Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-10-13:
Vi har allerede i den første store debat om Europa været inde på en række af de spørgsmål, som har foranlediget Enhedslisten til at rejse den forespørgsel, vi nu tager fat på, så lad mig derfor indledningsvis henvise til det, jeg sagde i den forbindelse.
Hovedoverskrifterne er som sagt asyl og indvandring og samarbejde herom, og som jeg gjorde opmærksom på, er det på netop asyl- og indvandringsområdet vigtigt at fastholde en række grundprincipper i samarbejdet, som vi selvsagt vil gøre opmærksom på: Der skal sondres klart mellem indvandring og asyl.
Det skal understreges, at reglerne både bør respektere Genèvekonventionen og give plads/rum til de facto-flygtninge,
altså flygtninge, som er personligt forfulgte, som er i nød.
Endelig for det tredje - det var det, jeg understregede kraftigt før, og jeg kan kun sige, at den debat, der lige har fundet sted, giver mig fornyet anledning til at understrege det - bør vi sende et klart signal imod diskrimination, fremmedhad og fremmedfjendskhed, og det gælder, uanset om der er tale om ideer, der omfatter oldeforældre, bedsteforældre eller forældre. Tanker af den karakter er diskriminatoriske, er fremmedhadske, er fremmedfjendske.
De hører ikke hjemme i det danske samfund og vil aldrig nogen sinde få grobund i det danske samfund.
Partier, der bruger den slags argumenter, medvirker til at piske had frem.
Det ønsker vi ikke.
Der er heller ingen grund til at bruge dem som politisk magnet i Danmark.
Heldigvis har vi også gennem tiden oplever, at det godt kan være, at det kan trække lidt til at begynde med, men det bliver hurtigt uendelig frastødende.
Desværre har vi jo også, som jeg sagde det før, set eksempler i historien - sådan som vores kolla udenrigsministeren fra Tyskland også gjorde opmærksom på - på forfærdelige perioder, og derfor er det, vi reagerer konsekvent og direkte, og det vil vi gøre hver eneste dag, hvert eneste minut, det har relevans, når vi diskuterer politik.
Menneskesyn af den slags hører ikke hjemme i Danmark og i det danske demokrati og vil aldrig få fodfæste.
Når det så er det sagt, er det klart, at vi på asyl- og indvandringsområdet også vil gå i gang med at skabe et grundlag for at reducere den indvandring, som vi jo i en periode har set fra lande, der er fattige, og som derfor ikke kan betegnes som en indvandring af de facto-karakter eller inden for Genèvekonventionen, ved, at de fattige lande så får en særlig bistand fra Europa.
Det arbejde er nu her i løbet af 1999 gået i gang i den såkaldte højniveaugruppe, og der er faktisk lavet handlingsplaner for de fem lande, som jeg nævnte før.
Lad mig bare lige nævne dem igen: Afghanistan, Marokko, Somalia, Sri Lanka og Irak.
Her afgiver man en foreløbig rapport, også for Albanien og nærområdet omkring Albanien.
Det er jo alle lande og områder, hvorfra tilvandringen til Europa er karakteristisk, men hvor vi ikke uden videre kan sige, at der er tale om flygtninge. Målet er klart nok at reducere flygtninge- og indvandringspresset på Europa, og det er sådan set også legitimt nok, hvis vi vel at mærke gør det med de økonomiske og bistandsmæssige midler, der nu lægges op til. Handlingsplanernes tyngdepunkt ligger derfor på udviklingsbistand, på konfliktforebyggelse og på fremme af demokratisering og menneskerettigheder.
Og det synes jeg er meget sympatisk og den rigtige måde at gøre det på og vel også den, der falder i god tråd med, hvad i hvert fald et flertal af partier her i Folketinget mener - der er enkelte partier, der ser anderledes på det - når vi netop skal sikre menneskelighed og sikre, at man kan vokse op i sit eget land og kæmpe for det, man nu politisk går ind for.
Filosofien er enkel, men rigtig.
Vi skal ikke kun behandle symptomerne, men også tage fat på årsagerne til, at folk flygter eller emigrerer, og det vil først og fremmest sige, at vi skal hjælpe til at forbedre levevilkårene i lande, hvorfra der kommer mange flygtninge og indvandrere.
Det andet er så kampen mod illegal indvandring og især mod menneskesmugling, som jeg synes er noget af det mest afskyelige, vi ser på de felter her.
Det er organiserede kriminelle, som spekulerer i folks ulykke, som groft udnytter de mennesker, der håber på en bedre fremtid.
Her må det politimæssige og strafferetlige samarbejde styrkes.
Alle lande må have de nødvendige midler til at bekæmpe den type kriminalitet på en koordineret måde.
Det er det, der nu også tages op i Europolsammenhæng.
Der er altså ikke tale om et Fort Europa.
Der er tale om, at vi hjælper de lande, hvorfra tilstrømningen kommer, som har rod og grund i fattigdom, som har grund i indre politisk og religiøs uro, som har grund i destabilitet, og hvor vi så går ind og siger: Lad os prøve at skabe en mere stabil udvikling. Så til det andet område, det europæiske retsområde, dvs. civilret og strafferet: Her er det så, vi prøver at udvikle et samarbejde med hensyn til adgangen til retsvæsenet, det vil sige borgernes mulighed for at få en effektiv retsbeskyttelse, hvis man er fra et andet EU-land, men opholder sig i et EU-land i øvrigt.
Her er bl.a. fremhævet ordentlig information om ens rettigheder og om, at man kan få oplysninger på et sprog, man forstår.
