runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-09:
Ligesom i åbningstalen kom udlændingeafsnittet på et meget sent tidspunkt i den socialdemokratiske ordfører, hr. Torben Lunds, tale.
Og hvad fik vi?
Sådan som debatten var foregået, sagde hr. Torben Lund
, var det lavt og nedrigt og pinligt.
Jeg vil tillade mig at sige, at det er lavt og nedrigt og pinligt af den siddende regering, at den overhovedet ikke har taget debatten op før nu, når der er et folketingsvalg og et kommunevalg i sigte.
Det synes jeg er direkte pinligt.
Så vil jeg godt spørge - jeg går ud fra, at indenrigsministeren også kommer herop på et tidspunkt og i hvert fald den socialdemokratiske ordfører: I dag kan vi se i en stor artikel på forsiden af Berlingske Tidende, at den første somalier er sendt hjem i god behold.
Det vil altså sige, at vi har 10.499 tilbage plus nogle afviste.
Hvad vil regeringen med Danmarks udlændingepolitik?
Der er kommet en kronik i Politiken fra indenrigsministeren og intet andet, og Det Radikale Venstre er tilsyneladende uenig med ministeren.
Hvad vil regeringen med Danmarks udlændingepolitik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-09:
Jeg kan forstå, at udlændingepolitikken er kraftigt nedprioriteret hos Socialdemokratiet.
Jeg synes, hr. Torben Lund talte mere om de fremmedes rettigheder i Danmark end om danskernes rettigheder i deres eget land.
Regeringen har spillet ud med overvejelser, siger hr. Torben Lund, og det er rigtigt; det skete jo i forgårs.
Der kom nogle overvejelser i statsministerens åbningstale.
Men det, vi har kunnet se efterfølgende, er, at der blandt regeringspartierne har været splid om, hvad det er for nogle overvejelser, man har spillet ud med, og hvad det er, regeringen overhovedet vil.
Vi kan forstå i Dansk Folkeparti, at det for det første handler om, at man skal give livsvarige opholdstilladelser til udlændinge, der ikke har opholdt sig i Danmark i 3 år; men samtidig handler det ikke om, at de udlændinge, der ikke lever op til de kriterier, man fastlægger, nødvendigvis skal udvises.
Sådan har vi kunnet forstå debatten de seneste dage
mellem de to regeringspartier, og derfor er spørgsmålet naturligvis til hr. Torben Lund: Hvad er det, Socialdemokratiet vil på det område?
Hvad er det for nogle pligter, man så klart taler om, at udlændinge skal have?
Og hvis udlændingene ikke lever op til dem, bliver de så udvist af Danmark?
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-10-09:
Der var mange pæne ord fra hr. Torben Lund om ledigheden, og man bryster sig af, at man får ledigheden ned.
Men man glemmer at fortælle, at der er 26.000 nye fuldtidsansatte i den offentlige sektor, og så kan man jo sagtens få en nedsættelse af arbejdsløsheden.
Så blev der talt meget om sygehusbehandling, og vi har hørt hvert evige eneste år under disse debatter, at nu bliver der gjort noget.
Men hvor er troværdigheden henne?
Vi ved, at det ikke sker.
Der er stadig store ventelister til operationer, og man gør intet.
Illegale flygtninge over den dansk-tyske grænse blev også nævnt her i dag, og jeg må nok sige til hr. Torben Lund, at der sker jo intet.
Det siges, at politiet nok skal få ressourcerne nu, men kommer der flere politibetjente ved grænsen?
Det er det, der kræves, og det er der ikke givet grønt lys for endnu.
Regeringen sad som bekendt tidligere på en trebenet taburet, og nu er den altså blevet tobenet.
Men sådanne taburetter har det med at vælte.
Balancen kan ikke vare evigt.
Jette Gottlieb (EL), 1997-10-09:
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører, hvor ændringerne for de arbejdsløse skal indplaceres i regeringens indgreb.
Er det lunsen til de borgerlige, eller er det faktisk Socialdemokratiets ærlige mening, at tiden er inde til nye angreb på de arbejdsløse?
Harmonerer holdningen om, at arbejdslivet skal gå op i en højere enhed med familielivet, som man udtrykte det, med ønsket om, at familieforsørgere skal tilbringe 11-12 timer væk fra hjemmet som en konsekvens af kravet om 4 timers daglig pendlingstid?
Det er jo det, det fører til.
