runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Jeg antydede slet ikke, at finansministeren havde glemt at fortælle kommunerne den 22. november, hvad det var, der var på banen.
Det antydede jeg slet ikke.
Det var finansministeren selv, der antydede det.
Jeg sagde den 24. november, den dag, hvor anmærkningen skjult oversendes til Folketinget.
Den dag kunne man jo lige så godt have vedtaget at fremsætte et lovforslag.
Så det er et bevidst valg den 24. november, at i stedet for et forslag, der kan komme til almindelig behandling i Folketinget med offentlig debat og med mulighed for høringer, foretræde og ændringsforslag, laver man en anmærkning med de begrænsninger, der er i behandlingen af det, som vi har drøftet så grundigt i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, og det er rigtigt, at vi er nødt til at spørge igen og igen og blive ved, til vi får svaret: Hvorfor valgte finansministeren sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti, at det skulle ske i form af en anmærkning og ikke et lovforslag?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jeg vil ikke sige, det er skjult eller fordækt, det er vel halvanden A4-side.
Det kan ikke være et mere synligt ændringsforslag, og det var altså ikke besluttet den 22. november.
Hvad er det, vi i givet fald kan gøre?
Der ønskede vi at få en hjemmel.
Sådan forholder det sig, og det mener jeg for så vidt ikke der er noget mærkeligt i.
Jeg har ikke noget ønske om, at man i 2007 kan stille spørgsmålet: Hvorfor gjorde man ikke det, som man burde have gjort, da man kunne se, det skred?
Altså underforstået, at kommunerne ikke havde nået målet.
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Senest den 24. november vidste finansministeren, at man ville gribe ind på en måde, som man aldrig før havde hørt om, nemlig i form af en bemyndigelse til vilkårligt at gribe ind i kommunernes budgetter og tage af deres kasser.
Så er spørgsmålet bare igen: Hvorfor skal det ske skjult og fordækt og uden mulighed for en ordentlig debat i Folketinget, uden mulighed for, at Folketinget kan stemme til det konkrete indgreb?
Hvorfor vedtog man i regeringen sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl at gøre det som en tekstanmærkning i stedet for at fremsætte et lovforslag, for det var der jo rigelig tid til fra den 24. november og frem til, at det skal træde i kraft den 15. februar.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jeg må bare konstatere, at hr. Niels Helveg Petersen har brug for at komme med insinuationer.
Jeg tror, at det var den 8. november, hvor der var en melding fra KL, at nu havde de det første egentlige, sådan mere konsoliderede overblik over, hvor budgettallene hørte hjemme i det enorme udredningsarbejde, der ligger for egentlig overhovedet at finde ud af, hvilke tal der hører til hvor, og i øvrigt de kontakter, der hele tiden er med kommuner, der mangler at indberette.
Den sidste kommune blev, så vidt jeg ved, indberettet den 7. november.
Den 8. november meddelte KL, at nu mente de, at de havde et sådan første overblik, og den 10. november sendte de et brev til mig.
Den 10. november, før vi overhovedet havde fået brevet fra KL, havde vi selv sendt et brev til KL, at nu ville vi gerne have et møde.
Det blev også sagt til pressen efterfølgende, at de overskridelser, der tegnede sig, var uacceptable.
Den 22. november havde vi mødet med KL, og da havde regeringen ikke truffet beslutning om, hvordan vi, om jeg så må sige, ville håndtere det.
Det var der, vi første gang ventilerede, at det ønske, vi havde til kommunerne, var, at man åbnede budgetterne.
Mit spørgsmål til KL var: Hvad vil I gøre ved det?
Og konklusionen var så den, at de ville åbne budgetterne.
Det er efterfølgende et ønske for at give det her rygstød og forsikre, at det ikke skrider, at vi altså ikke kan vente til den 15. februar med at sige, hvad regeringen egentlig agter at gøre.
Det er det, og det er beskrevet meget tæt i de tekstanmærkninger.
Så der er overhovedet ikke noget som helst, der er lusket eller på anden vis tilbageholdt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Jamen det tror jeg er rigtigt opfattet.
