runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2004-10-21:
Det er ikke homogene kvoter, kan man sige, og derfor er en rimelig ensartet behandling måske lige præcis at behandle dem forskelligt, da de har forskelligt sigte, f.eks. er der kvoter, som direkte vedrører produktionen, som ikke kan afhændes, som hænger fast på jorden, eller hvad det nu er.
Så der er en række forskelle, som man kan se her at der er taget hensyn til i forslaget, og det mener jeg faktisk er ret rimeligt.
Jeg mener faktisk, at det er nødvendigt at gøre det, hvis man skal behandle dem ens i forhold til sigtet med disse kvoter.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-21:
Lovforslaget har til formål at indføre nogle generelle regler for den skattemæssige behandling af kvoter, og det ligger i forlængelse af den lov, som vi her i foråret vedtog om skatteregler for CO2-kvoter og for sildekvoter.
I Dansk Folkeparti finder vi, at der her er tale om et udmærket lovforslag, som opstiller nogle så ensartede regler, som det nu engang er muligt, for behandling af kvoter, og vi finder, at dette forslag er logisk og fornuftigt skruet sammen.
Vi medgiver ligesom de to foregående ordførere, at det er et svært tilgængeligt område, og man kan sige, at når man i det daglige mest beskæftiger sig med skattepolitik, så har man måske også behov for lidt assistance fra nogle, der har med landbrug at gøre i det daglige, og det har jeg også betjent mig af.
Det er ganske rigtigt et svært tilgængeligt område, og der er mange forskellige aspekter af kvoter, og det bærer lovforslaget naturligvis også præg af.
Derfor ser det ikke så enkelt ud, som man måske kunne have håbet på, men jeg er overbevist om, at man fra ministeriets side har gjort et godt stykke arbejde for trods alt at gøre det så enkelt, som forholdene nu har gjort det muligt.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-10-21:
Da Socialdemokratiets ordfører på denne sag, hr. Jacob Buksti, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre talen.
Det er med andre ord muligt at tilrettelægge distributionen af f.eks. magasiner og tidsskrifter, således at det sker fra et tredjeland, og på grund af de særlige momsregler – her især fra Ålandsøerne til Danmark – således helt lovligt lade forsendelser af blade i abonnement nyde godt af momsfritagelsen.
Det er en trafik, der de senere år har fået et så betydeligt omfang, at der må siges at være tale om en helt bevidst udnyttelse af eksisterende regler til at unddrage sig den danske moms.
Derfor er et indgreb nødvendigt, hvis man skal have hindret en stigende grad af konkurrenceforvridning mellem de forskellige bladdistributører.
Det er en problemstilling, der har fået en helt særlig dimension efter regeringens og Dansk Folkepartis afskaffelse af portostøtten til fagblade og tidsskrifter sidste år.
Ministeren fremhæver, at der er tale om et forslag, der er et led i regeringens bestræbelser på at fjerne huller i den gældende skatte- og afgiftslovgivning, et arbejde, som regeringen påbegyndte i sidste folketingssamling.
Hvis man ikke vidste bedre, kunne man blive helt imponeret over regeringens iver efter at lukke skattehuller.
Men historien er jo – som sædvanlig med den her regering – en helt anden.
Efter helt bevidst at have åbnet det såkaldte TDChul og ladet andre åbenlyse huller stå åbne for vennerne i erhvervslivet, har den efterfølgende kritik heraf åbenbart medført, at regeringen har fået et politisk granatchok.
M007.fm Page 464 Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Nu skal der vises handling, nu skal hullerne lukkes.
Men det er først, efter at hullerne er blevet påvist af andre.
Det er således nok muligt, at regeringens forslag er et resultat af regeringens bestræbelser på at lukke skattehuller.
Det er al ære værd, men initiativet kommer først efter, at hullet i dette tilfælde er blevet påvist af hr. Jacob Buksti i spørgsmål nr. S 3383 af 21. maj 2003 og igen i spørgsmål nr. S 31 af 7. oktober 2004.
Men det er da positivt, at regeringen nu vil forsøge at lukke dette hul i momsreglerne og imødegå den konkurrenceforvridning, der ligger i de eksisterende regler.
Problemet er imidlertid, at som forslaget er udformet, synes det ikke helt at lukke hullet.
