runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg synes altså, at vi har et forståelsesproblem omkring anvisningsretten.
Det mener jeg bestemt, for når man læser betænkningen og ændringsforslaget i betænkningen, så kan der da ikke herske nogen tvivl om, at der ikke følger anvisningsret med.
Det hersker der da overhovedet ingen tvivl om, ellers passer det, der står i ændringsforslaget, jo ikke.
Det er for os ganske afgørende, at der er den anvisningsret, og at de svageste ældre får tildelt boliger efter behov, og det står der simpelt hen.
Jeg kan da godt læse det op, hvis det er det, hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten ønsker.
Derfor forstår jeg ikke, at Enhedslisten med det grundsyn og det menneskesyn, Enhedslisten har, giver køb på det for nogle procenter; giver køb på deres menneskesyn, hvad angår de svageste.
Det er der, hvor jeg virkelig synes at det principielle ligger, også i forhold til Enhedslisten, som jo fik så stor ros i går for, hvad det er, man så gerne vil i forhold til de svageste.
Normalt fører man en utrættelig kamp, men her har man altså for sådan at drille lidt givet køb på nogle af de væsentligste principper for Enhedslisten.
Så vil jeg godt sige til hr. Flemming Kofod-Svendsen: Nu skal vi sådan kaste lidt skidt på den der med nonprofit.
Men der er jo ingen tvivl om, at man med det kæmpe flertal, som sagde nej til hr. Flemming Kofod-Svendsens beslutningsforslag, skifter holdning undervejs.
Vi må have den tilbage, og man ændrer også ændringsforslag i betænkningen for at please hinanden.
Så må vi sige, at man har fået lavet et sammensurium her, hvor man ændrer på en
række afgørende principper også i måden, kommunerne har incitamentsstrukturen på, i måden at have anvisningsret på, og frem for alt pleaser man en enkelt gruppe.
Vi synes såmænd også, at der er mange gode private plejeinstitutioner og plejehjemslignende forhold; der har vi ganske mange gode.
Det vil vi simpelt hen ikke være med til.
Derfor afviser vi samlet forslaget som helhed.
Vi synes ikke, at der er noget af det her, vi har lyst til at købe.
Derfor må vi sige, at selv om der så er et enkelt lille ændringsforslag, der kommer ind fra Enhedslisten til sidst, så ændrer det ikke på vores samlede syn på hele det her spørgsmål.
Kirsten Jacobsen (UP), 2001-06-01:
Det må være overraskende for de mennesker, der sidder og ser på denne her debat, at høre om det menneskesyn, som regeringspartiernes ordførere, i hvert fald hr. Carsten Hansen, giver udtryk for, idet problemet i denne her sag jo hverken er det menneskesyn, som de, der vil stemme for, har, eller arbejdsmiljøregler eller principper.
Det, der er problemet i denne her sag, er, at regeringen har en rigtig, rigtig, rigtig dårlig sag.
Det vil den ikke indrømme.
Og det, man skal konstatere, er: Der er ikke ændret på nogen som helst principper.
Den juridiske tilstand både før og efter, at det her forslag er vedtaget, er nøjagtig den samme.
Så kan det jo være, at det her forslag kan blive murbrækker under forhandlingerne med amterne og kommunerne for en bedre finansiering, og det er måske det, regeringen i virkeligheden er bange for.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Hr. Carsten Hansen har ret i, at Enhedslisten i drøftelser med regeringen faktisk var indstillet på at gå ret langt for at prøve at få regeringen med, for vi ville gerne have endt i den situation, at et samlet Folketing, alle partier inklusive regeringspartierne, kunne have støttet en fornuftig modernisering af bestående plejehjem og også nybyggeri, men med kommunal godkendelse.
Men regeringen var fuldstændig blottet for lydhørhed
over for nogen som helst argumenter, vi kom med, og ville overhovedet ikke drøfte udarbejdelsen af et ændringsforslag, der kunne give en fornuftig løsning på denne her sag
Det er den beklagelige kendsgerning, og derfor må det så blive et andet flertal, der må bære sagen igennem.
Så enkelt er det.
Til hr. Carsten Hansen: Der ændres ikke på de regler i de bestående plejehjem, som gælder for tilsyn og anvisningsret.
