runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2000-04-14:
Det sidste først: Vi finder faktisk fra Det Radikale Venstres side, at det er ganske naturligt, at man lægger op til, at et samarbejde foregår mellem uddannelsesinstitutioner, som har samme formål, altså mellem AMU-centre i forskellige egne af landet.
Så til det med bruttoskatten: Vi kunne jo altså også kalde det virksomhedernes brugerbetaling, og virksomhederne er selv med til at indstille til ministeren, i hvor høj grad man eventuelt skal gøre brug af den.
I øvrigt var det nok værd at understrege også her, at det i den sidste ende er et flertal af Folketingets partier, som afgør, hvorvidt man vil bruge yderligere penge på området, og her mener vi egentlig, at vi især i Det Radikale Venstre virkelig har en fod med på speederen eller bremsen
, fordi vi jo i modsætning til f.eks. Venstre er en del af regeringen og dermed har et betydeligt medansvar for, hvilken indstilling der skal komme til Folketinget.
Jens Vibjerg (V), 2000-04-14:
Altså brugerbetaling er jo, at når man bruger systemet, er man med til at betale, og ikke, at man bliver pålagt en bruttoskat.
Det tror jeg da at den radikale ordfører vil være enig med mig i.
Susanne Clemensen (CD), 2000-04-14:
Med hensyn til spørgsmålet, om vi har taget forbehold bare for at undgå at få snavs på fingrene, kan jeg altså også godt komme med navne på nogle partier, nemlig Venstre og De Konservative, der i forbindelse med finanslovforhandlingerne om politiforliget f.eks. ikke ville have, at der skulle opkræves skatter eller afgifter.
Det ville man ikke være med til.
Så måtte vi andre være med til at finde finansieringen på anden vis, for at Venstre og De Konservative kunne komme med i politiforliget til sidst.
Vi forbeholder os naturligvis retten til at tage stilling til et eventuelt arbejdsgiverbidrag, når den tid måtte komme, for vi kan jo ikke spå. Vi kan jo netop ikke se ud i fremtiden og se, hvad der vil ske, hvad situationen er
på det tidspunkt.
Det er da muligt, at vi på det tidspunkt siger, at erhvervslivet er så hårdt klemt f.eks., at det efter vores opfattelse vil være urimeligt, at det også skal betale for den efteruddannelsesaktivitet, som det bliver pålagt.
Det kan vi da ikke sige noget om, for hvis vi kunne sige noget om det, jamen så havde vi jo netop ikke haft nogen grund til at tage et forbehold.
Vi kan ikke blokere for det her, og det ved Venstre naturligvis også godt.
Omvendt må jeg jo så også sige, at der var jo i øvrigt et flertal her i Folketingssalen, uanset om CD var med i den her aftale eller ej, men vi mener, at vi klart har været med til sikre, at arbejdsgivernes ledelsesret er uantastet.
Jens Vibjerg (V), 2000-04-14:
Nu var det ikke et regneeksempel, jeg efterlyste, og derfor vil jeg spørge hr. Poul Erik Dyrlund: Kan jeg betragte de 200 mio. kr. som en garanti for, at det er den maksimale regning, man vil udskrive til erhvervslivet?
Det har jeg mine tvivl om, fordi der er alle de her pinde, der skal dækkes.
For ellers må jeg jo tage det som udtryk for, at enten vil man ikke være bekendt fra Folketingets talerstol her at fortælle erhvervslivet, hvilken milliardregning der ligger forude, eller også har Socialdemokratiet overhovedet ikke gjort sig nogen overvejelser.
Carsten Hansen (S), 2000-04-14:
Hr. Knud Erik Kirkegaard mener, at vi kan beskyldes for historieforfalskning i Socialdemokratiet.
