runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2001-04-25:
Jeg vil godt spørge hr. Jes Lunde, hvordan han har tænkt sig at man skal kunne vurdere forskellen på, hvad det er for nogle transaktioner, om det er på varehandel, eller om det er på de finansielle markeder.
Jeg vil også gerne høre, om hr. Jes Lunde kan bekræfte, at man i 1970'erne, hvor man jo havde masser af kapitalrestriktioner, bevægelsesrestriktioner, også havde masser af valutakriser.
Kan hr. Jes Lunde bekræfte, at siden Bretton Woods-systemet brød sammen i 1970'erne, er handelen - og det er ganske rigtigt - steget med 150 pct., og volatiliteten pr. omsat dollar er mere end halveret, netop fordi markederne er blevet mere likvide, netop fordi markederne er blevet mere frie?
Kan hr. Jes Lunde bekræfte det?
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-25:
Tak for svaret, og bare kort til sidst: Hvad er det tidsmæssige perspektiv, når der nu er kommet en åbningsskrivelse og det kan gå hen og ende med en retssag mod Danmark?
Er det noget, der kan ske i år eller næste år, eller går der længere tid?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-25:
Jeg tror, det ville være nyttigt at få besvaret spørgsmålet om provenutabet, for det er jo en meget alvorlig sag, vi står over for her.
At der i svaret til mig står, at regeringen har foreslået, at der gives de danske myndigheder lejlighed til at redegøre mundtligt for de danske synspunkter over for Kommissionen, er selvfølgelig baggrunden for, at jeg bliver bekymret.
Men jeg vil gerne sige tak til ministeren for tilkendegivelsen, som jeg forstod næsten var en garanti for, for at man ikke vil indgå noget kompromis med Kommissionen på nuværende tidspunkt.
Men hvorfor finder man fra regeringens side, at det skulle være klogt at tage mundtlige, altså fortrolige drøftelser med Kommissionen på nuværende tidspunkt?
Ville det ikke være mere klogt på nuværende tidspunkt simpelt hen at meddele Kommissionen, at der er intet grundlag for Kommissionens sagsanlæg, og at vi derfor kan mødes i retten, hvis det er sådan, at Kommissionen vil komme an?
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-25:
Tak for oplysningerne, men bare for min egen opklarings skyld: Er den åbningsskrivelse, som EU har sendt til den danske regering, det første led i en procedure i retning af en retssag ved EF-Domstolen?
For det andet: Hvornår har ministeren indtryk af, at det kan være bragt på plads med en eller anden form for oplysningsordning?
Er det nogle få år, eller skal der gå længere tid?
Marianne Jelved (RV), 2001-04-25:
Kommissionen har jo sendt en åbningsskrivelse til Danmark om disse spørgsmål.
Hr. Frank Dahlgaards tredje spørgsmål var: Er der mulighed for et oplysningssystem?
Det synes jeg der er.
For trekvart år siden indgik EU-landene jo en aftale om beskatning af renteindtægter ud fra den opfattelse, at alle indkomster i EU skal beskattes og helst på en måde, som gør, at man beskatter efter nationale regler.
Derfor ligger der i aftalen om renteindtægter også en aftale om, at vi går over til et informationssystem i løbet af en årrække, så det giver jo begrundet håb om, at det kan lade sige gøre.
Til hr. Keld Albrechtsen kan jeg sige, at det er i hvert fald ikke hensigten og heller ikke noget ønske fra regeringens side at indgå en eller anden form for kompromis med Kommissionen lige nu.
Det kræver ikke kun ændringer vedrørende fradragsretsmuligheden, men så sandelig også vedrørende beskatningsmuligheden.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-25:
Nu kan jeg forstå på et svar, som jeg har fået fra ministerens hånd lige for et kort øjeblik siden, at der er taget skridt fra Kommissionens side, selv om der ikke er indledt en egentlig procedure ved Domstolen endnu.
Jeg kan forstå på svaret, at der allerede kører en ret fremskreden sag mod Finland, og ministeren skriver i svaret, at der skal foregå nogle mundtlige drøftelser med Kommissionen.