Det er de samme, der var hele tiden, men jeg får en mistanke om, at hr. Carsten Hansen i virkeligheden har en strategi, der går ud på, at man vil udsulte disse plejehjem med henblik på at få dem nedlagt.
Det må jo være konsekvensen af den linje, man lægger frem.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-06-01:
Jeg hørte ikke, hvilken sammenhæng der er mellem det socialdemokratiske menneskesyn og respekten for dem, der har brug for plejehjemsplads osv. - det hørte vi ikke mange ord om - og så, at man går imod nonprofit.
Det har jeg endnu ikke fået noget svar på.
Der var mange ord, men hvad er konkret begrundelsen for, at Socialdemokratiet så voldsomt fastholder, at det udmærkede ændringsforslag fra Enhedslisten, der er en præcisering, som vi selvfølgelig straks bakker op, skal stemmes ned?
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Til hr. Flemming Kofod-Svendsen: Når man kender historien bag det her beslutningsforslag, der jo startede med at have et meget, meget stort flertal - det vil jeg vende tilbage til, det lover jeg, når de andre ordførere kommer på talerstolen, for det blev sagt ved førstebehandlingen - kan det ikke undre hr. Flemming Kofod-Svendsen, at vi også stemte imod ændringsforslagene samlet set, for vi er imod beslutningsforslaget på baggrund af de principper, der ligger.
Og lad mig sige til hr. Keld Albrechtsen: Der er vist et problem omkring anvisningsretten, der ikke er helt rigtigt her.
Og jeg må nok sige, jeg synes, at Enhedslisten i forhold til det, de normalt står for og er kendetegnet ved, må have et problem, når der ikke er anvisningspligt med.
Vi synes, at det er dem, der er mest trængende, der skal have de første pladser, og der skal være anvisningsret med.
Det mener Enhedslisten åbenbart ikke der skal være, når vi snakker ombygning af eksisterende plejehjem.
Vi er helt enige om, at der er en lang række plejehjem, der trænger til at blive bygget om og ændret på, men de skal vel ikke have særlige fordele, fordi de er private?
Hvad med de almene, som hr. Keld Albrechtsen normalt kerer sig voldsomt om?
Her bliver en kæmpestor forskel, også i forhold til kommunerne og amterne bliver der en stor, stor forskel.
Det betyder jo, at man skævvrider hele incitamentsstrukturen.
Det er åbenbart helt fremmed for Enhedslisten, at man gør det.
Og at det lige skulle være de private?
Det undrer mig meget, at Enhedslisten virkelig kører den linje.
Jeg må sige til hr. Ole M. Nielsen, at jeg faktisk har
en søster, som har arbejdet på sådan et privat plejehjem og fået ødelagt sit knæ af at slæbe op og ned ad trapperne i sådan et privat plejehjem, fordi arbejdsmiljøforholdene ikke var i orden.
Men det er dem, man vil ombygge, i stedet for at bygge nye tidssvarende, for man prioriterer jo disse plejehjem langt højere end dér, hvor kommunerne kunne være gået ind og eventuelt have bygget nye, moderne plejecentre, der også arbejdsmiljømæssigt var indrettet ordentligt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-06-01:
Jeg har da stor forståelse for, at det her forslag kom på tværs af Socialdemokratiets politik, men jeg må indrømme, at det undrer mig, at man vil gøre det til et spørgsmål om ideologier og menneskesyn.
Hvad er det for et menneskesyn, der får
Socialdemokratiet til at mene, at det er bedre, at køerne til plejehjemmene bliver forlængede?
Det var dog underligt.
Vi plejer jo at være rimelig enige om menneskesyn i øvrigt, tror jeg.
Nu er jeg også arbejdsmiljøpolitisk ordfører, og det er da overraskende for mig, at der er et hul i arbejdsmiljølovgivningen, som jeg ikke har bemærket: At der skulle være forskel på kravene til arbejdsmiljø på offentlige plejehjem og på private plejehjem, men det er der altså heller ikke.
Nu er hr. Carsten Hansen faktisk også en gang imellem arbejdsmiljøpolitisk ordfører, og der er et svar fra ministeren på spørgsmål 19, der beskriver, at der ingen forskel er på det.
Hvad er det dog for et argument at føre ind i debatten?
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Jeg synes, man har en ualmindelig dårlig sag fra Enhedslistens side og fra flere partiers side.