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-08:
Jeg vil godt spørge hr. Helveg Petersen for at være helt sikker på, at jeg har forstået det, der er blevet sagt her fra talerstolen, korrekt, om det, der egentlig ligger i de udtalelser her, er en kritik af, at det ikke blev meldt ud forud for kommunalvalget, hvor man var klar over, at de her overskridelser var sket.
Det andet, der ligger i det, hvis jeg har hørt rigtigt, jeg er bare lidt i tvivl,
er, at også den måde, hvorpå man agter at gøre det i form af beføjelsen, burde have været meldt ud, så man havde kendt præmisserne.
Var det sådan, jeg måtte opfatte hr. Niels Helveg Petersens udtalelser?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Der er en afgrund til forskel på i generelle vendinger at sige, at der skal gribes ind, hvis ikke aftalerne bliver holdt, og så det indgreb, der nu kommer.
Det vil jeg fastholde.
Jeg havde aldrig forestillet mig, at de sådan lidt runde bemærkninger, der var fremkommet også fra regeringens side, om nødvendigheden af at overholde aftaler osv., ville udmønte sig i en beføjelse til at nedskære statstilskuddet til den enkelte kommune efter gennemgangen af budgetterne.
Det havde jeg virkelig ikke forestillet mig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Den henvisning kan ikke gives, i hvert fald ikke fra min side, for jeg har selvfølgelig ikke på noget tidspunkt forholdt mig til, hvilken metode man skulle bruge.
Det, hr. Helveg Petersen jo angriber, er det her med, at man ikke før kommunalvalget ville være ved, at hvis der var betydelige overskridelser, så skulle det have nogle konsekvenser.
Det, hr. Niels Helveg Petersen har brugt taletid på at forklare, er, at der nok er et eller andet lusket omkring det.
Det synes jeg er urimeligt, når man kan konstatere, at det ved adskillige lejligheder før kommunalvalget er blevet gjort klart, at hvis de rygter, der var om overskridelser i en betydelig størrelsesorden, var sande, så ville der ske noget.
Når vi selv har taget det ind i finanslovdrøftelserne i en aftale, der bliver lavet og offentliggjort inden kommunalvalget, så synes jeg simpelt hen ikke, det er rimeligt, at hr. Helveg Petersen behandler det ud fra, at der nok er et eller andet med, at ingen ikke ville tale om det før kommunalvalget.
Det var der, og det var vi faktisk nogle der gjorde.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jeg sagde også tidligere, at jeg går ud fra, at de, der er valgt til kommunalbestyrelser, har ét ønske, og det er, at de aftaler, som Kommunernes Landsforening på kommunernes vegne har indgået, og som er godkendt i Kommunernes Landsforenings bestyrelse, overholdes.
Det går jeg ud fra enhver er besjælet af.
Hvis man ikke er det, så må jeg sige, at så er det aftaledelen, der står for fald.
Min forudsætning er selvfølgelig at sige, vi har et fællesskab om det at leve op til et ansvar, som vi selv styrer i kommunerne.
Hvilke kommuner der går op, og hvem der går ned, hvem der bruger mere, og hvem der bruger mindre, blander jeg mig ikke i, blot resultatet egentlig er det, vi har aftalt.
Der er den hjælpende hånd KL selv.
Det er deres egen bestyrelse, deres formandskab, der skal sikre, at det hele går op, således at det, der er aftalt, også leveres.
Det er sådan set min interesse.
Så har jeg sagt, at efter de informationer, jeg har, kom der i virkeligheden den erkendelse fra KL, at på et mere konsolideret grundlag havde man nu et overblik over, hvordan tallene så ud den 8. november.
Det blev i hvert fald meddelt Finansministeriet.
Det overblik har vi så også i ministeriet, og derfor skriver jeg den 10. november.
Det er altså egentlig den tid, det tager.
Så det er den tid, det egentlig tager i et sådant system.
Altså, beslutningen er taget den 9. og sendt den 10. i et brev underskrevet af mig.
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-08:
Jeg går ud fra, at finansministeren også har den opfattelse, at kommunalbestyrelserne måtte gå til valg på reelle økonomiske rammer, og derfor havde det selvfølgelig været interessant, hvis man havde meldt ud, hvad der var den reelle økonomiske ramme og ikke det, der var vedtaget i budgetterne, da der jo altså åbenbart er en ret betydelig forskel på de to forhold.
