runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2000-01-14:
Der er altså én nyskabelse, hr. Svend Heiselberg er kommet med.
Det er vækkeure til folket.
Jeg kunne høre, det var det, der var forslaget: De, der skal med bussen, skal bare komme
lidt tidligere op, så er den jo klaret!
Det kan vi sådan set udvide ved at sige: Vækkeure til bilisterne, så de også kan komme tidligere af sted.
Så sørger vi bare for, at trafikmarmeladen er fordelt.
Vi vil lade det indgå i overvejelser om, hvorvidt vi skal lave beslutningsforslag om vækkeure til folk.
Så det andet, jeg lige ville sige til hr. Svend Heiselberg, når han nu kører rundt herinde og ikke kan finde parkeringsplads: Jeg går ud fra, at hr. Heiselberg ikke kigger op og ser på borgmester Pinds lystavler, for hvis han kiggede op på borgmester Pinds lystavler, så ville han se, at der er masser af parkeringspladser i København.
Det lille 0 ser man ufattelig sjældent oppe på de der lyshistorier.
Det er bare et råd om en anden gang altså lige at løfte blikket og så se op på dem deroppe, så vil alle trængslerne være slut, og så behøver vi ikke at lave flere af de der bedårende opfindelser med store parkeringshuse i centrum af byen.
Der står alle steder, at der er masser af plads inde i City.
Det er så fint, og tusind tak til borgmester Pind for at fortælle os alle sammen, at det er dybt overflødigt at bygge flere.
Erling Christensen (S), 2000-01-14:
Vi fik da at vide, at grunden til hr. Heiselbergs lidt nedtrykte stemning i dag var, at han kom lidt for tidligt op
og oplevede Københavns trafik.
Den spredning af trafikken, som hr. Heiselberg rigtigt var inde på, kunne ske ved at placere P-pladserne ude, hvor man har den kollektive trafik, således at man fik en bedre koordinering, en bedre sammenhæng i den kollektive trafik, som jeg nævnte.
Det vil jeg gerne tage hatten af for, det er nemlig en god idé, og det får kommunerne nu mulighed for.
Når vi nu diskuterer parkering i København, så ved jeg ikke, om hr. Heiselberg har oplevet det, jeg har oplevet en del gange, når der kommer turister til København i busser.
Hvor har borgmester Pind så placeret busholdepladserne, når vi f.eks. får besøg her på Christiansborg?
Det har jeg oplevet som et stort problem, når vi har besøg i København, f.eks. af turister fra provinsen.
Hvor skal de gøre af bussen, når de besøger København?
Ole Donner (DF), 2000-01-14:
Det, der bringer mig herop, er hr. Heiselbergs tale om parkeringshuse osv., og jeg er stort set enig i, at man bør give bedre mulighed for parkering.
Men jeg synes, at det, fru Margrete Auken så sagde til hr. Heiselberg, var meget interessant, nemlig at der er masser af plads, der er slet ikke nogen problemer.
Vi må altså bare lave en bedre markering, så man kan finde ind på alle de tomme parkeringspladser; så kan vi komme helt væk fra den problematik.
Jeg ville bare spørge, om hr. Heiselberg er enig med mig i de betragtninger.
Svend Heiselberg (V), 2000-01-14:
Jeg er helt enig med hr. Donner i, at hvis der er mange parkeringspladser herinde, skal man selvfølgelig ikke lave sådan nogle restriktioner for bilisterne. Så vil jeg også gerne sige, at når vi diskuterer de forhold, så er det jo i ganske få byer.
Jeg ville jo nødig have, at man begyndte at lave nogle restriktioner, der eksempelvis gælder for Thisted og omegn, for dér kan vi også godt klare os uden alle de der restriktioner.
Men det kan godt være, at i København, Århus, Odense kan der være behov for, at man finder ud af noget, og det synes vi jo da er meget godt.
Men vi skal lade være med at genere bilisterne med noget, som er fuldstændig unødigt, og det er det, som jeg synes at man lægger op til.
