runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Det vil jeg med glæde gøre.
Til hr. Ebbe Kalnæs vil jeg sige om de kriminelle asylansøgere, og det er egentlig også til hr. Lars Kramer Mikkelsen, at vores politik er, at hvis en person kommer her til landet og søger asyl, skal han have at vide, at betingelsen for, at han kan opholde sig her i landet og få sin asylansøgning behandlet, er, at han opfører sig inden for lovens rammer, og hvis han går uden for lovens rammer og begår kriminalitet, slår en gammel dame ned på gaden, kan han altså ikke forvente at opholde sig i Danmark længere.
Hvis han så alligevel gør det, så er han ikke flygtning, og så er der overhovedet ikke grundlag for, at han skulle være asylansøger.
Hvis man virkelig er drevet på flugt fra et land, man er truet af tortur, man er truet på livet, og kommer til et land, der vil tage imod én med åbne arme og vil behandle ens asylansøgning, men man får at vide, at vi behandler den altså under den forudsætning, at man holder sig inden for lovens rammer, mens man er her, og man så alligevel begår den kriminelle gerning, så er man ikke flygtning, og så ønsker vi ikke, at vedkommende skal være her i landet.
Det, som flertallet vil, er, at vi fortsætter aysylbehandlingen, og i selve behandlingen lægges det ikke vedkommende til last, at han har begået en kriminel gerning.
Det er jo i virkeligheden sådan systemet fungerer, men det er altså noget andet, vi ønsker i Dansk Folkeparti.
Det er et meget klart signal, og hvis det er sådan, at Socialdemokratiet lige pludselig kan få CD og Det Radikale Venstre med på den politik, så kan vi da meget hurtigt diskutere at lave et flertal for det; men det tror jeg næppe.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-15:
Jeg kan konstatere, at kriminelle asylansøgere får det signal fra Dansk Folkeparti, som jeg ikke hører hr. Thulesen Dahl egentlig ønsker, men han handler alligevel sådan, at der nu ikke vil blive grebet ind over for deres kriminalitet, hvis de kommer til Danmark.
Man kan jo ikke stå ved grænsen og konstatere, hvem der er kriminelle, og hvem der ikke er kriminelle, så man må jo snuppe dem, om jeg så må sige, i gerningsøjeblikket.
Det vil Dansk Folkeparti ikke være med til.
Dansk Folkeparti viger sammen med Venstre og De Konservative.
Kristeligt Folkeparti og Centrum-Demokraterne er med på det her forslag.
Det er jo en besynderlig konstellation, kan man sige, og jeg er da sikker på, at befolkningen også undrer sig såre.
Jeg skal ikke kritisere Kristeligt Folkeparti og Centrum-Demokraterne, fordi det er jo, om jeg så må sige, fornuftsbestemt.
Jeg vil blot konstatere, at da regeringen fremsatte det her forslag, faldt antallet af kriminelle asylansøgere i Danmark omgående.
Jeg vil blot konstatere nu, at med Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis stemmer er jeg sikker på, at antallet af kriminelle asylansøgere omgående vil stige.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-15:
To ting vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl
Den første: Der tales om, at flygtninge, der kommer her til Danmark, skal hvile, indtil de kan komme hjem til deres oprindelige land.
Hvis de styreformer, som skaber flygtninge, som Sovjet er 70 år om at de kan det, adskillige andre lande kan være 10, 20, 30 år om det, skal familier, der lever her i landet, børn, der er vokset op her i landet, går i skole her i landet, har hele deres baggrund her i landet, så hænge adskillige år, hvor vi siger, det er muligt, de skal fise af på et givet tidspunkt, når vi efter mange, mange år synes, det er passende? Den anden er det, som jeg ligesom den socialdemokratiske ordfører undrer mig over.
Vi har i øjeblikket ingen russiske flygtninge af den type, der suger hele Sjælland for videomaskiner.
Der er faktisk ingen af dem i øjeblikket, men de kan komme igen,
Hvad er det, der gør, at Dansk Folkeparti ikke kan se, at man kan bruge det værktøj at fastholde de folk, der viser dårlig adfærd, mens sagen bliver behandlet hurtigst muligt, så ikke de fortsætter og ødelægger det for alle andre?
Hvad er det, der gør, at Dansk Folkeparti mener, man ikke kan bruge det værktøj?
Det er uforståeligt.
