Jens Kirk (V), 2000-04-28:
Jeg vil gerne sige tak for den debat om etik og genteknologi, vi nu får.
Genteknologien stiller os jo over for en række etiske og politiske udfordringer, og den nyeste udvikling udfordrer os jo som mennesker i forhold til vores fundamentale værdier.
Men det er jo ikke gratis at sige nej til genteknologi, for vi fravælger mulighederne for en bedre ressourceudnyttelse og sundere fødevarer.
Genteknologien vil føre os til mere miljøvenligt ressourceforbrug.
Hvis vi forbyder udviklingen, så opnår vi ikke disse fordele.
Eksemplerne fra medicinalindustrien med brug af gensplejsning til produktion af human insulin og væksthormon viser, at genteknologien kan bruges til at forbedre vores velfærd og levestandard.
med genteknologi.
Men det er industriens ansvar at komme med de gode produkter, der kan overbevise forbrugerne om genteknologiens fordele, for der er ingen tvivl om, at bioteknologien rummer en del af nøglen til løsningen af tidens problemer i form af miljøforværring og hungersnød.
Vi kan udvikle planter, der kan stå imod tørke, salt, svampe, virusangreb, og som har en mere effektiv næringsoptagelse; det er godt for den tredje verden.
Hvis vi skal høste frugten af den nye teknologi, skal vi i Danmark forbedre rammebetingelserne for bioteknologien.
Vi skal forbedre undervisningen i bioteknologi i folkeskolen og gymnasiet.
Derved fremmer vi forståelsen af den nye teknologi, og vi får flere naturvidenskabelige studerende på universiteterne.
Erhvervsforskeruddannelsen skal også styrkes.
Det frie forbrugervalg er centralt for Venstre.
Lad forbrugerne selv bestemme, om de vil have fødevarer med GMO-indhold eller ikke.
Mærkning er centralt, for så kan vi selv vælge.
Den offentlige mening - medierne, politikerne, ngo-erne og græsrødderne - reagerer følelsesladet ved introduktion af ny genteknologi.
Der er ikke altid overensstemmelse mellem fakta og holdninger.
Som sagt har vi gode erfaringer med ansvarlig brug af genteknologien i medicinalindustrien, men alligevel bliver der hetzet meget mod GMO'er.
Kritik af genteknologien er selvfølgelig berettiget, ingen tvivl om det.
Der opstår antibiotikaresistente planter, sprøjtemiddelresistent ukrudt, så vi bliver nødt til at bruge værre midler, insektresistens, konkurrence med den vilde økologi, ingen inddragelse af borgerne, selv om det vedkommer vores natur og fødevarer, og store virksomheder trækker noget ned over hovedet på os.
Så vil nogle nævne navnet Monsanta, men vi har jo også en masse mindre firmaer, bl.a. Trifolium her i Danmark. I øvrigt vil jeg gerne tilføje, at det er 30 år siden, at agronomen Norman Borlaug modtog Nobels Fredspris for sin hovedrolle i den såkaldte grønne revolution.
Borlaug fik Nobelprisen for sin indsats mod verdens sultproblemer.
I 1944 blev han inviteret til Mexico af Rockefellerfonden for at arbejde på et projekt, der havde til formål at øge produktionen af hvede i landet.
I de næste 20 år arbejdede Borlaug og hans medarbejdere på at udvikle den højtydende hvedesort, som blev grundlaget for den grønne revolution - en revolution baseret på mikrobiologisk forskning, som reddede millioner af menneskeliv gennem udbredelsen af hvede og andre kornsorter med højere høstudbytte i hele den tredje verden.
Resultaterne fra den grønne revolution har været åbenlyse.
Siden udgivelsen i 1960'erne er Indiens befolkning mere end fordoblet, mens landets produktion af hvede er mere end tredoblet. Borlaug er således ansvarlig for mange af de fremskridt, som menneskeheden har gjort i kampen mod sultproblemerne. På trods af lokale tilfælde af hungersnød, der som oftest skyldes væbnede konflikter og politiske beslutninger, er der i dag flere billige fødevarer end nogen sinde i verdenshistorien.
På trods af den trussel, som visse miljøaktivister tror på, er Borlaug overbevist om, at forskning i jordbrug og bioteknologi vil sikre, at der er fødevarer nok til at brødføde over 8 milliarder mennesker i 2025, som han siger. Med den teknologi, vi har i dag, og med den forskning, som er på vej, og som er ved at blive færdiggjort med henblik på udnyttelse af produktionen, så har vi viden til at producere den mængde mad, der skal til for at brødføde en befolkning på over 8 milliarder mennesker i 2025.
Afslutningsvis vil jeg sige, at der er ingen tvivl om, at genteknologien indebærer betydelige perspektiver for en positiv udvikling af samfundet, men det er meget vigtigt ved beslutning om anvendelse af genteknologien, at vi overvejer, hvordan de fire overordnede etiske hensyn tages i anvendelse - nemlig økonomisk og kvalitativ gavn, autonomi, værdighed, integritet og sårbarhed, retfærdig fordeling af goder og byrder, medbestemmelse og åbenhed - og at de kommer til udtryk i det, vi beslutter.