runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-05:
Jeg vil lige sige, at jeg fik den for 5 min. siden, så jeg har jo ikke været i stand til at se, om materialet er godt nok.
I øvrigt vil jeg lige afrunde de spørgsmål, jeg har haft om barmarksværkerne.
Jeg vil afrunde dem med et brev, som barmarksværkfonden modtog fra daværende folketingsmedlem hr. Anders Fogh Rasmussen den 1. juni 2001.
Nu sagde statsministeren, at statsministeren ikke havde noget ansvar for hele den her sag, men da vil jeg lige citere fra det her brev: Såfremt vi danner regering efter valget, vil vi arbejde for en grundlæggende løsning af problemerne for de decentrale værker.
Lappeløsninger duer ikke.
Jeg er helt enig. Deri ligger vel, at vi nu skal have sat et endeligt punktum for alle de lappeløsninger, der ligger.
Vi skal have sat punktum for den verserende sag, der også ligger hos Rigsrevisionen.
Vi skal i det hele taget have afslutte denne sag med, at vi får de sidste ti værker med.
Lad os dog få et ordentligt tæppefald for denne her sag, der har varet i 5 år.
Jeg vil gerne begrunde det.
Som statsministeren jo også ved, har jeg rejst dette spørgsmål på grundlag af, at jeg ikke kunne få en redegørelse for den igangværende
advokatundersøgelse om barmarksværksagen fra økonomi- og erhvervsministeren på trods af, at jeg har bedt om den flere gange. På forunderlig vis dukker redegørelsen pludselig op - den er dateret den 5. maj - her 5 min. før, jeg skal bede statsministeren om et svar på det.
Det er jo herligt, at et onsdagsspørgsmål i Folketinget til statsministeren kan bringe den reaktion frem.
I øvrigt er jeg ikke helt tilfreds, for selve redegørelsen fra advokaten er dateret den 19. marts, så det er jo altså lidt sent, den kommer frem.
Men tak for, at den i øvrigt er kommet.
Jeg vil gerne høre, om statsministeren har noget at tilføje.
Line Barfod (EL), 2004-05-05:
Man kan vel sige, at det er et meget godt udtryk for hele den måde, som regeringen har kørt det her forløb igennem på, hvor alting skal hastes igennem utrolig hurtigt, og hvor man helst vil undgå så meget offentlig debat som muligt, at ministeren i første omgang ikke ville gå på talerstolen.
Det glæder mig
så, at det lykkedes at få ministeren op for at svare på spørgsmål.
Når det bliver den eneste gang, vi har mulighed
for at diskutere det, som ministeren siger er den største reform i denne generation, synes jeg, det er meget rart, at vi også kan stille spørgsmål direkte til ministeren.
Ministeren sagde for lidt siden, at vi ikke skulle diskutere sådan noget pjat som privatisering, og derfor vil jeg da gerne høre, om ministeren er dybt uenig med Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, i, at et af formålene med regeringens strukturreform er, at man ønsker mere privatisering, at man ønsker at få mere ensartede kommuner, så Falck og andre bedre kan komme ind og overtage en række velfærdsopgaver.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Jeg synes, at fru Aase D. Madsen med stort udbytte kan drøfte denne sag med økonomi- og erhvervsministeren, som sagen jo sorterer under, det er faktisk ikke mig.
Økonomi- og erhvervsministeren oversendte i februar måned i år et notat til Folketingets Energipolitiske Udvalg, som nærmere redegjorde for resultatet af rejseholdets besøg.
I starten af 2004 blev gasmarkedet liberaliseret, og barmarksværkerne har mulighed for at danne en indkøbsforening med lavere købspris til følge.
Barmarksværkerne kan også indgå drifts-og administrationsfællesskaber.
Så der ligger allerede et meget omfattende materiale, som også er sendt til Folketingets Energipolitiske Udvalg, og jeg synes ærlig talt, at fru Aase D. Madsen burde drøfte den sag med økonomi- og erhvervsministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg tror nu først og fremmest, at det er økonomi- og erhvervsministeren det her sorterer under, og det tror jeg også at fru Aase D. Madsen allerede har drøftet med økonomi- og erhvervsministeren.
Efter hvad jeg har fået oplyst, er der anvist muligheder for, hvordan de resterende barmarksværker kan få nedbragt varmeprisen.
Det såkaldte rejsehold har beregnet, hvordan bl.a. tilkobling af flere forbrugere og låneomlægning kan medvirke til at sænke varmeprisen.
