runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 1998-05-06:
Statsministeren har ikke kendskab til de overvejelser, der foregår i den tyske regering, selv om alle andre nu kender dem.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om den danske regering i god tid inden folkeafstemningen den 28. maj vil rette henvendelse til den tyske regering og sørge for, at de danske vælgere kan få klar besked dels, om de tyske planer er en realitet, som det fremgår af Børsen, og dels, om det er korrekt, som det også fremgår fra den tyske viceudenrigsministers side, at det handler om at ændre stemmevægtene til ugunst for de små lande.
Så kan statsministeren jo passende også besvare spørgsmålet, om det skal til folkeafstemning i Danmark, eller om man, hvis man stemmer ja til Amsterdamtraktaten, dermed allerede i realiteten også har godkendt resultatet af en sådan ny regeringskonference.
Jeg håber, statsministeren nu vil prøve at gå ind og besvare de spørgsmål, vi stiller, og så kan vi jo tage den generelle debat ...
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-05-06:
Jeg ved ikke rigtig, hvordan man skal spørge for at få statsministeren til at svare på de spørgsmål, der rejses, og ikke komme med en lang forklaring, der ligger helt ud over det, der er spurgt til.
Derfor vil jeg prøve at spørge statsministeren meget præcist om én ting på foranledning af dette spørgsmål, der drejer sig om den kommende regeringskonference i EU, den regeringskonference, som er en nødvendighed som følge af Amsterdamtraktaten, hvis Amsterdamtraktaten bliver
ratificeret bl.a. af Danmark, som statsministeren håber den bliver, og som Dansk Folkeparti håber den ikke bliver.
Hvis den bliver ratificeret, hvornår skal den regeringskonference, der er en konsekvens af det, holdes?
Hvornår skal den efter statsministerens overbevisning, regeringens overbevisning, holdes?
Og hvis den regeringskonference ender med, som det jo fremgår af protokollen til Amsterdamtraktaten, at der bliver institutionelle ændringer i retning af, at de store EU-lande skal have forholdsmæssig mere magt end Danmark af i dag, vil statsministeren, hvis det er ham, der er in charge til den tid, så garantere, at det så bliver besluttet i Danmark ved en dansk folkeafstemning?
To meget klare spørgsmål, der må kunne svares klart på.
Det var egentlig et interessant svar, statsministeren gav, i betragtning af det, man kan læse i de protokoller, der følger Amsterdamtraktaten, hvor det jo lige præcis fremgår - det, vi jo alle sammen godt ved, og som vi ikke behøver at stå her og belære hinanden om - at man har skudt de institutionelle ændringer, der skal skabe rum for den store udvidelse, til hjørnespark.
Det ved alle og enhver, og det er derfor, man i en protokol jo ganske klart skriver, at man kan optage indtil fem nye lande i EU med Amsterdamtraktaten, og så er der blokeret for yderligere udvidelse, indtil man har haft en ny regeringskonference, hvor man giver de store lande mere magt som kompensation for, at de afgiver en kommissær til de nye medlemslande i første udvidelsesrunde.
På den baggrund og samtidig med, at statsministeren fremhæver Amsterdamtraktaten som udvidelsens projekt, Europas heling, fredens projekt og alle de ting, som statsministeren bryster sig af i debatterne for at få danskerne til at stemme ja den 28. maj, er det selvfølgelig interessant, at statsministeren ikke her i dag giver et klokkeklart firkantet svar, der hedder ja, på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål om, hvorvidt Danmark vil støtte Tyskland i, at der kommer en ny regeringskonference.
I og med at statsministeren overhovedet skaber tvivl om det spørgsmål, er statsministeren jo samtidig også gået imod alt det, som statsministeren indtil dato har sagt, og som i øvrigt følger af Amsterdamtraktaten.
Peter Brixtofte (V), 1998-05-06:
Forslaget er en udløber af en dom, som viste, at hvis ikke man vil lease i Danmark, kan man lease i et andet EU-land og få de fordele, der følger af det, og derfor er det - både af hensyn til vores erhvervsliv, men også af hensyn til arbejdspladserne i Danmark og af hensyn til provenuet i Danmark - et fornuftigt forslag, som vi kan støtte.
