runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2003-04-09:
Hvis man skulle følge hr. Troels Lund Poulsens logik, er det jo ganske katastrofalt, at der den 25. marts blev løsladt 18 afghanske fanger efter over 1 år i varetægt, uden at de blev retsforfulgt.
De blev bare løsladt, og det er jo ikke særlig trygt, at der går nogle terrorister rundt et eller andet sted i verden, fordi de er blevet løsladt uden at blive stillet for en dommer og uden at blive retsforfulgt.
De mennesker, der sidder indespærret, må vel have samme rettigheder som ethvert andet individ har i henhold til det synspunkt, vi normalt har om retsstatstanken, og jeg forstår ikke, at Venstre, som normalt bryster sig af at være forkæmper for demokrati og menneskerettigheder, vil acceptere den lovløse tilstand, vi er vidne til, når det drejer sig om fangerne på Guantánamobasen.
De må have gjort noget, som gør, at de kan være holdt indespærret i over 1 år, så jeg synes altså, vi savner
et klart svar fra Venstre på, hvorfor man kan forsvare den tilstand, der findes i øjeblikket.
Line Barfod (EL), 2003-04-09:
Jeg bliver dybt chokeret, når jeg hører hr. Troels Lund Poulsen sige, at vi ikke kan tage chancen og stille folk for en dommer.
At stille folk for en dommer er ikke noget med at tage en chance, det er selve det grundlag, en retsstat bygger på: at vi har uafhængige domstole, der tager stilling til, om folk er skyldige eller ej.
Hvis vi følger hr. Troels Lund Poulsens tankegang, kommer vi ud på et skråplan, hvor enhver stat har ret til at spærre enhver borger inde uden at stille dem for en dommer og bare henvise til, at man tror, at man på et eller andet tidspunkt kan få nogle oplysninger, man kan have brug for.
Kan russerne også spærre tjetjenere inde, hvis de ønsker det?
Hvor er det, Venstre vil ende på den glidebane, man efter ordførerens indlæg at dømme er langt, langt nede ad?
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Hvis jeg skal starte med at svare fru Marianne Jelved, sagde jeg ordret, at »... det er med andre ord ikke ganske let at rubricere Al-Qaeda-medlemmer og deres aktion under den humanitære folkeret ...«, og derefter sagde jeg, at »... jeg mener ikke, der er belæg for at have skråsikre standpunkter om det her spørgsmål ...«.
Det er jo bl.a. derfor, man har taget initiativ til at holde det første af en lang række ekspertmøder, hvor man diskuterer hele den humanitære folkeret, og hvordan og hvorledes retsordenen er ved angreb på civile.
- at jeg ikke mener, at krigen mod terrorisme er slut
Jeg vil sige, at man langtfra kan tale om en krig, der er slut.
Jeg synes, at historien og de seneste måneder klart viser, at den krig er ikke slut.
jo bare, at vi stadig står over for meget alvorlige trusler.
Vi har set, at der har været en klar sammenhæng mellem det, der er sket nogle af de steder, bl.a. af de oplysninger, der er givet af nogle af de tilfangetagne på Guantánamobasen, og jeg synes i hvert fald, det er meget vigtigt at holde sig for øje, at de oplysninger, der er givet af mange af dem, der er anbragt på Guantánamobasen, har været med til at forhindre, at uskyldige er blevet dræbt.
Så vil jeg til sidst sige til hr. Jeppe Kofod, som taler om de tilfangetagne på Guantánamobasen, at det er jo netop vigtigt, at de, der er på Guantánamobasen, er med til at bidrage med det, de kan bidrage med.
Jeg synes ikke, man kan tage den chance at løslade folk eller stille folk for en dommer, hvis de kan bidrage med oplysninger. Man anklager USA for, at det har taget for lang tid, når de folk har været anbragt på Guantánamobasen 1 år, men det er jo netop, fordi der er fanger, der efterfølgende har afgivet nye forklaringer, som de ikke kom med under den første runde. Derved har man fået nye fanger anbragt på Guantánamobasen, og de har så givet nogle oplysninger, man kan konfrontere ældre fanger med.
Det er jo netop med til at sikre, at vi ikke ser nye terroraktioner rundt om i verden, og det synes jeg altså er noget, som vi hver især må sikre og værne om.
