runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-06-03:
Jeg undrer mig blot over, at statsministeren både under valgkampen og i dag i denne afslutningsdebat holder fast i, at det er de laveste indtægter, der får mest ud af skattelettelserne, når faktum er, at kassedamen får 1.500 kr., mens direktøren får 5.145 kr.
Ligeledes undrer det mig, at Venstres ordfører ikke er villig til at bekræfte disse fakta heroppefra, men kryber udenom.
Så vil jeg samtidig gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at brugerbetalingen stiger på en række områder, bekræfte, at busbilletterne stiger, bekræfte, at man skal betale mere for at tage enkeltfag på VUC, bekræfte, at priserne på daginstitutionerne stiger - og sådan kunne jeg nævne en lang række områder - samtidig med, at det jo er dem med de laveste indkomster, der får mindst ud af skattelettelserne.
Det samlede billede er jo, at lige netop med hensyn til brugerbetaling er det sådan, at både den rige og den fattige får den samme stigning i brugertaling.
Der indkomstregulerer man ikke med det resultat, at hvis man ser på skattelettelserne og stigningen i brugerbetalingen under ét, ender denne her borgerlige regering med at omfordele fra fattig til rig.
Man gør ikke det, som regeringen sagde, nemlig at lade skattelettelserne komme de laveste indtægter til gode, tværtimod.
Det er en dybt asocial politik.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Jeg har ikke talt om kassedamen.
Det tror jeg at der er mange andre der har; det er blevet sådan et fast begreb.
Jeg vil bare sige, at alle, der er i arbejde, får noget ud af de her skattelettelser.
Det er almindelige mennesker med almindelige indkomster, som vi belønner for at gøre en ekstra indsats.
Der er næsten en million familier, der, når nedsættelserne er fuldt gennemført, vil kunne spare 5.000-10.000 kr. om året.
Det er altså penge, som familierne beholder i deres egne lommer.
Det står jo i skærende kontrast til det, vi ellers har set i de sidste 10 år, i de sidste 20 år, i de sidste 30 år.
Det er jo de første reelle skattelettelser, der er blevet gennemført i de sidste 30 år, for alt andet er blevet spist op af højere kommuneskatter, højere amtsskatter, højere afgifter på det ene, det andet, det tredje, det fjerde.
Det er de første reelle skattelettelser.
Det burde man glæde sig over som dansker frem for at være så bekymret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-06-03:
Statsministeren sagde i sin tale, at skattelettelserne især ville komme de laveste arbejdsindkomster til gode.
Så skal jeg blot bede hr. Jens Rohde bekræfte nogle tal.
Jeg skal blot bede hr. Jens Rohde bekræfte, at kassedamen, som der er blevet talt så meget om, får 1.500 kr. ud af skattelettelserne, mens direktøren får 5.145 kr. ud af skattelettelserne.
Mener hr. Jens Rohde, at de tal betyder, at de laveste indkomster, altså kassedamen, får mest ud skattelettelserne?
Jann Sjursen (KRF), 2003-06-03:
Jeg synes, det er vigtigt, når vi taler om klare mål og værdier, om at sætte mennesker fri, at vi så også prøver at adressere værdidebatten mere præcist og også taler om, hvad det er for nogle grundlæggende værdier, som har betydning for vores samfund.
Det er egentlig den debat, som selvfølgelig kan være svær at løfte ind i en afslutningsdebat her, som jeg synes er væsentlig, når nu Venstre lige præcis i afslutningsdebatten vælger at sige, at vi skal styrke den grundlæggende værdi at sætte mennesker fri.
Hvor er forpligtelsen over for fællesskabet?
Det savner jeg svar på.
Jeg indrømmer blankt, at det kan være svært at svare på på 1 minut i en kort bemærkning, men jeg må bare konstatere, at det er gået fuldstændig fløjten i den ordførertale, som hr. Jens Rohde har holdt i dag.
Det får mig til at sige, at det mest af alt minder mig om den fagforening, der for nogle år siden markedsførte sig på sloganet om at være solidarisk med sig selv.
Det handler det om for Venstre.
Det er det enkelte individs frie
udfoldelsesmuligheder fuldstændig uhæmmet og ubegrænset i forhold til hensynet til fællesskabet og til næsten.
