runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2003-09-09:
Hr. Nicolai Wammen fremfører Socialdemokraternes finanslovforslag som et hokus pokus filisocialdemokraterne.
Ja, man vil lave en skattereform, den skattereform har Finansministeriet beregnet har en langsigtet virkning med et underskud på 15 mia. kr.
Hvordan skal man så finansiere det?
Skal der fyres 30.000 mennesker i den offentlige sektor for at finansiere det?
Nej, det skal der ikke ifølge Socialdemokraterne.
Nej, det skal den ikke ifølge Socialdemokraterne.
Jamen hvad er det så?
Er det rent fup og fidus, eller hvordan er det, Socialdemokraterne vil nå dertil?
Er virkeligheden, at for at hente det, hvis man skal have troværdighed i den finanslov, der er lagt frem, skal hver familie af med 5.000 kr. for at få tingene til at hænge sammen?
Jens Rohde (V), 2003-09-09:
Hr. Nicolai Wammen kan slet ikke forstå, hvordan jeg kan begive mig ind i den diskussion om medarbejder- og personalepolitik og synes, sådan som jeg forstår det, at det er uværdigt.
Hr. Nicolai Wammen glemmer bare, at det var hr. Wammen selv, der gik herop og angreb regeringens personalepolitik, anklagede regeringen for det, vi gjorde over for de medarbejdere, som er ansat bl.a. i staten.
Så må det vel være fair nok, når hr. Nicolai Wammen nu angriber den måde, vi driver personalepolitik på, at jeg spørger til, hvordan det så egentlig står til i Socialdemokratiet.
Det er jo ikke en ny offentlig debat.
Det har jo været beskrevet meget levende i Berlingske Tidende, hvor den socialdemokratiske partisekretær, Jens Christiansen, helt åbent siger, at man havde glemt at efteruddanne folk.
Så er det bare, at jeg i den forbindelse stiller nogle spørgsmål og bl.a. om, hvorvidt Socialdemokratiet selv vil gå forrest og lægge penge i den bødekasse, som man nu mener at alle andre virksomheder skal bidrage til, eller om det hele
bare er fup og fidus eller hykleri
Det er vel fair nok at spørge om det, når det er hr. Nicolai Wammen, der starter med at kaste med mudder
, for nu at bruge det udtryk, som han selv brugte, og det skal man jo være varsom med, for så får man i hvert fald selv beskidte hænder.
Bjarne Laustsen (S), 2003-09-09:
Jeg vil gerne spørge til Dansk Folkepartis opfattelse af indgåelse af forlig.
I forbindelse med aftalen »Flere i arbejde« kom Dansk Folkeparti med ved 5-5.30-tiden om morgenen og tilsluttede sig det forlig, og man var meget glad for det forlig, der var indgået.
Hvad betyder det for Dansk Folkeparti, når der bliver gjort angreb på væsentlige elementer i sådan et forlig?
Regeringens opfattelse er jo, at det ikke er aftalebrud, når bare Dansk Folkeparti bakker det op.
Men hvad har Dansk Folkeparti egentlig af holdning til, at man f.eks. kommer og siger, at man skal spare 800 mio. kr.
på de supplerende dagpenge, hvilket jo først og fremmest går ud over kvinderne?
Med hensyn til Dansk Folkepartis egen rolle har vi adskillige gange hørt, at Dansk Folkeparti går ind for at udbygge bedriftssundhedstjenesten.
Hvornår kommer det, eller har man lavet en aftale med regeringen om at liberalisere det i stedet for?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg er faktisk bange for, at grunden til, at hr. Nicolai Wammen ikke vil svare, er, at hr. Nicolai Wammen ikke kender tallet.
Så hvad vil væksten være i de offentlige serviceudgifter, hvis Socialdemokratiets finanslovoplæg bliver gennemført?
Nu er chancen der for at give os et klart svar, hvis hr. Nicolai Wammen ellers kender svaret og dermed kender sit eget oplæg.
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Jeg kan konstatere, at den markante stigning i taksterne til den kollektive trafik, som rammer studerende og pensionister, ikke er noget, der vedkommer Dansk Folkeparti, så det lader vi ligge.
