runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Det, der er min bekymring, er, at jeg egentlig troede, hvad jeg også gav udtryk for i sidste uge, at man havde en meget præcis, veldokumenteret militærplanlægning.
Den har så vist sig også efterfølgende at være meget mangelfuld.
Vi ved, at planlægningen af den humanitære indsats har været meget lavt prioriteret - ikke af Røde Kors, ikke af FN, FN fik bare ikke de penge, der skulle til, for at forberedelsen kunne være hundrede procent effektiv.
Men jeg anerkender naturligvis fuldt ud, at Røde Kors og FN har gjort alt, hvad de kunne også her og nu i Basra.
Men det giver anledning til bekymring
i de store byer og dermed får de meget store tabstal.
Dette spørgsmål handler om den humanitære situation og de følger, krigen vil få for civilbefolkningen.
Følger, som jo allerede nu er meget alvorlige, og hvis det fører til en krig om byerne, i byerne, jo vil blive helt uoverskuelig. Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Når man nu tilsyneladende, og det var jo det tragiske svar på det foregående spørgsmål, er fast indstillet på at rykke ind i de store byer og tage den forfærdelige kamp, om nødvendigt fra hus til hus forstod jeg på ministeren, må man regne med meget store civile tab.
Det kan man i hvert fald frygte.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
Jeg må sige, at jeg venter i spænding på, hvad regeringen finder frem til i forhold til retsforfølgningen, for selvfølgelig skal en mand, der måske har stået bag drab på over 100.000 mennesker med giftgas, retsforfølges.
Men man må have forståelse for, at det kan være et problem at retsforfølge vedkommende i Danmark.
Og hvis der alligevel kommer en domstol, der skal tage stilling til de øvrige krigsforbrydere, der formentlig er i Irak, vil det nok være naturligt, at den irakiske hærchef bliver en del af det.
Jeg vil godt spørge justitsministeren: Lyder det rimeligt, at man i et regeringsgrundlag skriver ting, som man ikke kan gennemføre i henhold til internationale konventioner?
Har man ikke undersøgt sådan noget på forhånd, inden man begynder at skrive et regeringsgrundlag?
Er der andre punkter i regeringsgrundlaget, der er problemer med i forhold til internationale konventioner eller anden lovgivning?
Det må man vel formode at der ikke er.
I den forbindelse er det altså, at jeg vil spørge: Når nu statsministeren siger i Ekstra Bladet den 25. marts, at man skal skaffe den lovhjemmel, der skal til, for at krigsforbrydere på tålt ophold i Danmark kan sidde i den lukkede del af Center Sandholm, hvad er det så for en lovhjemmel, som regeringen vil skaffe?
Lene Espersen (KF), 2003-03-26:
Tak, fru formand, det skal jeg også forsøge at gøre.
Jo, jeg er fuldstændig enig i, at det er uheldigt.
Det var intentionerne, da regeringsgrundlaget blev skrevet, og der har også været forskellige udtalelser om, at man havde et håb om at kunne frihedsberøve personer, der er her på tålt ophold, og som man kunne have mistanke om har begået krigsforbrydelser.
Det mest belejlige havde naturligvis været, om man blot kunne have frihedsberøvet dem, f.eks. i Center Sandholm.
Men desværre er det sådan, at vi også må overholde de almindelige regler, der gælder i f.eks. internationale konventioner, og det sætter altså nogle grænser for, hvor vidtgående skridt man kan foretage sig i forhold til enkeltpersoner. Det er klart, at da integrationsministeren i sin tid strammede udlændingeloven, var det med udgangspunkt i, at man ønskede, at de mennesker, der befinder sig her på tålt ophold, skulle befinde sig i Center Sandholm.
De regelændringer blev gennemført i sommeren 2002.
Men det er klart, at integrationsministeren med denne redegørelse har tilkendegivet, at man er villig til at se på, om reglerne kan strammes yderligere i forhold til den gruppe mennesker.