Er det i overensstemmelse med regeringens uddannelsespolitik, at de kvalifikationer, man har fået, skal kastes på møddingen efter kun et halvt års arbejdsløshed, efter at man i øvrigt som nyuddannet har kæmpet sig ind i 52-ugers-hækkeløbet for at få fulde dagpenge?
Er det i harmoni med regeringens tale om uddannelse, uddannelse, uddannelse og uddannelse som løsning på arbejdsløshedsproblemet, at man nu yderligere beskærer de arbejdsløses muligheder for at bruge en ledighedsperiode til at uddanne sig?
Hvor i regeringens politik skal man placere alle disse indgreb over for de arbejdsløse?
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Først vil jeg gerne sige til hr. Frank Aaen, at jeg synes, man med rette kan sige, at det udspil, der er kommet om ATP-ordningen - denne ekstra opsparing, der her bliver tale om - er socialt afbalanceret.
Jeg synes, der er en god social profil i den ordning, og jeg tror, der er en pointe i, at vi alle sammen skal yde et bidrag.
Men der er til gengæld også en pointe i, at vi yder et bidrag i forhold til vores indkomst, bortset fra pensionister og efterlønsmodtagere, som slet ikke er med i ordningen.
Kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere indbetaler netto ca. 50 kr. om måneden, og folk, der har en meget stor indkomst, betaler 1 pct. af deres samlede bruttoindkomst.
Men til gengæld - det er jo ikke nogen skat, det er jo en opsparing - får netop de allerlavest lønnede fuld valuta og meget mere til på udbetalingstidspunktet, så jeg synes, der er en god social profil.
Og det samme vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, som må have skrevet sin korte bemærkning, inden debatten startede, og inden hr. Thulesen Dahl havde hørt mit indlæg.
Man kan da ikke påstå, at jeg ikke gjorde noget ud af indvandrer- og flygtningeområdet.
Det kan godt være, det ikke var det første punkt, jeg havde med i min tale, men det var til gengæld et ganske langt punkt, fordi vi synes, det er et vigtigt spørgsmål at diskutere.
Så vil jeg sige til hr. Køpke Christensen, at spørgsmålet om sygehusbehandlingen har haft en høj prioritet siden 1993, og hr. Køpke Christensen ved jo udmærket godt, at nu sættes der rent faktisk de midler af, der er nødvendige, for at de mennesker, der er syge, kan blive behandlet, når de har behov for det, og for at de sindslidende kan få ikke bare nogle ordentlige behandlingstilbud, men også sociale tilbud og boligtilbud.
Og nu gør vi frem for alt det - det har netop været flaskehalsen, at der manglede personale - at vi sørger for at uddanne det personale, der skal til for at forestå de behandlinger, der er behov for i vores sygehusvæsen.
De to ting hænger sammen, og det ved hr. Køpke Christensen jo godt.
Jeg forstår, at hr. Køpke Christensen vil have, vi skal gøre en hel masse ekstra for sygehusvæsenet; men til gengæld er det for meget, at vi har ansat nogle flere i det offentlige.
Jamen der er jo hverken hoved eller hale i det.
Dér, hvor vi har fået flere offentligt ansatte, er lige nøjagtig på serviceområderne, herunder sygehusvæsenet.
Det er meget bevidst, vi har gjort det, fordi det var nødlidende, og fordi der var brug for noget mere personale på det område. Så vil jeg sige til fru Jette Gottlieb, at jeg synes, der er gode takter i den del af udspillet, der vedrører arbejdsmarkedspolitikken.
Det er takter, der alle sammen går på at skabe fleksibilitet og skabe mobilitet i arbejdskraften og blandt de ledige, så vi undgår flaskehalsproblemer fremover og får forebygget, at vi løber ind i flaskehalsproblemer på en lang række områder.
Det er ikke mindst de uddannede, der her er tale om, så jeg synes faktisk, der er taget en lang række skridt, der vender situationen til noget positivt, så vi får den fleksibilitet, der er nødvendig for at forebygge flaskehalsproblemer.
Poul Nødgaard (DF), 1997-10-09:
I de 2 år, jeg har været Dansk Folkepartis repræsentant i Indfødsretsudvalget, har et flertal i udvalget tildelt dansk statsborgerskab på samlebånd til ca. 6.000-8.000 personer pr. år.