Margrete Auken (SF), 2000-01-14:
Jeg kan love hr. Svend Heiselberg, at vi ikke vil genere bilismen med noget, der er fuldstændig unødigt.
Skal vi ikke være enige med hinanden om det; det gør vi ikke.
Det, som jeg prøvede at sige før, og som jeg kunne forstå, at hverken hr. Donner eller hr. Heiselberg helt havde forstået, var, at det ikke var problemer med parkering, der var i København.
Men selvfølgelig har vi problemer, hvis der kommer folk fra provinsen, der ligger og kører rundt og rundt og rundt, fordi de ikke har opdaget, at de der tavler deroppe er en henvisning til kælderparkeringer i centrum.
Min fornemmelse er, at det altså bl.a. er borgmester Pind og i øvrigt Socialdemokraterne i København - ikke her, men i København - der har glemt det der med lystavlerne, og så har de fundet på, at vi skal have nogle flere parkeringspladser.
Restriktionerne, vi snakker om, er et andet spørgsmål.
Det er et spørgsmål om i det hele taget at få færre biler ind til byen; det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt de kan komme til at parkere.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Det er også til hr. Kaj Ikast, for jeg synes, det er lidt ærgerligt, at den her type debatter altid ender sådan i grøftegravning.
Hr. Kaj Ikast fokuserer på, at nu vil ministeren straffe bilisterne ekstra med parkeringsafgifter, eller hvad det nu var, og så nævnte hr. Kaj Ikast også, at bilerne jo betaler rigeligt i forvejen.
Jeg vil så bare sige: Ja, det gør privatbilisterne altså, men de store, tunge køretøjer har ikke alt det her med.
Men det, der egentlig kalder mig herop, er sådan set noget andet.
Det er nemlig, om hr. Ikast ikke er enig i, at den kollektive trafik virkelig har sin berettigelse til og fra større byer.
Hr. Kaj Ikast prøvede at klandre ministeren for at sige, at hun ville gøre hele landet, specielt det åbne land, fyldt med kollektiv trafik.
Det er jo ikke det, der er meningen.
Er hr. Ikast ikke enig i lige præcis det der?
Erling Christensen (S), 2000-01-14:
Jeg er fuldstændig enig i det, den radikale ordfører sagde.
Det her handler ikke om jagt på bilister, for når vi har oplevet storbyer rundtomkring i verden, så må vi jo se i øjnene, at ingen politikere nogen sinde vil være i stand til at lave de begrænsninger, der skal til for at forhindre privatbilisme.
Det kan vi jo se i New York, og vi kan se det alle andre steder.
Men det, der bragte mig på talerstolen, var, at hr. Ikast sagde, at man skulle betale mere inde i byerne.
Det lovforslag, som vi her skal behandle efterfølgende, handler om yderligere kompetence til byrådene.
Hr. Ikast sidder som medlem af et byråd, så derfor vil jeg da godt spørge hr. Kaj Ikast, for jeg kan ikke rigtig huske det selv, men da vi havde lovforslaget sidste år, stemte hr. Kaj Ikast da ikke for, at kommunerne overtog P-kontrollen, altså parkeringskontrollen, og dermed også fastsatte de afgifter, der skal til?
Stemte han ikke for det?
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Det kan jo godt være, jeg har fået den forkerte redegørelse tilsendt, som ikke er den, de andre i salen har fået, for af side 10 om kørselsafgifter i byerne, andet punkt, kan jeg ikke forstå andet.
Ja, byer og byer.
Jeg ved godt, at fru Margrete Auken ikke er meget for os bønder derude fra Provence og deromkring, men alligevel.
Vi har jo da byer, der er oppe på både 5.000 og 10.000 indbyggere, hvor der er én type problemer, så har vi de mellemstore til halvstore byer, Århus, Ålborg, Esbjerg, Vejle, Kolding, og så har vi endelig Storkøbenhavn og det københavnske område.
Det er at betragte som vidt forskellige områder med hensyn til løsningsmæssige problemer.