Så det havde jo været en anden diskussion, man i givet fald så ville kunne have ført.
Men jeg kan forstå på finansministeren, at han ej heller på det møde, man holdt, fandt det nødvendigt at orientere de kommunale organisationer om, at finansministeren ønskede denne fremgangsmåde.
Det synes jeg er beklageligt, alene fordi de jo så i givet fald ville have kunnet protestere og møde op inden den behandling, vi har af finanslovens ændringsforslag i dag, og have givet deres mening til kende.
Det kunne jo også have haft betydning for regeringspartierne.
Hvad er baggrunden for, at finansministeren ikke mente, at de kommunale organisationer skulle orienteres?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jamen jeg skal nok fortælle de kommunale organisationer, hvis ikke de har fundet ud af det, at jeg har ønsket den hjemmel, som jeg har fået af Folketinget, for at give det rygstød også til KL, at aftalen i virkeligheden kan have en vis alvor for KL, når det gælder om at få det her til at falde på plads.
Svend Auken (S), 2005-12-08:
Efter at finansministeren har malet sig selv og flertallet ind i et hjørne, undrer jeg mig over, om finansministeren tænker over det gamle ord, som står i den hellige skrift, at den, der overvinder sig selv, er større end den, der indtager en stad.
Kunne finansministeren nu ikke gøre Folketinget, os alle sammen, den tjeneste at overvinde sig selv?
Fra alle sider i oppositionen lyder der appeller til ham om at give sig og lade Folketinget få medindflydelse på udnyttelse af den beføjelse, han mener det er nødvendigt at have.
Hvorfor kan finansministeren ikke bøje sig?
Han må da vide, at det her trækker lange spor, vil være med til at forgifte samarbejdsklimaet og de demokratiske spilleregler i Folketinget.
Karen J. Klint (S), 2005-12-08:
Så vil jeg gerne spørge videre, for hr. Kristian Thulesen Dahl har jo hele tiden sagt, også i dag, at vi skal forholde os til de historiske fakta.
Nu siger ordføreren, at det er staten, der betaler hele Kræftplan II.
Så vidt jeg husker teksten i Kræftplan II, er det noget med omkring 1,2 mia. kr., der bliver sat af til forbedringer på kræftplan.
Er det så ikke historisk korrekt, at de 600 mio. kr. er en låneadgang, man giver amterne?
Så er det jo lidt billigt for staten at give en omgang, hvis det bare er en adgang til at låne i stedet for at betale ved kasse et.
Er det ikke korrekt, at Kræftplan II i høj grad bygger på, at amterne får en låneadgang og ikke fuld kompensation fra staten?
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Hvordan er det nu, de her to anmærkninger, vi har debatteret det meste af dagen, er lagt frem?
Vi har spurgt til det i Finansudvalget, og vi har spurgt til, hvornår offentligheden fik kendskab til, at man havde så vidtgående ændringsforslag på vej igennem Folketinget.
Hvordan er den offentliggørelse så?
Hvordan er den åbenhed, vil jeg gerne spørge finansministeren om.
Jo, den går ud på, at vi får et papir over på 146 sider, hvor man på side 31 kan se denne her anmærkning.
Og hvad er de her 146 sider så for noget?
Jo, det er som sagt regeringens konjunkturbetingede ændringsforslag.
Det er forslag – hvis jeg kan få opmærksomhed fra finansministers side – der går ud på, at der er ændret skøn vedrørende kulbrinteskatten, fordi olien er steget i pris.
Det er ændret skøn over renteudgifter, fordi renten har ændret sig.
Det er ændret skøn over forskellige poster, fordi valutakurser har ændret sig
Det er ændret skøn over chokoladeafgiften
, fordi vi har spist mindre chokolade.
Det er den type tekniske ændringsforslag, der er på 146 sider.
Og så står der på side 31, at i øvrigt vil finansministeren have lov til at tage 3 mia. kr. fra kommunerne og amterne.
Det har intet med åbenhed at gøre.
Det er forkert at tale om åbenhed.
Det er det modsatte.
Det er sket i dølgsmål.
Det er misvisende.
