runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-01-21:
Flere gange forstod jeg simpelt hen ikke, hvad hr. Troels Lund Poulsen talte om, men så fandt jeg ud af det, for hr. Troels Lund Poulsen sagde som en bebrejdelse til mig, at denne debat jo handlede om trusselsbilledet mod Danmark.
Det har Dansk Folkeparti klart skrevet i forespørgslen.
Nej, det har de ikke.
Det er en helt anden forespørgsel, vi behandler.
Det er muligt, vi en anden gang kommer til den, hr. Troels Lund Poulsen diskuterer, men det er ikke den, vi diskuterer nu.
Den, vi diskuterer nu, handler om undersøgelse af de indre konflikter, og det er altså noget meget mere end bare trusselsbilledet.
Jeg ved godt, der er nogle, der vil reducere det her ned til kun at omhandle trusselsbilledet, for de er rystende nervøse for at få den store undersøgelse.
Vi vil gerne have en undersøgelse af det, der står her: de indre danske konflikter.
For os - jeg beklager, sagt til hr. Troels Lund Poulsen -
er det en del af de indre danske konflikter, at vi i 1979 og 1980 og fremefter havde en regering, der bl.a. holdt hånden over Pol Pot-styret i Kampuchéa, og det er sandheden.
Det bliver hr. Troels Lund Poulsen altså også nødt til at forholde sig til, hvis det er denne her debat, vi fører, og ikke en, der måske kommer på et senere tidspunkt.
Jørn Jespersen (SF), 2003-01-22:
Jeg kender faktisk en del kommunalpolitikere og amtsrådspolitikere, som jeg har meget stor tillid til.
Den er meget lille, det skal jeg medgive.
Så spørger fru Gudrun Laub, om det er, fordi de er Venstrefolk.
Det har jeg nu heller ikke nævnt, men jeg skal ikke afvise, at der kan være en sammenhæng der.
Så får jeg at vide, at miljøministeren også er Venstremand - det har jeg opfattet.
Forskellen er bare, som jeg har prøvet at forklare, at jeg tror, at presset på en miljøminister, som har et nationalt ansvar for naturpolitikken, er større, end det er på et amtsråd. Og derfor tror jeg, at disse Venstrefolk, som fru Gudrun Laub havde en mistanke om kunne være en del af problemet, ville slippe nemmere fra at komme igennem med manglende naturbeskyttelse, når kompetencen bliver flyttet.
Gudrun Laub (V), 2003-01-22:
Jeg opfattede, at hr. Jørn Jespersens manglende tillid til lokalpolitikerne i Sønderjyllands Amtsråd skyldtes, at de er Venstrefolk.
Så hvis man tror, forskellen hænger sammen med, om det er på ministerniveau eller på amtsrådsniveau, så er det én ting.
Og hvis det er på grund af partifarven, er det jo en anden ting. Men jeg synes i det hele taget, at hr. Jørn Jespersen er derude, hvor han ikke kan bunde, for jeg mener ikke, der kan være nogen tvivl om, at alle ønsker at bevare Tøndermarsken som det smukke, unikke landskab, den er i øjeblikket.
Jørn Jespersen (SF), 2003-01-22:
Fru Gudrun Laub nævner, at der er nogle, der stadig væk har klageadgang.
Men er det ikke rigtigt, at Dansk Ornitologisk Forening mister deres landsdækkende klageadgang?
Det er da et tilbageskridt, synes jeg, det er jo den forening, der mest markant arbejder med den pågældende problemstilling, og de mister altså nu deres klageadgang.
Det synes jeg da er trist.
Dertil kommer, at det faktisk ikke så meget var klageadgangen, jeg hæftede mig ved i den sammenhæng.
Det var den politiske beslutningsstruktur, og der siger jeg bare, at jeg tror, der i kraft af den nationale opmærksomhed vil være et større pres på en miljøminister for at repræsentere nogle naturinteresser.
Det er såmænd ikke, fordi jeg tror, at den nuværende miljøminister af sig selv vil repræsentere dem.
Jeg tror bare, at presset ville være større, end det er på et amtsråd.
Derfor drager jeg den konklusion, at naturtilstanden vil blive yderligere forringet af en overflytning af kompetencen, uden at man har sikret sig, at nogle af de andre midler, jeg har nævnt, bliver draget med ind.
Så spørger hr. Jørn Dohrmann
, hvordan det dog overhovedet kan hænge sammen, at SF ikke er enig med Dansk Naturfredningsforening.
