runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2004-12-17:
Undervisningsministeren fremhæver, at man fastholder måltallet.
Undervisningsministeren siger, at det forslag, som ligger her, er et forslag, som også den tidligere regering i første omgang havde fremsat.
Begge dele er korrekte, men forudsætningen kan det jo være har ændret sig.
Det kan jo godt være, at det at sige, at man fastholder måltallet, er uden mening, fordi behovet er blevet større.
Det andet er, at den daværende regering jo sådan set via egne overvejelser og diskussioner konstaterede, at det forslag, den havde fremsat, ikke var hensigtsmæssigt, men det er det, den nuværende regering gentager.
Det tredje, jeg godt vil understrege, er: Når vi er tilhængere af, at produktionsskolemuligheden skal være til stede, og at det ikke er givet, at måltallet skal være, som det var for 4-5 år siden, for det kan være, behovet er større, så er det, fordi vi vil have, at disse unge mennesker skal ind i en kompetencegivende uddannelse, og uden produktionsskoletilbuddet har de ikke i dag den mulighed for at få en kompetencegivende uddannelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-12-17:
Sikke en gang søforklaringer, at det ikke skulle være vores målsætning.
Det er jo, som om man slet, slet ikke har følelse med, hvad der sker rundtomkring.
Produktionsskolerne er da ikke opstået ud af ingenting.
De er opstået, fordi der var et behov, fordi der var en restgruppe, hvis problemer der skulle findes løsninger på.
Derfor er det jo rigtigt, at når man gør det på denne her måde, så giver man ikke mulighed for, at der kan være det alternativ i fremtiden.
Det illustrerer de nøgne tal, som jeg her har lagt frem.
Regeringen siger, at den har en helt ny plan, der sådan set løser restgruppens problemer.
Altså hvis man gør det, så er det jo, fordi man er fuldstændig fjern fra virkeligheden udeomkring.
Den sidste betragtning, som undervisningsministeren kom med, fortæller jo netop det, som der er en hel del der frygter, at det her jo i virkeligheden handler om at få lukket skolerne.
Nu blev der jo meget klart sagt fra undervisningsministerens side, at man sådan set har et andet tilbud.
Derfor er jeg nødt til at spørge undervisningsministeren: Er det derfor, at man vil udsulte skolerne i de svage områder?
Jeg kan fortælle, at på Morsø, hvor man har en meget svær økonomi, kommer man til at mangle 127.667 kr., i Sydthy, som vel nok har det laveste indkomstgrundlag at beregne skat på og derfor også har en virkelig svær økonomi, kommer man til at mangle 225.509 kr.
, og i Hanstholm, hvor det ikke ser meget bedre ud, er det 264.181 kr.
Hvis man tror, at man kan klare igen at få disse skoler til at overleve, når man foretager så store beskæringer, så er der jo ikke noget med, at man har taget hensyn til yderområderne.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
Som jeg var inde på tidligere, gør jeg mig ingen forhåbninger om, at vi opnår enighed om det her forslag, og jeg synes unægtelig, at spørgsmålene er udtryk for en vis gentagelse, så jeg synes måske, at der køres lidt i ring.
Hr. Carsten Hansen spørger: Hvad er så egentlig det uddannelsespolitiske sigte her?
Jamen vi har på intet tidspunkt lagt skjul på, at det er L 3, der, som fru Margrethe Vestager jo ganske rigtigt nævnte, jo også er udtryk for, at vi ønsker, at så mange unge som overhovedet muligt får en kompetencegivende ungdomsuddannelse.
Derfor har vi ændret erhvervsuddannelsessystemet.
Vi har lavet 23 nye korte erhvervsuddannelser.
Ja, jeg ved godt, at hr. Carsten Hansen i virkeligheden er imod de 23 nye korte uddannelser, fordi det ikke er i overensstemmelse med Socialdemokraternes holdning om, at jo længere uddannelse, desto bedre, men ikke desto mindre må hr. Carsten Hansen da trods alt lige her før jul medgive, at det da er en kæmpegave lige præcis til denne her målgruppe.
Det er en kæmpegave til produktionsskolernes målgruppe at give dem et kompetencegivende uddannelsestilbud, som de får mulighed for at gennemføre.
Carsten Hansen (S), 2004-12-17:
Hvor er det uddannelsespolitiske sigte henne?