Det her gjorde regeringen og Dansk Folkeparti alt hvad de kunne for at holde skjult så længe som muligt, så der kun var nogle ganske få dage, inden vedtagelsen sker i dag her i Folketinget.
Det er skammeligt.
Hermed sluttede forhandlingen om ændringsforslagene.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Det har jeg i hvert fald aldrig set, og det kom i hvert fald også helt bag på Kommunernes Landsforening.
Der er ingen, der har været forberedt på den løsning, som man trækker op af hatten få dage efter, at man har et møde med Kommunernes Landsforening.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Rettidig omhu er at bruge den viden, man har om, hvad der skete i 1970.
Det har vi gjort, og det har været grundlaget for de samtaler, vi har haft med Kommunernes Landsforening, og de appeller, vi har givet
: Tag nu og vend hver en krone, lad nu være overhovedet at sætte noget i værk på kort sigt, som ikke skal anvendes på lang sigt.
Det er sagt hele vejen, den appel er givet hele tiden til kommunerne, og jeg har gjort det ved mange lejligheder: Tag nu at være opmærksom.
Alle de steder, hvor man har sagt, det koster mange penge, har jeg sagt: Tag nu at være sparsommelig, vend hver en krone, vær meget omhyggelig.
Der er givet sammenlægningsudvalgene en mulighed for egentlig at styre det med de appeller, der har været baseret på den viden om, hvordan det var.
Så har jeg haft en forventning om, at man så også har lagt budgetter efter den appel, der er givet om nu at være meget omhyggelig, lade være med at bruge flere penge end det, der er absolut nødvendigt, for man får brug for dem siden hen.
De appeller er givet, og derfor har man sagt, lad os så se, hvad der rent faktisk er besluttet.
Det, vi i virkeligheden har gjort, er, at vi tager højde for det, og det er også her, vi viser rettidig omhu.
Jamen det er sådan, at regeringens syn på aftalesystemet er, at aftaler skal overholdes.
Det er da ikke utroligt, at det er regeringens syn på aftaler.
Det har en særlig appel i 2006, fordi man godt ved, hvordan det ellers foregår, når kommuner ophører med at eksistere, nemlig at man viderefører en regning, eller at man på anden måde har truffet nogle beslutninger, som man måske føler andre skal betale for, og det er nøjagtig det, der afspejler sig i budgetterne.
Men vi venter altså med at have den forventning om, at det kunne gå galt, til vi ser budgetterne, for det er jo en indikation af, hvad det egentlig er, der er tale om.
Det er jo nok rigtigt, at havde man valgt budgetter, der svarede til aftalen, jamen så er det klart, at jeg ikke havde bedt om den hjemmel, for der ville den viden, vi ville få om aftalens overholdelse, først komme i 2007, før ville vi jo ikke vide, om man rent faktisk havde efterlevet budgetterne.
Nu ved vi up front, at hvis man udnytter de budgetmuligheder, der er vedtaget, så skrider den samlede økonomi, så får vi et niveau, som ingen ønsker sig i den finanspolitiske aktivitetsvirkning.
Derfor er det altså, at vi i virkeligheden nu skal vise rettidig omhu, og det gør vi også.
Så håber jeg, at alle appellerer alle vegne til, at kommunerne nu, om jeg så må sige, i samtale med sig selv finder ud, hvordan de overholder aftalen.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-08:
Finansministeren indrømmede over for fru Marianne Jelved for forholdsvis kort tid siden, at aftalerne mellem KL og regeringen ikke har været holdt i den her regerings levetid. Samtidig fortæller finansministeren os, at det her har været forventet i ca. 35 år, nemlig at man ville gentage den adfærd, der var i forbindelse med sidste kommunalreform.
Alligevel har man ikke sørget for at skaffe sig den her hjemmel, som man nu finder helt naturlig, rimelig og hensigtsmæssig, i forbindelse med lovgivningen om strukturreformen.
Var det, fordi man ikke syntes, det var hensigtsmæssigt at have sådan en hjemmel før kommunalvalget, fordi det faktisk ville have blotlagt regeringens syn på aftalesystemet og på de lokalt valgte, nemlig at man hverken regner det ene eller det andet for noget, men kun sin egen magt til at gribe ind og styre direkte.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jamen det er det jo lige præcis, fordi det er den virkelighed, der er omkring tekstanmærkninger.