Hvis værkerne gennemfører de anbefalede initiativer, kan varmeprisen reduceres betydeligt.
Jeg håber, at den sidste håndfuld værker kan fuldende den økonomiske genopretning.
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-05:
Ja, men det er ikke holdbare løsninger.
Folk skal indbetale, jeg tror 10.000 kr. mere eller noget i den stil.
De holdbare løsninger er jo i det øjeblik, der er givet et løfte om, at det aldrig vil blive dyrere, hvis man tilsluttede sig barmarksværkerne, end hvis man har et almindeligt oliefyr hjemme hos sig selv.
Det var det løfte, der blev givet politisk.
på den pris.
Hvad årsagen kan være er jo for så vidt lidt ligegyldig, det er bare sådan, at løfterne skal holdes, og derfor beder jeg statsministeren om at se på det papir, der ligger her, så vi kan få sat et ordentligt slutpunktum for denne ulykkelige sag.
Vil statsministeren det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Jeg kan fuldstændig afkræfte, at jeg rystede på hovedet, selv om det måske lød sådan.
Jeg kiggede bare i mine papirer, for jeg er meget åben over for at kigge på de forslag, der måtte komme.
For nærmere at afdække de 10 værkers problemer, for vi taler om 10 værker med særlige problemer, har regeringen i 2003 sendt et særligt rejsehold ud til hvert enkelt værk, og her er værkernes økonomi blevet endevendt sammen med et uafhængigt revisionsfirma, og de har modtaget råd om, hvordan de kan forbedre økonomien, og hvordan de kan sænke varmeprisen betydeligt.
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-05:
Det er jeg enig med statsministeren i, men det, jeg spørger om, er netop de sidste 10 værker, som ministeren selv erkender stadig væk har et efterslæb.
I den forbindelse har jeg netop fået en henvendelse fra de 10 værker, der kommer med nogle løsningsmodeller, og derfor vil jeg meget gerne høre, om statsministeren vil tage disse løsningsmodeller op og se på dem.
Statsministeren ryster på hovedet, det er jeg frygtelig ked af, men jeg vil gerne høre, om det er korrekt, at statsministeren totalt afviser det, jeg har sagt her.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Jeg vil gerne understrege, at der faktisk er gjort meget for at hjælpe barmarksværkerne ud af deres økonomiske problemer.
I 2000 fik barmarksværkerne 250 mio. kr. fra staten, i 2003 kom den anden hjælpepakke på 85 mio. kr., og samtidig ændrede regeringen kraft-varme-beskatningen, så værkerne fik en økonomisk fordel.
Denne hjælp har faktisk også virket.
Ud af 183 værker havde 78 væsentligt højere varmepriser for få år siden.
I dag har kun 10 værker økonomiske problemer.
Så vi kan altså konstatere, at den indsats, der er gjort, bestemt har virket.
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-05:
Ja, det vil jeg gerne.
Jeg ved jo, at statsministeren kender baggrunden for barmarksværkernes problemer og de politiske løfter, der er givet til værkerne og deres varmeforbrugere, så det behøver jeg ikke at gentage her.
Men nu har sagen kørt i over 5 år, og der er stadig 10 værker, hvor forbrugerne fortsat betaler for meget for deres varme.
Derfor vil jeg spørge, om statsministeren vil tage initiativ til, at der nu findes løsninger, så vi kan få sat et endeligt slutpunktum for denne ulykkelige sag.
»Hvad vil statsministeren gøre for at få sat et endeligt punktum for barmarksværksagen, således at de økonomiske problemer løses for de resterende barmarksværker, hvis varmepriser endnu ikke er nedbragt til olieprisniveau, idet det er dybt uacceptabelt, at de politiske løfter, der er givet i denne ulykkelige sag, endnu ikke er fuldt ud indfriet?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Som sagt vil jeg ikke gå ind i den konkrete sag, som fortsat er under behandling i det belgiske justitsvæsen.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-05:
Det er vel i den danske debat, som vi heldigvis har fordomsfrit på udlændingeområdet, en udtalelse, som mange borgere fra vidt forskellige samfundslag og politiske partier kunne komme med, at det er en holdning, man har, at man skal følge de skikke, landet har, ellers må man forlade det land.
Det er brøden.
Der virker det meget krænkende, og det kan jeg godt forstå, på belgiske borgere, at man ikke har mulighed for at virke som politisk parti med de holdninger som ballast.
