runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Det var jo en interessant ordførertale, og indimellem tænker man ved sig selv, om den socialdemokratiske ordfører virkelig selv tror på det, han står og siger.
En af de ting, som undrer mig, er afvisningen af, at en blanding af ejerformer kan være et nyttigt værktøj til at imødegå de sociale problemer, man især oplever i ghettoområderne.
Jeg vil egentlig bede
Socialdemokratiets ordfører bekræfte, at mange af de høringssvar, der er kommet, påpeger, at netop en blanding af ejerformerne kan være et nyttigt værktøj til at bekæmpe de sociale problemer, vi oplever i nogle af de store ghettoområder.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Jeg må sige igen, at jeg synes, der mangler sammenhæng i kritikken af forslaget.
Det er rigtigt, at f.eks. Københavns Kommune må tåle et salg på 5 pct., før der kan nedlægges veto.
Men den antagelse, at der samlet set bliver færre boliger på grund af denne manøvre, er en lodret forkert antagelse, for der sker jo det, at der bliver kanaliseret penge over i nybyggeri
, og når det ses i sammenhæng med, at vi for øjeblikket oplever det største nybyggeri siden slutningen af 1980'erne, vil den samlede boligsituation i f.eks. København blive forbedret på grund af forslaget. Jeg synes egentlig, at når man siger, at boligerne forsvinder - det hørte jeg også fra hr. Keld Albrechtsen - er det forkert.
Jeg vil gerne bede Socialdemokratiets ordfører bekræfte over for mig, at fordi en bolig bliver solgt, kan der stadig bo en familie i den.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-01:
Jamen det er da interessant at høre, at fru Inge-Lene Ebdrup mener, at hvis man accepterer, at 5 pct. kan blive solgt, kan man derefter få indflydelse, så det betyder ikke noget.
Det er lige nøjagtig det, kommunerne reagerer på.
Vi kan tage en kommune som København, som i forvejen ikke er i stand til at anvise boliger til de mange mennesker, som rent faktisk har behov for at få løst deres boligsociale problemer.
Man mangler over 500 boliger på årsplan for at kunne tilbyde boliger til folk i akut nød, og så vil jeg endda sige, at grænsen for, hvem de betragter som værende i akut nød, er meget, meget lav i forhold til det, som jeg tror de fleste mennesker ville finde rimeligt.
I øvrigt vil man også i en by som København se en langt større tendens til ghettoisering m.v., men generelt ville man stå og mangle 5 pct. af de ungefær 50.000 boliger, der er i København.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Det er aldrig klædeligt at skulle stå og diskutere, hvad der er blevet sagt under en debat, men jeg vil gerne korrigere fru Lissa Mathiasen, for jeg skrev faktisk det, jeg sagde, ned.
Jeg sagde, at det i vid udstrækning er frivilligt for kommunerne at deltage, og i vid udstrækning betyder - det kom
jeg også ind på i min ordførertale, temmeligt grundigt synes jeg faktisk - at når 5 pct. af kommunens almene boliger er solgt, kan kommunen nedlægge veto mod, at der bliver solgt flere boliger
Det er i min terminologi frivilligt, for i min terminologi er 5 pct. ikke meget, og jeg mener, at kommunerne dermed er sikret den indflydelse på salget, som er nødvendig.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-01:
Det kunne jo være interessant, hvis fru Inge-Lene Ebdrup ville undersøge, hvornår et realkreditinstitut vil yde et lån, inden vi når frem til tredjebehandlingen.
Men det, der egentlig fik mig til at tage ordet, var i første omgang ordførertalen fra fru Inge-Lene Ebdrup.
Jeg formoder, det må bero på en misforståelse eller være en fortalelse, når der blev sagt, at det er frivilligt for kommunerne, for det er jo ikke korrekt.
Hvis en boligorganisation og en boligafdeling beslutter sig for, at de vil sælge, kan kommunen ikke modsætte sig det, medmindre man er oppe over 5-pct.-grænsen.
Der skal altså være solgt minimum 5 pct. af boligerne, før en kommune kan sige fra, så hvor er frivilligheden henne?
Erkender fru Inge-Lene Ebdrup, at det var en fortalelse?
Jeg håber, vi er enige om, og at jeg kan få bekræftet her, at en boligorganisation og en boligafdeling har retten til at sige: Ja, vi vil godt sælge, og vi vil godt købe.
