runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Det var sådan før, at fiskerne kunne rigge om, hvis ikke der var mere at fiske af en bestemt art, fordi fiskeriet var lukket eller der ikke var rentabilitet.
Så kunne man selvfølgelig rigge om til noget andet efter nogle bestemte regler, yes.
I dag er det et spørgsmål om, hvad man har købt, og hvis man ingen fiskerettigheder har, er det nok, fordi de er købt.
Derfor mine ord om kapitalisering.
Når jeg siger, at man lidt pynter sig med lånte fjer, er det, fordi regeringen jo lige så godt kunne gå ud og sige: Fra dansk side giver vi 130 mio. kr. i stedet for 260 mio. kr., men man fortæller den anden historie, at det er de 260 mio. kr., og så skal vi til at regne bagefter.
Man har valgt den anden beregningsmodel.
Den kender vi godt.
Med hensyn til kontrollen er det meget, meget vigtigt, at vi har en ordentlig kontrol.
Ingen kan jo afvise, at man kan finde nogle besparelser, men det lyder usandsynligt.
Vi har prøvet det med fødevarekontrollen, at man kan skære ned i fødevarekontrollen og så få den samme kontrol og effektivitet ud af det.
Det venter vi spændt på om regeringen kan levere.
Jens Kirk (V), 2006-10-27:
Jeg kan forstå, at hr. Bjarne Laustsen ikke sådan rigtig er i humør i dag, og det skal jeg selvfølgelig ikke pirre til.
Men hr. Bjarne Laustsen siger ligegodt, at fiskene er samfundets.
Var det sådan, før vi lavede den nye regulering, at hr. Bjarne Laustsen bare kunne tage ud på havet og fiske en masse og så tage ind og sælge dem?
Var det sådan?
Det næste er, at vi ikke skal bryste os af, at vi giver 250 mio. kr. om året, fordi halvdelen kommer fra EU.
Så skulle de andre lande i EU sådan set helst have taget alle de andre penge hjem.
Er det sådan, jeg skal forstå hr. Bjarne Laustsen?
Det er en hel del år, jeg efterhånden har været i Folketinget, og der har det da været god købmandskab, at man tog de fleste eller alle pengene hjem fra EU, fordi de så kunne yngle.
Vi ved jo herhjemme, at når vi giver en krone fra det offentlige, så kommer der mange gange tre fra andre investorer.
Er det ikke sådan, hr. Bjarne Laustsen ser på det, selv om han er socialdemokrat?
Endelig skal vi ikke røre for meget ved kontrollen.
Men jeg tror da, hr. Bjarne Laustsen vil give undertegnede ret i, at det må være en fordel, at det er de samme, der både kan tage på havet og være på stranden og se efter, at det hele går rigtigt til.
Det var tre korte spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen.
Christian H. Hansen (DF), 2006-10-27:
Nu ved jeg, at den socialdemokratiske ordfører kommer fra det nordjyske og måske også nogle gange læser aviserne oppe på den egn, hvor der jo, ud over ordførerens egne læserbreve, som har været noget andet, har været en masse succeshistorier om, hvor godt det gik i dansk fiskeri, og hvor godt tilfreds man var.
Derfor vil jeg spørge hr. Bjarne Laustsen ganske kort: Hvis man går lidt tilbage i historien, ser bare 10 år tilbage og så frem til nu, går det så bedre i dansk fiskeri, end det gjorde for 10 år siden – ja eller nej?
Jens Kirk (V), 2006-10-27:
Det er jo tilbagevendende for Socialdemokratiet: Der er intet, der kan laves om.
Jeg ved godt, at beton med meget jern i er meget vanskelig at rive op, men der er dog visse murværker, man ligesom skulle forsøge at ændre på, så man kan sige, at det ikke altid er pengene, der gør det, men hvordan man griber sagen an.
Det kunne jo godt være, at vi i fremtiden skulle til at have det, vi kalder multikontrollører, som både kan være på havnen og på havet, og sige, at det er dem, der tager sig af det, i stedet for at sige, at vi deler op her og der.
Det synes jeg i hvert fald fremover skulle indgå i Socialdemokratiets tankesæt.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Men når man nu siger, at man har hjemtaget alle midlerne, og bryster sig af alle de her forskellige ting, hvorfor er det så nødvendigt at spare på kontrollen?
