runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-02-19:
Jeg skal fortælle SF's ordfører, hvad forskellen er på
udlicitering og privatisering
Udlicitering er modsat privatisering
sådan sammenstrikket, at man naturligvis kan stille nogle betingelser, inden man udliciterer, for, hvordan en sådan rute skal fungere.
Ved privatisering må det sejle sin egen sø - populært sagt.
Det er ikke Fremskridtspartiets holdning til det her område.
Men jeg vil godt advare imod, at vi bliver ved med at køre den her debat.
Jeg er faktisk enig med Enhedslistens ordfører i, at vi ikke udelukkende skal ind i den diskussion.
Det her er meget, meget bredere.
Og jeg vil godt spørge hr. Ole Donner, om det ikke er rigtigt forstået, at det her om udlicitering bare var en tanke fra hr. Ole Donners og Dansk Folkepartis side, og at det overhovedet ikke er sådan, at det skal være det centrale emne i debatten i dag.
Sådan har jeg i hvert fald forstået hr. Donners bemærkninger her fra talerstolen, at det slet ikke er noget, som skal være centralt og afgørende.
Jeg vil gerne sige til Enhedslistens ordfører, at der står ingen steder i forslaget til vedtagelse, at det ikke kunne komme på tale med en udlicitering, ingen steder.
Og uanset hvilke aftaler man har partierne imellem, så er det selvfølgelig teksten i forslaget til vedtagelse, vi skal kigge på.
Sådan er det.
Tommy Dinesen (SF), 1998-02-19:
Vi har nemlig erfaringer med udlicitering på færgeområdet.
F.eks. sejler »Holger Danske« mellem Kalundborg og Samsø med en besætning, der bor på Sjælland.
Nu er der nogle andre, der har overtaget det, og så skal alle, hvis de vil bevare deres arbejdspladser, flytte til Samsø, uanset at deres kone og børn har arbejde og går i skole på Sjælland.
Det kan man da ikke bare sige er nogle strøtanker.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-02-19:
Jeg vil sige, at ligesom på alle andre områder er der mange indgangsvinkler til, hvordan de problemer kan løses, og når et af de aspekter, hr. Donner har givet udtryk for, er en udlicitering - det er jo ingen privatisering, vi her taler om, det er en udlicitering, der jo som bekendt også kan være statsstøttet for at kunne forrente sig - mener jeg, det er helt fair, og jeg fatter ikke, at man ligesom vil angribe det synspunkt.
Jeg har tænkt mig i min ordførertale for Fremskridtspartiet at komme ind på, at det f.eks. også er erhvervslivet som sådan, der skal blomstre, og jo mere det blomstrer derovre, desto bedre går det for øen som sådan.
Der er mange aspekter, der er mange indgangsvinkler til, hvordan vi kan forbedre situationen for Bornholm, og jeg synes, det er rimeligt at fremføre i den debat, vi har her i dag, hvilke løsninger vi selv har på de problemer, vi skal bekæmpe.
Ole Donner (DF), 1998-02-19:
Hr. Tommy Dinesen står heroppe med den tykke rapport, der er udarbejdet, og fastslår, at man ikke behøver at privatisere eller udlicitere, for det står der i den rapport.
Jamen der står masser af ting i den rapport, som netop er tanker og muligheder, og derfor kan hr. Tommy Dinesen udlede noget af den, og andre kan udlede noget andet af den.
Men jeg henstiller altså, at vi koncentrerer os om at diskutere trafikbetjeningen til Bornholm.
Jeg er helt enig i de betragtninger, hr. Køpke Christensen kom med, og jeg vil også sige til hr. Arne Melchior, at han har forstået det hundrede procent rigtigt.
Det, jeg har sagt, er, at det er et ønske, og jeg vil gerne tilføje, at det er et meget stort ønske fra Dansk Folkeparti, at man får en privatisering og en udlicitering.
Tommy Dinesen (SF), 1998-02-19:
Man kan for min skyld have de holdninger, man gerne vil, men i den rapport, vi diskuterer, er der netop nævnt
, at det ikke er nødvendigt, at ruten bliver udliciteret.
