runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2001-02-20:
Det her er jo en sag, som vi har diskuteret i Folketinget de sidste mange, mange år.
Desværre så var det ikke den radikale undervisningsminister, der fik magt, men det var den socialdemokratiske del af regeringen, der fik magt, da det her lovforslag blev fremsat.
SF, Enhedslisten og CD har stillet nogle ændringsforslag, som i et vist omfang retter op på de mangler.
Det handler bl.a. om at sikre, at de organisationer, der repræsenterer elever og studerende, får mulighed for at komme til at sidde i rådet.
Det handler også om at sikre de unge en mulighed for at få en sikkerhedsuddannelse.
Det handler også om, at de skal have en egentlig ret til at udtale sig og til at stemme i de forskellige sikkerhedsudvalg.
Det er beskæmmende, hvis det er sådan, at man ikke kan finde et flertal her i salen for de her ganske simple ændringsforslag.
Der skal ikke herske tvivl om, at SF støtter lovforslaget til sidst, for det er bedre end ingenting, men der skal heller ikke herske tvivl om, at SF er dybt beskæmmet over, at den socialdemokratiske del af regeringen ikke i langt højere grad mener, at børn og elever og studerende skal have indflydelse på deres hverdag.
Vi vil fremover kunne se en lang række arbejdsmiljøbetingede skader, fordi ungerne ikke på et tidligt tidspunkt lærer, at noget af det vigtigste i verden er, at man har et godt undervisningsmiljø, ellers så lærer man ingenting.
Det er beskæmmende, men vi bliver jo nødt til at tage det til efterretning.
Tove Videbæk (KRF), 2001-02-20:
Kristeligt Folkeparti har bebudet, at vi vil redegøre for vores stilling til L 40 under anden behandling, og derfor skal jeg orientere om, at vi stemmer for ændringsforslag nr.
Vi stemmer hverken for eller imod ændringsforslag nr. 2, og vi stemmer for ændringsforslag nr. 3. Lovforslaget her synes vi ikke er tilfredsstillende, men vi synes alligevel, at det er et skridt i den rigtige retning.
Med lovforslaget gøres der egentlig ikke noget konkret ved børnenes miljø, og der indføres egentlig heller ikke nogen nye rettigheder og standarder.
Sidste år havde en række partier - deriblandt
Kristeligt Folkeparti -
jo et forslag til behandling vedrørende elevers og studerendes miljø.
Dette blev desværre ikke vedtaget.
Det forslag ville have taget fat på problemet konkret og forsøgt at løse det ved helt konkret at komme i gang med at forbedre miljøet.
Men det her forslag er trods alt bedre end ingenting, så derfor vil Kristeligt Folkeparti stemme for det samlede forslag ved tredje behandling.
Jette Gottlieb (EL), 2001-02-20:
Det er Enhedslistens opfattelse, at det, vi sagde, da det her lovforslag første gang kom på tale, er blevet bekræftet, nemlig at det stort set er en fis i en hornlygte.
For alle de konkrete redskaber, som eleverne skulle have fået til at bearbejde deres eget arbejdsmiljø, er ikke leveret i det her lovforslag, og derfor er vi selvfølgelig heller ikke tilfredse med det.
Det er rigtigt, at der er lavet nogle få strukturelle rammer, som kan give mulighed for, at man på et senere tidspunkt måske kan gøre noget effektivt ved arbejdsmiljøet
på skolerne, men indtil videre så tror vi ikke på, at viljen er til stede, og det er også det, vi ser bekræftet.
Så vi er ikke tilfredse med det.
Men vi opfatter forslaget som en begyndelse, og vi regner med, at eleverne fortsat vil lægge et stadigt pres først og fremmest på Socialdemokratiet, så partiet kan indse, at det er nødt til at gøre noget på det område.
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Vi kan den dag i dag konstatere, at der trods de allerbedste hensigter om ligeløn for arbejde af samme værdi mellem mænd og kvinder fortsat er 12 pct. forskel på det private arbejdsmarked og 2 pct. på det offentlige.
Det er helt uacceptabelt, og det må der nu gøres noget ved.
