runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Med hensyn til cykling i gågader kunne man jo godt forestille sig, at der i visse gågader blev anlagt en cykelsti, kan man sige, måske midt i gågaden; så kan man gå på begge sider af cykelstien.
Sådan nogle lokale løsninger ville jeg klappe i hænderne af.
Det er sådan nogle kreative, gode løsninger, jeg kunne se, at man burde udføre lokalt og også er i gang med.
Det er dem, vi skal have til at brede sig, og det kan ikke nytte noget, at vi så inden siger, at det har vi ikke tålmodighed til.
Så jeg er meget fortrøstningsfuld med hensyn til, at man får folk ind, som sætter cyklisterne og cyklisternes fremkommelighed højere, så der kan køre flere cyklister.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Ja, det er bare lige en rettelse.
Jeg tror, at hvis hr. Karsten Nonbo havde læst vores forslag, ville han se, at det ikke er Strøget, vi tænker på, når vi foreslår, at man skal kunne køre uden for åbningstiden.
Det er visse gader.
Og det viser sig jo, at der har været undersøgelser af det mange steder rundt i landet, og at det har øget trygheden for fodgængere, at der var cyklister.
Der var simpelt hen flere folk, og ellers var der øde.
Det, vi opfordrer til, er altså sådan en generelt anden holdning end justitsministerens til cyklister, nemlig at nu skal vi prøve at gøre det bedre for dem.
Vi skal altså ikke sige: Vi tåler dem, men de skal sandelig ikke forkæles - som jo er meget justitsministerens reaktion her.
Nu vil vi prøve at se, om vi kan gøre det bedre for cyklisterne.
Jeg ville så godt stille hr. Karsten Nonbo et spørgsmål.
Vi har jo haft nogle af de her andre drøftelser.
Vi kan nu tager det eksempel, hr. Nonbo selv nævnte, nemlig der, hvor man har flyttet standeren ind, hvor så cyklen kører igennem.
Det er altså et T-kryds, vi snakker om her.
Mange steder gør man det jo ikke, fordi det koster penge, og der er altså almindelig sjusk i vejanlæg.
Prøv at køre ned langs Kalvebod Brygge og sådan nogle steder.
Ville det ikke, i stedet for at pålægge dem nu at flytte standere i dyre mængder, være bedre at sige: Selvfølgelig skal de have lov til at køre igennem, men med respekt for vigepligten?
Hvorfor ikke sige, at det her er en regel, selvfølgelig med respekt for vigepligten?
Bare sådan lige for at tænke en tanke om, at
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Jeg vil sige til hr. Karsten Nonbo, at jeg altså beklager meget.
Det er, fordi jeg ikke kunne forstå hr. Karsten Nonbos reaktion.
Nu kan jeg forstå, at hr. Karsten Nonbo ikke har læst vores forslag, for vi foreslår ikke, at der bare skal være tilladelse til at køre på gågaderne.
Det foreslår vi jo ikke.
Vi foreslår, at man uden for butikkernes åbningstid giver tilladelse sine steder - det vil sige, at der skal være steder, hvor man ikke kan.
Nu har vi ikke nævnt Strøget, men det er åbenbart ikke et sted.
Vi har ikke et forslag om en generel tilladelse, men vi siger, at det ville være en hjælp til cyklisterne.
Det viser sig så - det vidste vi nu ikke, da skrev forslaget - at der senere hen er kommet en undersøgelse, der viser, at det faktisk også er en hjælp til fodgængerne, som føler sig tryggere ved, at der faktisk er andre trafikanter; der er nogle i de der meget ensomme gågader rundtomkring i landet.
Så vi kan sagtens mødes på midten.
Vi behøver ikke engang at mødes på midten.
Lad os dog lave noget, som fungerer godt, og som selvfølgelig ikke skal være til gene for fodgængerne.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-26:
Først vil jeg kvittere for støtten til denne del af regeringens forårspakke, og jeg forstår godt argumentationen.
Men så vil jeg lige føje noget til.
Når vi taler om folkepensionisterne, så vil jeg spørge, om Enhedslisten er opmærksom på, at vi i forbindelse med forårspakken jo har øget støtten til de svagest stillede folkepensionister, således at 170.000 folkepensionister vil være omfattet af den supplerende ældreydelse, heraf 150.000, som får det maksimale beløb på 5.100 kr.