Vi kan jo få lejlighed til at drøfte det mere grundigt senere på dagen under behandlingen af beslutningsforslaget om netop det spørgsmål, som er stillet her, men jeg vil godt bede ministeren forsikre, at man ikke har tænkt sig fra den danske regerings side at være med til at flette et eller andet kompromis sammen med Kommissionen under de mundtlige drøftelser - et kompromis, som underminerer vores skattesystem her i Danmark.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-25:
Tak for svaret.
Jeg tror, ministeren tillægger mig en holdning, som jeg ikke rigtig ved om jeg har.
Jeg har stillet spørgsmålet, fordi jeg ikke ved, hvad der egentlig er regeringens politik.
Det ved jeg lidt mere om nu, men jeg har nogle tillægsspørgsmål.
For det første: Har Kommissionen anlagt sag mod Danmark? Eller er det noget, man truer med, eller går snakken om, at det vil man måske gøre?
Det er det første spørgsmål. For det andet: Det er vel ikke bare Danmark, der er i denne situation?
Jeg tror også, Finland er det, eller er der andre lande, der også er i denne situation?
For det tredje: Ministeren sagde, hvis jeg hørte rigtigt - og det synes jeg lyder fornuftigt - noget i retning af, at man skulle lave en slags oplysningsordning, som gav garanti og sikkerhed for, at tingene bliver beskattet.
Hvis man får fradrag for indbetalinger, skal der også være en skat på udbetalinger, så tingene hænger sammen, og der ikke bliver provenutab eller spekulation mellem de forskellige landes regler.
Hvordan er det med mulighederne for en oplysningsordning?
Marianne Jelved (RV), 2001-04-25:
Kommissionens mål er at fremme mobiliteten blandt borgerne, og det vil sige også grænseoverskridende udbud af finansielle tjenesteydelser.
Det kan man overhovedet ikke være uenig i, det er regeringen heller ikke.
Og man kan heller ikke være uenig i - det fremgår af Kommissionens papir - at der er nogle hindringer i skattereglerne for at nå det mål. Der vil jeg så godt understrege, at en forudsætning for at komme videre er, at der etableres et effektivt system til at forebygge, at der ikke sker unddragelse af beskatning.
Det er også noget, der optager medlemslandene meget, og det optager også Kommissionen.
Derfor er det ikke nok, det er ikke gjort med at indføre fradragsret for indbetaling til pensionsordninger i udlandet.
Der skal også være en sikkerhed for, at pensionsopsparerne rent faktisk kommer til at betale den skat, de skal.
Så på det grundlag vil regeringen fastholde de nuværende beskatningsregler, men også gøre opmærksom på, at vi er tilhængere af, at man finder en løsning på det.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-25:
Danmark er jo med i EU og i det indre marked, som går ud på, at der skal være fri bevægelighed for varer og kapital og arbejdskraft.
Og i den forbindelse, med fri bevægelighed og arbejdskraft, er det jo vigtigt, at man kan flytte rundtomkring også med sine pensionsordninger, og at det ikke skal spille nogen rolle, om man har sin pension placeret i en udenlandsk eller i en dansk ordning.
Men Danmark giver ikke fradrag for indbetalinger på pensionsordninger i udlandet.
Og spørgsmålet er, om regeringen vil opretholde dette forbud i, vel nok, strid med EU's regler.
Marianne Jelved (RV), 2001-04-25:
Det er jo klart, at en åbningsskrivelse er første skridt mod en mulig retssag, men åbningsskrivelser er jo til, for at eventuelle misforståelser eller andre forhold kan komme på banen mellem Kommissionen og i dette tilfælde Danmark.
Derfor er det ikke alle åbningsskrivelser, der ender i en retssal, vil jeg gerne understrege.
Med hensyn til provenuet har jeg ikke noget tal for et provenutab, men det siger sig selv, at hvis man fra den ene dag til den anden kan fortsætte med at trække fra på sin selvangivelse og ikke skal betale skat i Danmark af sin pension, når man på et eller andet tidspunkt bliver pensioneret, bliver der jo tale om et betydeligt provenutab.