Statsministeren sagde på regeringens konference om ligeløn, som blev afholdt for nylig på Børsen, at det er kvinderne, der har skabt velfærdssamfundet gennem den meget høje deltagelse på arbejdsmarkedet, men man kan bestemt ikke sige, at kvinderne får løn som fortjent, hverken i ungdommen eller alderdommen.
Mange kvinder mister
samlet set meget store beløb i løbet af hele arbejdslivet.
Men når det er sådan, så kan det nok kun forklares ved, at de gamle kønsrollemønstre fra hjemmet lever alt for godt videre på arbejdspladsen, og det skyldes ikke mindst, at det i langt de fleste tilfælde er mænd, der forhandler løn, både på arbejdsgiver- og lønmodtagerside. Arbejdsmarkedets parter og de enkelte virksomhedsledere bærer derfor et meget stort ansvar for, at der stadig er så urimelig store lønforskelle mellem mænd og kvinder.
Alle på arbejdsmarkedet og de besluttende myndigheder har derfor en pligt til at rette op på de skæve forhold, men arbejdsmarkedets parter kan ikke løse problemet alene.
Historien viser, at der er en vis træghed i organisationerne.
Selv om Danmark i 1960 ratificerede ILO-konventionen vedrørende ligeløn, så fjernede DA og LO først de sidste kvinde- og mandesatser i 1973.
Derfor er det også vigtigt, at Folketinget påtager sig et ansvar, så der kan skabes reel ligeløn, som loven siger.
Der er mange grunde til en revision af lov om ligeløn og en opstramning af virkemidler til gennemførelse af loven.
Besvarelse
Kim Andersen (V), 2001-02-20:
Jeg vil gerne understrege over for ministeren, at jeg ikke beder ministeren om at kommentere artiklerne i encyklopædien.
Jeg beder ministeren om at forholde sig til den offentlige debat, der har været i bl.a. Berlingske Tidende og Jyllands-Posten om vægtningen af nogle væsentlige artikler om ideologier, herunder kommunismen, i Den Store Danske Encyklopædi.
Og jeg går ud fra, at ministeren forholder sig aktivt og konstruktivt til den politiske, samfundsmæssige debat, der er i tiden - også om så vigtige spørgsmål som udgivelsen af encyklopædien, som er et vigtigt værk, som er vores fælles hukommelse og referenceramme.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Det skal forstås på den måde, at jeg betragter det som aldeles upassende, hvis kulturministeren begyndte at give udtryk for, hvad hun eller han måtte mene om forskellige bidrag til en encyklopædi.
Det vil svare til, at undervisningsministeren skulle sidde og godkende historiebøgerne til folkeskolen.
Kim Andersen (V), 2001-02-20:
Vil det sige, at jeg må opfatte ministerens svar sådan, at ministeren ikke har nogen holdning til de artikler, der har været bragt i de store danske dagblade om encyklopædien og dens vægtning af beskrivelsen af den kommunistiske ideologi, og at ministeren heller ikke mener, at det er et samfundsrelevant spørgsmål at have en sådan holdning?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Der er jo ikke tale om en autoriseret statsudgivelse, vil jeg gerne gøre opmærksom på.
Endelig synes jeg også, det er vigtigt at huske på, at det, der kendetegner et demokrati, er, at det er mange forskellige kilder, der bidrager til den fælles hukommelse.
Så encyklopædien er ikke den eneste fælles hukommelse, vi har til rådighed.
Heldigvis for det.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-20:
Ja tak, formand.
Man flytter jo lidt rundt i salen.
Der sker jo ting her i Folketinget.
Mit spørgsmål til kulturministeren er, om det ikke er sådan, at aviserne har skrevet galt, når de her i de forløbne dage har refereret ministeren for at have sagt, at det er censur, hvis man lægger filtre i computerne på landets biblioteker, som filtrerer pornobilleder fra, sådan at børn og unge og andre ikke kan gå ind på offentlige biblioteker og se på pornografi.
Har jeg forstået det rigtigt, sådan som jeg med min tankevirksomhed har opfattet det, at medierne har taget fejl, og at ministeren selvfølgelig ikke ønsker, at man kan se på pornografi på offentlige områder som for eksempel bibliotekerne?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Der vil ikke være tale om censur, hvis et bibliotek beslutter, at man ikke via Internettet har adgang til forskellige pornosider på Internettet.