Desuden får det den effekt, at man ikke kan udgive publikationer, man ikke kan opstille til valg, og man kan heller ikke deltage i mediedebatten om politiske spørgsmål, det er reelt en amputering af et politisk parti.
Mener statsministeren ikke, det er meget betænkeligt, at vi i et EU-land har en situation, hvor man afskærer et politisk parti, som altså har stor opslutning og står til at vinde et valg, dets muligheder for at arbejde demokratisk?
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-05:
Det er jo paradoksalt af statsministeren at bringe en løsningmodel i spil med hensyn til at få flere tilsluttet, når de ligger med nogle kæmpehøje varmeregninger. Hvem vil dog tilslutte sig et varmeværk og betale en halv gang så meget, som hvis man havde sit eget oliefyr?
Det er jo utopiske løsninger at komme frem med. Nu prøver jeg at fremføre det her over for statsministeren, måske først til økonomi- og erhvervsministeren, men ellers må Dansk Folkeparti jo se, om vi kan finde et andet flertal her i Folketinget.
Det er altså ikke særlig rart, at vi skal gøre det, men der er måske et andet flertal, som kan skaffe os den endelige løsning med hensyn til at få de sidste ti værker med.
Det må jeg så se om jeg bliver nødt til at benytte mig af, desværre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-05-05:
Hvis vi skræller det polemiske af den diskussion, der har været om det psykiatriske område, så tror jeg, at vi bør kunne berolige hinanden i forhold til at betragte det som et utrolig vigtigt område og i forhold til at sørge for, at det bliver sikret tilstrækkeligt fremover, gerne på en måde, så de, der kommer i berøring med det psykiatriske system, ser forbedringer i den nye struktur.
Der, hvor man så vil kunne sige at der jo kan komme mere sammenhæng, er jo bl.a. på det socialpsykiatriske område, hvor vi jo godt ved at der i dag er ting, der løses i kommunen, og ting, der løses i amtsligt regi, og hvor det at samle det i kommunen kan skabe en større helhed omkring det.
Marianne Jelved (RV), 2004-05-05:
Er der virkelig grund til at omtale vores partikolleger i de nuværende amter som skatteplyndrere?
Det synes jeg ikke er en fair karakteristik af mennesker, som bruger meget af deres tid på at skabe det bedst mulige grundlag for borgerne.
Jeg accepterer fuldt ud, at Det Konservative Folkeparti har indgået et kompromis, det er slet ikke det, jeg anfægter, men jeg vil gerne forstå, hvorfor det folkevalgte element er særlig kritisabelt, når det drejer sig om de kommende regioner.
Det ville jeg ønske jeg kunne få en konservativ forklaring på.
Marianne Pedersen (V), 2004-05-05:
Det er jo ikke rimeligt at beklikke min ærlighed i denne her sammenhæng, vil jeg have lov at sige.
Jeg kommer også meget rundt i landet og fortæller om disse gode ideer, der ligger bag udspillet, også om frit valg, og frit valg er virkelig et ønske blandt borgerne, blandt kommunalbestyrelserne.
Om det er en drivkraft eller ej i denne her sammenhæng, er et spørgsmål om temperament.
Hele det kommunale Danmarks revitalisering har været en drivkraft for os og for regeringen i forhold til det udspil, der er lagt frem her.
Kommunalbestyrelsen træffer beslutninger på de enkelte områder, nogle steder byder man mere ud til frit valg end andre steder.
Men som sagt, frit valg er en god ting, det står vi fast på, og det vil vi gerne videreudbygge, men det er ikke det, der er baggrunden for, at man har lavet hele det her udspil fra regeringens side.
Det er simpelt hen for fattig en tankegang fra hr. Aage Frandsen.
Aage Frandsen (SF), 2004-05-05:
Det undrer mig ikke, at man svarer sådan, men det betyder jo så også, at det i virkeligheden er meget drivende for Venstre i forhold til kommunalreformen, at private leverandører skal gå ind på et marked, og at det er et mål i sig selv.
Sådan må jeg høre det.
Kl. 9.40 Derfor synes jeg også, at Venstre i langt højere grad skal sige dét, og jeg synes, at hvis fru Marianne Pedersen skal holde et indlæg et andet sted, skal hun i højere grad nævne det, som også hr. Jens Rohde siger.
