runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Tilskud kan være en start, en begyndelse.
Det har f.eks. været tilfældet på vindenergiområdet.
Det er også tilfældet med biobrændsel og andre tiltag, hvor det kan være fornuftigt i en begyndelse at give nogle tilskud.
Men målet er klart for os, nemlig at det på sigt skal være markedsbaseret.
Derfor skal vi sikre os i alle tiltag, vi gør på det her område, at der er et markedsøkonomisk sigte, at vi ikke bare går ind i at etablere initiativer, som der ikke er fornuft i, og som alene er baseret på offentlige tilskud.
Jeg vil overlade til kommuner og amter og andre statslige myndigheder selv at afgøre, hvilken indkøbspolitik de ønsker at gennemføre.
Jeg er da sikker på, at der mange steder i landet, f.eks. i daginstitutioner og andre steder, vil være en efterspørgsel efter at bruge f.eks. en grøn indkøbspolitik, men så er det et valg, som den enkelte institution selv foretager.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Jeg vil dvæle lidt ved diskussionen om virkemidler, for som jeg sagde i mit indlæg, er der nogle ultraliberale, som tror, at man ikke skal være med til at skabe markeder, men sådan lød hr. Lars Christian Lilleholt ikke.
Er hr. Lars Christian Lilleholt så enig i, at vi skal bruge grøn offentlig indkøbspolitik, at vi skal bruge skattemæssige incitamenter, tilskud og afgifter, for at udvikle de markeder, som vi så derefter kan sørge for kommer til at kunne tjene penge på verdensmarkedet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Ja, i nogen udstrækning vil det ske.
I bred enighed har Folketinget netop vedtaget at etablere to vindmølleparker til havs.
Det viser jo netop, at der her i Folketinget er bred enighed om at satse på det her område.
Jeg tror også på, at vi fremtidig vil blive enige om at etablere flere havvindmølleparker andre steder i landet, netop fordi der er en bred enighed om det, og fordi det kan være en fornuftig måde at være med til at markedsføre vindkraft uden for landets grænser.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Jeg kan forstå, at hr. Lars Lilleholt er enig med mig i, at uden de politiske initiativer, som fik vindenergien ind på markedet, var det ikke gået, som det rent faktisk er gået.
Forskning i sig selv er ikke nok.
Når nu hr. Lars Lilleholt er enig med mig i det, hvilken lære drager han så af det med hensyn til de kommende år?
Er hr. Lars Lilleholt og Venstre villige til at bruge nogle af de samme virkemidler, eller vil man gå baglæns og tro på, som det næsten fremgik af hr. Lars Lilleholts ordførerindlæg, at det er nok at forske, men at man kan undgå at tage særlige politiske initiativer.
Så spørgsmålet er i al sin rørende enkelhed: Er Venstre villig til at bruge nogle af de samme mekanismer for at få andre teknologier ind på markedet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Jeg er ganske enig med fru Anne Grete Holmsgaard i, at det er ganske fornuftigt, at vi har fået etableret et godt og velfungerende hjemmemarked, at vi sikrer os, at danske vindmøller på den måde internationalt har fået en større gennemslagskraft.
Det har været en meget fornuftig politik, der har været ført på området, i øvrigt med bred opbakning her i Folketinget.
Vi kan også glæde os over, at udviklingen på området nu viser, at der rent faktisk er fornuft og god økonomi også i vindmøller.
Senest er der blevet lavet en ny analyse, der viser, at forskellen er nede på omkring 10 øre på ½ kWh el fremstillet af en vindmølle og kulbaseret energi.
Det er jo en ganske lille forskel, og det viser netop, at forskning og udvikling på det her område har været med til at fremme tingene og været med til at sikre, at den vedvarende energi er blevet konkurrencedygtig.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Hr. Lilleholt talte meget om vind og om den position, dansk vindindustri har skabt sig, og så talte han meget om forskning.
Er hr. Lars Lilleholt ikke enig i, at hvis vi kun havde forsket i vindteknologi, havde vi ikke haft den vindindustri, vi har i dag?