Det er det, jeg synes kunne være spændende også at få en debat om i den her afslutningsdebat.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Nu er det et meget bredt formuleret spørgsmål, så det kan være meget svært at koge svaret ned til kun at vare 1 minut.
Hr. Jann Sjursen ved jo godt, at når det gælder familiepolitikken, når det gælder om at styrke menneskers eget valg med hensyn til, hvordan de ønsker at leve deres familieliv, står Kristeligt Folkeparti og Venstre meget, meget tæt på hinanden.
Det er bl.a. også derfor, vi har sikret at gennemføre en lang række frie valg, således at det enkelte menneske og den enkelte familie selv har en mulighed for at tilrettelægge deres hverdag på den bedst mulige måde.
Ellers har det jo nogle meget, meget store konsekvenser, som vi jo selvfølgelig godt kan diskutere.
Men sådan er det jo.
Så det, vi forsøger, er at sørge for, at det i det mindste ikke er os her i Folketinget eller kommunalbestyrelsen, der skal træffe de endelige valg for det enkelte menneske, for den enkelte familie, om, hvordan de vil tilrettelægge deres liv under de givne rammer, som nu engang er, men at det er den enkelte familie.
Der har jeg i hvert fald aldrig følt, at Kristeligt Folkeparti og Venstre stod
særlig langt fra hinanden.
Jann Sjursen (KRF), 2003-06-03:
Statsministeren holdt en spændende tale med overskriften fornyelse efter klare mål og værdier.
Og hr. Jens Rohde har nu udfoldet sig om, hvad der er det absolut vigtigste for regeringen i den sammenhæng, nemlig at sætte mennesker fri.
Det synes jeg er et meget individorienteret budskab.
For man må spørge hr. Jens Rohde
: Hvad er det, mennesker skal sættes fri for?
Jeg må indrømme, at regeringens nye reklameslogans mest af alt minder mig om et gammelt slogan for en fagforening, nemlig sloganet »vær solidarisk med dig selv«.
Det slogan var der en fagforening, der formastede sig til at have for ganske få år siden.
Jeg hørte ikke hr. Jens Rohde sige et eneste ord om fællesskabets betydning eller bare ordet fællesskabet.
Hvor er forpligtelsen for det store, brede samfundsfællesskab, men også for de mindre fællesskaber, f.eks. fællesskabet i familierne?
Hvordan kan Venstre tro på, at børnene bliver vindere som følge af den politik, regeringen vil føre på det her område, når forældrene skal arbejde mere, og børnene skal være længere tid i institution?
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Så har hr. Frank Jensen jo hørt min tale, som en vis herre læser Bibelen, og vi kan jo tage en polemisk debat om det, eller også kan vi prøve at få en dialog om, hvordan man løser de her problemer.
Men jeg har meget svært ved at se, at de forslag, som Socialdemokraterne er kommet med gennem de seneste par måneder, skulle løse problemerne for dem, som er blevet fritstillet i TDC.
Hvad har fremrykkede boliginvesteringer med fritstilling af folk i TDC eller på Den Kongelige Porcelænsfabrik at gøre?
Vi står altså i en situation, hvor det er ulykkeligt, at nogle bliver arbejdsløse, og én arbejdsløs er én for mange.
Det er en ulykkelig situation for de mennesker.
Men vi ved også godt, og hr. Frank Jensen ved også godt, at konjunkturerne går lidt op og lidt ned, og det gælder nogle gange om lige at have is i maven for at se, hvordan konjunkturerne udvikler sig.
For det, der er problemet, og som kan få katastrofale følger, er, hvis vi lemper finanspolitikken i meget voldsom grad, og vi så oplever et opsving næste år, hvor vi bliver tvunget til at gå ind og stramme gevaldigt op.
Det vil nemlig for alvor komme til at gøre ondt.
Det gælder altså om også lige at bevare roen og sikre, at vi kan få en stabil udvikling, også når opsvinget kommer.
Hvad er hr. Frank Jensens bud?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
»Sæt mennesker fri«
- ja, det er altså det nye slogan fra Venstres spindoktorer, og det passer jo sådan set også godt til situationen.