Jamen vi har da ikke lavet nogen samarbejdsomtale om at skulle være enige i alt.
Vi tager da selvstændigt stilling i SF, uanset om der kommer høringssvar fra DI eller fra Landbrugsraadet eller fra Danmarks Naturfredningsforening.
Vi synes, de er slappe i deres høringssvar, men derfor behøver vi da ikke at være slappe.
Vi holder den naturpolitiske fane højt, uanset hvad DN siger, og hr. Jørn Dohrmann kan være evigt forvisset om, at sådan vil det også være i fremtiden.
Sådan har SF det ikke.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-01-22:
Det er jo altid rart at få bekræftet fra ordføreren selv, at det, SF siger, skal man ikke lægge så meget i.
Jeg hæftede jeg mig meget ved, at hr. Jørn Jespersen sagde, at det, de siger fra talerstolen, skal man ikke tage så højtideligt.
Men jeg vil bare lige til hr. Jørn Jespersens oplysning sige, at Danmarks Naturfredningsforening jo selv støtter forslaget om, at man overfører kompetencen til Amtsrådet. Hvordan hænger det sammen, at SF nu lige pludselig går imod Danmarks Naturfredningsforening?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Gudrun Laub (V), 2003-01-22:
Det må vist bero på en misforståelse, når hr. Jørn Jespersen mener, at de nationale interesseorganisationer bliver koblet af, selv om man måske kunne få det indtryk før, da Socialdemokraternes ordfører var på talerstolen.
Men der er stadig væk klageadgang.
Danmarks Naturfredningsforening og Friluftsrådet er klageberettigede, og desuden er der jo mulighed for alle organisationer for at udtale sig frit - vi har ytringsfrihed her i landet.
Så der vil jo nok være mulighed for at påpege ting af betydning, også sådan at det bliver hørt.
Jørn Jespersen (SF), 2003-01-22:
Fru Gudrun Laub spørger, om jeg tror, der kommer færre fugle, fordi man flytter kompetencen.
Ja, det gør jeg.
Ikke fordi, som fru Gudrun Laub sådan lidt forsøgsvis humoristisk prøver at antyde, at fuglene er så kloge, at de kan genkende en Venstremand, når de ser ham, men fordi administrationen, baseret på de erfaringer, der er, vil blive slappere, dårligere.
Derfor tror jeg, at denne ansvarsforflygtigelse, hvor man lægger det væk fra et nationalt perspektiv, hvor der trods alt er nogle interesseorganisationer, der kan præge udviklingen, over til Sønderjyllands Amt, hvis praksis vi jo kender, alt andet lige vil føre til færre fugle.
Så er jeg da glad for, at hr. Jørn Dohrmann opfatter det som en tillidserklæring.
Han skal ikke lægge for meget i det, vil jeg bare sige.
Jeg tror bare, at der vil være et større pres på en miljøminister for at sørge for nogle naturpolitiske målsætninger, end der vil være på et amtsråd.
Derfor ville jeg foretrække, at det lå her, eller at man samtidig med udflytning af kompetencen sørgede for, at der var de nødvendige målsætninger, de nødvendige restriktioner på drift osv., og at der var de nødvendige virkemidler, f.eks. dem, jeg nævnte omkring opkøb og fredning, der kunne sikre naturtilstanden.
Det konstaterer jeg der ikke er, og derfor synes jeg, at der er al mulig grund til at være utryg
ved de lovforslag, der ligger.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-01-22:
Jeg vil godt sige, at det da ikke er hver dag, vi får så stor en tillidserklæring fra SF, som vi netop fik i den tale, som hr. Jørn Jespersen holdt, idet hr. Jørn Jespersen sagde, at han ikke havde tillid til lokalpolitikerne, men til dem, der sidder inde på Christiansborg og fører Danmarks miljøpolitik, altså regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti.
Men jeg vil godt sige, at der ikke skal herske nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti støtter lokalpolitikerne.
Vi har tiltro til, at de kan klare opgaven lige så godt, som den til enhver tid siddende regering kan det.
Så vi støtter stadig væk, at det er en regelforenkling, og at det er lokalpolitikerne, der får kompetencen.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-01-22:
Forslagene til ændring af L 101 og L 102 går i hovedtræk ud på, at man vil have ensrettet de hidtidige afvandingslove i Tøndermarsken med de almindelige regler, der gælder i vandløbsloven og i resten af landet.
