Holger K. Nielsen (SF), 2004-06-03:
Jeg har nu aldrig sagt, at det var grotesk, for det mener jeg ikke det var, men jeg har sagt, at det var sådan en ny rolle at have i betragtning af, hvad man har påstået var SF's økonomiske politik.
Det handler om, at vi jo havde en, synes jeg, frejdig diskussion om hele skattepolitikken og hele skattestopspolitikken, og efter vores opfattelse er det ikke særlig klogt af De Radikale og Socialdemokraterne at lægge sig fast på en variant af den skattestopspolitik, som den nuværende regering har lagt sig fast på, bl.a. fordi der er en række velfærdsopgaver, der skal løses, der er en offentlig gæld, der skal afvikles, og der faktisk er ting, der skal gøres.
Vi har det sådan, at vi synes, det er vigtigt at sige ærligt til folk, at velfærd koster noget.
Det, vi så siger, er, at vi skal have et skatteloft i stedet for.
Vi siger til vælgerne: Det kan godt være, at skatterne kommer til at stige en lille bitte smule, men det bliver ikke mere end det, der var niveauet i 2001.
Det tror jeg er en klogere politik, for folk kan jo godt gennemskue den der hule snak om, at man både kan få bedre velfærd og lavere skatter.
Det handler om, at man får nogle vækstrammer for de offentlige udgifter, som er på et andet niveau end dem, som denne her regering lægger op til.
Fru Gitte Lillelund Beck ved jo udmærket godt, at det er ude i kommunerne, man bestemmer de her ting.
Der er jo ingen af os, der har en forestilling om, at kommunalpolitikere pr. definition er onde mennesker, der ikke vil gøre noget for hverken børnene eller folkeskolen.
Derfor handler det i første række om, at man får nogle kommunale økonomiske rammer, som er realistiske, og som giver mulighed for, at man kan udbygge på en tilfredsstillende måde.
Hvis regeringen er villig til at snakke om det i de kommuneforhandlinger, der kører i øjeblikket, så synes jeg det kunne være meget, meget interessant.
Det er sådan den form for Venstresprogbrug, som er så typisk: Der er tale om skattestigninger for den danske befolkning på 115 mia. kr.!
Det ligger faktisk i vores skattepolitik, at langt de fleste mennesker får lettelser i deres indkomstskat.
Der er nogle højtlønnede, der vil få stigninger, men langt hovedparten vil få lettelser i deres indkomstskat, og derfor ligger der i vores skattepolitik en omfordeling af hele skattesystemet, men herunder også en mulighed for en mindre stigning af det samlede skattetryk, og det er netop for at kunne løse de velfærdsopgaver, som skal løses.
Som jeg sagde tidligere, kan folk jo godt gennemskue de her ting.
Jeg tror faktisk, at mennesker godt vil være med til at finansiere, at vi har ordentlige folkeskoler, at vi har ordentlige daginstitutioner, at vi har et ordentligt sygehusvæsen, at vi har en ordentlig ældreforsorg, at vi har en ordentlig kollektiv trafik.
Det siger vi ærligt; vi er et ærligt parti.
Nej, det er ikke sådan, vi tænker.
Vi tænker faktisk modsat af den måde, Venstre tænker på.
Vi tænker i, at der skal være penge til velfærdsforbedringer.
Derfor tager vi udgangspunkt i, hvad det er nødvendigt at gøre i fremtiden for at få en ordentlig folkeskole, for at få ordentlige daginstitutioner, for at forskningen får flere ressourcer tildelt, for at den kollektive trafik bliver bedre, for at få bedre forhold for børn i daginstitutionerne.
Der er faktisk en række ting, der skal gøres, og der påstår mine gode venner hos De Radikale og Socialdemokraterne, at de ting godt kan gøres inden for deres skattepolitik.
det helt fint for os.
Det er jo ikke sådan, at vi siger, at skatterne skal stige.
Det, vi bare siger, er, at det måske er dumt at låse sig fast på det her skattestop, når der er så mange ting, som det efter vores mening er nødvendigt at få gjort.
Det har meget at gøre med den værdikamp, som jeg også var inde på tidligere her i dag, at spørge
: Er det ikke vigtigere, at vores skoler er i en ordentlig stand, frem for at vi kan få en ekstra tur til Mallorca? Det er det, det drejer sig om.
Vi mener faktisk, det er vigtigt, at folkeskolen er i ordentlig stand.