runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Det er jeg nok nødt til at sige. Men med hensyn til Østeuropa synes jeg også, at det er et fantastisk interessant spørgsmål, for hvilken gavn skulle de østeuropæiske lande have af denne euro, der gør, at de i øjeblikket for at komme ind i EU er nødt til at skrue sig ind i denne model, som overhovedet ikke passer til dem?
For deres økonomier er ikke stærke.
De har jo brug for et større spillerum.
De har brug for, at der sker en omfordeling af EU's budget, så alle disse penge til landbrugsstøtteordninger, strukturfonde osv. omfordeles, så man går ud fra princippet om, at dér, hvor de fattigste områder er, dér går de fleste penge hen.
I øjeblikket har vi stort set det omvendte princip.
Det er det, jeg foreslår.
I stedet for at skabe denne magtkoncentration og denne euro, som gør det stort set håbløst for de østeuropæiske lande at komme ind i ordentlige og anstændige optagelsesforhandlinger, skulle man koncentrere sig om at løse de faktiske problemer, der skaber nye delinger i Europa.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Jeg er helt, helt uenig i hr. Keld Albrechtsens opfattelse af solidariteten i Europa.
Solidariteten i Europa er da at få de øst- og centraleuropæiske lande fuldt og helt med ind i samarbejdet, i EU-samarbejdet, og ikke et eller andet løst, som hr. Keld Albrechtsen i en fjern fortid eller fremtid kunne tænke sig frem til.
Central- og Østeuropa vil jo netop ikke have et løst, uforpligtende samarbejde, det har de prøvet, de vil gerne have en fast basis, et godt, forpligtende samarbejde i Europa.
Og så vover hr. Keld Albrechtsen sig ind i noget med den ene kerne og den anden kerne og den tredje kerne og
den fjerde kerne
Men er det ikke sandt, at i DUPI-rapporten står der netop, at Danmark i stigende grad risikerer at blive et 2. divisions-medlem i Europa, fordi vi ikke går ind og tager ansvar, medansvar, får indflydelse på begivenhederne og tager noget af det demokrati tilbage, vi har mistet?
For ved at stå uden for er der jo bare nogle andre, der bestemmer over os.
Vi stopper jo ikke udviklingen ved at nægte at se den i øjnene.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Jamen igen tak for spørgsmålet, og jeg vil gerne konkretisere yderligere, og jeg ville egentlig ønske, at vi kunne have mulighed for forlænget taletid i den her debat, for det er jo det, der er det virkelig vigtige.
F.eks. kan der jo skabes en anden form for valutasamarbejde end den centralstyring fra Frankfurt, der nu er lagt op til, hvor der med lande som Danmark, Sverige, England, Polen, Finland måske, hvis de fik lyst til at forlade den euro, som regeringen deroppe kom til at melde dem ind i uden at spørge befolkningen, kunne skabes et fleksibelt valutasamarbejde, hvor valutakurser godt kan justeres, hvis de viser sig at være en spændetrøje for udviklingen mellem landene, hvor der er bredere bånd, hvor der er fleksible løsninger, mulighed for, at landene også kan bruge en offensiv finanspolitik i situationer, hvor der er brug for det af hensyn til beskæftigelsen.
Et ægte solidarisk internationalt valutasamarbejde. Det kunne skabes på baggrund af et dansk nej til euroen,
hvis Det Radikale Venstre og regeringen så vil være med til det efter et nej.
Det håber jeg.
Jeg vil gerne bede statsministeren besvare det spørgsmål, om vi så ikke kan tage fat på den opgave?
For det er jo det, det virkelig handler om: alternativet til den magtkoncentration i Frankfurt.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg synes ikke, jeg fik noget svar, for jeg fik bare gentaget, hvad jeg vidste i forvejen: at Enhedslisten ikke kan lide EU og ikke kan lide den konstruktion.
Men jeg bad faktisk om et alternativ: Hvad er det så, Enhedslisten ser for sig i Europa?
Er det alene et mellemstatsligt samarbejde, hvor stormagterne uvægerlig vil komme til at dominere, eller er det noget a la Europas Forenede Stater, som jo er yderst demokratisk, hvor man har
en demokratisk beslutning hele vejen op fra den enkelte borger til præsidenten eller til regeringen?