Det er muligt, der undervejs kan opstå nogle diskussioner om, hvorvidt reparationer af biler fortsat skal være omfattet eller ikke, og det vil vi godt diskutere i udvalgsarbejdet.
Men grundlæggende støtter vi forslaget, fordi det er til gavn for alle i Danmark i hvert fald.
Aage Frandsen (SF), 1998-05-06:
Uanset at der er ordførere, der har fremhævet dette forslag som godt for alle, kunne jeg forstå, at Venstres ordfører,
hr. Peter Brixtofte, mente, at det i hvert fald var godt for alle i Danmark.
Det er tilsyneladende ikke et forslag, der er vokset ud af et behov, man har følt i Skatteministeriet.
Det er en EU-dom, som har affødt forslaget, og som det også fremgår, i hvert fald hvis man ser det isoleret, medfører det et provenutab.
Det er selvfølgelig ikke, fordi vi absolut hele tiden skal kræve penge ind til skatteministeren, men vi vil gerne hjælpe skatteministeren med at skaffe nogle penge, som vi kan give ud til nogle fornuftige formål.
Det er altså noget, der i høj grad er bestemt af nødvendigheden, hvis vi siger ja til forslaget, og vi vil godt kigge nærmere på, om der overhovedet er andre muligheder. Vi er ikke vilde med forslaget, men jeg kan forstå, at det under alle omstændigheder bliver gennemført af et flertal i Folketinget.
Vi er altså blevet påtvunget den ordning, men vi vil godt kigge på, om man på en eller anden måde kan undgå konsekvenserne i form af det provenutab, man får i denne forbindelse.
Omvendt er jeg også godt klar over, at hvis man ikke gennemfører det, kan det medføre, at man så leaser i udlandet, og det må man jo efter denne dom.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-05-06:
Jeg vil først takke forslagsstillerne for at rejse debatten om de EU-ansattes lønforhold.
Det er et emne, der interesserer mange i Folketinget, i regeringen og i befolkningen.
Den danske regering har en meget restriktiv holdning til EU-ansattes lønninger.
Vi synes, lønniveauet er for højt, urimelig højt, i forhold til de lønninger, der kan opnås for tilsvarende arbejde i medlemslandene.
Vi er modstandere af EU's lønsystem med automatisk halvårlig regulering af lønnen.
Derfor stemmer Danmark også helt konsekvent imod, hver gang Kommissionen kommer med forslag om nye lønjusteringer.
Vi stemte imod systemet som sådan med automatiske lønjusteringer, da det i 1991 blev forlænget for en 10-årig periode. Forslagsstillerne foreslår, at Danmark også markerer en klar holdning, når det gælder beskatningen.
Det foreslås, at EU skærper beskatningen svarende til f.eks. et gennemsnit af de nationale beskatninger.
For mig og for regeringen er det et godt mål.
En forhøjelse af beskatningen til et gennemsnit af de nationale beskatninger vil først kræve et forslag fra Kommissionen.
Herefter skal det vedtages med kvalificeret flertal.
Det er ikke realistisk, at Kommissionen og et flertal af medlemslandene, som situationen ser ud nu, vil støtte et så vidtgående forslag vedrørende beskatningen af EU-ansatte.
Jeg har stor sympati for forslagsstillernes tankegang.
Danmark skal overholde sine internationale forpligtelser, det gælder i forhold til EU og i forhold til internationale organisationer, hvor Danmark har tiltrådt konventioner og aftaler om forholdene for de ansatte.
Der synes desværre ikke at være gode muligheder for at stramme skattereglerne på en fornuftig måde uden at komme i strid med EU-reglerne.
Her vil regeringen arbejde for væsentligt mere restriktive regler, så det nuværende alt for høje lønniveau kan nedbringes og automatikken fjernes.
Disse synspunkter vil også være regeringens synspunkter, når vi kommer til drøftelserne i EU om lønsystemet for EU-ansatte fra år 2000. EU's personalestruktur er opbygget som et internationalt tjenestemandssystem.
Personalets løn- og arbejdsvilkår er fastlagt med bindende retsakter vedtaget af Rådet på grundlag af traktaten.
De vigtigste bestemmelser står i en protokol, som er en del af selve traktatgrundlaget.