Hvad er det for nogle uddannelsespolitiske overvejelser, der har ligget til grund for det her, ud over at man straffer dem, der har en produktionsskole?
Og hvad er logikken i, at udeomkring i de små kommuner eller i randområderne skal produktionsskolerne være dyrere?
Hvad er logikken i det?
Det er jo de små skoler.
Jeg har faktisk en rigtig god ven, der er produktionsskoleforstander, som fortæller mig, at en række af de her unge mennesker altså er unge mennesker, som bor fire på et kollegieværelse, sover i en bil osv., og at det er deres sidste chance.
Nu lægger ministeren op til, at de skoler skal forsvinde, lukke eller blive meget dyrere.
Hvad er det for et uddannelsespolitisk sigte, der ligger bag, at de produktionsskoler, der ligger ude i de små kommuner, skal være meget dyrere?
Kunne vi ikke få en forklaring på det?
Aage Frandsen (SF), 2004-12-17:
Jeg er selvfølgelig ikke overrasket over, at undervisningsministeren ikke er overrasket over, at det, jeg mener i dag, også svarer til den konklusion, jeg nåede frem til for nogle år siden.
Men hvis man havde erkendt noget dengang, og det gjorde den daværende regering også, og det var der mange andre der også gjorde, så er det jo underligt, at den nuværende regering vil gøre det, som alle var enige om dengang ikke var den mest hensigtsmæssige løsning.
Det er der, regeringen har valgt en model, som ingen synes er god.
Det er jo det, der kniber for regeringen, det er den der erkendelse af, at virkeligheden kan være sådan, at man er nødt til at indrette sit eget hoved lidt anderledes.
Det kræver så nogle refleksioner, men det er sådan noget, som netop hører til i den menneskelige hjerne, at man kan reflektere over tingene.
Så med hensyn til påstanden om at man nu godt nok fjerner nogle af mulighederne her, men at man giver nogle andre: Jamen hvorfor da ikke lade virkeligheden vise, om der er brug for produktionsskoletilbuddet, i stedet for at skære ned først, og så se om det andet virker?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
Det, hr. Carsten Hansen ser bort fra, er, at Kommunernes Landsforening jo rent faktisk ønskede at gå videre, i og med at Kommunernes Landsforening ønskede at suspendere det frie optag.
Det ønskede jeg ikke; jeg ønskede at fastholde det frie optag.
Men Kommunernes Landsforening har helt klart positivt tilkendegivet, at de er overordentlig tilfredse med, at den kollektive straffemodel, som den tidligere regering indførte, og det er jo så den model, vi kører med indtil nu, bliver fjernet.
Det, som hr. Carsten Hansen ikke tager højde for i sin beskrivelse af, hvad der kommer til at ske, er, at det jo lige præcis også er de selv samme kommuner, som bliver ramt af den kollektive straffemodel.
Carsten Hansen (S), 2004-12-17:
Jeg vil gerne undskylde over for formanden.
Jeg mente, jeg skulle være blevet nede på min plads.
Jeg vil godt starte med at rose ministeren for at tage ordet; det er dejligt, når vi har et demokrati, at man så deltager i det, det var jo forfærdeligt at overvære i går, at ministeren ikke engang ville tage ordet.
Men jeg ville gerne spørge ministeren: Hvad er det for en positiv modtagelse, det har fået nogle steder?
Er der et eneste høringssvar, hvor ministeren kan henvise til en positiv modtagelse af det lovforslag, så hører jeg gerne om det, for så er det et af dem, der ikke står i høringssvarene.
Det andet, jeg ville spørge ministeren om
: Hvor er logikken henne i, at kommuner, der har en produktionsskole, især de små kommuner, bliver straffet?
Altså, små kommuner, der har gjort en aktiv indsats for at få restgruppen, de sidste unge, med.
Vil ministeren dog ikke medgive, at den gamle ordning på en eller anden måde var solidarisk, selv om det selvfølgelig ikke klinger i en Venstreministers øre?
Hvad er logikken i, at kommuner udeomkring, der har en produktionsskole, bliver straffet?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Aage Frandsen for den udviste tillid til min person og specielt takke for beskrivelsen af min politiske hæderlighed.
Den kan jeg sådan set fuldt ud tilslutte mig.