Hr. Jens Rohde er jo en ærlig mand, nogle i Venstre vil sige, at han somme tider er for ærlig, men jeg sætter altid pris på, at folk er ærlige, og jeg synes, at fru Marianne Pedersen skal lære af hr. Jens Rohdes ærlighed, ikke kun i det her tilfælde, men måske også i andre sammenhænge. Men jeg kan forstå, at det her altså er det, Venstre står for hundrede procent.
Marianne Pedersen (V), 2004-05-05:
Jeg vil meget gerne svare ved at sige, at det er vilkår for regeringen, at borgerne får frit valg inden for forskellige områder.
Det er vilkår, vi lægger meget stor vægt på.
Det har vist sig, at private firmaer ikke har været interesserede i at byde på forskellige opgaver, som kommunerne faktisk har prøvet at lægge ud til disse private organisationer, fordi det har været for små enheder at byde ind på.
Nu får man større kommuner, så derfor kunne det godt være, at der var nogle, der ville byde ind på de opgaver, som den enkelte kommunalbestyrelse lægger ud.
Vi kommer ikke og siger, at man skal sådan og sådan.
Der bliver fuldstændig råderet for den enkelte kommunalbestyrelse, men det frie valg står vi fast på, vi mener, det er til gavn for borgerne.
Aage Frandsen (SF), 2004-05-05:
I det seneste nummer af Ugebrevet A4 udtaler fru Marianne Pedersens partifælle hr. Jens Rohde følgende: »I dag er kommunerne ikke store nok til at skabe interesse blandt private leverandører.
Det forsøger vores udspil i høj grad at ændre.
Hvis frit valg skal have mening, skal der være noget at vælge imellem«. Jeg vil godt spørge: I hvilket omfang er ønsket om, at private leverandører skal kunne gå ind på velfærdsområdet, drivende for Venstre i forhold til, at man skal lave en kommunalreform, lave større kommuner og sådan nogle ting?
Der var en hel masse andet om borgeren i centrum og en hel masse andre smukke ord, men disse smukke ord - smukke ord skal i min mund nok i gåseøjne - som hr. Jens Rohde udtaler, blev slet ikke nævnt i fru Marianne Pedersens indlæg.
Hvorfor ikke?
Hvor meget betyder det, hr. Jens Rohde siger, i virkeligheden for Venstres tænkning?
Line Barfod (EL), 2004-05-05:
Enhedslisten ønsker selvfølgelig at få klarhed over, hvad regeringens udspil indebærer på de enkelte områder.
Vi ønsker at afprøve, om regeringen står ved sit ord om, at man ønsker et bredt udspil, eller om det virkelig er, som det ser ud til i det, der er fremlagt, at man har bestemt, at det nye Danmark skal se sådan ud.
Jens Rohde (V), 2004-05-05:
Så er jeg glad for, at jeg har mulighed for at kalde fru Line Barfod ved navn.
Bare et ganske kort spørgsmål: Hvorfor i alverden sidder Enhedslisten egentlig stadig væk med i forhandlingerne?
Hvad er Enhedslistens interesse i det?
Spørgsmålet er selvfølgelig affødt af den tale, fru Line Barfod holdt her.
Så kan jeg undre mig over, at Enhedslisten overhovedet gider spilde alle de timer ovre i Rentekammersalen i Finansministeriet.
Line Barfod (EL), 2004-05-05:
Regeringen har med et gigantisk medieshow fremlagt sit udspil
til en total omvæltning af det danske samfund.
Udspillet har fået navnet »Det nye Danmark«.
Det nye Danmark - det fremgår jo allerede af navnet, at der ikke er tale om et forhandlingsudspil, for så ville det have heddet Et nyt Danmark, så ville det være regeringens bud, og så kunne andre komme med andre bud, og så ville man forhandle sig frem til et forslag, som der var bred enighed om.
Men ikke her.
Regeringen har bestemt, hvordan fremtiden skal se ud.
Regeringens store projekt med tvangsprivatisering under dæknavnet frit valg er slået fejl; næsten ingen private er gået ind på det nye velfærdsmarked.
Nu forsøger regeringen så en ny model; man skaber store, mere ensartede kommuner for at fremme privatiseringen.
Samtidig lægger man en stor del af den offentlige sektor over i selskaber, selvejende enheder, der lige er klar til privatisering.
To ud af tre kommuner skal nedlægges, masser af skoler, børnehaver, plejehjem og sygehuse skal lukkes, tusindvis af offentligt ansatte skal fyres.