»Sæt mennesker fri« sagde man i gamle dage på landet, når folk blev fyret, og i dag passer det bedre end nogen sinde.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Endnu en gang har det jo været et begivenhedsrigt år, både herhjemme og så sandelig også på den udenrigspolitiske scene
, og derfor skal jeg som ordfører for forespørgerne bede statsministeren om at redegøre for den indenrigs- og udenrigspolitiske situation. Kl. 9.10 Besvarelse
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Sæt mennesker fri, have is i maven
Det er jo ikke sådan, at der i dag er forventning om, at økonomien kommer til at brage igen foreløbig, og derfor er jeg da glad for, at statsministeren i sin tale sagde, at der var behov for at fremrykke investeringer i tråd med det, som Socialdemokratiets formand, hr. Mogens Lykketoft, har været inde på for flere måneder siden.
Men dengang var det idioti, som vi kunne høre fra Venstres finanspolitiske ordfører, at man skulle gøre noget ved den stigende arbejdsløshed.
Men at rykke investeringer frem for 1 mia. kr. i 2003, det svarer vel i bedste fald til 1.000-2.000 flere arbejdspladser.
Jeg forstår ikke, at Venstre ikke har højere ambitionsniveau.
Er det dét perspektiv, Venstres ordfører har foran sig, at vi bare skal lade økonomien passe sig selv, og så skal vi småjustere mest af hensyn til symbolpolitikken, som vi i øvrigt oplever på mange andre områder?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-06-03:
Jamen det lød jo ikke som en garanti.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-06-03:
Jeg skal gøre debatten kort ved blot at henvise til det, jeg sagde under førstebehandlingen, både med hensyn til finansieringen og med hensyn til sikkerheden.
Søren Søndergaard (EL), 2003-06-03:
Jeg er lidt forundret over, at ministeren ikke går herop og giver en garanti for, at man har undersøgt, at det virkelig er den bedste måde at bruge 1 mia. kr. på, hvis man ønsker at gøre noget for trafiksikkerheden.
Ellers må det, Socialdemokratiet sagde, jo stå til troende, så medmindre vi kan få den klare garanti fra ministeren, må vi have forslaget tilbage i udvalget, så vi kan få garantien skriftligt.
Erik Mortensen (S), 2003-06-03:
Jeg skal indskrænke mig til at sige, at alt taget i betragtning er den tidfrist, vi har haft til at behandle dette lovforslag, under al kritik.
Det er simpelt hen ikke anstændigt!
Morten Homann (SF), 2003-06-03:
En af de ting, som faktisk er positiv i dette lovforslag, er det ganske fornuftige princip, skatteministeren lancerer med at aftrappe ordningerne med indirekte tilskud til sikkerhedsforanstaltninger, efterhånden som tingene bliver standardudstyr.
på Enhedslistens spørgsmål, men der er også et spørgsmål, jeg selv godt kunne tænke mig at stille, og det er: Hvis nu det er en så god idé at aftrappe ordningerne, hvorfor vælger man så ikke at aftrappe nogle af de eksisterende fradragsordninger for sikkerhedsudstyr, som allerede er blevet standardudstyr?
På den måde kunne man jo undgå at lave et nyt hul på 250 mio. kr. i den i forvejen hårdt belastede skattekasse, så hvad er grunden til, at man ikke vælger at overføre dette fornuftige princip til allerede eksisterende ordninger for sikkerhedsudstyr, som allerede er standard i nye biler?
Anne Baastrup (SF), 2003-06-03:
Hr. Frank Jensen begår den fejl, som desværre en lang række andre her i Tinget også gør.
Den lovændring, der nu bliver gennemført i morgen med Socialdemokratiets stemmer,
har intet at gøre med organiseret kriminalitet.
, selv om det overhovedet ikke har noget som helst at gøre med organiseret kriminalitet, blot man er sigtet for kriminalitet, der har mere end 6 års strafferamme.
Så er jeg fuldstændig klar over, at man i både Norge og Sverige har en ikkelovreguleret ret her, men det, vi jo også kan se på de norske og svenske erfaringer, er, at man rent faktisk ikke bruger den.
Det, der jo er vigtigt at huske på, er, at i et retssamfund skal både du og jeg kunne beskyttes mod overmagten, og det er jo lige præcis det, der er afgørende for et retssamfunds udvikling, nemlig at vi alle sammen skal kunne være trygge ved det.
