runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Hansen (S), 2000-05-11:
Jeg er meget enig i hr. Kristian Jensens definition af Venstres medieoplæg.
Det ligger meget på linje med, som jeg har tolket det.
Til gengæld forstår jeg, at der er en vis uenighed eller i hvert fald en forskellig vurdering i Venstres gruppe af, hvad Venstres medieoplæg egentlig går ud på.
Men som sagt: Hr. Kristian Jensens vurdering ligger tæt på den måde, jeg har vurderet det på.
Og så er jeg i øvrigt helt enig med kulturministeren i vurderingen af det landsdækkende.
Vi skal naturligvis nå ud så langt som overhovedet muligt, men der er tekniske problemer både på det ene og på det andet område.
Vi gør, hvad vi kan, for at gøre den landsdækkende del så effektiv og så total som muligt.
Venstre var da naturligvis velkommen.
Vi har da været til masser af møder sammen.
Det er da også et udtryk for, at man gerne ser en mulighed for et flertal, men som sagt viste meldingerne, både da mit parti spillede ud, og da Venstre spillede ud, jo meget stor, meget stor afstand.
Og hvor den fjerde radiokanal går til?
Som jeg sluttede med at sige: Vi har ikke indgået medieforlig hverken af hensyn til Danmarks Radio eller TV2.
Vi har indgået et medieforlig, der skal sikre danske lyttere en så kvalificeret mulighed og så mange muligheder som overhovedet gørligt.
Det er det interessante, ikke hvem der producerer.
Peter Duetoft (CD), 2000-05-11:
: Er det så ikke en kendsgerning, at det forslag, der ligger nu med et udbud, er mere i retning af hr. Brian Mikkelsens drømme end det, hr. Brian Mikkelsen sagde ja til sidste år, og er det dermed faktisk ikke et bedre forslag end det, hr. Brian Mikkelsen sagde ja til sidste år?
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Hr. Søren Hansen taler om, at medieforliget skal vare i 4 år.
Jamen Venstres medieoplæg dristede sig til at prøve at kigge 15 år ud i fremtiden og se, hvilke scenarier vi kunne have, og stiller i øvrigt en lang række spørgsmål, som havde været værd at diskutere, hvis man havde været villig til at tage den her diskussion op under medieforhandlingerne.
Men det må vi altså konstatere ikke var tilfældet, og så kan jeg afvise, når hr. Søren Hansen siger, at der er uenighed om tolkningen af Venstres medieoplæg.
kulturprogrammer og debatprogrammer og information nødvendigvis behøver at være kedeligt tv.
Der står, at den skal være suppleret med præsentation af rytmisk musik, jazz og dansk musik, kulturprogrammer og samfunds- og debatprogrammer m.v.
Hvad er det?
Det er vel egentlig en dublet af det, som vi har i dag på P 1 og P 2, og hvorfor i alverden skal man lave en dublet af noget, der allerede eksisterer i forvejen?
Og navnlig hvis Danmarks Radio får den fjerde kanal, så er der da i høj grad tale om en dublet af det, de producerer i forvejen.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-11:
Til hr. Søndergaard vil jeg sige: Hr. Mikkelsen kan mægtig godt lide hr. Duetoft, men personlige venskaber skal jo helst ikke spille ind på det politiske indhold af aftaler herinde.
Så må vi prøve at rette det op på anden måde.
Det håber jeg på at hr. Duetoft vil være med til.
Hvis vi nu tager den endnu en gang - for hvem det nu ellers er, vi skal tage den for - så er situationen den, at med den aftale, der er lavet her, og med de konsessionsbestemmelser, der er lavet for den fjerde radiokanal, så er den attraktiv for én aktør og kun én aktør, nemlig Danmarks Radio.
En væsentlig ting, der er forskellig fra sidste år, er hele radionyhedsområdet.
Det står jo ikke nævnt.
Det har også været diskuteret.
Vi kæmpede med næb og klør sammen med andre partier for, at vi fik konkurrencesituationen sidste år.
Det fik vi desværre ikke gennemført.
Vi fik den ind på den femte, men fik den ikke på den fjerde.
Vi ville have foretaget den samme kamp med næb og klør, sved og tårer, og hvad det ellers er, Churchill ville have sagt som en god konservativ, og derfor ville vi gøre det samme.
Men vi fik altså ikke muligheden for det, for vi kom ikke ind i et reelt forhandlingsforløb.
Og det ville jeg da have håbet på.
Jeg håber på, at hr. Peter Duetoft har ret i, at andre får mulighed for det, for det mener jeg er til gavn for mediesituationen.