Jeg vil gerne understrege, at Kommissionen i sin meddelelse gør det fuldstændig klart, at der er en sammenhæng mellem fradrag og beskatning, så der er ikke nogen som helst uenighed på det principielle plan.
Men Kommissionens situation er, at den gerne vil have sat en debat i gang, og nu har den altså valgt at prøve denne vej for at få en debat i gang i ministerkredsen.
Den forhandling vil foregå via Europaudvalget, vil jeg bare for en ordens skyld nævne her.
Til hr. Keld Albrechtsen: Det er fuldstændig normalt, at man taler sammen, og at ministre og embedsmænd, der repræsenterer danske synspunkter, også taler med Kommissionen.
Det sker faktisk temmelig ofte, og det er ikke et spørgsmål om fortrolighed eller ej, for embedsmændene har et mandat, som er dækket ind af et flertal i Folketinget.
Sådan vil det altid være, og derfor er der ingen som helst grund til at være bekymret.
Europaudvalget og Folketinget vil hele tiden blive orienteret, hvis der sker ændringer i den danske holdning.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-25:
Vi har i Enhedslisten endnu ikke gjort op med os selv, om vi kan stemme for det forslag, som hr. Jes Lunde fremsatte på vegne af regeringen og andre partier.
Vi synes umiddelbart, der er for meget kapitalisme og markedsøkonomi og for lidt handling i forslaget.
Det vil jeg egentlig godt bede hr. Jes
Lunde uddybe.
For at få et mere klart forslag skal jeg på Enhedslistens vegne fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget udtrykker sin bekymring over de tilbagevendende finansielle kriser, opfordres regeringen til i alle relevante internationale fora - at arbejde for større stabilitet i det internationale finansielle system gennem en mekanisme, f.eks. en Tobin-skat, som kan begrænse skadevirkningerne fra valutaspekulation, - at arbejde for et moratorium for finansielle liberaliseringer, herunder også i EU, - at afvise at give Den Internationale Valutafond yderligere
mandat til at kræve finansielle liberaliseringer af medlemslandene
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-26:
Forslaget pålægger regeringen at fremsætte lovforslag, således at selvstændige erhvervsdrivende bliver omfattet af lov om sikring mod følger af arbejdsskade.
Det er altid vanskeligt at udvide lønmodtagerrettigheder, så de også kommer til at gælde selvstændige, idet der er mange og store forskelle på lovgivningen i øvrigt i relation til disse to grupper. Forslaget indebærer, at den nuværende dækning efter arbejdsskadeloven for ansatte udvides til at omfatte alle selvstændige erhvervsdrivende, der ikke i dag som udgangspunkt er omfattet af loven, og som i dag tegner private ulykkesforsikringer i stedet.
Om selvstændige fremover skal omfattes af arbejdsskadeforsikringen, og hvordan finansieringen af en sådan ordning eventuelt skal ske, indgår i regeringens overvejelser om en reform af arbejdsskadeområdet. De overvejelser er jo ikke endelig tilendebragt endnu, og derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget i den foreliggende form, men vi er som udgangspunkt positivt indstillet.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-04-26:
Da CD's ordfører, fru Yvonne Herløv Andersen, ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på hendes vegne forelægge følgende: CD går positivt og med stor interesse ind i arbejdet med dette forslag. Som loven ser ud i dag, har man valgt et rimelig nemt kriterium for, hvornår en person er omfattet af loven, nemlig hvorvidt der udbetales løn.
Det forekommer ikke rimeligt, at der på denne måde er nogle, der ikke er omfattet.
Emnet har været diskuteret ved flere lejligheder, og vi håber, at vi på et tidspunkt kan opnå, at et flertal vil løse problemerne med at få de selvstændige erhvervsdrivende tilstrækkelig forsikret mod arbejdsskader.
CD ser frem til et positivt og konstruktivt udvalgsarbejde.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Også Enhedslisten er positiv over for de intentioner, der ligger i forslaget, og vi vil gerne se det behandlet i forbindelse med den kommende revision af arbejdsskadeloven.