Grete Schødts (S), 2001-05-15:
Jeg vil simpelt hen ikke acceptere, at Dansk Folkepartis ordfører her fra denne talerstol skyder Socialdemokratiet og regeringen i skoene, at vi bruger udtryk som ældrebyrde.
Tværtimod.
Det, vi har gjort i Socialdemokratiet, er netop, at vi har sat fokus på ældrepolitikken.
Det startede vi faktisk med sidste forår.
Vi lavede et stort, flot dialogoplæg, vi gik ud til høring blandt folket, og så handlede vi bagefter.
Det blev faktisk til 15 nye initiativer til forbedrede vilkår for den svageste del af den ældre befolkning.
De partier, som hr. Kristian Thulesen Dahl nu gerne vil i regering med, må jeg bare minde om stemte imod dele af ældrepakken.
Vi har en meget stor, stærk ældregruppe, der har masser af ressourcer, jeg vil vædde med, at 90-95 pct. af den ældre gruppe klarer sig fantastisk godt, men resten skal vi hjælpe, og det er det, Socialdemokratiet er garant for.
Anders Samuelsen (RV), 2001-05-15:
Også jeg vil gerne rose den konservative ordfører for at tage fat på en problemstilling omkring vores udbud af arbejdskraft.
Og jeg synes også, det er fint, at der er blevet lagt op til også at kigge på skatten på arbejdskraft. Så langt, så godt.
Det er selvfølgelig altid sådan, at det er nemt nok at sige, at man er enig i en målsætning, som vi f.eks. har fra Det Radikale Venstres side om, at vi skal have skatten på arbejdskraft ned, men man er ikke enig i, hvordan gaven så skal betales.
Det er også fint nok, især når man som hr. Bendt Bendtsen har som udgangspunkt, at man ikke stiller ultimative krav. Men hvad så, hvis man står over for en, som har ultimative krav?
Det er jo det, der er tilfældet for De Konservative, hvis de vil danne flertal sammen med Venstre.
De står over for et parti, som har et ultimativt krav, og det er et skattestop.
Så må spørgsmålet jo blive, om vi kan få et svar på, om De Konservative tror på, at de har kræfter til at vælte Venstres skattestop.
Tror De Konservative på det?
Lone Møller (S), 2001-05-15:
Det er korrekt, at jeg ikke har været afvisende over for at kigge på at lave nogle større regioner, men det er nu ikke noget, hverken Det Konservative Folkeparti eller jeg har opfundet.
Det er rent faktisk en af anbefalingerne fra Sygehuskommissionen, som regeringen nedsatte allerede i 1997 til at kigge på, hvordan vi kunne gøre sygehusvæsenet bedre, så det er ikke noget, De Konservative har patent på.
Men det, der bekymrer mig lidt, er, at hr. Bendt Bendtsen giver udtryk for, at vi har meget svært ved at klare de uddannelsesmæssige forpligtelser, fordi vi også har et nordisk samarbejde, som vi har haft i mange år, og derfor gik mit spørgsmål på: Mener hr. Bendt Bendtsen, at vi skal opsige det samarbejde, set i lyset af globaliseringen, og hvis vi også skal kunne tiltrække arbejdskraft udefra?
Og så regner jeg i øvrigt med, at hr. Bendt Bendtsen er klar over, at der faktisk er lige så mange studerende fra Danmark, der studerer i Norge, som omvendt.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-05-15:
Når vi sådan ser de næste 10 år frem, drejer det sig vel også om, hvordan vi får et bedre samfund.
Hvis man kigger 10 år tilbage eller lidt mindre, til 1993, var det i hvert fald et langt ringere samfund, end vi har nu, med de forfærdelig mange tvangsauktioner, som vi havde her i landet.
15.000 var det rent faktisk mod 2.000 sidste år.
Det med et bedre samfund er noget, de fleste herinde burde være optaget af.
Er det nu et bedre samfund, hvor man laver et skattesystem, så den familie, der nu tjener under 450.000 kr., manden og konen tjener tilsammen under 450.000 kr., ikke får fem flade øre ud af det?
Det er tilfældet med det skatteforslag, som De Konservative har stillet.
Det kan man se i de spørgsmål, der er givet svar på fra Skatteministeriet.
Får man et bedre samfund, når man i det samme forslag foreslår, at den, der tjener 700.000 kr., får en skattelettelse på 30.000 kr. om året?
Er det et bedre samfund?
Det synes jeg er lidt vigtigt.
