runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-28:
Det, vi taler om her, er for det første en flytning af landzonekompetencen fra amter til kommuner, hvilket er en meget voldsom ændring.
Man kan argumentere for og imod osv., men det er en meget stor ændring. For det andet er der byggeri i det åbne land - det hører under landzonekompetencen - af op til ca. 60.000 nye boliger som udgangspunkt, og at man kan bruge en masse overflødiggjorte landbrugsbygninger til alle former for erhverv og til nyindretning af boliger.
Så det er altså nye aktiviteter, nye boliger og nybyggeri i det åbne land.
Hvordan harmonerer det med Dansk Folkepartis udsagn fra september 2001 om, at vi havde en forudseende landsplanlovgivning, og at man ønskede at friholde det åbne land for bebyggelse, som ikke hører hjemme her?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-05-28:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg bare sige, at Dansk Folkeparti er enig i den udstykningsplan, der ligger på det her område, og vi vil ikke være garant for, og vi vil ikke gå ind for, at der skal være en 10-årig pligt på det. Til hr. Jørn Jespersen vil jeg gerne have lov at sige, at det, vi taler om her, er medarbejderboliger tæt på ejendommen; det er ikke byggeri i det åbne land.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-28:
I det arbejdsdokument skrev Dansk Folkeparti, at takket være en forudseende landsplanlovgivning har vi i Danmark formået at friholde det åbne land for bebyggelse, som ikke naturligt er hjemmehørende her.
I september måned sidste år mente Dansk Folkeparti altså, at vi havde en god og fremsynet landsplanlovgivning. Man mente, det var en kvalitet, at man friholdt det åbne land for bebyggelse, som ikke hører hjemme der.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er det, der har ændret sig på så kort tid, siden Dansk Folkeparti åbenbart nu har frafaldet det synspunkt og kan støtte en ændring af den ellers meget forudseende og fremsynede landsplanlovgivning, sådan at der nu bliver åbnet for at bygge i det åbne land, og vi får en masse aktiviteter, der ikke er naturligt hjemmehørende der?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Lad mig lige slå én ting fast, så det i hvert fald ikke kan misforstås: Vores grundlæggende bekymring er, hvis der i fremtiden ikke vil være forskel på by og land i Danmark, og hvis det bliver, som det er i andre lande i Europa, hvor byerne lige breder sig, så der kommer til at ligge huse spredt rundtomkring.
Det synes vi ville være dybt, dybt problematisk.
De eneste, som vi kan se vil få gavn af den her udvikling, er nogle få landmænd, der kan formå at være fiffige nok til at udnytte reglerne og bygge en medhjælperbolig, nogle år efter sælge jorden - så har man jo ikke brug for en medhjælperbolig mere - og så kan man få lov til at frastykke og score en pæn gevinst på det.
Nu siger Dansk Folkepartis ordfører bare, at Dansk Folkeparti stadig væk står fast på det, de har sagt hele tiden om frastykning.
Jamen hvad er det, Dansk Folkeparti har sagt?
Jeg synes ikke, man har sagt noget.
Vil Dansk Folkeparti være garant for, at alle disse boliger ikke kan frastykkes f.eks. de næste 10 år, så vi sikrer, at det her ikke bare bliver til svindel og humbug og pengene i de forkerte lommer, men at det reelt bliver sådan, at man kun gør noget, hvor der er et behov?
Det er netop det, der er problemet nu.
Det har Dansk Folkeparti ikke sikret sig.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-05-28:
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg sige, vi egentlig ikke har det store behov i Ribe Amt, og vi har ikke så mange ansøgninger, så det er ikke det, der er problemet.
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg bare sige, at selvfølgelig laver man ikke medarbejderboliger, hvis man ikke har behov for en medarbejderbolig. For det første skal de jo finansieres, og derefter skal de forrentes, så det synes jeg er noget sludder.
Men vi har jo også fået at vide, hvorfor Socialdemokratiet egentlig ønsker, at det her ikke kan vedtages.
Det er på grund af misundelse.
Hvad angår frastykning, har Dansk Folkeparti taget den beslutning, vi har taget, og den står vi fast ved, og det er ikke noget at diskutere.
Hr. Søren E. Rasmussen var inde på, om jeg ikke mener, at amterne har gjort et godt stykke arbejde.
