Line Barfod (EL), 2005-10-13:
Da Enhedslistens ordfører, hr. Jørgen ArboBæhr, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Generelt ser Enhedslisten dette forslag som en lille forbedring af den situation, der er på området, og derfor kan vi godt støtte forslaget.
Især hæfter vi os ved, at rettighederne for forældre på orlov, der vender tilbage til jobbet, slås fast, at der indføres bedre mulighed for godtgørelse, altså ophævelse af maksimumgrænsen for erstatning, og så pointeringen af princippet om, at det offentlige aktivt skal indtænke ligestilling i planlægning og forvaltning, altså det, der med et fint nyt dansk ord hedder mainstreaming.
Lovforslaget er, som andre har været inde på, en minimumsimplementering af et EU-direktiv.
Det understreges jo mange gange i det høringsnotat, vi har fået, og betyder, at flere af de forslag, der er kommet til at præcisere reglerne, afvises.
Som eksempel har AC i deres høringssvar foreslået, at loven skal præciseres, så det bliver tydeligt, at loven også omfatter chikane og mobning mellem personer af samme køn.
Vi synes godt, man kunne lave den præcisering i loven, så man også, når man læser loven, kan se, at retstilstanden er sådan.
Vi synes, det er lidt mærkeligt at henvise til, at det skulle være et brud på minimumsimplementeringen, at man præciserer lovteksten.
Noget andet er så, at flere i høringssvarene har udtrykt bekymring for formuleringen i § 1, stk. 3, hvor der står: »Direkte forskelsbehandling på grund af køn foreligger herunder ved enhver form for negativ forskelsbehandling i forbindelse med graviditet og under kvinders 14 ugers fravær efter fødslen.«
Flere er i høringssvarene er bange for, at den formulering mod hensigten kan komme til at betyde indskrænkning i rettighederne, fordi man er bange for, at beskyttelsen så ikke kommer til at gælde ud over de 14 ugers orlov.
Og derfor vil vi gerne høre, om ministeren vil garantere, at den formulering i lovteksten ikke betyder nogen forringelser af rettighederne, og også høre, om ministeren vil være villig til at ændre på lovteksten, så det bliver meget tydeligt, også i lovteksten, at der ikke er tilsigtet nogen forringelser.
Så er der så det, som det også er påpeget flere steder, at EU-direktivet faktisk kræver, at der oprettes organer, der kan fremme, evaluere og overvåge arbejdet med ligestilling.
Det er jo noget, vi har diskuteret flere gange før.
Og vi håber, det snart kan lykkes at få et flertal for at få et organ, der faktisk også kan tage nogle af de her sager med større styrke, end det sker i dag.
Men altså samlet set støtter vi forslaget.
EU's ligebehandlingsdirektiv for køn er fra 1976 og blev i 2002 ændret ved det direktiv, vi står for at skulle gennemføre i dansk ret.
I den mellemliggende tid har vi set ny EU-regulering på arbejdsmarkedet med forbud mod forskelsbehandling efter andre kriterier end personernes køn, direktiver, som vi i Danmark har gennemført med den danske forskelsbehand lingslov.
Mere end 50 domme er nu også afsagt af EF-Domstolen på ligebehandlingsdirektivets område.
Det er denne retsudvikling, som danner baggrund for direktivændringen.
Den kan altså ses som en modernisering af det nu næsten 30 år gamle direktiv og en kodificering af de fortolkninger, der er afklaret gennem retspraksis.
Ændringerne i det underliggende direktiv for vor danske ligebehandlingslov må uvægerligt også føre til tilpasninger og kodificeringer i loven.
Samtidig indeholder lovforslaget en præcisering af retten til at vende tilbage efter endt forældreorlov i overensstemmelse med den europæiske rammeaftale, der er indgået af de europæiske arbejdsmarkedsparter og efterfølgende ophøjet til generelt EU-direktiv.
Hovedindholdet i lovforslaget er dermed særlig: for det første en indsættelse af legale definitioner for direkte og indirekte forskelsbehandling, sexchikane og anden chikane i relation til en persons køn, for det andet en præcisering af forældres ret til at genindtræde i deres stilling efter barsel- og forældreorlov i medfør af loven og for det tredje en ophævelse af lovens lofter for godtgørelsesniveauet.
I overensstemmelse med det danske princip om minimumsimplementering, som bl.a. har til formål at værne om den danske arbejdsmarkedsmodel, herunder overenskomstsystemet og parternes mulighed for selv at gennemføre direktiver ved egne overenskomster, går lovforslaget ikke videre end de underliggende direktiver.
Det er min opfattelse, at vi med ændringerne får mere tydelige regler og dermed også et forbedret beskyttelsesniveau i ligebehandlingssager, herunder ved at indsætte mere præcise definitioner af sexchikane og ved udvidelsen i lovens anvendelsesområde.
Jeg vil slutte med at takke de ordførere, der allerede har kunnet støtte forslaget, og jeg er sikker på, at uafklarede spørgsmål vil kunne løses under udvalgsbehandlingen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning