runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-14:
Jeg vil kun sige til den socialdemokratiske ordfører, at vi ved en ting, og det er, at kreativiteten blomstrer, når man sætter markedsmekanismen ud af kraft.
Det tror jeg også den vil gøre i det her tilfælde.
Hvordan vil man løse det?
Hvem er det, der skal have den store gevinst?
Det synes jeg faktisk er et ret vigtigt punkt her.
Vi har i Det Radikale Venstre sådan set meget tilovers for det overordnede mål, som forslagsstillerne har, nemlig at bevare andelsboligen som et godt tilbud til borgerne i det her land.
Så langt så godt.
Men det piller ikke ved, at vi efter nærmere eftertanke synes, hvor sympatisk forslaget end kan forekomme for at sikre det her gode mål, at det er dybt problematisk.
Om al den her snak om grundlovsstridighed osv. vil jeg sige, at jeg godt forstår hr. Holger K. Nielsen, når han ikke er tilfreds med Justitsministeriets svar.
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM cielt gode til at argumentere for deres sag.
Hvorfor er det ikke grundlovsstridigt med et maksimalprissystem, som vi har i dag for den enkelte andelshaver, hvis det så skulle være det for den samlede andelsforening?
Så jeg forstår godt den debat.
Det piller bare ikke ved, at forslaget i sin natur er dybt problematisk.
Prøv engang at tænke over det.
Hvis vi sætter et maksloft ind, betyder det, at andelsforeninger kan sælges til en maksimumspris.
Hvad vil det betyde?
Ja, jeg vil formode, at køberne vil stille sig i kø, hvis man lige pludselig kan købe en ejendom til en særdeles fordelagtig pris under markedsprisen.
Hvad vil man så gøre, hvem skal have ejendommen?
Vi har ikke noget system til at håndtere det.
Er det den, der kommer først til mølle, der skal have ejendommen og løbe med det gode køb, eller skal vi til at opføre en eller anden form for system, der skal gøre, at vi kan vælge, hvem der skal have den her ejendom til en fordelagtig pris?
Det er det ene: Det er uhåndterligt.
Det næste er så, at der bliver talt meget om at lukke huller, men hvad lægger det op til?
Det lægger jo op til spekulation og nye huller, nemlig penge under bordet.
For hvad vil være mere oplagt, end at de, der rigtig gerne vil have fat i den her ejendom, der bliver sat under markedsprisen, så giver nogle penge under bordet for at få den her ejendom?
Vi har lige lukket eller i hvert fald prøvet at lukke huller i systemet, når det gjaldt penge under bordet i andelssektoren.
Det har vi vedtaget her i Folketinget.
Jeg synes sådan set bare, at vi åbner for nogle nye, og jeg tror ikke, at det her i sidste ende lever op til intentionen om, at man nu stopper spekulationen i hele sektoren.
For os er det her meget svære marked vigtigt.
Vi er jo enige i, at andelsboligen også skal overleve på længere sigt.
For os har det været vigtigt at få ind, at vi meget tættere følger det her område.
Vi har fået et løfte fra ministeren om, at han vender tilbage og giver udvalget en status, efter at loven har virket i 1 år.
Det betyder, at vi kan få noget mere viden om, hvordan det her virker.
Har vi faktisk et problem på hele andelsboligområdet med ejendomme, der bliver solgt?
Jeg mener, at hvis det rent faktisk viser sig at være et problem, må vi tage det op til den tid.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-06-14:
Nu er debatten jo udelukkende om det at afbryde andenbehandlingen, så derfor vil jeg vende tilbage senere med mine bemærkninger til det, som hr. Holger K. Nielsen sagde, for jeg må i hvert fald for Venstres vedkommende give klart udtryk for, at uanset hvad kan vi ikke støtte ændringsforslag om maksimalpriser.
Hvad angår at stoppe andenbehandlingen, synes jeg også, at vi skal afvise det.
Det mener jeg ikke der er noget grundlag for.
Men at trække forslaget tilbage til udvalget mellem andenog tredjebehandlingen, så vi kan få afklaret de her ting, få stillet nogle flere spørgsmål og få nogle flere svar, kan vi principielt ikke have noget imod.
Det er Venstres mening.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-14:
Jeg var nær kommet til at sige, at jeg havde en bemærkning til hr. Jens Kvote, men det hedder jo hr. Jens Rohde, for han må da have fået kvote på hjernen.
Der er ikke tale om at lægge op til en kvote
og slet ikke for kvinder
Der er tale om, at man lægger op til en repræsentation, hvor man foreslår en af hvert køn de steder, som man indstiller fra, sådan at der kan blive en ligelig repræsentation af de to køn.
Det er vist en særegen oversættelse at kalde det for en kvote, og sådan som hr. Jens M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4455 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM Rohde kom til at sige det, vælger jeg at anse det for at være en fortalelse: ligefrem en kvote for kvinder.
Det var måske ikke en fortalelse.
Man kan jo måske sige, at hvad hjertet er fuldt af osv., men det vil jeg så lade ligge.
Jeg kunne have respekt for det andet synspunkt med, at man ikke skal fylde et dagbladsnævn op med interessenter.
Men jeg synes, at det klinger lidt hult, når hovedinteressenten, som har været den, der overhovedet har siddet på den absolutte majoritet af de uddelinger, der er givet hidtil, lige netop er den interessent, der sidder der, mens de interessenter, som meget sjældent har fået adgang til økonomi, nu er afskåret fra at følge med i, hvad der foregår.
Så jeg synes ikke, at argumentet holder.
Jens Rohde (V), 2005-06-14:
Jeg skal blot sige, at når vi har valgt ikke at stemme for de to ændringsforslag, der er stillet af oppositionen, bl.a. af Socialdemokraterne, så handler det jo netop om, at det her forslag netop tager udgangspunkt i, at vi skulle prøve at have minimeret, skal vi sige, interessegrupperne i Dagbladsnævnet for de eksisterende blade og udgivelser, fordi kritikken af Dagspressens Finansieringsinstitut jo netop er gået på, at i en lang række tilfælde har man siddet og vogtet over sine egne interesser, hvorfor det har været meget vanskeligt at få bredt støtten ud til andre end dem, der sad der i forvejen.
Det er baggrunden for det, vi har sagt, for vi har været inde i meget grundige overvejelser om, hvorvidt dansk fagpresse, magasinpresse og ugepresse, disse interesseorganisationer, også skulle være repræsenteret.
Derfor har vi valgt, at der skal være udpeget en fra danske dagblade, i og med at det her jo handler om dagbladslignende publikationer.
Med hensyn til det forslag, som er kommet om at indføre en kvote for, hvor mange kvinder der skal være der, så er det jo en velkendt sag, at vi i Venstre ikke mener, at kvoter er for mennesker, men at kvoter er for fisk.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-14:
Dette er på mange måder et udmærket forslag, og jeg skal kvittere for, at det under udvalgsbehandlingen også er kommet dertil, at statsministeren har givet et tilsagn om at ville overveje mulighederne for at undersøge, om man kunne samle en række af de forskellige vurderinger, der er af forskellige udgivelser inden for forskellige lovgivninger, sådan at vi ikke vurderer, om man har dagblade eller dagbladslignende udgivelser, forskelligt fra område til område, moms, portostøtte og nu her i sammenhæng med det, der er afløseren for Dagspressens Finansieringsinstitut.
Jeg vil gerne kvittere for, at det tilsagn er blevet givet, og at det arbejde også er blevet indlagt i et udvalg, der i forvejen arbejder med noget af den samme problematik, især knyttet til portostøtten.
Imidlertid er der et emne, som med ændringsforslag blev forsøgt repareret under andenbehandlingen, og når jeg siger forsøgt, så er det, fordi et flertal i salen afviste ændringsforslag fra bl.a. Socialdemokratiet.
Det var ændringsforslag, der dels gik på at udvide nævnet med et enkelt medlem for at få en lidt bredere dækning af de udgivelsestyper, som rent faktisk bliver behandlet i nævnet, dels forberede det til den mulige fremtidige bredere opgave, dels sikre – og det var så et andet element af ændringsforslagene – at der bliver varetaget ligestillingsmæssige hensyn i udpegningen af medlemmer til det nævn, som nu bliver etableret.
