Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Når a-kasserne i fremtiden tildeler ydelser til sine medlemmer, skal det ske mere grundigt end i dag.
Regeringen har fundet pisken frem, og den vil fjerne refusionen til arbejdsløshedskasserne, når de udbetaler uberettigede ydelser.
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, mener regeringen, at der er sket en stigning i antallet af sager, hvor medlemmer af a-kasser får tildelt ret til ydelser, på trods af at loven ikke giver mulighed herfor.
Lovforslaget er fremsat på grund af en afgørelse fra Folketingets Ombudsmand, som har sat spørgsmålstegn ved den hidtidige praksis.
Der er grund til at hæfte sig lidt ved, hvad det er, Ombudsmanden har vurderet.
På baggrund af en konkret sag har Ombudsmanden sagt, at en arbejdsløshedskasse ikke skal hæfte for hele tabet i forbindelse med en fejludbetaling, fordi det pågældende medlem ville have været berettiget til efterløn.
I denne situation lider staten ikke et økonomisk tab, men alligevel skal a-kassen hæfte for hele beløbet.
Vi kan fra Socialdemokratiets side derfor ikke støtte forslaget på det foreliggende grundlag.
Vi mener, at det vil påføre a-kasserne helt unødvendig store ekstraudgifter ved fejlbehandlinger, mens staten faktisk sparer penge.
Regeringen burde i stedet have taget Ombudsmandens vurdering til efterretning.
Det er en fornuftig pointe, som også er fremført af LO.
Vi er derfor meget skuffede over, at beskæftigelsesministeren øjensynlig slet ikke har lyttet til indsigelserne.
De tre hovedorganisationer har rent faktisk påpeget, at forslaget bryder med grundlæggende retsprincipper.
Jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren, om denne kritik overhovedet ikke har gjort indtryk på ham, og om man ikke på grundlag af denne kritik i stedet for hele tiden at skulle have en kamp omkring sanktionsreglerne så fandt det formålstjenligt at få en fuldstændig opbakning omkring sanktionssystemet. For det er rigtigt, vi har jo været igennem principperne her.
Vi var igennem det i 1985, hvor SF var part i det lovforslag, der blev lagt frem om sanktionsreglerne, og hvor vi sådan set fra Socialdemokratiets side sagde: Det er for stramt, det, der sker på dette område, og det er en urimelighed set i forhold til andre sanktionssystemer, som man har i dette samfund.
Når det er sagt, er vi i øvrigt enige i, at antallet af fejl i a-kassernes administration skal være så lavt som muligt.
A-kasserne gør i hovedreglen et godt stykke arbejde, og det er klart i deres medlemmers interesse, at reglerne administreres bedst muligt.
I bemærkningerne til lovforslaget peges der konkret på, at a-kasserne skal være bedre til skriftligt at meddele medlemmerne, at en ydelse er ophørt, og a-kassen skal være bedre til at vejlede medlemmerne i forhold til ansøgninger.
Under udvalgsbehandlingen vil vi derfor arbejde for, at der sker de nødvendige ændringer af forslaget, således at a-kasserne ikke automatisk kommer til at hæfte for hele beløbet i sager med fejludbetaling, når staten ikke lider et økonomisk tab.
Jeg skal endvidere på Det Radikale Venstres vegne sige følgende: Man er positiv over for intentionerne - som også jeg har givet udtryk for - om, at lovgivningen skal være indrettet på en måde, der tilskynder a-kasserne til at mindske fejladministrationen, men Det Radikale Venstre ønsker ligesom vi først at tage endelig stilling, når vi i forbindelse med det kommende udvalgsarbejde ser, om regeringen har fundet en rimelig model, eller om a-kasserne har ret i deres påstand om, at de rammes uforholdsmæssig hårdt.
Det var jo klar tale, vi her fik: at a-kasserne skal betale for noget, som der ikke er lidt et tab på.
Det er vel en ny juridisk formulering, men den må vi jo så vende tilbage til senere.