Jeg tror det ikke, for hvem vil gå ind og byde på en kanal, som er så skræddersyet og så designet som denne her fjerde radiokanal er.
Det er sandsynligvis kun Danmarks Radio.
Vi kan jo altid håbe det bedste.
Aage Frandsen (SF), 2000-05-11:
Det var jo et glimrende spørgsmål.
Det var et spørgsmål, som man jo kan besvare entydigt bekræftende på.
Jeg var også inde på det i et tidligere svar, hvor jeg sagde, at hvis man tog udgangspunkt i det, vi havde af afgift tidligere: 15-20 mio. kr. osv. - det skulle have været 25 mio. kr., men vi satte det ned til 20 mio. kr. - hvis man skulle have beholdt det niveau på 20 mio. kr., skulle den ikke kun have været på 30 mio. kr., så skulle den have været på mere end 30 mio. kr. Men i stedet for at sætte et bestemt beløb ind - og dér synes jeg ikke hr. Brian Mikkelsen og jeg var begavede nok, da vi satte et beløb ind - så siger vi i stedet for, at det er en afgift pr. seermulighed.
Det kan være, det bliver mere, hvis det virkelig er mange.
Det kan også være, det bliver mindre.
Men det er i virkeligheden mere betryggende for stationerne, at de har en afgift pr. seermulighed i stedet for en fast afgift.
Det har de også været sure over.
Men selvfølgelig er stationerne da ikke tilfredse med, at de skal betale en afgift.
De vil gerne være fri for at betale en afgift, men denne afgift skal jo bruges til, at vi også har ikkekommercielle stationer.
Det var derfor, vi var nødt til at sætte den op.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Man kan i hvert fald konstatere, at Venstre ikke hører til blandt de gode venner eller blandt dem, der skulle med i det gode selskab, for der var i hvert fald ingen kontakt, og hr. Duetoft har da også bekræftet, at det aldrig var et tema, at Venstre overhovedet skulle deltage i det her.
Nu hørte vi, at TV 2 sad med ved bordet, og det er jo interessant i sig selv, men vil hr. Peter Duetoft bekræfte, at TV 2 i de afgørende timer i medieforhandlingerne deltog aktivt og bl.a. fik indført muligheden for crossover i forbindelse med den fjerde landsdækkende kanal?
Og så til sidst med hensyn til udbudet: Når man kigger på de specificerede konsessionskrav, hvad er det så egentlig, der skulle gøre andre mere kvalificerede til at drive P4 end DR?
Ole Donner (DF), 2000-05-11:
Hr. Peter Duetoft sagde, han nødig ville genere ministeren med ministerens syn på børnereklamer.
Jeg vil gerne komme hr. Peter Duetoft til hjælp og sige, at jeg har ikke noget imod at genere ministeren med hensyn til det fuldstændig tåbelige forslag om børnereklamer, som jeg forudser bliver et af de punkter, som forligskredsen får meget, meget svært ved overhovedet at få styr på, for der ingen, der ved, hvad det er.
Når man så tænker sig om, kommer man til at tænke på, at Det Radikale Venstre for mange år siden sagde: Vi skal aldrig have reklamer i fjernsynet.
Og det var på trods af, at det allerede var begyndt i Tyskland i stor stil.
Og man blev ved
og blev ved og blev ved med at sige: Vi skal ikke have reklamer.
Men hvad skete der?
Ja, så skete der jo det, at mange af de store danske firmaer begyndte at reklamere dernede.
Det kommer til at gå præcis ligesådan med det fuldstændige tåbelige forslag om børnereklamer.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-11:
Ja, det var jo klart, at CD's ordfører, som jeg i øvrigt lykønsker med forliget, er tilfreds, for det var jo stort set CD's politik, der gik igennem.
Jeg forstår udmærket, set fra hr. Duetofts synspunkt, kritikken af forbudet mod børnereklamerne.
Det eneste, jeg måske godt kunne ønske mig, var, at hr. Duetoft så prøvede at definere, hvordan den lille flig af forbud mod børnereklamer, der trods alt er tilbage, skal forstås.
Og så vil jeg sige, at krokodilletårer er jo nogle gange meget pænt og især i teatret, men jeg synes måske lige, at hr. Duetoft overspiller en smule, når han nævner, hvordan han dybt begræder de partier, som fik tilbudet, men som ikke ville være med.
Nu var det ikke problemet for Enhedslisten.
Vi fik tilbudet i god tid, og vi bad om at se det, som vi fik tilbudt at være med i, og vi konstaterede, at det ikke var værd at være med i, så vi sagde nej.
Vi havde slet ikke nogen problemer dér.