Jo, det har de vel nok, men jeg mener også, at det her er en af de første pinde til nedlæggelse af amterne, og derfor ønsker jeg at få kompetencen lagt over til kommunerne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-28:
Nu kom det frem, hvad der er problemet for fru Pernille Blach
Hansen
, og det vil jeg spørge hr. Freddie Madsen om.
Nu bygger alle de her landmænd alle de her huse, der tager de mest naturskønne udsigter fra os andre.
Det var jo det, der kom fra fru Pernille Blach Hansen.
Når hr. Freddie H. Madsen nu kommer hjem til Ribe Amt, kunne han så ikke sørge for - når der er 26.000 på Fyn, så må der jo være en snes tusinde boliger, der kan bygges i Esbjerg - at der lige blev nogle få stykker til socialdemokratiske vælgere, så det ikke bare blev alle vi andre, der kom til at sidde i de der boliger og tog de gode udsigter og sådan?
Det ville jo være kedeligt, det kan jeg godt se.
Hvis det er dér, problemet ligger, må vi kunne lave en eller anden kvote for socialdemokratiske vælgere.
Vil hr. Madsen gå ind for det?
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Hvis jeg må fortsætte i det spor, fru Pernille Blach Hansen nævnte, skal jeg spørge, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil være med til at sikre, at en bolig i det mindste ikke kan frastykkes i de første 10 år.
Det har oppositionen stillet forslag om.
Men man er åbenbart så forgabt i, at der også skal være mulighed for det.
Hvorfor ikke tage de hensyn og sige, at hvis der er et reelt behov for medhjælperboliger, aftægtsboliger osv., så skal de ikke kunne frastykkes i hvert fald de første 10 år, så vi forhindrer spekulation der?
Jeg ved godt, det ikke er så godt som det nuværende, men det var dog en mulighed for at understøtte, at det ikke sker i spekulationsøjemed, men for at sikre, at et reelt behov bliver dækket. Jeg kan ikke forstå, at Dansk Folkeparti kan leve med, at det bare er sådan, at man i dag uden nogen form for dokumentation kan bygge nye aftægts- og medhjælperboliger.
Det viser svarene jo, og det er temmelig groft.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-28:
Jeg synes ikke, at det skal dreje sig om misundelsespolitik, jeg synes, det skal dreje sig om fornuftig planlægning og en prøvelse af, hvem der varetager opgaverne bedst.
Derfor vil jeg meget gerne spørge hr. Freddie H. Madsen, om ikke det er hans indtryk, at amterne indtil nu har varetaget opgaven med at behandle de ansøgninger, der har været om tilladelse til at oprette aftægtsboliger i forbindelse med eksisterende landbrug, tilfredsstillende.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Hvis Dansk Folkeparti så gerne vil have opført medhjælperboliger på landet, var det så ikke en god idé at sikre sig, at landmanden reelt havde et behov for en medhjælper?
Hvorfor skal man ikke dokumentere, at man har en medhjælper, der skal flytte ind i boligen, en medhjælper, der f.eks. var der på fuldtid?
Hvorfor skal man ikke dokumentere, at man har nogle forældre, der skal flytte ind i en aftægtsbolig, inden man opfører den?
Jeg synes, det er noget sjusk, at man her giver mulighed for at opføre aftægts- og medhjælperboliger, uden at folk skal dokumentere, at der reelt er et behov.
Det eneste, man gør her,
er da at give enorme muligheder for spekulation, så der er nogle få, der kan score nogle store kapitalgevinster ved at lægge nogle boliger på nogle naturskønne områder, som så spolerer det for resten af os.
Er landskabs- og naturhensyn slet ikke med i Dansk Folkepartis overvejelser?
Er man så fokuseret på at give landmændene nogle flere penge?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-05-28:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige, om det er 5.000 eller 7.000 eller 10.000 eller 15.000 eller 25.000 boliger, er der ingen her i salen, der kan skønne, men det bliver ikke mange boliger.
Jeg har selv i amtsrådet været med til at bevilge de boliger, som der her er tale om, så jeg tror ikke på, at der bliver ret mange andre boliger.
Det er det, jeg kan få ud af det, for man tror, at der er penge i det her, hvad jeg ikke tror på. Til hr. Carsten Hansen vil jeg sige, at vi ikke kan give kommunerne mulighed for at lave de her ting og så samtidig tage den fra dem.