Vi skal ikke lave et retssamfund, som udelukkende får ødelagt vores retssikkerhed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-06-03:
Det, jeg savner, er, at Venstre tager konsekvensen af den retorik, man i virkeligheden selv bringer på bane, for det er jo fuldstændigt rigtigt, som hr. Jens Rohde siger, at der var nogle drivende kræfter i det europæiske samarbejde, som i den grad gik imod USA's interesser, Englands interesser og Danmarks interesser og det, der nu altså var Danmarks holdning med det flertal, som var her i Folketingssalen.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Min gode ven hr. Kristian Thulesen Dahl ved udmærket godt, at jeg ud over dét jo gjorde meget ud af at specificere, hvor vigtigt det var, at vi ikke så USA og Europa som nogle, der skulle udelukke hinanden.
Jeg har sagt, at det er der al mulig grund til at beklage, og derfor er det så vigtigt, at man ikke står med sin udenrigspolitik og siger: Det er enten kun EU, eller det er kun USA.
Vi er nødt til at erkende, at disse to institutioner, om man kan kalde dem det, komplementerer hinanden, også fordi de udbyder to former for sikkerhed.
Jeg er tilhænger af en fælles europæisk udenrigspolitik, i hvert fald at man integrerer den meget dybere, men jeg tror aldrig på, at Europa og EU kommer til at udbyde den store militære sikkerhed, for der er ingen europæiske regeringer, der vil investere i så meget militær, som er nødvendigt, for at EU nogen sinde kan matche USA på det område.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-06-03:
Hr. Jens Rohdes slogan i talen var jo: Sæt mennesker fri.
Et langt stykke hen ad vejen er vi også i Dansk Folkeparti enige i, at der er mange gode bud på, hvordan man sætter mennesker fri.
Jeg vil da også kvittere for den anerkendelse af det fornuftige samarbejde, vi har haft i det forløbne år, som hr. Jens Rohde kom med i sin tale.
Men der var specielt ét punkt i talen, hvor jeg syntes, at kæden fuldstændig hoppede af.
Det er der, hvor hr. Jens Rohde siger følgende: Sammenhold i Europa sætter mennesker fri.
Det var faktisk citatet, hr. Jens Rohde kom med.
Så bliver jeg nødt til at spørge hr. Jens Rohde, når man nu tænker på, hvad der er sket i denne folketingssamling: Ville sammenhold i Europa have sat irakerne fri?
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Jeg vil sige til fru Marianne Jelved, at jeg er meget, meget glad for, at den her regering ikke alene har sikret, at man har standset den evindelige stigning i skatter og afgifter, som jo var tilfældet for borgerne, dengang fru Marianne Jelved og hr. Mogens Lykketoft regerede dansk økonomi.
Det er jeg meget glad for.
Jeg ved også ganske udmærket godt, at når man fastfryser og ikke inflationsregulerer f.eks. sådan noget som afgifter, er det da klart, at der ryger flere penge ud til borgerne.
Og oven i det har vi gennemført reelle skattelettelser.
Jeg hører jo hele tiden fru Marianne Jelved og hendes partifælle, hr. Anders Samuelsen, tale om skattelettelser, skattelettelser, skattelettelser og skattelettelser, og at nu må der skattelettelser til.
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Det hjælper jo ikke indholdsmæssigt bare at køre videre på slogans.
Den internationale afmatning er der, men den koster jo ikke 18 mia. kr. over de 18 måneder, regeringen har siddet.
Bare i skatteministerens regi - her henviser jeg til et svar på et spørgsmål fra Skatteudvalget i maj - har regeringen vedtaget lempelser på skattepolitikken i størrelsesordenen 10 mia. kr., og så står der i »Økonomisk Redegørelse«, som den hedder nu om dage, at man fører en nogenlunde neutral udgiftspolitik.
Det er side 23, 2. afsnit.
En nogenlunde neutral udgiftspolitik - og så kommer det vidunderlige: Fra finanspolitikkens indtægtsside vil udgå en ekspansiv aktivitetsvirkning.
Vi har en regering, der ser ud til at føre en stram og ansvarlig økonomisk politik.
Men her indrømmer man selv, at man fører en ekspansiv aktivitetspåvirkende politik - på indtægtssiden.
For den kan ikke ses.