Forudsætningen for, at vi har den, er måske nok forskning, men især at der har været politisk vilje til at få vinden ind på markedet og få skabt et marked, få skabt et hjemmemarked, som har gjort, at man rent faktisk kunne få videreudviklet teknologien og dermed få den gjort til en succes på markedet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Jeg vil gerne takke SF for at have taget initiativ til denne forespørgselsdebat.
Det er en god og nyttig debat, vi skal have her i dag, om, hvordan vi sammenkæder løsningen af miljøproblemerne med at skabe job i Danmark.
For Venstre og for regeringen er det helt nødvendigt, at vi satser på forskning, udvikling og uddannelse, der fremmer produkter og produktioner inden for områder som vedvarende energi, renere teknik og anden miljøteknologi.
Netop løsningen af de stigende miljøproblemer er et område, hvor Danmark står meget stærkt.
Vi har i Danmark nogle af verdens førende forskere inden for miljø- og energiteknologi.
Vi har nogle af verdens førende forskningsmiljøer i de private virksomheder i Danmark.
Vi er kendte ude i den store verden for vores viden inden for kraft-varme, der både miljømæssigt og energimæssigt er en god og fornuftig måde at skaffe energi på.
I Østeuropa og i Kina er der bygget mange danske kraft-varme-værker baseret på dansk teknologi.
Gamle og forurenende værker er blevet moderniseret med dansk teknik til gavn for det globale miljø for slet ikke at tale om betydningen af ventiler fra Danfoss og pumper fra Grundfos, som har været med til at optimere energiforsyningen i hele verden, ligeledes med vindkraft, hvor danske virksomheder er helt i front.
Der er ingen tvivl om, at vindmølleindustrien har haft stor glæde af, at vi i Danmark har et godt og velfungerende hjemmemarked og et flot udstillingsvindue.
En god og fornuftig satsning på området har betydet, at danske vindmøller i dag er så effektive, at de er tæt på at være konkurrencedygtige med el fremstillet på basis af kul.
Det er netop målet for Venstre, at vi sikrer, at den alternative energi skal være konkurrencedygtig.
Det kræver forskning, udvikling og uddannelse at sikre, at danske forskere og teknikere kan være med til at udvikle fremtidens teknologi på energi- og miljøområdet.
Regeringen satser netop på forskning og uddannelse.
I årene 2005 til 2012 vil regeringen tilføre Højteknologifonden 2 mia. kr. om året, således at fonden i 2012 har en grundkapital på ikke mindre end 16 mia. kr.
Disse midler skal fremme teknologisk forskning i samspil mellem offentlig og privat forskning.
Fonden viser, at regeringen er indstillet på at bringe Danmark helt i front, når det gælder forskning og udvikling af nye teknologier.
Jeg er sikker på, at forskning inden for disse områder vil have gode chancer for at få penge, når fonden skal uddele sine midler.
Regeringen har også afsat ganske mange penge over de kommende år til forskning i vedvarende og bæredygtig energiproduktion.
Ja, vi gør i det hele taget alt, hvad vi overhovedet kan, for at være med til at fremme disse områder, hvor det netop er muligt meget hurtigt at omdanne og sikre sig, at forskningsmidler bliver omsat til konkrete job og arbejdspladser.
Jeg glæder mig også meget over, at vi i debatten her i dag kan samles om en fælles vedtagelse, der netop viser, at der bredt i Folketinget og også med regeringen og de øvrige partiers hjælp er bred enighed om, hvad det er for en vej, vi vil på de her områder.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Det overskud, der er i den fond, er altså ikke ret mange penge i de kommende år.
Det er en af de ting, vi fra SF’s side faktisk kritiserer regeringen for.
Vi faldt altså ikke for, at statsministeren gik rundt og så ud, som om han kom med en masse penge på forsknings- og udviklingsområdet.
Vi mener faktisk, at der er brug for flere.
Og så mener vi især, at der er brug for politisk vilje og fokusering.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Hvor skal pengene så komme fra?
Jeg synes, det er meget underligt, at man står her i dag og holder en stor og flot tale om, at man skal gøre alt, hvad der overhovedet er muligt, og at man så alligevel er modstander af at etablere en fond, som netop på miljøområdet og på energiområdet vil kunne sætte ind med en satsning internationalt, som ville kunne placere Danmark ganske stærkt.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Der nævnes alle midler.