Men som jeg også har givet udtryk for, stiller jeg mig stærkt tvivlende over for de muligheder, der er for at begrænse adgangen, altså til at gøre anvendelse af de såkaldte filtre. Men jeg synes, at man skal være opmærksom på, at Forskningsudvalget for få dage siden tilkendegav over for Folketinget, at man er interesseret i, at regeringen tager initiativ til at sikre, at alle institutioner, herunder også Kulturministeriets institutioner, sørger for, at der er en netetik, altså at alle institutioner gør sig overvejelser om, hvordan vi sikrer, at Internettet bliver brugt mest hensigtsmæssigt af vore brugere.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-20:
Ja tak.
Det synes jeg da var et nogenlunde tilfredsstillende svar.
Det anses ikke for at være lødigt eller for at være oplysninger, et bibliotek skal have.
Så det var jo positivt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Jeg skulle måske lige præcisere, at man jo kan forstå forskellige ting ved censur.
Men det er sådan, at bibliotekerne ikke er forpligtet til at stille alle typer materialer og alle oplysninger, som man kan få via Internettet, til rådighed for brugerne.
Og til det stillede spørgsmål: Regeringen har tænkt sig at følge den opfordring, der er kommet fra Forskningsudvalget, dvs. at alle ressortministerier vil gå i gang med at opfordre deres institutioner til at få lavet en netetik.
I Kulturministeriet er vi ikke til sinds nu at opfordre alle biblioteker til at gå ind og sætte filtre på deres computere, sådan som jeg også har redegjort for tidligere.
Til gengæld vil vi opfordre bibliotekerne og andre institutioner til at gøre sig overvejelser om, hvordan vi sikrer, at Internettet bliver brugt mest hensigtsmæssigt, og ikke mindst hvordan vi sikrer os, at børn og unge bliver beskyttet.
Og der er jeg fuldstændig overbevist om, at i forhold til bibliotekerne er det vigtigt, at der er tale om offentlige rum.
Altså jeg tror ikke, at der er mange, der vil sidde midt i et offentligt rum og surfe mellem pornosider.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-20:
Efterhånden er der jo ikke megen selvcensur eller kritik eller hæmninger tilbage i det danske samfund, så der er sikkert mange, der vil sidde i offentlige rum og se på de værste pornografiske billeder.
Jeg tror desværre, at det jo er blevet sådan.
Men jeg opfatter ministerens svar her som glædeligt og som et tegn på, at der er sket en glidning i en for mig rigtig retning på det her område med netetik, og at nu skal vi se på sagerne.
Så vil jeg spørge, om ministeren, jeg havde nær sagt, også har ændret lidt holdning på området, når det drejer sig om pornografiske udsendelser på almindelige tv-kanaler som f.eks. Kanal København, en stor lokal sendestation, som rammer en tredjedel af Danmark og en tredjedel af de danske børnefamilier, og som efter klokken 24 sender hård pornografi.
Er det noget, ministeren vil tage initiativ til at få stoppet?
Ja, det chokerer mig jo ikke, men det skuffer mig lidt
, fordi jeg på netfilterområdet opfattede en glidning i ministerens holdning i en positiv retning.
Men er ministeren ikke klar over, at det er børn og unge ofte ikke, og at rigtig mange børn og unge i dag har tv på deres eget værelse?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Jo, det gør regeringen indtil kl. 24 om aftenen via den lov, vi har.
Men efter kl. 24 må det altså være forældrenes ansvar at sørge for, at børnene er kommet i seng.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ester Larsen (V), 2001-02-20:
I en tid, hvor vi taler meget om dansk kultur, om danske værdier, ja, så repræsenterer H.C. Andersens 200-årsdag i år 2005 en meget enestående mulighed for landet og også for landets kulturminister til at skabe opmærksomhed, både nationalt og internationalt, omkring nogle af verdenslitteraturens største mesterværker.
Ministeren proklamerer ved enhver lejlighed, at børnekultur har ministerens særlige opmærksomhed.
Og så er der jo her en enestående mulighed for at skærpe opmærksomheden omkring H.C. Andersens eventyr.
Hvordan kan det så på denne her baggrund være, at ministeren ikke har taget initiativ til, at der er afsat midler på finansloven til en væsentlig fejring af 200-års jubilæet for H.C. Andersens fødsel?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
I den 4-årige regionalkulturkontrakt, vi har indgået med Odense Kommune, er der afsat penge til fejringen.