Derudover vil regeringen også undersøge muligheden for, at man kan sikre disse udlændinges tilstedeværelse bedre, indtil det er afgjort, om der er grundlag for retsforfølgning i Danmark, herunder også muligheden for yderligere at fremme udsendelsen i de tilfælde, hvor der ikke er eller ikke længere er spørgsmål om retsforfølgning, for det er jo også en meget væsentlig del af problemstillingen.
For så vidt angår spørgsmålet om, under hvilke vilkår krigsforbrydere skal retsforfølges, vil jeg vende tilbage til det på et senere tidspunkt, men dog sige, at der er mange måder at gøre det på.
Nogle steder laver man en sandhedskommission, andre steder laver man et internationalt tribunal, andre steder igen må man vælge at retsforfølge enkeltpersoner.
Jeg synes ikke, at man skal udelukke, hvilket statsadvokaten heller ikke gjorde, at der også er andre muligheder for at tage et retsopgør om de forbrydelser, der er sket i Irak.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
Jeg siger tak for tilsagnet om en redegørelse for de her ting.
Jeg må allerede nu konstatere, at det vel er meget uheldigt, og det regner jeg også med at ministeren er enig i, når man i regeringsgrundlaget lover det, at krigsforbrydere med tålt ophold i Danmark så under processen, hvor man er ved at eftersøge, hvad der er sket, rejser ud af landet, mens man ikke kan finde en anden person.
Man ved ikke, hvor vedkommende er henne.
Nu er der hærchefen, der også er rejst ud af landet.
Så er der to personer tilbage, hvor man endnu ikke kan finde ud af, hvad der er rigtigt og forkert.
Det er da grundlæggende meget uheldigt, at man kan konstatere, at af de fem personer, man har været ved at undersøge, er der endnu ikke for nogens vedkommende sket det, at de sidder i den lukkede del af Center Sandholm. Så vil jeg godt spørge om det mere fremadrettede: Hvad kommer der til at ske i forhold til den hærchef, som vi har diskuteret her i dag?
Mener regeringen ikke, at det mest rimelige ville være, når der er sket en afslutning af krigen, af den militære afvæbning af Saddam Hussein, at man i forbindelse med det retsopgør, der givetvis kommer til at finde sted i forhold til ledende personer i det irakiske styre, også beder om, at den irakiske hærchef deltager, så man sikrer, at han bliver retsforfulgt i den sammenhæng, så det ikke kommer til at foregå i Danmark, hvor vi har meget sværere muligheder for at retsforfølge ham?
Lene Espersen (KF), 2003-03-26:
Først om, hvorvidt det kun er fremtidige tilfælde, eller om det også er de mennesker, der opholder sig i landet
: Det svarede jeg sådan set på før, og der svarede jeg bekræftende på det, som hr. Peter Skaarup egentlig havde fornemmelsen af, nemlig at det naturligvis gælder alle.
Det er jo ikke sådan, at har man begået krigsforbrydelser, men kom under den tidligere regering, hvor der ikke var så meget styr på tingene, har det ikke en konsekvens i dag.
Naturligvis vil statsadvokaten for særlige internationale straffesager tage alle sager alvorligt. For at gøre den del færdig, der handler om personer på tålt ophold, som man har en mistanke om har begået krigsforbrydelser, så oplyste jeg jo før, at det drejer sig om fem sager mod personer på tålt ophold.
Den ene af dem er den irakiske hærchef.
Det er den eneste sag, hvor man har haft tilstrækkeligt med bevismateriale til at kunne kræve varetægtsfængsling.
Så er der en, hvor man med det samme kunne konstatere, at vedkommende allerede var udrejst af landet, og der er en anden, hvor vedkommendes opholdssted p.t. er ukendt, og som derfor er blevet eftersøgt.
Jeg har haft samråd med integrationsministeren, og her er vi blevet enige om, netop for at der skal være fuldstændig klarhed over de personer, der også er så meget interesse for fra Folketingets side, at integrationsministeren tager initiativ til, at der i samarbejde med alle relevante myndigheder laves en udredning vedrørende de personer, som befinder sig i Danmark på tålt ophold.