Om tunge køretøjer vil jeg sige til fru Vibeke
Peschardt
: Jo, den nyeste beregning, der ligger pr. årsskiftet, siger, at hvert ton over 6 ton har en afgift til staten på ca. 180.000 kr. med dieselafgift, forsikringer og andre afgifter, der er i almindelighed.
Jeg synes faktisk, det er meget.
Det er inklusive den vejbenyttelseafgift, der findes for tunge lastbiler.
Jeg synes, det er meget, og jeg synes ikke, vi kan tillade os at lægge mere på.
Det ser vi også af reaktionen på, at bare den der hævelse af dieselafgiften med 23 øre samlede 700 vognmænd i sidste weekend.
Det gør man jo ikke, hvis der ikke er noget galt.
Men jeg vil bare gøre opmærksom på, at de ting, der står her, er vi klar over kan misforstås.
Søren Kolstrup (EL), 2000-01-14:
Jeg vil gerne spørge hr. Kaj Ikast: Hvem er det, der virkelig har scoret kassen gennem de sidste to årtier i det her land?
Er det bilisterne, eller er det fattigrøvene, der bruger den kollektive trafik?
Hvem har oplevet et voldsomt prisfald?
Er det bilisterne, eller er det de kollektive trafikanter?
Hvem er det, der har oplevet en enorm prisstigning på billetterne, på prisen?
Hvem er det?
Hvor er det, der virkelig finder noget asocialt sted i dansk trafikpolitik?
Er det over for bilisterne?
Eller er det over for dem, der benytter kollektiv trafik?
Så vil jeg gerne have at vide: Hr. Kaj Ikast er jo i og for sig til noget omkring byerne og kollektiv trafik.
Hvad er hans store mål?
Er det at nærme sig model New York?
Så New York eller Zürich?
Hvad er for hr. Kaj Ikast mest attråværdigt?
Endelig det sidste.
Det er bare lige et positivt tilsagn. Hvis hr. Kaj Ikast vil gøre op med kapitalismens metropoler og støtte en mere regional udvikling i Europa, så har Enhedslisten en masse virkemidler dertil, og i den forstand vil vi gerne støtte hr. Kaj Ikast.
Erling Christensen (S), 2000-01-14:
Først vil jeg sige, at når hr. Kaj Ikast henviser til side 10 i redegørelsen, så står der »vurderet, om«.
Det er ikke fastslået, og der er ikke taget stilling til det.
Spørgsmålet er, om det kan udgøre et virkemiddel, og det synes jeg er væsentligt at tage fat i.
Og så beklager jeg, at jeg blev optaget af noget andet.
Men var Det Konservative Folkeparti ikke enig i, at det var en god idé at lægge parkeringskontrollen ud til byerne?
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Kolstrup, at jeg ikke så gerne vil bruge Zürich som mål.
Hvis vi endelig skal tale om kollektiv trafik, så vil jeg gerne bede om Wien.
Og havde vi haft en wienerløsning her, så havde vi aldrig haft en Nørreport-situation.
Derfor vil hr. Kolstrup også kunne gå tilbage i tiden til den tid, jeg sad som minister, og se, hvad der egentlig blev gjort for kollektiv trafik, men også samtidig for motorvejene.
Prøv engang at lægge mærke til det lighedstegn, der stod.
Det er jo forskellen.
Og så vil jeg gerne sige: Ja tak, stigningen er i billetpriserne til den kollektive trafik, men hvad er udgangspunktet?
Prøv engang at se, hvad en familie, efter at pinsepakkens anden del er gået i gang, betaler, og hvad gavn den kan få af det fradrag, den har på selvangivelsen.
Prøv at se, hvordan det reduceres samtidig med, at benzinen stiger mere og mere, og der er flere og flere afgifter på.
Så vil jeg gerne sige: Ja, det kan godt være, det er rigtigt, og jeg går faktisk ind for det selv.
Det vil jeg godt sige, men det er ikke altid den bedste løsning, vil jeg gerne have lov at sige.