Selv om den socialdemokratiske ordfører var inde på udlændingepolitikken, var han i hvert fald ikke med ét eneste ord inde på indfødsretspolitikken, som jeg ved optager en stor del af befolkningen, og mit spørgsmål til hr. Torben Lund er derfor: Har Socialdemokratiet planer om at stramme op på bestemmelserne for at få dansk statsborgerskab, så bl.a. kriminelle og dermed straffede personer ikke længere kan modtage et dansk statsborgerskab?
Et dansk statsborgerskab er en kæmpe gave.
Der er vel intet land i verden, der giver så store rettigheder som Danmark, og derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at man må gøre sig fortjent til at få et sådant statsborgerskab.
Så vil jeg godt lige oplyse den socialdemokratiske ordfører om, at jeg bor tilfældigvis i en lillebitte landsby, hvor der også bor mange socialdemokrater, og jeg kan forsikre Socialdemokratiet og statsministeren, og hvad de hedder alle sammen, om, at befolkningen og dermed de socialdemokratiske vælgere i min lille by er dybt foruroligede - ikke alene over udlændingepolitikken, men også over, at man tildeler danske statsborgerskaber på samlebånd.
Jes Lunde (SF), 1997-10-09:
Regeringens forslag om, at alle skal betale 1 pct. af deres indkomst, virker jo meget tilforladelig.
Alle skal betale i forhold til, hvad de tjener, og det er meget retfærdigt, siger man.
Problemet er bare, at regeringen samtidig giver nye og meget store skattelettelser til de rige, så det, man gør, er altså at kradse penge ind fra alle for at få råd til at give penge ud til de rigeste i vort samfund.
Det er ikke fair, og derfor vil vi gerne spørge den socialdemokratiske ordfører: Er Socialdemokratiet, er regeringen indstillet på at forhandle det punkt med henblik på at gøre det mere socialt retfærdigt?
Jeg tænker ikke på, om der er nogen lighed om 40 år, jeg tænker på, om der er retfærdighed nu.
Vil regeringen være med til at forhandle det, eller er det er fait accompli, der ikke kan rettes et komma i?
Kan vi få støtte fra Socialdemokratiets side til at gøre det retfærdigt, eller er det en betingelse for regeringen, at man tager penge fra de lavtlønnede for at give dem til de rige?
Frank Aaen (EL), 1997-10-09:
Jeg har to spørgsmål til hr. Per Stig Møller om arbejdsmarkedsreformen: Kan hr. Per Stig Møller bekræfte, at et af De Konservatives forslag på arbejdsmarkedsområdet går ud på, at ufaglærte under 30 år fremover kun kan få fulde dagpenge i 6 måneder og derefter går ned på halve dagpenge?
Og kan hr. Per Stig Møller fortælle mig, hvordan en familiefar, som har ansvar for hus og hjem, skal kunne leve for halve dagpenge, som De Konservative og Venstre foreslår?
Og så til forslaget om at belønne opsparing.
Mener De Konservative virkelig, at de rige, der nu får 100.000 kr. i skattelettelser, fordi man fjerner formueskatten, nu skal belønnes for ikke at bruge de penge, man lige har givet dem, altså at de skal have flere penge oven i dem, de har fået?
Er det virkelig det, man mener, eller var det ikke nemmere at droppe den skattelettelse til de allerrigeste?
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-09:
Hr. Torben Lund sagde meget sympatisk, at debatten om Amsterdamtraktaten skal være åben og reel, og at den ikke skal bygge på myter; hvorefter hr. Torben Lund starter debatten med at fremlægge hele tre myter på én gang.
Det er altså Socialdemokratiets åbning på debatten.
Den første myte er, at Amsterdamtraktaten skulle have noget med udvidelsen af EU at gøre.
Jamen traktaten indeholder jo intet, aldeles intet, som er nødvendigt for udvidelsen.
Jeg vil godt bede hr. Torben Lund nævne, hvor i traktaten der overhovedet står noget, som gavner situationen i de østeuropæiske lande.
Traktaten handler jo ikke om de østeuropæiske lande og de problemer, der skal løses dér.
Den anden myte, hr. Torben Lund fremkom med, var, at Amsterdamtraktaten skulle være bedre end den nuværende traktat.
Jeg kunne måske efterlyse bare et enkelt eksempel på, at det er tilfældet.
Og så påstod hr. Torben Lund sluttelig - og det var den tredje myte - at undtagelserne skulle være opretholdt.
Jamen undtagelserne i Amsterdamtraktaten er jo en parodi på undtagelser.