Hvis det er sådan, at man er uenig i det, fatter jeg ikke, man er med i vedtagelsen, for så er det jo ikke nødvendigt at stå heroppe og prøve at fortælle, hvordan den fremtidige trafikstruktur og færgebetjening af Bornholm skal være, hvis man mener, at den skal udliciteres.
Så er det en helt anden debat, vi skal have.
Fra SF's side vil vi selvfølgelig komme med nogle bud
på, hvordan vi mener, trafikken skal organiseres i fremtiden, men hvorfor bringe det element ind?
Det er simpelt hen forfejlet, det er en helt anden debat, vi skal have, hvis det er det, det drejer sig om, og man er altså ikke enig i vedtagelsen.
Det må jeg fastholde til hver en tid.
Svend Heiselberg (V), 1998-02-19:
Jeg ved ikke rigtig, om den indledende debat her i dag har været forårsaget af interesse for sagen eller af hensyn til tv, men da hr. Ole Donner jo meget brændende har ønsket at være forslagsstiller til det forslag til vedtagelse, som blev fælles fremsat, så synes jeg måske nok, det var en unødig debat, der blev skabt til indledning.
I Venstre har vi aldrig lagt skjul på, at vi ønsker, at Bornholm skal have en trafikbetjening, der ikke er ringere end den øvrige del af Danmarks.
Venstre finder det heller ikke rimeligt, at det skal være 30-50 pct. dyrere at fragte gods fra København til Bornholm sammenlignet med fragt af gods mellem København og Jylland.
Det er klart, at under de forhold vil Bornholms erhvervsliv være så økonomisk belastet, at det ikke kan konkurrere med den øvrige del af landet, hvilket naturligvis er en medvirkende årsag til den høje arbejsløshed, der er på Bornholm.
Turistbranchen er vigtig for Bornholm, og da vi jo ikke kan køre til Bornholm, er det vigtigt, at øens gæster på den mest bekvemme måde kan blive fragtet både til og fra øen.
Det må selvfølgelig også være et krav, som de fastboende må stille.
Vi har forstået på ministeren, at regeringen er indstillet på, at der skal findes en løsning, således at vi kan træffe en beslutning i april 1998.
Det vil bl.a. ske på baggrund af drøftelser med Bornholms Amt.
På den baggrund vil vi i Venstre ikke foregribe begivenhedernes gang ved at lægge os fast på bestemte færgetyper, størrelser osv., men blot sige, at vi vil anbefale regeringen at lytte til de bornholmske synspunkter.
Jeg vil minde om, at både statsministeren, finansministeren og trafikministeren har været på besøg på Bornholm og har udstedt løfte om, at problemerne med trafikbetjeningen af Bornholm skulle være løst i løbet af ganske få måneder.
I Venstre forventer vi, at det vil ske.
Hvis Danmark er rede til for én gangs skyld at forstå Bornholm og Bornholms problemer, og hvis Danmark for én gangs skyld falder til patten og betaler, hvad det koster at løse disse problemer, så er det mit partis helt klare opfattelse, at man har givet Bornholm et sådant løft, at det bliver et blomstrende samfund, der kan klare sig selv.
Venstre kan støtte det fælles forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Ole Donner (DF), 1998-02-19:
Jeg kan godt starte med at sige til hr. Tommy Dinesen
, at jeg ikke æder mine ord i mig igen, for det er min klare overbevisning, at det er bedre med private firmaer end med offentlige firmaer.
Hr. Tommy Dinesen siger med skræk i stemmen, at det kunne risikere at blive et udenlandsk selskab, der eventuelt vandt en sådan licitation, og det har hr. Tommy Dinesen ret i.
Men der er i hvert fald én ting, SF og Dansk Folkeparti er enige om, og det er, at det ikke er særlig godt med EU, som netop bestemmer, hvordan man skal afholde licitationer, og hvem der skal ind hvor.
Hvis vi ikke havde været inde i det store samarbejde, havde det ikke været så risikabelt at gå ud i en licitation, som det er i dag.