Hvad er det for en konstruktion, Enhedslisten ser for sig?
Det har jeg stadig væk ikke fået noget svar på.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Jeg er meget glad for det spørgsmål, for det problem, vi står over for, hvis det bliver et ja til euroen, er jo, at så siger man også ja til opbygningen af magten i det, som nede i Unionen kaldes for kernelandene.
De ønsker jo at kunne gå videre, at opbygge deres forbundsstat i disse kernelande og dermed gøre det yderligere vanskeligt at få optaget et helt Europa, gøre det helt umuligt for lande som Ukraine, Rumænien, Bulgarien og Tyrkiet nogen sinde at kunne gøre sig forhåbninger om at komme med i en samlet fælles europæisk struktur og opbygning, hvor alle kan være med på lige fod.
Derfor er det da et enkelt svar, jeg kan give fru Elisabeth Arnold: Hvis man stemmer ja til den euro, hvis man stemmer ja til den magtkoncentration, der ligger i den kommende Nicetraktat, så stemmer man for et snævert Europa, koncentreret om de gamle kernelande Frankrigs og Tysklands magt, og så stemmer man for en ny deling af Europa, hvor de fattigste lande bliver ladt i stikken, så stemmer man for et totalt usolidarisk projekt.
Vi stemmer for det, man kalder integration i bredden, hvor alle kan være med, hvor budgetterne bliver lagt op, hvor landbrugsstøtten bliver afviklet og i stedet for fordelt til de steder i Europa, hvor der virkelig er brug for penge.
Det er ikke det, der foregår i dag.
Det, der foregår i dag, er, at magten koncentreres i Centralbanken i Frankfurt og hos bureaukraterne i Bruxelles.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Enhedslisten skuffer ikke.
En stor del af indlægget handlede om EU, og det synes jeg var som forventet, og det er udmærket.
Der var for et par dage siden et meget spændende interview i fjernsynet med en ældre dame, indvandrer fra et østeuropæisk land, gift dansk, boet mange år i Danmark, erklæret socialist, som sagde, at hun forstod ikke de danske socialister, den danske venstrefløj.
De kender ikke Europas historie.
EU er jo svaret på alle de stridigheder, alle de problemer, der har været i Europa, og det er drømmen om virkeliggørelsen af den internationale socialisme.
Og så undrer det mig meget, at den danske venstrefløj, især personificeret ved hr. Keld Albrechtsen, er så indædt modstander af alt, hvad der hedder EU.
Det burde jo være guf for Enhedslisten, den konstruktion, der er her.
Så jeg vil gerne spørge: Hvad er det så for visioner, Enhedslisten har om Europa, hvis ikke dette Europa, som er beskrevet i EU, med den solidaritet, der er mellem landene, med den lige ret for små lande som for store lande - hvis ikke det skal være på den måde, hvordan skal det så være?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Ja, nu skal vi jo have et grundigt udvalgsarbejde omkring forholdet mellem grundloven og så regeringens lovforslag om deltagelse i euroen, hvor vi også skal have undersøgt, om det juridisk set er muligt at udtræde af euroen uden samtidig at forlade EU.
Der er det jo sådan, at Højesteret har sagt, at EU-retten har forrang for dansk ret, og når det står i Traktaten, at man er med i euroen, så er man altså med i euroen, og så er der ingen vej ud.
Sådan er EU-retten, og det ved fru Pernille Blach Hansen godt.
Derfor er det ikke rigtigt, når man kommer fra statsministerens side og siger, at man bare kan melde sig ud efterfølgende. Og det var det, Prodi, da han var her i København, kom til at sige rent ud, som det var, og det var det, han så blev bestilt til at lave et efterfølgende halvhjertet dementi af dagen efter, hvilket jo i virkeligheden kun understregede, hvor meget han havde ment det, han sagde dagen i forvejen.
Så vil jeg sige om den franske europaminister: Ja, men det, han i virkeligheden siger, er, at nu skal vi lade være med at snakke om Europas Forenede Stater, ligesom Joschka Fischer gør, for det vil jo være dårligt for vores strategi, hvis folk opdager, at det er dét projekt.
Nu skal vi snakke om Nicetraktaten og koncentrere os om det, for ellers kan alle jo se, hvad det handler om. Jeg tror ikke, jeg har mere taletid.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Vi synes sådan set, det er meget fint, at det militære ligger i NATO, det støtter vi, og så er der ikke tale om en europahær.