Det er tanken at give en udførlig beskrivelse af antallet af sager, herunder hvor mange der har fået afslag på asyl på grund af krigsforbrydelser, og en status for de foranstaltninger, der er truffet i de enkelte sager.
Det drejer sig både om opholdssted, meldepligt, mulighederne for udsendelse og gennemførelse af retsforfølgning.
Det er sådan set alle de ting, som hr. Peter Skaarup var inde på i et indledende spørgsmål, der vil blive redegjort for i den forbindelse.
Regeringen vil naturligvis samtidig overveje behovet for ændringer af lovgivningen eller andre initiativer, der kan være med til at skærpe kontrollen og overvågningen af den gruppe af udlændinge, som statsministeren sagde.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
Jeg synes ikke, at ministeren svarede på, hvad ministerens holdning er til de udtalelser, som fru Birthe Rønn Hornbech er kommet med, nemlig at det kun handler om fremtidige krigsforbrydere, der måtte komme til Danmark.
Jeg synes, det er en meget uheldig udtalelse, hvis det virkelig er regeringens holdning.
Jeg kan fornemme på ministeren, at ministeren ikke er enig i den udtalelse.
Så vil jeg godt spørge om det, ministeren siger om, at det virkelig er ærgerligt, at hærchefen er forsvundet: Kan vi ikke godt stramme det yderligere op, for jeg synes nok, at det er meget mildt sagt, når der står i regeringsgrundlaget, at hærchefen burde sidde i Center Sandholm eller på Flakfortet, hvor den konservative leder har sagt, at han burde sidde, eller andre steder, i hvert fald aflukket fra offentligheden?
Så vil jeg spørge om de fem personer, som har fået afslag i henhold til art. 1 F i den internationale flygtningekonvention: Er det de fem personer, hvor det i øjeblikket efterforskes af statsadvokaturen, om de har begået krigsforbrydelser, eller hvordan skal det forstås?
Eller i givet fald: Hvor mange personer med ophold i Danmark efterforskes i øjeblikket af den nye statsadvokatur, om de har begået krigsforbrydelser?
Så har statsministeren sagt, at der skal skabes lovhjemmel til, at man kan gribe ind.
Der skal altså følges op på regeringsgrundlaget, så personer med ophold i Danmark, som er krigsforbrydere, kommer til at sidde i den lukkede del af Center Sandholm.
Det siges af statsministeren i Ekstra Bladet den 25. marts, at nu må vi skaffe den lovhjemmel.
Hvad ligger der efter justitsministerens opfattelse i det?
Hvad er det for en lovhjemmel, der vil blive skaffet?
Kan ministeren ikke oplyse om det her i Folketinget?
Hvis regeringen ikke selv vil fremsætte forslag om, at der skaffes den lovhjemmel, er jeg sikker på, at Dansk Folkeparti hurtigt kan få indleveret et beslutningsforslag, der sikrer, at den lovhjemmel bliver skabt, så personer, der er eftersøgt for krigsforbrydelser, rent faktisk kommer til at sidde i Center Sandholm.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-03-26:
Jeg vil også tage udgangspunkt i den retspolitiske ordfører for regeringspartiet Venstre, som mener, at det, der står i regeringsgrundlaget, sandelig kun gælder fremtidige krigsforbrydere.
Så vil jeg gerne spørge justitsministeren, hvordan det harmonerer med, at ministerens partifælle hr. Bendt Bendtsen i valgkampen 2001 til Dagbladet Ringsted sagde: Den irakiske hærchef skal omgående flyttes fra sin nuværende bopæl i Sorø til et asylcenter, hvis De Konservative vinder valget. De Konservative kom, som alle ved, i regering få dage efter, at denne udtalelse faldt, og der kom også nogle markante linjer ind i regeringsgrundlaget, så derfor vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte, at det, der står i regeringsgrundlaget, handler om alle tilstedeværende krigsforbrydermistænkte asylansøgere og ikke blot fremtidige.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg vil slet ikke bebrejde ministeren, at hun er meget omhyggelig, også med at retssikkerheden skal overholdes, og det eneste, der er galt i denne sag, er, at en person, der er mistænkt for meget alvorlige krigsforbrydelser, får mulighed for at forsvinde ud i den blå luft.