Det kan misbruges ligesom alt muligt andet, og det ved en tidligere borgmester sikkert også.
Erling Christensen (S), 2000-01-14:
Den underlægningsmusik, vi her har til vores debat, viser jo også, hvad borgerinddragelse i politiske beslutninger betyder, hvad engagement betyder.
Det synes jeg er interessant også i det, vi drøfter nu her, med hensyn til decentralisering af kompetence.
Jeg er glad for, at fru Margrete Auken har læst trafikvisionerne fra Socialdemokratiet.
Det sker stille og roligt.
Når så fru Margrete Auken nævner roadpricing, så kunne det jo være, fru Margrete Auken kunne fortælle EU og Danmark og alle os andre: Hvornår er det teknisk muligt at gennemføre roadpricing?
Det kunne da være interessant.
Jeg ved, at der er masser af dygtige folk, der ser på muligheder for, hvordan man kan gennemføre det.
Men hvornår er det muligt, spørger jeg fru Margrete Auken. Lad mig så citere fra det, jeg sagde indledningsvis, for det der problem med bilismen er jo det, som Ringe Kommune siger i sin færdselssikkerhedsplan: Det er forældrenes færdselskultur eller mangel på samme, der er årsag til problemerne.
Men vi kan glæde os over Gladsaxes forsøg, som virker, og hvor der har været borgerinddragelse.
Margrethe Vestager (RV), 2000-01-14:
Måden, lovforslaget er fremlagt på, afspejler på ingen måde en afstandtagen fra de gruppers repræsentation på folkehøjskolerne.
Tværtimod ønsker vi at udvikle de støtteordninger, der er, sådan at det netop bliver muligt at deltage i højskoleophold på almindelige folkehøjskoler sammen med andre elever, og at det netop ikke bliver et særskolehensyn, nærmest tværtimod.
Til det vil jeg også nævne, at jeg har rejst spørgsmålet over for Folkehøjskolernes Forening, som ikke helt kan genkende den fremstilling, som De Samvirkende Invalideorganisationer giver, eller eleverne for den sags skyld, for de oplever, at der er en imødekommenhed.
Karen Rønde (V), 2000-01-14:
Venstre er varm tilhænger af, at de videregående uddannelser indeholder en international dimension.
Således er forskning, som al videregående uddannelse baserer sig på, pr. definition international.
At studerende gennem deres studium også stifter bekendtskab med fagets tradition i andre lande, finder vi højner uddannelsens kvalitet og sætter den i et udbytterigt perspektiv.
Vi synes faktisk, at loven helt grundlæggende er en forkert måde at understøtte de studerendes mobilitet på.
Ordningen giver således kun de studerende ret til befordringsrabat, uanset om befordringen vedrører deres uddannelse, og så giver den kun rabat til kollektive transportmidler, og med lovforslaget meget begrænset til Nordtyskland.
I Venstre mener vi, at der var mere perspektiv i, at man gav de studerende ret til at trække deres transportudgifter fra på selvangivelsen på linje med andre lønmodtagere, men da vi i Venstre som sagt lægger stor vægt på den internationale dimension i uddannelsessystemet og gerne vil opmuntre de studerende til at overskride landegrænser, stemmer vi hverken for eller imod.
Anne Baastrup (SF), 2000-01-14:
Da vores ordfører, hr. Thorstein Theilgaard, ikke kan være her, skal jeg kort kommentere lovforslaget.
Da regeringen og Enhedslisten og SF i 1996 lavede forlig om transportrabat til studerende, der har langt til en videregående uddannelse, var der ikke få, men mange studerende, der blev glade.
Ganske vist er det i gennemsnit ikke mange hundrede kroner, den enkelte studerende får i transportrabat, men når man er studerende og skal leve af SU'en, gør mange bække små en stor å.
Nogle hundrede kroner om måneden betyder meget for den enkelte studerende.
SF har svært ved at se, hvorfor potentielle studerende, der studerer f.eks. på den anden side af Øresund, skal snydes for denne lille bæk.
