runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jeg vil godt lige understrege, at jeg ikke sagde ja til frit lejde generelt, men at jeg mener, at kommunerne har den særlige mulighed for at gå ind og give kontanthjælp i en periode - det kan man kalde frit lejde, det gør jeg så ikke - for dermed at få lavet en handlingsplan og få en pæn udgang og ophør af prostitutionsforholdet. Men med hensyn til de udenlandske prostituerede har vi jo lavet en handlingsplan, som især skal hjælpe de handlede kvinder, der er i Danmark.
Det er måske også derfor, Kristendemokraterne ikke har behandlet det så meget her i beslutningsforslaget, fordi der er sat en række initiativer i gang - og jeg tror også, at fru Line Barfod er bekendt med dem - som netop går ud på, at politiet i det hele taget er mere opsøgende, at man er i gang med at etablere et værested til de her kvinder, og at man har forlænget fristen for hjemsendelse.
Hvor de tidligere blev sendt ud af landet efter 24 timer, kan de nu være her i 15 dage, så man kan forberede en god hjemsendelse.
Line Barfod (EL), 2004-01-20:
Det glæder mig at høre, at ministeren støtter muligheden for frit lejde, og det vil jo for så vidt ikke koste noget, så jeg håber, at ministeren vil være klar til at melde ud til kommunerne med det samme, at det er regeringens opfattelse, at det er en god idé, at man på den måde hjælper nogle til at komme ud af prostitution.
Så håber jeg jo, at der også senere kan komme nogle penge med.
Men jeg ville gerne høre, hvad ministeren vil gøre for alle de mange, som er i prostitution, som kommer fra andre lande.
Der er jo mange gode elementer i det her forslag, men der mangler lidt i forhold til de mange, der kommer hertil.
Hvad vil ministeren gøre for at hjælpe dem, så de ikke bare bliver smidt ud af landet igen, men faktisk har en mulighed
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Det kommer jo an på, hvilke elementer der kommer med i en handlingsplan, for det er klart, at det kommer til at koste penge.
Der afventer jeg selvfølgelig de her forsøg, der kører, de metodeudviklingsprojekter, og så må vi jo prøve at sætte pris på, når vi når dertil.
Jeg har simpelt hen ingen idé om det; det ville være dumt at komme med et overslag nu.
Der kan jeg forstå, at de svenske erfaringer ikke er så entydige endda, for man mener, at de kunder, der har den fobi, den tvangsforestilling om, at deres liv bliver lykkeligere, hvis de går til en prostitueret, kan man ikke bare klare med simpel rådgivning.
Det er simpelt hen et livslangt forløb, stort set, så den er ikke så nem at gå til.
Men selvfølgelig kunne det være interessant at arbejde med.
Bodil Kornbek (KD), 2004-01-20:
Jeg synes, det er vældig fint, at ministeren sådan set er meget positiv over for de her forslag, og jeg kunne selvfølgelig godt have tænkt mig, at regeringen så rent faktisk var kommet med et forslag, når nu man ser den stigning, der er på prostitutionsområdet, herunder selvfølgelig også handel med kvinder, som jo er et kæmpe problem ikke bare i Danmark, men selvfølgelig også internationalt. Men i det her forslag er der selvfølgelig også et økonomisk udspil.
I hvilken ramme forestiller ministeren sig at man kan få den her sociale og helhedsorienterede indsats?
Vi ved jo, at man ikke får noget, uden at man også trods alt vil ofre noget på det.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jamen det har jeg også, og jeg sagde også, at jeg er meget positiv.
Jeg har de reservationer, som jeg her har nævnt, i forhold til frit lejde-diskussionen.
Men derudover synes jeg, det kunne være meget spændende med hensyn til punkt 3, at man mere målrettet prøver at finde ud af problematikkerne omkring internettet, og hvad der foregår der.
Det regner jeg bestemt også med er et af de temaer, der skal med i en eventuel handlingsplan, for jeg oplever det, som om der foregår et boom netop på det område.
Jeg synes også, at punkt 5 om, at undervisning om prostituerede skal introduceres som et tema på de sociale uddannelser, ville være relevant.
Lige nu sidder vi også i en anden kreds og diskuterer anbringelsesreform, og vi vil også gerne have, at man på de relevante uddannelser har mere viden om det.