Jeg synes også godt, at jeg vil sige, at i De Konservatives forslag til skattepolitik, har man en reform på arbejsmarkedet på 2,2 mia. kr.
Det er også det, man nu bruger til børnepasningen.
Det hænger jo heller ikke sammen.
Karen J. Klint (S), 2001-05-15:
Ja, jeg havde egentlig markeret for at stille nogle sundhedsspørgsmål, men inspireret af hr. Bendt Bendtsens sidste svar her føler jeg anledning til at stille nogle spørgsmål om udlændingepolitikken.
Der blev sagt noget om, at de, der går med i en borgerlig regering, er også med til at præge regeringsgrundlaget.
Og der vil jeg da gerne spørge sådan ret direkte: Hvor stor plads får Dansk Folkeparti i det regeringsgrundlag?
Og hvordan kan det være, at hr. Bendt Bendtsen taler om stramninger i udlændingepolitikken, når man ellers står som en barriere for de stramninger, regeringen lægger op til?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-15:
Jamen vi fører borgerlig politik, og vi samarbejder også med midterpartierne.
Men det er rigtigt, at der er nogle områder, hvor vi mener, der skal ske nogle opstramninger.
Om man så kalder det et ryk at stramme op i retspolitikken, stramme op i udlændingepolitikken, det er da nogle af de ting, hvor vi mener, der er behov.
Det er nok dér, hr. Villy Søvndal synes De Konservative rykker en lille smule.
Det er jo alligevel de partier, der vil komme til at deltage i en borgerlig regering, der får indflydelse på et regeringsgrundlag. Vores holdning er, at der skal strammes op på udlændingeloven, at der skal strammes op på retspolitikken. Det sker jo ikke med det politiske flertal, der er i dag.
Så med hensyn til udbud og efterspørgsel og mærkesager - det er i øvrigt også et svar til fru Pernille Blach Hansen - der kan jeg sige, at V og K ønsker en effektivisering af den offentlige sektor, så vi bremser den kraftige udgiftsvækst.
Vi har også sagt, at der er behov for nogle opstramninger på arbejdsmarkedet.
Ungeindsatsen over for de 26-29-årige kan vi godt ophæve.
Der er sammenfald imellem det, Venstre og De Konservative mener omkring et solidt overskud på de offentlige finanser.
Og vi er enige i de finanspolitiske betragtninger med hensyn til den offentlige gæld og de offentlige udgifter.
Så fri os for, at der er stor forskel på det, Venstre og De Konservative mener på de overordnede linjer.
Jeg kan se meget større forskel i det, som vi ser det ene regeringsparti, Det Radikale Venstre, har fremlagt i dag, eller hvis vi ser på deres skatteoplæg.
Og så spørger hr. Henrik Sass Larsen, om vi støtter Venstres skattestop, og om vi har prokura fra Venstre til at sige, som vi gør i dag, og hvad DI siger, og hvad DA siger.
Der må man jo næsten spørge hr. Henrik Sass Larsen: Det må vel være en eller anden socialdemokratisk tankegang, at fagbevægelsen skal godkende det, man går i salen med.
Sådan har vi det ikke i Det Konservative Folkeparti.
Der er ingen, der skal godkende, hvad vi siger.
Når vi har sagt ja og forhandlet og fået et resultat på barselorloven, så er det, fordi vi sætter menneskene før systemerne.
Det spørger vi hverken DI eller DA om i den anledning, skal jeg hilse og sige.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-15:
Jeg vil godt følge lidt op på hr. Henrik Sass Larsens spørgsmål, for som det er lige i øjeblikket, ser det ud til, at Venstre og Det Konservative Folkeparti vender sig mod højre side af salen, og det vil sige Dansk Folkeparti.
Specielt er det vanskeligt, når man skal have indflydelse på et kommende regeringsgrundlag.
Problemet for Det Konservative Folkeparti må jo være, at alle de konservative mærkesager sådan set karambolerer med Venstres skattestop. Nu har Venstres formand netop sagt, at skattestoppet gælder i 10 år.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad vil Det Konservative Folkeparti insistere på? Venstre har sagt, at der ikke kan blive tale om at ændre fradragsretten for faglige kontingenter; det indgår i det konservative skatteoplæg.
Venstre har også sagt, at der bliver et skattestop, der er ikke plads til skattelettelser ud over dem, der allerede indgår.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-05-15:
Det ville jo være rart at komme det lidt nærmere det her med, hvilken prokura Det Konservative Folkeparti har til at stå her og komme med løfter, og jeg mener i forhold til storebror Venstre.
Altså støtter man Venstres skattestop, ja eller nej?
For hvis man nu støtter det, ryger alt det andet jo: fjernelse af fradrag, skattelettelser og alt muligt andet, for det indgår ikke i det, og det kunne da være rimelig rart at få at vide, om man støtter det, eller om man er helt afvisende over for det.
For det hele ryger jo på gulvet, det bliver bare varm luft for Det Konservative Folkeparti, hvis man i sidste ende bare støtter et skattestop.
Så det kunne være rart at vide, hvad man har prokura fra storebror Venstre til at sige her.
Er der også prokura til at mene noget dér?
Villy Søvndal (SF), 2001-05-15:
Der er et interessant Ritzautelegram, dateret 6. maj i år, hvor fru Ulla Tørnæs og fru Lene Espersen laver et fællesinterview om, hvad man kan forvente, og jeg vil selvfølgelig alene henholde mig til det, fru Lene Espersen har sagt.
Jeg forstår på et af hr. Bendt Bendtsens svar, at man vil nedlægge amterne.
Jeg skal spørge: Er det diskuteret som en del af et fælles regeringsgrundlag?
Det vil jo rundtomkring koste en og anden Venstreamtsborgmester livet, hvis man gør det her.
Kan vi forvente, at det en del af et fælles regeringsoplæg?
Så hørte jeg også, at Miljøministeriet skulle beskæres; det var det tætteste, vi kom på et svar om, hvor der skal skæres.
Er det de to områder, der skal bære finansieringen af et kommende borgerligt regeringssamarbejde?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-15:
Til hr. Bjarne Laustsen: Jamen det, vi taler om, er den demografiske modvind, for at sige det mere populært.
Altså vi får mindre tilgang i de kommende år, der bliver færre skuldre til at bære mere og mere.
Det er noget, som vi mener vi må gøre noget ved.
Og der er vi enige med Det Radikale Venstre, og jeg er i øvrigt enig med hr. Niels Helveg Petersens udtalelser til Jyllands-Posten den 22. april, hvor han netop påpeger, at en af de vigtigste ting i fremtiden er at skaffe lidt flere folk.
Og det gør man bl.a. ved at nedsætte skatten, hvilket De Radikale er fuldstændig enige med Det Konservative Folkeparti i.
Det er jo sådan, at kunne vi få familien Danmark til at arbejde 2 pct. mere, det vil sige, at man ikke afspadserede o.lign., så vil det ifølge tal fra Finansministeriet betyde 9 mia. kr. ind i kassen hvert år i indkomstskat.
Det synes jeg løfter bare en lille smule af sløret for, hvad vi vil på det her område.
Vi har i øvrigt også fået Finansministeriets beregninger
på vores skatteoplæg på et tidspunkt, hvor der ifølge forslaget er op til 50.000 mennesker mere i arbejdsstyrken med en nedsættelse af skatten og også med hensyn til opstramninger på arbejdsmarkedet. Efterlønsforlig - selvfølgelig vil vi bevare det, det ønsker vi ikke at ændre.
Beregninger på barselorlov viser, at den er neutral; vi sætter mennesket før systemet.
Tak til bemærkningerne fra fru Elisabeth Arnold.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er arbejdsstyrken, der bliver det store spørgsmål i tiden fremover, og derfor skal vi også prøve på at integrere de nydanskere, vi har her, bedst muligt.
Så kan vi tage en diskussion efterfølgende, om vi kan kapere det antal, der kommer ind i landet lige på nuværende tidspunkt; der er jeg nok ikke enig med Det Radikale Venstre.
Til hr. Thomas Adelskov om vækst i den offentlige sektor
Nu siger regeringen: Ja, men nu frem til år 2005 så er det 1 pct., så skal vi ned
på ½ pct.
Er der overhovedet nogen, der tror på det?
Er der nogen, der tror på det? Hvor vil vi bruge flere penge?
Vi vil bruge flere penge i sygehussektoren, vi vil også have en ny struktur i sygehussektoren.
Vi vil prioritere, og vi har i øvrigt for hvert enkelt finanslovforslag prioriteret, så det holder vand, Jo, vi ønsker flere ressourcer i vores sygehusvæsen, for det er udsultet. Hvor har man så brugt flere penge?
Det har man i Miljøministeriet.