Meget fornuftigt og, så vidt jeg kan se, også i de fleste borgeres interesse.
Under den overskrift vil vi så fra dansk side især pege på to forhold: For det første, at ofre for forbrydelser kan få advokatbistand, og at de også om nødvendigt kan få erstatning fra staten.
Sådan er reglerne i Danmark, som jeg sagde det før, og det gælder også for borgere fra andre lande, der bliver ofre for forbrydelser i Danmark.
Vi synes, at andre lande burde indføre tilsvarende regler, så danskere, der bliver ofre for en forbrydelse i udlandet, sikres lige så gode vilkår. Det andet, vi gerne vil nævne, er kvaliteten af EU-lovgivningen på det civilretlige område.
Den må sikres.
Når det f.eks. drejer sig om forbrugerspørgsmål, er det vigtigt, at man giver sig den fornødne tid til at lave klare og letforståelige tekster, ellers bliver det urimeligt vanskeligt at omsætte teksterne i national lovgivning - også for at sikre borgernes retssikkerhed.
Selv om det ikke altid er synligt, så foregår det, og det er vigtigt at få bekæmpet, og det er den grænseoverskridende kriminalitet.
Jeg nævnte før miljøkriminalitet.
Vi vil fra dansk side slå et slag for, at vi får udvidet Europols mandat til også at dække det område - et forslag til rammeafgørelse om at få udbygget samarbejdet og en stærkere indsats i de enkelte lande.
Vi ser i øjnene, at det her arbejde er op ad bakke, det er ikke det, der står i centrum for alle medlemslandenes interesser.
Der bliver meget at kæmpe for.
Der er nogle lande, der siger, at vi skal passe på ikke at overbebyrde Europol med nye arbejdsopgaver.
Det kan man måske nok argumentere for lige nu, men omvendt, er det naturligt, at Europol også påtager sig en opgave, der hedder samarbejde og bekæmpelse af grænseoverskridende miljøkriminalitet.
Derfor vil vi presse på, når nu lejligheden er der, og det er den i Tammerfors.
Så har jeg nævnt forebyggelse af forbrydelser, og jeg har nævnt, at Storbritannien, Sverige og Danmark har fremlagt et papir om kriminalitetsforebyggelse og bekæmpelse af ungdomskriminalitet.
Her er der tale om gensidig inspiration; der er altså først og fremmest tale om, at vi lærer af hinanden, at vi uddrager de bedste erfaringer, og at vi prøver at indføre en systematik, hvor vi netop udveksler: Hvad virker, hvad virker ikke, og hvordan kan vi blive bedre til at forebygge? Ikke for, med andre ord, at EU på nogen måde skal overtage ansvaret for kriminalitetsforebyggelse, tværtimod, det bliver i landene.
Forebyggelse er og bliver et ansvar for de enkelte lande, men derfor kan vi godt udveksle erfaringer, og det er præcis det, justitsministeren har lagt op til fra Danmarks side, og som flere andre lande har udtrykt sig positivt over for.
Så vil jeg nævne den økonomiske kriminalitet.
Igen: En utrolig og uhyrlig professionalisering af økonomisk kriminalitet finder sted i de her år: hvidvaskning af penge, selskabstømmeraktiviteter, organiseret narkokriminalitet.
Og her er vi nødt til at sige i Tammerfors: Vi har et problem, for der er nogle af EU-medlemslandene, som ikke altid er hjælpsomme; jeg har sagt det lige før i forbindelse med skatte- og afgiftsområdet.
De har nemlig i deres lovgivning nogle regler, som gør, at de ikke kan hjælpe f.eks. danske politimyndigheder, når de prøver at spore udbyttet fra kriminalitet begået i Danmark.
Det går simpelt hen ikke længere i en verden som den, vi har i dag.
Man kan i dag flytte penge på få sekunder ved at trykke på et sæt taster på en computer; så må midlerne til at spore penge, der stammer fra kriminalitet, også følge med.
Jeg synes også, det er et problem, når nogle lande ikke råder over tilstrækkelig effektive redskaber til at hjælpe i de tilfælde, hvor deres egen lovgivning gør det muligt.
Her har vi i Danmark et system, der gør det muligt, nemt og hurtigt at få fundet frem til personer eller selskaber, der råder over bankkonti, hvor der står meget på.
Med andre ord: Vi så gerne et sådant samarbejde udbygget. Hovedemnerne bliver dem, jeg har beskrevet, og oven i det kommer så udvidelsen, som jeg netop nævnte før i den statusrapport, kan man kalde det, som Kommissionen har arbejdet på.
Og endnu en gang vil jeg, som jeg sagde det før, også føle mig meget stærkt forpligtet til at gøre opmærksom på spørgsmålet om fremmedfjendskhed og fremmedhad og de politiske partier i Europa, som er tilhængere af den slags.
Alt i alt tegner det til at blive et vigtigt topmøde,
ikke et topmøde vi må forvente de store, detaljerede, konkrete resultater fra, men et topmøde, som sætter en retning, som sætter en ambition på felter, vi i allerhøjeste grad har en interesse i at få et bedre samarbejde på.
Alt i alt: en bedre indsats imod miljøkriminalitet, imod økonomisk kriminalitet, en bedre indsats mod menneskesmugling og en bedre indsats for at tage fat om roden på flygtningeproblemet, årsagerne til flygtningeproblemet, og endelig en klar fælles holdning om et menneskesyn, der er til at leve med, og ikke en fremmedfjendskhed, som vi har set eksempler på her i dansk politik, desværre, i de senere dage og timer.