Jeg synes, at Odense Kommune og Fyns Amt har taget et vældig godt initiativ bl.a. i samarbejde med Odense Universitet med henblik på at sikre, at vi får en solid fejring af 200-års-jubilæet.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er vigtigt, at vi markerer et sådant jubilæum, og en af måderne, Kulturministeriet gør det på, er ved at være repræsenteret i det udvalg, der forbereder festlighederne i forbindelse med 200-års jubilæet.
Desuden har vi afsat penge til det i den regionale kulturkontrakt med Odense Kommune.
Endelig er H.C. Andersen-fejringen en del af den satsning, som Det Internationale Kultursekretariat vil tage initiativ til i forbindelse med den handlingsplan for det internationale kultursamarbejde, vi er ved at forberede.
Ester Larsen (V), 2001-02-20:
Ja, det drejer sig om 250.000 kr., som er overført fra tipsmidlerne.
Er ministeren fuldstændig uvidende om, hvilken størrelsesorden man i Tyskland satte midler af til fejringen af Goethe-jubilæet?
Nu er det jo primært en regerings ansvar at tage initiativ til at sikre de nødvendige midler til kulturlivet.
Og jeg er ret chokeret over, at ministeren opfatter fejringen af H.C. Andersen-jubilæet som et lokalt/regionalt anliggende. Når man i Tyskland arbejdede med et budget på 250 mio. kr. omkring Weimar til markering af Goethe, så synes jeg nok, at vi i Danmark står med en kunstner, en forfatter, som er nået langt, langt videre ud i verden end Goethe, og som har nået alle samfundslag.
Når vi ser, at man i Japan, i Kina allerede nu er i gang med at forberede en meget voldsom og flot markering af H.C. Andersen, så synes jeg, det i nogen grad er meget beskæmmende og meget fattigt, at man har stillet 250.000 kr. til rådighed, som kun dækker et lille hjørne af et sekretariat.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren vil drage omsorg for at indhente oplysninger om, hvad statens egne institutioner har af planer, hvad har Det Kgl. Teater, hvad har Danmarks Radio, hvad har Radiosymfoniorkesteret, hvad har Statens Museum for Kunst, hvad har Filminstituttet for planer for at fejre H.C. Andersen-jubilæet?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Jeg er ked af, der skal så lidt til at chokere fru Ester Larsen.
Jeg synes ikke, regeringen har noget at være flov over.
Vi har fejring af H.C. Andersen-jubilæet med i den internationale kulturhandlingsplan.
Vi har understøttet et af de initiativer, der er taget i forbindelse med H.C. Andersen-jubilæet.
Jeg synes faktisk, det somme tider er afgørende at gå ind og understøtte det, andre laver, i stedet for selv med bål og brand at sætte initiativer i værk. I forbindelse med offentliggørelsen af den internationale kulturhandlingsplan vil det komme til at fremgå, hvilke initiativer de forskellige institutioner vil tage i tilknytning til H.C. Andersen-jubilæet.
Ester Larsen (V), 2001-02-20:
Jeg synes, det er meget skuffende, at ministeren prioriterer H.C. Andersen-markeringen så lavt, som det kommer til udtryk.
Her står vi med et af verdenslitteraturens største forfatterskaber.
Vi står med en enestående mulighed for at udbrede kendskabet til H.C. Andersen dels her i landet, men så sandelig også internationalt, og så bliver der henvist til nogle tipsmidler, som man tilfældigvis kunne undvære.
Mit spørgsmål er: Er det sådan, at den kulturpolitik, som ministeren står for, lægger væsentlig mere vægt på eksperimenterende, tværkulturelle, multietniske arrangementer og projekter frem for en værdisættelse og en støtte til det, der virkelig er en meget, meget væsentlig del af den danske kulturarv.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Jeg forstod ikke det her med det tværgående, tværkulturelle osv., så jeg må nøjes med at svare på det, jeg kan.
Jeg synes ikke, der er tale om en underprioritering af H.C. Andersen-jubilæet.
Så vidt jeg husker, er der for øjeblikket afsat omkring 12 mio. i alt til initiativet.
Der kommer vi trods alt et stykke vej.