Det har man masser af steder.
Hvorfor skal man lave kommuneplaner og regionplaner o.lign. hvert 4. år? Der er masser af steder at spare, hvis man vil.
Med hensyn til, om man har ultimative krav i forbindelse med en regeringsforhandling: Jeg har aldrig mødt op med ultimative krav, men det er da helt fuldstændig lysende klart, at de konservative mærkesager, vi har, slås vi for at få gennemført så mange af som overhovedet muligt.
Jo stærkere Det Konservative Folkeparti står, jo mere får vi igennem.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-15:
Hr. Bendt Bendtsen kritiserede regeringen for, at der har været vækst i den offentlige sektor igennem de sidste 8 år.
Ja, nu lyder vækst jo som noget meget nationaløkonomisk, men hvis man sådan skærer lidt ind til benet, hvad angår vækst, så er vækst i den offentlige sektor jo flere ansatte i daginstitutionerne, at vi i dag næsten står i en situation, hvor vi kan sige, at der er fuld pasningsgaranti.
Vækst i den offentlige sektor er flere hjemmehjælpere til at passe og pleje vores ældre.
Vækst i den offentlige sektor er flere undervisere på skoler og uddannelsessteder.
Vækst i den offentlige sektor er flere ansatte inden for hele sundhedssektoren, også på vores sygehuse, som hr. Bendt Bendtsen i sin tale valgte at kere sig om.
Så mit spørgsmål er, at hvis man ikke skulle have den vækst, og når nu den vækst har været så forfærdelig, og hvis De Konservative får del i regeringsmagten, hvad er det så for en del af væksten, der skal skæres væk, hvilke persongrupper skal skæres væk, hvem er det, man vil fyre? Og så kan jeg forstå, at man ikke vil stille nogen ultimative krav om skattelettelser i forbindelse med et eventuelt regeringssamarbejde med Venstre.
Så er mit spørgsmål til De Konservative: Hvilke krav har man egentlig?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-15:
Hr. Bendt Bendtsen undskyldte nærmest, at han var blevet nødt til at rose det radikale skatteforslag.
Jeg vil ikke undskylde, at jeg bliver nødt til at rose Det Konservative Folkeparti for denne her tale, fordi De Konservative fokuserede på arbejdsstyrken. Problemet med at få en tilstrækkelig stor arbejdsstyrke til at sørge for, at vores velfærdssamfund kan eksistere også om 10 år, det aspekt var faktisk totalt, hundrede procent fraværende fra Venstres indlæg, vil jeg godt sige.
Derfor synes jeg, det er flot, De Konservative tager det med.
Det er vigtigt, at vi er fuldstændig enige om, at det er et af vores aller-, allerstørste problemer i de kommende 10 år. De Konservative pegede på i hvert fald to ting, også
nogle flere, men i hvert fald bedre integration og senere tilbagetrækningsalder
På begge områder har regeringen gjort meget store anstrengelser og også anstrengelser, der begynder at bære frugt.
Men vi har også brug for et erhvervsliv, der også tager sin del af slæbet, og jeg vil godt have lov til i forbindelse med de faldne markedsandele at citere fra Ugebrevet Mandag Morgen fra et par uger siden, hvor der står: »Danmarks vigende økonomiske vækst skyldes ikke den høje skat, men nationens lukkede kultur. Skal Danmark være en del af førerfeltet i den globale økonomi, forudsætter det snarere et skift i mentalitet og kulturel indstilling end en ændring af den økonomiske politik.
Danmarks største problem er vores åndelige protektionisme; vi skal gøre op med den kulturelle lukkethed.«
Og det er erhvervsfolk, der beskriver Danmarks erhvervslivs stilling på den måde.
Det vil jeg gerne have en kommentar fra De Konservative til.
Bjarne Laustsen (S), 2001-05-15:
Hr. Bendt Bendtsen var i sin ordførertale inde på spørgsmålet
om, hvordan man skaffer et ordentligt arbejdsudbud til at løse de opgaver, vi står over for. Men der var nogle mærkelige sætninger, noget med afdæmpet tilgang til tilbagetrækningen.
Tænker hr. Bendt Bendtsen på, at der skal være en ny omgang efterløn, eller hvad har De Konservative i tankerne?
Skal der ske ændringer i det efterlønsforlig, vi har?
Er det dét, man er ude med?