Generelle bestemmelser om løn- og ansættelsesforhold er fastsat i den såkaldte vedtægt udfærdiget af Rådet med kvalificeret flertal på forslag fra Kommissionen.
Det fremgår af protokollen, at EU-ansatte betaler skat til Fællesskaberne af den løn, de modtager derfra.
De ansatte er fritaget for national beskatning af denne løn.
Det vil altså stride imod traktaten at underkaste EU-ansatte national beskatning af løn fra Fællesskabet, og det er vi altså også nødt til at tage hensyn til ved behandlingen af dette forslag.
Ole Stavad (S), 1998-05-06:
To korte bemærkninger.
Jeg mener, hr. Thulesen Dahl gav en helt forkert oplysning i forhold til, hvordan praksis var, indtil den tidligere skatteminister ændrede den i november sidste år.
Han sagde, at man kunne købe en bil.
Det kunne man ikke.
Forudsætningen for, at man kunne benytte den regel, var, at det var en bil, man havde med hjemmefra, som man havde brugt derhjemme osv.
Det gav en meget voldsom begrænsning, vil jeg godt sige, og derfor var der også dengang meget, meget få.
Jeg synes, det vil være helt fint, at man stiller det konkrete spørgsmål: Hvor mange har brugt denne ordning, siden reglerne blev ændret for et halvt års tid siden?
Så vil jeg meget gerne sørge for at få spurgt rundt hos alle regionerne og få indhentet helt konkrete oplysninger.
Vi har ikke haft kontakt med alle regionerne.
Jeg vil være glad for at få spørgsmålet, og jeg vil sørge for, at vi får helt konkrete oplysninger.
Søren Kolstrup (EL), 1998-05-06:
Enhedslistens ordfører på det her felt kan ikke være til stede; derfor skal jeg meddele Enhedslistens holdning til forslaget. Da vi mener, at det er diskriminerende over for asylansøgere, må vi skarpt afvise forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-05-06:
At ville pålægge asylansøgere andre og strengere bestemmelser i forbindelse med registreringsafgift på biler end andre udlændinge, synes jeg og den radikale folketingsgruppe er helt urimeligt.
Reglerne, som de er i dag, vækker nemlig ikke bekymring eller misundelse i Det Radikale Venstre.
Vi synes, det er i orden, at en asylansøger ligesom andre udlændinge med kortere ophold her i landet har tilladelse til at betale registreringsafgiften med 1 pct. af afgiftsbeløbet pr. påbegyndt måned, indtil det er endeligt afgjort, om vedkommende får permanent opholdstilladelse i Danmark.
Vi må ikke glemme, hvad det at søge asyl betyder.
Det betyder, at den enkelte ansøger får sin sag individuelt behandlet af de danske myndigheder med henblik på at opnå asylstatus.
I den periode, en person gennemgår asylansøgningsprocessen, er vedkommende derfor i venteposition, hvor ingen ved, hvorvidt opholdet bliver permanent eller midlertidigt.
Dertil kommer, at det altså er en forholdsvis kort periode - ca. 6 måneder i øjeblikket - det tager at behandle en asylansøgningssag.
Derfor skal behandlingen af asylansøgere selvfølgelig svare til den behandling og de regler, der gælder for andre udlændinge her i landet, der af den ene eller anden grund opholder sig her i en kortere periode.
Alt andet mener jeg ville være uanstændigt over for de mennesker, der her er tale om.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-05-06:
Det er jo en relativ ubestridelig kendsgerning selv for SF, vil jeg sige til hr. Aage Frandsen, at vi i Danmark har Europas ældste bilpark, at vi har de højeste skatter overhovedet på biler, og at når hr. Aage Frandsen eller undertegnede køber en bil, så betaler vi bilens pris to-tre gange.
Det betyder, at incitamentet til at købe nye biler, der ikke forurener så meget, og som er sikre på vejene, er forsvindende lille.
Det betyder også, at vi har den største miljøbelastning overhovedet for biler i gennemsnit i forhold til andre europæiske lande.
Det betyder også, at vi har relativt mange uheld.