Det er faktisk ærgerligt, at når vi på et tidspunkt som nu vedtager nogle ændringer, fornyelser, af organiseringen af et af de elementer, som handler om, hvordan vores demokrati, nemlig den del af det, der er dagspressen og lignende udgivelser, udvikler sig, så ikke tager nogen relevante ligestillingsmæssige hensyn.
Derfor håber jeg, at vi i dag kan få et tilsagn om, at det også er en ambition, som statsministeren deler, at Dagbladsnævnet kommer til at have en mere ligelig repræsentation af de to køn, end der ellers typisk vil være lagt op til, når vi har indstillinger en for en for en fra forskellige dele af dansk både videnskabsliv og erhvervsliv, og jeg håber, at vi kan få et tilsagn om, at statsministeren i hvert fald vil medvirke til en bestræbelse på en ligelig sammensætning af nævnet.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-14:
Nu er vi jo heller ikke sådan, at vi vil forhindre en grundig proces, og hvis nogen virkelig ønsker, at det skal gå videre, så plejer vi normalt ikke at sætte os imod, men jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at se, hvad det er, der skal ske ved en fornyet udvalgsbehandling.
Vi har haft masser af deputationer, stillet spørgsmål osv., så hvad er det helt konkret, der skal foregå under den videre udvalgsbehandling, som vi ikke allerede ved?
Det ændrer jo ingenting, det er bare at trække tingene ud.
Vi vil stemme hverken for eller imod det her.
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af lovforslagets behandling og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2005-06-14:
Vi har også den grundopfattelse, at hvis der er medlemmer af Folketinget, der ønsker fornyet behandling af en sag, inden den endeligt vedtages, så skal man være imødekommende, og det er vi også her.
Søren Pind (V), 2005-06-14:
Jeg skal blot sige, at Venstre ikke har nogen indvendinger mod, at sagen tilbagesendes til udvalget.
Jesper Langballe (DF), 2005-06-14:
Ja, ja.
Jeg brugte for lang tid.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4453 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Jeg må nok sige, at jeg synes, det er noget utroligt hykleri af ministeren nu at fremstille det, som om Dansk Folkepartis ordfører skulle være utilfreds med, at ministeren lytter til bekymrede borgere.
Sagen er jo den, at ministeren har nægtet at lytte til bekymringer.
Udgangspunktet var, at Dansk Folkeparti krævede, at antallet af beskyttede navne blev hævet til 3.000 og ...
Martin Henriksen (DF), 2005-06-14:
Jamen i Dansk Folkeparti kritiserer vi ikke regeringen for at lytte, men vi kritiserer regeringen for at lytte for lidt og for sent.
Man kan ikke gå ind og fratage folk deres i mellemtiden erhvervede navn.
Det er jo håbløst.
Jeg synes, det er ærgerligt, at ændringsforslaget ikke har været behandlet i udvalget.
Derfor vil jeg foreslå, at sagen bliver taget tilbage til udvalget.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-14:
Det er utroligt, at jeg skal være enig med Dansk Folkepartis ordfører i den her sag, for vi repræsenterer godt nok diametrale modsætninger, også hvad angår navneloven.
Vi står også lidt undrende over for, hvorfor man pludselig her i ellevte time hæver grænsen fra 1.000 til 2.000, når det gælder antallet af beskyttede navne.
Det handler jo sådan set om, at det her er et af de mest velforberedte lovforslag, vi har haft, og der har hele vejen igennem været enighed om, at det, der lå, sådan set var vældig fornuftigt.
Vi er alle sammen enige om det undtagen Dansk Folkeparti.
På os virker det blot mærkeligt, at man pludselig vælger at hæve grænsen, så jeg hører også meget gerne et svar.
Allan Niebuhr (KF), 2005-06-14:
I forbindelse med den almindelige godkendelse af valget efter folketingsvalget den 8. februar 2005, som fandt sted den 23. februar 2005, godkendte Tinget også hr. Lars-Emil Johansen og hr. Kuupik Kleist som valgt i Grønland.
I overensstemmelse med forretningsordenens § 1, stk. 6, fandt denne godkendelse sted på grundlag af en af Rigsombudsmanden i Grønland modtaget foreløbig opgørelse af valgene, og herefter skal Tinget, når det endeligt opgjorte valgmateriale foreligger, træffe en endelig afgørelse om, hvorvidt godkendelsen kan opretholdes.