Jeg vil gerne have hr. Kristian Thulesen Dahl til at forklare Folketinget, om det ikke er en logisk konsekvens, når man siger, at vi ikke vil have andre EU-borgere til at arbejde i Danmark, at sige, at så skal danskerne jo heller ikke have mulighed for at arbejde i andre EU-lande.
Det må vel være noget for noget.
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti: Når man nu ikke vil have flere indvandrere ind, fordi vi har problemer med ikke at have de herboende indvandrere integreret ordentligt på arbejdsmarkedet, hvilke konkrete forslag og initiativer tager Dansk Folkeparti med til finanslovforhandlingerne med finansministeren til integration af indvandrerne på det danske arbejdsmarked?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Jeg bliver altså bare nødt til at sige til det der med at skære ned, at den kommuneaftale, vi anerkendte, leverer 2,7 mia. kr. ekstra til forbrug ude i amter og kommuner.
Hele det vækstråderum, der var afsat, er leveret til amter og kommuner.
Det syntes vi var fornuftigt, og det var derfor, vi sagde, at der kunne være god grund til at sige, at det så er det, vi godkender.
Men at 2,7 mia. kr. i plus er lig med et minus i fru Line Barfods hoved, er det, der er svært at argumentere over for, og det er det, der gør, at jeg tror, det bliver meget svært at føre en seriøs debat om det, når det er på det grundlag.
Jeg må fastholde, at stigningerne er ud over det, der kan berettiges i forhold til det beløb, der ikke gives over finansloven længere.
Da man oprindelig gav det tilskud, var det for at få taksterne ned.
Da kunne vi altså ikke se, at taksterne i det omfang, der blev givet tilskud, blev sat ned, og nu bruger man så ude i amterne det her som årsag til at sætte dem op, endda meget mere end det, der er berettiget i forhold til det bortfaldne tilskud.
Så det er altså et andet sted, man skal levere den kritik, man kommer med, end lige præcis her.
Men gør det bare.
Så til det med førtidspensionister og pensionister: Ja, der er nogle ting, der skal ses på i forhold til de grupper.
Det er jo lige præcis derfor, vi har dem med i vores finanslovoplæg og har målrettet i størrelsesordenen 150.000 kr. til førtidspensionisterne til deres betaling på plejehjem - de, der måtte blive nødt til at komme der - for nogle ydelser, de ikke får, osv. osv.
Så til fru Anne Baastrup, som siger, at der er en stigning i ungdomsarbejdsløsheden, at det er for dårligt, og at vi må gøre noget ved det: Jeg må bare gentage over for fru Anne Baastrup, at så skal vi da ikke gøre udgangspunktet værre.
SF er sammen med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, regeringspartierne og Kristeligt Folkeparti jo enige om, at man fra den 1. maj næste år skal åbne for den arbejdskraft, der har lyst til at komme til Danmark, uanset om vi selv har arbejdskraften her i Danmark.
Derfor må jeg bare fastholde, at fra det udgangspunkt, vi har nu, der er svært nok, vil fru Anne Baastrup så medvirke til at gøre det endnu sværere i forhold til at løse opgaven?
Så i forhold til folkeskoler: Der bygges en del nye folkeskoler, og der er lavet lånemuligheder - det kan man så diskutere det fornuftige i - men der er faktisk bygget en hel del nye folkeskoler, og der er lavet et folkeskoleforlig med hensyn til at øge indholdet i folkeskolen.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Hr. Jann Sjursen interesserer sig lige som Socialdemokratiet meget for, hvordan man kan skabe gode rammer for børnefamiliernes liv.
Det er noget, som vi også i dag synes
er en af de væsentligste debatter.
Det har desværre ikke været sådan, at den har fyldt helt så meget i den tidligere del af debatten under Venstres ordfører.
Vi mener, at det, at man nedsætter prisen på daginstitutionerne, faktisk er med til at give større valgfrihed for den enkelte familie til at budgettere med måske at kunne gå på nedsat tid og til at planlægge familiens liv.
Vi mener faktisk, at det er et meget positivt bidrag til den enkelte familie, både økonomisk og også på andre måder.
Men det her skal jo ses i en sammenhæng, og Socialdemokratiet har faktisk på det børnepolitiske område også i forbindelse med denne finanslov fremlagt en vifte af initiativer.