SF kan derfor støtte lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-01-14:
Undskyld forsinkelsen.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi til fulde, at man fra regeringens side forsøger at skabe de bedst mulige vilkår for integrationen i Øresundsregionen.
Og skal de muligheder og det potentiale, som den faste forbindelse over Øresund vil medføre, udnyttes fuldt ud, er der klart et behov
for en aktiv indsats fra såvel dansk som svensk side for at nedbryde eventuelle barrierer for integration
Således kan vi fra konservativ side også støtte intentionerne i det af undervisningsministeren fremsatte lovforslag.
for hvorfor skal alting koste penge?
vi har verdens bedste su i danmark, og derfor må man også selv være med til at bidrage økonomisk til integrationen.
Vi mener fra konservativ side, at det danske skattetryk er så rigelig højt, og derfor ønsker vi ikke at medvirke til, at de danske skatteborgere belastes yderligere.
Derfor vil vi under udvalgsarbejdet se nærmere på finansieringen af forslaget, eventuelt om den kan tages af SU-bevillingen, og først derefter vil vi tage stilling til, om vi ønsker at støtte forslaget, som vi ellers fuldt ud støtter intentionen bag.
Christian H. Hansen (DF), 2000-01-14:
Sidste år blev loven på det her område jo også ændret, og dengang tilkendegav vi i Dansk Folkeparti klart og tydeligt, at det, vi ønsker, er, at man får indført en fradragsordning, som man gør brug af via sin selvangivelse.
Vi mener stadig væk, at en sådan ordning ville have været det mest rigtige for de studerende.
Denne idé var der ganske uforståeligt ikke forståelse for her i Tinget, og jeg vil stadig væk gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti mener, at den ordning, som blev vedtaget sidste år, er alt for bureaukratisk og en for tung løsning.
På den anden side vil vi ikke være med til at gøre vilkårene ringere for de studerende, som pendler over Øresund, og heller ikke, skal vi sige for dem i den anden ende af landet, ved den dansk-tyske grænse.
Man skal jo ikke altid udelukke alt håb og al fornuft, før målstregen er nået.
Henrik Svane (RV), 2000-01-14:
Lovforslaget giver mulighed for, at den nuværende lov om studerendes tilskud til transport inden for Danmarks grænser udvides til også at omfatte grænseområderne.
En sådan udvikling er helt naturlig set i lyset af den stigende europæiske integration og den deraf øgede betydning af regionalt samarbejde.
Udviklingen af Øresundsregionen er et eksempel på netop denne proces.
Vi er i Det Radikale Venstre meget positive over for den udvikling og støtter derfor bestræbelserne på at udvikle området til en levende og dynamisk region.
Én af måderne at gøre det på er at give studerende mulighed for at overskride grænser både fagligt og kulturelt og selvfølgelig også geografisk.
Som sønderjyde glæder jeg mig selvfølgelig også over, at det også gælder nede i vores region, og derfor støtter Det Radikale Venstre forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-01-14:
Derfor har vi også været med i forligskredsen omkring det her forslag.
Der er to principper i forslaget, som vi altid har kunnet støtte: dels at rabatten gives til kollektiv trafik, og dels at den finder sted som et tilskud og ikke som et fradrag.
Vi finder det oven i købet vigtigt, at vi her har fastslået et princip, som siger, at det netop ikke er som fradrag, og at vi på den måde kan bidrage til at gøre op med den myte, der hedder, at transportfradrag er noget socialt, især for folk på landet, som de borgerlige jo ynder at sige under debatten om fradrag for transport.
Det er et godt princip, der her indføres.
Hertil kommer så, at vi straks kan skrive under på, at transport til og fra udlandet selvfølgelig også kan indgå i den her ordning, og det gælder for Ørestadsregionens vedkommende, og det gælder også for vore sønderjyder, som tager til Flensborg, Må jeg så ikke lige til sidst sige, at vores tilslutning til den her ændring af forslaget ikke indebærer, at Enhedslisten på nogen måde siger ja til alle de fantasterier, der er omkring opbygningen af en metropol her i Ørestaden.