Der er tale om, at man begynder at kigge på krisestyring i lyset af Kosovo.
Jeg vil godt rette to andre ting - eller ikke rette, men påpege, at jeg i hvert fald er uenig med hr. Keld Albrechtsen.
Hr. Keld Albrechtsen snakker så meget om Joschka Fischer og hans tale.
Nu har jeg fået udskriften, hvor han først siger: Lad det være klart, dette er ikke den tyske regerings holdning.
Det er den første del.
Så snakker hr. Keld Albrechtsen om, at det er noget man er enige med franskmændene om.
Derfor vil jeg gerne citere den franske europaminister, som siger: »Fischers tale er vigtig, men jeg tror ikke, vi skal tage tingene i den forkerte rækkefølge.
Så der er faktisk ikke støtte til Fischers synspunkter.
Lad os nu kigge på, hvor vi rent faktisk står, i stedet for at diskutere noget fuldstændig hypotetisk.
Og så kort angående Prodi: Hr. Albrechtsen ved jo godt, at Prodi faktisk senere har givet statsministeren ret.
Og det ville klæde hr. Keld Albrechtsen at anerkende, at han har sagt: »Set fra et politisk synspunkt har han ret«.
Det er Prodis ord om statsministerens ord.
Det synes jeg godt hr. Keld Albrechtsen kunne anerkende.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Ja, nu synes jeg, det kan være en lille smule urimeligt at påstå, at Enhedslisten ikke fremlægger forslag til løsninger.
Her til morgen havde vi en afstemning i Folketingssalen om et helt konkret forslag til løsning, nemlig et forbud mod medicinrester, og det blev da gudskelov også vedtaget af Folketinget.
Så tror jeg nok, at man i regeringen senere hen er kommet i tvivl, men man skal da ikke komme og sige, at Enhedslisten ikke fremlægger forslag til løsninger.
Og regeringen har da den mulighed at tage vel imod det, i stedet for nu at prøve på at få gennemført, at der skal være medicinrester i danske fødevarer.
Så spørger fru Pernille Blach Hansen mig om europahæren.
Jamen vil fru Pernille Blach Hansen benægte, at der er tale om opbygningen af en europahær?
Det synes jeg er et overordentlig fantastisk synspunkt, som svarer til at benægte fakta rent ud.
For fru Pernille Blach Hansen kan da ikke bestride, at der i øjeblikket ligger planer i EU, og at der er nedsat en arbejdsgruppe.
Jeg vil godt spørge, om det ikke er rigtigt, at der er nedsat en arbejdsgruppe, der skal tildele styrker op til omkring 60.000 mand, som skal kunne sendes ud i felten.
Hvis det ikke er en hær, hvad er så en hær?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Uha, uha, uha!
Der er hele tiden noget forfærdeligt rundt om hjørnet, siger hr. Keld Albrechtsen, og hvis det er EU, så er det rigtig, rigtig slemt.
Altså uanset hvor tit hr. Keld Albrechtsen gentager, at der er en europahær, at det er Europas Forenede Stater, at vi er ved at nedlægge velfærdsstaten, så bliver det altså ikke rigtigt af den grund.
Jo flere gange, man gentager det, jo mere rigtigt bliver det ikke.
Det ved hr. Keld Albrechtsen også godt.
Det er ikke den vej, vi går.
Jamen det stærkeste veto, man kan få, det er da, at traktater altid skal ændres med enstemmighed.
Det er da i praksis et veto.
Så jeg kan slet ikke forstå hr. Keld Albrechtsens problem ud over EU selvfølgelig, som for hr. Keld Albrechtsen altid vil være et problem, fuldstændig uanset hvilke gode ting man rent faktisk kommer med.
Men jeg synes, at det er lidt sørgeligt, at Enhedslisten vælger at koncentrere sig om problemerne, for når man altid kun koncentrerer sig om problemerne, risikerer man jo at miste udsynet og overblikket.
Vi andre forsøger også ligesom at koncentrere os om løsningerne, og derfor vil jeg godt opfordre hr. Keld Albrechtsen til måske at være lidt mere positiv og se på løsningerne i stedet for kun at påpege, hvor slemt det alt sammen nok går.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-05-25:
Jamen lad os tage det sidste først.