Der er ikke nogen tvivl om, at den gældende lov på nogle områder er uklar med hensyn til, hvem der er omfattet, og hvem der ikke er omfattet.
Vi vil fastholde, at arbejdsskadeloven er oprettet med det mål at give ansatte kompensation for følgerne af skader opstået på deres arbejde, og der er i rigt mål mange og store mangler med hensyn til, hvordan den kompensation ydes.
Derfor er vi meget tilhængere af, at vi nu får den her revision af arbejdsskadeloven, som ministeren har bebudet, og vil tage det forslag her ind i den forbindelse.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-04-26:
Alderskriteriet i ledsageordningen kan opleves urimeligt og måske også ulogisk, når man fra den ene dag til den anden ændrer status og dermed ikke længere er berettiget til ledsagelse, for den fysiske tilstand og behovet er jo uændret. Jeg tror, at det er værd at erindre sig, at da ledsageordningen i sin tid blev indført, blev den indført som en handicapkompenserende ordning til grupper af handicappede under 67 år, der levede isoleret og ikke kunne komme ud på anden måde.
Det var den gruppe, man via ordningen ønskede at give mulighed for at have et mere aktivt liv ved at kunne blive ledsaget til forskellige aktiviteter efter eget ønske.
Gruppens muligheder og forhold skal altså sammenlignes med muligheder og forhold for personer i den erhvervsaktive alder.
Hvis ordningen udvides som foreslået, hvor de, der har haft ordningen, kan beholde den, når de fylder 67 år,
kan det godt være, at man ophæver én form for ulighed, men man skaber en anden ulighed, for hvad så med de personer, som får lignende problemer, efter de er fyldt 67 år?
Så vil man altså have den situation, at nogle over 67 år vil kunne få en ledsageordning, mens andre med måske eksakt de samme problemer ikke ville kunne få den.
Blandt andet er hjemmehjælpen gjort mere fleksibel.
Fra den 1. april skal kommunerne give modtagerne af praktisk hjælp mulighed for i særlige tilfælde at vælge en helt eller delvis anden praktisk hjælp end den, der er visiteret til.
Den enkelte kommune kan i disse tilfælde tilbyde modtagerne at bytte til ydelser, der ligger ud over den nødvendige praktiske hjælp.
Det kan f.eks. være ledsager på gåture eller lignende.
Det er vigtigt at holde fast i, at den enkelte bruger får den nødvendige praktiske hjælp til de opgaver, som pågældende ikke selv kan løse.
Ønsket om at bytte ydelse skal derfor ses i sammenhæng med kommunernes forpligtelse til den nødvendige praktiske hjælp.
Derudover rummer serviceloven muligheder for, at pensionister såvel som ikkepensionister via kommunalt tilrettelagte tilskudsordninger kan få økonomisk tilskud til individuel befordring, hvis de på grund af varig nedsat funktionsevne ikke kan benytte offentlige transportmidler.
Hertil kommer muligheden for at supplere den individuelle befordring efter serviceloven med kørsel gennem trafikselskabernes kørselsordning.
Disse ordninger tilrettelægges lokalt af amter og trafikselskaber i samarbejde med handicaporganisationerne.
Så til sidst vil jeg gerne påpege, at det i forbindelse med førtidspensionsreformen har været udgangspunktet, at pensionisters behov skal varetages via pensionslovens bestemmelser.
I forbindelse med overgang til folkepension skal der således foretages en grundig vejledning af borgeren, hvor vedkommendes fremtidige økonomiske situation og hensyn til behov for praktisk og personlig hjælp, hjælpemidler m.v. samlet bliver vurderet.
Samtidig vil det være relevant at vurdere om vedkommende kan få personligt tillæg efter § 17 i pensionsloven.
dette beslutningsforslag.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Jeg vil gerne indlede med at takke mange gange for den overvældende, ikke bare interesse, men også positive stemning, der er for dette beslutningsforslag.