Jeg håber meget, at hr. Jann Sjursen vil debattere med Socialdemokratiet, hvordan vi kan gøre det bedst muligt i fremtiden.
Vi er enige om målet.
Jeg er godt klar over, at hr. Jann Sjursen har nogle andre midler til at opnå dem, men fra socialdemokratisk side synes vi, at det her er et fremragende middel til at opnå dem. Så siger hr. Jens Vibjerg noget om, at hvis jeg havde været en hest på travbanen.
Det vil jeg nu ikke forsøge at være, men hvis hr. Jens Vibjerg havde været en struds, havde han stukket sit hoved meget, meget langt ind i busken.
Det kan jeg godt forstå, for hr. Jens Vibjerg har en meget dårlig sag, nemlig at der er en regering, som vi har forsøgt at få noget konkret ud af i 4 timer i dag.
Vi har forsøgt at få at vide: Hvorfor gør man ikke noget ved beskæftigelsen?
Hvorfor kan vi ikke få klare svar på, hvad der skal ske med dagpengene?
Hr. Jens Vibjerg er jo et af de medlemmer af Folketinget, der selv har været ude at interessere sig for
det synspunkt og har været ude at tale om sygeplejersker og andet
, og forvirringen er total bortset fra en eneste ting: at der skal spares 700-800 mio. kr. inden for dagpengesystemet.
Det vil i meget få tilfælde komme til at ramme højt, men lavt i rigtig mange tilfælde, ikke mindst kvinder og lavtlønnede.
Så må hr. Eyvind Vesselbo vente med et svar til lidt senere.
Line Barfod (EL), 2003-09-09:
Jeg kan godt forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl prøver at tale udenom og angribe alle os andre i stedet for at forsvare Dansk Folkepartis egen politik.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl forsvarede i sit ordførerindlæg aftalen med kommuner og amter, som skærer ned ved hjælp af de økonomiske rammer, og er også med til en finanslov, hvor man fjerner direkte tilskud, bl.a. det, man lavede allerede sidste år, med at fjerne tilskuddet til nedsatte takster i den kollektive trafik.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er jo fuldstændig klar over, at borgerne oplever, at den almindelige velfærd er ude i amter og kommuner.
Så når hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti er med til at skære ned på kommuner og amter, er man også med til, at det går ud over de ældre.
Det hjælper ikke pensionisterne meget, at Dansk Folkeparti får nogle løft igennem på finansloven med den ene hånd, når de så med den anden hånd er med til, at pensionisterne skal betale langt mere for at køre med bus og tog, at man skal betale mere for maden, at man skal betale mere for at gå på aftenskole osv.
Derfor vil jeg gerne igen spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Er det de ældre, der igen skal betale prisen for, at Dansk Folkeparti er kommet til magten?
Anne Baastrup (SF), 2003-09-09:
Nu fik vi jo her i formiddags konstateret, at Venstre ikke prioriterer børn og unge.
Jeg vil derfor spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Vil hr. Kristian Thulesen Dahl komme med Dansk Folkepartis bud på, hvordan man kan forhindre en stigning i ungdomsarbejdsløsheden, der rammer bl.a. elektrikere og hk'ere, hvor der er en stigning hos elektrikerne på 150 pct.?
Hvilke ambitioner har Dansk Folkeparti for at forhindre den forfærdelige situation, som unge med en uddannelse anbringes i?
Så ved jeg jo også, at Dansk Folkeparti står bag kommuneaftalen, og Dansk Folkeparti må jo også have læst Nyhedsbrevet A4's gennemgang af de besparelser, man må forvente at de største kommuner foretager rundt omkring.
Hvilke ambitioner har Dansk Folkeparti for at sikre, at vores børn får en ordentlig folkeskoleuddannelse?
Vi har brug for renovering af folkeskolerne, vi har brug for ordentligt undervisningsmateriale.
Har Dansk Folkeparti slet ikke nogen bud på at forbedre vores folkeskole?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-09-09:
Nu brugte hr. Thulesen Dahl jo en del af sin tid på at sige, hvad man kunne acceptere i finanslovforslaget, og hvad man absolut ikke kunne acceptere.