Så kan kommunen ikke sige fra, selv om den måtte ønske det, og det er jo netop det, der er blevet sagt så stærkt, så højt og så inderligt fra kommunerne, at de mister muligheden for indflydelse, også i de tilfælde, hvor de ikke mener, det er rigtigt at sælge.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-01:
Jeg tror, at den kurs, som SR-regeringen indledte med at bygge flere almene boliger, og den kurs, som regeringen sammen med Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre valgte efter regeringsskiftet, da der blev sat gang i boligbyggeriet, er vejen frem.
Hvis der bliver bygget flere almene boliger, får vi løst de boligsociale problemer, og det er den eneste måde at løse dem på!
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Nu er det ikke for at prøve at gøre mig selv morsom, men det, jeg først kommer i tanke om, når hr. Keld Albrechtsen taler, er, at det da skulle være mærkeligt, hvis pensionsniveauet i hr. Keld Albrechtsens ejendom er anderledes, end pensionsniveauet er i resten af landet. Jeg kan sagtens finde eksempler på førtidspensionister og pensionister, som har fået mulighed for at låne penge til at købe deres egen bolig, det kan jeg sagtens finde eksempler på.
Det kan godt være, at man er i en speciel situation, hvis man er kontanthjælpsmodtager.
Men for langt de flestes vedkommende bør perioden på kontanthjælp være en midlertidig periode, og som en del af regeringen har vi jo været med til at skabe store muligheder for, at man kan komme i beskæftigelse, i aktivering og andet.
Men hvorom alting er: For mig at se er det udtryk for en mistillid og en mistro til lejernes dømmekraft og lejernes demokratiske principper, som jeg ikke kan genkende.
Jeg kan slet ikke forstå, at man ikke har større tillid til den normale demokratiske proces, når man selv er beboer i en almen boligafdeling.
Jeg må sige, at jeg synes ikke, der er sammenhæng i hr. Keld Albrechtsens argumentation.
Hvis det virkelig er rigtigt, som hr. Keld Albrechtsen siger, at en almindelig beboer, der ikke er pensionist - nu er det et meget tænkt eksempel, men jeg må jo tage hr. Keld Albrechtsens eksempel for gode varer - kan købe sin bolig og få en huslejenedsættelse, vil jeg gerne se den bank eller den kreditforening, der ikke vil give en pensionist mulighed for også at købe sin bolig og få en huslejenedsættelse, hvis det virkelig er tilfældet.
Jeg synes, det er nogle meget tænkte eksempler, og jeg må sige, at jeg kender indtil flere pensionister uden formue, som bor i ejerbolig og også kan betale den ud af deres pension.
Jeg synes, der mangler logik i argumentationen, for bare fordi man er på pension, betyder det jo ikke, at man ikke er kreditværdig, snarere tværtimod.
Det er jo sådan set en meget fast indkomst frem for en arbejdsindkomst, som man måske kan miste.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Fru Inge-Lene Ebdrup kan ikke forstå, hvordan forslaget kan føre til splid ude i boligområderne.
Det er jo rigtigt, som vi har hørt, at borgmester Louise Gade er den eneste borgmester, der rigtig har kunnet støtte forslaget, og Århus Kommune lagde på høringen ikke skjul på, at det f.eks. kunne komme til at handle om Gellerupparken.
Jeg bor selv i en naboafdeling til Gellerupparken, og det er indlysende, at vores pensionister ikke vil kunne deltage i køb af lejligheder.
Det er folkepensionister og førtidspensionister, de har typisk ingen formue og kan næppe få deres bank til at medvirke til salg, selv ikke med den rabat, ministeren vil give.
Men nogle af beboerne vil kunne se, at gælden i afdelingen, som er stor på grund af betonrenoveringer, kan tørres af på Landsbyggefonden.
Gælden er væk, den kan andre betale, og de beboere vil faktisk kunne få en huslejenedsættelse, fordi der er den rabat, som kan kombineres med, at gælden bliver afskrevet.