Dér vil jeg gerne sige, at ifølge opfattelsen hos flere forhandlere, som jeg har talt med om forløbet, var det sådan, at både V og K faktisk nedlagde et veto, og det betød jo også, at man på den baggrund meldte sig ud - det ligger jo i virkeligheden ovre i behandlingen af de næste forslag, men det betød jo faktisk, at både V og K meldte sig ud af forhandlingerne, og det mener jeg er et fastslået faktum.
Til fru Gitte Lillelund Bech kan jeg sige, at det er sammenlignelige niveauer, man tager i videreuddannelsessystemet for voksne, men det er vigtigt at sige, at man når dertil med en forskellig baggrund.
Jeg vil også medgive, at der på en række områder foregår
et stort stykke arbejde med udmøntningen af den her lov med uddannelsesbekendtgørelser osv., men det forhindrer jo ikke, at de overordnede principper er gode for de voksne, der ønsker at videreuddanne sig i fritiden, heller ikke i forhold til det videregående voksenuddannelsessystem.
Jeg har faktisk svaret hr. Christian H. Hansen om forholdet til V og K, for det har været en lang, lang proces, hvor masser af partierne har deltaget.
De politiske partier har deltaget i politikudvikling osv., og jeg mener i virkeligheden, at alene processen beviser, at det virkelig er en gennemarbejdet reform.
At man er uenig i den er så noget andet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-14:
Jeg vil bare spørge sådan lidt mere fredeligt, selv om jeg fuldstændig bakker de andre spørgsmål op: Hvorfor det her antal uddannelser på de 15, og hvilke rammer har arbejdsgivere/arbejdstagere til at oprette efteruddannelsesudvalg inden for større faglige brancher?
Hvorfor lige nøjagtig 15?
Hvor meget fritstilling er der egentlig i det, hvor meget mulighed er der for brancherne
Aage Frandsen (SF), 2000-04-14:
Jeg må indrømme, at jeg ikke forstår argumentationen fra Venstres side, undtagen at man skal nå frem til den konklusion, at man er imod.
Hvad er det i det lovkompleks, der ligger her, som forringer forholdene for dem, der vil have et videreuddannelsessystem med henblik på at komme ind i et mellemlangt eller længerevarende videreuddannelsesforløb?
Hvad er det, der forringer det?
Jeg kan forstå, at der er noget, der er blevet meget værre i det.
Hvad er det for nogle mennesker, som gerne vil have et uddannelsesforløb, og som har kunnet få det hidtil, men som nu ikke kan få det?
Hvad er det, Venstre vil at de skal kunne mere?
Hvad er det, man vil i forhold til det, der ligger, med hensyn til dem, der har
Jeg er klar over, at Venstre kun interesserer sig for dem og ikke for de kortuddannede, men så vil jeg gerne vide, hvad det er, man vil med dem. Derefter vil jeg godt spørge, hvor mange penge af de offentlige midler Venstre vil afsætte til det her område, for der var jo ret meget af det, der blev nævnt, som jeg i hvert fald kan høre ret hurtigt koster en hel del penge.
Hvor mange penge vil Venstre skønsmæssigt ofre yderligere på det?
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-14:
Det er den mest mærkværdige tale, jeg nogen sinde har hørt fra Venstre om uddannelsespolitik.
Partiet må have en dybtgående identitetskrise i sin uddannelsespolitik.
Punkt 1: Man lavede sammen med den her regering et angreb på dansk uddannelsespolitik ved at reducere VUC-ordningen, ved at reducere den såkaldte positivliste.
Det skete, da regeringen arbejdede sammen med de borgerlige partier.
Senere hen mødte f.eks. undertegnede repræsentanter for Venstre, der ikke ville ofre en eneste skattekrone, ikke én, på uddannelsespolitikken for de voksne.
Nu - og det vil jeg gerne have bekræftet - forstår jeg, der er sket et radikalt skift i partiets politik.
Undskyld, det var ikke Det Radikale Venstre, men det er blevet overhalet indenom af Venstre, for nu går Venstre åbenbart ind for, at de kortuddannede skal have det bedre, så dér er man tilsyneladende helt enig.