Lovforslagene er et led i regeringens handlingsplan om regelforenkling og administrative lettelser, som Dansk Folkeparti synes er positivt, at regeringen har taget fat på.
Denne forenkling giver samtidig amterne et bedre grundlag for at kunne varetage natur- og miljøhensyn i Tøndermarsken.
Men det kunne lige så godt have været kommunen, der tog sig af den opgave, for vi har fuld tillid til de lokalpolitikere, vi har rundtomkring i landet.
I den sammenhæng vil jeg gerne lige pointere, at vi med denne lovgivning giver lidt mere kompetence til amterne.
Men jeg vil også samtidig sige, at Dansk Folkeparti er fortsat af den opfattelse, at amterne skal nedlægges. Disse ændringer til lovforslaget lægger også op til, at man nu præciserer, at man ikke ønsker anvendelse af handelsgødning og fosfor i udsatte områder, hvilket Dansk Folkeparti også ser meget positivt på. Denne harmonisering betyder også, at Naturklagenævnet indsættes som en klageinstans over amternes afgørelse i stedet for miljøministeren.
Dansk Folkeparti ser positivt på de her forhandlinger, der nu skal ske i udvalget, og vi ser også positivt på lovforslaget.
Gudrun Laub (V), 2003-01-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Jespersen, om han tror, der kommer færre fugle, fordi kompetencen overføres fra miljøministeren til amtsrådet.
Det synes jeg lyder temmelig urimeligt.
Om man har tillid til fremtiden og tillid til, at folk vil varetage de opgaver, de bliver sat til, ja, der er det selvfølgelig forskelligt, hvordan man ser på tingene.
Men her er der i hvert fald fulgt de anvisninger, som er kommet i den redegørelse, som har været længe undervejs, efter at mange folk har behandlet hele det her spørgsmål meget, meget seriøst.
Så jeg kan ikke se andet, end at det er en klar forbedring med disse love.
Helle Sjelle (KF), 2003-01-22:
I Det Konservative Folkeparti stiller vi os positive over for tiltag, der forenkler det bureaukratiske system, som ikke altid er lige nemt og lige hensigtsmæssigt opbygget.
Forslaget medfører, at myndighedsansvaret vedrørende vandløb samles hos Sønderjyllands Amtsråd, og at der sker en harmonisering af myndighedsstrukturen i forhold til de regler om vandløb, der gælder i vandløbsloven, Tøndermarsk beskyttelsesloven og naturbeskyttelsesloven.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at en samling af myndighedsansvaret i Sønderjyllands Amt vil give amtet nogle bedre muligheder for at foretage de rigtige vurderinger og ikke mindst træffe de rigtige valg til gavn for Tøndermarsken.
Vi støtter derfor forslaget.
Frode Sørensen (S), 2003-01-22:
Først vil jeg lykønske min sønderjyske kollega med købet af Magisterkogen.
Det er dejligt, at det er lykkedes, og jeg håber, at det vil lykkes at købe rigtig mange hektarer, efterhånden som de kommer til salg i tiden fremover, også dem, der for øjeblikket ejes af private folk.
Så er jeg enig med miljøministeren i det med befolkningens ægte interesser.
Ja, nu er folk jo forskellige, og interesser kan være forskellige.
Men det ændrer jo ikke ved, at man godt, når der eksempelvis er nogle advarsler om faldende bestand af vadefugle, kan se på det og så gøre noget ved det. Så vil jeg også godt sige, at det vil glæde mig utrolig meget, hvis antallet af hektarer når op på de 1.000, sådan som det kan komme, hvis det bliver succesfulde forhandlinger med lodsejerne om de sidste 500-600 ha.
Men jeg er så nødt til at sige: Det kunne jo godt være, at man nu høster frugterne af mange års ihærdig indsats fra ministerens eget ministerium, hvor man har forhandlet med lokalbefolkningen, med landmændene i området, og at det er derigennem, man er nået så vidt, at ministeren nu kan høste resultatet deraf.
Til sidst: Jeg forstår stadig væk ikke, hvorfor eksempelvis Dansk Ornitologisk Forening ikke mere skal være klageberettiget, blot fordi de er landsdækkende?
De har trods alt en væsentlig interesse i noget af det skønneste, der er dernede, nemlig alle fuglene - det går jeg i hvert fald ud fra med mit kendskab til dem - og de spørger jo selv i deres høringssvar, hvorfor de ikke er klageberettiget, når foreningen er det i andre sager om dispensationer fra fredningskendelser.