Det andet spørgsmål, jeg ville stille, er, om Enhedslisten egentlig er opmærksom på, at når man regner allerede gennemførte skattelettelser ind sammen med de fremrykkede skattelettelser sammen med suspensionen af SP-bidraget, så får de relativt laveste indkomster den relativt største lettelse.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Sådan kunne man jo overveje, om man skulle gøre det.
Hvis det var det, der skulle til, for at hjælpe den der betrængte statskasse, som er så ramt af skattestoppet, at den ikke kan komme i tanker om noget som helst selv, uden at den er hjulpet økonomisk af det, så for min skyld da gerne, hvis det var måden, vi skulle leve med skattestoppet på, at de kommuner, der fik gevinst af det, betalte puljen. Sådan tror jeg nok, man måtte sige det i den sammenhæng der, hvis der skulle komme en tilbagebetalingsordning på det.
Men det korte af det lange er, at hvis samfundet, hvis staten vil gøre det her, så kan vi faktisk.
Og der er altså nogle steder, hvor det har vist sig, at man har haft
gode forsøgsordninger med det, men desværre viser det meste af landet, at man ikke kan gøre det.
Det går den gale vej de andre steder.
Og det har hele samfundet skade af, ikke kun lokalt, for selv om ulykker osv. rammer mest lokalt, så rammer det jo os alle sammen, også i, at sundhedsomkostningerne er for høje.
Selv om de dækkes regionalt og lokalt, har vi alle sammen gavn af, at de kommer ned.
Så jeg vil altså meget appellere til, at man kigger på det her og spørger: Hvordan fremmer vi denne her udvikling, sådan at det, vi ser i Odense, og det, vi ser i København, kan blive noget, man også gør andre steder?
Og jeg tror altså, der skal tilskyndelse til det.
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-26:
Det er så også et enkelt spørgsmål om trafikpuljen.
Jeg kender ikke i de detaljer forsøget eller det, der er igangsat i Odense, men fru Margrete Auken sagde jo netop, at Odense havde investeret 20 mio. kr. for at skabe langt bedre forhold for cyklisterne, og sagde så: Og Odense har allerede nu rigeligt fået pengene tilbage.
Det vil sige, at det har været en supergod investering.
Så kunne man måske sige: Jo, lige til starten, hvor man ikke har pengene.
Synes fru Margrete Auken ikke, at det kunne være en god model?
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Nu har vi altså faktisk haft meget gode resultater med puljerne, vil jeg så lige sige.
Jeg ved ikke, hvad det er for noget misbrug.
Jeg vil ikke sige, der ikke er sket misbrug, det gør der jo alle steder, men den generelle evaluering af puljerne var altså virkelig god - virkelig god.
Og hvis man målretter dem yderligere og så siger, at nu er det altså denne her opgave, vi vil have fremmet, så flytter det faktisk noget rundtomkring, når man har gjort det på den her måde.
Det har vi set, og det, vi jo så har bedt om,
er: Prøv at kigge på cyklisterne.
Vi får meget ud af at kigge på cyklisterne.
Det er ganske, ganske få steder i landet, hvor der er entusiasme.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Jeg vil blot give fru Margrete Auken et godt argument.
Jeg oplevede, da jeg kørte udefra og indad, og jeg så kom ind og havde krydset Jagtvej og kom til Rantzausgade, at der er et godt eksempel på, at man har spærret af, således at kun busser og cyklister kan komme igennem den vej, og det gav og giver en helt anden trafik i Rantzausgade.
Det er sådan nogle eksempler, man skal lave lokalt, og der har vi jo netop Åboulevarden som en parallelgade, så det kan sagtens lade sig gøre.
Det er jo lige dyrt, om vi puljer, eller vi lader tingene betale lokalt, og jeg er lidt ked af det med puljer, for somme tider oplever jeg også, at de misbruges.
Vi har haft trafikpuljer, som har fremmet mageligheden frem for trafiksikkerheden, og det er jeg ked af.
Så jeg ser hellere, at pengene bliver brugt lokalt, hvor man skriver skat ud og bruger pengene til det, der virkelig giver trafiksikkerhed, og det, man selv skal stå til ansvar for.
Så jeg er ikke med på den med puljerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-26:
Jeg skal allerførst undskylde over for fru Margrete Auken, at jeg ikke nåede frem med mit ordførerindlæg under den foregående debat.