Vi har jo ikke noget imod, at der etableres fonde, der kan aflevere penge til forskning.
De mange penge, der nu bliver nævnt, er jo kun forrentningen.
Det er kun den, der uddeles.
Det, jeg i stedet for vil koncentrere mig om i den debat, vi har her, er indholdet.
Der synes jeg, at der har været alt for lidt fokus på forsknings- og udviklingsting rettet mod det område, vi snakker om.
Der har været noget fokus på energisiden, men der er meget lidt fokus på den brede miljøteknologiske side.
Og der var jeg glad for, at miljøministeren nævnte, at Jørgen Mads Clausen fra Danfoss havde lagt vægt på, at der også skulle bruges midler til miljøteknologi, for det har ikke været nok inde i debatten.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Det var en tale med mange fine ord og også mange fine ord, jeg et langt stykke hen ad vejen er enig med hr. Steen Gade i.
Men jeg undrer mig måske over en ting, nemlig at det siges, at man skal bruge alle politiske virkemidler.
Hvorfor kan SF så ikke støtte etableringen af Højteknologifonden?
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Jeg er enig i, at vi må tage udgangspunkt i miljøproblemerne.
Jeg er enig i, at der skal konkrete bud på bordet.
Jeg håber meget, at det, at vi får startet det her, for jeg opfatter det som en start – der kan være andre, der opfatter det lidt mere som en fortsættelse – gør, at vi får en anden måde at diskutere det her på.
Vi må jo indrømme, at vi har haft en regering, som gjorde meget ud af at sige: Vi har satset alt for meget på vedvarende energi; vi har gjort alt for meget, hvad angår vindmølleudbygning osv.
Det var efter min bedste opfattelse forkert.
Men hvis vi nu er startet et andet sted, må det være en fælles opgave at få sat det pres ind også i de kommende år.
Per Clausen (EL), 2005-05-17:
Det er bare for ligesom også at sikre mig i det videre forløb, at når vi kommer til den nye samling, er det altså vigtigt, at der sker konkrete fremskridt, for det synes jeg faktisk er meget afgørende.
Jeg synes ikke, hvis jeg nu skal være helt ærlig, at der var mange konkrete fremskridt i de taler, vi hørte fra ministrene.
Jeg er meget enig med hr. Steen Gade, når han snakker om at have et globalt perspektiv på det her.
Men jeg siger også, at forudsætningen for, at vi kommer nogen vegne, er, at vi tager udgangspunkt i miljøproblemerne og i løsningen af dem.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Jeg er helt enig med hr. Per Clausen.
Vi får en handlingsplan, og vi får en redegørelse, og dermed har Folketinget fået et håndtag til at kunne følge op på den her debat med.
Men jeg tror ikke, at vi i dag har overbevist alle i regeringen og heller ikke hele regeringen om, hvor nødvendigt det her er.
Derfor er det helt afgørende, at der fortsat er et stærkt politisk pres.
Jeg tror, at det, at vi får en handlingsplan, og det, at vi får en redegørelsesdebat, gør, at vi har en chance for at få sat mere fokus på det her og dermed også en chance for at kunne presse de mere gumpetunge dele af regeringen, herunder de ministerier, der ikke har forstået det her.
For sådan nogle findes vist også.
Per Clausen (EL), 2005-05-17:
Men er hr. Steen Gade ikke enig med mig i, at en forudsætning for, at en sådan handlingsplan skal føre os nogen vegne hen, er, at man med den handlingsplan f.eks. tager meget klar stilling til, at det handler om at afvikle vores afhængighed af olieøkonomien og de fossile brændstoffer, og at man altså sikrer, at vedvarende energi for alvor kommer til at blive den dominerende energikilde i Danmark?
Man må være enig i, at det ligesom er forudsætningen, at der kommer et udspil, som har dét udgangspunkt, og at det derfor ikke er nok at blotlægge dansk erhvervslivs styrkepositioner, men at det også handler om at finde ud af og tage stilling til, hvilke miljøproblemer der skal løses, og hvordan de kan løses i sammenhæng med, at man skaber øget beskæftigelse.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
For det første vil jeg i hvert fald gerne aflevere gode historier om de første 20 virksomheder til det inspirationskatalog.