Vi ved, at man går ind for kollektiv afstraffelse.
Hvis man ikke får de lande, der fisker i Østersøen, til at sørge for at have et ordentligt kontrolsystem, ja, så kan alle fiskerne i Østersøområdet få en nedsættelse på 15 pct. Der har den danske regering jo spillet ud med, at der skal ske en besparelse på op imod 40 årsværk i fiskerikontrollen.
Jens Kirk (V), 2006-10-27:
Jeg kan oplyse over for hr. Bjarne Laustsen, at de udnyttes fuldt ud, fordi vi jo har formået at få det igennem i finansloven ved hjælp af Dansk Folkeparti.
Der var i første omgang afsat 53 mio. kr.
De følges nu op, så vi sammen med det, der normalt kommer fra kommunerne, når op på de 130 mio. kr., sådan at vi får fuld hjemtagning fra EU's nye fiskerifond.
Det er ønskværdigt, og det skal vi selvfølgelig, det er godt købmandskab.
I øvrigt forstår jeg ikke rigtig bemærkningen om, at Socialdemokratiet ikke mener, at de var inviteret med.
Sagen er vel, at Socialdemokratiet plejer at gå hjem kl. 17, når vi andre fortsætter.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Det er jo godt at høre, at Venstres fiskeripolitiske ordfører er i hopla i dag.
Det er jo kun godt, at man kan være stolt af det arbejde, som man har lavet i en lille snæver kreds – man har ikke forsøgt at involvere andre.
Det er en kendt sag og også noget, vi har diskuteret tidligere her i Folketingssalen, at regeringen er mere til landbrug end til fiskeri.
Derfor har vi jo set, at man direkte har skrevet, at støtterammerne på landbrugsområdet skal udnyttes fuldt ud.
Med den aftale, der lægges op til her i dag, udnytter man da rammerne fuldt ud?
Jens Kirk (V), 2006-10-27:
Det primære fiskeri har i en årrække haft en række problemer med indtjening, som har resulteret i, at der har været en meget begrænset udvikling af fiskeriflåden, redskaber m.v.
Årsagerne har været mange: Regulering fra EU, som har reduceret fangstmulighederne, dårlig fangst af nogle arter, mest mærkbart vel for tobisfiskeriet i de sidste 3 år.
Priserne har for næsten alle arter rettet sig, så fiskeri af en række arter er blevet mere rentabelt.
Denne positive udvikling vil regeringen gerne fortsætte, derfor handlingsplanen for dansk fiskeri og akvakultur.
Venstre har det godt med, at vi sammen med De Konservative og Dansk Folkeparti er blevet enige om at investere 260 mio. kr. om året i de næste 2 år.
Danmark investerer selv 130 mio. kr., og 130 mio. kr. kommer fra EU's fiskerifond.
Det er en stor investering.
Lad mig give et eksempel: Fiskeriet efter en mindre udnyttet art kan vende sig til at give et stort indtjeningspotentiale.
Projektet handler om et solidt og bæredygtigt grundlag for fiskeri efter arter, der traditionelt ikke udnyttes særlig godt i Danmark og ikke fiskes særlig bæredygtigt.
Projektet tegner til at blive en stor succes og kunne realiseres, da fødevareministeren lover at støtte dette projekt og lignende projekter fremover.
Den nye aftale giver mulighed for at udnytte havet og den udviklingsmulighed, der er i fiskeri- og akvakulturerhvervet.
Fiskerisektorens udviklingspotentiale kan komme den enkelte fisker og en række andre erhverv til gode.
Udviklingen af fiskerisektoren gavner i første omgang kystområderne i Danmark, men på længere sigt også hele samfundet.
Fiskeriets fødekæde er lang, og økonomisk vækst i fiskeriet vil sprede sig som ringe i vandet.
Det betaler sig at investere i fiskerisektoren.
Det nye i den fiskeripolitiske aftale er, at alle støttekroner skal bruges til udvikling.
Fiskerisektoren skal udvikles, ikke afvikles.
I den nye aftale skal hver eneste statslige krone yngle og arbejde til gavn for fiskeriet og resten af samfundet.