Jeg vil meget gerne drøfte det her med undervisningsministeren, men det er jo altså i hendes afdeling.
Men jeg synes bestemt, at det vil være hensigtsmæssigt, at de folk, der arbejder med prostituerede, også ved, hvad det er for mennesker, man har med at gøre. Så synes jeg selvfølgelig også, at punkt 3 med, at der igangsættes forsøgsprojekter, som har til formål at udvikle og afprøve metoder i det opsøgende arbejde, der er målrettet escort, vil være en god ting.
Så er der punkt 4 - nu står jeg jo her og skal have overblik over dem - om, at der på forsøgsbasis etableres en anonym rådgivning af prostitutionskunder, der selv opfatter deres køb af seksuelle ydelser som problematiske.
Har jeg
ikke mere tid?
Så må jeg lige komme tilbage.
Bodil Kornbek (KD), 2004-01-20:
Jeg takker for, at ministeren har været positiv over for forslaget og synes, at det er vigtigt, at vi sætter fokus på det område og får det debatteret, for det er rent faktisk noget siden, det sidst er blevet debatteret.
Vi kan se, at udviklingen er konstant stigende på det område, så man må jo sige, at det er vigtigt, at vi får sat fokus på det, men også tør handle, så det hele ikke ender i ord.
Vi har handlet på baggrund af et forslag, vi fremsatte sidste år, om kriminalisering af prostitutionskøbere, hvor alle partier ønskede en social indsats.
Nu har der så været tale om frit lejde, men der er også de øvrige punkter, bl.a. om, at det bliver en del af noget uddannelse på nogle institutioner, og at man også vil i gang med at se på forsøgsprojekter via internettet, hvor der jo i dag også er stor annoncering af prostitution.
Så man kan sige, at de her punkter, vi har taget med, jo ikke er kopiering eller overlapning af det PRO-projekt, der kører p.t. i Århus Amt og Vejle Amt. Hvad mener ministeren helt konkret om de her punkter?
Hvis man virkelig ønsker at sætte fokus på det, så har man jo også en holdning til det.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jamen hvis det er det, fru Anne Baastrup her skitserer, som man ønsker, så er det allerede muligt i dag.
Det er muligt, så vidt jeg har forstået det, for en kommune fremadrettet at yde kontanthjælp i en periode, så man lige præcis, som fru Anne Baastrup skitserer, kan gøre det nemmere for dem at komme ind og få hjælp og gøre det muligt at lave en individuel handleplan.
Det mener jeg; jeg vil selvfølgelig meget gerne undersøge det, men det er mit klare indtryk, at man kan gøre det i dag.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-20:
Det, der var karakteristisk for det, Ombudsmanden oprindelig foreslog, var, at når man havde modtaget kontanthjælp i en periode for at have noget dække over for sine naboer og andet, så kunne man i den situation indgå en aftale over et vist forløb, hvor man så ikke fra socialforvaltningens side ville rejse spørgsmål om socialt bedrageri, for nu lavede man en handlingsplan, og så kunne man komme ud på den anden side.
Det vil sige, at det er et meget konkret forslag, Folketingets Ombudsmand er kommet med.
Hr. Henrik Dam Kristensen havde i hvert fald på det tidspunkt haft nogle overvejelser i ministeriet om, at det synes man i og for sig var noget, man kunne snakke videre om.
Så undrer det mig, at socialministeren nu siger, at det må være et spørgsmål for Justitsministeriet.
Det er det ikke.
Det ligger ganske klart i Ombudsmandens opfordring tilbage fra slutningen af 1970'erne.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jeg vil godt understrege, at der ikke kan gives frit lejde til prostituerede som en speciel gruppe.
Så skal man give det til en større gruppe, så vidt jeg har forstået.
Men jeg betragter det som et generelt retspolitisk spørgsmål, hvor man skal se på, om der skal være hjemmel til at se bort fra tidligere lovovertrædelser.
Men jeg synes også, det er svært at målrette det; det kan give nogle afgrænsningsproblemer i forhold til andre grupper, man så også vil synes det vil være hensigtsmæssigt at give frit lejde.
Så umiddelbart synes jeg ikke, det er nogen god idé.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-20:
Det var en meget kort tale, socialministeren holdt, men det skal jo også ses på baggrund af, at det er noget relativt nyt, at Det Konservative Folkeparti er ved at få en politik på prostitutionsområdet.