Det må jo forstås sådan, at f.eks. den besparelse på ca. 20 pct. på 65-billetterne, altså de billetter, man kan få som pensionist, kan man acceptere.
Det må jo også forstås sådan, at den fordyrelse af de unges billetter, som også er på 20 pct., kan man også acceptere.
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti står inde for regeringens økonomiske politik i de store linjer, og ældrechecken har været til diskussion.
Der var 40.000, der fik den sidste år, det ved vi nu, men det, som vi også ved, er jo, at der er en million pensionister og førtidspensionister, som ingen skattelettelser får, og som ingen ældrecheck får, og som sådan set kun kommer til at betale i kraft af dyrere mad og dyrere billetter, og hvad der ellers måtte være.
Føler hr. Thulesen Dahl ikke, at man snyder disse mange pensionister?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Først til hr. Villy Søvndal: Jeg føler, at det, hr. Villy Søvndal gør sig skyldig i, er en ren indrømmelse til Dansk Folkeparti.
Jeg har holdt mit ordførerindlæg om, hvad vi ville prioritere i forbindelse med finanslovforhandlingerne med regeringen her i efteråret, og hvad går man så op og anklager os for?
Ikke et ord i forhold til de punkter, jeg har fremlagt, vores prioriteringer i forhold til den finanslov, vi faktisk diskuterer her i dag.
Det er en åben erkendelse af, at der ikke er noget at komme efter.
Man ved godt, at vi i Dansk Folkeparti kender vort ståsted, man ved, at vi vil prioritere de rigtige steder på social- og sundhedsområdet, så der har man ikke rigtig nogen angrebspunkter, og så prøver man at finde nogle andre.
Det er jo en åbenbar indrømmelse af situationen, som den er.
Jeg synes så ikke, at den, man så i øvrigt vælger, er særlig holdbar.
Hr. Villy Søvndal sagde sidste år under vores debat om kommunernes situation, at der ville blive tale om de mest dramatiske nedskæringer i 20 år.
Så kan hr. Villy Søvndal jo, alt efter hvordan det går, prøve at se, om det er 2 år, eller det er 23 år, eller hvad det er, han vil binde det op på.
Men sidste år var det ikke særlig troværdigt.
Jeg tror heller ikke, at det bliver særlig troværdigt i år, det tror jeg ærlig talt ikke.
Jeg tror, at der er mulighed for i kommunerne at prioritere, hvis man vil.
Jeg har selv eksempler, jeg kan komme med fra kommunerne, det skal jeg komme ind på på et senere tidspunkt, hvis det ønskes.
Til hr. Morten Helveg Petersen
: Jeg var faktisk i mit ordførerindlæg opmærksom på, at det jo ikke handler om en decideret regning, som hr. Morten Helveg Petersen er inde på, men at det handler om et efterslæb, altså et efterslæb forstået på den måde, at man har taget for mange mennesker fra udlandet ind til det danske samfund, som ikke er blevet integreret, med det resultat, at hvis de havde været i Danmark, ligesom normalgennemsnitsdanskeren er, så ville der have været et besparelsespotentiale på 33 mia. kr.
Det består jo både i øgede skatteindtægter og mindre overførselsudgifter.
Sådan er det, og det fremgår jo klokkeklart af rapporten.
Der skal i hvert fald ikke være tvivl om, at det er sådan, det er, og det er så hermed sat på plads.
Til hr. Bjarne Laustsen: Jeg synes, det kan være ganske fornøjeligt at have en diskussion mellem regeringen og Socialdemokratiet om et eventuelt aftalebrud.
Jeg har ikke fået påvist, hvori det aftalebrud skulle bestå, men jeg kender heller ikke detaljerne i regeringens forslag, så der er noget, der udestår til forhandling efterfølgende, og det vil vi jo så se på, når den tid kommer. I forhold til bedriftssundhedstjenesten, er det noteret ... der kommer jeg tilbage.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
At Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti ser forskelligt på EU og på integrationen i det europæiske samarbejde,
er vist ret velkendt.
At vi ser forskelligt på virkelig mange ting, er vist ikke nogen nyhed heller.