Lad os få bare ét eksempel på, at den traktat, man har forhandlet i Amsterdam, skulle være bedre end den nuværende.
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Først vil jeg sige til hr. Nødgaard vedrørende indfødsret, at hr. Nødgaard ved jo bedre end nogen gennem sit aktive virke i Folketingets Indfødsretsudvalg - og er der et sted, hr. Nødgaard virkelig virker, så er det jo i hvert fald dér - at når folk har begået kriminalitet og er dømt for kriminalitet, er der ganske bestemte regler for, hvilken karensperiode det i virkeligheden giver i forhold til deres statsborgerskab, en meget lang karensperiode, hvis man har begået grov kriminalitet.
Så jeg tror, at de regler fungerer ganske udmærket.
Så vil jeg sige til hr. Jes Lunde, at staten kradser ikke penge ind ved ordningen omkring ATP.
Det er en pensionsopsparing, der er tale om.
Det er en ekstra procent, der indbetales i pension.
Det er penge, man fuldt ud får igen.
Hvis man er i et lavtlønsområde, har lav indkomst, ja, så får man oven i købet flere penge ind, end man har indbetalt.
Sådan er det socialt godt skruet sammen.
ultimatum.
Men SF, Venstre, De Konservative og andre partier her i Folketinget skylder - det kommer vi til senere i dag - at fortælle, hvad man forestiller sig.
Man er jo skeptisk over for det her med ATP.
Men hvad vil man lægge frem?
Lad os se indholdet og et indhold, der lever op til at give den samme sikkerhed for overskud på betalingsbalancen, som giver den samme sociale profil, og som i det hele taget ikke er mere bureaukratisk heller end det udspil, regeringen er kommet med.
Jeg vil gerne se, hvordan det er skruet sammen.
Så lad os vente med den videre debat, til vi har hørt de bud, man har at give på det.
Kosova, opholdstilladelser
- jeg vil henvise hr. Tom Behnke til, at jeg forstår, indenrigsministeren skal i samråd om det spørgsmål allerede her i frokostpausen i dag.
Jeg beder om, at hr. Tom Behnke har tålmodighed så længe.
Det varer ca. 1 time og 10 minutter.
Så vil jeg blot sige til hr. Albrechtsen, at det er jo helt åbenlyst, og sådan har det altid været, at hr. Albrechtsen og jeg har en meget forskellig opfattelse af, hvad der er faktiske forhold, og hvad der er myter.
Frank Dahlgaard (KF), 1997-10-09:
Det er oprigtig talt dybt beskæmmende, at Socialdemokratiets ordfører kan prøve på at bortforklare de internationale sammenligninger, der har været af skoleelevers kundskaber med hensyn til læsning, regning, fysik og kemi.
Andre steder tager man dem alvorligt og prøver ikke at bortforklare dem.
Men hr. Torben Lund taler om det vigtige i personlig udvikling, og dér har den danske folkeskole en kvalitet.
Må jeg spørge hr. Torben Lund, hvor meget personlig udvikling der er mulighed for, hvis man ikke kan læse, hvis man ikke kan skrive, hvis man ikke kan regne, hvis man ikke kender sit lands historie, hvis ikke man kender fortiden og derfor ikke forstår nutiden, hvis man ikke aner, hvor Nakskov ligger, hvis man ikke ved, hvor ækvator ligger.
Der er danske skoleelever i 9. klasse, der mener, at ækvator ligger vest for Danmark eller måske lidt sydvest for Danmark, og ca. halvdelen mener, at det er langt syd for Danmark.
Der er i massevis - et flertal - af danske skoleelever i 9. klasse, der mener, at Grundtvig vist var noget med en båndoptager, der blev produceret.
Der er et flertal af danske skoleelever i 9. klasse, der har gået igennem folkeskolen, og som ikke ved, hvad der skete i 1864.
Må jeg spørge, hvor store muligheder der er for personlig udvikling dér.
Jeg synes, det er beskæmmende, at man prøver at bortforklare den måde, folkeskolen har fungeret på.
Jeg troede oprigtig talt, at regeringen havde ændret kurs og indrettet sig på, at nu skal ungernes tid ikke spildes i folkeskolen.
Aage Frandsen (SF), 1997-10-09:
Jeg deler naturligvis hr. Torben Lunds glæde over, at arbejdsløsheden er faldet, specielt blandt de unge; der er jo heller ikke så mange i ungdomsårgangene.