Jeg vil godt helt konkret spørge socialministeren: Hvad mener socialministeren om muligheden for frit lejde?
Det er et gammelt ombudsmandsforslag tilbage fra slutningen af 1970'erne
, tror jeg, og SF har løbende forsøgt at presse på for det op gennem tiden.
Har socialministeren ikke en holdning til det?
Jeg er godt klar over, at socialministeren ikke kan komme med noget lige nu, men der må da være en holdning til det.
Det har været noget, som vi har diskuteret løbende i Folketingets Socialudvalg op gennem 1990'erne - hvor hr. Henrik Dam Kristensen jo var, inden han holdt op - og peget på, at det kunne være en mulighed.
Hvad har socialministeren nu 2 år efter valget af holdning til det her punkt?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Kristendemokraterne vil via en helhedsorienteret social indsats give de prostituerede hjælp og støtte til at komme ud af prostitutionen, hvis de selv ønsker det.
Forslagsstillerne finder det vigtigt, at der gøres en større indsats for at hjælpe de prostituerede med at komme ud af prostitution, og de mener også, der er behov for at få de sociale myndigheder bedre med, når det gælder om at hjælpe de prostituerede.
Beslutningsforslaget består af fem delforslag, og derudover opfordrer forslagsstillerne til, at regeringen snarest fremsætter de nødvendige lovforslag og foretager de nødvendige ændringer i administrative forskrifter osv., så indsatsen kan blive styrket.
Prostitution er et område, som er vigtigt at sætte fokus på, især socialpolitisk fokus.
Vi ved nemlig, at prostituerede kan ende i en fastlåst social situation, som er skadelig for den enkelte, og vi ved, at det er uhyre vanskeligt for den prostituerede at komme ud af den fastlåste position uden støtte fra omverdenen, bl.a. fra de ansvarlige myndigheder.
Derfor er prostituerede også en målgruppe i regeringens handlingsprogram fra marts 2002, »Det Fælles Ansvar«.
Her fremlagde regeringen sine udviklingsmål eller sigtepunkter på prostitutionsområdet, og det er med de sigtepunkter for øje, vi har nogle aktiviteter i gang, der kan give os viden om behov og forslag til en bedre indsats.
Her tænker jeg på modelprojekterne i Vejle og Århus Amter og undersøgelser i proteamet i Videnscenter for Socialt Udsatte.
Bidragene fra disse aktiviteter vil komme i løbet af 2004, og når aktiviteterne er afsluttet, vil jeg - hvilket hele tiden har været min intention - fremlægge en handlingsplan ved udgangen af 2004.
Den vil fokusere på at fjerne barrierer, og den vil være med til at fremme en social indsats og gøre udslusning fra prostitution tilgængelig for dem, der gerne vil ud af et liv som prostitueret.
Planen vil også indeholde en række elementer, som genfindes i beslutningsforslaget, og da en forebyggende indsats er meget vigtig og har en høj prioritet, vil planen også dække dette felt.
Jeg synes, at beslutningsforslaget tager et godt afsæt og bygger på erfaringer fra både tidligere og igangværende undersøgelsesaktiviteter.
Men fordi vi venter på resultaterne af de igangværende aktiviteter, kan jeg ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Nu er det jo ikke ret lang tid siden, at den regering, som fru Inge-Lene Ebdrups parti Venstre er en del af, selv fremsatte forslag, som forholdt sig til netop det spørgsmål, der var forhandlet om.
Men det forhindrede ikke fru Inge-Lene Ebdrup i at støtte forslaget, og det skal heller ikke forhindre mig i at udtale, hvad det er for nogle principper, jeg gerne ser gennemført.
Jeg synes selvfølgelig, at det vil være positivt, hvis man kan nå frem til en aftaleløsning mellem parterne på området, og jeg forstod også, at det var et enigt Boligudvalg, som stod bag den opfordring, ministeren tilkendegav.
Selvfølgelig er det fornuftigt, at man laver denne forhandling.
Men lige så lidt som det afholdt fru Inge-Lene Ebdrup fra at udtale sin holdning, lige så lidt skal det afholde mig fra at sige, at principielt set synes jeg, det er den rigtige grænse, som ligger i forslaget.