Jeg ville i hvert fald have det meget, meget svært, hvis jeg skulle stå heroppe fra talerstolen i dag og forklare, at man ikke ønsker at give lige nøjagtig den ældre, der er i den dårligste situation ...
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Jeg vil blot sige til hr. Egil Møller, at der ikke er nogen, der sådan går og tager mig med bukserne nede.
Det ville da også være uhensigtsmæssigt, synes jeg.
Men jeg synes i virkeligheden, og det vil jeg da gerne bekræfte, at det er et led i den der kommende valgkamp, hvor nogle partier jo bliver grebet en lille smule af panik, og så går man i gang med at lave sådan et beslutningsforslag, som jo virkeligheden ændrer på de principper, vi har været enige om.
Jeg skal gerne vende tilbage til det, som man sagde ved førstebehandlingen om de afgørende principper, og det lover jeg at gøre.
Det er helt dejligt, at vi også har mulighed for at kunne se, hvad der er sagt ved førstebehandlingerne af de her forslag, også økonomien i det.
Men det er jo det, der sker.
Og så ved jeg ikke, om man kan sige, at man har bukserne nede, fordi man laver noget, der bryder helt med de principper, vi ellers har været enige om, i hvert fald de ansvarlige partier på det boligpolitiske område.
I forhold til hr. Niels Helveg Petersen skal jeg sige, at jeg også tror, at der er store elementer af valgkamp i det her spørgsmål.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-06-01:
For Kristeligt Folkeparti har det her ikke meget med valgkamp
at gøre.
For Kristeligt Folkeparti er det et spørgsmål om flere gode plejeboliger, og så har vi ikke spor imod muligheden for frihed og valgmuligheder.
Så tror vi i øvrigt, at flere aktører, flere, der tager initiativer, flere kræfter til at igangsætte, også giver flere plejeboliger.
Kendsgerningerne er i hvert fald, at hvis ikke vi moderniserer, så bliver nogle af dem nedlagt.
For at komme tilbage til arbejdsmiljøet tror jeg, at hr. Carsten Hansen kan bekræfte, at arbejdsmiljøet er bedst på et moderne plejehjem, næstbedst på et gammeldags plejehjem, og allerringest i hjemmeplejen.
Og det er dér, flere vil blive siddende, hvis ikke vi får moderniseret og bygget plejeboliger.
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Jeg må jo sige, at det ærgrer mig lidt, at det ikke er fru Annie Lunde, der normalt er boligordfører, som tager denne her debat.
Det er jo også derfor, jeg kiggede lidt, da det var fru Yvonne Herløv Andersen.
Men jeg er nu alligevel nødt til at spørge: Hvad er det
for nogle principper, der har flyttet sig, siden man afgav sin ordførertale ved førstebehandlingen?
Lad mig citere fra CD's ordførertale fra førstebehandlingen: »Noget andet er så, om Kristeligt Folkeparti med dette forslag reelt løser nogle problemer eller skaber bedre tilbud.
Det kan vi i CD godt være i tvivl om, for i virkeligheden lægger forslaget op til en prioritering af de selvejende institutioner frem for andre byggerier.«
Det var det ene princip.
Men dette er altså ikke måden, det fremmer ikke nogen incitamenter, måske bortset fra et incitament for kommunerne til at kunne fralægge sig deres forpligtelser og det så endda på statens regning ...«, blev der sagt.
Er det nogle principper, som har flyttet sig siden førstebehandlingen?
Det synes jeg kunne være ganske interessant at høre fra CD's nuværende ordfører.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-06-01:
Hvis ikke jeg tager fejl, drejer forhandlingerne sig jo om det stillede ændringsforslag.
Men vi har jo sådan set næsten debatteret forslaget som helhed. Jeg vil bare sige, at CD jo gerne ville samarbejde og helst havde set, at regeringen var kommet med et ændringsforslag, så enderne var nået sammen, så man ikke havde stået i den situation, som vi står i i dag.
Samtidig er der jo sket det, at under udvalgsforhandlingerne og behandlingen i udvalget har CD ændret sit standpunkt fra førstebehandlingen.
Det har vi gjort, fordi Enhedslisten kom med deres ændringsforslag, et ændringsforslag, der gjorde det nemmere for CD at medvirke.