Marianne Jelved (RV), 2003-04-09:
Faktisk vil jeg gerne beklage, at hr. Troels Lund Poulsen, formentlig i den bedste mening, er kommet til at rode sig ud i et helt uholdbart ræsonnement, så vi af hensyn til den almindelige retsfølelse, havde jeg nær sagt, skal bruge tid på at få sat nogle ting på plads.
Hr. Troels Lund Poulsen siger, at angreb på mennesker i forbindelse med terror er mord.
Det er ikke krig som sådan, det er mord, men så må det jo behandles som mord.
Så siger hr. Troels Lund Poulsen også, at det er ikke let at rubricere folk fra Al-Qaeda-bevægelsen, og det er jeg fuldstændig enig i.
Men om det er let at rubricere en rocker, hvis vi nu tager det hjemligt miljø, eller det ikke er nemt, er jo fuldstændig underordnet.
Hvis der begås en forbrydelse, er der et retssystem, som må følges, og selv om man synes, det er svært, kan man ikke bare påberåbe sig ret til at se bort fra det gældende retssystem.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-09:
Det plejer at være sådan, at man er uskyldig, indtil man er dømt.
For at citere udenrigsministeren sagde han på et tidligere tidspunkt: Vi ved ikke, om det er en terrorist eller en turist, der var det forkerte sted.
Det er faktisk sagen i en nøddeskal.
Det kan godt være, at de fanger, der er derovre, har lavet en hel masse forfærdeligt, men det er jo netop derfor, at vi har et retssystem, hvor de skal for en dommer, hvis de skal dømmes. Sådan som hr. Troels Lund Poulsen definerer det fremtidige retssamfund, kan den, der vinder krigen, tage de mennesker, der er i området, og selv vurdere, hvor vred man er over, at den krig startede, og selv vurdere, i hvilket omfang de pågældende skal sættes på fri fod.
Det er jo i virkeligheden at gøre fuldstændig op med alt det, man har arbejdet på siden anden halvdel af 1800-tallet, nemlig at prøve at lave nogle internationale regler om det, der er allermest rædselsfuldt, nemlig krig.
Rent faktisk er det meningen med de regler, at de skal overholdes.
Derfor kan det ikke nytte noget, at verdens supermagt blot ser igennem fingre med dem, og det kan slet ikke nytte noget, at et lille land som Danmark siger javel, for hvem er det så, der i virkeligheden skal beskytte de regler, hvis vi ikke engang vil?
Jeppe Kofod (S), 2003-04-09:
Jeg siger tak for svaret, men jeg synes egentlig ikke, det var klart - forstået på den måde, at man kunne stille et tillægsspørgsmål til Venstres ordfører.
Amerikanerne har jo tidligere jævnligt løsladt indespærrede på Guantánamobasen, senest her den 25. marts,
hvor 18 afghanske fanger blev løsladt, og jeg må spørge Venstres ordfører: Hvordan har Venstres ordfører det med dét? Det må vel være sådan, at de mennesker, der sidder på Guantánamobasen, er fanget i forbindelse med nogle terroristhandlinger, og folk, der er forbrydere, hvad enten det er i Danmark eller andre steder, skal jo straffes for deres ugerninger.
Men her løslader man altså folk, efter at de i over 1 år har siddet uden at blive stillet for en dommer og blive afhørt og uden at få adgang til advokatbistand osv. Pludselig løslader man dem bare, og det er jo heller ikke særlig smart.
Jeg synes bare, jeg savner et svar fra Venstre på spørgsmålet: Hvordan vil man sikre, at menneskerettighederne overholdes?
Hvordan vil man sikre, at disse fanger bliver retsforfulgt og bliver behandlet, som man gør i et retssamfund, og ikke bare, som man ser i øjeblikket, enten sidder indespærret uden nogen rettigheder eller pludselig bliver løsladt og bare kan gå frit rundt?
Det hænger jo ikke sammen.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Jeg starter bagfra og giver først svar på hr. Jeppe Kofods spørgsmål om, hvor lang tid man mener, at den danske fange, der er anbragt på Guantánamobasen, kan sidde.
Jeg vil sige til hr. Jeppe Kofod, at jeg mener, det er utrolig centralt her i denne debat at konstatere, at det, som må være hovedsynspunktet med hensyn til de personer, der er anbragt på Guantánamobasen, er, at de har haft tilknytning til Al-Qaeda-netværket.