Og hvad værre er, så synes det at præmiere trykkerivirksomheder, der flytter deres produktion til et ikke-EU-land, idet den momsfri trafik så tilsyneladende kan fortsætte.
Og i en situation med stigende internationalt pres på danske arbejdspladser og udflagning til udlandet, er det helt uacceptabelt.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at ændringen ikke fører til øget konkurrenceforvridning og til pres i retning af yderligere udflytning af arbejdspladser, i dette tilfælde grafiske arbejdspladser, fra Danmark til ikke-EU-lande.
Det vil vi søge blotlagt under udvalgsarbejdet, og kun hvis der kan skabes den fornødne sikkerhed på dette felt, vil vi kunne støtte forslaget ved den endelige afstemning her i salen.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-21:
I Det Konservative Folkeparti er vi generelt af den holdning, at det danske skatte- og afgiftstryk er alt for højt.
Det er faktisk svært at påvise nogen steder, hvor skatte- og afgifter er meget højere, sammenlignet med de lande vi normalt sammenligner os med.
Derfor er det naturligvis også nødvendigt, hvis vi ønsker at bestræbe os på at sænke dette meget høje skatte- og afgiftsniveau, at vi sørger for, at lovgivningen benyttes korrekt, og at man ikke forsøger at undlade at betale retmæssige afgifter og moms ved, som i det her tilfælde, at sende blade og magasiner uden for EU for derefter at sende dem tilbage til EU.
Jeg tror ikke, det kræver nogen nærmere gennemgang af forslaget, da de tidligere ordførere har gennemgået det.
Men der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at vi Konservative støtter op om det her forslag, som fjerner den unfair konkurrence, der jo er for andre distributører, der ærligt og redeligt benytter sig af det danske system, som det sig hør og bør.
Derfor støtter vi forslaget.
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
Da SF's ordfører, hr. Poul Henrik Hedeboe, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne bare meddele en fuld og varm tilslutning til det her lovforslag.
Pia Boisen (EL), 2004-10-21:
Da Enhedslistens ordfører ikke kan være til stede, skal jeg kort redegøre for Enhedslistens holdning til lovforslaget.
Det er jo klart tåbeligt, at danske magasiner og blade sendes til f.eks. Ålandsøerne for derefter at blive sendt tilbage til Danmark med det ene formål at undgå at betale moms.
Det er hverken godt for miljøet eller for de indtægter, der skal sikre velfærden i vores samfund.
Derfor er Enhedslisten selvfølgelig positiv over for lovforslaget.
Det er jo en fidus, som alle blade kan bruge.
Forslaget rammer imidlertid også blade, f.eks. fagforeningsblade, der tidligere fik portostøtte, og som på den her måde har søgt at modgå det tab, som regeringen og Dansk Folkeparti påførte dem.
De bliver ramt endnu en gang, og det er vi mere betænkelige ved.
Nu er vi under alle omstændigheder imod regler, der fremmer, at blade transporteres en omvej på flere hundrede kilometer, før de kommer frem til læseren, så vores forslag vil være, at provenuet, som opnås ved det her forslag, bruges til at øge portostøtten.
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Jeg synes, det var tydeligt at høre, at den socialdemokratiske ordfører talte på vegne af hr. Jacob Buksti og ikke på vegne af hr. Henrik Sass Larsen.
Det skal selvfølgelig ikke ligge hr. Henrik Sass Larsen til last, at det var en hidsig tale, han havde fået med.
Der er her en mulighed for at omgå de lovgivningsmæssige hensigter, vi har haft med momsloven, ved netop at sende magasiner frem og tilbage og bruge de særregler, der er på bl.a. Ålandsøerne, i forhold til momsregler og EUregler.
Man kan måske have den vurdering, at hullet er relativt lille, men det har potentiale til at vokse til noget meget større, og derfor er det vigtigt for os at lukke hullet nu.
Jeg må bare sige, at stort set alle magasiner, der er omfattet af det her lovforslag, i dag ikke bliver trykt i Danmark, men andre steder, og så blot bliver sendt tilbage til Danmark via Ålandsøerne.