Selvfølgelig skal de have den mulighed, de har, og den bliver de ved med at have.
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Jeg skal nok også lade være med at tage fat i andet end det, hr. Freddie H. Madsen sagde.
Han kunne huske, at der var kommuner, der havde landzonebestemmelser.
Vil hr. Freddie H. Madsen bestride de resultater af Indenrigsministeriets egen evaluering, der viser, at visse kommuner agerede, som om landzonebestemmelserne var ophævet?
Kommunerne gav tilladelse til 9 ud af 10 ansøgninger og henlagde dermed reelt administrationen af landzonebestemmelserne til Naturklagenævnet.
måtte dengang omgøres! Det hedder det bl.a. i indenrigsministerens rapport fra 1994.
Endvidere hedder det, at kommunerne har administreret landzonebestemmelserne mere liberalt, end det var hensigten med loven.
Ønsker hr. Freddie H. Madsen den udvikling igen?
Ja eller nej.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Nu er jeg godt klar over, at Dansk Folkepartis ordfører i virkeligheden er stedfortræder for en anden fra sit parti, og derfor kan man selvfølgelig ikke forlange, at han er lige så meget inde i lovgivningen som vi andre, der har fulgt den igennem flere måneder.
Trods det har Dansk Folkepartis ordfører i dag i Fyens Stiftstidende forsøgt sig med en prognose over, hvor mange boliger det her vil komme til at betyde.
I Fyens Stiftstidende i dag er hr. Freddie H. Madsen citeret for at sige: »Jeg tror ikke på, det bliver så mange boliger.
Det bliver højst en 5.000-7000 boliger.«
Jeg vil da gerne høre, hvad hr. Freddie H. Madsen bygger det tal på, altså de 5.000-7.000 boliger.
Hvor har ordføreren det tal fra?
Nu siger ordføreren dog - han er åbenbart kommet på bedre tanker - at det er noget, tiden vil vise.
Hvis nu der reelt bliver bygget mange flere end de boliger, Dansk Folkeparti tror, og de kommer til at ligge naturskønne steder eller i omegnen af de store byer, og der er nogle landmænd, der virkelig scorer kassen på det her forslag - altså at det kommer nogle få til gavn, og at vi måske får ødelagt naturen for de mange - synes
Dansk Folkeparti så ikke, at det er et problem?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-05-28:
Da Dansk Folkepartis ordfører ikke kan være til stede, er jeg blevet bedt om at fremlægge vores partis holdning til L 59.
Det er således, at dansk landbrug efterhånden er blevet så stort, at man har behov for at have medarbejdere tilknyttet gården og have en bolig så tæt på gården som overhovedet muligt.
Det vil også give et bedre miljø for bl.a. de dyr, som man har på gården. Hvad angår aftægtsboliger, er vi i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at det giver en bedre livskvalitet for den ældre, som har drevet gården før, og som nu kan få lov til at gå til hånde ved gården.
Jeg synes egentlig, at det kun drejer sig om boligpolitik.
Der er ingen her i salen, der kan sige, om det er 5.000, 10.000, 15.000 eller 25.000 boliger, der vil blive bygget.
Det er noget, tiden vil vise.
Jeg går så ud fra, at man fra de øvrige partier er enig i - jeg har ikke hørt andet i hvert fald - at der ikke er noget nyt i, at man på de nedlagte landbrugsejendomme, som ligger rundtomkring, vil få mulighed for at lave en forretning eller en mindre virksomhed.
Det er ikke noget nyt, at man kan de her ting.
Det er jo sådan i dag, at man søger kommunen om at få lov til at lave disse boliger, og det er jo sådan, at man også i dag anmoder kommunen om at få lov til at lave en virksomhed, og så søger man om det.
Enten anbefaler kommunen det eller siger nej til det, og så går det videre til amtet.
Jeg synes, det er en god ting, og jeg synes, det er en glædelig dag i dag, at vi skal sige ja til L 59.
Lad os prøve at skrue tiden ca. 10 år tilbage og så se på, dengang man havde frikommuneforsøget.
Da havde man zonelovgivning ude i mange kommuner.
Bl.a. i den kommune, jeg kommer fra, havde man et frikommuneforsøg.
Den eneste, der havde noget imod det, var regeringen på daværende tidspunkt.
Derfor fik man ikke lavet den zonelovgivning, som man i hvert fald havde krav på.