Grundtanken i den historiske aftale er fremskridt og udvikling for at skabe bæredygtighed i fiskerisektoren, økonomisk bæredygtighed, miljømæssig bæredygtighed og regional bæredygtighed.
Handlingsplanens fire overordnede mål er: For det første skal vi skabe en værditilvækst i fiskerierhvervet, der overstiger værditilvæksten for de øvrige fødevarer.
For det andet skal fiskerierhvervet have en topplacering i den internationale miljøsuperliga.
For det tredje skal vi have fiskerihavne og havbrug, der fungerer som aktiver for lokale erhverv, og vi skal have lokal bosættelse.
Og for det fjerde skal vi styrke muligheden for rekreativt fiskeri og regional turisme via naturgenopretningsprojektet.
Dansk fiskeri- og akvakulturerhverv skal ikke længere gå i tomgang.
Fiskeriet skal op i gear, støttekronerne i de fiskeripolitiske aftaler er brændstoffet i fiskeriets udviklingsmotor: Fuld kraft frem for dansk fiskeri.
Med lovforslag nr. L 37 sætter vi handling bag ordene.
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
Fru Charlotte Antonsen taler om børnene i familierne.
Det gør vi sådan set også.
Det, der er hele omdrejningspunktet, er, hvad konsekvenserne er af kontanthjælpsloftet, og det er jo ikke bare småpenge.
Det er ikke bare et spørgsmål om, at det her handler om økonomi og om penge.
Det handler rent faktisk om, at der er over 30.000 børn, der lever i familier, der er omfattet af kontanthjælpsloftet, og hvor man fravælger sådan noget som at afholde børnefødselsdag, fordi man ikke har råd til det; hvor man fravælger børns deltagelse i idrætsarrangementer; hvor man fravælger at forsikre sig, at have en almindelig indboforsikring i huset.
Det er det, vi taler om.
Det er ikke bare småpenge.
Vi taler simpelt hen om familiers evne og muligheder for at være en del af det her samfund.
Det er derfor, vi er imod kontanthjælpsloftet.
Alle de andre redskaber kan vi sagtens diskutere med regeringen, hvad vi kan indføre, og hvad vi kan give af muligheder for mennesker, der er uden for arbejdsmarkedet, for at de kan komme tættere på.
Vi konstaterer bare, at kontanthjælpsloftet ikke bringer dem i beskæftigelse.
Det gør dem, der er omfattet af kontanthjælpsloftet, fattigere, og det gør børnene fattigere.
Afstemning
Allan Niebuhr (KF), 2006-10-27:
Nu er det jo sådan, at forretningsordenen tilskriver, at ordførerne har 5 minutters taletid.
Mine kolleger har brugt tiden til at redegøre for indholdet, så det vil jeg ikke gentage.
Jeg vil kun konstatere, at vi støtter det videre udvalgsarbejde, og at vi også kan støtte forslaget, fordi vi anser det som en rent teknisk ændring.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-27:
Det gør jeg gerne, for der er ikke nogen planer om at ændre på tilknytningskravet.
Det er beskrevet, som det er i lovgivningen tilbage fra i 2002, og så har vi de udviklede praksisnotater i dag.
Så det leverer jeg gerne.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-10-27:
Jeg er her igen på vegne af hr. Kristen Touborg, der ikke kunne være til stede.
Ligesom ved det foregående forslag vil jeg sige, at der jo først og fremmest er tale om nogle konsekvensændringer på baggrund af kommunalreformen, og at vi godt kan støtte disse ændringer, selv om vi var imod reformen; men nu er den jo gennemført.
Der er dog et forhold, vi gerne vil påtale.
Vi synes også, det er meget problematisk, at lovforslaget ikke har været i høring hos f.eks. KL, for principielt finder vi, at det altid er vigtigt af hensyn til den demokratiske proces.
Men bortset fra det støtter SF forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2006-10-27:
Det gør det jo ikke, man kører jo efter praksis, men selvfølgelig også efter en række objektive kriterier, og de er også beskrevet her i lovforslaget.
Det drejer sig eksempelvis om, hvor lang tid personen har boet i Danmark, og om, hvorvidt en eller begge har tilknytning til andre personer i Danmark, f.eks. familie osv.