Det vil skabe direkte strid - pensionisterne på den ene side og nogle, der måske vil kunne se en fordel i at få en huslejenedsættelse, på den anden side.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Jeg skal forsøge at skynde mig med at svare, men det er jo nogle meget brede spørgsmål, der bliver stillet. Først vil jeg sige, at jeg synes også, det var tankevækkende, da jeg læste referatet, at efter en meget lang debat ville Københavns Kommune til sidst ikke afvise, at man ville gå ind for at afprøve forslaget, selv om man havde
kritiseret det og været meget ideologisk.
Jeg må sige, at det er meget tankevækkende for mig, at man kan kritisere et forslag så voldsomt, men alligevel ikke afvise, at man trods alt vil deltage, fordi det kunne have nogle positive elementer.
Med hensyn til at der ingen håndtag er: Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, for som ansøger kan man - hvad enten man er kommune, boligorganisation eller afdeling - ændre forsøgets omfang ved at bede ministeren om dét.
Kommunerne kan standse forsøget ifølge det, vi kalder 5-pct.-reglen, dvs. at hvis 5 pct. af kommunens almene boliger er solgt, kan forsøget standses, og ministeren har en nødbremse, så han, som jeg også sagde før, kan standse et forsøg af økonomiske årsager, hvis noget bliver solgt med store tab.
Morten Homann (SF), 2004-06-01:
Jeg vil gerne rose fru Inge-Lene Ebdrup og hendes partifæller, for det er jo rart, at det lykkedes at opdrive en part i hele dette spil, som er positiv over for forslaget.
Jeg anerkender fuldt ud, at det lykkedes at opdrive Venstreborgmesteren i Århus Kommune, som synes, at forslaget er en god idé - eller rettere: Hvis man går indlægget igennem, er det ikke så meget denne model, men hvis kommunen på en eller anden måde kunne få magt over det, ville boligsalg kunne bruges som led i denne Venstrekommunes boligpolitik.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er én part i hele denne brede vifte, som det er lykkedes at få til at sige et eller andet pænt om forslaget, men det illustrerer jo meget godt, hvor vanskeligt det er at opdrive folk, som egentlig kan bruge det til noget.
Man har fået lavet en model, som er til mere skade end gavn, hvis den bliver gennemført, og det illustreres jo også af, hvad det er for nogle håndtag, som kan stoppe det.
Der er ingen håndtag, og det fik vi afklaret under både høringen og førstebehandlingen af forslaget.
Det, der er mulighed for, er, at boligafdelingen sammen med boligorganisationen kan gennemføre salget bag kommunens ryg, og hvis boligorganisationen gør knuder, kan boligafdelingen og kommunen gennemføre det bag boligorganisationens ryg.
Der er rige muligheder for at få salget gennemført, men der er meget, meget ringe muligheder for at få det stoppet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Nu skal det ikke være noget forsvar, at jeg ikke var til høringen.
Jeg var desværre sygemeldt på daværende tidspunkt, men jeg har jo siden hen haft mulighed for at sætte mig ind i, hvad der blev sagt på høringen, og sådan som jeg læser de referater, vi har fra høringen, må jeg sige, at indlæggene egentlig var meget forventelige.
De sagde det, som vi havde forventet de ville sige.
Jeg kan ikke lade være med at tilføje, at borgmesteren i København er socialdemokrat, mens borgmesteren i Århus er fra Venstre, for jeg tror egentlig, det meget godt afspejler, at man i hvert fald fra socialdemokratisk hold har besluttet, at det er noget negativt uden muligheder, men kun med farer, mens jeg egentlig tror - uden at jeg skal rose min partikollega i Århus - at man i Århus ser det med mulighedernes øjne og ser på, hvad man kan få ud af det.
Vi er selvfølgelig åbne over for, at modellen kan justeres hen ad vejen, så også derfor synes jeg egentlig, vi nu får en vifte af muligheder, som ikke kan løbe af sporet.
Der er mange, mange, mange muligheder for at gribe ind, kommunerne kan stoppe salget, ministeren kan gribe ind osv., så jeg synes egentlig, vi kan se det muliges kunst, og den skal vi udnytte.
Morten Homann (SF), 2004-06-01:
Nu ved jeg godt, at Venstres ordfører var forhindret i at deltage, da Boligudvalget arrangerede sin høring, men jeg vil sige, at i hvert fald for mit eget vedkommende var det en virkelig stor oplevelse at høre, hvordan parterne over et så bredt felt, som jeg aldrig har oplevet før, faktisk sagde med én mund, at forslaget var en dårlig idé.