Til gengæld må jeg sige, at jeg undrede mig meget over fru Margrethe Vestagers beskrivelse af lovforslaget her, i og med at lovforslaget jo i store træk er fuldkommen identisk med et lovforslag, som fru Margrethe Vestager selv i sin tid ønskede at fremsætte, da fru Margrethe Vestager jo også udmærket selv var opmærksom på, at der er et måltal for, hvor mange elever der går på produktionsskolerne, et måltal, som fru Margrethe Vestager naturligvis også søgte at holde fast i.
Det gjorde fru Margrethe Vestager ved at lave den model, som vi nu kender, altså den model, der betyder, at der er en kommunal merbidragsordning, som rent faktisk betyder, at kommunerne kollektivt straffes, hvilket betyder, at de rent faktisk ikke har den samme indflydelse på at tilrettelægge deres aktiviteter, som de får med forslaget her.
Jeg gør mig bestemt ingen illusioner om, at jeg har mulighed for at lukke debatten her, for jeg må konstatere, at vi bare er uenige.
Vi er uenige om den model, som kører nu, den model, som fru Margrethe Vestager fik strikket sammen på baggrund af et forslag, som altså er identisk med det her, men som fru Margrethe Vestager valgte at ændre, sådan at vi altså indtil nu opererer med en kommunal straffemodel, der betyder, at kommunerne kollektivt straffes, og at kommunerne ikke selv har indflydelse på, hvor stor en straf de egentlig bliver udsat for.
Jeg vil blot runde debatten her af med at slå det fast med syvtommersøm, hvilket jeg er helt enig med både fru Margrethe Vestager og hr. Aage Frandsen i, at det gjorde fru Tina Nedergaard på ganske glimrende vis i går, hvorfor jeg ikke fandt anledning til at forlænge Folketingets debat yderligere i går.
Det gør jeg i og for sig heller ikke i dag, da jeg er af den klare opfattelse, at vi ikke når til enighed.
Men jeg vil gerne slå fast, at vi ikke lukker produktionsskoler med forslaget her.
Vi fastholder det frie valg, vi fastholder måltallet, hvilket er nøjagtig det samme måltal, som den tidligere regering opererede med, men vi fjerner den forhadte kommunale merbidragsordning, sådan at kommunerne får bedre muligheder for selv at tilrettelægge aktiviteten, og sådan at kommunerne får bedre mulighed for også at overskue, hvilke økonomiske vilkår der rent faktisk gør sig gældende.
Som sagt gør jeg mig ingen illusioner om, at vi opnår enighed på det her grundlag, for både udvalgsbehandlingen og også første- og andenbehandlingen har jo vist, at det ikke er muligt.
Men jeg har en klar forventning om, at det her vil få en positiv modtagelse hos kommunerne, som nu får bedre mulighed for at tilrettelægge deres uddannelsesaktiviteter.
Så er det en del af selve lovforslaget, at vi efter 1 år tager denne her nye model op til evaluering, og så må vi selvfølgelig se, om den har haft den tilsigtede virkning, som er formålet med lovforslaget her.
Har den ikke det, jamen så må vi selvfølgelig have en fornyet runde om det.
Inger Bierbaum (S), 2004-12-17:
Jeg vil gerne høre undervisningsministeren forklare mig, hvorfor man i det sønderjyske i de kommuner, eksempelvis Nordborg Kommune, hvor jeg kommer fra, skal have et minus i forhold til andre kommuner, som ikke har en produktionsskole.
Jeg har dyb tillid til kommunalpolitikere, men jeg har ikke fået et svar på, hvorfor de, der har gjort noget for de svageste unge, som er droppet ud af ungdomsuddannelserne og skal have ekstra hjælp på vejen, skal straffes med det her lovforslag.
Hvad er logikken i det?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
Jamen der er noget, hr. Aage Frandsen har misforstået.
Derfor fastholder vi frit optag, og vi fastholder nøjagtig det samme måltal, som den tidligere regering opererede med.
Så når hr. Aage Frandsen får det til at fremstå, som om vi nu lukker produktionsskolerne, så er det jo en fuldstændig fejlvurdering af, hvad det egentlig drejer sig om.
Det her drejer sig om at få fjernet en kollektiv strafmodel, som gør, at kommunerne har vanskeligt ved at tilrettelægge både aktivitet og økonomi, da man ikke ved, hvilken straf man mødes med, fordi det er afhængigt af, hvor mange produktionsskoleelever andre kommuner har haft.
Det er da ikke en rimelig ordning.