Ministeren har nævnt det om at arbejde sammen med det forum af erhvervsfolk, der er i Forum for Bæredygtig Erhvervsudvikling.
Jeg synes, det er vældig vigtigt at bygge på disse regionale samarbejder, der er i mange amter og regioner, mellem lokale miljømyndigheder og erhvervsvirksomheder.
På et tidspunkt håber jeg også, at jeg kan overbevise regeringen om, at der skal sættes nogle flere bevillinger ind også for at hjælpe den her udvikling i gang.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-17:
Det er jeg glad for at vi har en fælles forståelse af.
Så kommer jeg til de fremtidige initiativer, for det betyder jo, at vi skal prøve at arbejde på en række fælles initiativer.
Hvordan ser SF dét?
Man kan sige, at der peges på nogle barrierer og på muligheden for at etablere et fælles inspirationskatalog.
Hvad er SF’s vision for det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Det er en meget, meget seriøs kritik af lande, som i øvrigt har været med i koalitionen hidtil, som Venstres ordfører står og giver udtryk for her.
Jeg synes, det er en lidt mystisk argumentation.
Det, jeg ikke forstår og ikke kan få til at hænge sammen, er, at hr. Troels Lund Poulsen siger, at vi ikke skal være i Irak til evig tid, men samtidig vil man ikke sætte en dato.
Jeg kan ikke få det til at hænge sammen, for det svarer jo til, at vi kan mødes her igen om 10 år, og så vil hr. Troels Lund Poulsen stadig ikke sætte en dato, men vi skal bestemt ikke være i Irak til evig tid.
Burde Venstre ikke også arbejde lidt med de diskussioner, som vitterlig finder sted i en lang række af landene omkring os?
Jeg skal ikke stå her og ridse alle navnene op, men det er altså en seriøs diskussion, som virkelig behandles indgående alle mulige andre steder.
Det var også på tide, den kom til Danmark, vil jeg sige til hr. Troels Lund Poulsen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Vi har ikke fortrudt nogen af de tiltag, vi har gennemført.
De har været ganske fornuftige, og de har været baseret på fornuftige økonomiske beregninger.
Vi tager løbende op til vurdering, om de beslutninger, vi har truffet, er fornuftige, eller om vi kan træffe andre, der er mere fornuftige.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
Det er selvfølgelig altid godt at ryste posen, men det bedste er da, hvis man får noget positivt ud af det.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om han kan forklare mig det fornuftige i en beslutning, der medfører et ringere miljø i Østeuropa, end det ellers ville have været – det kunne være stigende forurening af Østersøen, som jo også påvirker de indre danske farvande.
Samtidig med at man får et ringere miljø, end man ellers ville have fået, så koster det danske arbejdspladser, fordi de penge, der blev givet ud til at støtte Østeuropa i at opbygge miljøteknologi, rense skorstene, bygge rensningsanlæg, og hvad det nu ellers har været, faktisk gav flere ordrer, flere beskæftigede og flere penge til dansk erhvervsliv, end vi gav ud i støtte.
Kan jeg ikke få forklaret det fornuftige i det, for jeg har meget svært ved at se det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Der sker rent faktisk masser af tiltag i Østeuropa.
Her kan vi se, at der i Polen og i andre østeuropæiske lande rent faktisk sker ganske meget med udviklingen på de her områder.
Vi tror ikke på, at tilskud er vejen frem.
Vi tror på, at det er fornuftigt, at de her ting foregår efter almindelige markedsøkonomiske principper.
De her lande er jo også langsomt ved at udvikle sig og er blevet ganske meget stærkere.
Og på en række områder, hvor øststøtten tidligere var inde, er EU i dag inde og kan være med til at yde et bidrag.
Per Clausen (EL), 2005-05-17:
To ting: Den første er, at jeg faktisk synes, det er ganske vanskeligt at få øje på den høje prioritering af forskning i miljøteknologi og miljøspørgsmål i regeringens forskningspolitik, også selv om vi vælger en positiv udlægning af, hvordan det nok skal gå med Højteknologifonden, hvor formanden er indstillet på, at der nok skal gives nogle penge til det her.