Præcis med samme model med den samme procent.
Så set fra et socialpolitisk synspunkt er det en ganske glimrende idé.
Så: Ja, det er et ganske glimrende forslag.
Det stemmer vi gerne for.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Men det er en erkendelse af, at hvis det her skal hænge sammen, er der nogle, der skal sørge for, at det hænger sammen, og jeg kan ikke se andre relevante organer, end kommunen, der sørger for, at det hænger sammen.
Men jeg forstår godt, at borgerlig ideologi nogle gange er, at så kan vi bare lade det flyde lidt og ofre en masse penge, uden at vi er sikre på, at de offentlige penge bliver brugt ordentligt, og at den samlede service hænger sammen.
Det er heller ikke et angreb på selvejende institutioner.
Jeg mener sagtens, at de selvejende institutioner kan indgå i det her, og det gør de også.
Og mange af dem løser også opgaven helt fint.
Men det overordnede ansvar - og det er det, man underminerer ved det her - må være kommunens. Hvis man ikke sikrer sig, at kommunen har et overordnet ansvar, kommer man efter vores mening til at gøre skade.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-06-01:
Jeg vil spørge hr. Knud Erik Hansen, om han kan bekræfte, at der er historisk erfaring for, at 100 pct. offentlig - kommunal eller statslig - planlægning har mere succes med at få tingene til at gå op end dér, hvor der er private interesser involveret.
Det er ligesom det, hr. Knud Erik Hansen lægger op til her.
Der er bare garanti for, at det bliver godt, når det er kommunen, og hvis det er private, så bliver det noget rent hakkelse.
Det er det, der ligger i hr. Knud Erik Hansens vurdering, kan jeg forstå.
Men der må vi jo have en eller anden bekræftelse fra historien om, at det altid forholder sig sådan.
Så vil jeg spørge efter: Står der nogen steder, at man ikke her kan aftale med et privat plejehjem, at det kan lave aflastningspladser eksempelvis eller hvad som helst af det, hr. Knud Erik Hansen mener at kommunerne måtte ønske?
Og hvorfor skulle de private plejehjem nægte at lave det?
De ønsker da selvfølgelig et godt samarbejde med den kommune, som de laver overenskomst med.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Til hr. Kofod-Svendsen: Det er jo rigtigt nok, men det er at snakke lidt uden om, hvad problemet er.
Det, der er det helt centrale, når vi snakker om, hvordan vi skal varetage opgaverne for de ældre, er: Hvilken ydelse skal der ydes?
Det gælder også for renovering.
Det er ret mange ældre plejehjem, der er i spil.
Hvis man skal til at lave en ordentlig ydelse, skal man væk fra dét, at omsorg for ældre bare er at sørge for, at de bliver plejet på et plejehjem.
Det er mange andre ting.
Det er også at sørge for aflastningspladser.
Det er også at sørge for daghjem.
Det er også at sørge for cafeer.
Det er også at sørge for, at de ældre, der bor hjemme, kan bruge plejehjemmene, således at de måske kan blive længere hjemme og få noget af den service, der er på plejehjemmene.
Så involverer det også de eksisterende plejehjem, og hvis kommunen skal lave en samlet plan for det, skal de da selvfølgelig have indflydelse på, hvorledes man renoverer, og hvorledes man ombygger.
Ellers kan de ikke lave en samlet ordentlig service for de ældre.
Så derfor er det ikke tilstrækkeligt, at man bare har lavet det med driftsoverenskomsten.
Man underminerer kommunens mulighed for faktisk at lave en ordentlig samlet pleje for de ældre.
Til hr. Carsten Hansen om anvisningsretten: Det er rigtigt.
Det her rokker ved det princip om, at kommunen har anvisningsret.
Det giver mulighed for, at nogle selvejende institutioner for offentlige penge kan modernisere, og så kan de sortere beboerne selv.
Så vil de tage de beboere, de synes de vil have, og udelukke andre.
Derfor synes vi faktisk heller ikke, det er forsvarligt, og kan heller ikke forstå, at Enhedslisten kan være med på det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-06-01:
Jeg vil da gerne spørge hr. Knud Erik Hansen, om han ikke kan bekræfte, at sådan som forslaget ligger med det af Enhedslisten stillede ændringsforslag, kan der altså ikke bygges nye plejeboliger, nye plejehjem, uden en driftsoverenskomst.