De, der er mest afhængige af samfundet, de, der har størst behov for tryghed, svigtes, de handicappede, misbrugerne, de anbragte børn får i regeringens nye Danmark 1 års garanti for, at de kan blive boende, hvor de bor i dag, og derefter er der frit slag for kommunerne til at lukke institutionerne.
Man indskrænker den demokratiske styring væsentligt, øger statsstyringen ganske beragteligt, væk med de mange besværlige folkevalgte og folkelige organisationer, ind med langt flere embedsmænd og professionelle bestyrelsesmedlemmer, der ikke lader sig påvirke af borgernes protester.
Odenses borgmester, Anker Boye, sagde det meget klart i Vingstedcentret i januar: I store kommuner er det nemmere at lukke skoler, der møder man ikke borgerne nede i Brugsen.
Så indsatte regeringen godt nok i deres nye Danmark noget narredemokrati rundtomkring; det vil ligesom elevrådene kunne få lov til at bestemme farven på malingen, men en reel mulighed for at træffe beslutninger, foretage prioriteringer, ændre samfundet får de ikke.
Så gennemgribende en omvæltning af det danske samfund, som regeringen lægger op til, mener vi bør diskuteres offentligt og ikke kun bag lukkede døre i Finansministeriet.
Derfor har Enhedslisten stillet denne forespørgsel.
Vi håber på en debat, hvor det bliver klart, hvilke politiske mål og visioner de forskellige partier arbejder efter, så borgerne får en mulighed for at tage stilling til, om Anders Fogh Rasmussens nye Danmark også er det Danmark, borgerne ønsker.
Regeringen vil haste hele processen igennem i håb om, at slaget er vundet, før nogen opdager, hvad det egentlig er, der kommer til at ske.
Men protesterne er allerede startet, og protesterne vil brede sig mod det nye Danmark, som Anders Fogh Rasmussen ønsker, et nyt Danmark, hvor det meste af demokratiet er væk, og hvor en stor del af den offentlige sektor er privatiseret.
Vi håber, at også denne debat kan være med til at vise, at det ikke er noget, som et bredt flertal ønsker.
Besvarelse Kl. 9.05
Birthe Skaarup (DF), 2004-05-05:
Jeg skal gøre det meget kort.
Der er naturligvis en grund til, at Dansk Folkeparti fremsatte dette her forslag til vedtagelse i dag.
Det var for at manifestere, at vi i Dansk Folkeparti tror på, at statsmodellen er den rigtige model i et land som Danmark med kun 5,3 millioner indbyggere.
Vi tror også, at der er muligheder for at bevare mindre, lokale sygehuse med sådan en model, selv om der er nogle, der er af modsat opfattelse.
Det er meget vigtigt for os også at pointere, at hvad enten det bliver den ene eller den anden model, så skal patienterne være i centrum.
Vi har talt om i mange år, at vi ikke skal spilde ressourcer på et yderligere administrativt led, det er nok, synes vi, at vi får et statsligt sygehusvæsen; det vil sikre den fornødne ensartethed og kvalitet, hvor kommunerne så kan give borgerne en yderligere ydelse.
Vi mener, det er den rigtige model.
Jeg vil godt sige tak for debatten her.
Den har jo efterhånden strakt sig over mange timer.
Også sundhedsområdet har været inde under F 41, det forrige punkt på dagsordenen.
Så herfra blot: Vi har fået manifesteret, hvad vi mener om, hvordan det danske sygehusvæsen skal indrettes.
Marianne Jelved (RV), 2004-05-05:
Ja, men det er jo klart, at alle de penge, Folketinget kan skaffe til sundhedsvæsenet, vil blive modtaget med glæde i sundhedsvæsenet.
Det er jo i den forstand et uudtømmeligt, eller et bundløst kar, må det hedde, så det har jeg da stor forståelse for, men det afhænger jo af midlerne, der kan følge med.
Derfor har det hele tiden været afhængigt af: Hvad kan Folketinget/regeringen skaffe af ekstra midler for at kunne prioritere forskellige områder? Og det er jo sket i god forståelse med amterne, og det er sådan, det kommunale system fungerer, det gælder både kommunerne og amterne, og det vil det blive ved med, selv om vi kalder det regioner.
Det vil det også handle om, selv om man så lavede en statsmodel.