Jeg havde sat min lid til, at bl.a. Det Radikale Venstre ville kaste sig ind i debatten med ildhu.
Men ordførerrækken slap pludselig op, og så nåede jeg beklageligvis ikke herned på grund af andre ting.
Vi er i Enhedslisten af den opfattelse, at det er en utrolig vigtig debat, som SF har rejst omkring forholdene for cyklisterne, både med hensyn til sikkerheden og det, man kalder fremkommeligheden.
Vi er meget positive over for det beslutningsforslag, der ligger her.
Nok mere positive end over for det foregående, for det er der nogle tekniske problemer i, men det her forslag er der mange positive elementer i.
Og hvis man kombinerer det her forslag med det forslag, hr. Jørn Pedersen fremlagde for lidt siden i debatten, nemlig at vi skal genindføre den pulje, som den nuværende regering desværre har fjernet, fordi alting i dette land jo går i stå på grund af skattestoppet, så kunne man gøre en virkelig indsats for trafiksikkerheden, først og fremmest på en positiv måde.
Så vi er glade for, at disse forslag er blevet fremsat.
Vi vil i hvert fald gå meget positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Vi vil også gerne medvirke til sammen med andre partier at stille forslag til finansloven, for
der er jo ingenting, der kommer af sig selv, undtagen lommeuld.
Og derfor skal der altså også nogle penge på bordet.
Vi kan ikke bare pålægge kommuner og amter, at de skal lave alle mulige foranstaltninger, men i øvrigt så ikke stille midlerne til rådighed.
Derfor skal den pulje ses i sammenhæng med de tanker, som fru Margrete Auken har fremlagt
her i dag
Med de bemærkninger vil vi gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-26:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg savnede til dette forslag fra den socialdemokratiske ordfører, hvordan det var, man ville finansiere.
Hvis det er den sædvanlige med, at man lægger noget på de grønne afgifter eller hæver skatten, så er Det Konservative Folkeparti under ingen omstændigheder med.
Hvis det er noget, hvor man vil sige, på hvilket område man vil finde pengene, så vi omprioriterer, så kan vi indlede en samtale om det i det kommende finanslovforlig.
Med hensyn til transportfradraget for cyklister så er det jo nøjagtig det samme, som hvis man kører en BWM 706, eller man kører en Mazda 323, eller man kører på motorcykel, eller man rider på sin ridehest, eller man løber.
Det er nøjagtig det samme. Og det er derfor, det er så ekstra attraktivt for cyklisten, for det er altså noget billigere at køre pr. kilometer på cykel, end det er at køre i en stor eller lille bil eller at anskaffe sig en ridehest for at ride frem og tilbage.
Transportfradraget er det samme.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Ja, jeg vil lige sige, at jeg ikke tror, der er så mange cyklister, der cykler så langt, at de kan opnå transportfradraget.
Jeg vil lige sige, at jeg egentlig godt ville vide, hvor mange penge det drejer sig om.
Det ved jeg så ikke.
Det er ikke noget, som folk oplever at de har, fordi det kræver en meget lang afstand.
De fleste mennesker tænker jo ikke cyklen ind som en mulighed i forbindelse med så store afstande.
Men lad det nu være.
Det, jeg skal spørge om, er med hensyn til kombinationen af kollektiv trafik og cykler, som jeg altså ikke har spurgt de andre om.
Noget af det, vi har kigget på, er de meget, meget dårlige cykelparkeringsforhold ved masser af stationer.
Der sættes simpelt hen ikke plads nok af til dem.
Det er jo meget få mennesker, der tager cyklen med, heldigvis, for så ville det jo gå galt. Nogle af os kan tage den med gratis.
Jeg gør det meget, jeg dækker stort set mit amt med tog og cykel, altså Frederiksborg Amt, men jeg kan også godt mærke, at det jo heller ikke koster mig noget at tage den med.
Det er godt, at det ikke er gratis generelt, for ellers tror jeg, vi ville få et problem.
Det vil jeg godt have en reaktion på fra hr. Helge Adam
Møller og så spørge, om han er villig til at bakke op om det forslag, som Socialdemokraterne kom med, nemlig at vi faktisk sætter nogle puljer af til, at man lokalt kan gå ind og arbejde mere med det her, sådan at vi ad den vej kan fremme en udvikling, vi åbenbart er enige om.