Jeg beklager det meget, for jeg tror, det havde været sundt, at vi også havde haft den mulighed, men sådan, som ændringsforslaget ligger, og det var det, Enhedslisten udformede, kan der altså alene ske en renovering af de plejehjem, der allerede findes, hvor de fleste har en driftsoverenskomst, men få har det ikke, men der kan ikke etableres nye, og der kan heller ikke ske en ombygning, så der bliver flere pladser.
Hvis der er plads til 50, kan der ikke blive plads til 51 efter det forslag, Enhedslisten har stillet.
Kan hr. Knud Erik Hansen bekræfte det?
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Jeg vil bede hr. Knud Erik Hansen om at bekræfte, at det her ikke er en økonomidiskussion, det er en principdiskussion.
Og jeg vil gerne henvise til spørgsmål 23, hvor boligministeren bliver spurgt, om det ikke er korrekt, at ændringsforslaget indebærer, at vi ikke skal stille krav om kommunal anvisningsret, når der ydes offentlig støtte i forbindelse med ombygningen, og boligministeren svarer: Sker der således ikke en tilvækst af boliger, vil der kunne ydes
offentlig støtte, selv om der ikke er kommunal anvisning. Dette er et brud på de normale vilkår for at yde offentlig støtte, nemlig at kommunen får anvisningsretten til de pågældende boliger.
Uanset procentsatser og økonomi vil jeg spørge hr. Knud Erik Hansen: Er det her ikke et brud med hidtidig praksis, og er det ikke her, vi svigter de svageste ældre, for nu er der ikke kommunal anvisningsret? Jeg vil spørge hr. Knud Erik Hansen, om det i virkeligheden ikke er det, der er helt afgørende for, at han ikke kan være med her.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Først til hr. Egil Møller: Det er jo rigtigt, at hvis man får forbedret de ældre plejehjem, vil det forbedre hjemmene, og det synes vi også at der er brug for
, så det er vi ikke uenige om.
Det, vi er uenige om, er måden at styre det på og de samlede virkninger af det her forslag, som vil betyde, at kommunerne ikke længere kan foretage en ordentlig planlægning og styring af hele indsatsen.
Det er det, der er problemet.
Det synes jeg også at Dansk Folkeparti skal erkende, i stedet for at hoppe på et forslag, der umiddelbart ser godt ud, og så prøve at se nøgternt på, hvad det er for en situation, kommunerne er i - det er også et svar til hr. Flemming Kofod-Svendsen.
Til hr. Flemming Kofod-Svendsen: Spørgsmålet er jo ikke, om de enkelte selvejende institutioner ikke løser opgaven godt nok, også med et tilsyn, det var ikke det, jeg snakkede om; det tror jeg såmænd godt de kan finde ud af, hvis det skal være.
Hvis vi ser på den opgave, som kommunerne står over for at skulle løse, den samlede opgave med pleje
- jeg ved ikke, hvor meget, hr. Kofod-Svendsen render rundt i kommunerne, jeg selv har haft ansvaret for ældreomsorgen i Valby i 4 år, hvor opgaven i høj grad var at se på det samlede liv, som de ældre havde, fra de var 60 og så frem, og hvorledes vi kunne indrette et samlet system i Valby, således at vi kunne tilgodese de forskellige behov, og således at vi ikke ødslede med pengene.
Det kræver en integration af forskellige funktioner, og så kan man ikke bare sige, at nu kan de selvejende institutioner køre deres egen planlægning.
Det er det, der er problemet, det er det, der gør, at vi kan ødelægge noget, som er kommunernes opgave i denne her sag. Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg synes, de 7 pct. er for lidt, jeg synes, man i Enhedslisten er alt for beskeden.
Jeg synes, staten skal overtage grundkapitalen.
Der er brug for, at vi får bygget mange flere, og der er brug for, at vi får renoveret mange flere, og så tror jeg, at vi en overgang skal sige, at så overtager staten hele grundkapitalen for virkelig at få gang i renoveringen og byggeriet.
Det er alt for beskedent, det, Enhedslisten kommer med.