Birthe Skaarup (DF), 2004-05-05:
, men den grundstruktur gik altså ikke ud på, at man skulle investere så mange penge i elektroniske patientjournaler i et enkelt amt, vil jeg sige.
Og når man så ser på andre amter, der overhovedet ikke er begyndt på det! Min pointe er naturligvis, at man her fra Folketingets side har sat utrolig mange ting i gang, og der er da selvfølgelig også fulgt nogle penge med i en vis udstrækning.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-05:
Jeg forstod på fru Marianne Pedersens indlæg, at det her i høj grad er et projekt af hensyn til de svageste sociale grupper.
Der vil jeg så sige, at jeg opfatter det lidt modsat, for jeg opfatter det som roulette med de mest udsatte grupper, vi har.
De mest udsatte grupper i denne her sammenhæng er jo hjemløse, det er misbrugere, det er de mest udsatte børn, det er sindslidende, det er fysisk handicappede, og det er psykisk handicappede.
Hvis nu de handicappedes organisationer er af den opfattelse, at det her vil presse de socialt mest sårbare grupper ud i en meget farlig position, vil Venstre så anerkende, at man tog fejl?
Høringssvaret fra LEV, Landsforeningen af Evnesvage, er ekstrem kritisk over for regeringens udspil.
Hvis nu brugerorganisationernes indlæg er kritiske, vil Venstre så dermed erkende, at man tog fejl?
Birthe Skaarup (DF), 2004-05-05:
Det kan godt være, at det føles som tre, men det er kun nummer to.
Marianne Pedersen (V), 2004-05-05:
Vi lytter til alle de indlæg, der kommer, og alt det, der bliver sagt i denne her sammenhæng.
Det har vi gjort, og det har vi også gjort, inden det her udspil blev lagt på bordet.
ind for
Der er mange aktører på banen her.
Det, der er vigtigt for os, er ikke organisationerne, og det er ikke systemet.
Det er, at borgeren får en mulighed for via sin kommune at få den optimale hjælp.
Om den så ligger på det ene eller på det andet niveau, er ikke så interessant, men det er interessant, at det er der, hvor borgeren bor, der, hvor man kender borgeren, hvor man kan tage fat i borgeren og behandle problemet i en helhed. Derfor siger vi, at vi føler og mener, at det her er optimalt.
Jeg vil ikke afvise, at der løbende også skal ændres på nogle ting, og jeg synes da, det er meget interessant at se på, at systemet udvikler sig generelt.
Vores overskrift er hele tiden, at det skal være til gavn for borgerne, før det er til gavn for det, der ligger bagved.
Jeg vil ikke afvise, at tro er godt i mange sammenhænge.
Og vi tror på denne her reform »Det nye Danmark«.
Jeg har den glæde, at der også er mange borgere og borgmestre, der tror på den.
Den viden, der i dag ligger i de specialcentre, forsvinder ikke.
Der vil stadig væk være disse videnscentre under staten, som kommunerne kan gøre brug af på de områder, de nu skal arbejde med.
Med hensyn til reformen i forbindelse med anbringelser vil jeg sige, at den reform har været nødvendig med baggrund i, at vi har haft så mange små kommuner, som ikke har haft en faglig ekspertise og en kompetence, der har været god nok med hensyn til det meget vanskelige problem, det er at anbringe børn og unge.
Nu får vi nogle større kommuner.
De får en større handlekraft, og de får en større økonomisk formåen.
Derfor tror vi på det kommunale selvstyre, og vi tror på, at kommunerne kan løse de opgaver i et fremtidsorienteret velfærdssamfund som det danske.
Karen J. Klint (S), 2004-05-05:
Der er kun én indgangsdør.
Der er jo ikke direkte reference.
De skal ikke nysøge om at få deres behov dækket ved at gå til et amt.
De har bare en dobbeltdækning i, at der er flere om at løse opgaven, end der er, når man kun har én vej ind.
Så jeg vil gerne udvide mit spørgsmål, for der står også i oplægget til et af svarene, at målet er nærhed og flere fleksible løsninger i tilknytning til de almindelige tilbud.
Det vil så sige, at de specielle tilbud i højere grad skal gives sammen med de almindelige tilbud.
Så er det meget enkle spørgsmål: Har Venstre opgivet de godt 2.000 fysisk yngre handicappede, der i dag er fejlplaceret i ældreboligområderne frem for at få nogle specifikke tilbud målrettet deres egen alder og handicap?