Så skal jeg spørge: Er det skattefinansieret, ikke noget med skatterabat, men altså krone for krone?
Punkt 2
: Ønsker Venstre at anvende et større beløb end det, regeringen og forligspartierne foreslår her?
Ja eller nej.
Susanne Clemensen (CD), 2000-04-14:
Det var fru Gitte Lillelund Bechs bemærkning om, at VU-reformen er indgået med venstrefløjen.
CD er faktisk med i det her forlig, og jeg vil meget gerne have mig frabedt, at vi skulle være en del af venstrefløjen.
Så vil jeg gerne spørge fru Gitte Lillelund Bech: Hvad venstreorienteret er der egentlig i at sikre, at særligt de kortuddannede får bedre efter- og videreuddannelsesmuligheder? Hvis de ikke får det, må vi jo se i øjnene, at en række virksomheder ikke er i stand til at udvikle sig og omstille produktionen, og så må de lukke.
Hvad venstreorienteret er der i det?
Det er da ren og skær god borgerlig erhvervspolitik.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Jeg vil gøre det meget klart for hr. Aage Frandsen: Når jeg siger, at jeg har frygt for en devaluering af det ordinære system, så er det eksempelvis, fordi hvis jeg ser på HD-bekendtgørelsen fra sidste år, så er det klart, at når man har taget en HD-uddannelses 1. del og 2. del, så har man ikke bachelorniveau, men det har man tilsyneladende, hvis man følger det lovkompleks, der ligger her.
Det synes jeg er et meget klart eksempel på at vi vil komme til at se en devaluering.
Hvis det her bachelorniveau skal bruges til, at man reelt kan gå ind i det ordinære system og hoppe på en kandidatuddannelse derinde, så synes jeg, der er et problem.
Derfor er jeg gevaldig bange for, at det her vil forringe forholdene for det ordinære system.
Med hensyn til voksenuddannelse: Det lyder til, at hr. Søren Kolstrup ikke har fulgt med i, hvad det er, der er sket i Venstre.
Hvis hr. Søren Kolstrup havde fulgt med, så ville han også have kunnet se, at allerede sidste sommer lancerede vi et stort oplæg, der handlede om voksen- og efteruddannelsessystemet.
Vi synes, det er væsentligt, at man har fokus på voksen- og efteruddannelse.
Hvordan vi skal finansiere det?
En af de første måder, man overhovedet kunne finansiere det på, ville være ved, at man samlede voksen- og efteruddannelserne under ét ministerium, at man samlede det, så man ikke havde halvdelen under Arbejdsministeriet og den anden halvdel under Undervisningsministeriet, og dér er vi faktisk ret sikre på at vi kan finde en hel del penge. Endelig til fru Susanne Clemensen: Jeg beklager meget, hvis jeg har fået sat CD i bås med venstrefløjspartierne.
Jeg er så glad for, at fru Susanne Clemensen her kan bekræfte, at CD er et borgerligt parti.
Så det var ikke det, der lå i min ordførertale.
Beklager.
Carsten Hansen (S), 2000-04-14:
Det var fru Gitte Lillelund Bechs ord om træk og skub-effekten.
Jeg vil spørge: Har vi ikke brugt trækeffekten i mange år?
Hvad virkning har det haft?
Hvor er det, vi i det ordinære uddannelsessystem rører ved måden at uddanne sig på?
Hvor tager vi fat?
Hvor ødelægger vi en bekendtgørelse?
Mig bekendt står de uddannelser uantastet, men folk får en ny mulighed.
Jeg vil bare spørge: Hvor er det?
I forhold til FVU vil jeg gerne spørge: Hvad har Venstre imod, at vi giver penge til at uddanne de kortest uddannede i det her land?
Hvad er det i styringsstrukturen, som LO og DA jo bakker op, og de kortuddannede får kvalifikationer?
Amterne er vores lokale mænd på stedet, og i øvrigt bakker også Venstreamter det her op.