Jeg skal til sidst sige, at det selvfølgelig er vigtigt for mig lige at understrege, at forudsætningen for ikrafttrædelse af det her lovforslag er en godkendelse i EU af, at vi laver en undtagelse fra EU's momsregler.
Men vi har fået meget positive tilkendegivelser fra EU-Kommissionen og forventer derfor at få et bekræftende svar fra dem inden længe.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-10-21:
Jeg skal bare konstatere over for skatteministeren, at han ikke skal være i tvivl om, at det var på vegne af Socialdemokratiet, at jeg fremførte talen.
Uanset om det havde været hr. Jacob Buksti, der holdt talen, eller det var mig, så var det Socialdemokratiets holdning.
Bare så skatteministeren har noteret sig det.
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Det har jeg noteret mig, men jeg noterede mig også, at hr. Henrik Sass Larsen lød meget som hr. Jacob Buksti, da han fremførte talen, og ikke som hr. Henrik Sass Larsen.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Jeg skal beklage, at jeg ikke var til stede før, men jeg var optaget af andre anliggender.
Det Radikale Venstre er meget positivt indstillet over for forslaget.
Vi har nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, men vi betragter det her som lukning af et hul, endnu en afprøvning af dansk skattelovgivning i virkeligheden, som viser, at lovens ånd og bogstav ikke står mål med det, den kan bruges til.
Der er nogle svar, vi gerne vil have, men for så vidt angår det, ministeren har sagt nu, og de svar, vi forventer, vil vores forventning være, at vi kan støtte forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Charlotte Antonsen (V), 2004-10-21:
I Venstre kan vi støtte forslaget.
M007.fm Page 466
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Formålet med lovforslaget er at forhindre dobbeltbeskatning ved udlodning af udbytte fra et datterselskab i ét EU-land til moderselskabet i et andet EU-land.
Vores holdning er, at alt skal beskattes i et eller andet land, men man skal kun betale skat én gang af det samme udbytte.
Det, der lægges op til fra EU's side, og som vi nu følger op på i Danmark, er, at ejerandelen for, hvornår man taler om moder/datterselskabsforhold, går fra 20 til 10 pct.
I Danmark har vi allerede i nogle aftaler med Tyskland og Holland sat en ejerandel på 10 pct., ligesom vi har gjort det i forhold til de nordiske lande.
Det er fremgået af de papirer, vi har fået, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har sat spørgsmålstegn ved, om man med en ejerandel på 10 pct. kan tale om, at der foreligger et egentligt moder/datterselskabsforhold.
Det er klart, at det spørgsmål kan man naturligvis diskutere, og det gjorde vi også allerede, da vi i Europaudvalget tog stilling til sagen med mandatgivning den 13. oktober i år.
I Venstre har vi også været glade for, at alle partier på nær EU-modstanderne i Enhedslisten bakkede op om dette forslag i Europaudvalget.
Det er en fornuftig linje.
Forslaget i sin helhed er medvirkende til, at vi kan lette lidt på beskatningen af de virksomheder, der opererer over landegrænserne.
I Venstre regner vi med, at forslaget her kan være medvirkende til at forbedre det internationale samarbejde mellem virksomheder.
Det er godt.
Gode vilkår for virksomhederne kombineret med fri konkurrence
giver i sidste instans bedre og billigere varer til forbrugerne.
Til sidst skal jeg ikke undlade at glæde mig over, at forslaget her også giver en mindre skattelettelse til dansk erhvervsliv på ca. 100 mio. kr. på længere sigt, ligesom det også giver administrative lettelser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Fru Charlotte Antonsen bekræftede det jo sådan set selv, altså at vi her giver skattelettelser til nogle af de allerrigeste, nogle af de allerallerrigeste enheder, vi overhovedet har i verden, nemlig de multinationale selskaber.
Derfor synes jeg sådan set, det er skandaløst, ikke så meget at Venstre gør det, for vi ved jo, at Venstre holder hånden over erhvervslivet, men at Socialdemokraterne og andre kan være med her.
Så mit spørgsmål til fru Charlotte Antonsen skal alene være i forhold til en anden del, som i virkeligheden også handler om den her lovgivning, nemlig det forhold, at man kan rykke underskud; det her handler jo om, at man kan rykke overskud fra et land til et andet, men det her med at man kan rykke underskud fra et datterselskab i ét land til et selskab i et andet land, er det lovgivning, som Venstre vil gå ind og gøre noget ved i forbindelse med den lovgivning, vi behandler her i dag, eller er det ikke?