Men det, der kalder mig herop, er hr. Thulesen Dahls bemærkninger til den rapport, som jeg tror de fleste af os har studeret, om mulighederne og potentialet forbundet med fuld integration på det danske arbejdsmarked.
Jeg tror, at hr. Thulesen Dahl formåede at kalde det en regning på 33 mia. kr., som den tidligere regering skulle have efterladt.
Vil hr. Thulesen Dahl ikke i anstændighedens navn og i saglighedens navn erkende og bekræfte heroppefra, at der er tale om et potentiale på 33 mia. kr. og ikke en regning?
Det er da over stregen, at der er et forkert ordvalg, men det får ordføreren så en mulighed for at korrigere heroppefra.
Villy Søvndal (SF), 2003-09-09:
Nej, hvor der vaskes hænder fra hr. Kristian Thulesen Dahls side.
Man kan godt forstå det.
Et parti, der har gjort sig umage med at markedsføre sig som et socialt optaget parti, har i sagens natur problemer, hvis man kigger rundtomkring i virkelighedens verden.
Det er jo et billede, som fuldstændig får forsøget på at tegne et andet billede af Dansk Folkeparti til at krakelere
, hvis man kigger på, hvad der sker rundtomkring i kommuner og amter.
Det er formentlig de mest dramatiske nedskæringer, vi har stået over for i mange, mange år, dem, vi står over for lige nu, og det ved hr. Kristian Thulesen Dahl udmærket godt.
Hvis han ikke ved det, kan han læse Jyllands-Postens undersøgelse, der siger, at halvdelen af kommunerne skal spare.
Man kan læse Nyhedsbrevet A4, der siger, at i de 16 største kommuner er der besparelser over hele linjen.
Man kan ikke bebrejde Dansk Folkeparti, at de ikke gør noget for børnene, for Dansk Folkeparti har jo altid været ligeglade med børn og unge.
Men at de ældre bliver ramt af besparelser i en situation, hvor Dansk Folkeparti er det faste støtteparti, gør det ikke ondt lige ind i hjertekulen? Er Dansk Folkeparti blevet snydt eller hvad?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Først til fru Line Barfod: Nu snakker vi om et forslag til finanslov, og vi indgår jo ikke en finanslovaftale med regeringen, uden at der er et løft til pensionisterne.
Det ved fru Line Barfod også godt, og det irriterer selvfølgelig fru Line Barfod så meget, at hun så må prøve at finde en kommune, hvor der er nedskæringer over for de ældre, og prøve at give Dansk Folkeparti skylden.
Det er jo det, der er tale om.
Det forsøgte fru Line Barfod sidste år, det forsøger fru Line Barfod også i år.
Jeg er ikke enig med fru Line Barfod i den måde, man opgør eventuelle besparelser eller andre ting på i kommunerne.
Jeg mener, at det er et andet billede, hvis man kigger reelt på det.
Det er et langt mere nuanceret billede end det, fru Line Barfod giver udtryk for.
Men det, jeg forholder mig til her, er et finanslovforslag, hvor jeg har markeret på Dansk Folkepartis vegne, at indgår vi en finanslovaftale med regeringen, så ligger der et løft til pensionisterne.
Det har vi lovet pensionisterne, og det vil vi selvfølgelig sikre.
Til hr. Ole Sohn, som anerkender vores nøglerolle - tak for det - vil jeg sige, at man somme tider misforstår det med den der aftale om den kollektive trafik.
Man siger altid, at der jo er tale om en besparelse.
Det er der jo ikke.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, at man sparer, det er jo et spørgsmål om, at man effektiviserer noget andet, man bruger pengene et andet sted, og det ved hr. Ole Sohn også godt.
Så må jeg sige, at stigningerne ude lokalt jo også er udtryk for, at man bruger det som en undskyldning.
Stigningerne er jo procentvis langt større end det, bortfaldet af tilskuddet nødvendiggør, så man bruger det jo også lokalt til lige at prøve at se, om man kan give staten skylden for at hæve nogle takster.
Så til det med Østeuropa: EU har besluttet, at vi har nogle muligheder for at regulere tilgangen til det danske arbejdsmarked.