Der er ikke helt styring på, hvad Venstre mener.
Jeg må spørge: Hvad vil Venstre egentlig?
Jeg må også spørge: Er Venstre imod, at daghøjskolerne også får denne mulighed for de kortuddannede?
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-14:
Fru Gitte Lillelund Bech roste lovforslagenes intentioner, men det forekom mig, at kritikken mest var et forsvar for det ordinære uddannelsessystem.
Det er da fint nok.
Det skal jeg gerne huske, til vi får en debat herom.
Men jeg vil her spørge: Hvad er Venstres tilbud til de kortuddannede mennesker, som får sværere og sværere ved at honorere de krav, der stilles på arbejdspladserne?
Det fremgik ikke særlig tydeligt, selv om konklusionen om livslang læring var flot?
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-14:
Fru Gitte Lillelund Bech vil have trækeffekt.
Fru Gitte Lillelund Bech vil have et løft for de kortuddannede.
Fru Gitte Lillelund Bech vil have en større trækeffekt, end regeringen og forligspartierne fremlægger.
Er det ikke korrekt?
Det vil jeg gerne have en bekræftelse på.
- det vil jeg gerne have en bekræftelse på - og at Venstre dermed er indstillet på f.eks. at lade skattetrykket stige, medmindre det kan dokumenteres, at der kan findes en rationaliseringsgevinst? Det er en meget stærk påstand, at denne store, store sum skulle kunne findes ved, at man smækkede et par skriveborde sammen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Jeg vil gøre det klart for hr. Carsten Hansen, at Venstre da synes, at man skal have fokus på også læse-, skrive- og regnekurserne, hele FVU-delen.
Altså intentionerne i det her synes vi er i orden, vi synes bare, der er en del knaster i det lovforslag, der ligger, eksempelvis det med, at amterne er pålagt, at de skal udbyde tilpas meget, men at de ikke på nogen måde kan være sikre på, at de får refusion.
Jeg vil godt gøre det meget klart, at intentionerne om, at vi skal gøre det, er vi helt med på, vi synes bare ikke, det skal gøres på den foreslåede måde.
Med hensyn til de øvrige kommentarer: Jamen vi taler jo også helt klart for, at man skal lave et voksen- og efteruddannelsessystem, vi taler bare ikke for, at man skal gøre det på den måde, man foreslår i dag.
Vi tror på, at man kan gøre det inden for et system under ét ministerium, så man kan få en meget, meget bedre sammenhæng, end man har i dag, mellem det, der ligger under Undervisningsministeriet, og det, der ligger under Arbejdsministeriet.
Det fremsatte lovkompleks løser altså ikke de problemer, der er ved konflikter mellem de forskellige systemer.
Endelig til hr. Kolstrup: Jeg tror, der er en hel masse steder, hvor man kunne rydde op, hvis man overhovedet skulle finde yderligere finansiering til det her.
Vi tror på, der er en rationaliseringsgevinst ved at lægge det under ét ministerium.
Rent faktisk taler vi jo meget tit om, at inden for statens område kunne man jo overveje at udlicitere noget mere.
Derved ville man have mulighed for at spare 15 pct.
Det er immervæk godt nok en hel del penge på statens budget, og derfor tror vi, at vi sagtens kan finde de penge, der måtte være behov for.
Men vi tror altså faktisk også på, at i første omgang ville vi kunne få en ret stor gevinst ved bare at sikre, at vi havde et enkelt, enstrenget, overskueligt system.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-14:
Har fru Gitte Lillelund Bech stillet spørgsmålet til partiets folk, som havde ansvaret for regeringsdeltagelsen i perioden 1982-93, om, hvorfor de ikke fremsatte forslag om at sammenlægge de to ministerier med skriveborde og det hele?
Der var mulighed for det dengang.
Jeg hørte aldrig, at der kom et forslag om, at man skulle sammenlægge arbejdsmarkedsuddannelser og Undervisningsministeriets uddannelser.