Vi er jo lige blevet oplyst om, at 8,2 mia. kr. forsvinder ud af statskassen, og vi har ikke skygge af chance for at kontrollere, om det er berettiget eller ej.
Er det noget, Venstre vil gøre noget ved i forbindelse med denne her lovgivning?
Charlotte Antonsen (V), 2004-10-21:
Lovgivningen her er implementeringen af et EFdirektiv, og det har intet at gøre med det, fru Rosenkrantz-Theil lige diskede op med her.
Det må Enhedslisten altså komme med på et andet tidspunkt.
Det har ikke noget med denne sag at gøre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Det, jeg egentlig søger efter, er måske at få en lidt mere generel tilkendegivelse af, hvad man vil med de multinationale selskaber.
Det kan godt være, jeg i virkeligheden fik den, for jeg kunne forstå på fru Charlotte Antonsen, at man ville lette beskatningen for de multinationale selskaber.
Vi er jo nogle, der er lidt forargede over, at der er multinationale selskaber, der har været i Danmark i 20 år uden at betale skat.
Med den her lovgivning sker der jo det, at man udvider antallet af virksomheder, som har mulighed for at flytte overskuddet derhen, hvor det er mest bekvemt i forhold til beskatning, så endnu flere selskaber i virkeligheden kan spekulere imod M007.fm Page 467
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
det at komme til at betale skat.
Er det ikke korrekt, at det er det, der foregår?
Derfor synes jeg, det er relevant at få en generel markering af, om det er Venstres politik, at man skal lette skatten for de multinationale selskaber.
Jeg kunne godt finde andre både mennesker og virksomheder, som måske havde større behov for at få lettet skatten end lige præcis de multinationale.
Charlotte Antonsen (V), 2004-10-21:
Denne sag handler om dobbeltbeskatning – jeg ved ikke, om det er undgået fru RosenkrantzTheils opmærksomhed – og det vil sige, at de datterselskaber, vi taler om her, jo allerede har betalt selskabsskat af deres udbytte.
Men jeg kan da godt forestille mig, hvis Enhedslisten kom til magten, at så skulle de multinationale vel betale tidobbelt skat, hvis man sådan skal følge den almindelige retorik i Enhedslisten.
Men det har altså ikke noget med denne her sag at gøre.
Der er tale om, at man ikke skal betale skat to gange af det samme udbytte, og det er derfor, vi synes, at det er en god idé.
Og så mener vi altså også, at det er noget, der kan fremme det internationale samarbejde i Europa.
Det er noget, der er med til at kitte Europa sammen, det er noget, der er med til at forbedre de europæiske virksomheders muligheder.
Selvfølgelig skal de ikke det.
Multinationale selskaber skal som alle andre virksomheder betale det, som de skal ifølge lovgivningen.
Leif Mikkelsen (V), 2004-10-21:
Nu er kvoterne jo en udløber af EU's reform, og det har egentlig ikke noget med selve skattebehandlingen at gøre.
Vi har altså et kvotesystem, som er bestemmende for produktionsmuligheder osv. og en reguleringsfaktor.
Det, vi alene taler om her, er, hvordan vi så skal beskatte det, når det behandles i forhold til produktion, salg, handel osv.
I det lys vil jeg gerne fastholde, at der er det her en forenkling og en mere rimelig behandling, hvor man kan sige, der er en sammenhæng i beskatningsgraden, uanset hvilke type kvoter og betalingsrettigheder det er.
Så i det lys vil jeg sige, at der er tilstræbt både en forenkling og en linje i forslaget.
Jeg mener, at diskussionen om kvoter ligger udenfor.
Nu har vi dem, og så skal vi også finde en rimelig måde at beskatte dem på.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-21:
Et formål med forslaget er at lukke muligheden for, at forlagsvirksomheder og lignende kan udnytte reglerne i EU's momsdirektiv til at undgå, at deres magasiner og tidsskrifter pålægges moms, sådan som alle andre varer her i landet ellers bliver det.