Indenrigs- og Sundhedsministeriet har den 27. maj 2005 fremsendt den af Rigsombudsmanden i Grønland udarbejdede endelige valgbog, og denne valgbog er i overensstemmelse med forretningsordenen sendt til Udvalget til Valgs Prøvelse, der har behandlet den på et møde.
Den endelige opgørelse af valget viser ligesom den foreløbige opgørelse, at hr. Lars-Emil Johansen, Siumut, og hr. Kuupik Kleist, Inuit Ataqatigiit, er valgt som medlemmer af Folketinget for Grønland.
Der er i den endelige opgørelse foretaget enkelte ændringer i forhold til den foreløbige opgørelse.
Ændringerne er dog uden betydning for valget af hr. Lars-Emil Johansen og hr. Kuupik Kleist.
Der er endvidere ikke modtaget yderligere klager over selve valget eller over de foretagne opgørelser og beregninger, ligesom der heller ikke for udvalget er rejst tvivl om de udpegedes valgbarhed.
Herefter skal jeg på udvalgets vegne afgive følgende indstilling
: Den godkendelse, der blev foretaget på baggrund af Rigsombudsmanden i Grønlands opgørelse af 9. februar 2005, opretholdes.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Udvalgets ovennævnte indstilling vedtoges enstemmigt med 114 stemmer.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-14:
Det er til familieministeren: Vi i Dansk Folkeparti har undret os meget over, hvordan man fra start af har argumenteret med, at dette navnelovforslag var fint, som det var i dets oprindelige form.
Hvad er så begrundelsen for, at man kommer med de her ændringsforslag?
Man ønsker at tage navneloven op til revision efter 2 år, men hvis man mener, at navnelovforslaget i sin helhed er så godt, er der vel i realiteten ingen idé i eller ingen grund til at udtrykke den bekymring, som regeringen har udtrykt senere hen i forløbet.
Med hensyn til det næste ændringsforslag: Hvad er grunden til, at man ønsker at hæve grænsen til 2.000?
Regeringen har jo fra start af holdt meget bombastisk fast i, at en grænse på 1.000 var tilstrækkelig for at tilgodese sjældne danske navne.
Så vi forstår ikke, at man her i slutspurten lige pludselig forhøjede det til 2.000.
I Dansk Folkeparti har vi ønsket det forhøjet til 3.000.
Vi vil godt have en forklaring, for der har været nogle modstridende argumenter her.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-14:
Jeg skal blot sige til fru Pia Gjellerup, at jeg deler da bestemt det ønske og det synspunkt, at der ved udpegningen af repræsentanter til forskellige bestyrelser, råd, nævn, hvor det måtte være, tilstræbes en ligelig repræsentation af de to køn og konkret der, hvor det mangler, en så stærk repræsentation som overhovedet muligt af kvinder.
Jeg vil også føje til, at jeg ikke har til hensigt at lægge formelle restriktioner på de organisationer og andre, der skal indstille og udpege, men jeg lader da gerne det budskab gå videre, som fru Pia Gjellerup her har ønsket at markere, for jeg tror, vi har det fælles synspunkt, at det vil være godt her som andre steder, at der er så ligelig en repræsentation af begge køn som overhovedet muligt.
Men egentlig formelle restriktioner og regler har jeg ikke til hensigt at gennemføre.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Lovforslaget vedtoges enstemmigt med 112 stemmer.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-06-14:
Jeg har bedt om ordet for at sige, at det for det første er med stor glæde, Det Radikale Venstre medvirker til at gennemføre dette lovforslag, som jeg synes er et rigtig godt lovforslag, som man er blevet enig om mellem Danmark og Færøerne.
Dernæst vil jeg gøre den samme bemærkning som fru Line Barfod, at det i Selvstyrekommissionen i Grønland er fremkommet, bl.a. ved et indlæg fra professor Henrik Zahle, at han problematiserer den opfattelse af sproget og statsforfatningsrettens sammenhæng, som der er blevet givet udtryk for her.
Jeg må sige til statsministeren, at i Selvstyrekommissionen fortsætter denne debat, og næste gang på grundlag af et skriftligt indlæg fra professor Henrik Zahle.