Ejerlejlighedernes Landsorganisation, Dansk Ejendomsmæglerforening, Kommunernes Landsforening, Lejernes Landsorganisation og Boligselskabernes Landsforening sagde side om side og hver for sig, at det er et område, hvor der skal trædes meget varsomt, og det her er altså noget, vi vil advare imod.
For mig at se betyder det, at der, hvor der er ideologi med i billedet, er hos regeringen og Dansk Folkeparti, som insisterer på at gennemføre forslaget.
Jeg vil godt medgive, at fra SF's side er modstanden ideologisk betinget.
Men når hele spektret af organisationer advarer imod forslaget, er det alt andet end ideologi.
Det er simpelt hen ud fra en snusfornuftig betragtning om, at forslaget skader mere, end det gavner.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Den besvarelse viser jo bare, at fru Inge-Lene Ebdrup intet aner om, hvad det er for nogle mennesker, der bor i disse boligafdelinger.
Naturligvis kan man ikke gå ned i en bank, hvis man er kontanthjælpsmodtager eller folkepensionist uden andet end folkepensionen, og låne 300.000 kr. eller 400.000 kr. på sit glatte ansigt - selvfølgelig kan man ikke det!
Men der er nogle af dem, der bor i afdelingen, som kan det - nu håber jeg, at et flertal i afdelingen aldrig kunne finde på at gøre det, men hvis man lokker folk med en huslejenedsættelse, som ganske vist er kunstig, fordi den er baseret på den rabat, ministeren bruger andres penge til at betale, er det altså vanskeligt at stå imod.
Hvis der så er nogle, der ser en interesse i at lave sådan et kup og udfører det, fordi reglerne ikke forhindrer det - ja, så er afdelingen splittet mellem dem, der ikke kan eller vil købe, og dem, der måske ser muligheden for at få lidt af det guld, der glimter.
Så er det sociale miljø i min boligafdeling ødelagt, og i stedet for at lave kolonihaver sammen med indvandrerne skal vi bruge al vores tid på at skændes indbyrdes om, hvorvidt der skal sælges ikke sælges.
Tillykke med det, vil jeg sige til fru Inge-Lene Ebdrup
, det er socialt arbejde af første rang!
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Nu der er jo nogle ører, der kun hører det, de vil høre, og måske ikke hører det, der bliver sagt.
Jeg sagde, at der er en række høringsparter, som efter min mening kritiserer forslaget af ideologiske årsager.
Jeg sagde faktisk ikke noget som helst om, hvad baggrunden for at fremsætte forslaget i sin tid var, men jeg må sige, at der er en meget vigtig del af forslaget, som jeg godt vil betegne som ideologi fra vores side.
Det er nemlig det frie valg, vi giver lejerne til at vælge, om de vil fortsætte som lejere eller som ejere.
Det vil nogle kalde ideologi, jeg vil kalde det ganske almindelig logik, men det er jo nok også derfor, at jeg er medlem af det parti, jeg er medlem af.
Jeg mener ikke, at forslaget vil give sociale problemer for kommunerne.
Hvis der er kommuner, der finder nogle af forslagene uhensigtsmæssige, har de mulighed for at stoppe salget, og jeg mener også, at sådan som forslaget ligger nu, giver det mange af de løsninger, som kommunerne har efterlyst i høringssvarene, når det gælder om at blande ejerformerne, især i de problemramte områder.
Det er jo enhver politikers ret at svare på den måde, man
selv synes er bedst, men jeg fik bare ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg spørger igen kort, om Socialdemokratiets ordfører kan bekræfte, at flere af de høringssvar, der foreligger i forbindelse med dette lovforslag, påpeger, at en blanding af ejerformerne kan være et nyttigt værktøj til at løse problemerne i ghettoområderne.
Så kunne jeg tænke mig at stille et tillægsspørgsmål i forbindelse med det svar, jeg trods alt fik.
Ordføreren brugte i sin ordførertale utrolig megen tid på at sige, at regeringen vil bekæmpe den almene boligsektor, men han sagde også i et svar fra talerstolen, at regeringen i sin første periode har været med til at få gang i boligbyggeriet, og at der er bygget langt flere almene boliger, end det er set i mange, mange år.