Jeg beklager, at det lidt bliver en gentagelse, men spørgsmålene er jo også skåret over samme læst.
Jeg er enig med hr. Arne Toft i beskrivelsen af produktionsskolernes virke og funktion og vigtighed.
Det er jeg helt enig med hr. Arne Toft i.
Det ville selvfølgelig være det ideelle, om der ikke var behov for produktionsskoler, deri er jeg også helt enig, men dér er vi bare ikke.
Der vil efter min opfattelse selv med de mange initiativer, som den nuværende regering har taget for at nedbringe restgruppen, fortsat være behov for produktionsskoler til at bistå unge til at komme ind i det kompetencegivende uddannelsessystem.
Derfor kan jeg kun gentage, hvad jeg allerede nu har sagt op til flere gange, fordi også hr. Arne Toft beskriver forslaget som et forslag, der lukker produktionsskoler.
Betyder det, som hr. Arne Toft sagde her, at Socialdemokraterne i virkeligheden ikke stod bag den uddannelsespolitik, der blev ført under den tidligere regering, for anderledes kan jeg jo ikke opfatte det?
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-17:
Det var da noget forfærdeligt sludder.
Jeg mistænkeliggør ikke kommunalpolitikerne, jeg mistænkeliggør ministerens motiver.
Hvordan kan ministeren stå og tale om at vise kommunalpolitikerne tillid, når lovforslaget her medfører, at f.eks. Kjellerup Kommune, Bjerringbro Kommune, kommuner, der har produktionsskoler, bliver frataget 260.000 om året?
Hvis det er den tillid, ministeren ser som noget positivt, så tror jeg da, der er mange kommuner, der hellere vil være fri for den tillid, ministeren viser dem.
Ministeren straffer de kommuner, der har produktionsskoler, og siger så samtidig, at de skal have nogle rammer og skal vises tillid.
Helt ærligt, jeg synes, det er temmelig pinligt at høre den mangel på sammenhæng i argumentationen.
Men jeg vil da gerne spørge om en ting, når vi tilsyneladende ikke kan få andet svar i dag.
Fru Tina Nedergaard har været så venlig i Nordjyllands Radio at give en garanti til produktionsskolerne i Nordjylland om, at det ingen konsekvenser får for dem.
Jeg vil gerne høre: Kan ministeren ikke i dag være så venlig at give samme garanti til resten af landet?
Det tror jeg ville være meget hjælpsomt.
Så kan vi få en garanti fra ministeren om, at det her ikke vil lukke produktionsskoler, heller ikke i de egne af landet, hvor Venstres ordfører tilfældigvis ikke er valgt?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
Jamen så var den der igen: mistillid til og mistænkeliggørelse af kommunerne.
Jeg har en helt anden opfattelse af, hvilke diskussioner, hvilke drøftelser man rent faktisk har ude i kommunerne, og jeg kunne se på hr. Arne Tofts kropssprog tidligere, at han i og for sig var helt enig i den opfattelse, at man søger som valgt kommunalpolitiker de bedste rammer og vilkår for de unge, som man har ansvaret for.
Som fru Tina Nedergaard egentlig ganske rammende beskrev det i debatten i går, så handler det jo om, hvorvidt man som kommunalpolitiker måske kan forudse, at den pågældende unge i stedet for at komme på en produktionsskole efterfølgende kan stille sig op i kontanthjælpskøen.
Der er jeg faktisk af den helt klare opfattelse, at valgte kommunalpolitikere lever op til deres ansvar og sikrer, at de unge, som de har ansvaret for, får så gode rammer og vilkår for at kunne uddanne sig og for at kunne blive en del af arbejdsmarkedet som overhovedet muligt.
Jeg bryder mig ikke om denne mistænkeliggørelse af folkevalgte kommunalpolitikere.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-17:
Jeg synes, det er sørgeligt, at konsekvensen af det her forslag bliver, at de mange unge, der ikke har andre muligheder for at få en ungdomsuddannelse, nu risikerer at få smækket endnu en dør i hovedet af regeringen.
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Er ministeren enig i det, fru Margrethe Vestager lige har forklaret, at konsekvensen af det her forslag bliver, at de kommuner, man straffer, er dem, der har en produktionsskole, tager et ansvar, uddanner deres unge, mens de kommuner, der ikke bliver straffet, er dem, der ikke selv har en produktionsskole og sender deres elever over på naboens produktionsskole?