Så dette spørgsmål om den rette forståelse af grundloven er ikke færdiggjort med behandlingen her i dag.
Det er derimod ikke en strid om, hvorvidt en grønlandsksproget grønlænder skal kunne henvende sig til myndighederne i Danmark på sit sprog.
Selvfølgelig skal vedkommende kunne det.
Det er ikke det, der sådan set er striden, men det er sammenhængen mellem det danske sprog og statsforfatningsretten, som er til debat.
Frank Aaen (EL), 2005-06-14:
Nu siger hr. Jens Hald Madsen, at det her er jura og ikke politik.
Må vi lige være her!
Var det jura, eller var det politik?
Ja, det var vist politik, ikke?
Men tilbage til den her sag.
Hvordan kan det være erstatningspådragende i noget væsentligt omfang eller overhovedet, at man siger til en lille butik ude i City Syd, nej City 2 – City Syd er oppe i Aalborg, men vi tager City 2 for københavnerne – at den godt må holde lukket om søndagen, uanset hvad der står i dens kontrakt?
Det forstår jeg ikke.
Hvis det er tilfældet, hvorfor er det så ikke erstatningspådragende at sige til specialbutikken i City 2: Du skal i henhold til den nye lov holde åbent om søndagen, hvis centeret beslutter det?
Det er jo fuldstændig uafklaret, og jeg mener, at det er helt ude i hampen, det er bare noget, man har fundet på, fordi regeringen er blevet trynet af Dansk Supermarked, eller hvem ved jeg, og derfor må vi have det tilbage i udvalget, og så må regeringen dokumentere, hvorfor det her skulle være en overtrædelse af grundlovens § 73.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-14:
Jamen det her er jo ikke så svært.
Vi behøver jo ikke at gøre det til en Bilkasag eller noget andet.
Det, det handler om, er, at når man har indgået en kontrakt, så er der en beskyttelse for begge parter, og, hvis hr. Frank Aaen vil lytte, så er det jo sådan, at begge parter bliver beskyttet.
Jeg går også ud fra, at med hensyn til udvidelse af åbningstiden i et center er det vel også sådan ifølge aftalen, at begge parter vist skal spørges.
Det har de vel et retsmæssigt krav på.
Det, der vel bare er at sige her, er, at man ikke kan lave lovgivning med tilbagevirkende kraft og på den måde ophæve en kontrakt, der er indgået frivilligt mellem de to parter.
Derfor synes jeg, at det er godt og glædeligt, og det er jeg glad for, at regeringen har givet juridisk bistand.
Så lad os gøre det.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4469 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Frank Aaen (EL), 2005-06-14:
Jeg fik ikke noget andet svar på, hvorfor det er ansvarspådragende i det ene tilfælde og ikke i det andet tilfælde, end at når det er de store butikker og dem, der ejer centrene, der har et krav, så følger regeringen det straks og uden videre palaver.
Når det er små butikker, der har et problem, så kører man bare hen over dem.
Det er ikke noget problem.
Nu får vi det tilbage i udvalget, og så vil jeg egentlig talt foreslå, at vi bliver nødt til at afbryde forhandlingen.
Når nu regeringen har anerkendt, at vi skal have det tilbage i udvalget og have kigget nærmere på det, så kan vi jo ikke stemme om ændringsforslaget, før det er belyst.
Jeg tror, hr. Jens Hald Madsen er fuldstændig enig i, at man jo ikke kan stemme på et ufuldstændigt grundlag, så derfor må vi have afbrudt andenbehandlingen og have det tilbage i udvalget.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-14:
Udgangspunktet har jo været, at Dansk Folkeparti samt regeringspartierne har trukket det ændringsforslag på grund af den rådgivning, man har fået fra regeringen, nemlig at det ikke er juridisk holdbart.
Det vil sige, vi har fået tilstrækkelig information.
Derfor er der overhovedet ikke nogen grund til at ændre på det her.
Hvis Enhedslisten har en opfattelse af, at det er juridisk holdbart, så fred være med det.
Men det, der er ved det,
er, at Dansk Folkeparti stillede et ændringsforslag, hvortil man fik juridisk bistand, og de sagde fra Justitsministeriets side, at det ikke var juridisk gangbart.