Lene Espersen (KF), 2004-03-26:
Ja, jeg må sige, at der i hvert fald da plejer at være ét punkt, hvor fru Margrete Auken og jeg er enige, og det er, at fædselssikkerheden er det, vi må sætte højst.
Men jeg må sige, at med det beslutningsforslag, der foreligger her, mener jeg simpelt hen ikke, at fru Margrete Auken har ret, hvis man fremfører det her som værende færdelssikkerhedsmæssige forbedringer.
Det er korrekt, at med hensyn til nogle af forslagene som f.eks. forslaget om generelt at nedsætte hastigheden i byerne og spørgsmålet om et særligt spejl, kan man være åben, og der har jeg også allerede redegjort for, hvilke initiativer der er taget, og hvilke undersøgelser der bliver iværksat.
Men på nogle af de andre ting skal man altså have en endog meget, meget livlig fantasi for at forestille sig, at det her er noget, der gavner færdselssikkerheden.
At sende små børn og gamle mennesker imod ensretningen i gader, hvor der er vild kørsel med biler, er efter min mening udtryk for et sådant skred i færdselssikkerheden i den dårlige retning, at det bestemt ikke er tilrådeligt. Jeg synes, at forslag af denne her karakter jo ikke alene er noget, man skal gennemføre, fordi det nu er synd for cyklisterne, og nu skal vi give dem noget.
Det er simpelt hen et helt forkert udgangspunkt, fru Margrete Auken.
Hvis man vil gøre nogle ting, der gavner cyklisterne, så må det være nogle ting, som i hvert fald sikrer, at færdselssikkerheden ikke forringes.
Og der har jeg allerede redegjort for, at der er en lang række muligheder også lokalt for at inddrage nedsættelse af hastighed, indretning af kørebaner osv. i de lokale overvejelser.
Det er bare et spørgsmål for lokalpolitikere om at have hånd i hanke med det, hvis de ønsker færre biler i byerne og flere cyklister i byerne.
Poul Fischer (DF), 2004-03-26:
Cyklister er bløde trafikanter og dermed meget sårbare i trafikken.
Og derfor er Dansk Folkeparti enig i, at der skal tages mest muligt hensyn til cyklisterne i trafikken, naturligvis under skyldig hensyntagen til øvrige trafikanters fremkommelighed. Cyklister har modsætningsvis en forpligtelse til at beskytte sig selv mest muligt ved at være agtpågivende samt at overholde love og regler, bl.a. med cyklernes udstyr.
Og det er jo ikke ligefrem det, vi oplever, når vi færdes i trafikken. Beslutningsforslaget lægger op til seks tiltag for at øge sikkerheden og fremkommeligheden for cyklister, ligesom at det skulle bringe flere op på cyklen.
De færdselssikkerhedsmæssige tiltag drejer sig for det meste om områder, der ligger inden for amter og kommuner.
Om de første tre tiltag vil jeg sige, at det er gode forslag, som er indført flere steder i landet.
En vedtagelse af beslutningsforslaget vil gøre tiltagene obligatoriske og pålægge vejbestyrelserne at indføre tiltagene.
Det vil
vejbestyrelserne formentlig også langt hen ad vejen, da der er tale om fornuftige tiltag, men vi i Dansk Folkeparti ønsker, at vejbestyrelserne har handlefrihed i de konkrete tilfælde.
Det fjerde forslag, der omhandler etablering af gader, der er forbeholdt cykler og kollektiv busser, må bero på en individuel vurdering i den enkelte by.
Hvad der er fornuftigt i den ene by, er måske ikke fornuftigt i en anden by.
Det må og skal besluttes lokalt.
Det femte forslag om anvendelse af cykling i kombination med den kollektive trafik er jo et område, der til stadighed udvides.
Måske går det efter forslagsstillerens hoved ikke stærkt nok, men Rom blev jo ikke bygget på én dag.
Men som sagt udvides området til stadighed. Det sjette forslag om at præmiere cyklister er ren ideologi.
Hvorledes skulle det kunne administreres?
Præmien må være, at man får frisk luft og en god kondition.
Om beslutningsforslaget som helhed må vi sige, at det generelt er et fornuftigt beslutningsforslag, som vi i Dansk Folkeparti stemmer nej til med de begrundelser, jeg har nævnt under de enkelte punkter.