Hvis det er at bekæmpe den almene boligsektor, ved jeg søreme ikke, hvad vi skulle gøre, hvis vi virkelig skulle i gang med at bekæmpe den.
Carina Christensen (KF), 2004-06-01:
Jeg må sige, at igen i dag er det helt utroligt at høre hr. Lars Kramer Mikkelsens ordførertale.
Vi har haft en meget lang høringsproces, og vi har også haft en god og lang høring i Landstingssalen, hvor jeg virkelig syntes, at vi fik vendt utrolig mange spørgsmål, men det virker, som om hr. Lars Kramer Mikkelsen overhovedet ikke har hørt efter og ikke har rokket sig en centimeter.
Hvordan kan man stå og påstå, at vi skulle være imod almene boliger?
Det er altså denne regering, der har nedsat den kommunale grundkapital og forlænget perioden med nedsættelse af den kommunale grundkapital, og det ville den formentlig aldrig have valgt at gøre, hvis den ønskede at bekæmpe det almene boligbyggeri.
Så bliver hr. Lars Kramer Mikkelsen simpelt hen nødt til at svare på, hvorfor Socialdemokraterne har så ringe tiltro til lejerne i den almene boligsektor.
Hvorfor tror man ikke, at lejerne selv kan finde ud af, om de ønsker at benytte sig af tilbuddet eller ej?
Jeg har nogle bud på, hvad det er, Socialdemokraterne er bange for, men jeg vil meget gerne høre det fra den socialdemokratiske ordfører selv.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Hr. Thor Gunnar Kofoed ved jo udmærket godt, at vi ikke ønsker den laveste fællesnævner.
Men som forslaget ligger her, er det altså den laveste fællesnævner, man er kommet frem til, og derfor tror jeg, det er utrolig svært at få nogen ud over dem, der allerede på nuværende tidspunkt har tilkendegivet, at de støtter forslaget, til at støtte det.
Der er mange ting, der ikke er taget hensyn til, som også tidligere ordførere har været inde på.
Der kan ske menneskelige fejl og alle de ting, der ligger til grund for vores afslag, men det vil jo fremgå ganske tydeligt den dag, hvor hele høringen kommer på skrift, og derfor mener jeg, det er vigtigt, at vi får den frem så hurtigt som overhovedet muligt, så folk kan se, hvor forskellene findes.
I dag andenbehandler vi dette forslag, som medfører, at det kan gå galt, fordi man har valgt den laveste fællesnævner.
Det kan vi bare ikke acceptere, og det er vigtigt, at folk får at vide, hvem der fremmer nogle ting, som slet ikke beskytter befolkningen.
Det er også vigtigt, at vi beskytter befolkningen og ikke spiller hasard med folks helbred, også i fremtiden.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Nu er det jo sådan, at selv om boligerne bliver solgt, har
man selvfølgelig den indflydelse, man rent faktisk har krav på, for der stemmes jo efter fordelingstallene. Fru Lissa Mathiasen var inde på, at hver gang der sælges tre boliger, kan der bygges en ny bolig, og derfor vil der selvfølgelig også komme flere boliger på markedet, selv om der vil blive færre lejeboliger.
Det er helt klart, det er der ikke nogen diskussion om, men det viser jo også, at det er det, befolkningen ønsker.
Hvis man i dag tager en avis og ser, hvad der er til salg af ejerboliger, og hvad der er til rådighed af udlejningsejendomme, er det jo sådan, at almene boliger er i krise i øjeblikket.
De almene boligforeninger kan ikke leje deres lejligheder ud, det er sådan, at i dag kan man få en bolig med dags varsel, hvis man vil have den inden for den almene sektor.
Folk vil eje deres boliger, og det skal de have lov til, såfremt det er muligt, og såfremt der er nogen mulighed for, at vi kan hjælpe med til det.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-01:
Jeg håber da, at hr. Freddie Madsen er enig i de svar, der er kommet.
Hvis vi kigger på ministerens egen beregning, som må siges at være meget, meget optimistisk,
skal der sælges tre boliger, før der kan bygges en ny bolig.
Ergo skal der ikke megen regnefærdighed til for at finde ud af, at så er der færre ledige lejeboliger til rådighed, og det vil sige, at kommunerne får rådighed over færre boliger, som kan anvises til folk, der er decideret boligløse og har brug for at få en hjælpende hånd fra kommunen.