Det er der nogle andre der har sagt.
Vi siger det samme, uanset om vi er i regering eller i opposition.
Det kan vi roligt gøre, for vi er i opposition, men vi ville også have holdt det, hvis vi eventuelt skulle komme i regering.
Men det gælder altså åbenbart ikke Venstre.
I § 16 står, at det er amtsrådene, der afholder udgifterne, og i bemærkningerne til § 16, stk. 3,
står, at de får hver en krone af statskassen, og at vi så i 2004 tager stilling til, om det nu skal delegeres ud til amterne i form af bloktilskud - vil det være til den tid.
Men hvordan er det, amterne er i klemme økonomisk?
De får
hver en krone
, men vi er sikre på, at de bruger pengene til det her.
Det er derfor, de får dem på den måde, så de ikke eventuelt bygger veje for dem.
Carsten Hansen (S), 2000-04-14:
Fru Gitte Lillelund Bech gav udtryk for, at hun havde læst høringssvarene.
Jeg bliver mere og mere i tvivl om, hvorvidt hun har læst lovforslagene.
Når vi kigger på den refusionsmodel, der ligger, er den krone til krone og oven i købet med et lille overhead, og det er måske en af grundene til, at også Venstrefolkene ude i amterne har sagt ja.
Jeg vil gerne have bekræftet, at fru Lillelund Bech stadig væk mener det der med, at amterne er blevet pålagt en udgift.
Så vil jeg gerne høre - og det spurgte jeg også om før - hvor det er, vi rører ved det ordinære uddannelsessystem med det her lovkompleks.
Hvor er det, vi beskærer mulighederne for dem, der har gavn af trækeffekten i det her system?
Endelig vil jeg gerne have et svar på, hvad Venstre vil med den her million kortuddannede.
Hvad er Venstres forslag?
Hvor mange penge vil Venstre bruge her?
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-14:
Jeg vil gerne give fru Gitte Lillelund Bech endnu en chance
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Til hr. Aage Frandsen vil jeg sige, at det kan godt være, der ikke er sket ting i VK-regeringstiden.
Men man kan jo godt stoppe op en gang imellem og overveje, om det her nu også er hensigtsmæssigt, og i Venstre er vi stoppet op og har overvejet, om det er hensigtsmæssigt, når vi ser på systemet som helhed, og sådan som vi ser det i dag, synes vi, det ville være fornuftigt at have et enkelt, enstrenget, liggende under ét ministerium-system.
Med hensyn til refusion til amterne står der jo altså, at staten helt eller delvis kan refundere udgifterne til FVU-eleverne.
Så spørger hr. Carsten Hansen, hvor det ordinære system røres.
Jamen det ordinære system røres, lige så snart man har mulighed for at switche mellem voksenuddannelsessystemet og det ordinære system.
Lovforslag nr. L 250 siger, at niveauet er det samme, uanset om man har en diplom- eller en bacheloruddannelse.
Dér røres det ordinære system, for
det mener jeg faktisk ikke er korrekt.
Endelig til fru Dorit Myltoft: Hvad V's tilbud til de kortuddannede er?
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-14:
Jeg skal takke for svaret fra fru Gitte Lillelund Bech og konstatere, at Venstres måde at finansiere det her på er ved massivt at fyre folk i den offentlige sektor, ikke bare et par stykker, men massivt, for hvis man altså både vil give en massiv trækeffekt og oven i købet give de kortuddannede et løft, så er det jo mange, mange, der skal afskediges.
Men tak for svaret!
Så ved vi, hvem der er Venstres fjende, hvem der skal have bank.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-14:
Til spørgsmålet om amternes mulighed for at få det dækket, er det sådan, at lovforslaget siger, at staten refunderer 100 pct. til og med 2004.
Hvad der så sker efter den tid, kigger
man på.
100 pct.!