Hr. Torben Lund nævnte også, at man skulle interessere sig for de ældres situation, og i den forbindelse vil jeg godt påpege, at der er tre grupper - og så er det specielt slemt, hvis der er sammenfald, hvis man er i alle tre grupper - som er ramt af arbejdsløshed: Det er de kortuddannede, der har en overarbejdsløshed på godt 3 procentpoint i forhold til gennemsnittet; det er de ældre, som har en overarbejdsløshed på omkring 3-3½ pct. i forhold til gennemsnittet; og det er kvinderne, som har en overarbejdsløshed på godt og vel 1 pct. i forhold til gennemsnittet.
Det er de tre grupper, og så er det særlig uheldigt, hvis man er med i alle tre: er ældre, er kvinde og er kortuddannet.
Mit spørgsmål er: Hvad er der i regeringens udspil, som hjælper disse mennesker?
De ændringer omkring arbejdsmarkedet, som er stramninger, den faglige mobilitet, uddannelsesorlov for ledige, dimittendernes situation, hjælper jo overhovedet ikke disse mennesker.
Derfor vil jeg spørge: Hvad har regeringen af tilbud til dem, der er særligt ramt af arbejdsløsheden?
Arne Melchior (CD), 1997-10-09:
Straks efter siger hr. Torben Lund, at partierne er ved at falde over deres egne ben for at komme til at forhandle.
Det lød ærlig talt lidt hånende.
Derfor spørger jeg hr. Torben Lund: Er han glad for, accepterer han med tilfredshed, at regeringens indbydelse til partierne er blevet positivt modtaget, og er hr. Torben Lund, regeringen og Socialdemokratiet villige til forhandle frit og åbent med regeringens udspil som oplæg?
Så skal jeg meddele formanden, at jeg har den ubændige trang til at forholde mig til hr. Torben Lunds svar, som jeg forventer med interesse.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1997-10-09:
Hr. Torben Lund havde en række bemærkninger omkring vandmiljøet.
Dette er Det Konservative Folkeparti dybt optaget af.
Vi var faktisk så optaget, at vi i 1995, i november, lavede en aftale med regeringen om f.eks. at få olieforureningen i vore farvande begrænset.
Det har regeringen ikke levet op til endnu.
Det skal vi beklage.
Så var man ude med en melding om, at nu skulle afgifterne løse problemet.
Det er jo ikke længere siden, end da vi var sammen sidst i maj måned, at vi vedtog en dagsorden om at få kulegravet hele området med pesticider.
Dengang sagde miljø- og energiministeren, at der var ikke nogen planer om at indføre pesticidafgifter; økonomiministeren har siden sagt det samme.
Så der er altså sket et eller andet jordskred her i sommerens løb, som gør, at nu vælter det frem med forhøjelser af de grønne afgifter.
Vi siger, at biologiske problemer skal løses med biologiske metoder.
Derfor har vi tidligere, inden Mariager Fjord, inden regeringen blev optaget af det, sammen med en række borgerlige partier stillet forslag om at gøre noget mere ved de grønne enge, sørge for at skaffe vådbrakmuligheder.
Det var så blandet sammen, og jeg kunne siden hen forstå, at vi kunne skaffe et flertal her i salen for at bruge nogle grønne løsninger.
Derfor har vi splittet forslagene op, og de skal nok komme til forhandling i Folketingets sammen med en lang række forslag til at forbedre vandmiljøet.
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Til hr. Langkilde skal jeg såmænd blot kort sige, at enhver, der har fulgt med i debatterne og specielt i afstemningerne om miljøspørgsmål her i Folketinget, i alle tilfælde vil kunne registrere - og det kan der føres en fyldig statistik over - at Venstre og Det Konservative Folkeparti konsekvent stemmer imod, hver gang der bliver taget skridt til forbedring af miljøet, til at begrænse forureningen.
Det har vi diskuteret hundredvis af gange. Så vil jeg sige til hr. Dahlgaard, at det jo ikke er nok at kunne læse.
Det er vigtigt at kunne læse; det er også vigtigt at kunne sætte det, man læser, ind i en større sammenhæng.
Det, hr. Dahlgaard siger, er, at der tilsyneladende skulle være en modsætning mellem det at lære at læse og skrive, lære matematik og så også at få personlig og social udvikling, for sådan må jeg forstå hr. Dahlgaard, at det er et enten-eller.
Jeg siger altid både-og, men hr. Dahlgaard siger altid, at det er et enten-eller.