Jeg kan faktisk ikke genfinde det, når jeg ser på regeringens forskningspolitik, men det kan selvfølgelig også hænge sammen med, at de folk, man har valgt at udpege til at stå for uddelingen af pengene, måske lige præcis ikke kommer fra den der morgenrødeindustri, men måske mere fra solnedgangsindustrien.
Den anden er det med markedspriserne.
Det lyder jo vældig fint, at det skal kunne klare sig på et marked, men er det så ikke et problem, at vi faktisk har en række energiressourcer i dag, som ikke i deres pris indbefatter de miljøbelastninger, der er?
Det er sådan set et problem, hvis man skubber en miljøbelastning foran sig og tilsyneladende vælger den billige løsning.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Jeg er meget glad for, at hr. Martin Lidegaard rejser problemet med trafikken, for det er meget vigtigt, at vi får fokuseret på, hvad vi kan gøre for at få reduceret den belastning, der er for hele det trafikale område.
Det er jo ingen hemmelighed, at Dansk Folkeparti har ønsket, at vi har et utrolig godt jernbanenet i Danmark.
Det kan være med til at aflaste bl.a. motorvejene, hvor vi ved, at der er masser af lastbiler, der dagligt kører ned igennem Tyskland og mange andre lande.
Derfor er det vigtigt, at vi får et godt jernbanesystem, og det er vigtigt, at vi får taget debatten om, hvad der kan lade sig gøre med miljøzoner, bl.a. i København, altså med de partikler, der kommer fra lastbilerne.
Så det er godt, at vi ligesom får rullet hele debatten op om, hvad der kan lade sig gøre herhjemme, og hvordan vi kan gøre det.
Vi har ikke på nuværende tidspunkt lagt os fast på nogen bestemte løsninger på det problem.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-17:
Jeg har to spørgsmål til hr. Jørn Dohrmann.
Det første handler om trafik, hvor hr. Jørn Dohrmann selv nævnte, at det egentlig er ærgerligt, at det er et område, der får lov til at ligge helt stille.
Det er jeg meget enig med hr. Dohrmann i.
Kan vi forvente støtte fra Dansk Folkeparti, f.eks. i spørgsmålet om at begynde at få en lavere reduktion af de tunge køretøjer i Danmark, f.eks. ved at foretage en provenuneutral omlægning af kørselsafgifterne, så man får et system, som de har i Tyskland, der giver 15 pct.s nedsættelse af CO2?
Er det sådan noget, hr. Jørn Dohrmann har i tankerne?
Mit andet spørgsmål gælder Lissabonmålsætningerne, som mange har nævnt i dag: Hvordan har Dansk Folkeparti det egentlig med de forskningsmål, som EU har aftalt?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Jeg er glad for, at hr. Per Clausen og Dansk Folkeparti nu er enige om, at vi har gjort det helt rigtige, sådan som vi har drevet det de sidste par år, hvor vi har støttet regeringen i både at investere og forske og samtidig have nogle projekter, som kører derudad, og hvor vi opnår en reel reduktion af bl.a. CO2, og hvor vi har nogle andre projekter, som kører samtidig.
Jeg glæder mig over, at selv Enhedslisten kan se, at det virkelig går fremad på det her område, og at man virkelig har foretaget nogle konkrete handlinger for, at der skal ske noget, så man kan drage nogle erfaringer.
Det vil jeg bare tage til efterretning og glæde mig over, at man er blevet enig med selv Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2005-05-17:
Jeg vil meget nødig anklages for at sige, at vi kun skal forske, for det mener jeg ville være fuldstændig forkert.
Det handler netop om at omsætte de forskningsresultater, man har, i praktiske ting.
Hvis det handler om f.eks. at bruge den nyeste teknologi og at bruge den målrettet i forhold til nogle problemstillinger, der godt kan være anderledes andre steder i verden, så vi hele tiden udvikler os – altså ikke bare genbruger én gang udviklet teknologi – er jeg sådan set med på, at vi også bruger det i f.eks. Afrika eller andre steder.
Jeg synes, at det var meget positivt, at hr. Jørn Dohrmann havde en positiv holdning til eventuelt at gå ind – sådan måtte jeg forstå det – og yde en stærkere indsats i forhold til at køre miljøprojekter i f.eks. Afrika.