Det fremgår af Rigsrevisionen, og det fremgår af Justitsministeriet, at det i virkeligheden er en sag, der kan løses ved en tekstanmærkning, men det kan ikke gøres vedvarende.
Det er en enkeltstående foranstaltning.
Når jeg ønsker det enkeltstående, så er det, fordi 2006-året er ganske specielt, fordi der er et samspil mellem nogle selvstændige kommuner, der i virkeligheden også er undergivet et ansvar for et sammenlægningsudvalg, fordi de efter den 1. januar 2007 er en ny kommune.
Derfor er de spilleregler, der kommer til at gælde fremover, jo ikke det, der overhovedet drøftes her i forbindelse med en tekstanmærkning.
Vi vil i virkeligheden forhandle og aftale med Kommunernes Landsforening, hvordan vi håndterer det her fremover.
Derfor er det sådan, at det er inden for de regler, der gælder, og den anvendelsesmulighed, der er for tekstanmærkninger, og det fremgår af alle lærde skrifter, som vi gør brug af, at det er fuldt legalt.
Det kan et flertal lide og et mindretal ikke lide, og sådan er politik.
Jeg forventer, at det er sådan, at når man oversender orienterende aktstykker, så bliver man vel kaldt i samråd, det ville jeg forvente, og der går jeg ud fra, at jeg der forelægger – i stedet for ordet forelægger, kan jeg sige redegør for – hvad det egentlig er, der ligger bag det, regeringen har valgt at ville gøre.
Det kan være, jeg vil bruge ordet redegøre i stedet for forelægge.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Nu ved jeg så ikke, hvordan jeg skal forstå det seneste svar, for det, finansministeren synes at indikere, er, at der bliver tale om en egentlig forelæggelse.
Men det er da så et skred.
Så har vi brugt mange timer på at diskutere frem og tilbage.
Skal vi nu opfatte det, som om finansministeren er på vej med en egentlig forelæggelse?
Det ville da være glædeligt.
Det ville da være rigtig glædeligt.
Lad mig til sidst spørge: Hvis det her er så klogt, som finansministeren lægger op til det er, hvorfor er det så en engangsforestilling?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Det mener jeg det er, for når det er sådan, at det rent faktisk præsenteres for Finansudvalget, så er der mulighed for, at hr. Morten Helveg kan give udtryk for alle sine synspunkter og også fortælle, at han støtter, fordi han synes, det i givet fald er en god idé, at man har styr på økonomien.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Jamen jeg synes, det her er helt mærkværdigt, må jeg sige til finansministeren.
Over for hvem?
Lydhør over for det fasttømrede flertal, man har haft på forhånd.
Man har da ikke været lydhør over for nogen som helst af de i øvrigt velmente råd, som vi andre har forsøgt at give i løbet af dagen i dag.
Så hvad er det for en form for lydhørhed?
Det er da mindst en klap for øjet, måske to, og så fingrene solidt plantet i begge ører.
Det er da ikke lydhørhed over for at tage det alvorligt, hvad andre mener, og i øvrigt have respekt for saglige indvendinger.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Sagen er den, at vi har lavet en aftale med kommunerne, som Folketinget har sagt at det står bag, og så er ønsket, at den aftale overholdes.
Det er nu engang sådan, at det ikke er hr. Svend Auken, der har ansvaret.
Det falder tilbage på regeringen og finansministeren, hvis der er et skred.
Så kan man sige, nå ja, det var regeringen, og det hele skred.
Vi ved nøjagtig, hvordan det gik i 1970, vi ved, at udfordringen er, at kommuner ophører med at eksistere og bliver en del af et større fællesskab.
Vi ved nøjagtig, hvilke faresignaler man skal lytte til, og vi ønsker altså bare ikke at være passive.
Derfor er det lige præcis det år, hvor der er brug for, at der er en hjemmel til i givet fald at kunne skride ind, og det er den hjemmel, jeg har søgt om.
Så har jeg været lydhør over for de synspunkter, der har været om, hvordan man i virkeligheden informerer om, hvad det er, man agter at gøre, forklarer modeller, og hvorfor og hvordan det i øvrigt vil finde sted.