Vi kan i en 7-årig periode sige, at vi ønsker
at opretholde den nuværende situation, og at vi ikke ønsker at lade os overrende af østeuropæisk arbejdskraft.
Det kan vi benytte os af, eller vi kan lade være.
Så siger jeg, at der er nogle partier herinde, der påstår at være utrolig optaget af ledige og stigningen i ledighedstallet, men som altså samtidig vil tillade, at vi så ikke gør brug af den mulighed, vi har for at lukke af over for indvandringen af arbejdskraft fra Øst.
Så til fru Sandy Brinck omkring skatteaftalen
: Det er fuldstændig på plads og i orden, at når man gennemfører ca. halvdelen af skattelettelsen næste år, så gennemfører man også halvdelen af den milliard, vi fik, og efterfølgende - året efter - når man så indfaser resten, så får vi den fulde milliard.
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Jeg lyttede meget intenst til hr. Kristian Thulesen Dahls ordførertale, for uanset om man kan lide det eller ej,
så kommer Dansk Folkeparti jo til at spille en afgørende rolle for finansministeren i forbindelse med dette års forlig.
Noget af det, der undrede mig, var, at Dansk Folkeparti fuldstændig glemte at sige noget om deres heroiske indsats for den kollektive trafik.
Sidste år lavede man jo et forlig med regeringen, som fjernede det statslige tilskud til takstnedsættelser, som SF fik indført i 1990'erne.
studerede
Er det virkelig noget, som Dansk Folkeparti vil lade passere, eller vil man erkende, at det var en fejl, og forsøge at få den takstnedsættelse sat ind igen?
Et andet spørgsmål, som mere er til opklaring: Når man nu er så optaget af at lukke grænserne for folk fra Østeuropa, som bliver medlem af EU, betyder det så også, at vi som danskere ikke må rejse til andre EU-lande og arbejde, altså noget for noget?
Line Barfod (EL), 2003-09-09:
Vælgerne kunne i Dansk Folkepartis program inden valget læse, at de ældre og svage ikke må blive ofre for nedprioriteringer og omsorgssvigt, fordi der mangler penge i kommunekassen.
Da vi så undersøgte det fra Enhedslistens side, viste det sig sidste år, at i næsten halvdelen af de kommuner, hvor Dansk Folkeparti sidder i kommunalbestyrelsen, havde man stemt for nedskæringer over for de ældre.
I år er der igen lagt op til nedskæringer i kommuner og amter over for de ældre og svage, de handicappede og andre, og derfor ville jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti mener, at det igen er dem, der skal holde for.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har forsvaret Dansk Folkepartis nedskæringer på ældreområdet med, at det er magtens pris.
Betyder det, at det igen i år er de ældre, de handicappede og andre ude i kommuner og amter, der skal betale prisen for, at Dansk Folkeparti er ved magten?
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Vi har stemt imod, og det har vi gjort, fordi børn, ældre, arbejdsløse og studerende jo ikke har mulighed for det her.
Der er tale om en omfordeling fra dem, der typisk har mindst, til den øvrige del af befolkningen, og det synes vi simpelt hen ikke er måden at gribe det an på.
Vi håber, at Venstre også vil indse, at det er en dårlig vej at gå.
Dér er der altså en klar forskel på Socialdemokratiet og Venstre.
Der er en klar forskel på, om det skal være noget, der er tilgængeligt for alle, eller det skal være noget, der er tilgængeligt for de få.
Hans Andersen (V), 2003-09-09:
Over for hr. Nicolai Wammen, der siger, at det her kun skal dreje sig om flere penge til sundhedsvæsenet, og at man nu ønsker at genindføre beskatningen af sundhed, vil jeg bare konstatere, at det ikke er et enten-eller, det er et både-og. Jeg kan huske debatten om de 1,5 mia. kr. til sygehusene, som vi havde tilbage i 2001, og det glædede mig, at Socialdemokratiet dengang også gik ind i det. Da havde vi også det forslag om at fjerne beskatning af sundhedsbehandlinger, men det kan jeg jo så konstatere at det vil Socialdemokratiet ikke, og at de ønsker at indføre beskatning igen.
Det handler ikke kun om enten-eller, det er både-og, og det håber jeg også på at Socialdemokratiet fortsat vil være med til.