Jeg vil også gerne høre hr. Bendt Bendtsen og De Konservative, hvordan de egentlig vil skaffe et øget arbejdsudbud, når man samtidig slår sig op på at ville indføre mere barsel.
Det må da trække folk ud af f.eks. sundhedssystemet, hvor ventelisterne er lange nok i forvejen,
også efter De Konservatives mening
Hvis De Konservative skulle risikere at få magten på et eller andet tidspunkt, hvordan vil det så være, hvis man skal lave arbejdsmarkedspolitik med De Konservative?
Hvilke krav skal der være over for arbejdsgiveren i forhold til jobtræningspladser, praktikpladser?
Er det noget, der indgår
i De Konservatives optik?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-15:
Til hr. Aage Frandsen: Det er jo helt uventet, at Det Konservative Folkeparti får et spørgsmål om Venstres skattestop!
Jeg vil sige det på den måde, som jeg sagde det tidligere: Vi har vores prioriteringer i Det Konservative Folkeparti.
Vi står ved det, vi siger, og vi arbejder på at få nedsat skatten på den sidst tjente krone.
Hvordan vi så forholder os til det, når det er lykkedes at vippe den regering, der sidder på nuværende tidspunkt?
Jamen der må jo en regeringsforhandling om et regeringsgrundlag afgøre, hvor man ender henne på det her område.
Man vil jo gerne prøve at se, om der er stor afstand imellem det, Venstre og Det Konservative Folkeparti mener i denne her sag.
Så skal jeg da hilse og sige, at set med mine øjne er den afstand, der er imellem S og R på nuværende tidspunkt, når vi læser det radikale skatteoplæg - som jeg har været nødt til at rose heroppefra i dag, dog ikke for finansieringen - noget større.
Så til hr. Frank Dahlgaard
: Jamen vi skal da glæde os over, at der er en virksomhed, der vil placere sig i Danmark.
Det skal vi da være rigtig glade for.
De tror måske på, at vi får en borgerlig regering, der giver et bedre erhvervsklima i Danmark.
Så jeg har fuld tiltro til, at de gør det rigtige.
Vi skulle gerne blive førende, både når vi taler medieteknik, bioteknologi m.v. Og det er jo den vej, vi skal fremover.
Det er vidensamfundet, der trækker.
Jeg tror da, at alle, der sidder her i salen i dag, er ualmindelig glade for at høre det budskab, at en stor virksomhed, en stor international virksomhed, en højteknologisk virksomhed, flytter til Hillerød.
Hr. Jørn Pedersen spørger, om ikke jeg er bekymret.
Jeg ved ikke, om jeg er bekymret.
Jeg er bekymret over den politik, regeringen fører, jeg er bekymret over, at man på det her område faktisk går ud med forudsætninger omkring Danmark år 2010, for jeg mener ikke, at man kan skabe det antal i beskæftigelsen, som man gerne vil have for at betale regningen.
Med hensyn til de offentligt ansatte: Vi har sagt i vores oplæg, at vi ønsker en lavere stigning, og vi ønsker at prioritere.
Det er jo dér, hvor regeringen fejler.
Det er, fordi man ikke ønsker at prioritere.
Og så spørger hr. Jørn Pedersen: Hvor er det henne?
Jamen vi har også sagt, at vi vil have en gennemgang af hele vores forvaltningsstruktur for at se på, om der er nogle elementer - jeg er f.eks. ikke i tvivl om, at amterne kan spare.
Jørn Pedersen (S), 2001-05-15:
Det er jo lidt forstemmende at opleve en konservativ partileder, der er bekymret.
Men jeg kan godt forstå det, for der er sådan set stor grund til bekymring.
De Konservative vil lave skattenedsættelser.
Hvor høj er den prioritering i et kommende regeringssamarbejde?
Det tror jeg mange ville interessere sig for at få at vide.
Så blev jeg også meget overrasket over, at den konservative leder herfra lover store investeringer i sundhedssektoren og samtidig står og siger, at det er en forfærdelig masse flere offentligt ansatte, vi har fået.
Hvordan hænger det sammen?
Hvad er det for nogle områder i den offentlige sektor, som Det Konservative Folkeparti har sagt fra over for?
Er det på børneområdet?
Er det på undervisningsområdet?
Er det på sundhedsområdet?
Er det på ældreområdet?
Hvor er det, De Konservative mener at vi kan spare nogle af de her offentligt ansatte?
Det synes jeg ville være et godt spørgsmål at få svar på her i dag.