Line Barfod (EL), 2003-06-03:
Såvel statsministeren som Venstres ordfører kom som forventet med en del selvros.
Derfor vil jeg gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at siden den borgerlige regering trådte til, er antallet af voldsofre steget; siden den borgerlige regering trådte til, er antallet af trafikdræbte steget; siden den borgerlige regering trådte til, er antallet af arbejdsløse steget.
Vi har den absurde situation, at mange offentligt ansatte bliver nedslidt af at skulle knokle alt for hårdt, samtidig med at der bliver flere og flere arbejdsløse.
Det er da fint, at regeringen nu langt om længe har ladet sig presse af Enhedslisten og andre til at fremrykke investeringer for 1 mia. kr., men det er jo langtfra nok.
Det er godt, at regeringen nu har ladet sig presse til at genindføre muligheden for at hjælpe folk, der er blevet udsat for massefyringer, men det var altså regeringen selv, der afskaffede den indsats.
Så det er lidt hårdt at komme nu og rose sig af, at man genindfører den.
Tværtimod er der behov for en langt større indsats, og den mangler vi at høre om.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Jeg synes da, det er dejligt, at fru Marianne Jelved kan svinge sig op til de højder og spille med på humoren.
Det synes jeg er glimrende.
Det er jo rigtigt, at der har været faldende overskud som følge af den internationale økonomi.
Fru Marianne Jelved ved bedre end nogen, hvad udviklingen i den internationale økonomi har betydet, og hvilke betydninger og hvilke påvirkninger det har for dansk økonomi.
Men fru Marianne Jelved må da også medgive, at dansk økonomi alligevel er meget robust, og at vi trods alt er gået meget nænsomt uden om den økonomiske afmatning, der har været.
Man siger jo, at de her overskud skal lægge sig på mellem 1,5 og 2,5 pct. af BNP.
Jeg ved godt, at det ikke lykkes på de konjunkturmæssige overskud i øjeblikket, men det strukturelle overskud holder sig stadig væk inden for rammen.
Det er det interessante, for det er det aller-, allervigtigste i den her sag.
Dansk økonomi er bundrobust, og jeg må spørge fru Marianne Jelved, om hun er enig med Socialdemokraterne i, at det, der er behov for, er en markant finanspolitisk lempelse for at sætte gang i beskæftigelsen.
Hr. Holger K. Nielsen ved som sagt ganske udmærket, at der er afsat en række midler i satspuljerne, som hr. Holger K. Nielsen har været med til at forhandle,
til konkrete initiativer for børn.
Man kan f.eks. henvise til, hvordan man gør i Vojens Kommune.
Der er det gennem en meget målrettet indsats rent faktisk lykkes at sikre, at ikke så mange børn må tvangsfjernes, fordi man aktivt har været inde og hjælpe forældrene.
Det er sådan noget med at lave en kontrakt mellem forældrene og myndighederne om, hvad det er for nogle rutiner, og hvis det er sådan, at de ikke lykkes med de her rutiner i familierne, går man ikke ind og tvangsfjerner børnene med det samme, men så går man ind og sørger for at hjælpe med sådan en hjemme-hos, så familien bliver hjulpet ind i de her rutiner.
Det kunne jo være ganske banale ting, som ikke er så banale alligevel, nemlig at få smurt madpakker og få sørget for, at børnene får rent tøj på osv.
Det har faktisk hjulpet.
Det er nogle effektive indsatser, som man kan gøre, og det er der oven i købet god økonomi i.
Så er jeg altså nødt til at fastholde, at hele uddannelsesreformen på folkeskoleområdet og andre steder, også nogle af de tiltag, socialministeren har nævnt på daginstitutionsområdet, er nogle af de bedste værktøjer, vi kan tage fat i for at bryde den negative sociale arv, for gode faglige egenskaber og gode uddannelser sætter mennesker fri.
De er den bedste forudsætning for at bryde den negative sociale arv.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-06-03:
Det er jo interessant, at hr. Jens Rohde ligefrem er stolt af, at han bøjer sig i støvet for amerikanerne.
Jeg har aldrig bøjet mig i støvet for nogen som helst; det anser jeg for at være en meget vigtig ting.
Derfor er det da interessant, at man nu åbent siger, at man er så glad for, at man kan bøje sig i støvet og vise sin underdanighed over for USA.