Det har aldrig været meningen, at man skulle kunne undslå sig, at et produkt pålægges moms, ved at man først transporterer det uden for EU for blot efterfølgende at sende det tilbage igen.
Med andre ord er der her tale om en hullukning, og som vi i Dansk Folkeparti har for vane, bakker vi altid regeringen op i forbindelse med hullukninger, så Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om ikke han vil give mig ret i, at det her lovforslag langtfra er kvalificeret til at komme med i regeringens forenklingskatalog.
Er det ikke helt ærligt en noget forvirrende retstilstand at have, at vi skal kunne hitte rede i både kvoter for mælk og for sukker og for sild?
Var det ikke meget nemmere og meget mere enkelt, hvis man sagde, at alle kvoter bliver skattemæssigt behandlet ens, ligesom i øvrigt alle andre immaterielle rettigheder, og så finde en skattemæssig behandling, som er til at gennemskue, i stedet for at have den her – undskyld mig – syndflod af forskellige kvoter at hitte rede i?
Helge Sander (V), 2004-10-21:
Jeg synes ikke, fru Anne Grete Holmsgaard skal være så trist, for jeg synes, det er alt for firkantet at lægge mig det svar i munden i betragtning af det, jeg har forsøgt at sige i dag.
Fru Anne Grete Holmsgaard fæster sig meget ved ordet bæredygtighed, men jeg kan ikke forstå, hvorfor det måske lige akkurat skal være det ord, der gør, at SF ikke ønsker at støtte forslaget.
Med de forskellige elementer, der ligger i det, og med de forskellige områder, som er helt oplagte efter forarbejderne til forslaget, mener jeg da, at hvis vi ser på energi og miljø, er der masser af bæredygtighed.
Det er muligt, at ordet ikke lige står der, men jeg kan finde masser af andre ord, som heller ikke står der, og det kan de øvrige ordførere sikkert også.
At det derfor lige skulle være det ord, der er afgørende for, om SF er glad eller ked af det og vil diskutere forslaget videre, forstår jeg simpelt hen ikke.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-10-21:
Det betyder jo, som det fremgår af lovforslaget, og som det også fremgik af den forhandling, der var i Europaudvalget, at et datterselskab kan overføre sit overskud til moderselskabet, hvis moderselskabet ejer bare 10 pct. af det datterselskab.
Det har naturligvis været diskuteret, om det var hensigtsmæssigt; det har været diskuteret, om man skulle give den mulighed for at undgå dobbeltbeskatning.
Jeg vil godt sige, at det jo ikke har noget med sambeskatning at gøre, som diskuteres meget, og som i øvrigt havde et omfang, hvor fradragene måske ligger på 8-10 mia. kr. om året.
Det har heller ikke noget at gøre med disse multinationale selskaber, som ikke betaler skat i Danmark.
Det er et helt særskilt problem, som ligger uden for EU.
Vi har valgt at støtte det her forslag, uanset den kritik, der kan rejses, fordi vi ikke ønsker, at man skal udsætte disse selskaber for en dobbeltbeskatning.
Alle partier går ind for det, også de mere EU-kritiske, bortset fra Enhedslisten.
Jeg vil sige for vores vedkommende, at når vi støtter forslaget, så er det selvfølgelig afgørende – og det vil vi også godt spørge til – at der i forslaget ikke er elementer, der går ud over det direktiv, der skal implementeres.
Det skal vi selvfølgelig have sikkerhed for igennem et svar fra skatteministeren, sådan at vi i hvert fald har det på det rene.
Men som vi har set det indtil nu, så har det ikke forekommet, og derfor er vores overvejende indstilling, at vi så støtter forslaget, men som sagt tager de forbehold, der nu engang er omkring udvalgsarbejdet.
Lene Jensen (S), 2004-10-21:
Jeg er ikke trist, men jeg kan næsten blive ked af det, når jeg hører fra ministeren, at ministeren stort set skulle være den eneste i verden, der er optaget af fremtidens arbejdspladser.
Sådan er det jo ikke, og jeg forsøgte også at sige i mit ordførerindlæg, at vi alle sammen er optaget af de problemstillinger, men der er nogle steder, hvor vandene skilles med hensyn til, hvordan det skal gøres. Når ministeren er så optaget af høringssvarene, bliver jeg altså nødt til at sige, at det, man er glad for derude, jo er pengene, og nogle steder er man i et eller andet omfang også glad for den markante satsning og for, at de og de områder er udpeget; dem er jeg så ikke helt enig i.