Hvis ministeren er enig i det, vil ministeren så erkende, at det kan have den konsekvens, at det for nogle kommuner bedre kan betale sig at lukke en produktionsskole og sende deres unge over på en anden produktionsskole, hvis der stadig væk er nogen tilbage i omegnen?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
Jeg tror måske, det skyldes, at der ikke findes nogen anden måde, hvorpå vi kan nå de mål, som jeg egentlig lytter mig til vi har et fælles ønske om.
Så er der kun den her model.
Den model nåede fru Margrethe Vestager selv frem til i 1999, og den model er man også nået frem til i et analysearbejde, hvor KL, Finansministeriet og Undervisningsministeriet i fællesskab har sat sig ned for at finde en model, som er bedre end den nuværende kollektive strafmodel.
Fru Margrethe Vestager er jo heller ikke selv kommet med et ændringsforslag, for så havde der jo selvfølgelig været afsæt for en måske mere givtig og brugbar diskussion om, hvad det så egentlig er, der kunne ændres, når vi ønsker at fastholde det, der er målet med lovforslaget her.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-17:
Måske skulle jeg blive heroppe, så falder jeg da ikke ned.
Ja, tal kan være taknemlige, men ikke så taknemlige, at vi kan fastholde ministeren på et svar på det meget enkle spørgsmål: En kommune har en produktionsskole og betaler 400.000 kr. i grundtilskud.
Det vil sige, at den første elev faktisk koster 430.000 kr.
Nabokommunen har ikke nogen produktionsskole og betaler ikke grundtilskud.
Den første elev koster knap 30.000 kr.
Hvorfor skal der være denne forskel?
Kan vi få svar på det, inden vi vender tilbage til en diskussion om SR-regeringen.
Jeg synes altid, det er velkomment at diskutere SR-regeringen, for det gør, at jeg længes endnu mere efter, at de tider igen skal oprinde, hvor vi får sådan en.
Men kan vi ikke godt diskutere det, som er lovforslagets indhold, og som ministeren ikke har svaret på endnu?
Vi har været rigtig mange ordførere, jeg tror ministeren synes træls mange ordførere, på talerstolen.
Hvorfor denne økonomiske forskelsbehandling?
Alle partier har tilbudt at sætte sig ned og finde en anden ordning.
Hvorfor vil ministeren ikke?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
Det var på vej ned, det gik galt.
Undskyld.
Nu nævnte fru Margrethe Vestager også her den fri ungdomsuddannelse, og vi kan også godt inddrage den fri ungdomsuddannelse i diskussionen.
Jeg forstår, at den fri ungdomsuddannelse var årsagen til, at måltallet blev fastsat på det niveau, som måltallet blev fastsat på under fru Margrethe Vestager.
Så burde fru Margrethe Vestager jo tilsvarende have hævet måltallet for produktionsskolerne.
Men lad nu det være.
Altså, hvis man nu ser lidt nøjere på tallene – jeg ved godt, at tal kan være taknemlige – så vil man se, at de seneste tal, vi har, er fra 2002.
Det vil sige, at det er unge, der typisk er startet en kompetencegivende ungdomsuddannelse i 1999, og da var det altså den tidligere regering, som havde ansvaret for ungdomsuddannelserne.
Ser man til gengæld – og det synes jeg er det positive, og det håber jeg også selv fru Margrethe Vestager kan glæde sig over – på antallet af unge, der har påbegyndt en kompetencegivende ungdomsuddannelse, så vil man se, at der i 2004 faktisk er en stigning i antallet af unge, der vil gennemføre en kompetencegivende ungdomsuddannelse.
Jeg medgiver, at tal kan være taknemlige.
Arne Toft (S), 2004-12-17:
Det ville være lykkeligt, hvis man, når man lavede lovgivning om noget, talte med nogle af de mennesker, som har arbejdet med det gennem et langt liv.
Det ville også være lykkeligt, hvis vi kunne undvære produktionsskolerne.
Kan vi undvære produktionsskolerne, så er det et tegn på, at vi har fået et samfund, hvor vi kan sende vores elever direkte ud i kompetencegivende uddannelser.
Men af de elever, som kommer på en produktionsskole, kommer 70 pct. altså fra kompetencegivende uddannelser, kommer fra handelsskolen, teknisk skole og gymnasiet.