Jørn Pedersen (S), 2004-03-26:
Generelt synes vi i Socialdemokratiet, at der er tale om en hel række positive tiltag.
Vi elsker dem ikke lige højt alle sammen, men de er altså positive og har i hvert fald et positivt sigte.
Og vi synes også, at mange af modellerne giver eller peger på nogle forbedringer, som er værd at undersøge nærmere.
Til gengæld har vi overordnet den indstilling, at vi faktisk synes, det skal funderes lokalt.
Vi mener, at det er amter og kommuner, som er tæt på, der skal have muligheder for at gøre nogle af de her ting.
Det har jo tidligere givet positive resultater, og vi har faktisk tænkt os, at vi igen i år vil komme med det i forbindelse vores finanslovoplæg, for vi mener faktisk, at
mange af de ideer - nu vil jeg ikke komme ind på teknikken i dem, for vi har snakket længe i dag og snakket meget teknik - er værd at drøfte med henblik på at få lavet sådan en pulje.
Og jeg tror også, at en del af den kunne virkeliggøres.
Så vi er positive over for meget af det, der ligger, og vil gerne være med til at få lavet en pulje, så vi kan komme videre herfra.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Jeg mener også, at man gør meget, men jeg er så ked af de der »Vi cykler til arbejde«-projekter osv., hvor det hele dør hen, når projektet er færdigt.
Jeg vil hellere være med til at lave noget blivende, der gælder året rundt.
Der er altså mange cyklister, der mister entusiasmen, når pengene forsvinder, og når hverdagen kommer.
Men hvis fru Margrete Auken har nogle gode forslag, så skal det ikke skorte på min vilje.
Det er ikke sikkert, min evne er til stede, men min vilje til at se på dem er da til stede.
Men så skal det også være noget, der er genialt, og noget, hvor færdselssikkerheden og cyklismen går mere op i en højere enhed end socialismen i det.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Så lad dem nu være, hvor de er.
Det, vi bare beder om, er, at vi ikke får de der modeller, som jeg altså har set, hvor man siger, at vi for en sikkerheds skyld hellere må bremse cyklisten hele vejen rundt.
Det er altså en model, man har mange steder i landet, hvor man ændrer de almindelige regler for, hvem der har vigepligt, og hvem der har, om jeg så må sige, fremkommelighed.
Vi vil bare have det stoppet undtagen i de helt ekstreme tilfælde.
Så lige med hensyn til økonomien: Det er jo altså kønt at sige, at der gælder de samme regler for alle, bare man har kørt over 25 km.
Det er jo andre vilkår, man har som cyklist i den sammenhæng her, men det er faktisk ikke det, vi har foreslået.
Vi har spurgt til virksomheder.
Det er altså ikke en fradragsordning for den individuelle.
Vi siger: Kan man gå ind og undersøge, om virksomheden kunne støttes i den sammenhæng?
Og det er alene det, jeg beder hr. Karsten Nonbo om, nemlig at tænke det med i forslaget og spørge: Kunne vi gøre et eller andet? Også det har man mig bekendt arbejdet med i Odense.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Nu kunne fru Margrete Auken med rette have skældt mig ud for at se forvirret ud, for det gjorde jeg i indledningen af fru Margrete Aukens tale, fordi jeg mener, at trafikministeren netop sagde, at der er samme fradrag, uanset om man cykler eller man sidder inde i bilen.
Man får fradraget i forhold til den afstand, man bor fra sin arbejdsplads.
Så der er absolut et økonomisk incitament til at cykle.
Med hensyn til rundkørslen er der også her lavet geniale løsninger.
Jeg har set geniale løsninger, hvor man - det er så lidt uden for byerne - direkte har ført cykelstien ind
under vejen, således at man kommer ind i midten af rundkørslen, og der har man så en cyklistrundkørsel, og så kører man ud under vejen igen i den retning, man skal.
Sådan nogle geniale løsninger kan der klappes i hænderne ad fra min side.
Når man laver restriktioner, hvor man er i samme niveau, så er det jo nok mest af hensyn til cyklisten frem for bilisten.
Men jeg er da villig til at sige, at vi kigger på det.
Jeg tør ikke lige stå her og sige: Ja, selvfølgelig, fru
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Jeg vil undskylde over for trafikministeren, at jeg ikke rejste mig op og roste ham for hans positive holdning.