Det er jeg helt enig med hr. Dinesen i.
Men jeg synes alligevel, det er en biting i forhold til selve problemerne med Bornholmstrafikken.
Hvis vi finder en løsning, hvis Folketinget bliver enigt om, at der skal være så og så mange afgange, der skal være så og så mange muligheder for at transportere passagerer, og der skal være mulighed for at transportere så og så megen tonnage, ville det lige så godt kunne klares af et privat firma som af et statsejet firma.
Her er SF og Dansk Folkeparti grundlæggende uenige om principperne, men vi trækker på samme hammel, når det gælder om at forsøge at løse problemerne med selve trafikbetjeningen.
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-19:
Det er jo en lidt absurd indgang, vi nu har fået til den her debat.
Jeg troede, vi skulle diskutere substansen i de løsninger, som man fra Folketingets side ønskede skulle laves for en bornholmsk transportpolitik, og vi får nu en diskussion, som lægger op til, at et hovedpunkt kunne blive en privatisering, en udlicitering.
Det er fuldstændig meningsløst i forhold til det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Det er en fuldstændig gal drejning af diskussionen, for hvis det var det, der var målet, så var der ingen grund til den indholdsdiskussion.
Så kunne enhver privat færgedriver jo sætte sig ned som færgehaver.
Det er slet ikke det, vi skal snakke om. Jeg vil også råde hr. Donner til, om jeg så må sige, at gemme sin strøtanke til et senere tidspunkt, og så vil det blive behandlet som et konkret forslag, hvis han fremsætter det.
Ole Donner (DF), 1998-02-19:
En kort bemærkning til hr. Heiselberg.
Jeg er enig med hr. Heiselberg i, at der er den uenighed, som jeg omtalte i mit indlæg, og jeg er også enig i, at det selvfølgelig i sidste ende bliver regeringen og Folketinget, der må træffe et valg med hensyn til, hvordan det hele skal løses. Så kom hr. Heiselberg med et kammeratligt angreb, hvor han sagde, at hr. Ole Donner havde udtrykt et brændende ønske
om at være den, der fremsatte forslaget til vedtagelse
Ja, det kan man jo fortolke, som man vil.
Selv om vi er et lille parti, er jeg da glad for, at vi fik lov til at fremsætte forslaget og i øvrigt, at vi fulgte den forretningsgang, som vi normalt følger.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-02-19:
Det er jo snart klart for os, der har siddet i Trafikudvalget i det sidste års tid, at Bornholmstrafikken står over for store ændringer.
Og det er ikke kun, fordi charteraftalen for en af selskabets tre færger udløber fra maj næste år; det er også et spørgsmål om, at bornholmerne har været utrolig aktive over for både Trafikudvalget og ministeren med hensyn til at fremkomme med deres ønsker for, hvad der skal ske, vil
jeg nok sige.
Derfor blev der også sidste år nedsat et hurtigtarbejdende udvalg til at foretage en analyse af den fremtidige trafikbetjening på Bornholm, og det var vi glade for, for vi synes, en sag som denne fortjener en virkelig grundig behandling.
Der er selvfølgelig nogle ting her, som udvalget ikke har kunnet fortælle os.
Der skal imidlertid findes en ordentlig og tilfredsstillende løsning, for Bornholm skal som andre dele af landet sikres tidssvarende trafikforbindelser.
Og Bornholmstrafikken handler ikke kun om trafik, men selvfølgelig også om Bornholms erhvervsliv, beskæftigelse og trivsel i det hele taget; det ved vi.
For miljøhensyn skal efter vores opfattelse tænkes ind i alle dispositioner, som det offentlige foretager.
Vi kender godt bornholmernes ønske om en meget stor hurtigfærge mellem Ystad og Rønne, som kan medtage tung godstrafik, men den løsning har vi af miljømæssige grunde ikke stor sympati for; det vil jeg sige ligeud.
Vi ved imidlertid, at der er en løsning på trapperne, og at der har været en udmærket dialog mellem bornholmerne og ministeren.