Der er en række fastlagte kriterier, der bliver lagt vægt på.
Og så står der jo netop her i forslaget, og det undlod hr. Morten Østergaard at læse op, at: »Med henblik på at skabe større overskuelighed og gennemsigtighed foreslår regeringen, at tilknytningskravet gøres til genstand for særlig regulering i en bekendtgørelse.«
Det er jo det, hr. Morten Østergaard ønsker, nemlig at man samler den her praksis og de objektive kriterier, og så bliver der lavet en bekendtgørelse.
Der er altså visse ting, der ikke er egnede til at være i en lov.
Det er derfor, man bruger bekendtgørelser og gør det i stort omfang, fordi det er et mere smidigt redskab.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-27:
Ja, det er jo så lige netop det, som er kernen i det her.
Jeg vil sige til det med Institut for Menneskerettigheder, hvis juridiske ekspertise vi altid læner os meget op ad, at sådan til sammenligning er hr. Jesper Langballe anledning til langt flere radikale bekymringer end Institut for Menneskerettigheder.
Med hensyn til det konkrete spørgsmål prøvede jeg jo netop at give det eksempel med situationen omkring Kosovo, for der er situationen jo den, at vi nu, nærmest som hr. Jesper Langballe lægger op til, har besluttet os for, at det er blevet et dejligt sted at være, og derfor kan man godt rejse hjem.
Men situationen er jo den, at FN, som er dernede, siger, at det ikke er så dejligt et sted at være, hvis man er roma og har haft samarbejde med serberne; så er det ikke så godt at komme tilbage.
Og det er jo derfor, at vores nervøsitet går på, at hvis man bare, som hr. Jesper Langballe i mange andre sammenhænge har gjort sig til talsmand for, ligesom afgør asylsager sådan en bloc for hele nationaliteter, overser man tit nogle problemer, som kan være til stede, også efter at der er sket et skifte i styret, eller der er en ny situation i landet.
Det er den bekymring, vi rejser her og håber, vi kan blive betrygget i gennem udvalgsbehandlingen.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-27:
Jeg må sige, at det citat overbeviser mig altså ikke.
Institut for Menneskerettigheder har gang på gang vist sig i stand til at indhylle ethvert retligt problem i tågebanker af vrøvl.
Men altså, hr. Morten Østergaard forstod ikke det sidste, jeg sagde.
Det, jeg prøvede at sige til sidst, var jo, at man selvfølgelig må begynde med at se på problemet land for land.
Og det vil sige, at et land, hvor der ganske vist er uro, hvor det af og til kan være farligt at gå på gaden, men hvor der ikke finder nogen personligt målrettet forfølgelse af mennesker sted, ikke er flygtningeproducerende i lovens eller konventionernes forstand.
Derfor giver det ikke nogen mening at sige, at nu må de pågældende kosovarers situation – de kosovarer, der er i hjemsendelsesposition – være ændret, nu skal man tage deres sager op igen.
Først når man har afgjort, at der i et land finder personlig forfølgelse sted, ja, så må man tage det mand for mand.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-27:
Det allersidste forstod jeg ikke.
Jeg er enig med hr. Jesper Langballe i, at hvis der finder en personlig forfølgelse sted, er der basis for asyl – det er klart, det er det, der er reglerne om asyl.
Når jeg er blevet bekymret – og jeg medgiver gerne, at vi prøver at påtage os bekymringer i den her sammenhæng, og det synes vi at der var nogle flere, der skulle overveje at gøre – er det igen med henvisning til Institut for Menneskerettigheders notat.
De er jo sat i verden for at holde øje med den her lovgivning og menneskerettighederne i den sammenhæng.
Der er det bare, at jeg siger, at jeg går ud fra, at et flertal i Folketinget ikke vil gøre noget, der er retligt uholdbart.
Derfor påpeger jeg bare, at der måske under udvalgsbehandlingen er behov for at få præciseret netop det, vi er enige om, nemlig at det er en individuel behandling.
Men jeg er i øvrigt meget enig i, at det er bedre at lade sagen løbe, indtil der er noget nyt i den i stedet for at rende og forlænge den hele tiden.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-27:
Ja, jeg tror, jeg vil til at nummerere hr. Morten Østergaards bekymringer, de kan være vanskelige for en ældre mand at holde rede på.