Tak for den indrømmelse.
Vi havde nok anet det, skal det siges.
Om den sociale arv mangler jeg stadig væk noget mere konkret.
Javist skal der da holdningsændringer til, men holdningsændringer er jo mange ting.
Kunne vi ikke bare få lidt mere konkret at vide om, hvad det er for holdningsændringer, der er tale om?
Hvordan skal de holdningsændringer komme frem?
Hvad skal der ske af opbakning fra samfundets side?
Kan vi ikke bare få lidt mere konkret at vide om, hvad regeringen har tænkt sig at gøre omkring socialt belastede børns vilkår og mulighederne for, at de børn kan få en bedre fremtid, end den de har i øjeblikket?
Så siger hr. Jens Rohde, at han er den borgerlige politiker, der er kommet mest i venstreorienterede kredse.
Det skal jeg ikke kunne sige, det aner jeg ikke.
Jeg kan bare sige, at det ikke har påvirket hr. Jens Rohde særlig meget, så den bemærkning må være udtryk for, at de borgerlige lever en ghettotilværelse, hvor de ikke ser meget til, hvad der sker andre steder. Men hr. Jens Rohde: Kunne vi ikke bare få en lille bitte smule mere konkret at vide
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Jeg vedstår gerne, at jeg synes, der er behov for at sende en stor tak til det amerikanske folk for den indsats, de leverer i verden.
Og når hr. Holger K. Nielsen taler om at bukke sig i støvet, kan vi jo diskutere sådan historisk, hvem venstrefløjen har bukket sig i støvet for i årenes løb.
Jeg vil sige, at jeg står mig ganske udmærket ved at bukke mig i støvet for amerikanerne i den her sammenhæng, hvor de gør en fantastisk indsats for frihed og demokrati i verden.
Der er behov for holdningsændringer i forhold til den sociale arv, og der er i øvrigt også afsat penge til det.
Det er jo ikke korrekt; der er afsat penge over satspuljemidlerne, som hr. Holger K. Nielsen selv er med til at forhandle.
Men der er i høj grad behov for nogle holdningsændringer, hvis man vil bryde den negative sociale arv.
Der er én ting, der undrer mig, for jeg er nok en af de borgerlige politikere, som har færdedes mest i venstreorienterede miljøer, og det er den holdning, der er i venstreorienterede miljøer, til, hvordan man bryder den negative sociale arv.
Næh, lige så snart, der er en i de miljøer, som gerne vil gøre noget, som vil arbejde sig frem, så er der en tendens til, at man ser ned på det menneske.
Så bliver sådanne mennesker ugleset, for nu går de sådan lidt over, og de vil til at tjene penge, og hvad er det for noget.
Det er den mentalitet, der er på venstrefløjen, som i høj grad er med til at holde folk fast i en negativ social arv, og den synes jeg venstrefløjen skulle tage at gøre op med.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-06-03:
Jeg bemærkede, at hr. Jens Rohde brugte omkring halvdelen af sin tale til at skamrose den amerikanske regering; bøje sig i støvet for den amerikanske regerings politik.
Det er den underdanighed, der er blevet dansk politik på det punkt, og det kan jo kun dække over, at han i virkeligheden havde meget lidt, når det drejer sig om det danske samfunds problemer.
Jeg mindes ikke at have hørt en ordfører fra et regeringsparti være så svagt kørende, hvad angår konkrete bud på, hvad der skal ske i det danske samfund.
Lad mig tage et eksempel: Det er hele diskussionen om børns vilkår og opgøret med den negative sociale arv.
Det var jo et meget opreklameret område, da statsministeren holdt sin åbningstale i oktober måned.
Der skulle gøres en masse, men hvad er der gjort siden hen?
Intet.
Der er intet sket.
Nu siger statsministeren så, at der kommer en handlingsplan senere på måneden.
Kunne vi ikke få at vide, hvad der måtte stå i denne?
Vi får så at vide
, at det, der skal bryde den sociale arv, er den nye folkeskolelov og øget faglighed.
Det er til at dø af grin over.
Der er da ingen, der kan tage det alvorligt, at et så stort og kompliceret område bare skulle kunne blive løst af den nye folkeskolereform.
Vi må have noget mere på bordet, vil jeg sige til hr. Jens Rohde.