Jeg er glad for, at vi om lidt her skal sige ja til det lovforslag.
Gudrun Laub (V), 2002-05-28:
Tidligere i debatten sagde fru Pernille Blach Hansen: Kan vi ikke få fakta på bordet og få nogle tal for, hvor mange huse der bliver bygget?
Sådan et udsagn, synes jeg, er udtryk for en utrolig gammelkommunistisk planøkonomisk tankegang, for det er da op til hver enkelt, hvad man vil bygge, og det kommer da helt an på, hvad folk har lyst til at gøre.
Helga Moos (V), 2002-05-28:
Hr. Carsten Hansen taler om en anerkendt forskningsprofessor.
Jeg vi gerne spørge: Anerkendt af hvem?
Hvis han bare tager et råt tal og ikke fratrækker de ting, og hvis hr. Carsten Hansen ikke kan forstå, at de skal fratrækkes, må jeg sige, at så er det hr. Carsten Hansens dømmekraft, der er noget i vejen med.
Det, jeg prøver at finde ud af, er, om det er professoren eller hr. Carsten Hansen, der har problemer.
Og i forhold til Fyn og alt det stråtækte og alt bindingsværket: Skal det bevares, så skal der bo folk derinde. Kan hr. Carsten Hansen være enig med mig i det, eller vil han have revet de bygninger ned, så kulturmiljøet forsvinder fra Fyn?
Holger Gorm Petersen (DF), 2002-05-28:
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Jespersen, om SF overhovedet ønsker, at der skal ske nogen udvikling i landdistrikterne.
Hvis nu vi lod kommunerne selv bestemme lidt mere, var der måske ikke de samme behov for alle de støttetiltag, der i øvrigt er.
Der er jo både en landdistriktspulje, og der er mange andre; der er forskellige udviklingspuljer, og der er andre puljer.
Det er ren beskæftigelsesterapi, synes vi.
Mener hr. Jørn Jespersen ikke, at forslaget vil være med til at støtte udviklingen måske bare en lille smule?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Jeg synes, at det her er meget afgørende.
Desværre har Det Konservative Folkeparti ikke været til stede ved denne her tredjebehandling, og derfor kunne jeg godt tænke mig, hvis der var en fra Det Konservative Folkeparti, der kunne komme op og fortælle Folketinget, om det rent faktisk ikke for Det Konservative Folkeparti er med kystlinjerne, som det er med skovene. Jeg er meget glad for, at Det Konservative Folkeparti frelste os fra at få bygget ude i skovene, men kunne Det Konservative Folkeparti nu ikke også bidrage til at sikre, at vi ikke får bygget vores kyster til?
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Vi bliver af hr. Ole M. Nielsen beskyldt for ikke at have talt om landzoner i dag.
Jeg har gentagne gange talt om landzoner fra denne her talerstol i dag og været dybt, dybt bekymret over de mange boliger og også over administrationen ude i kommunerne.
Nu viser det sig, at landzoneloven overtrumfer naturbeskyttelsesloven.
Hvis det er sådan, at en landbrugsejendom ligger i naturbeskyttelseszonen, kan man altså bygge aftægts- og medhjælperboliger.
Ellers må vi have det afkræftet af ministeren heroppefra.
Vi synes, det er dybt alvorligt, at man nu på det område kan gøre, som det passer én.
Det viser jo også, at man her får et afgørende incitament til at bygge, til at frastykke, og det er uden dokumentation, det har vi påvist i spørgsmål 40.
Man kan faktisk bygge uden dokumentation.
Bare man forventer at ansætte en landbrugsmedhjælper, kan man altså bygge en medhjælperbolig uden dokumentation.
Det er meget, meget alvorligt, vil jeg sige til miljøministeren, og jeg kan godt forstå, at der er tanker om at få forslaget tilbage i udvalget.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Der er et punkt, hvor miljøministeren tager fundamentalt fejl.
Hele pointen med strandbeskyttelseslinjen er jo netop at forsøge at friholde strandkanten fra boligbyggeri.
Dengang var der ikke tale om, at aftægtsboliger og medhjælperboliger var sidestillet med bygninger, der var nødvendige for driften.
Det er jo ministeren, der får det gennemført nu.
Hele ministerens forslag går ud på, at der kan bygges aftægtsbolig og medhjælperbolig, uden at man dokumenterer, at man har et behov.