Men jeg vil læse op af det brev, som andre fik: »Jeg inviterer« - det var kulturministeren - »de øvrige partier til at tilslutte sig aftalen uden vetoret.«
Krokodilletårerne kan måske også blive for store.
Peter Duetoft (CD), 2000-05-11:
Til hr. Ole Donner: Jeg vedkender mig, at jeg stadig væk synes, at noget af det mest tossede, den nuværende kulturminister er kommet med, er det oprindelige forbud mod børnereklamer.
Men det er vel ethvert partis opgave at formindske tosserierne.
Dér, hvor jeg sagde, at jeg ikke ville genere ministeren så meget, var jo så ved ikke at trampe rundt i, hvor lidt der var tilbage af det oprindelige forslag.
Jeg er enig i, at det kan give mange problemer, men jeg beder hr. Donner om også bare lige at have in mente, at der rent faktisk er 90 mandater i dette Folketing for det totale forbud.
Det er der rent faktisk, og jeg kan godt sige, at CD's frygtscenario ville være, at man, ved at forligsforhandlingerne endte i ingenting, ikke havde et medieforlig.
Men jeg var overbevist om, at kulturministeren ville komme med et forslag om et totalt forbud mod børnereklamer og hente flertal for det, og det ville immervæk have været et resultat, der var noget ringere end det, som er kommet ud af medieforliget.
Det var situationen.
Jeg vedkender mig, at jeg ikke bryder mig om forslaget, og at CD ikke bryder sig om forslaget.
Men det er altså også en kendsgerning, at når man indgår et kompromis, er man også nødt til at give noget, og kulturministeren fik altså det, at der var denne reminiscens tilbage.
Det bliver svært, og jeg tror, at alle - også de, der er tilhængere af forslaget - ved, at der bliver en gråzone, som naturligvis bliver svær at have med at gøre.
Men jeg er overbevist om, at man i både forligskredsen og embedsværket nok skal finde ud af at få det til at fungere sådan, at vi kan være tilfredse med det.
Ole Donner (DF), 2000-05-11:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Duetofts bemærkninger om børnereklamer, og jeg er da også tilfreds med, at hr. Duetoft, som jo trods alt repræsenterer et borgerligt parti, fortsat er med ved bordet for måske at kunne være med til at mindske risikoen.
Men så er det, vi spørger: Hvad er risikoen?
Det er jo rigtigt, som hr. Duetoft siger, at der i dag nok er 90 mandater i Folketinget, som vil forbyde børnereklamerne.
Det er jeg også sikker på, men vi skal jo alligevel lige tænke os om.
De ville aldrig nogen sinde kunne nedskrive et lovforslag, der forbød børnereklamer, for de ved ikke, hvad det er.
Aage Frandsen (SF), 2000-05-11:
Hvis jeg nu skal forholde mig sådan helt præcist til, hvad det er, jeg er optaget af med hensyn til lokalradio og lokal-tv, så er jeg jo nok den, der har sloges mest for den ikkekommercielle.
Men jeg erkender også, at vi har en kommerciel.
Og dér ville der i år have været en afgift på 25 mio. kr.
Den blev vi så enige om sidste år at sætte ned til 20 mio. kr., fordi der var et mindre grundlag, end vi havde regnet med.
Nu er grundlaget jo ganske meget øget, sådan at hvis vi går ud fra det, som var forudsætningen i sin tid, skulle beløbet ikke kun være 30 mio. kr., så skulle det da være mere end 30 mio. kr. Til spørgsmålet om, hvis nu og hvis nu en hel masse lukker
: Altså jeg tror nok, hr. Brian Mikkelsen kender den dér sætning med: »Hvis og hvis ...«, og så citerer jeg ikke videre.
Og derfor venter jeg med at forholde mig til virkeligheden, til virkeligheden er der, og jeg venter med at tage hatten af, til jeg møder manden.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Jeg vil såmænd bare spørge hr. Peter Duetoft, om han vil svare på mine spørgsmål fra før.
Peter Duetoft (CD), 2000-05-11:
Det er såmænd et udtryk for, at jeg finder, at livet er for kort til at diskutere mediepolitik med hr. Jens Rohde.
Vi har for mange gange oplevet hr. Jens Rohde fare op som en trold af en æske og drøne derudad med en masse fine, ideologiske flagskibe, og jeg husker stadig hr. Jens Rohdes totale ødelæggelse af medieforhandlingerne sidste år.
Jeg har ikke nogen problemer med Venstres måde at føre politik på, men jeg kunne nu godt have tænkt mig - og det havde måske også givet et andet resultat - at tingene var blevet kørt på en anden måde, end de bl.a. blev sidste år.