Det er ministeren jo også enig i.
Men så lyder det, som om ministeren ikke rigtig, når det kommer til stykket, foretager sig noget for at få den pågældende person arresteret i den situation, hvor han er undveget.
Ministeren kom med nogle luftige udtalelser om, at der er en politiefterforskning i gang.
Hvem er det, man spørger?
Spørger man amerikanerne om, hvor han er henne?
Kræver man over for amerikanerne at få ham udleveret?
Eller spørger man i Chile eller Peru eller et andet sted?
Det lyder altså, som om man har sat kikkerten for det blinde øje, og den passivitet, vil jeg til gengæld sige, er utilgivelig, hvis den er til stede.
Så der håber jeg altså meget stærkt, at regeringen kan se at komme op af stolene og få gjort noget ved den sag.
Ministeren ved jo godt, at man sagtens kan sende en meddelelse ud i Interpol og derefter lægge sig på sofaen, og så sker der ikke ret meget, for det er ikke sikkert, at amerikanerne lige får læst den meddelelse.
Det kunne godt være, de også satte kikkerten for det blinde øje. Så der er altså brug for en helt anden aktiv indsats,
ikke som hr. Skaarup for generelt at få strammet alle mulige strafferetlige procedurer - det er jo Dansk Folkepartis politik i almindelighed - men for at få fat i den konkrete mistænkte person, som man har ladet undslippe.
Sandy Brinck (S), 2003-03-26:
Det lyder lidt på justitsministeren, som om alt er i den skønneste orden, regeringsgrundlaget er opfyldt, og at det kun er Socialdemokraterne og statsministeren, som åbenbart synes, at det er grund til at sætte spørgsmålstegn ved det.
Statsministeren er faktisk citeret i Ekstra Bladet i går for at sige, at reglerne skal strammes, og derfor forstår jeg ikke, at ministeren så nonchalant bare lader, som om alt er i skønneste orden.
Så havde vi jo også mulighed for at spørge statsministeren i går i spørgetimen, og statsministeren gav tydeligt til kende, at statsministeren fandt, at de relevante myndigheder ikke havde udvist rettidig omhu.
Jeg kan ikke finde på nogen relevante myndigheder i denne her sag, som ikke hører under justitsministeren ansvarsområde.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
Statsministeren udtrykte i går bekymring og mente, at det var kritisabelt, at hærchefen var forsvundet.
Der vil jeg blot spørge justitsministeren, om justitsministeren er enig med statsministeren i, at det er meget kritisabelt, det, der er foregået, og om justitsministeren kan svare på, hvor justitsministeren mener, at man kan placere ansvaret for, at vedkommende er forsvundet.
Både politiets undersøgelser af personer på tålt ophold og afgørelsen af, om der skal ske retsforfølgning, er jo noget, der hører ind under justitsministeren, så derfor må justitsministeren være den, man skal spørge om det her.
Så med hensyn til de krigsforbrydere, der befinder sig i Danmark på tålt ophold, kan man vel ikke løbe fra, at det i regeringsgrundlaget krystalklart står, at de personer skal være i den lukkede afdeling af Center Sandholm.
Jeg ville også godt bede ministeren om at fortælle, om ikke det er korrekt, at ministerens egen partileder, hr. Bendt Bendtsen, har sagt i forbindelse med valgkampen, at hærchefen skulle anbringes på Flakfortet eller i et asylcenter i samme sekund, regeringsmagten var overtaget. Jeg vil gerne spørge justitsministeren, hvorfor det så ikke er sket.
Man vil vel ikke undskylde sig med, at der er nogle konventioner, eller der er mange forklaringer, når det står så krystalklart i regeringsgrundlaget, at kriminelle på tålt ophold, krigsforbrydere, skal placeres i den lukkede del
af Center Sandholm?
Så ville jeg godt til slut spørge justitsministeren, om ministeren er enig med Venstres ordfører på dette område, fru Birthe Rønn Hornbech, der mener, at regeringsgrundlaget udelukkende sigter til krigsforbrydere, der måtte komme til Danmark i fremtiden på tålt ophold.