Det er en klar holdning. Jeg kan ikke sige til hr. Jeppe Kofod, hvordan og hvorledes tidshorisonterne er, men vi har allerede hørt fra Guantánamobasen, at de oplysninger, der er kommet fra folk, som er anbragt på Guantánamobasen, har været med til at forhindre nye terroraktioner, bl.a her i Europa.
Fru Line Barfod spørger om Det Internationale Røde Kors og deres bemærkninger og beder mig om at forholde mig til dem.
Her vil jeg bare sige, som jeg også sagde til hr. Jeppe Kofod, at det, vi oplever nu, er jo, at de demokratiske principper er truet.
Civile angriber civile i den nye form
for krig, der bliver ført af bl.a. Al-Qaeda, men angreb på civile er jo ikke nogen lovlig krigshandling, men mord
, og derfor er det altså vigtigt at sige, at vi bliver nødt til at sikre, at det ikke bliver de mennesker, der medvirker til international terrorisme og er med til at skabe en tilstand, der kan underminere det samfund, vi lever i med demokratiske spilleregler, der får lov til at sejre. Så spørger fru Marianne Jelved lidt i samme forbindelse om det at ændre regelsættet.
Som jeg også sagde i mit svar til fru Line Barfod, mener jeg ikke, det er let at rubricere Al-Qaedas medlemmer og deres aktioner under den humanitære folkeret.
Der er ikke nogen skråsikker pointe, og det er jo netop også derfor, den schweiziske regering har taget initiativ til at holde det første ekspertmøde.
Det er så også et svar til fru Anne Baastrup i denne forbindelse.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-09:
Som fru Line Barfod ganske rigtigt sagde, er der ikke noget hul, men der er et problem med, at der er nogle lande, der ikke er helt sikre på, at det er den rigtige måde, hullet i givet fald skal fyldes ud på.
Hvis man ikke er krigsfange, er man noget andet, og dette »noget andet« skal defineres i henhold til artikel 5 i Genèvekonventionen.
Det står ganske tydeligt, og hvordan finder man ud af det?
Via en uafhængig domstol, et tribunal som Dansk Røde Kors siger, så derfor er det dybt problematisk, at hr. Troels Lund Poulsen ikke mener, at vi rent faktisk skal overholde reglerne. Så har hr. Troels Lund Poulsen fuldstændig ret i, at på Harvard University fandt man ikke frem til, om det var nødvendigt eller unødvendigt at konkretisere artikel 5. Men Det Internationale Røde Kors har jo netop sagt, at vi ikke skal åbne nogen som helst tillægsprotokoller.
De tager afstand fra det af frygt for, at det hele skal smuldre, så derfor skal man naturligvis tage udgangspunkt i de tre Genèvekonventioner, man skal fortolke videre.
Marianne Jelved (RV), 2003-04-09:
Jeg er enig med hr. Troels Lund Poulsen i, at alle kun kan tage afstand fra terrorismen, og jeg kan også forstå, at Venstres ordfører mener, at terrorismen kræver nogle nye svar på mange niveauer.
Det er jeg faktisk også enig i.
Men så siger hr. Troels Lund Poulsen - jeg tror, det var omtrent sådan, det blev sagt - at der er visse former for terrorisme osv., der gør, at nogle ting falder uden for de regler, der er nu, og senere siger hr. Troels Lund Poulsen, at vi står over for en ny form for terrorisme, som der endnu ikke er et godt svar på.
Men uanset det kan man da ikke havne i et ingenmandsland, hvor man laver handlinger, der ikke er belæg for.
Så må man ændre regelsættet, men indtil regelsættet er ændret, må man følge det.
Det går jeg ud fra
er en liberal tankegang.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-09:
Det er ikke, fordi jeg som udenrigsminister vil blande mig i debatten.
Den skal jo gå sin gang, men jeg synes, at for at den ikke skal køre af sporet, vil jeg godt præcisere nogle ting om WHO.
WHO er en FN-organisation, og det vil altså sige, at man ikke kan blive medlem af WHO uden at være medlem af FN. Taiwan kan ikke være medlem af FN, når man har en etkinapolitik, så det vil altså sige, at man ikke kan gøre Taiwan til medlem af WHO og heller ikke give observatørstatus, for det kræver også, at man er en anerkendt enhed.
Det, man kan opfordre til, er, at Kina og Taiwan selv finder en pragmatisk løsning, så Taiwan kan blive inddraget på det mere formelle plan ligesom i tilfældet med WTO.