Det er hamrende naivt, hvis man tror på, at den politiske integration, der bliver en konsekvens af den økonomiske integration, ikke vil gå ind på områder, som ikke er omfattet af EU-lovgivning i dag.
Det er også meget af det, som Nicetraktatforhandlingerne handler om, og der vil efter Nicetraktatforhandlingerne blive nye forhandlinger.
Problemet er jo, at hvis der skal være tillid til euroen på de internationale finansmarkeder, så er det nødvendigt, at der kommer rimelig entydige politiske meldinger fra eurolandene.
Og derfor vil der komme dynamik i retning af en socialpolitik, fordelingspolitik, økonomisk politik i bred forstand, hvor EU vil få langt, langt mere direkte indflydelse på den danske udvikling.
Nogle vil sammenligne Danmark med en delstat, med USA, og andre måske med et amt.
De sammenligninger er måske lidt uholdbare, fordi det muligvis bliver noget helt tredje, men det bliver helt, helt anderledes, end det er i øjeblikket, med langt, langt større EU-indflydelse på den økonomisk-politiske udvikling.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-05-25:
SF har jo selv engang prøvet at være et nyt parti, og jeg ved ikke, om hr. Villy Søvndal kan huske tonen, men det kunne være, jeg lige skulle minde ham om den.
Det har nok også været trange tider dengang, sådan er det jo.
Når pludselig et nyt parti dukker frem på arenaen, så får det de etablerede imod sig, og nu er hr. Villy Søvndal og hans parti også blevet så etableret. Men jeg er da enig i, som hr. Villy Søvndal siger, at der er forskel.
Der er såmænd nok også forskel på dem, vi opfatter som svage i vores samfund.
Jeg mener ikke sådan pr. definition, at f.eks. børnefamilier skal opfattes som en svag gruppe.
Jeg synes heller ikke, at udlændinge i Danmark, de fremmede, bare skal opfattes som en svag gruppe, vel er de da ej.
Men i hr. Villy Søvndals univers er den svage gruppe så stor, at det er ganske umuligt for de hårdt plagede skatteydere at tilgodese dem alle sammen. Det kan ganske enkelt ikke lade sig gøre.
Ja, der er stor forskel på den økonomiske politik.
Ja, der er stor forskel i menneskesynet, og jeg prioriterer faktisk visse mennesker frem for andre modsat hr. Villy Søvndal, som gerne vil tilgodese alle.
Det kan ikke lade sig gøre, men de gamle, de syge og de svage skal have hjælp fra det offentlige, og der vil Dansk Folkeparti gerne være med, hver gang det kan lade sig gøre.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-05-25:
Omkring ansøgerlandene: Jamen jeg forstår da godt, at de politikere, man har talt med, de forhandlere, man har talt med, siger, at de vil være med på alle områder.
Hvad i alverden skulle de ellers sige?
Når man forhandler med EU i Bruxelles, så forhandler man da ikke ud fra, at man vil være med på visse af områderne.
Forhandlingen angår et fuldt medlemskab.
Men én ting er de forhandlere og de toppolitikere og de topembedsmænd, som forskellige har talt med, noget andet er de faktiske realiteter.
Det, der bliver realiteten for en række af ansøgerlandene - i hvert fald hvis Balkan også skal med, og det er faktisk noget af det vigtigste for mig - er, at det ikke kan lade sig gøre. Når man nærmer sig målstregen, så er der to muligheder: enten at man udskyder forhandlingerne i en evighed, fordi der er så mange problemer med at få ansøgerlandene ind, eller at man ligesom vender det om og bruger et begreb, man kan kalde glidende medlemskab, at det politiske kommer før det økonomiske, hvor vi får dem med for at få dem med i den gode familie, for at få stabiliseret demokratierne.
Det vil blive konsekvensen på et eller andet tidspunkt, ligegyldigt hvad man siger i dag.
Så spørges der om, hvorfor vi skal være udenfor.
Jamen det ligger da helt klart i undtagelserne; ØMU'en, forsvaret, fælles politi.
Det var derfor, vi fik undtagelserne.