Hun siger til Politiken den 24. marts: Man kan altså ikke pludselig begynde at spærre folk inde, der har boet her i landet i flere år og fået den tidligere regerings velsignelse til at være her.
Det har aldrig været meningen med det regeringsgrundlag, siger hun.
Er ministeren enig med Venstres ordfører, der hermed melder hus forbi og siger, at det slet ikke vedrører de 20 krigsforbrydere, der er kommet til landet under den tidligere regering?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Nu synes jeg jo, at det mest alvorlige problem i denne her sag er, at der hele tiden kommer oplysninger om, hvad denne tidligere hærchef foretager sig.
Er det sådan, at den danske regering har gjort noget alvorligt hos amerikanerne for at få udleveret hærchefen?
Jeg synes, at den danske regering tilsyneladende udviser passivitet i den her sag, og det forstår jeg
simpelt hen ikke.
Derfor vil jeg godt bede ministeren redegøre for, hvad der gøres.
Man er jo krigsførende part sammen med USA, og det vil sige, at man fuldt ud har medansvar for, hvad der sker også i denne her sag.
Derfor håber jeg ikke, at ministeren sidder på hænderne og ikke foretager sig noget.
Sandy Brinck (S), 2003-03-26:
Ministeren gentager også i dag, at det er beklageligt, at den irakiske hærchef er forsvundet.
Jeg må sige, at det ikke alene er beklageligt, men i direkte modstrid med regeringsgrundlaget.
Ministeren laver i sin besvarelse en sondring og siger, at der er nogle, der skal retsforfølges, og så er der andre, som skal sidde i Center Sandholm.
Den sondring laves ikke i regeringsgrundlaget, og så må jeg spørge: Har man fortrudt regeringsgrundlaget, eller vil man lave regelsættet om?
Mystikken har jo også bredt sig langt ind i regeringskredse, så statsministeren over for Ekstra Bladet i går måtte tilkendegive, at så måtte man skaffe lovhjemmel, til trods for at justitsministeren gang på gang nærmest hånligt har sagt, at den sag er klaret, og at det er både forsvarligt og fornuftigt, at hærchefen ikke sidder i Center Sandholm.
Det er jo ikke første gang, at vi har den diskussion her i salen.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-03-26:
På justitsministerens svar på det stillede spørgsmål lød det næsten, som om det ikke var justitsministerens ansvar, at tingene er gået så skævt, som de er.
Men jeg vil gerne henlede ministerens opmærksomhed på regeringsgrundlaget, hvor det jo højt og tydeligt står, at krigsforbrydere og andre på tålt ophold skal undersøges af politiet.
Krigsforbryderne skal sættes i den aflukkede del af Sandholmlejren eller et andet egnet sted, indtil det er afgjort, om de skal retsforfølges eller ej.
Vil det sige, at når regeringen har skrevet dette i regeringsgrundlaget, er man fuldt bevidst om, at det kræver en samkøring eller en samordning af justitsministerens og integrationsministerens lovgivningsapparat, for at det kan fungere?
Har regeringen været fuldstændig klar over, at det krævede, at man samarbejdede imellem de to ministerier?
Det kunne næsten lyde, som om justitsministeren mente, at det ikke var hendes ansvar, at ...
Lene Espersen (KF), 2003-03-26:
Spørgsmålet vedrører to ting.
Det vedrører dels retsforfølgningen af krigsforbrydere og andre på tålt ophold, dels vedrører det anvendelsen af Center Sandholm som opholdssted for de pågældende under deres tilstedeværelse i Danmark.
For så vidt angår spørgsmålet om retsforfølgning, forholder det sig sådan, at regeringen sidste år etablerede en ny statsadvokatur for særlige internationale straffesager. Reglerne for denne statsadvokaturs arbejde er naturligvis de almindelige regler, der gælder i den danske strafferetspleje.
Det er altså det samme regelsæt, der gælder for alle, der er i Danmark.