Det kunne man altså rette op på, hvis man fik nogle nyere biler ud at køre på vejene, og det handler om, at man får sat registringsafgiften ned, så den er mere på niveau med de andre europæiske lande.
Aage Frandsen (SF), 1998-05-06:
Virkeligheden kan jo opfattes noget forskellig.
Hr. Brian Mikkelsen ser den danske bilpark som en samling gamle biler - øser - ja.
Det kan godt være, jeg ser lidt dårligt, men mit indtryk er, at udskiftningen af biler går udmærket.
Det er rigtigt, at registreringsafgiften - forskellige afgifter - på biler er ret høje; ikke desto mindre ser det ud til, at folk køber biler, ja, næsten som aldrig før, også nye biler.
Det vil sige, at bilparken udskiftes til glæde for statskassen, men til besvær for betalingsbalancen.
Men det er jo ikke det, dette forslag handler om.
Det var bare sådan en parentetisk bemærkning som indledning.
Folk skal behandles lige, siger man. Ja, men asylansøgere er udlændinge, og det tror jeg også at forslagsstillerne går ud fra.
De går endda ud fra, at de er så meget udlændinge, at de aldrig skal blive danskere.
Men de er i hvert fald udlændinge, så længe de er asylansøgere.
Hvis man mener, at der er brug for stramninger på området, må det også gælde andre udlændinge.
Det er ikke noget med at sige, at de skal behandles som danske, de er jo ikke danske; de er her midlertidigt, de har ikke fået fast opholdstilladelse, og hvis man mener, at det er urimeligt i forhold til dem, er der måske også nogle andre udlændinges forhold, der er urimelige; så kunne det være den vej, man vil.
Jeg ved ikke, om det er det, forslagsstilleren vil - gå den vej, eller det bare lige specielt er den her gruppe.
Det spørgsmål kan man så stille, uden at jeg dog forventer at få et svar, for jeg kender det godt; det tror jeg godt jeg gør.
Så kunne det også være værd at vide, som andre også har spurgt om: Hvad er problemet?
Hvor mange drejer det sig om?
Og hvis det er nogle få, ja - men altså stadig væk, de, der har glæde af denne ordning, er primært andre udlændinge, udlændinge, der er kort tid i Danmark, og som ikke beder om asyl.
Det er dem, der benytter sig af ordningen, og det kan da være, at det er den, man skal se på.
Men det er nok ikke den vej, man fra nogle af ordførernes side tænker sig at gå, for de vil jo enten have registreringsafgiften ned eller helst helt væk.
Det er interessante signaler fra De Konservative, som meget bastant går ind i de her ting i øjeblikket. Vi ved jo også godt, at politik herinde er lidt bestemt af personer; det kan være, at det er den konservative skatteordfører, der anlægger en mere markant linje omkring bilpolitikken, end vi har hørt hidtil, eller også er det mig, der ikke har hørt om det hidtil.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-05-06:
I dansk skattelovgivning bør princippet om, at folk behandles ens, jo være universelt og bør være ufravigeligt.
Det kan støde, det kan virke urimeligt, at man behandler folk forskelligt, og at nogen betaler en mindre registreringsafgift end andre. Men lad os først tage fat på det problem, der virkelig er.
For hvad er det virkelige problem i hele denne sag?
Det er, at vi har Europas højeste skatter på biler, at vi kører rundt i nogle gamle øser, som forurener, og som er meget usikre på vejene, fordi vi simpelt hen har så høj en registreringsafgift i Danmark.
Hvis man fik sat registreringsafgiften ned og fik nogle bedre, nyere og mere miljøforsvarlige biler på vejene, ville man jo undgå de her problemer.
Det er den første del af det.
Jeg synes, at der skal være lighed for loven.
Hvis vi har en dispensationsmulighed for nogle udlændinge for at få en nedsat registreringsafgift, hvis de er her i kort tid, skal de behandles ens.
Jeg vil på Det Konservative Folkepartis vegne sige, at vi vil følge det her under udvalgsbehandlingen, se på de argumenter, der er.
Vi har ikke rigtig taget stilling til det
endnu, men vi vil i hvert fald signalere, at folk skal behandles ens, uanset om de er asylansøgere eller danskere eller udlændinge, der er her i kort tid.