Jeg synes i øvrigt, det var en morsom iagttagelse at sige, at grunden til, at vi laver transportfradrag for bilister, hvis vi nu skal gå den anden vej rundt,
er, at de lider så frygteligt ved at blive så tykke og fede og grimme og arrige, og hvad de nu gør, ved at sidde dér i deres biler, så derfor skal de have transportfradrag, hvorimod vi cyklister, der har så stor økonomisk gevinst af at cykle i stedet for at spilde vores kræfter, skal i hvert fald ikke hjælpes af staten.
Det var altså sådan, at argumentationen jo lå i, at vi ikke skulle gå ind og præmiere de cyklister, der i forvejen tjente en frygtelig masse penge ved ikke at ødelægge sig selv ved at køre bil.
Vi henviser i vores forslag til Holland og Belgien, hvor man har arbejdet med at præmiere virksomheder, og jeg vil godt spørge, om hr. Karsten Nonbo trods alt alligevel ikke ville være med til, at vi prøver at kigge på, hvad det er for nogle modeller.
Det er skattetekniske ting, vi har med at gøre, men er der nogle modeller, hvor man kunne fremme det her?
Altså om hr. Karsten Nonbo ikke kunne give udtryk for en
lidt positiv holdning, ikke et umiddelbart tilsagn, men bare et positivt: Lad os prøve at kigge på det. Så har jeg et enkelt spørgsmål med hensyn til rundkørslerne.
Vores forslag er her, at det, som man har lavet nogle steder i landet, hvor man laver stoplinjer for cyklisterne hele vejen rundt, vil vi altså ikke se.
Det skal være sådan, at en cyklist, der kører ind i en rundkørsel, kan få lov til at køre igennem i stedet for at blive stoppet ved hver eneste frakørselsvej.
Punkt 1 er altså, havde jeg nær sagt, næsten et lovgivningsspørgsmål, at der bør det ikke være muligt undtagen undtagelsesvis at bremse cyklisterne i rundkørslen.
Det vil jeg godt lige have svar på også.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Jeg vil sige, at jeg ligger meget op af det, trafikministeren har sagt.
Så hvis jeg skal roses denne gang, skal det også gå ud over trafikministeren.
Jeg er stort set enig i det, for de fire-fem første punkter er gode muligheder, som man kan klare lokalt.
Fra mig skal der lyde: Bare man dog så kom i gang.
lidt svært ved lige umiddelbart at se, hvad der mentes med nummer tre, men den så jeg ganske tydeligt illustreret i morges på min cykeltur, for en sådan foranstaltning findes.
Jeg kan ikke lige huske vejene, men det er herinde i København, og det er en ganske udmærket foranstaltning. Nu er der vel et grønt flertal i Københavns Kommune, så jeg kan opfordre fru Margrete Auken til at punke dem og se at komme i gang.
Jeg skal gerne gøre det også i den borgerlige kommune, hvor jeg bor.
Nu er det ikke så meget byområder, men der er masser at komme i gang med.
Jeg har jo af samme grund min cykel holdende lige her ude foran Christiansborg, og jeg oplever hver eneste gang, jeg tager min cykel med, at det næsten er nemmere at have den med i toget, for det er nemmere at finde en parkeringsplads i toget, end det er at finde en parkeringsplads ved jernbanestationen, for der er altid plads i togene til cykler.
Så den nemmeste parkeringsplads at finde er inde i toget.
Med hensyn til den økonomiske præmiering af at cykle, så er den der allerede nu.
Den er der så rigeligt, og den giver god motion.
Der er transportfradraget, og der er den friske luft.
Jo flere kilometer man cykler, desto flere penge tjener man, og jo mere frisk luft får man, desto mere slipper
man for at gå i motionscenter.
Så der er præmiering dag efter dag, ud over at der er et meget, meget bedre velvære.
Så der er masser af præmiering.
Man behøver ikke at sætte kroner og øre på.
Jeg har
Så hvis fru Margrete Auken vil tjene mere, er det bare om at komme op på cyklen og cykle noget mere.
Men vi er enige i intentionerne om, at man lokalt bare kan komme i gang.
Vi kan ikke være enige i, at der ud over den allerede beskrevne økonomiske præmiering ligefrem skal indføres et, skal vi kalde det, løntillæg for at cykle.
Det kan vi ikke være med til.
Derfor må vi afvise forslaget.