørelser skal værne Ministerrådet mod beslutningslammelse.
Med udvidelsen af EU vil enstemmighedsprincippet nemlig let kunne komme til at blokere for beslutningsevnen i Ministerrådet.
På det seneste, ikke mindst i folketingsvalgkampen, har Schengen og den danske grænse mod Tyskland været meget drøftet, og jeg synes, det er vigtigt at understrege, at Schengenaftalen intet har med Amsterdamtraktaten at gøre.
Man kan i virkeligheden sige det på den måde, at de problemer, vi har ved grænsen med illegale overløbere og til dels også kriminalitet, mafia, måske i virkeligheden nærmere har noget at gøre med, at vi ikke har fået gennemført Amsterdamtraktaten endnu, fordi problemet i dag er, at vores ydre grænser ikke bliver beskyttet nok imod kriminelle og imod kriminalitet; derfor har vi problemer som dem, vi har set.
Det, der er vigtigt, som EU ifølge Amsterdamtraktaten skal, er at gennemføre en fælles flygtningepolitik i løbet af fem år, hvorved man opstiller nogle fælles minimumskrav om beskyttelse af flygtninge, som vil skabe en sikrere tilværelse for den enkelte flygtning i EU.
Set fra et dansk synspunkt vil fælles fordeling af flygtninge i EU betyde en lettelse af flygtningepresset i Danmark, fordi vi jo i øjeblikket modtager flere flygtninge, f.eks. somaliere, end mange andre lande.
Endelig vil landene ved EU's ydre grænser blive tvunget til at afvise indvandrere, som foregiver at være flygtninge.
Men som sagt, Amsterdamtraktaten har intet med Schengen at gøre.
Schengen drejer sig om, at vi skal have de åbne indre grænser og til gengæld sikre vore ydre grænser, og vi mener faktisk, at kriminaliteten i Europa, den internationale og grænseoverskridende kriminalitet i Europa, i højere grad vil blive bekæmpet, når vi får Amsterdamtraktaten på plads, også fordi vi får et forbedret politisamarbejde, hvor man ikke blot står og venter på, at de kriminelle skal henvende sig ved grænsen, men hvor man faktisk går ind og forsøger at finde bagmændene, altså søger de kriminelle andre steder end ved grænsen.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke forkludrer debatten om Amsterdamtraktaten.
EU drejer sig ikke om flugtskilte, EU drejer sig ikke om krumme agurker eller baljer til margarine.
EU drejer sig om noget helt fundamentalt og grundlæggende, nemlig om fred i Europa, om fred og frihed i Europa.
Det, Amsterdamtraktaten drejer sig om, er jo, om Danmark fortsat vil være med i det samarbejde, vi har været en del af siden 1973.
Det ændrer mindst for Danmark, hvis vi siger ja til traktaten, fordi Amsterdamtraktaten kun lægger op til nogle få ændringer i forhold til det EF og senere EU, vi har været medlem af i så mange år.
Forbeholdene har været nævnt af den forrige ordfører, og netop fordi vi jo har de fire danske forbehold, som nu får forstærket betydning, vil de småændringer, Amsterdamtraktaten lægger op til for de 15 lande, blive endnu mindre for Danmark, for de steder, hvor ændringerne ligger, ramler de faktisk ind i de danske forbehold.
Derfor er det, vi skal tage stilling til, om vi uden ophør ønsker at fortsætte østudvidelsesprocessen.
Det er af hensyn til Østeuropa, at vi skal sige ja til Amsterdamtraktaten.
Øst- og Centraleuropa har allerede ventet