Men nu er klappen i hvert fald gået op igen.
Det var hr. Morten Østergaards kritik af, at man i vurderingen tog det land for land i stedet for mand for mand, og at man derfor burde tage de kosovarers sager – kosovarer, der har siddet længe i hjemsendelsesposition – op igen, jeg ville sige noget til.
Der overser hr. Morten Østergaard jo fuldstændig, at man i lovens og konventionernes forstand er flygtning, når man er personligt forfulgt, og ikke når der uro i et land, ikke når der hist og her springer en bombe, som ikke er målrettet, men som dræber sagesløse i flæng.
Det er meget kedeligt, men det er jo et vilkår, som man deler med alle sine landsmænd.
Og jeg går ikke ud fra, at hr. Morten Østergaard mener, at man, når man nu har vurderet de pågældende kosovarers situation igen, skulle drage den konsekvens, at man evakuerede alle kosovarer til Danmark.
Man er selvfølgelig nødt til at begynde land for land, især når der ikke finder nogen personlig forfølgelse sted.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-27:
Nogle dage er man mere heldig end andre.
Det er måske min heldige dag i dag.
Irene Simonsen (V), 2006-10-27:
Og det håbede jeg jo hr. Morten Østergaard ville se som noget positivt.
Men nu håber jeg, hr. Morten Østergaard med sin bladren finder det citat, som han kom med tidligere om, at der foretages et stort skøn – det skulle stå i bemærkningerne.
Og jeg vil bare høre, om det er en af hr. Morten Østergaards sædvanlige fordrejninger af tekster, eller om det virkelig står der og jeg har overset det.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-27:
Ja, men jeg vil ikke love, at jeg kan gøre det her fra talerstolen, for det kræver, at jeg lige finder det rigtige sted.
Det er muligt, at jeg kan, hvis fru Irene Simonsen vil gøre sig den ulejlighed at spørge en gang til, så jeg kan nå at finde det præcise sted.
Med hensyn til det med vejledningspligten var pointen med mit indlæg blot at sige, at når det fremgår af bemærkningerne – og det har jeg ikke hørt at fru Irene Simonsen er uenig i at det gør – at man i dag kan give en hurtigere behandling i sager, der er fuldt oplyste, er det min opfattelse, at hvis der var en vejledning, der gjorde, at folk kunne finde ud af at lave deres ansøgninger, er der ikke behov for det, man ønsker hjemmel til her, nemlig at afvise de ansøgninger, der ikke er fuldt oplyste.
Hvis vejledningen var i orden, ville der være basis for at opnå de fordele, der fremgår her.
Det er også derfor, jeg påpeger, at det da i hvert fald er helt bizart, når man kalder det selvbetjening.
Irene Simonsen (V), 2006-10-27:
Jeg kan bare lige summere op på vejledningspligten og så lige rette lidt til, hvad angår det, jeg netop sagde i min ordførertale.
Så det her handler ikke om, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at det ikke foregik tidligere, altså indtil nu, men at jeg ville sikre, at det også var lige så godt fremover.
Det er jo ærgerligt, at hr. Morten Østergaard sådan har den der bekymrede, lidt negative holdning, når der skal ske noget, der er sund fornuft, men det er ikke ualmindeligt.
Jeg har under behandlingen af et lovforslag tidligere på dagen også diskuteret med De Radikale om det, og der eksisterer mange bekymringer i Det Radikale Venstre, og det er da godt, der er nogle, der bekymrer sig.
De skal bare vide, at 80 pct. af bekymringerne aldrig bliver til noget.
Så vil jeg godt lige spørge hr. Morten Østergaard om noget til sidst.
Hr. Morten Østergaard sagde tidligere i et spørgsmål til hr. Jesper Langballe, at der i bemærkningerne stod skrevet, at der i forbindelse med tilknytningskravet foretages et stort skøn.
Kunne hr. Morten Østergaard fortælle mig, hvor i bemærkningerne det står, for jeg kan ikke finde det?
Henriette Kjær (KF), 2006-10-27:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, at dette forslag er udtryk for en fornuftig forenkling af en række procedurer i Udlændingeservice.