Derfor trak Dansk Folkeparti ændringsforslaget, hvilket blev støttet af Venstre og De Konservative, og længere er den ikke.
Frank Aaen (EL), 2005-06-14:
Det eneste, Folketinget har fået oversendt i den sag, er en bemærkning fra ministeren om, at det formentlig kan udløse et erstatningskrav efter grundlovens § 73, og ikke andet.
Ikke ét dokument.
Nu er det jo så heldigt, at vi har både justitsministeren og den fungerende erhvervsminister til stede, og derfor kan vi jo bare bede ministrene om at fremlægge den juridiske dokumentation, som jeg går ud fra er mere end én sætning, for, at det er, som der bliver sagt af Venstres ordfører her fra Folketingets talerstol.
Så skal jeg gerne bøje mig.
Men hvis ikke det kan ske, så må vi have det tilbage i udvalget, ellers er Folketinget ikke ordentligt oplyst.
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af lovforslagets behandling og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Afstemning
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-14:
Allerførst vil jeg sige, at da Dansk Folkeparti kom med sit ændringsforslag, havde regeringens partier stor sympati for det.
Vi havde sympati for, at man skulle have mulighed for at genforhandle den lejekontrakt, som man f.eks. har med et center.
Det ligger jo sådan set også allerede i oplægget fra regeringens side, at man kan genforhandle i 2010, men her var altså lavet en yderligere mulighed fra Dansk Folkepartis side.
Det, det handler om, er altså ikke politik, må jeg sige til hr. Frank Aaen.
Det handler om ganske almindelig jura, og jeg mener faktisk, at regeringen har gjort sit arbejde fuldstændig korrekt ved at gøre opmærksom på, at der er et juridisk problem i det her.
Der er jo nemlig det problem, at man skal varetage begge parters interesser i den indgåede aftale, som en kontrakt, f.eks. en centerkontrakt, er.
Der kan man altså ikke bare uden videre lave noget med tilbagevirkende kraft, for så er det ligesom en ekspropriation, og det vil sige, at så får vi et erstatningsansvar.
Så siger hr. Frank Aaen nå, ja, de par håndører.
Det er alt for problematisk, og derfor er regeringspartierne også glade for, at Dansk Folkeparti trak det ændringsforslag tilbage, fordi det ikke var juridisk holdbart.
Line Barfod (EL), 2005-06-14:
Statsministeren gav udtryk for, at det er vigtigt, at danske statsborgere på Færøerne kan henvende sig til offentlige myndigheder på Færøerne og bruge sproget dansk.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, ligesom jeg mener, at det er vigtigt, at færinger i Danmark kan henvende sig på færøsk, eller at grønlændere i Danmark kan henvende sig på grønlandsk, ligesom vi har aftaler med de andre nordiske lande om, at man kan bruge sit eget sprog.
Jeg mener bare ikke, at det har noget med grundloven at gøre, og det er det, debatten står om, fordi man har valgt at bruge ordet statsforfatning og fortolke ordet statsforfatningen, som om det siger noget om udbredelsen af det danske sprog på Færøerne.
Det er her, jeg mener, at vi er nødt til under det fortsatte udvalgsarbejde at få præciseret, at vi ikke er enige i den fuldstændige nyfortolkning, som Statsministeriet har lavet af ordet statsforfatning.
M051S44234589KAJE.FM.FM
Page 4465
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
De to eksperter, vi havde,
har ikke kunnet påvise, at man nogen sinde tidligere har fortolket sproget som en del af det, der står i grundloven.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-14:
Jeg skal ikke genoptage den meget principielle debat, som blev ført under førstebehandlingen, og som muligvis også kan ventes til tredjebehandlingen.
Her synes det, som om det bedste bliver det godes fjende.
Men det kan vi jo genoptage.
Det, der er mit ærinde her på talerstolen, er faktisk at bede om, at dette forslag og de to næste forslag, der er til anden behandling, som også vedrører Færøerne og Grønland, kommer tilbage til Det Politisk-Økonomiske Udvalg, dels i respekt for, at vi har et samråd senere i dag med statsministeren, dels fordi vi har nogle problemer med nogle bemærkninger til et af de kommende lovforslag, sådan at vi har mulighed for at korrigere vores holdning til dem og præcisere holdningen til dem.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4458 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM