Jytte Andersen (S), 2000-05-02:
Det er nu en politisk lidt smart strategi at tage nogle citater ud af en bredere sammenhæng og så ud fra det konkludere, at man løber fra det, man har sagt.
Jeg vedstår fuldstændig og hundrede procent, at jeg synes, det er godt med blandede boligformer.
Jeg synes, det er godt, og regeringen synes, det er godt med en bredere beboersammensætning, og det vil vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan for, i forhold til nyt byggeri.
Og som jeg også sagde i min tale til forslaget, er vi,
hvis det her kunne indgå som en helhed for et boligområde, kan man sige, parate til at snakke om det.
Og det er faktisk baggrunden for, at vi støtter det forsøg, der er ved at blive etableret i Ballerup, hvor man igennem en ny finansieringsvægtning kan give lejerne større mulighed for indflydelse i forhold til indretning osv. osv.
Blandede boligformer og blandede ejerformer er regeringen positiv over for; det fremgår af regeringens perspektiv- og handlingsplan på det bypolitiske område.
Men jeg er så også nødt til at sige som kommentar til det forslag, vi her behandler, at der her faktisk ikke er meget, som regeringen kan være enig i, faktisk kun i beskrivelsen af udgangspunktet for forslaget, for det er jo desværre rigtigt, som forslagsstillerne beskriver, at der er sket en øget social opsplitning mellem forskellige by- og boligområder.
Det er også rigtigt, at fysisk nedslidte boligområder og en ensidig beboersammensætning har bidraget til at indfange nogle boligbebyggelser i en negativ udviklingsspiral. Jeg synes, det er glædeligt, at Venstre og De Konservative erkender, at der et problem med en øget social opsplitning på boligmarkedet.
Det er et godt udgangspunkt for at løse problemerne, at der er enighed om problemernes karakter, men glæden er desværre ganske kort, for så snart vi kommer til, hvordan vi så får gjort noget ved problemet, så er der meget, som vi ikke er helt enige om, sagt meget stilfærdigt.
Venstre og De Konservative mener, at problemerne vil løse sig selv, hvis blot de nuværende lejere enten bliver ejere eller andelshavere. De nuværende lejere skal have en generel adgang til at overtage deres bolig.
Herved skabes blandede boformer, som igen medvirker til at stabilisere boligområdet.
Regeringen er som nævnt indledningsvis positiv over for blandede boformer.
Blandede boformer medvirker til at tiltrække bredere befolkningsgrupper i et boligområde eller byområde og medvirker dermed så også til at skabe stabile boligområder og derigennem også skabe mulighed for en positiv byudvikling.
Det kan dermed ikke fuldstændig afvises, at salg af almene boliger i nogle tilfælde kan være et hensigtsmæssigt instrument i forbindelse med bestræbelserne på at ændre beboersammensætningen i et konkret boligområde, men det må understreges, at det i så fald - og det er vigtigt - er en del af en samlet løsning for et boligområde.
Vi ser sådan på det, at en generel adgang til at sælge ud af den almene sektor imidlertid vil have en lang række ret katastrofale konsekvenser.
For det første vil en generel adgang til at lade de nuværende beboere købe deres almene bolig betyde en nedgang i antallet af lejeboliger.
Dette vil særlig ramme de indkomstsvage grupper, der vil få færre muligheder på boligmarkedet, idet ejer- og til dels også andelsboligmarkedet kræver en større indkomst med mulighed for også løbende at spare op i boligen.
Tilsvarende vil antallet af boliger, der kan stilles til rådighed for løsning af boligsociale opgaver, falde.
For det andet må det forventes, at det i høj grad vil være de gode almene boliger, som lejerne vil overtage.
Så stik imod hensigten med forslaget, som jeg i og for sig i hvert fald på det principielle plan anerkender, vil det her formentlig betyde, at ghettoiseringen yderligere vil blive cementeret og måske oven i købet forstærket. For det tredje er der det med økonomien, og det er jo ikke helt uvæsentligt.
I forslaget er der taget hul på sådan en meget lys fremtid, hvor der kommer mange penge i kassen.
Og de mange penge, som forslagsstillerne forestiller sig kommer ind ved salget, skal bruges til mange gode formål, og det er jo godt nok, hvis det er sådan.
Men man må sige, at det er temmelig usikkert, hvor meget der vil komme ind.
Det er vel ikke blot nærliggende, det vil vel også være en meget klar forudsætning, formoder jeg, at den gæld, der er i boligen, indfries.
Nogle boliger vil så kunne sælges med et overskud, og det vil især være de ældre almene ejendomme, hvor gælden er nedbragt.
Derimod vil andre - og det vil især være boliger, der er opført efter 1970 - formentlig kun kunne sælges med tab, forstået sådan, at salgsprisen ikke vil dække den indestående gæld.
Medmindre det offentlige skal dække tabet i de nyere byggerier, vil overdragelsen altså kun være en reel mulighed i det ældre og typisk velfungerende byggeri, og dermed styrkes ghettoiseringen i den almene sektor - stik imod intentionen om, at almene boliger skal være til alle.
Netop at tiltrække og fastholde ressourcestærke personer
er en afgørende ting for løsning af problemerne i den almene boligmasse.
Hvis ikke der er tale om frivillighed, er der jo faktisk tale om ekspropriation, som vil indebære fuld erstatning.
Så summa summarum: Blandede boformer er efter regeringens opfattelse godt.
Det medvirker til at tiltrække bredere befolkningsgrupper i et byområde og kan medvirke til at sikre stabilitet osv.
Det er derfor i den retning, vi skal tænke og handle, når vi bygger nyt, og jeg tror faktisk ikke, der er en eneste borgmester i dette land, som har planer om, ikke engang i drømme eller mareridt, at bygge nye store bebyggelser som Vollsmose, som Gellerupparken og som Brøndby Strand og den slags meget massive byggerier.
Det er der ingen der har nogen som helst forestilling om.
Det ligger bare noget tungere og sværere, når det drejer sig om det eksisterende byggeri, uden at der er taget hensyn til at skabe blandede boligområder.
Her er der altså ikke nogen hurtige løsninger.
Man kan sige, at forslaget her er et bud på en hurtig løsning, som efter vores bedste opfattelse vil betyde et generelt udsalg af den almene sektor.
Kodeordet for os at se må være en udvikling af boligområderne på alle områder, en udvikling mod større fleksibilitet, mere individuel tilpasning, større råderet for den enkelte lejer, mere fleksibel udlejning, fysiske forbedringer, sociale aktiviteter, altså med andre ord at gøre den almene sektor attraktiv for de lejere, som også gerne vil være med til at præge deres boligområde i højere grad, end tilfældet er i dag.
Det er vi meget med på, og jeg tror, at det er den vej, man skal gå, hvis man skal forandre det eksisterende byggeri, medmindre, som jeg sagde, en løsning kan indgå i en helhedsplan, altså hvis man f.eks. kunne forestille sig, at det var et nulsumsspil, altså at der var den samme balance mellem ejer, lejer og andel, efter at man har vurderet det i en kommune.
Men det er jo en lidt større øvelse, som i hvert fald kommunerne nok skal involveres og inddrages i.
Så regeringens holdning til det her forslag, som vi altså betragter som en mulighed for at indsnævre antallet af boliger, som vi nødvendigvis skal bruge til sociale formål,
Vi er modstandere af, at man skal kapitalisere nogle lejligheder og måske oven i købet lejligheder, der ikke er kapital i, fordi gælden faktisk er større end gevinsten.
Så regeringen kan altså med de her bemærkninger ikke støtte forslaget.