Her fandt man jo en pragmatisk løsning, men det kræver, at parterne selv er indstillet på at finde den.
Men vi skal lige være opmærksomme på, at rent praktisk er der altså et samarbejde, og det er jo det, det drejer sig om.
Nu bliver der nævnt epidemier osv.
Taiwan er ikke udelukket fra epidemibekæmpelsen via WHO.
Et eksempel på WHO-koordineret assistance til Taiwan gennem førnævnte netværk er f.eks. bekæmpelse af en influenzaepidemi i 1998.
Her og nu er man aktiv i bekæmpelsen af SARS i samarbejde mellem WHO og Taiwan, så man har altså glæde af WHO, selv om man formelt set ikke har den position, som forespørgerne og Enhedslisten ønsker.
Den kan man ikke få, uden at man kommer til at bryde med FN's spilleregler, og det går jeg ikke ud fra man ønsker.
Jeg hørte jo i går, hvor stor respekt Enhedslisten har for FN, så det overrasker mig meget, at Enhedslisten i dag ikke har nogen respekt for FN.
Men man kan jo vælge at udvise respekt, alt efter hvilken sag man har med at gøre.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-09:
Jeg synes, ministeren var ved at sige, at der kunne være tvivl om ansvarsplaceringen imellem justitsministeren og beskæftigelsesministeren, fordi det er justitsministeren, der via Kriminalforsorgen har ansvaret for fængslerne som arbejdsgiver.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men må det ikke være sådan, at det er beskæftigelsesministeren som ansvarlig for arbejdsmiljøloven, der også skal påse, at arbejdet for dem, der arbejder i fængslerne - og det skal de jo gøre for at passe fangerne og tjenesten osv. - kan tilrettelægges på en sådan måde, at de ikke kommer til skade på arbejdet og lider psykisk overlast og har sygefravær osv.?
I forhold til tidligere debatter og spørgsmål sagde ministeren, at han var bekendt med, at der var virksomheder, der tjente penge på at have et godt arbejdsmiljø.
Hvordan vil ministeren sikre sig, at Kriminalforsorgen kan tjene penge på at have et godt arbejdsmiljø i fængslerne?
For der er jo beviseligt i forhold til tidligere spørgere et dårligt arbejdsmiljø i de danske fængsler.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-09:
Jeg vil gerne sige tak for svaret, og jeg synes afgjort også, det er en mulighed, som må holdes åben, at der på et senere tidspunkt eventuelt kan blive tale om at udarbejde et beslutningsforslag.
Det er måske i virkeligheden ikke nogen helt dårlig idé. Men jeg synes samtidig, at vi stadig bør undersøge, om der ikke kan komme en positiv vedtagelse ud af den debat, vi har her i dag.
Jeg kan forstå, at et spørgsmål som f.eks. Verdenssundhedsorganisationen er et af de spørgsmål, der måske kunne vise sig et flertal for under debatten.
Nu kigger
jeg meget bevidst ned på hr. Jeppe Kofod, for det vil jo vise sig at være meget afgørende, hvad han har at meddele på det område.
Det ligger jo i hans partis hånd at afgøre, om der vil kunne skabes et flertal allerede under denne debat, og det synes jeg vi må prøve at arbejde videre på.
Nu vil jeg meget spændt afvente, hvad de næste par ordførere har at sige, for hvis der er nogen som helst mulighed for at vedtage et skridt fremad med denne debat, synes jeg, det skal forsøges.
Ole Stavad (S), 2003-04-09:
Jeg forstod på det første svar, jeg fik fra socialministeren, at det, som indenrigsministeren stillede i udsigt, om, at man var parat til at vurdere, om der var behov for en hurtigere ændring af denne her lovgivning, lægger socialministeren afstand til, at det skal vi ikke regne med.
Det synes jeg er interessant. Så synes jeg i øvrigt, at socialministeren er en meget dårlig lytter.
Når man tænker på, hvor mange borgmestre med formanden i spidsen, der gav udtryk for, at det her efter deres opfattelse i mange sammenhænge med den måde, det var blevet indrettet på, faktisk var med til at skade mulighederne for at give de ældre en god service.
Så vil jeg godt som det sidste følge hr. Jørn Pedersens spørgsmål, som jeg ikke mener blev besvaret, op.
Er det her for socialministeren et spørgsmål om at privatisere, eller er det et spørgsmål om at give valgmuligheder for den ældre?