Men den er ikke slut; der pågår stadig væk intense forhandlinger mellem regeringen og Bornholms Amtsråd, og der foreligger flere velbeskrevne muligheder for en løsning.
Vi kan støtte forslaget til vedtagelse.
Niels Anker Kofoed (V), 1998-02-19:
Jeg vil først takke den radikale ordfører for det delvise tilsagn.
Men jeg har et spørgsmål til den radikale ordfører: Synes den radikale ordfører, det er rimeligt, at vi under en så stor forespørgselsdebat pludselig bliver afbrudt af rygter om, at statsministeren nu udskriver folketingsvalg?
Jeg synes ikke, det kan være rigtigt at afbryde denne udmærkede debat, når vi har en så alvorlig sag på dagsordenen.
Hvad mener den radikale ordfører?
Vibeke Peschardt (RV), 1998-02-19:
Jeg vil sige til hr. Niels Anker Kofoed, at jeg føler mig ikke dårligt behandlet, for jeg fik sagt, nøjagtigt hvad jeg ville sige i denne sag.
Arne Melchior (CD), 1998-02-19:
Jeg hører da til de ordførere, der er kede af, at jeg ikke får afleveret mit budskab.
Men jeg vil have lov at sige til bornholmerne: I ligger, hvor I ligger, som I lå, da I blev lagt, og I vil ikke blive glemt!
Og de 3 ugers forsinkelse skal ikke komme Bornholm til skade, kan jeg sige som en trøst til hr. Niels Anker Kofoed.
Det er jeg overbevist om at også det kommende Folketing vil blive enigt om.
Ole Donner (DF), 1998-02-19:
Jeg gør formanden opmærksom på, at jeg bare vil sige, at jeg håber, at vi får truffet denne beslutning i dag.
For selv om der måske kun bliver et lille afbræk på 3 uger, synes jeg alligevel, det er vigtigt, at vi får truffet den beslutning nu, og det vil jeg appellere til Folketinget om.
Tommy Dinesen (SF), 1998-02-19:
Til gengæld synes jeg, det er meget vigtigt at få at vide, at Dansk Folkeparti som det eneste parti - det går jeg ud fra - vil have, at der bliver udliciteret.
Det bliver en alvorlig sag for Bornholm, Bornholmstrafikken og erhvervslivet, hvis et udenlandsk firma kommer ind.
Der er nok af færgeselskaber, der gerne vil det, og derfor er det et helt forkert signal at sende ud samtidig med et forslag til vedtagelse, som alle partierne er enige om.
Jeg tror, Dansk Folkeparti er det eneste parti, der kan gå ind for det, og derfor synes jeg, man skulle prøve at jorde det med det samme og tage ordene i sig igen.
Kaj Ikast (KF), 1998-02-19:
Jeg vil takke ministeren for redegørelsen.
Det er jo nu 7 år siden, vi sidst var i gang med at løse de her problemer, og jeg synes egentlig, vi dengang fandt en særdeles god løsning for Bornholm med hensyn til den tredje færge, nemlig at de, der køber duty free varer, kom til at betale for den, og det tror jeg alle har kunnet været tilfredse med.
Men vi vidste jo også, at vi i år ville komme til at stå i en situation, hvor vi skulle nytænke for de kommende år.
Og den forhandlingsprocedure, der kører i øjeblikket, vil jeg gerne udtrykke over for ministeren at vi er tilfredse med. Vi er glade for den dialog, der er mellem de partier, der var med i det tidligere forlig, og ministeren og Bornholms Amt. Den nye situation, vi står i nu, er jo, at Øresundsproblemet er ved at være løst, idet broen er færdig i oktober måned år 2000, og det giver jo en betydelig lettere vej til Bornholm. Og problemerne i forbindelse med transporten over landjorden m.v. skal vi nok få løst, for enigheden om, at der skal gøres noget virkeligt for Bornholm er stor, og det takker jeg ministeren for.