Det var netop en del af vores strategi for et mere fleksibelt europæisk samarbejde, at Danmark skulle være model for, hvordan man kan bygge et europæisk samarbejde op.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-25:
Jamen jeg er udmærket klar over, at Venstre er imod sanktionerne og har været det fra første færd, og deri er vi jo hundrede procent enige.
Men spørgsmålet er: Hvad skal der ske nu?
Og mit spørgsmål til fru Ulla Tørnæs og Venstre var: Vil Venstre være med til at kræve af regeringen, at sanktionerne ophæves nu?
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Til hr. Jann Sjursen: Ingen skal være i tvivl om, at Venstre har været imod sanktionerne over for Østrig lige fra første færd.
Det har vi klart tilkendegivet under møder i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor også hr. Jann Sjursen har været til stede, og vi har også offentligt tilkendegivet, at vi var imod den form for handling og aktion over for et medlemsland af EU.
Men vi må konstatere, at det er statsministeren, der har bragt Danmark i denne situation sammen de øvrige lande, og vi mener, at det er statsministeren, der må bringe Danmark ud af den situation igen.
Men ingen skal være i tvivl om, at vi fra første færd har været modstandere af at reagere på den måde over for et samarbejdsland.
Det hører ingen steder hjemme, absolut ikke, det er jeg helt enig med hr. Jann Sjursen i.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-25:
Venstres ordfører, fru Ulla Tørnæs, var i sin tale inde på spørgsmålet om euroen, og her er jeg ikke enig med Venstre; det er ikke nogen hemmelighed.
Men et andet område, som fru Ulla Tørnæs ikke nævnte, og hvor jeg håber, at Kristeligt Folkeparti og Venstre kunne været enige med hinanden, er spørgsmålet om sanktionerne over for Østrig.
Venstre har hele tiden lagt vægt på, at disse sanktioner ikke var indført som følge af en EU-beslutning, men var noget, de enkelte medlemslande hver især selv havde besluttet, og at de så kom til at gøre det i en klump.
Jeg synes, det ville være velgørende at få det bekræftet, for jeg føler mig ikke helt sikker på og overbevist om, hvor vi har Venstre i denne sag.
Vil Venstres ordfører her fra talerstolen i dag utvetydigt tilkendegive, at også Venstre ønsker, at de danske sanktioner over for Østrig bliver ophævet, uanset om Belgien og Frankrig og de øvrige lande, der også er med i sanktionerne over for Østrig, gør det?
Vil Venstre være med til at kræve af regeringen, at disse sanktioner bliver ophævet nu, uafhængigt af hvad alle andre kunne tænke sig at gøre i den situation?
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jamen jeg ved ikke, hvad det er for noget sludder, hr. Jes Lunde siger om termostaten i Frankfurt, som skal regulere det hele.
Situationen er jo, hvis man ellers skal bruge hr. Jes Lundes billede, at termostaten allerede er der i dag, men Danmark har ikke nogen indflydelse på temperaturen.
Jeg synes, at Danmark skal have indflydelse på temperaturen, og derfor skal vi selvfølgelig sidde med ved bordet.
Men så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jes Lunde, om hr. Jes Lunde kan bekræfte, at det rent faktisk er sådan, at der skal føres en strammere finanspolitik, hvis Danmark vælger at stå uden for den fælles valuta, end hvis vi kommer
med i den fælles valuta
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på af hr. Jes Lunde, og hr. Jes Lunde har mulighed for at tage ordet senere,
er jeg helt overbevist om.
Jes Lunde (SF), 2000-05-25:
SF mener, det er klogest for Danmark at holde fast ved fastkurspolitikken i al den fremtid, vi kan overskue.
Vi mener, det er vigtigt at fortsætte den stramme økonomiske politik, vi har ført i de senere år med finanslovaftaler og pinsepakken, som SF har været med i, og at det er utrolig vigtigt, at vi værner os mod spekulation ved at have styr på betalingsbalance, inflation osv. osv. osv.
Men vi ønsker altså også, at det skal bero på en demokratisk afgørelse her i Folketinget, hvilken økonomisk politik der skal føres. Der var engang, hvor Venstre var partiet, der stod for decentralisering, nærhed og nærhedsprincippet med afgørelserne tæt på borgerne, men jeg kan forstå, at sådan er
Nu skal det være en termostat nede i Frankfurt, der regulerer centralvarmen i hele Europa, og der er vel grænser for, hvor klogt det er.