Det glæder Det Konservative Folkeparti overordentlig meget, ikke mindst, når man tager i betragtning, at jeg, da jeg blev klar over dette problem og derfor rejste det i en række spørgsmål til socialministeren, fik at vide, at socialministeren ikke på daværende tidspunkt ønskede at rette op på denne diskrimination.
Det er unægtelig andre toner, vi hører i dag
både fra regeringen og fra venstrefløjspartierne.
Det synes jeg er meget glædeligt, og det vil jeg gerne kvittere for.
Flere ordførere, bl.a. fru Anne Baastrup, men også andre, har været inde på, hvad årsagen mon var til, at man ophævede den frivillige forsikringsordning tilbage i 1978.
Jeg har gransket lidt i det, og årsagen var, at erstatningsbeløbene var blevet så latterligt små, at det ingen interesse havde, og så valgte man altså helt at fjerne ordningen frem for - hvad der måske havde været mere på sin plads - at hæve beløbene til et tidssvarende niveau.
Det var årsagen, sådan som jeg har fået det oplyst.
Flere har været inde på, at de gerne vil have nogle forhold undersøgt under udvalgsbehandlingen.
Det er helt naturligt.
Jeg er glad for, at SF ønsker at sikre sig, at alle selvstændige nu også er med i målgruppen.
Det kan vi fuldt ud støtte.
Jeg er overbevist om, at vores forslag dækker hele gruppen, men lad os da endelig få gransket sagen meget nøje.
Jeg vil gerne kvittere for den meget, meget positive modtagelse, forslaget har fået.
Jeg håber, at den positive modtagelse vil omsætte sig i konkret handling, så de selvstændige rent faktisk bliver dækket, og så vi får fjernet den diskrimination, der i dag er i arbejdsskadeforsikringsloven.
Jeg har hørt mig til, at en række partier foretrækker at se dette spørgsmål i sammenhæng med den forestående revision af arbejdsskadeforsikringsloven; det har jeg noteret mig, og jeg vil naturligvis overveje, hvordan vi skal arbejde videre med beslutningsforslaget her i foråret.
For mig er det helt afgørende, at vi får et flertal bag den helt klare tilkendegivelse, at selvstændige helt naturligt skal omfattes af arbejdsskadeforsikringsloven.
Hvordan vi gør det mest hensigtsmæssigt, må bero på en nøjere vurdering under udvalgsarbejdet.
Men foreløbig tak for den meget positive velvilje.
Den kom jo faktisk fra alle partier, og det er jo ikke så tit, man oplever det.
Så tak for det.
Tove Videbæk (KRF), 2001-04-26:
Kristeligt Folkeparti er positive over for B 131, for selvfølgelig skal selvstændige erhvervsdrivende og deres medhjælpende ægtefæller også være sikret mod følger af arbejdsskade.
Så vi støtter B 131.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Nu synes jeg altså, at vi bevæger os ud på det helt vilde overdrev.
Jeg står og skoser regeringens politik med hensyn til de byrder, man lægger på erhvervslivet.
Hvad er det dog for noget?
Men vi kan formodentlig også komme ind på under udvalgsarbejdet, hvor det er, toget kører af sporet og vi misforstår hinanden.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Hr. Erik Larsen sagde helt rigtigt, at Venstre er med i en aftale med regeringen om en del af det her.
Det, det drejer sig om, var, at Venstre så hjertens gerne ville være med i et politiforlig, men ikke ville være med til at skaffe én eneste krone til at finansiere mere politi.
Så fandt man i sin kvide ud af, at her var nogle pensionister, hvor man ved at gå ind og ændre på udbetalingstidspunktet og de regler, der er, og som er beskrevet af andre, så kunne skaffe nogle penge.
Venstre gik altså her ud og tog penge fra pensionister, hvor den ene var død, for at fiansiere mere politi, så det skulle se ud som om, at Venstre ikke var med til at sætte en skat op.
Er det ikke det, der i virkeligheden er sket?
Og siger det måske ikke ret meget om Venstres velfærdspolitik, at når det f.eks. gælder om at skaffe mere politi, er man ikke spor ked af at gå ud og forringe velfærden for en lang række mennesker.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Det er helt korrekt forstået.