Statsadvokaten har i den forbindelse oplyst, at det foreløbig alene er i sagen vedrørende den tidligere irakiske hærchef, at der har været et tilstrækkeligt mistankegrundlag
til at anvende varetægtsfængsling og i det konkrete tilfælde som bekendt i form at surrogatfængsling
Som jeg allerede tidligere har tilkendegivet, er det naturligvis yderst beklageligt, at den irakiske hærchef trods disse foranstaltninger, nu har kunnet forsvinde.
For så vidt angår den del af spørgsmålet, som vedrører reglerne for ophold på Center Sandholm, er der som nævnt tale om forhold, der hører under integrationsministerens område, og meget specifikke spørgsmål på det område vil således også skulle stilles til integrationsministeren.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
Spørgsmålet er stillet på baggrund af den irakiske hærchefs forsvinden, som efter vores opfattelse i Dansk Folkeparti er meget beklagelig, når det er sådan, at han burde blive i Danmark, og når det er sådan, at man burde finde ud af, om vedkommende kunne retsforfølges eller ikke retsforfølges. I den forbindelse må vi sige, at det grundlæggende for os at se er et stort problem, at man i regeringsgrundlaget skriver, at krigsforbrydere og andre på tålt ophold skal undersøges af politiet, og at de skal sættes i den lukkede del af Sandholmlejren eller et andet egnet sted, indtil det er afgjort, om de kan retsforfølges eller ej.
Det har man i hvert fald under ingen omstændigheder gjort i forhold til den irakiske hærchef, og vi vil godt bede justitsministeren svare på, i hvilket omfang det er gjort med de andre krigsforbrydere, som den tidligere regering har lukket ind i landet, som vi nu har problemer med at tage os af i øjeblikket.
Vi mener grundlæggende, at de personer burde sidde i den lukkede del af Center Sandholm, når det i regeringsgrundlaget klart fremgår, at det er regeringens politik.
Kan ministeren oplyse, hvorfor flere formodede krigsforbrydere i Danmark er på fri fod i klokkeklar modstrid med regeringsgrundlaget, hvoraf det fremgår, at »Krigsforbrydere og andre på »tålt ophold« skal undersøges af politiet«, og at »Disse skal sættes i den lukkede del af Sandholmlejren - eller et andet egnet sted - indtil det er afgjort, om de skal retsforfølges eller ej«, og herunder oplyse, hvornår regeringen vil leve op til sit eget regeringsgrundlag?«
Bertel Haarder (V), 2003-03-26:
Der er jo i alle denne slags retsafgørelser tale om noget, der hedder bevisets stilling.
Hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen mener, at det er let, tror jeg næsten, at jeg skulle tilbyde hende en stilling i Udlændingestyrelsen, for så har hun helt særlige evner.
Sagen er, at der er problemer med at identificere, hvor folk kommer fra, og om deres oprindelige historie er rigtig.
Det synes jeg da er en trøst.
Og så godt, som den hidtidige tid i Danmark er gået for den pågældende familie, tror jeg også, at de næste 5 år kan gå.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Det er også en kilde til undren for mig, hvis Socialdemokratiet vil underskrive denne blankocheck, for så kan regeringen jo gøre, hvad den finder for godt.
Den kan foreslå landbrugsstøtten sat op, eller den kan foreslå den sat ned, der er ingen begrænsninger. Fru Charlotte Antonsen bekræftede, at inden for denne vedtagelse kunne man sagtens lave det, der i dag hedder hektarstøtte, om til noget, der hedder indkomststøtte, og fortsætte med støtte.
Vi fik også at vide, at man ikke ville sætte åremålsbegrænsning på, og det vil sige, at vi sagtens kan risikere, at det bliver den plan, som blev aftalt i EU, hvorefter man også trapper landbrugsstøtten ikke ned, men op i de nye lande.
I 2013 ender man så med noget, der er omtrent som i dag, og så skal man til at begynde forfra med at diskutere en afvikling.
Det ligger i forslaget til vedtagelse.
Sådan må man tolke fru Charlotte Antonsens svar, og det kan jeg da ikke forstå at Socialdemokratiet vil være med til.