Hvis det er et spørgsmål om at give valgmuligheder, så synes jeg da, hr. Jørn Pedersen stiller et meget centralt spørgsmål: Skal kommunerne også have mulighed for at byde på tværs, overtage opgaver på tværs af kommunegrænserne med de valgmuligheder, det vil give de ældre?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-09:
Jamen nu indrømmer socialministeren jo det, som jeg startede med at sige, nemlig at det her er et kæmpe bluffnummer.
Nu indrømmer socialministeren det.
Jeg sagde, at disse 500 mio. kr. ikke bliver brugt til, at de ældre kan få mere hjemmehjælp.
Det har sådan set været nogenlunde klart.
Men det er jo altså også klart, både efter den debat, der var i sidste uge, og efter det svar, der er givet her, at kommunerne sådan set kan bruge pengene til hvad som helst, fordi de får beløbet objektivt udsendt over bloktilskuddet, og derfor kan de bruge det et hvilket som helst sted, de har et hul i budgettet.
Dermed er der ikke nogen som helst garanti for, at disse 500 mio. kr. går til ældre til praktisk hjælp og til personlig bistand.
Der er ikke nogen som helst garanti for det.
Derfor er det altså et bluffnummer, man har kørt over halvandet års tid, og som man nu ikke opfylder, men man bruger meget tid på at snakke sig væk fra det.
Det er jo sådan set virkeligheden.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Til det sidste vil jeg svare helt klart nej, for nogle kommuner bruger jo og har brugt mange penge på ældreområdet - vi talte også om det sidste onsdag her i spørgetiden - mens andre har behov for et gevaldigt løft.
Vi har ikke tradition for at øremærke de midler, men det er selvfølgelig noget, Socialdemokratiet kan spille ud med, hvis de ønsker, at vi herindefra, når vi begynder at give bevillinger, skal øremærke dem, ligesom man gjorde med pengene til sygehusområdet.
Det synes jeg nu ellers jeg hørte en del kritik af fra Socialdemokratiet, men jeg kan forstå, det er en ny politik.
Så vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen: Kommunerne har været i tvivl om, hvad en hjemmehjælpstime koster.
Det kan vi jo se nu, hvor de har indberettet til databasen.
Man har også syntes, at den måde, man skulle regne det ud på, var ny, for vi bad dem faktisk om at have alle overhead med.
Vi har brugt de samme beregningsmetoder, som vi bruger til kommunerne, for den daværende regering udvidede jo kommunalfuldmagten, sådan at man måtte passe grønne områder for hinanden og andre ting på det tekniske område.
Det er samme omregningsmodel, og det kom bag på mange kommuner, hvad en hjemmehjælpstime egentlig koster.
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
Jeg savner lige et svar fra socialministeren på det spørgsmål, om ministeren vil pålægge kommunerne, at de 500 mio. kr., der bliver afsat i årene fremover, også bliver brugt på de ældre.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-09:
Jeg går da ud fra, at ministeren ved, at kommunerne har opbygget specielle afdelinger til at administrere denne her ordning.
Det betyder, at de år efter år skal bruge bureaukrati, bruge medarbejdere til denne her administration, sådan at de 500 mio. kr. ikke bare er til rådighed til ekstra hjemmehjælp i det kommende år.
Det er jo altså virkeligheden.
Så vil jeg også godt sige om det udsagn, der kommer om, at kommunerne ikke havde overblik over, hvad hjemmehjælpen koster, at det var jo sådan, at hver eneste hjemmehjælpstime skulle visiteres, altså hver eneste time skulle godkendes, og
der har vel aldrig været nogen tvivl om, hvad disse timer løb op i i det kommunale budget, så man helt præcis vidste, hvad de kostede.
Det har der aldrig været nogen som helst tvivl om, men det gør man jo altså også til et eller andet mystisk.
Så må jeg også minde ministeren om, at i efteråret 2001 havde den daværende socialminister, hr. Henrik Dam Kristensen, faktisk et forslag om erstatningshjælp, efter at man havde set de problemer, der havde været i Københavns Kommune.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Nu synes jeg altså lige, man skal huske på, inden man maler en vis herre på væggen, at loven er 4 måneder og 9 dage gammel, i hvert fald den del, der handler om det frie valg. Derfor har den jo slet ikke udfoldet sig endnu, og jeg tror
Men jeg synes da også, det er vigtigt, hvis de ældre medborgere har haft det meget, meget dårligt og har oplevet, de ikke har fået en ordentlig service, at de så skal have mulighed for at vælge et andet firma.
