Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Som valgt i Roskilde Amt og siddende i Roskilde Byråd har jeg været med til at godkende tegninger osv. til det meget omtalte Føtex i vores stationscenter, og jeg har fulgt sagen temmelig nøje.
Jeg var glad for, da jeg skulle handle den søndag, hvor Føtex holdt åbent, at jeg ikke var alene.
Der var masser af forbrugere, som demonstrerede, og de demonstrerede ved at holde i kø.
De holdt ikke i kø for at kigge, eller fordi det var underholdende, men de holdt i kø for at komme ind og handle.
Spørgsmålet er jo, om forbrugerne egentlig ønsker en lukkelov.
Alle undersøgelser viser, at forbrugerne ønsker at handle, når de har lyst og tid.
Hele vores samfundsstruktur bliver mere og mere fleksibel med hensyn til forskellen mellem arbejdstid og fritid.
Derfor burde lukkeloven afskaffes.
Hvad er det, der gør, at politikere skal bestemme og være klogere end den danske forbruger?
At de skal bestemme, hvornår den danske forbruger skal handle, og hvor?
Hvorfor skal forbrugerne ikke have den fuldstændig naturlige valgfrihed, når de egentlig gerne vil have den? Det får mig til at spørge, om erhvervsministeren er enig med økonomiministeren, fru Marianne Jelved, i, at lukkeloven er væk om 10 år?
Hvis svaret er ja, kunne man måske spørge: Hvorfor skal vi have denne - nogle kalder det præcisering, jeg vil kalde det opstramning?
Det, der også bringer mig herop, er den måde, man gør det her på.
Man foretager en hastebehandling, som efter min mening ikke bare er uanstændig over for lovgiverne, men den er også uanstændig over for forbrugerne, for de har praktisk talt overhovedet ikke mulighed for at gøre indsigelse inden for den tidshorisont, der er her.
tidernes morgen var jeg en af dem, som stemte mod Tvindloven, fordi jeg ikke ville acceptere, at man laver særlove mod en bestemt gruppe virksomheder eller personer.
Jeg kan konstatere, at denne gang har man lært lektien fra Tvindloven, nemlig ikke at nævne, hvem man ønsker at lave en særlov mod.
Men meldingen fra regeringen er helt klar.
Regeringen ønsker at ramme en butik, som ligger i et stationscenter, og som har en omsætning på over 13,8 mio. kr., en butik, som først begyndte at holde søndagsåbent præcis efter den 1. oktober.
Så spørger vi alle sammen: Hvad søren kan det være for en butik?
Hvad er det lige præcis for en butik, der havde åbent første gang søndag efter den 1. oktober?
Det er Føtex i Roskilde!
Keine Hexerei, nur Behändigkeit.
Denne særlov er en direkte jagt på Dansk Supermarked, og det finder jeg uanstændigt. Jeg vil gerne spørge erhvervsministeren, om f.eks. et ISO Supermarked, som er fuldstændig identisk med Føtex i Roskilde, men som blot har gjort det at bryde loven ved at lave et forsøg med at holde åbent om søndagen inden den 1. oktober, har mulighed for at fortsætte og ansøge om dispensation, når Føtex i Roskilde, som overholdt loven, lige præcis indtil der kom en landsretsdom, der afgjorde, at de godt kunne få lov til det, fordi de følte, at de var lige så berettigede som deres nabo, Multimediacentret, ikke må.
Er det rimeligt, at fordi man sætter en datogrænse, så skal der laves forskelsbehandling?
Og er det rimeligt, at man laver en særlov med tilbagevirkende kraft.
At haste denne særlov igennem og samtidig fremsætte en lov, som er en særlov med tilbagevirkende kraft, det må jeg sige, det er jo et helt unikt eksempel på det lovsjusk, som forhåbentlig bliver taget op på torsdag på grundlovskonferencen med det formål at forbedre det parlamentariske styre.