Det vil sige, at det er nogle, der er blevet fejlanbragt, og så viser det sig altså også, at når de så har gået på en produktionsskole, kommer 70 pct. i løbet af 4 måneder ud i enten uddannelse eller ud til det private erhvervsliv.
Vil ministeren ikke erkende, at det da er en udvikling, som vi skal være glade for, at vi skal være glade for, at der er nogle undervisere på de skoler her, der medvirker til, at vi virkelig får de unge mennesker ud, og at de får noget ud af det?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
Jo, regeringen anerkender fuldt ud, at der er en gruppe af unge, som kan have behov for et produktionsskoleophold.
Det er derfor, vi ønsker at fastholde produktionsskolen som en del af vores samlede uddannelsessystem, og det er også derfor, vi ønsker at fastholde det frie optag.
Det er derfor, vi ønsker at fastholde det måltal, som den tidligere regering også opererede med.
Så nævner hr. Bjarne Laustsen i en lang remse og smøre af andre ting, at nu vil regeringen fjerne skolepraktikordningen, og det vil så medføre endnu mere pres på produktionsskolerne.
Der må jeg bare gøre hr. Bjarne Laustsen opmærksom på, at vi ikke fjerner skolepraktik.
Vi indfører adgangsbegrænsning til skolepraktik på otte uddannelser.
Det er ikke det samme som at fjerne skolepraktik.
Der er fortsat 40 uddannelser, hvor der vil være mulighed for at gennemføre sin erhvervsuddannelse i skolepraktik, nøjagtig som der altid, i hvert fald gennem så lang tid jeg kan huske tilbage, har været omkring 50 uddannelser, hvor der har været adgangsbegrænsning til skolepraktik.
Så konsekvensen af det, hr. Bjarne Laustsen siger, er måske, at Socialdemokraterne totalt vil fjerne adgangsbegrænsningen på skolepraktik, også på de 50 uddannelser, hvor der altid har været adgangsbegrænsning.
Det kunne sådan set være interessant at få en afklaring af, på trods af at det nok er på kanten af det, vi diskuterer omkring lovforslaget her i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-17:
Det er jo lovgivernes opgave at lovgive.
Men derfor behøver man jo ikke at vedtage noget, der er tåbeligt, noget, der er uhensigtsmæssigt, og noget, der er uretfærdigt.
Det går jeg ud fra at ministeren også er enig i.
Det, der er endnu værre i den sag her, er jo, at regeringen ikke vil anerkende, at der er nogle unge mennesker, der har behov for et ekstra supplement, inden de kommer ind i et erhvervsskoleforløb, eller hvor de nu skal hen i verden.
Regeringen forværrer problemet efter den 1. januar, hvor man fjerner skolepraktikken.
Der er store grupper af mennesker her i dette land, som man ikke har været i stand til at skaffe praktikpladser til, og hvis man så også oplever, at skolerne lukker, bliver det endnu værre.
Den kommune, der bliver mest ramt i landet, er Læsø Kommune.
Det er tilfældigvis også en lille kommune, der ligger i min egen valgkreds.
Jeg har svært ved at tro, at det ikke betyder noget for Læsø Kommune at spare 180 mio. kr.
De skal spares et andet sted.
Når nu ministeren udtrykker stor ansvarlighed og siger, at det har hun tillid til at kommunerne selv vil løse, så skal de jo ud og finde pengene et andet sted.
Og de små kommuner her er altså ramt hårdt nok i forvejen.
Det er ingen garanti for, at det her lovforslag virker, men for, at der bliver lukket skoler.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-17:
I KL's høringssvar giver KL klart til kende, at de faktisk ønskede at gå endnu videre.
Som det formentlig er hr. Bjarne Laustsen bekendt, har der været nedsat et udvalg bestående af KL, Finansministeriet og Undervisningsministeriet, som har afsøgt mulighederne for at forbedre det nuværende system.
Det mundede ud i to forskellige modeller.
Jeg har valgt den ene, da jeg finder, det er den bedste og også den rigtige model at introducere på nuværende tidspunkt.
Det har jeg ikke ønsket.
Jeg ønsker at fastholde det frie optag.
Og det er der, vi er.
KL er ikke jublende begejstret over, at jeg valgte en anden model, men sådan forholder det sig nu engang.
Jeg håber, hr. Bjarne Laustsen er enig i, at det er Folketingets medlemmer, der bestemmer lovgivningen i Danmark, og ikke KL eller andre interesseorganisationer.