Jeg kan altså ikke se det på anden måde, end at de selvfølgelig skal kunne komme ind på samme vilkår, som lønmodtagerne har.
Og så gav jeg det netop det perspektiv, at man havde pålagt de små erhvervsdrivende så mange administrative byrder, at det da ikke var andet end ret og rimeligt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Jeg har slet ikke forstået fru Aase D. Madsens indlæg sådan, som fru Anne Baastrup har.
Forslaget lægger op til, at selvstændige skal ind i arbejdsskadeforsikringslovens formålsparagraf på fuldstændig samme måde som lønmodtagerne; det er det forslaget går ud på, og jeg hørte altså Dansk Folkepartis melding sådan, at det var man grundlæggende meget positiv over for. Jeg vil gerne høre fru Aase D. Madsen, om det ikke er korrekt forstået.
Anne Baastrup (SF), 2001-04-26:
Fru Aase D. Madsen kom med et langt indlæg om, hvor synd det er for arbejdsgiverne generelt, og hvor meget de arbejder gratis for staten.
Fru Aase D. Madsen må da have tænkt over, hvilke konsekvenser den tale skulle have, når det drejer sig om, hvorvidt de selvstændige skal have mulighed for at få del i den offentlige arbejdsskadeforsikringslov, hvis de selv betaler.
Fru Aase D. Madsens indlæg gik kun på, at det var synd for de selvstændige.
Så må min konklusion da være, at så må fru Aase D. Madsen have tænkt det skridt videre, nemlig at det skal være det offentlige, der skal betale for de her udgifter.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Det må vi se på i udvalget; jeg kan ikke komme ind på de nærmere detaljer her.
Det er et beslutningsforslag, og et beslutningsforslag kan man jo se på i udvalget, og det vil jeg gøre.
Anne Baastrup (SF), 2001-04-26:
Jeg vil godt høre, om fru Aase D. Madsen med sit indlæg hermed mener, at der skal være en anden finansiering af arbejdsskadeforsikringsudgifterne til de selvstændige erhvervsdrivende, end der er til alle andre.
Med det indlæg her måtte man jo forstå, at fru Aase D. Madsen agter at overføre udgifterne fra arbejdsskadeforsikringsloven på det her område til det offentlige.
Det vil jeg godt lige bede fru Aase D. Madsen om at præcisere.
Grete Schødts (S), 2001-04-26:
En ledsageordning til handicappede borgere blev gennemført for at sikre yngre en frihedsgrad som kompensation for et handicap. I den forbindelse blev aldersgrænsen 67 år sat, og det var selvfølgelig ud fra den betragtning, at bliver man ældre, er der også et større behov for hjemmehjælpen og opgaver udført af hjemmehjælpen, og der er så nogle andre mekanismer, der træder i kraft, når man først er fyldt 67 år, bl.a. initiativer som kørselsordning.
Forslagsstillerne foreslår så, at lovgivningen om, at alle, der i dag har ledsageordning, fortsætter med denne ordning uanset alder.
Det er egentlig ret sympatisk, for handicappet stopper jo ikke, fordi man bliver 67 år.
Det er jeg faktisk helt enig i.
Men der er en høj pris at betale, og jeg mener ikke, at vi giver mere lighed og frihed til hele målgruppen.
Det næste spørgsmål, man så kan stille, er, hvor mange det her vil komme til at omhandle.
Ja, det er kort og godt alle, for man kan jo godt få et handicap, når man bliver ældre.
Så jeg tror altså godt nok, at det er lidt uoverskueligt at gennemføre det.
Med den beslutning, som vi for nogen tid siden tog om et friere valg til at bytte en ydelse af praktisk bistand ud med f.eks. en køretur til bycentret, hvis fru Hansen gerne vil købe en ny kjole, gives i dag en større frihed, og så er vi da i hvert fald nået et stykke ad vejen med en for mig at se
De allerfleste kommuner løser de her opgaver individuelt efter borgerens behov.
Med disse ord vil jeg på Socialdemokratiets vegne afvise forslaget.