Lissa Mathiasen (S), 2004-01-20:
Jeg ved ikke, om man fra Venstres side føler, at man indfrier valgløftet, men jeg tror godt, jeg kan sige, at der er ikke ret mange lejere, der føler, at Venstre indfrier valgløftet.
Valgløftet gik på tryghed for lejerne, hvorefter man fra regeringens side, støttet af Venstre og De Konservative, lægger an til mulighed for og accept af en huslejestigning på over 1.700 kr. om måneden for en lejlighed på godt 60 kvadratmeter, som vi jo har set ude i Aldersrogade,.
Det undrer mig lidt, hvis fru Inge-Lene Ebdrup ikke ønsker, jeg skal svare, men jeg mener ikke, det er at indfri valgløftet.
Det er ikke at give lejerne tryghed, tværtimod kan man sige, at det bekræfter, at regeringen er parat til at hælde alskens ulykker ned over lejerne.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Ja, men det er de 155 kr. også, de er i den grad kendt i lejelovgivningen.
Og i de 155 kr., vi har foreslået, er alt jo indeholdt.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Ministeren nåede ikke i farten at svare på mit første spørgsmål, som jeg egentlig synes var meget interessant, og som jeg også tror at resten af salen gerne vil have svar på, nemlig om ikke den mekanisme, ministeren foreslår, er nøjagtig den samme, som ligger i det her forslag, og som ministeren gennemheglede i sit første indlæg.
Så hvis ministeren har noget imod den mekanisme i det her tilfælde, så må det vel også betyde, at ministeren ikke længere står bag sit forslag, som nu hedder L 78 B.
Det må jo være en naturlig konsekvens af ministerens argumentation.
Og kan ministeren ikke bekræfte, at i det omfang 155-kroners-grænsen er kendt i den eksisterende lejelovgivning, er det alene i de tilfælde, hvor der er sket forbedringer af lejemål?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jo, jeg kan godt bekræfte det sidste, at det er i tilfælde, hvor der er sket forbedringer.
Men det er jo vigtigt, at vi har et enkelt system at arbejde med, for lejeloven er svær nok at finde ud af i forvejen, og derfor synes jeg, det er uhensigtsmæssigt at opbygge et nyt system.
Men det er jo en udlejers ret at tage den husleje, fordi lovgivningen er skruet sådan sammen.
Det virker så desværre meget kraftigt over for de lejere, vi taler om, fordi det kommer på én gang, hvor det selvfølgelig havde været mere hensigtsmæssigt, at man havde pålagt lejerne det stille og roligt.
Det er derfor, vi prøver at lukke det hul ved at sige, at det maksimalt må stige 155 kr. pr. kvadratmeter over 3 år.
Jeg kan ikke drage den parallel, som SF's ordfører drager til det her forslag om de 5 kr., for vi lægger jo ikke de almindelige omkostninger oven i de 155 kr. De skal være indeholdt.
Lissa Mathiasen (S), 2004-01-20:
Ministeren siger her, at det ikke kan dækkes med de 5 kr. Hvad er det, der ikke kan dækkes?
De 5 kr. svarer til det afkast, man fra udlejers side må få, nøjagtig som de 5 kr., man har, når vi taler om blandede ejendomme.
Jeg vil godt bede ministeren svare på, hvad det er, der ikke kan dækkes.
Nu kan jeg forstå, at ministeren trods alt har fået lidt kolde fødder med hensyn til de 155 kr. og erkender, at det er højt.
Vi har jo også set nogle grusomme eksempler på, hvad de 155 kr. pr. kvadratmeter kan betyde.
Jeg kan forstå, at ministeren vil bede de forskellige parter, udlejer og lejer, om at sætte sig ned og prøve på at finde en løsning.
Det vil jeg godt bede ministeren om at orientere om også her under debatten, det synes jeg ville være rimeligt.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Jeg skal ikke gøre det længere end højst nødvendigt, men blot sige, at SF støtter beslutningsforslaget.
Vi synes, det er tre rigtige punkter, man har valgt. Hvis vi skulle tilføje noget, skulle det være, at bag den 5-kroners-grænse, som er foreslået, ligger jo den problemstilling, at man blot glatter ud på de omkostningsstigninger, som i øvrigt bl.a. kan beregnes ud fra bruttoreguleringslovens § 9, stk. 2.
Det er en væsentlig forbedring.