Vi vil bakke det op, for vi kan godt se de muligheder, der ligger i de nye forbindelser, ikke mindst på grund af, at
broen og den videre transport med jernbane over land og derefter med færgen fra Ystad til Bornholm og omvendt giver helt andre turistindtægter for øen, end den har kendt tidligere, for det er betydelig hurtigere og mere fleksibelt end de lange færgesejladser, man hidtil har opereret med.
Dér må vi nok også se på, om vi kan finde en eller anden form for hurtigere trafikforbindelse; det er jeg enig med ministeren i.
Men det er et stort marked, og det er svært at finde den helt rigtige tonnage til det bestemte formål.
Og derfor er jeg enig med ministeren i, at vi ikke bare lige kan springe ud i det og gøre det hu hej, vilde dyr, men må få en fornuftig aftale med Bornholms Amt og de repræsentanter for erhvervslivet, der skal med i forhandlingerne, således at vi virkelig kan sige: Nu kommer vi med en løsning. Med den løsning kan vi så se, hvordan Øresundsforbindelsen udvikler sig, og hvad der sker, når det duty free salg falder væk, i hvert fald på de fleste ruter, og derefter træffer vi så en beslutning, der i hvert fald rækker 15 år frem i tiden.
Det er jo et skibs normale levetid, og med den beslutning vedtaget af et stort flertal i Folketinget mener jeg at vi kan gå ud på markedet med stor sikkerhed.
Og det vil så sige, at vi ikke blot binder hinanden i den første periode, men også til i den anden periode at finde den store løsning.
Det vil vi gerne helt klart sige er vores mål, og derfor støtter vi også forslaget til vedtagelse i dag.
Ole Donner (DF), 1998-02-19:
Nu vil jeg ikke gå ind i en længere debat med SF's søfartspolitiske ordfører om, hvordan man skaffer besætninger til færgerne, men vi må vel være enige om, at uanset om det
er private eller et statsejet selskab, der sejler, skal der stadig være det samme mandskab om bord.
Men jeg synes i øvrigt ikke, vi skal tage lige den debat i dag, men alene koncentrere os om, hvordan trafikproblemerne for Bornholm kan løses, og jeg er helt overbevist om, at man lige så godt kunne sejle med et privatejet firma som et statsejet firma.
Arne Melchior (CD), 1998-02-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Donner, om jeg har forstået ham ret.
Som jeg hørte det, kom han med en tanke, et ønske, han har i baglommen og i baghovedet.
Men han stillede ikke noget forslag om udlicitering, og det er jo vigtigt for vores fælles vedtagelse, at det bliver præciseret, om jeg har forstået hr. Donner rigtigt.
Det minder mig om dengang, vi skulle tage beslutning om Storebæltsforbindelsen.
Dengang var Fremskridtspartiet i årevis fremme med et ønske om, at den skulle opføres af nogle private organisationer eller selskaber; men der var aldrig nogen privat investor, der meldte sig for at gøre det, så derfor var det uaktuelt, og det vil også ske her.
Men jeg skal altså gerne have klarhed: Er det kun et ønske, en strøtanke, eller er det et forslag fra hr. Donners side?
Tommy Dinesen (SF), 1998-02-19:
Jeg vil godt spørge hr. Ole Donner, om han synes, det er gennemtænkt at stille forslag om, at Bornholmstrafikken skal udliciteres.
Den største arbejdsplads på Bornholm er Bornholmstrafikken, og med alle de færger, der efterhånden findes, og på baggrund af de broer, og hvad der ellers bliver bygget, kan man komme i den situation, hvis man udliciterer, at det bliver et helt andet lands færgeselskab, der overtager trafikken, og så kan man godt sige farvel til den største arbejdsplads på Bornholm.
Det er realiteterne bag en udlicitering, og det er ikke engang noget, man beder om.
Jeg tror endda, at samtlige bornholmere netop er enige om, at der ikke skal udliciteres.
Peter Hansen-Nord (V), 1998-02-19:
Vi står nu ved anden og sidste behandling af B 66.