Jeg synes, det ville klæde ministeren, hvis han vil stille et ændringsforslag og tage DOF med.
Hvis ministeren ikke gør det, vil vi gøre det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-01-22:
Planloven er lavet i en tid, hvor industrisamfundet var på sit højeste, hvor det var vigtigt, at vi var i stand til via vores planlovgivning at holde erhverv, boliger og rekreative områder klart adskilte.
Nu er vi på vej ind i et informationssamfund, hvor vi producerer varer, der er tunge af viden, historie og kultur.
Det vil sige varer og en produktion, der ikke forurener på den måde, som vi har set tidligere.
Vi ser tydeligt den udvikling i havnene.
I dag har vi brug for langt færre havne, end vi har haft tidligere.
Havne, som ikke længere er rentable som traditionelle havne, skal derfor understøttes i at udvikle sig til attraktive bolig- og erhvervsområder.
Den transformation kan selvfølgelig være smertelig, hvis vi ikke på en eller anden måde har en lovgivning, der kan hjælpe udviklingen på vej, og som gør det muligt for det gamle og nye at leve side om side et stykke tid. Vi har set det meget klart et sted som i Kolding.
Kolding Havn er i dag en ret lille havn med en ikke ret stor virksomhed.
Til gengæld har vi nogle virksomheder liggende på havnen, hvor man ikke kan sige, at de producerer skrot, men de lever af at handle med skrot, og vi har nogle foderstoffirmaer liggende der.
Havnen som sådan er, hvis vi ser rent økonomisk på det, helt urentabel.
Derfor er det lokalpolitisk svært at se, hvordan man skal håndtere det problem, for man har nogle virksomheder liggende, og man kan selvfølgelig ikke sige, at de nu ikke kan være der længere.
Konsekvensen er, at et lille byrådsflertal krampagtigt fastholder den nuværende og gammeldags brug af havnen, alt imens man kan sige, at pengene fosser ud af kommunekassen, fordi vi slet ikke tjener de penge på havnearealet, der rent faktisk var mulighed for. Der håber jeg meget, at det her lovforslag kan være med
til at understøtte en også økonomisk rentabel proces, hvor vi altså langsomt får forvandlet havnen til noget af det, det nye samfund har behov for.
Vi får med lovforslaget mulighed
for at lave en lokalplan, hvor gamle og nye virksomheder kan leve side om side et stykke tid.
Det tror jeg er en meget god idé.
Det er med til at fremme og understøtte udviklingen af et informationssamfund, uden at vi dermed bare siger, at vi kan undvære det, der er tilbage af industrisamfundet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-22:
Jo, men tak for det.
Når vi så kommer til pesticidhandlingsplan, vil vi i hvert fald bede om at få kigget på det, som ministeren sagde om, hvordan sammenhængen er, og så kan vi tage en diskussion derudfra.
Så vil jeg bare sige, at jeg ikke var miljøordfører, dengang man kom med rapporten.
Jeg kender den godt, og jeg ved, at økologisk landbrug kan fremstille produkter uden brug af pesticider og alligevel klare sig økonomisk
, så det kan altså også lade sig gøre, men lad os så vende tilbage til den diskussion. Jeg tager i hvert fald imod ministerens tilsagn om, at vi får lavet de modeller, at vi får lavet de analyser, og så tager vi diskussionen.
Helle Sjelle (KF), 2003-01-22:
Dette lovforslag har netop til formål at fremme kommunernes og erhvervslivets muligheder for at placere nogle moderne, ikkebelastende virksomheder i ældre erhvervs- og havneområder, hvor de skal kunne eksistere sammen med bolig- og andre byfunktioner.
Forslaget indeholder ændringer i planlovens regler om kommune- og lokalplaner, således at det bliver tilladt at gennemføre omdannelse af ældre erhvervs- og havneområder til nogle nye byområder.
Kommunen skal have mulighed for at lave byomdannelsesråd, hvor de kan gøre brug af særlige redskaber, der kan lette deres byomdannelse.
Ét af redskaberne kan være en midlertidig overskridelse af de vejledende støjgrænser for nye boliger - altså en midlertidig og ikke generel overskridelse af støjgrænserne.
Det skulle gerne medføre, at der kan ske byomdannelser, selv om der stadig er virksomheder i området, der i begrænset omfang overskrider støjgrænserne.
Det er imidlertid vigtigt at slå fast, at reglerne naturligvis skal udformes således, at der tages hensyn til de virksomheder, der allerede er i det pågældende område.
