Ulla Tørnæs (V), 2002-05-23:
Jeg vil gerne sige mange tak for en rigtig god debat om folkeskolen og folkeskolens fremtid, og jeg glæder mig meget over, at alle partierne her i Folketinget er optaget af at forbedre den nuværende folkeskole og dermed også den eksisterende folkeskolelov.
Jeg glæder mig også over, at partierne i det store og hele har forholdt sig meget positivt til mit oplæg, »10 skridt mod en bedre folkeskole«.
Specielt glæder jeg mig over, at partierne har taget positivt imod oplægget som udgangspunkt for de kommende drøftelser af, hvordan vi kan styrke folkeskolen. Jeg skal så blot understrege endnu en gang og dermed også understrege, at jeg lever op til mit ansvar, som det er blevet efterlyst af flere ordførere, at mit mål så helt klart er en så bred politisk aftale som overhovedet muligt, da jeg deler opfattelse med de ordførere, der har været inde på betydningen af en bred politisk aftale for folkeskolen og folkeskolens hverdag.
Og det er bestemt også min intention, at det skal være en aftale, som strækker sig over flere valgperioder, da det er det mest hensigtsmæssige for folkeskolens hverdag.
Der er så et par enkelte af de punkter, der har været rejst debat om, som jeg lige vil gribe fat i.
Bl.a. efterlyste fru Anne Baastrup - jeg tror, at det var i en ordveksling med Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech - hvad man ønsker at gøre fra regeringens side i forhold til elevernes alsidige personlige udvikling.
Her vil jeg blot nævne, at jeg jo netop har udsendt klare mål også for elevernes alsidige personlige udvikling for netop at understrege vigtigheden af den del af folkeskolens område.
Der er altså ikke på nogen måde tale om, sådan som jeg nærmest forstod fru Anne Baastrups spørgsmål i retning af, at regeringen ønsker at nedprioritere den del af folkeskolens opgave.
Det er der altså absolut ikke tale om, og det mener jeg i og for sig jeg også gav klart udtryk for i min besvarelse.
Så er der et andet tema, som også har været rejst af flere ordførere, og som også er indgået i debatten, nemlig hvad vi gør for de knap 20 pct., som forlader folkeskolen uden brugbare læsefærdigheder.
Jeg vil blot benytte lejligheden til at understrege, hvad der er mit bud i den forbindelse, og så også understrege, hvad der er mit oplæg til drøftelse.
Man kan vel sige det sådan populært, at overgangen fra at være i en daginstitution og så til egentlig at komme i skole er meget brat for børnene.
Hvor de i børnehaven jo er underlagt begrebet fri leg, altså selv bestemmer, hvornår de leger med dukker, hvornår de er på legepladsen, eller hvornår de er i puderummet, så forventer vi pludselig af børnene, at de i mange timer skal sidde stille og roligt og modtage læring.
Det er min opfattelse, at det lige præcis er her, det halter, for børnene er ikke parate til at sidde stille på bagen og modtage læring og kollektive beskeder.
Det mener jeg vi skal bruge børnehaveklassen til at forberede børnene bedre til.
Det var ét punkt til, hvordan vi kan imødekomme problemet med de 20 pct., der forlader folkeskolen uden brugbare læsefærdigheder.
Det andet og vel også nok det mest omdiskuterede punkt er regeringens forslag om, at vi skal have flere timer i dansk og matematik.
Nej, vi skal selvfølgelig bruge de ekstra timer til tid til mere fordybelse og også tid til mere egentlig læsning i skolen.
Jeg tror på, at det vil være med til at sikre, at de 20 pct. får bedre læsekundskaber og dermed også bedre forudsætninger for det videre uddannelsesforløb.
Et tredje punkt, jeg vil fremhæve i den forbindelse, er vores forslag om mere brug af holddannelser.
Og pointen med at bruge holddannelser mere, end vi gør i dag, er jo præcis, at vi så skaber mulighederne for at kunne bruge begrebet undervisningsdifferentiering og dermed undervise differentieret langt mere offensivt, end vi gør i dag. På den måde kan vi også fange den gruppe, som også har været nævnt under debatten her i dag, nemlig de bogligt stærke elever, hvor vi jo også skal sikre, at de bliver motiveret og bliver stimuleret i folkeskolen, så ikke vi den vej rundt får skabt nogle unødige uroelementer, som måske kommer til at forstyrre selve undervisningen.
Et fjerde punkt, som jeg vil nævne, er den faseopdelte skole, hvorved vi får skabt mulighed for at udnytte lærerressourcerne bedre og får mulighed for at sikre, at lærerne i højere grad underviser i deres linjefag.
Jeg er her meget enig med fru Marianne Jelved i, at lærernes faglige kompetence er utrolig vigtig, faktisk altafgørende for en god undervisningssituation.
I den forbindelse vil jeg også understrege, at en forbedring, en opgradering af lærernes efteruddannelse er et af de temaer, som drøftes med KL i forbindelse med kommuneaftalerne. Til slut vil jeg blot tilkendegive i forbindelse med diskussionen om helhedsskole eller heldagsskole, at jeg sådan set er meget godt tilfreds med, at Socialdemokratiet er enig i, at vi selvfølgelig skal have mulighed for at skabe helhedsskolen, men at man til gengæld siger fra over for heldagsskolen.
Det lyttede jeg mig til var budskabet fra den socialdemokratiske ordfører.
For hvad er pointen med helhedsskolen?
Jamen det er jo at skabe en større sammenhæng i børnenes hverdag og dermed skabe større ro og bedre forudsætninger for en god undervisningssituation.
Det er for mig at se ikke på den politiske dagsorden i forbindelse med forbedringer af folkeskoleloven.