Samtidig har vi nogle penge i det internationale kultursekretariat, omkring 10 mio.
Hvordan de skal prioriteres, har vi ikke taget endelig stilling til, men det er da klart, af en del af de penge vil blive brugt i forbindelse med H.C. Andersen-jubilæet.
Endelig vil jeg da heller ikke afvise, at det ender med, at vi i Folketinget bliver enige om, at der skal satses væsentlig flere penge på H.C. Andersen-jubilæet.
Men under alle omstændigheder er vi i gang.
Der er taget virkelig fine og fornuftige initiativer, som jeg synes vi godt kan bryste os af som danskere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Rohde (V), 2001-02-20:
I det her tilfælde taler vi om udsendelsen »Big Brother«, hvor man skifter fra huset og over til et studie, og indimellem sender man reklamer.
Den praksis har ministeren været ude i dagspressen og kritisere, sådan som jeg har opfattet det.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren om at give ministerens bud på en definition af, hvad et tv-program er.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at det så bliver ministerens svar, for det er ikke defineret i loven.
Grunden til, at det ikke er defineret i loven, er, at det er utrolig svært at præcisere, hvad en udsendelse er.
Men for mig er det oplagt, at f.eks. TV-Avisen er en sammenhængende udsendelse, og det ville virke underligt, hvis der midt i TV-Avisen var et brud, hvor der blev vist reklamer.
Jeg har ikke specielt kritiseret TvDanmark.
Jeg har kritiseret alle tv-stationer, herunder også TV 2, for i alt fald at gå til grænsen af, hvad der er ånden og intentionen i den medielovgivning, vi har.
Men jeg har på intet tidspunkt sagt, at man ikke levede
op til lovens bogstav, for så vidt jeg kan vurdere, så gør man det.
Jens Rohde (V), 2001-02-20:
Det her handler lidt om lighed for loven, for det er jo en kendsgerning, at TV 2 benytter sig af den samme praksis, specielt når man sender sport, men selvfølgelig også hver eneste morgen.
Hvis man kigger i programoversigten, står der 6.30-9.10 bare: Go' morgen Danmark.
Det er altså ét program, som TV 2 sender, og ministeren kan vel formentlig bekræfte, at der bliver sendt massevis af reklamer i morgenprogrammerne fra TV 2. Mit spørgsmål til ministeren er derfor, om det ikke var bedre at lade det være op til tv-stationerne og i sidste ende tv-seerne, om de gider se på det, således at det finder sin helt naturlige balance.
For med en kritik på den her måde af tv-stationernes fremgangsmåde underminerer man jo i realiteten deres finansiering af de udsendelser, som vi gerne vil se.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Sådan er det i dag.
Det er op til tv-stationerne selv at tage stilling til, hvordan man definerer en udsendelse, og med andre ord er det også op til seerne at vurdere, om man gider at se det ene tv-program frem for det andet. Hermed sluttede spørgsmålet.
Kim Andersen (V), 2001-02-20:
Som kulturministeren givet er bekendt med, har der gennem nogle måneder været en stor debat i vore store dagblade om Den Store Danske Encyklopædi og encyklopædiens dækning af begrebet kommunisme.
Der har været kritik af, at encyklopædien ikke tilstrækkelig kritisk beskrev kommunismen i al dens væsen og danske kommunister og deres gerninger i forbindelse med den kommunistiske ideologi.
Om kulturministeren finder, at der er ensidighed i dækningen af kommunismen i den store danske encyklopædi.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Hvis man synes, det er upassende for en kulturminister at kommentere enkelte programmer og indholdet i et enkelt tv-program med henblik på at vurdere, om det er public service eller ej, så synes jeg også, at det vil være en farlig udvikling, hvis det var sådan, at det var en kulturminister eller eventuelt et flertal i Folketinget, der skulle tage stilling til, hvilke informationer og oplysninger der skulle indgå i Den Store Danske Encyklopædi.
Endelig synes jeg også, det er afgørende at have en liberal holdning til det her spørgsmål.
Med andre ord er det op til de potentielle købere af encyklopædien at tage stilling til, om det her er et værk, man vil have stående hjemme i reolen eller ej. Så jeg synes ærlig talt, at vi skal lade det være op til danskerne selv, til forbrugerne selv at tage stilling til, om der er en tilstrækkelig nuanceret dækning af kommunismen og andre temaer i Den Store Danske Encyklopædi.