Ministeren ved jo godt, hvad der står i høringssvarene.
Der er ikke nogen grund til at foregive noget andet, og derfor vil jeg gerne spørge, om man kan forstille sig, at det kunne komme til forhandling, hvordan fondens forhold til det forskningsrådgivende system skal være, bare for at nævne en for Socialdemokratiet meget stor knast.
Helge Sander (V), 2004-10-21:
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at fru Lene Jensen hverken skal være trist eller ked af det, især når temaet er at sikre beskæftigelsen her i landet.
Jeg er overbevist om, at alle ordførerne er optaget af den problemstilling.
Forskellen er bare, at regeringen har lagt et forslag frem, som man må forholde sig til, og hvis holdningen er negativ, må det som et minimum forventes, at man har et alternativ, der er lige så målrettet mod beskæftigelsen og den videre udvikling i landet.
Det er det, der er mit udgangspunkt.
Jeg har fået indtryk af, når jeg har haft møder, at man mener, det er tilfredsstillende, fordi man erkender, at det er noget helt andet.
Der er jo ikke noget med, at man laver en ny kasse og opfører sig efter de regelsæt, som gælder for det forskningsfaglige system.
Lene Jensen (S), 2004-10-21:
Jeg vil gerne sige, at med hensyn til, at man som minimum må have nogle andre forslag, vil jeg meget anbefale ministeren Socialdemokratiets finanslovforslag for næste år som godnatlæsning, for her er der en række konkrete bud, både på forskningsområdet og om beskæftigelsen og andet.
Jeg må også anbefale en publikation fra i sommer, som er et helt forskningspolitisk udspil, for noget i den handler også om dette her.
Jeg beder sådan set bare om, at vi kan blive enige om, hvor vi er uenige, og at man ikke forsøger at give et billede af, at regeringen er de eneste, der bekymrer sig om noget som helst.
Jeg ser frem til invitationen.
Det er rart, at den komM007.fm Page 452
Monday, November 1, 2004 10:03 AM mer nu, jeg havde ønsket mig den for et halvt år siden, men hvis den kommer, kommer vi også, for der er nogle meget konkrete punkter, hvor vi mener, at ministeren og regeringen går galt i byen.
Hvis vi kan være med til at hjælpe regeringen på rette vej, vil vi meget gerne det, og det tilbud går jeg ud fra ministeren tager imod.
Helge Sander (V), 2004-10-21:
Invitationen kommer.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Det er egentlig mærkeligt, at ministeren kan fremprovokere hele følelsesregisteret.
Min følelse er en let skuffelse.
Jeg er meget skuffet over, at ministeren i den grad kan blive krænket, men jeg tror, han har ladet sig forføre af Dansk Folkepartis ordførers ordvalg, for min tilgang til sagen er en fuldstændig fuldtonet glæde over forskningsrådsreformen.
Jeg er glad for dens kvaliteter, dens vidtskuende evne til at håndtere nogle af de udfordringer, vi står over for med hensyn til forskningskvalitet, fordeling af forskningsmidler, kvalifikation, åbenhed med hensyn til de prioriteringer, der bliver lagt frem, og balance mellem den frie forskning og den politisk orienterede forskning
Helge Sander (V), 2004-10-21:
Jeg startede mit indlæg med at gentage det, og jeg vil gerne sige det endnu en gang: Regeringen ønsker en markant satsning, der går målrettet på, at vi kan hjælpe de danske virksomheder hurtigere og i større udstrækning, end vi kender med det system, vi har haft hidtil.
Vi er enige om, at vi skal kunne trække på et aktivt medspil fra virksomhederne, og derfor ønsker vi dette system som et supplement, men på grund af disse meget vigtige mål skal der ikke gås på kompromis.
Forskningsfagligheden eller kvaliteten skal helt sikkert være i top, det er vigtigt for os, derfor er det allerede formuleret, og derfor har vi også, som jeg sagde til fru Lene Jensen tidligere, pointeret det igen og igen og diskuteret det med forskningsrådene.