For det er helt rigtigt, at man i forbindelse med kloakering, vand osv. kan løse meget omfattende problemer for lokalbefolkningen for relativt få penge.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Jeg må så bare erkende, at jeg ikke rigtig forstod, hvad problemet var.
Når vi investerer i bl.a. vindmøller, kraftværker, eller hvad vi nu investerer i, i de østeuropæiske lande for at få en reduktion af CO2, er det jo netop en investering i at få de anlæg op at køre, så vi kan få en reduktion af CO2-udslippet og også få noget knowhow ved at have de her anlæg til at køre i udlandet.
Det er altså en investering i nogle erfaringer, som er vigtige, for at vi kan videreudvikle.
Det er det eneste, vi skal tage os af, og så må alle andre tage sig af alle de andre problemer.
Det mener jeg er forkert at gøre.
Jo hurtigere og bedre vi kan få en reduktion af CO2, jo mindre CO2 skal vi prøve at reducere på et senere tidspunkt, for det er væk.
Per Clausen (EL), 2005-05-17:
Jeg tror, at det måske kunne være vigtigt i diskussionen her at inddrage det faktum, at der sådan set er forskel på at investere penge og på at bruge penge.
Hvis vi f.eks. investerede penge i at udvikle den mest olieuafhængige økonomi i verden i Danmark de næste 10-15 år, ville vi stå fantastisk godt både med henblik på ting, vi efterfølgende kunne sælge, og med henblik på den situation, vi ville stå i, når vi ikke var afhængige af olie og kul, som i hvert fald bliver væsentlig dyrere, end de er i dag.
Det ville da være en investering, der kastede noget af sig.
Det kan så godt være, at man i en periode skal investere flere penge, end man lige har lyst til at bruge, for at sikre sig i fremtiden.
Jeg synes sådan set, at hr. Dohrmann lige skulle overveje, om investeringer ikke var den vej, man skulle gå, frem for ligesom at sige, at det handler om at bruge og så få mest muligt ud af det lige her og nu.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Det gælder om, at vi får så meget som overhovedet muligt for de her penge.
Når vi bruger x antal millioner kroner på at etablere nye anlæg i f.eks. Rusland, har det også den virkning, at vi måske får etableret to eller tre anlæg mere, end vi ville have gjort, hvis vi havde gjort det herhjemme i Danmark.
Det kommer jo hele miljøet til gode, uanset om det er i Rusland eller Danmark.
Vi ved godt, at de miljøproblemer, som vi kæmper med, ikke kender nogen grænser.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Reduktionen af CO2 er fair nok, men problemet er jo, at perspektivet forsvinder, hvis ikke man kan se, at fidusen ville være at reducere hos os selv.
Jo mere vi kan reducere hos os selv, jo større chance har vi for at få omstillet et produktionsapparat, som er gammeldags, og opfinde nye teknologier, som vi kunne eksportere og tjene penge på.
Det er lige præcis det, hr. Jørgen Mads Clausen fra Danfoss siger i det citat, som jeg viderebragte her.
Hvis vi i stedet for investerede i brændselsceller, hvilket var hans eksempel, ville det være bedre end at købe CO2-kvoter i Rusland.
Det er jeg fuldstændig enig i, for det er der nemlig erhvervspolitik og fremtid i.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Jeg kan af gode grunde ikke sige, hvad hr. Jørgen Mads Clausen mener eller har sagt.
Jeg vil henholde mig til, at når vi reducerer CO2’en – om vi gør det i Danmark, Rusland, Kina eller andre steder – kommer den reduktion af CO2 naturen til gode.
Jeg tror endda, at hr. Steen Gade vil give mig ret i, at en vindmølle nok ville holde lige så lang tid i de lande, som den gør i Danmark.
Hvis den har en levetid på 30 år i Letland, så har den temmelig sikkert også en levetid på 30 år i Danmark.
Derfor er det vigtigt for os, at vi ligesom kan få den her teknologi til at køre, så vi kan få de her erfaringer.
Uanset om den står i Letland, eller om den står i Danmark, kan vi også få lov til at høste erfaringerne.
Derfor synes jeg, at det for os netop gælder om, at vi opnår reduktionen af de her stoffer, som belaster miljøet.
Det tror jeg endda at selv hr. Steen Gade kan give mig ret i.