Oven i købet mister de lejere, der ønsker at forblive lejere, deres rettigheder.
De lejere, som ikke ønsker at overgå til at være ejere, mister f.eks. - som det blev nævnt af hr. Keld Albrechtsen - muligheden for at råde over et lokale, de kan bruge til deres fælles fornøjelser, og de kommer til at stå uden for beboerdemokratiet, fordi de ikke får den samme indflydelse fremover.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, hvis det viser sig at være en rigtig, rigtig dårlig idé?
Vi har set resultaterne
fra andre steder, vi har kun gjort den erfaring, at det er en dårlig idé, og hvad vil man gøre fra Dansk Folkeparti?
Vil man sige til de lejere, der har mistet en hel bunke goder: Det er bare ærgerligt, men vi synes, det har været dejligt at være med i et forsøg? Er det virkelig det svar, man vil give?
Dansk Folkeparti og hr. Freddie Madsen sagde, inden denne forsøgsmodel kom på banen, at man var bekymret med hensyn til løsningen af boligsociale problemer, altså hvordan man kunne hjælpe mennesker, der stod i en akut boligmangelsituation.
Jeg ved ikke rigtig, hvad det er, som gør, at Dansk Folkeparti ikke længere mener, at det problem stadig vil kunne opstå, for det er jo netop det, kommunerne reagerer på, så hvad er egentlig begrundelsen for, at man er rendt fra de bekymringer?
Det er jo et skræmmende eksempel, katastrofen står lysende klar, når man ser, hvad der er sket derovre, efter at der er blevet solgt ud.
Pensionisterne mister deres rettigheder, og lejerne som sådan mister deres rettigheder, både med hensyn til beboerdemokratiet og på andre områder.
I praksis er det kun et spørgsmål om højere husleje.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, hvis vi efter 3 år finder ud af, at her er noget skidt?
Vi har et lysende klart svar fra England, så hvorfor skal vi indføre noget, som giver tilsvarende soleklare problemer herhjemme?
Der er da ingen grund til at gentage en fiasko.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Pensionistklubben, som i dag har nogle lokaler i en almen boligafdeling, kan selvfølgelig fortsætte.
Det, der er tale om, er, at det maksimalt vil blive tilladt kommunerne at sælge 5 pct. af de boliger, der er i området, og samtidig har pensionisterne selvfølgelig også mulighed for at købe nogle af lejlighederne.
Så bliver jeg spurgt, om jeg ikke synes, det er en ulykke, hvis Gellerupparken bliver udstykket.
Næh, jeg synes, det vil være lykken, hvis det er sådan, at hele Gellerupparken bliver udstykket, og at de mennesker, som bor der, vil købe deres lejligheder.
Det ville jo være alle tiders, så har ordningen været en succes uden lige. Det synes jeg ville være en god ting, så lad dog bare se, hvad der sker.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Hvis det ender med, at Gellerupparken bliver udstykket, skal vi lige se, om det duer eller det ikke duer - nej, det håber jeg altså ikke hr. Freddie H. Madsen kan mene i ramme alvor.
Vores folkepensionister hjemme i Holmstrup har et beboerlokale i afdelingen, hvor de har deres forening og deres aktiviteter, og det er en hamrende god forening, som i kraft af sit netværk løser en stor social opgave.
Men hvis et flertal i afdelingen hen over hovedet på pensionisterne beslutter det, bliver afdelingen udstykket.
Så overgår lokalet til ejerforeningen, og hvem siger, at ejerforeningen er interesseret i en pensionistklub?
Det er der ikke nogen grund til at tro, for pensionisterne får jo ikke mulighed for at være med i ejerforeningen, og så er byggeriet og hele den sociale sammenhæng splittet til atomer.
Det er derfor, vi ikke vil acceptere det, og det er derfor, at en hel del af os, der bor i de områder, vil bruge vores tid og vore kræfter på at forhindre det, og det vil sætte alt andet arbejde i stå.
Det er fuldstændig indlysende, det kan hr. Freddie H. Madsen ikke komme uden om, og jeg synes bare, han skulle forklare over for pensionisterne, hvordan han har tænkt sig at løse det lokaleproblem, de står med.