Så kan Finansudvalget sige, at det ikke vil støtte det.
Så det vil altså ikke, om jeg så må sige, udmøntes i modstrid med det, der er et ønske af et flertal i Folketinget.
Svend Auken (S), 2005-12-08:
Det er noget meget afgørende i et folkestyre, at der er respekt for regler, og at der bliver vist hensyn til mindretallet.
Det nuværende Præsidium under vores nuværende formand lægger meget stor vægt på den opgave at være, om jeg så må sige, folkestyrets gårdvagt.
Jeg tror ikke, det er forkert at sige, at der har været en meget stærk appel til finansministeren om at vise hensyn til de mange synspunkter, der er fremført i Folketinget, en meget, meget, meget stor interesse, en meget stærk appel til finansministeren.
Er det så klogt bare at sige: Jeg har magten, jeg har hr. Kristian Thulesen Dahl, og han har Dansk Folkeparti, og de har flertallet sammen med os.
Nu bestemmer vi.
Var det ikke klogere at give sig og lave en aftale med os andre om det her punkt?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jamen der er ikke tale om at give sig.
Der er tale om, hvorvidt der er den nødvendige rygdækning, den nødvendige alvor i det, vi egentlig beder KL og kommunerne om, nemlig at genåbne budgetterne.
Sådan er det.
Jeg har sagt før, at det er en hjemmel, jeg har ønsket mig, og jeg mener, der er fundet en rigtig, forsvarlig løsning også med de synspunkter, som jeg i øvrigt giver udtryk for, nemlig at jeg er sikker på, der er et flertal i Folketinget for den måde, vi i givet fald, hvis det overhovedet er nødvendigt, vælger at gribe ind på.
Men mit ønske er, at kommunerne selv løser den opgave, og jeg håber så, at alle i Folketinget går ud og appellerer til, at kommunerne nu tager ansvaret alvorligt og sikrer, at når vi når den 15. februar, så har kommunerne levet op til den aftale, de har indgået.
Det håber jeg alle bidrager til, for det er jo det, der er grundlaget.
Det er vel der, vi alle har et ansvar.
Skal det have mening, at der indgås en aftale, som Finansudvalget har godkendt, ja, så er der også et ansvar lokalt for at sørge for, at de repræsentanter, man har i kommunestyret, er klar over, at medlemmer af Folketinget appellerer til, at aftaler overholdes.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-08:
Det her lyder altså mere og mere som historien om et bebudet mord, historien om en bebudet budgetoverskridelse, fordi finansministeren igennem denne diskussion gang på gang på gang har henvist til erfaringerne fra 1970.
Det er 35 år siden.
Alligevel er det en meget stor overraskelse, at finansministeren vil have brug for sådan en hjemmel til at gøre, som det passer ham, en så stor overraskelse, at man først kan bede om at få den hjemmel efter kommunalvalget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Der er en enkelt ting i det, hr. Niels Helveg Petersen var inde på, jeg gerne vil anholde og bede hr. Helveg Petersen om at revurdere.
Det er det her med, at der skulle være nogen, der havde en interesse i ikke rigtig at få snakket om det her inden kommunalvalget, at der nok var sådan et eller andet lusket i det, for han har ikke hørt eller set nogen tale om, at hvis der var de overskridelser, som nogen talte om forud for kommunalvalget, så skulle der gøres noget ved det.
Det er jo direkte forkert.
Jeg sagde det også, da jeg var ordfører.
Jeg henviste til, at jeg ved adskillige lejligheder inden kommunalvalget havde sagt på det bestemteste, at vi ikke kunne leve med en situation, hvor kommuner og amter var ligeglade med den aftale, der var lavet, og hvor overskridelserne ville blive betydelige.
Jeg tror, at dagbladet Børsen er et af de steder, hvor det er allermest beskrevet, for det har været et af de dagblade, der har gjort mest ud af, at der sandsynligvis var de her overskridelser.
Vi sagde op til finanslovdrøftelserne forud for kommunalvalget, at det var noget, vi ville tage ind i drøftelserne.
Men at der var tale om, at der sandsynligvis var overskridelser, og at der ville ske noget, var uomtvisteligt kendt for alle, der overhovedet ville engagere sig i det spørgsmål inden kommunalvalget.