Vi går ind for en ligelig regional udvikling både i Danmark og i Europa og ikke, at der skal opbygges specifikke metropoler.
Men det rører selvfølgelig ikke ved, at vi ønsker, at studerende skal kunne rejse både hid og did.
Tove Videbæk (KRF), 2000-01-14:
Dette lille lovforslag giver studerende i København mulighed
for at få rabat på rejsen med kollektiv trafik til et universitet eller en anden læreanstalt i Sverige, og ligeså giver det studerende i Sverige mulighed for at tage til København til et universitet eller en anden læreanstalt med rabat til de kollektive trafikforanstaltninger. Det skønnes, at der årligt vil blive ydet rabat på, hvad der svarer til yderligere ca. 1.000-2.000 abonnementskort af 1 måneds varighed.
Samme rettighed skal eksistere ved den dansk-tyske grænse, og det glæder naturligvis også mig som sønderjyde.
Vi har i Kristeligt Folkeparti ikke været med i forliget
omkring det her, men vi synes, det er et godt forslag, og vi så egentlig gerne, at det også blev udvidet til at omfatte privatkørsel, hvor det måtte være voldsomt besværligt eller upraktisk for de studerende med kollektiv trafik. Vi synes, at det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning, og vi ser frem til en positiv behandling af det i udvalget.
Tom Behnke (FRI), 2000-01-14:
Frihed 2000 har hele tiden haft den opfattelse, at det er væsentligt og relevant og rigtigt, at også studerende får en form for støtte til deres transport til og fra studierne.
Men vi har i Frihed 2000 også altid haft den opfattelse, at den støtte skal gives i form af et fradrag i stedet for et tilskud. Et fradrag giver nemlig muligheden for og friheden til, at man selv kan vælge sin transportform, hvorimod tilskuddet betyder, at hvis man vil nyde godt af ordningen, er man tvunget til at benytte den transportform, som politikerne har valgt for borgerne.
Vi går ind for frihed også på det her punkt, og derfor mener vi, at det er væsentlig bedre med et fradrag i stedet for et tilskud.
Men når nu loven er, som den er, at man giver tilskud og ikke fradrag, så støtter vi lovforslaget om, at man udvider ordningen til også at gælde mere internationalt, nemlig i Øresundsregionen og i grænselandet.
Det har vi ingen problemer med, men vi bebuder samtidig, at vi støtter forslaget af hensyn til ligestillingen, men at vi naturligvis fortsat vil arbejde på, at det bliver til et fradrag i stedet for et tilskud.
Og så vil jeg allerede her ved førstebehandlingen henlede ministerens opmærksomhed på, at det ikke kun er i Øresundsregionen og i grænselandet, det her opstår.
Der er rent faktisk en hel del nordjyder, som har store muligheder for, og som også benytter sig af at tage til f.eks. Norge eller Sverige og studere dér, og derfor bør ordningen vel også omfatte dem. Men der er jo lagt op til i forslaget, at ministeren kan udvide denne her ordning, og det er ministeren, der har kompetencen, og vi skal hermed opfordre ministeren til at se velvilligt også på Nordjylland.
Margrethe Vestager (RV), 2000-01-14:
Jeg vil gerne sige tak for modtagelsen af lovforslaget.
Vi fik med det lovforslag, som er udgangspunktet, altså den nuværende ordning, en god ordning, som er velfungerende, og jeg synes, det er fuldt ud berettiget at udvide ordningen som her foreslået, også med den bemyndigelse, som er foreslået, for det er klart, at med de studerendes øgede mobilitet og de stadig bedre muligheder for at studere i udlandet, ikke på egentlige udvekslingsophold, men ved løbende at tage kurser ved andre institutioner, som ligger på den anden side af landegrænsen, er det vigtigt at have mulighed for, at ordningen løbende udvikler sig for at give de studerende de nødvendige muligheder.