Det kunne måske også diskuteres, om der ikke skulle tages fat om det mere grundlæggende problem, nemlig om man kan beregne et fuldstændig ublu afkast ud fra en rentesats, som det efterhånden er mange år siden, vi har kendt til i Danmark.
I SF vil vi gerne være med til at kigge yderligere på de mere grundlæggende problemer, men der er ikke nogen tvivl om, at de tre tiltag, som er foreslået, er væsentlige skridt i den helt rigtige retning.
Jeg skal i øvrigt sige på Enhedslistens vegne, at de også ønsker at støtte forslaget.
Tove Videbæk (KD), 2004-01-20:
De seneste dage har vi i medierne set nogle horrible eksempler på lejestigninger i forbindelse med forbedringer af lejligheder.
Disse eksempler er naturligvis helt uacceptable, og det ser ud, som om der er huller i loven.
Men det er lige så klart, at en udlejer, som forbedrer sin ejendom, skal have dækket sine omkostninger til forbedringer.
Der skal naturligvis være ræson og rimelighed i det, så folk ikke bliver nødt til at flytte på grund af huslejestigninger, men det er klart, at en ejer også skal have et rimeligt afkast af sin investering i sin ejendom.
I den forbindelse er det blevet nævnt, at 5 kr. pr. kvadratmeter er et godt beløb, fordi det i forvejen er et kendt beløb.
Men vi må i hvert fald tænke på, at 5 kr. i dag er ikke helt det samme som 5 kr. i 1990, så derfor synes jeg måske, det er uhensigtsmæssigt, at der står et fast kronebeløb i en lov.
Jeg håber, der bliver set på det.
Derfor vil jeg også gerne høre, hvilke forslag den arbejdsgruppe, som nu er nedsat til at arbejde med sagen, kommer frem med.
Vi er i hvert fald meget spændt på, hvad de når frem til, og vi synes også, det er vigtigt, at man sammenholder de ting, vi arbejder med i dag, med den øvrige del af lejeloven, så lejere og udlejere ikke skal opleve pludselige hovsaændringer af loven i tide og i utide, men at vi snart får den reform af lejeloven, som har været efterspurgt i årevis.
Til sidst vil jeg sige, at jeg er enig med den radikale ordfører i, at vi skal se frem til de forhandlinger, som nu skal i gang.
Vi synes, det er positivt, at man har stoppet et andet lovforslag og siger: Lad os nu lige trække vejret, lad os sætte en arbejdsgruppe i gang og finde en løsning, som alle kan være tilfredse med.
Det er vi i hvert fald meget tilfredse med.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-01-20:
Jeg må sige, at mens jeg sad og lyttede til den socialdemokratiske ordførers tale, blev jeg mere og mere forundret, for det vrimlede jo med udsagn, som ikke stemmer overens med virkeligheden.
For det første at statsministerens valgløfter skulle have noget som helst at gøre med de huslejestigninger, vi har set over sommeren.
Jeg vil gerne bede
Socialdemokraternes ordfører om at bekræfte, at de huslejestigninger, vi har set over sommeren, er en følge af den gældende lejelov, som også var gældende under den tidligere regering.
Man ændrede lejeloven 31 gange, men man syntes ikke, man ville røre ved det her, så jeg skal bare bede om at få bekræftet, at de stigninger, vi har set, ikke har noget som helst med statsministerens valgløfter at gøre, men er en udløber af den gældende lejelov.
Lissa Mathiasen (S), 2004-01-20:
Statsministeren sagde forud for valget i 2001, at såvel ejere som lejere skal kunne føle sig trygge og skal vide, at de ikke pludselig kommer ud for store, uventede huslejeudsving.
Jeg mener, det også må betyde, at en regering - selv en borgerlig regering - må være forpligtet til at gribe ind
, når det pludselig viser sig, at der er nogle, som udnytter et smuthul, vi aldrig har tænkt skulle være der. Da lovgivningen blev lavet i tidernes morgen, var det netop - det tror jeg også fru Inge-Lene Ebdrup kan bekræfte - fordi vi havde en meget høj rente og derfor accepterede muligheden set i forhold til, hvor stort et afkast der skulle være.
Men i dag har vi ikke den høje rente, og udlejerne betaler ikke de penge, men mener, det er rimeligt, at lejerne skal betale dem.