Det er ikke meningen med det her forslag, at velfungerende erhvervsvirksomheder skal jages ud af et område, blot fordi der bygges boliger i nærheden. Endelig skal kommunen også kunne fastsætte en rækkefølge for udbygning af byomdannelsesområderne.
Udbygning af nye områder og ombygning af ældre byområder og prioriteringen mellem nye og ældre områder skulle gerne finde sted i et tempo og en takt, der sikrer en hensigtsmæssig byplanlægning for alle parter.
I Det Konservative Folkeparti finder vi, at der her er tale om et velafbalanceret lovforslag, der meget bredt tilgodeser hensyn og interesser, og derfor støtter vi forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-01-22:
Med lovforslag nr. L 103 styrker man lokaldemokratiet i landets kommuner.
Kommunerne får med denne ændring mulighed
for at være medbestemmende om, hvordan man ønsker at udnytte ældre erhvervs- og havneområder
Der sker jo hele tiden en udvikling, så det er positivt, at regeringen også på denne måde vil være med til at sikre en bolig- og erhvervsmæssig videreudvikling i lokalsamfundet.
I lovforslaget er der også taget hensyn til de nuværende erhverv, idet man vil lave en overgangsordning for støj, så der ikke fra den ene dag til den anden lukkes støjende erhvervsvirksomheder, fordi der nu sker en byomdannelse i de områder.
Virksomhederne skal have en sikkerhed for, at de ikke kommer ud på gyngende grund.
Det må ikke være sådan, at det bliver en økonomisk belastning for de firmaer, der bliver berørt af dette lovforslag.
En anden positiv ting ved dette lovforslag om planlægning af byomdannelsesområderne er, at man kan få udkantsområderne til at blive mere attraktive for såvel erhvervslivet som for borgerne
, idet der i mange af disse byer i udkantsområderne er havne, som er helt utidssvarende, som på denne måde kan få en håndsrækning til at komme videre. En anden fordel kunne være, at kommunerne via denne ændring får mulighed for at tilbyde attraktive muligheder i de ældre erhvervs- og havneområder.
En sidste ting, jeg ønsker at fremhæve, er, at der fortsat kan klages til Naturklagenævnet, hvis der skulle blive vedtaget en lokalplan, der er i strid med reglerne.
Dette punkt mener Dansk Folkeparti naturligvis, at man skal følge meget nøje, så vi kan følge udviklingen rundtomkring i Danmark.
Det bliver et spændende udvalgsarbejde, og Dansk Folkeparti er som sagt positiv og går positivt ind i udvalgsarbejdet, og vi følger det meget nøje.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-01-22:
Jeg er altså nødt til at sige, at selv dem, der sådan har lidt hang til drama, må jeg skuffe lidt.
Jeg er nødt til at sige, at Dansk Ornitologisk Forening landsdækkende aldrig har været klageberettiget.
Så nu skal vi passe på, at vi ikke skaber et problem, som vi ikke har.
Det har de ikke, og jeg skal gerne læse det op igen.
Der står, at lovforslaget lægger op til en tilnærmelse af lovens klageregler til naturbeskyttelsesloven.
De gældende klageregler er fra 1988, altså før vedtagelsen af naturbeskyttelseslovens gældende regler, der her kom til i 1999, og naturbeskyttelsesloven er fra 1992.
Når vi ikke lægger op til en fuldstændig harmonisering, skyldes det først og fremmest, at Tøndermarskbeskyttelsesloven ikke er landsdækkende, men kun omfatter en i denne sammenhæng lille del af landet.
Det er derfor naturligt at lægge hovedvægten på de klageberettigede foreningers lokale tilknytning.
Sådan er dét.
Vi har dog ikke fundet det rigtigt at begrænse den klageret, som i 1988 blev tillagt f.eks. Danmarks Naturfredningsforening, altså før naturbeskyttelsesloven.
Og man kan med rette sige, at hvis man har haft den helt fra 1988, hvorfor skal man så underlægges, at der lige pludselig kommer nogle nye regler med en naturbeskyttelseslov?
Det var sådan set bare argumentet.
Men jeg kan sige, at jeg har et glimrende samarbejde med Dansk Ornitologisk Forening og mødes med dem, ligesom jeg mødes ofte med de grønne organisationer.
Vi kan godt tage en snak om det her.
Det kan da godt være, at jeg også på det her område skal gå ind og forbedre den tidligere regerings aftaler. Det kunne da godt være, at jeg også skulle gøre det her.