Peter Brixtofte (V), 1998-05-06:
Det tror jeg alle er enige om.
Vi er nemlig enige om, at der ikke skal være særlige begunstigelser i den situation, man er i, som kan provokere andre til at synes, at det er urimeligt, at nogle kan blive fritaget, specielt nogle, som slet ikke bor i landet eller måske aldrig kommer til at bo her, mens almindelige danskere skal betale.
Vi vil gerne vurdere forslaget, og lad os så under udvalgsarbejdet få belyst omfanget af problemstillingen.
Med det anbefaler vi, at vi tager det op i udvalget.
Erik Mortensen (S), 1998-05-06:
Jeg tror nok, dette forslag bunder i den grundlæggende forskel på menneskesyn som helhed, de forskellige partier har.
Fra Socialdemokratiets side har vi valgt at sige, at asylansøgere selvfølgelig er fremmede mennesker, som - indtil deres sag er afgjort, vel at mærke - har en tidsbegrænset opholdsmulighed i Danmark, og derfor mener vi også, at de vilkår, som i øvrigt gælder for udlændinge, der har en tidsbegrænset opholdsmulighed i Danmark, også skal gælde for asylansøgere.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte forslaget her.
Jeg synes også nok, at baggrunden for forslaget, hvor man i en årrække opremser antallet af situationer, hvor dette er forekommet, heller ikke harmonerer med situationen, som den er i dag. I slutningen af november måned 1997 blev reglerne jo ændret, og mig bekendt er der f.eks. i landet største politikreds, København, ikke en eneste situation, ikke en eneste ansøgning om at have bil på disse vilkår, og det er så selvfølgelig for perioden fra den 29./27. november og så frem til i dag. Det vil sige, at det grundlæggende menneskesyn gør nok forskellen til, at vi siger nej, og så er substansen, behovet åbenbart langtfra til stede her, så det er en afvisning fra
Socialdemokratiet.
Ole Stavad (S), 1998-05-06:
Det fremsatte lovforslag indebærer, at reglerne om betaling af registreringsafgift med 1 pct. af afgiftsbeløbet pr. måned fremover ikke skal gælde for udlændinge, der alene har en midlertidig tilladelse til at opholde sig her i landet, mens ansøgningen om opholdstilladelse behandles af udlændingemyndigheden.
Efter forslaget skal de almindelige regler om betaling af registreringsafgift gælde for disse udlændinge, som om de havde permanent opholdstilladelse, hvilket betyder, at hele registreringsafgiftsbeløbet skal betales på én gang.
For mig at se
Der er i forslagets bemærkninger redegjort for både den tidligere og nuværende praksis på området.
Det betyder, at asylansøgere midlertidigt kan få tilladelse til at betale registreringsafgift med 1 pct. af afgiftsbeløbet pr. påbegyndt måned, indtil der er truffet endelig administrativ afgørelse om opholdstilladelse her i landet.
Hvis asylansøgeren får opholdstilladelse, skal der betales fuld registreringsafgift på én gang, men får de afslag, skal der ligeledes betales fuld registreringsafgift på én gang, medmindre motorkøretøjet udføres.
Jeg vil også godt understrege, at det må være ganske få tilfælde, det kan blive til i praksis.
For det første ankommer asylansøgere typisk uden midler af betydning, og for det andet er det helt umuligt at holde bil for den forholdsvis beskedne ydelse, asylansøgere modtager.
I øvrigt kan jeg oplyse, at efter det, der foreligger for mig, er den gennemsnitlige sagsbehandlingstid, før der foreligger en endelig afgørelse om opholdstilladelse eller ej, omkring 6 måneder.
Der er altså tale om en forholdsvis kort periode, hvor asylansøgere overhovedet kan benytte ordningen.
Jeg mener, at der med den nuværende praksis er sket en fornuftig sidestilling af asylansøgere med andre udlændinge, der kommer her til landet, og hvis ophold påregnes at blive af midlertidig karakter.
Jeg har derfor også svært ved at følge forslagsstillernes argumentation om, at asylansøgere straks ved indrejsen skal betragtes som havende permanent opholdstilladelse og betale fuld afgift med det samme.
Sagen er jo, at asylansøgere er udlændinge, der vil blive udvist af landet igen, medmindre de får opholdstilladelse.