Jeg mener, at der blev givet et tilsagn fra statsministeren - og jeg tror i hvert fald også, at lejerne opfattede det sådan - som gik ud på, at der ville ikke være nogen forskel, uanset om det var en socialdemokratisk ledet regering eller en Venstreledet regering; trygheden ville være den samme.
Men vi må konstatere, at det er den i hvert fald ikke.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-01-20:
Nej, det er jeg enig i, for det, som den socialdemokratiske ordfører nu bekræfter - selv om det jo nok ikke er tilsigtet - er jo netop, at det valgløfte, vi afgav, nemlig at man som lejer ikke skal udsættes for uventede huslejestigninger, indfrier vi nu.
Vil den socialdemokratiske ordfører ikke bare være så sød at bekræfte over for mig, at det netop er vores valgløfte, der bliver indfriet med vores forslag?
Lissa Mathiasen (S), 2004-01-20:
Jeg ved ikke, om man fra Venstres side føler, at man indfrier valgløftet, men jeg tror godt, jeg kan sige, at der er ikke ret mange lejere, der føler, at Venstre indfrier valgløftet.
Det undrer mig lidt, hvis fru Inge-Lene Ebdrup ikke ønsker, jeg skal svare, men jeg mener ikke, det er at indfri valgløftet.
Det er ikke at give lejerne tryghed, tværtimod kan man sige, at det bekræfter, at regeringen er parat til at hælde alskens ulykker ned over lejerne.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jo, det er jeg jo også fuldstændig enig i
Jeg synes bare, at loven er tilstrækkelig, som den er i dag, for der er jo netop mulighed for, at en skolelærer tager hånd om problemet, eller, hvis skolelæreren eller en anden, der er i barnets netværk, ikke selv kan håndtere det, netop kan underrette kommunen om, at her er et barn, der er i krise, et barn, der er i sorg og ikke får den nødvendige hjælp.
Det kan man mærke på barnet.
Og så er der jo paragraffer i serviceloven, der netop kan hjælpe til, at der gives de tilbud, der er nødvendige.
Det synes jeg er en god lov og også en nødvendig lov.
Og jeg er fuldstændig enig i, at der kan være situationer, hvor familien ikke kan klare det her, hvor man ikke har et netværk, man har kontakt med, der kan gå ind og hjælpe.
Karen Jespersen (S), 2004-01-20:
Fru Pia Kristensen siger, at det ikke bare er bygningerne, der er vigtige, men også kvaliteten af den indsats, der bliver ydet; der skal gøres en god socialpædagogisk indsats, og der er allerede en type personale, der kan magte den opgave.
Men mener fru Pia Kristensen, at personalet er godt nok rustet, når der samtidig kan peges på, at syv ud af ti unge med svære psykiske vanskeligheder ikke er behandlet tilstrækkeligt, og er Dansk Folkeparti villig til at se nærmere på, hvorvidt der er et område her, hvor der trænger til at blive gjort en særlig indsats, bl.a. at personalet bliver oprustet, og at psykologer og psykiatere kommer i bedre kontakt med de unge?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Den årsag kender jeg ikke.
Jeg bliver spørgeren svar skyldig og må bede spørgeren stille et spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-20:
Dansk Folkeparti har været med til af afsætte penge til både sikrede institutioner, særlig voldelige unge og videreuddannelse af personalet.
Det er der afsat penge til på
finansloven
Line Barfod (EL), 2004-01-20:
Fru Pia Kristensen svarer ikke på det, jeg spørger om.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at sætte nogle penge af, der kan sikre, at kriminalforsorgen i frihed bare som minimum kan leve op til de lovkrav, der er om at kunne holde ordentligt tilsyn og holde møder med de mennesker, som har fået en betinget dom eller er prøveløsladt eller andet?
Hvorfor vil man ikke som minimum være med til at sikre, at inden de unge kommer ud af de sikrede institutioner eller fængsler, er der sørget for, at der er en plan for dem, så man kan følge op på den plan og sikre, at de kommer i gang med noget andet og ikke kommer ud i ny kriminalitet?
Jeg forstår simpelt hen ikke sammenhængen mellem det, Dansk Folkeparti siger, og det, de rent faktisk gør, når pengene skal sættes af.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-20:
Vi ønsker, at de skal sidde på sikrede institutioner, hvor der ydes en god socialpolitisk indsats, så de kan resocialiseres og komme tilbage, komme ud i samfundet igen.
Sådan er det.