Det vil sige, at det nøjagtig svarer til de regler, der er for bygninger, der er nødvendige af hensyn til ejendommens drift.
Det er selvfølgelig det, der er nyt.
Vi tager jo debatten her, for der er jo ikke nogen af os, der i vores vildeste fantasi havde forestillet os, at de her aftægts- og medhjælperboliger kunne komme til at ligge tæt på strandkanten.
Det vil jo give mulighed for gigantisk spekulation, give mulighed for at score kæmpegevinster ved at lægge attraktive boliger med udsigt over vandet.
Kan ministeren da slet ikke se, at der her er et problem?
Det giver selvfølgelig mulighed for, at de få kan få nogle attraktive boliger, at de få landmænd kan score nogle fede økonomiske gevinster, og det generer naturoplevelserne for resten af os.
Er det virkelig et led i regeringens natur- og miljøpolitik, at man nu skal kunne bygge boliger i strandkanten?
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-28:
Miljøministeren kan jo ikke komme uden om, at der er en meget snæver sammenhæng mellem planloven og strandbeskyttelseslinjen, og det er jo derfor, det er interessant i denne sammenhæng.
Er det ikke rigtigt, at den pågældende ejendom vil få den automatiske ret?
Er det ikke også rigtigt, at det dokumentationskrav, der måtte ligge, er det lempelige dokumentationskrav, der ligger i denne her lov, nemlig at man skal sige, at det har man brug for, og hvis man tilfældigvis bliver spurgt, skal man oplyse navnet på den person, man regner med vil bo der, og hvis vedkommende ikke er ansat endnu, kan man bare sige, at der kommer en, når boligen er opført, og hvis der ikke kommer en senere, har man været i god tro, og så er der ikke noget at gøre ved det?
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-28:
Jeg vil bare gerne uddybe de spørgsmål, der er stillet til miljøministeren: Er det ikke rigtigt, at der er en undtagelse fra strandbeskyttelseslinjen, der gælder igangværende landbrugsbedrifter, når der er et behov for at bygge bygninger af hensyn til landbrugsdriften, og vil det ikke betyde, at med de ændringer, der nu bliver lavet, vil alle landbrug, der ligger inden for 300-m-zonen, strandbeskyttelseszonen, få en automatisk ret til at bygge en medhjælperbolig og en aftægtsbolig lige nede på stranden, også inden for 100-m-grænsen? Er det ikke rigtigt, at sådan er lovsituationen, sådan er gældende ret, hvis det her forslag bliver vedtaget?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Jeg vil gerne støtte, at vi får ministeren til at forklare, hvad det her egentlig går ud på.
Er det sådan, at der nu kan bygges inden for 300-m-grænsen, altså inden for strandbeskyttelseslinjen, så der virkelig er mulighed for at score store gevinster på boliger, der ligger attraktivt, som så kan blive frastykket, eller er der tale om, at der ikke kan bygges inden for 300-m-grænsen?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-28:
Man skal ikke give fru Elsebeth Gerner Nielsen en lillefinger, så overdriver hun.
»Klistre hele vores kystlinje til.«
Man kan altså kun lave medarbejder- og aftægtsboliger ved de eksisterende landbrug, som ligger inden for 300-m-linjen, og kun, hvis de har behov for dem, og kun i tilslutning til den bygningsmasse, der ligger i forvejen.
Det kan altså ikke klistre hele kystlinjen til.
Det er vildt overdrevet, den kan jeg ikke være med på.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Her i løbet af forhandlingerne synes jeg, der er kommet noget fundamentalt nyt frem, nemlig at den ny lovgivning vil betyde, at vi heller ikke længere kan beskytte vores strandbeskyttelseslinje, at det bliver muligt at bygge aftægtsboliger og medhjælperboliger på den anden side af 300-m-zonen, med andre ord bliver det muligt at klistre hele vores kystlinje til med huse.
Det er noget ganske nyt, og jeg var faktisk ikke klar over, at det var på den måde.
Derfor vil jeg bede miljøministeren komme op og bekræfte, at jeg ikke har misforstået noget: at det rent faktisk er sådan, at man nu kan bygge en aftægtsbolig eller en medhjælperbolig på den anden side af kystlinjen
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-28:
Konsekvenserne for det åbne landskab bliver, at gyllebeholdere kan placeres langt væk fra gårde, hvilket vil skæmme landskabet og øge risikoen for forurening, når der bliver mindre opsyn med beholderne og en længere ledning ud til gyllen. Der indføres en særlov for de 34.000 landbrug med mere end 30 ha jord, som får ret til at opføre en medhjælperbolig og en aftægtsbolig.