Registreringsafgiften er definitiv og kan ikke refunderes, når man forlader landet efter det midlertidige ophold.
Jeg kan ikke se begrundelsen for, at netop asylansøgere skal nægtes tilladelse til at benytte den generelle ordning for udlændinge i den normalt korte periode, der går, mens deres ansøgning om opholdstilladelse behandles.
De gældende regler er ens for udlændinge, der opholder sig her i landet i en begrænset periode, og der er således ikke tale om nogen særregel for asylansøgere.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte det fremsatte forslag.
Kristen Touborg (SF), 1998-05-06:
Det er de ikke.
Men for SF er det en naturlig ting at lade tingene følges ad.
Vi sagde i vores ordførertale til forslaget om afgift på vækstfremmere, at vi fandt, det ville være hensigtsmæssigt, at afgiften ikke gik i statskassen, men blev anvendt til et fornuftigt formål, der havde relationer til det erhverv, der indbetaler pengene.
Derfor er det helt naturligt for os at sige, at vores forslag skal følge L 11 om afgiften.
Det betyder ikke, at det er tilstrækkelig grund
til, at de borgerlige skyder forslaget ned; der er selvfølgelig også nogle andre grunde
Til regeringspartierne siger jeg tak for en velvillig behandling.
Det gik op for mig, at man ikke kan støtte forslaget, som det foreligger her, men jeg opfattede også løfterne fra både regeringspartierne og ministeren sådan, at hvis og når vi får afgiften på vækstfremmere igennem Folketinget, får vi også medindflydelse på, hvordan pengene
skal anvendes.
De gode takter fra regeringspartierne og ministeren om, at tankerne i beslutningsforslaget her absolut ikke er dem fremmede, tager jeg også som et løfte om, at der er rimelige muligheder.
Så vil jeg godt sige, at det er jo ikke kun et spørgsmål
om at opfylde behovet for de såkaldte Englandsgrise.
I forslaget ligger der mere end det, nemlig at man skal opnå en bedre kvalitet i hele svineproduktionen, og det mener vi absolut er den rigtige vej at gå.
Ideen med forslaget er jo rent faktisk, at ved at koble det sammen med L 11 vil man give et skulderklap til de landmænd, de svineproducenter, der er lidt grønnere, og det bliver naturligvis de mere industrialiserede svineproducenter, der kommer til at betale dette skulderklap.
Det tror jeg rent faktisk der er grundlæggende stor forståelse for langt ud i befolkningen, så det mener jeg der er god grund til at gøre.
Enhedslistens ordfører mener, at provenuet af afgiften bør bruges til økologisk jordbrug, og jeg kan ikke se, at det ene udelukker det andet.
Vi har jo i øvrigt sammen med Enhedslisten skaffet en del penge til økologisk jordbrug, men vi ved ikke helt, om den sidste store bid kommer i land, for den hænger jo på pesticidafgiften, som der ikke er helt flertal for endnu.
Men jeg har altså lidt svært ved at forstå, at man skulle undlade at gøre tilværelsen lidt rarere for de traditionelt drevne søer, fordi man ønsker at opfylde målsætningen om at omlægge til økologisk jordbrug i den udstrækning, det er muligt.
Jeg vil som sagt sige tak for debatten, og jeg ser frem
til, at vi når frem til en god afslutning for de to forslag, der i hvert fald for os at se hænger sammen.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-05-06:
Jeg synes, det er en vældig uskik at begynde at komme med forslag om, hvordan man skal fordele penge, som man slet ikke ved, om man har, og alene af den grund vil vi ikke sige på forhånd, at dette forslag vil vi støtte.
Så er der også nogle andre overvejelser
: Er det nu fornuftigt?
Der er jo gode ting i forslaget, men var der andre ting, det var fornuftigere at gøre, hvis man havde pengene?
Men så vidt jeg husker debatten, er der vel størst sandsynlighed for, at det lovforslag, man henviser til, bortfalder på grund af stemmelighed, så alene med den viden synes jeg, det er lidt tidsspilde, at SF her kommer med et forslag, som man knytter til et andet forslag, når man må have en rimelig formodning om, hvordan dets skæbne vil blive.