Det er vel klogt at indrømme sig selv lidt handlefrihed her i Danmark, også på lang sigt, men det er åbenbart ikke Venstres politik.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jeg må konstatere - og det er nok ikke nogen overraskelse - at jeg ikke er enig med hr. Jes Lunde i det, hr. Jes Lunde antyder, nemlig at det er bedst for Danmark at stå uden for den fælles valuta.
I Venstre er vi af den opfattelse, at det rent faktisk er positivt og en fordel for det danske samfund at være med i den fælles valuta.
I dag er det sådan, at vi blot kan tage til efterretning, hvad de øvrige lande beslutter, og så kan vi efterfølgende indrette os efter det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jes Lunde, når nu hr. Jes Lunde klart har tilkendegivet, at SF ønsker, at vi skal stå uden for den fælles valuta: Hvad er det så for en politik, SF vil føre uden for den fælles valuta?
Er det en stramning af finanspolitikken?
Hvad er det for en politik?
Er det devaluering, eller er det noget andet?
Hvad er det for en politik, SF lægger op til, der skal føres?
Jes Lunde (SF), 2000-05-25:
Men omvendt er der vel også grænser for, hvor klogt det er at svejse sit rat fast under turen, bare fordi det har gået ligeud i lang tid.
Jeg kan ikke forstå statsministerens billede, for
SF ønsker jo at fortsætte valutakurssamarbejdet og den forsikring, der ligger heri.
Vi støtter fastkurssamarbejdet, men til gengæld siger vi nej til endegyldigt at kaste dansk pengepolitik væk og endegyldigt at indføre strammere regler for vores finanspolitik, så det bliver sværere at føre en selvstændig økonomisk politik. Jeg vil gerne spørge fru Ulla Tørnæs, hvorfra hun har den sikkerhed for, at de politisk-økonomiske retningslinjer, der kommer til at udgå fra Bruxelles og Frankfurt, i al evig fremtid vil være det klogeste for Danmark.
Hvorfra har fru Ulla Tørnæs sikkerhed for det?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
I Socialdemokratiet har vi jo netop fremlagt et ældreoplæg, som indeholder 44 konkrete forslag, heraf også flere på boligområdet.
Så vi er meget optaget af at skabe bedre vilkår for de ældre.
Det glæder mig, at Kristeligt Folkeparti også er det, og der er så forhåbentlig mulighed for, at man kan finde et fælles fodslag og komme ind i nogle realitetsforhandlinger.
Jeg kan ikke forstå, at man vil have en meget, meget snæver afgrænsning mellem skole og fritid.
Hvorfor ikke til gavn for børnene få noget fleksibilitet, så man kan støtte op om de børn, der faktisk har behov for den fleksibilitet?
Der er jo ikke tale om, at der er nogen, der vil tvinge børn til at være i skolen og modtage undervisning fra kl. 8 om morgenen til kl. 18 om aftenen.
Det er jo ikke det, der er tale om.
Der er jo tale om at lave en større fleksibilitet, udnytte tiden noget bedre og ikke tage legen fra børnene.
Det synes jeg jeg ville anerkende, at det er det, de øvrige partier arbejder for.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-25:
Altså jeg må indrømme, at det her det nærmer sig det uacceptable, den måde, som fru Pernille Blach Hansen argumenterer på.
Vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at når vi er imod helhedsskolen, er det for at bibeholde en familiestruktur, som der måske engang var.
Det er ikke det, det drejer sig om
for Kristeligt Folkeparti, og det synes jeg ærlig talt at fru Pernille Blach Hansen én gang for alle skulle notere sig.
Helhedsskoledebatten drejer sig for os om at lade skole være skole og fritid være fritid for børnene.
Det er det, det drejer sig om.
Og lad mig så prøve at se, om jeg ikke kan få ét konkret svar, som jeg ikke har fået tidligere i debatten på andre spørgsmål, jeg stillede: Vil Socialdemokratiet være med til i forhold til de ældre at forære dem en anden pakke end noget, der kunne ligne en dødspakke, som de fik i år, ved næste års finanslov, nemlig en boligpakke, hvor man sikrer, at de ældre, der har brug for egne boliger i form af plejeboliger, rent faktisk får det, og at vi får sat massivt skub i den udvikling?