Kim Andersen (V), 2001-02-20:
Jeg anfægtede i mit spørgsmål ikke den redaktionelle frihed i forbindelse med udarbejdelsen af encyklopædien.
Jeg spurgte alene om kulturministerens holdning til de artikler, der beskriver kommunismen.
Encyklopædien er jo det danske samfunds fælles hukommelse og vores opslagsværk, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at man også politisk, også fra kulturministerens side forholder sig til, om det afspejler den virkelighedsopfattelse, som kollektivt er i det danske samfund på dette område.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Nu er Tyskland et lidt større land end Danmark, og derfor er det nok ikke så underligt, hvis der var flere midler sat af til Goethe-jubilæet.
Jeg synes, det er meget glædeligt, at privatinvestorer er gået så aktivt ind i det her arbejde.
Og det er også klart, at vi fra Kulturministeriets side vil bakke op i det omfang, vi kan. Desuden står det jo ethvert parti frit at rejse det her i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Så vidt jeg husker, blev det ikke rejst i forbindelse med sidste års finanslovforhandling, men da vi jo nærmer os en ny forhandling, vil jeg da opfordre partierne til at tage det med i deres prioritering i forhold til de kommende års finanslove.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-20:
Det er nemlig sådan, at det ikke er lovligt at sende stærkt pornografiske programmer før efter klokken 24, dvs. på et tidspunkt, hvor børnene er lagt i seng.
Det vil sige, at jeg synes, vi har en passende balance mellem på den ene side at have en liberal holdning til pornografi og på den anden side ønsket om at beskytte børn og unge.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-02-20:
Jeg er meget enig med fru Anni Svanholt i, at det er et væsentligt problem, hvis ikke mænd og kvinder får samme løn for samme arbejde.
Tror fru Anni Svanholt, at alle mænd får samme løn for samme arbejde?
Er der ingen forskel i aflønningen af mænd, der udfører de samme funktioner?
Får alle kvinder samme løn for samme arbejde, eller kan der også findes forskelle i aflønningen af kvinder, der egentlig udfører det samme arbejde?
Beror de her såkaldte uforklarlige faktorer, der spiller ind, udelukkende på køn, eller er det bare sådan, at man statistisk ikke kan få afdækket, hvad det er, lønforskellene skyldes?
Og hvis der er de dér forskelle kvinder og kvinder imellem og mænd og mænd imellem, vil fru Anni Svanholt så også reducere de forskelle?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-02-20:
Jeg skal takke for fru Margot Torps forsøg på et svar til mig; men jeg må jo så spørge arbejdsministeren: Hvornår får Folketinget det meget omtalte lovforslag?
Hvornår får vi lov at se, hvad man er nået frem til?
Det vil jeg meget gerne have en konkret dato på frem for det lidt flydende »om en 14 dages tid«.
Det er jo helt uacceptabelt at diskutere på de grundvilkår.
Men det er måske mere arbejdsministerens ansvar, end det er den socialdemokratiske ordførers.
Jeg vil gerne spørge fru Margot Torp: Hvad mener man med forslaget til vedtagelse, når det siges, at der skal udarbejdes anonymiseret, kønsopdelt lønstatistik på virksomhedsniveau?
Hvordan vil man sikre sig, at der bliver tale om anonymitet for den enkelte?
Og hvad ligger der i første pind i forslaget til vedtagelse?
Kan vi være sikre på, at det er lønmodtageren, medarbejderen selv, der får en ret og ikke en pligt?
da betydning for, hvordan vi skal vurdere forslaget til vedtagelse.
Margot Torp (S), 2001-02-20:
Til fru Pia Christmas-Møller: Der er flere måder, man kan anonymisere på, bl.a. ved at sikre, at det f.eks. ikke sker på en arbejdsplads med to medarbejdere, en af hvert køn.
Man skal måske sige, at man skal op over fem af hvert køn, for at man kan tale om en anonymisering.
Jeg kan berolige fru Pia Christmas-Møller med, at der ingen pligt bliver til, at medarbejdere skal undersøge, hvorvidt de bliver diskrimineret på lønnen.