Det tager vi med.
et drama ud af.
I så tilfælde er det en forbedring, hvis det er det, vi skal ind og kigge på.
Men jeg ser gerne på det.
Så vil jeg kun ganske enkelt sige til det her med, hvem der nu har hvad i Tøndermarsken, at jeg nok tror, at dengang debatten gik om Verdens Naturarv, delte man vadehavet og marsken.
Det er ikke længe siden, og det er i hvert fald ikke de frugter, vi høster nu.
Det er det, vi har måttet reparere på.
Vi har måttet genskabe en tillid i området til statslige myndigheder.
Det er lykkedes, og det synes jeg godt at jeg vil kvittere befolkningen dernede og de myndigheder, som var medhjælpende til det, for.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-22:
Jeg synes ikke, at ministeren fik rigtig begrundet, i hvert fald ikke på en måde der var til at forstå, hvorfor Dansk Ornitologisk Forening skulle udelukkes fra klageadgang.
Vi kunne forstå, at ministeren ikke havde fundet det berettiget i almindelighed at fratage organisationer den klageadgang, og derfor har Danmarks Naturfredningsforening bevaret klageadgangen, hvilket jeg synes er helt fornuftigt.
Men så kommer det jo til at fremstå sådan - ministeren må undskylde, men anderledes kan man ikke høre det - at ministeren politisk har bestemt sig for, at lige præcis Dansk Ornitologiske Forening, som er den forening, der har mest forstand på fuglespørgsmål, det går jeg ud fra at ministeren er enig i, skal udelukkes.
Det giver os da den mistanke, at det skyldes, at man ikke har tænkt sig at tage ordentligt hånd om problemet med fuglene, og derfor kunne man forudse, at folk, der har forstand på fugle, vil klage, og derfor skal de ikke have klageadgang.
Ja, ministeren må undskylde, men anderledes kan jeg altså ikke tænke, når jeg hører ministerens søforklaring.
Det håber jeg at ministeren vil reagere på og nøje overveje, om det er klogt at gøre det på den måde.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-22:
Kristeligt Folkeparti er umiddelbart positivt indstillet over for L 101 og L 102.
For det første er vi enige i, at det er vigtigt at decentralisere og placere myndighedsansvaret hos Sønderjyllands Amt for derved både at forenkle og i langt højere grad forankre forholdene omkring Tøndermarsken.
I forhold til en decentralisering og de deraf følgende konsekvenser, bl.a. placering af myndighedsansvar hos Sønderjyllands Amt, finder vi det vigtigt at få afklaret, hvilke merudgifter det vil medføre for amtet, og hvem der skal betale dem.
Det vil vi bore lidt i under
udvalgsarbejdet
For det andet er vi positivt indstillet over for at harmonisere myndighedsstrukturen med den øvrige lovgivning.
For det tredje vil vi gerne sige tak til forslagsstilleren for den vægtning, man har lagt på inddragelse af lokale interesser i alle afskygninger.
Kristeligt Folkeparti finder det af stor betydning for en fornuftig håndtering af Tøndermarsken i fremtiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-22:
Jo, men nu vil jeg sige, at det ikke mere er en forenkling, end at det giver en hel masse besvær i hvert fald i en periode, hvor det skal lægges om, og så bliver amtskommunen formentlig derefter nedlagt.
Så at det ligefrem administrativt skulle være en gevinst at lave det her lige netop på dette tidspunkt, kan man nu godt være lidt i tvivl om. Men som jeg også sagde: Det skal ikke komme an på det spørgsmål.
Vi tror ikke på, at det vil være en administrativ besparelse, men lad det ligge.
Vi kan godt medvirke til den ting, hvis vi bare kan sikre, at fuglelivet kommer op igen.
Gudrun Laub (V), 2003-01-22:
Det er til hr. Keld Albrechtsens betænkeligheder ved at ændre ved vandløbsloven på grund af drøftelserne om amtsstrukturen og den kommunale struktur.
Men ændringerne her er jo kun en harmonisering i forhold til vandløbsloven, som den gælder for det øvrige land.
Så jeg vil gerne høre: Hvorfor skulle det give anledning til betænkeligheder?
Opgaverne er der jo under alle omstændigheder og skal ligge et eller andet sted under alle omstændigheder.
Og det er jo da under alle omstændigheder en forenkling, at man kan behandle det her område på samme måde som det øvrige land.