Her vil jeg godt benytte lejligheden til kort at sige mange tak for et meget godt og konstruktivt samarbejde mellem forslagsstillerne bag dette forslag.
Det er, hvorom alting er, en lille sejr for oppositionen her i Folketinget.
Det er en meget lille sejr, men det er en sejr.
Vedtagelsen af forslaget er i mine øjne også en god visualisering af et kendt EU-problem, hvor alt for mange danskere fejlagtigt giver EU-samarbejdet skylden for forskellige forbud herhjemme.
Nu har vi fået fjernet en af disse misforståelser, således at danske landmænd har de samme muligheder og de samme chancer i den kommende konkurrence som deres EU-kolleger på landbrugsområdet.
Det er forslagsstillernes store ønske og håb, at den danske industri nu vågner op og analyserer det potentiale og de muligheder, der ligger, når danske landmænd fra den kommende sæson kan dyrke cannabinolfri hamp.
Vi forventer i de kommende år at se en udvikling på dette område, som alle vil kunne glæde sig over, også regeringen, som har vurderet sagen forkert.
Man har lov at blive klogere, men der går nok et par års tid.
Som sagt: Tak for et godt, konstruktivt samarbejde om denne sag.
Eva Fatum (S), 1998-02-19:
Efter Socialdemokratiets opfattelse skal der ryddes op i tilskudsjunglen fra EU.
Der skal skabes økonomisk rum til at sikre en god og en sund udvikling i de østeuropæiske lande, og vi skal væk fra at dyrke produkter, der mest af alt dyrkes for tilskuddenes skyld.
For Venstre er det åbenbart ligegyldigt, om pengene går til danske bønders merforbrug.
Det handler blot om at få fingrene ned i EU-kassen.
Derfor har Venstre nu sammen med såvel de øvrige borgerlige partier som venstrefløjspartierne vedtaget, at danske landmænd i lighed med andre EU-landmænd skal have lov til at dyrke cannabinolfri hamp på deres marker.
Jeg ved ikke, hvorfor lighedsbegrebet pludselig er blevet så vigtigt for Venstre.
Der var langt mere perspektiv i at arbejde for, at EU helt afskaffede tilskuddene til hampedyrkning.
Virkeligheden er nemlig, at når hampen er vokset frem, er der faktisk ingen, der ønsker at bruge den.
Socialdemokratiet synes derfor, der er grund til at vente med at træffe en beslutning om en dansk lovliggørelse, indtil der i EU foreligger et nyt tilskudsgrundlag.
Vi ønsker en klarere sammenhæng mellem udsigten til støtte og muligheden for at få afsat hampen til videre forarbejdning.
Alt andet lugter efter vores opfattelse af tilskudstænkning og manglende vilje til at ændre EU's landbrugspolitik.
Til forskel fra Venstre har vi således ikke støttet forslaget om tilladelse til dyrkning af cannabinolfri hamp.
Vi ønsker nemlig, at EU's tilskud skal bruges ud fra et andet perspektiv end blot udsigten til at få et stort tilskud fra EU.
Dorte Bennedsen (S), 1998-02-19:
Man skal faktisk høre meget, før ens ører falder helt af.
Her går Venstre og De Konservative ind for at støtte dette forslag.
Jeg vil godt spørge De Konservatives formand, De Konservatives retspolitiske ordfører,
hvad ræsonen i det her er.
Vi får altid i Retsudvalget, jeg havde nær sagt, tudet ørene fulde om, at vi i langt, langt højere grad bør lytte til politiet, og hvad politiet siger i disse ømtålige sager.
I denne sag går dansk politi lodret imod.
Det er håbløst for dem at skelne mellem, hvad der er denne type hamp, og hvad der er noget, der kan bruges til hash. Derfor vil jeg godt spørge, hvis nogle af De Konservative - gruppeformand, partiformand, politisk ordfører - havde tid til at lytte efter, hvad de øjensynlig ikke har, hvilken sammenhæng der egentlig er mellem De Konservatives og i øvrigt også Venstres retspolitik og så dette forslag.
Det er simpelt hen umoralsk.