Hvis der kun er tale om delvis refusion, som der lægges op til i lovforslaget, så er det selvfølgelig under forudsætning af - det siger sig selv - at det er via DUTning.
Men for ikke at kaste penge ud til amterne, eventuelt til Venstremænd i amterne og måske også til andre, der kunne fristes til at bygge en vej eller til, at et par senge skulle ind et sted - begge dele kunne måske være fornuftigt -
så siger vi: Indtil videre har vi hånd i hanke med det.
De får hver en krone, og efterfølgende vil der jo selvfølgelig være tale om en DUTning. Sådan er det altid, og jeg ved udmærket godt, at amterne ved de forhandlinger, der foregår om kort tid, sørger for, at de får hver en krone hjem.
Poul Erik Dyrlund (S), 2000-04-14:
Til hr. Ole M. Nielsen, der spørger om, hvorfor det lige er 15, vil jeg sige, at egentlig kunne det have været 16, det kunne også være 12.
Jeg tror nok, at det i lovforslaget er formuleret således, at der står maks. 15, hvis jeg husker rigtigt.
Og det er jo egentlig et udtryk for et kompromis i de drøftelser, der har været mellem parterne og regeringen i det her.
Så meget mere kan jeg ikke bidrage med i den sammenhæng, men det er klart, at i det øjeblik man går ind og siger, at man får nogle andre opgaver eller man får nye opgaver, nye og flere opgaver i efteruddannelsesudvalgene med en direkte korrespondance til AUF-bestyrelsen og Uddannelsesrådet, kan der være meget fornuft i, at man siger, at man får inputtene fra et begrænset antal, hvad skal vi sige, indgange, frem for den store, brede vifte af efteruddannelsesudvalg, hvor der er mange af udvalgene, der ligner hinanden til forveksling og branchemæssigt er meget tæt beslægtede.
Så til hr. Knud Erik Kirkegaard: Nej, det var ikke noget uheld, og der er ikke sluppet noget som helst ud af sækken.
Det socialdemokratiske budskab er ganske klart - og det var det også til jul, da vi diskuterede denne her sag - at vi ønsker og gerne ser, at arbejdsgiverne er mere medfinansierende.
Det kan overhovedet ikke være fremmed for hverken hr. Knud Erik Kirkegaard eller nogen partier her i Folketingssalen.
Derfor har vi også sat den øvelse i gang, der går ud på at trække 35.000 kursusuger ud til finansiering. Så til hr. Mogens Andreasen, der spørger med hvilket beløb: Det samlede beløb, som staten skyder ind i det her projekt, er, som jeg har sagt tidligere, ca. 2,9 mia. kr., som beløbet ser ud på nuværende tidspunkt.
Hvis parterne bruger flere penge, skal de selv ud og kræve dem op.
Og det er så igen også et svar til hr. Jens Vibjerg.
Det er nemt at lave hovedregning på.
Hvis man bruger 200 mio. kr. mere, så kan man dividere antal hoveder på arbejdsmarkedet op i de 200 mio. kr., så har man det tal, der skal betales.
Så enkelt er det.
Og så vidt jeg kan erindre mig, svarer 200 mio. kr., hvis man skal have dækket det, ungefær til 100 kr. pr. hoved, der er omfattet af det her.
Sådan er regnestykket.
Det er sådan lidt frit fra hovedet, og det er måske ikke helt præcist, men princippet, som er det, det handler om, er jo, at ønsker man at bruge flere penge end dem, staten bidrager med, ja, så må man have pungen op af lommen.
Sådan er det også hjemme i husholdningen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Hvis man tager en uddannelse i det parallelle kompetencesystem og man tager den hele vejen igennem, så anvender man 3 årsværk for at få sin masteruddannelse, mens hvis man tager en uddannelse i det ordinære system, så anvender man 5 årsværk.
Hvorledes kan det så sikres, at det er fuldstændig det samme niveau, en master har på den ene side, og en kandidat har på den anden side?
Kan hr. Carsten Hansen forklare mig det?.