Det var der altså nogle fremsynede kommuner, der havde gjort helt af sig selv, og det vil jeg ønske, der var mange flere, der havde gjort, sådan at den her lovgivning ikke var nødvendig.
Men det gjorde de ikke, og jeg mener, det er en fundamental ret for de ældre, at de frit kan vælge, hvem der skal komme og hjælpe dem med meget intime opgaver.
Der er kommet
bedre erstatningshjælp, hvor vi nu har strammet op på reglerne for, at man skal have erstatning for en ydelse, der er blevet aflyst, og det er noget, de ældre virkelig kan mærke.
Desuden er jeg også overbevist om, at vi har fået en mere kvalificeret hjemmehjælp, fordi man har gennemgået sit tilbud i den enkelte kommune: Hvad er det, vi giver?
Hvordan kan vi gøre det her bedre?
Og der, hvor man ikke har følt, man har fået kvalificeret hjemmehjælp, har man kunnet skifte til en person, man bedre kan lide, og som man mener udfører opgaverne bedre.
Vi kendte mønsteret fra de 17 kommuner, der allerede havde indført det i forvejen.
Så vil jeg også sige, at generelt koster det jo selvfølgelig penge, når et system skal ændre sig.
Det er en engangsinvestering.
Nu har man lavet den øvelse, at nogle har brugt konsulenter til at implementere loven, og det er klart, at det koster penge.
Jeg synes, man selv skulle have lavet den øvelse, men sådan er det nu engang, og jeg tror, at når den øvelse her er udført, det begynder at køre stille og roligt, og det er rutine i kommunerne, så vil man faktisk synes, det er meget rart, og at det er velfungerende.
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
Nu er grunden så lagt, nu har vi gennemskuelighed, og regeringen har jo varslet, at kommunerne modtager 500 mio. kr. hvert år i årene fremover.
Når der nu ikke er kunder til de her private leverandører, så kan man jo omsætte de 500 mio. kr. til mere tid, til mere kvalitet, til indflydelse på egen situation, og så er mit spørgsmål: Vil ministeren pålægge kommunerne, at de 500 mio. kr. bliver brugt på at gøre hjemmehjælpen og hjemmeplejen bedre for den enkelte ældre?
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Men vi kan jo ikke gå ind i hver enkelt kommune og følge op, hvor mange midler de har brugt der.
Det er da klart, at vi vil se, når regnskaberne kommer, hvordan det så er gået på ældreområdet, og tage en forhandling med kommunerne om, at de skal gå målrettet til ældreområdet.
Det vil da være med i de forhandlinger, vi skal have med KL til sommer.
Så det er ikke noget bluffnummer, selv om hr. Jens Peter Vernersen vældig gerne vil gøre det til det.
500 mio. kr. er altså 500 mio. kr. ekstra til kommunerne med en klar besked om, at de skal gå til et generelt løft på ældreområdet, og med den lovgivning, ældrepakken, der er lavet her, kan man ikke komme uden om, at det er en bedre service, man kommer til at tilbyde de ældre medborgere.
Til hr. Ole Stavad vil jeg sige, at vi altid er parat til at snakke med kommunerne.
Nu er det sådan, at hvis den lovgivning skal laves om før revisionen, så kræver det også, at de forligspartier, der har været med, indkaldes, men det kan vi tage stille og roligt.
Jeg synes, at kritikken har været lidt diffus, og det har mest været frustrationer over det arbejde, som faktisk nu er gjort, og som jeg synes var en god øvelse for kommunerne at komme ud i, for der var for lidt klarhed over det her område.
Jeg synes faktisk, det er godt, at vi nu har fået det delt op f.eks. i udføreopgaven og myndighedsopgaven, så det står klart for kommunerne, hvad det er, de skal gøre.
Det er en øvelse, man gør én gang, og den kræver nogle ressourcer, men på sigt, når de 500 mio. kr. altså bliver givet år efter år, behøver man jo ikke at gøre den øvelse igen. Så vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er nogen god idé, at kommunerne byder på tværs og løser opgaver for hinanden.
Kommuner er myndigheder, der skal ordne nogle elementære ting for borgerne.
Det er ikke
erhvervsvirksomheder.
Hermed sluttede spørgsmålet.