Hvis man sætter det op som et modsætningsforhold, vil jeg sige, at så er hr. Dahlgaard selv et skræmmende eksempel på, hvordan terpe- og sorteringsskolen havde sine mangler i den tid, vi gik i skole.
Man er nødt til at forstå, at de to ting hænger nøje sammen: både læse, forstå, skrive, kunne regne og så samtidig kunne udvikle sig til nogle hele, fornuftige mennesker, der kan fungere i vort samfund.
Så vil jeg sige til hr. Arne Melchior
, at vi vil meget gerne forhandle.
Der var bestemt ikke noget fornærmende i noget af det, jeg sagde.
Der var ingen spydighed i det, jeg sagde, men vi hører hele tiden det med at forhandle.
Det, vi er spændt på i dag, er også, hvad CD vil byde på; det er: Hvad lægger man i det?
Altså én ting er formen at forhandle på
, noget andet er: Hvad er det, man vil forhandle om?
Hvad vil man lægge på bordet?
Det glæder vi os til at høre om fra hr. Per Stig Møller, fra hr. Anders Fogh Rasmussen, fra hr. Holger K. Nielsen og fra hr. Melchior i dagens løb.
Det er dér, jeg siger: Det er ikke nok at sige, at man vil forhandle.
Aage Brusgaard (FP), 1997-10-09:
Ja, nu til lidt noget andet, til noget lidt mere vandet.
Det er en kommentar til hr. Lunds afsnit om, at det er landmændene, der er skurkene med hensyn til, at vi har iltsvind, det er landmændene, der øser kvælstof ud i vore farvande.
Nu vil jeg jo godt sige, at alle vores kloge folk og forskere er faktisk enige om, at med hensyn til iltsvind, det, der bestemmer det, er vejrliget, altså blæst, regn osv. Dét, der kan bestemme hyppigheden, kan så være kvælstofmængden.
Men jeg vil da godt lige prøve at bibringe hr. Lund nogen ny viden.
Hr. Lund er meget, meget bar på det område.
Jeg står her med et hæfte, der hedder »Danmarks Natur«.
Det er fra 1899, og det er skrevet af en del dr. phil.'er, det hed de dengang.
Og der står bl.a.: »Der kan være sådan en mængde af disse blågrå alger, at de gør luft og vand stinkende, når de dør, og de volder da også en undertiden meget stor dødelighed blandt fiskene.« Det vil altså sige, at selv i 1899 har vi haft perioder med dødelighed.
Vi husker også Oluf Hunger - altså kong Oluf - under ham var der syv år i træk, hvor der ikke var én levende fisk i de danske farvande på grund af iltsvind.
Det er altså ikke noget nyt.
Det var noget, der skete, før der var kunstgødning, før der var gyllebeholdere.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Lund til sidst, om man nu har taget Vorherre i ed, inden man kommer med nye afgifter.
Det hjælper jo faktisk ikke med nye afgifter, hvis ikke også Vorherre er lidt med os med passende regn, passende sol og blæst.
Steen Gade (SF), 1997-10-09:
Socialdemokratiets ordfører brugte to-tre minutter på miljøspørgsmål.
Det håber jeg ikke er et udtryk for prioritering fra Socialdemokratiets side.
For øvrigt savner jeg en tak til SF for det pres, vi har lagt på regeringen, så det nu er lykkedes at få regeringen til også at sige, at der skal afgifter til på gødningsområdet og på pesticidområdet.
Men mit spørgsmål til hr. Torben Lund handler om: Er Socialdemokratiet virkelig tilfreds med, hvad vi har nået, når det gælder drikkevand?
Jeg er da formand for Folketingets Miljøudvalg.
Vi havde en stor høring i 1994, og dybest set er der jo ikke sket noget siden her i Folketinget.
For der er jo ikke klare meldinger om, hvad der skal ske på drikkevandsområdet fra regeringens side.
Det andet spørgsmål: Hvorfor ikke ét ord om nogle af de mest alvorlige miljøproblemer, vi har, nemlig de miljøproblemer, der er knyttet til trafikspørgsmål?
Ikke ét ord, hverken i statsministerens tale eller i hr. Torben Lunds tale.
Er det, fordi Socialdemokratiet er bange for at sige sandheden til vælgerne på trafikområdet, at vi skal have billigere kollektiv trafik, men at vi også skal gøre noget ved privatbilismen?
Er det, fordi man er bange, at man ikke siger det her, eller er det bare, fordi man ingen politik har?