Egil Møller (DF), 2001-06-01:
SF's ordfører, hr. Knud Erik Hansen, hævede stemmeføringen over sit normale niveau her fra talerstolen, og det plejer at sige mig, at det er, fordi argumentationen er svag.
Det tror jeg også de fleste vil erkende, når man hørte, hvad begrundelsen var, for at netop SF ikke kan medvirke til at gennemføre dette beslutningsforslag.
Det her vil forbedre vilkårene i ældresektoren, ikke alene for de ældre, men også for plejepersonalet.
Man har stadig væk chancen, grib den dog!
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-06-01:
Vi er i Kristeligt Folkeparti meget enige med SF i, at plejen og omsorgen selvfølgelig skal være i orden.
Derfor har vi været meget optaget af, at der er et tilsyn.
Og det, der er vedtaget under lovforslag L 192, skal selvfølgelig også gælde, det har vi udtrykkelig spurgt om, og ministeren har bekræftet, at det skal gælde. Men så vil jeg gerne læse op for hr. Knud Erik Hansen fra Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag, B-delen, hvor der ikke er krav om en driftsoverenskomst: »Den selvejende institution forestår selv omsorg og pleje og skal i hvert enkelt tilfælde indgå aftale med bopælskommunen vedrørende udgifterne til omsorg og pleje.«
Og vi siger endvidere under det om udbygning, at selvfølgelig skal den service, der gives, være i orden.
Så hvis man læser forslaget og sammenholder det med de svar, ministeren har givet på de spørgsmål, vi har stillet, er der ikke nogen, der kommer i klemme vedrørende pleje og omsorg.
Den vil mindst være på samme niveau som kommunalt.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Jeg må sige, at jeg synes, der er en god del beton i hr. Knud Erik Hansens synspunkter.
Jeg har ikke set noget forslag fra SF til, hvordan vi i de tilfælde, hvor en kommune foretrækker at lade en selvejende institution nødlide og ikke blive moderniseret, rent faktisk kan sikre, at den bliver moderniseret.
Men SF har stillet et vældig godt forslag om, at staten i stedet for at betale 7 pct. så skulle betale 14 pct.
For 7 pct. er altså, hvad vi kan opnå.
Og det er også, hvad vi sammen kan opnå - det ved jeg at hr. Knud Erik Hansen arbejder for - at kommunerne og det almene byggeri selvfølgelig også skal have i forbindelse med kommuneforhandlingerne. Derfor håber jeg da, at hr. Knud Erik Hansen ligesom jeg ser det her som det første skridt til at få gennemført en almindelig reform med 7 pct.s statsindskud, som så selvfølgelig også kommer til at gælde for kommunale plejehjem, for alment byggeri for kommunerne, og så er der jo ikke noget som helst problem. Så jeg vil gerne spørge hr. Knud Erik Hansen, hvordan SF vil få moderniseret de plejehjem, hvor kommunen ikke ønsker, at de skal moderniseres, eller om de så skal bare lukke.
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Til hr. Ole M. Nielsen er jeg blot nødt til at sige, at vi også er indstillet på, at der skal være valgmuligheder.
Vi synes også, der skal være så gode plejeboliger som overhovedet muligt for de ældre.
Det, som er problemet med det her, er jo, at man skævvrider, som jeg sagde før, hele den kommunale incitamentsstruktur, og man forfordeler en enkelt type.
Det er det, der er så brandærgerligt.
Og det er et princip, som vi jo har haft i boligpolitikken, om, at de, som får tilskud og støttemuligheder fra det offentlige, skal have ens vilkår. Hvorfor skal de almene boligorganisationer ikke være med her?
Hvorfor skal kommunerne og amterne ikke være med her?
Det er jo det.
Og jeg siger altså bare, at vi gerne vil fastholde de principper, der har været hele vejen igennem.
Det er jeg nu ikke sikker på at jeg er enig i.
Det kan vi så diskutere længe, men det behøver ikke være sandheden i forhold til det her.
Til fru Kirsten Jacobsen er jeg blot nødt til at sige, at det godt kan være, at fru Kirsten Jacobsen har fået sendt noget over eller snakket med nogen om noget udgiftsneutralt, men det har aldrig været tilfældet i forhold til det her.
Men jeg mener ikke, det er et økonomisk spørgsmål, det er et spørgsmål om principperne i boligpolitikken, vi skal diskutere i dag.