Hidtil har amterne kunnet forhindre skæmmende byggeri af ekstra boliger i det åbne land og vurderet behovet for aftægtsboliger.
Men nu bliver det en ret, hvortil der ikke skal søges om tilladelse.
Den tidligere regering forsøgte i samarbejde med venstrefløjen at friholde det åbne land og friholde kystnære områder for byggeri samt sikre en regulær butiksudvikling i de større byer.
Den nye miljøminister vil sætte fodaftryk i landskabet med tilladelse til gyllebeholdere og flere boliger forbeholdt en snæver befolkningsgruppe i det åbne land, samtidig med at butiksdøden på landet forstærkes ved at åbne op for liberaliseringen af butiksudviklingen i de større byer.
Enhedslisten går imod disse ændringer af planloven.
I stedet for at fremme planløsheden mener Enhedslisten, at kommunerne i højere grad skal bruge lokalplaner som redskab til udvikling af landdistrikter og herigennem fastlægge anvendelsen af tiloversblevne landbrugsbygninger til bolig- og erhvervsformål.
Ændringerne i planloven for detailhandelen er massiv.
Amternes mulighed for at fastlægge regionale hensyn, hvor flere byer tilgodeses, bliver undermineret af regeringens liberalisering af planloven.
Ifølge miljøvurderinger af lovforslaget vil ændringerne medføre, at de 20-30 største byer vil opnå mere detailhandel, hvilket vil medføre yderligere butiksdød i landdistrikterne.
Enhedslisten mener, at Folketinget i stedet skulle styrke en fintmasket butiksstruktur og arbejde for levende lokalområder både i byen og på landet.
Det, som bliver konsekvenserne af de her lovændringer, er - for at ridse det op - flere byggemuligheder for dem, der ejer mere end 30 ha, og dem, som har tiloversblevne landbrugsbygninger.
Der vil blive flere indtægtsmuligheder for dem, der ejer tomme landbrugsbygninger.
Der vil blive ringere muligheder for, at amter kan beskytte naturværdier og varetage afbalancerede regionale hensyn, når butiksstrukturen skal fastlægges.
Der vil blive mindre demokratiske muligheder i landdistrikter for beboere, der ikke ejer over 30 ha eller ejer landbrugsbygninger, og vi vil se en centralisering af butiksstrukturen.
De ændringer er Enhedslisten imod, og vi synes, de er så væsentlige og så store.
Debatten her i dag har vist, at konsekvenserne er aldeles uklare, og derfor vil vi appellere til, at man ikke vedtager loven i dag, men udsætter den endelige behandling.
Og hvis en anden mulighed er at tage en folkeafstemning, så er vi også med på at støtte det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Selvfølgelig kan både aftægtsboliger og medhjælperboliger udstykkes.
Det kan man gøre uden de store problemer; man skal ganske vist have en tilladelse til det.
Vi er kommet med et ændringsforslag, som skal sikre, at man ikke uden videre kan udstykke, der skal gå 10 år, inden man kan gøre det.
Og det vil da glæde mig meget, hvis hr. Kirk vil stemme for det ændringsforslag, altså at man ikke kan udstykke aftægtsboligerne og medhjælperboligerne.
Og så til spørgsmålet om tillid.
Jeg har fuldstændig tillid til, at de lokale byrådsmedlemmer varetager deres egne interesser, selvfølgelig er det sådan, og jeg har også fuld tillid til de lokale byrådsmedlemmer på en række punkter, f.eks. på folkeskoleområdet.
Jeg ville meget nødig, kan jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo, at det var hr. Eyvind Vesselbo, der f.eks. skulle tage stilling til, hvad mine børn skulle lære i dansk.
Så på den måde synes jeg egentlig, vi har en meget god kompetencefordeling mellem by og land og mellem det lokalpolitiske niveau og det nationalpolitiske niveau.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Jeg vil også sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at det var da klar tale.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at hun ikkehar tillid til de kommunale politikere, og det så på det her planområde.
På skoleområdet? På ældreområdet? På fritidsområdet?
Eller er det sådan, at planområdet er noget helt specielt?