Det er klart, at vi hele tiden skal se på, om man gør tingene på den mest hensigtsmæssige måde, så man opnår den mest effektive sagsbehandling.
Derfor synes vi også, at indførelsen af en såkaldt selvbetjeningsmodel er et godt redskab til at få sagerne bedre oplyst fra begyndelsen.
Det er vigtigt at fremhæve, at Udlændingeservice i den forbindelse udarbejder nye vejledninger og skemaer, der er lette at udfylde, for alle ved jo, at det er et større og til tider uoverskueligt arbejde at udfylde ansøgningsskemaer.
Så vi håber, at de nye skemaer bliver meget pædagogiske og logiske; der er mange ting, der skal vedlægges og dokumenteres, så jo enklere, jo bedre.
Med hensyn til selvforsørgelseskravet synes vi, det er fornuftigt, at man under sagsbehandlingen ser på, om den pågældende er selvforsørgende frem for at sidde og tjekke lønsedler.
Det nye her er jo, at man i fremtiden vil se på, om den pågældende har modtaget hjælp til forsørgelse inden for det seneste år.
Den herboende skal selv indhente en erklæring fra kommunen om, at han eller hun ikke har modtaget nogen hjælp efter loven om aktiv socialpolitik eller integrationsloven.
Og det bliver virkelig en administrativ lettelse, at sagsbehandlerne ikke længere skal sidde og tjekke lønsedler og sikre sig, at de ikke er mere end 3 måneder gamle.
Så vi håber selvfølgelig, at den her lempelse vil frigøre ressourcer.
En forenklet og mere effektiv procedure for forlængelse af opholdstilladelser synes vi også er yderst fornuftig.
Det, at man nu skal indsende en tro og love-erklæring, er fuldt ud rigeligt, særligt når det kombineres med en styrket kontrol, dels ved at se på indberetninger fra kommunerne, dels ved at foretage en række stikprøvekontroller.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-27:
Ja, jeg må indrømme, at den indvending fuldstændig går over – eller under – min forstand; jeg fatter den ikke.
Lovreglen om tilknytningskravet eksisterer jo i forvejen, og den bliver der overhovedet ikke ændret ved.
Med hensyn til hvorfor den skulle blive udsat, vil jeg sige, at den næsten ikke kan omtolkes, fordi den jo er så utrolig klar og enkel.
Jeg vil da også benytte lejligheden til at sige til hr. Morten Østergaard, at den bekymring, han gav udtryk for lige før, om, hvorvidt ... vent nu lidt ...
nej, nu er klappen faldet ned.
Hvad var det, hr. Morten Østergaard bekymrede sig for?
Hr. Morten Østergaard bekymrer sig for så mange ting, så jeg dårlig kan holde rede på dem, så det må vente.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-27:
Nu er det jo sådan, at lovgivningen rummer et meget stort skøn – det står sådan set direkte i bemærkningerne – som man må anlægge i de her sager.
Og det, der jo har været den løbende kritik bl.a. fra vores side, har været, at det har været meget ugennemsigtigt.
Derfor bruger man vel også begrebet »at skabe gennemsigtighed« om det her, fordi praksisnotater ikke har været fremme, man har ikke villet lægge de afgørelser frem, som udmøntede lovgivningen.
Derfor er det jo interessant, når man i forslaget vælger at bede om at få en bemyndigelse til at lave en bekendtgørelse; det er jo i sig selv lidt særligt, for når man laver lovgivning, kommer der jo normalt en bekendtgørelse fra ministeren om, hvordan loven skal forstås.
Der vil jeg så bare spørge hr. Jesper Langballe: Var det ikke mere naturligt at fremlægge et præcist, specificeret tilknytningskrav og lægge det ind i lovforslaget i stedet for som nu at forsøge at lave nogle regler?
Jesper Langballe (DF), 2006-10-27:
Men jeg vil sige, at jeg overhovedet ikke forstår den bekymring, jeg synes, den er fuldstændig kunstig.
Bemyndigelsen gælder jo ministerens mulighed for at fastsætte nogle regler.
Ganske vist har vi en kompetent integrationsminister, men jo ikke en, der aspirerer til at blive pave og sætte sig over lovens bogstav.