Vi har jo lov til at gøres vores erfaringer, og brændt barn skyr ilden, og jeg må da nok sige, at jeg mener ikke, det overhovedet er givtigt at diskutere mediepolitik med hr. Jens Rohde.
Derfor har jeg i dag valgt at overhøre, hvad hr. Jens Rohde siger.
Men jeg kan da sagtens svare på spørgsmålene, men det synes jeg ikke der er nogen anledning til, for det er jo kun endnu en gang at tage en runde af rene drilleriopgaver.
Ester Larsen (V), 2000-05-11:
Så prøver jeg én gang til, denne gang med en repræsentant for kulturministerens eget parti: Er det muligt at få en bekræftelse på, at med hensyn til de 240 mio. kr. til styrkelse af TV 2's børneudsendelser, som optræder i aftalen, er det korrekt, at TV 2 har fået tilsagn om, at man ikke behøver at bruge dem til børnereklamer? Er hr. Svane ikke enig i, at det er utrolig uheldigt, at Danmarks Radio har opsagt en aftale med Filminstituttet om produktion af danske film umiddelbart efter, at der er indgået en aftale om, at tv-stationerne skal styrke dansk film?
Og er hr. Henrik Svane enig i, at det er en direkte provokation fra Danmarks Radios side mod medieforliget?
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Jeg vil godt bede hr. Henrik Svane bekræfte, at den femte kanal er ikkeeksisterende, og jeg vil godt høre hr. Henrik Svanes kommentar til, at Telestyrelsen i Dagbladet Børsen har sagt, at man ikke finder det sandsynligt, at der kan laves en femte kanal, der dækker 80 pct. af landet, uden at man tager frekvenser fra lokalradioerne.
Så vil jeg også godt spørge den radikale ordfører, hvad der skulle gøre andre end Danmarks Radio mere kvalificerede til at drive P4 ud fra de koncessionskrav, som er beskrevet.
Og endelig vi jo hørt både ministeren og andre tale om, at det bliver dyrere og dyrere at lave tv, så kan hr. Henrik Svane ikke bekræfte, at digitaliseringen netop giver nogle rationaliseringsgevinster?
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-11:
Hr. Henrik Svane udtaler, at han er meget tilfreds med medieforliget, og siger også, at det vigtigste ikke er, hvem der får kanalerne - altså også den femte - men hvad der kommer på dem, og at det ikke er økonomien, der skal sætte dagsordenen.
I mine ører lyder det lidt, som om det ikke er det samme medieforlig, vi taler om, for kan hr. Henrik Svane ikke bekræfte, at der står om den femte radiokanal, at det eneste programmæssige krav er public service-nyhedsdækning på niveau med DR's nyhedsdækning på radioområdet, således at der sker et monopolbrud?
Og kan hr. Henrik Svane ikke bekræfte, at der ikke kan stilles krav om f.eks. programmernes indhold, lødighed og kvalitet eller om, at der skal være børneprogrammer, og at det derfor er i orden, at det bliver en bevidstløs popmusik- og reklamekanal, osv. osv.?
Man har overhovedet ikke stillet krav om andet end nyheder.
Henrik Svane (RV), 2000-05-11:
Til fru Ester Larsen vil jeg sige om spørgsmålet om de 240 mio. kr., som jeg også har hørt blive stillet før, at det er klart, at vi ikke kan pålægge TV 2 nogen retningslinjer om detaljerne i sin programlægning.
Det skal vi som politikere blande os uden om.
Men intentionen er, at man skal bruge de 240 mio. kr., som vi var enige om i forligskredsen, og endelig skal vi selvfølgelig være opmærksomme på, at der er folk, der holder øje med, hvordan midlerne bliver brugt.
Skulle der ske en eller anden forandring af tingene, vil vi se på det igen. Hr. Jens Rohde spørger, om den femte kanal ikke dækker hele landet.
Nej, det gør den ikke, og det fremgår også helt tydeligt, at vi er klar over, at den ikke gør det.
Men der pågår nu en undersøgelse, som foretages af Telestyrelsen og andre, og vi skal selvfølgelig, når de har fået afdækket området, tage stilling til, i hvor høj grad man kan udbrede den ud over de procentsatser, vi måske forestiller os at der er mulighed for i dag.
Så vil vi selvfølgelig i forligskredsen også kigge på den problematik.
Fru Tove Videbæk spørger, om jeg kan bekræfte, at public service på den femte radiokanal kun er en public service-forpligtelse på nyhedssiden.
Udliciteringen skal selvfølgelig forberedes, og det vil ske hen over efteråret.
Og som det også er sagt tidligere - jeg tror, det var af den socialdemokratiske ordfører - skal vi selvfølgelig ikke blande os i udbudet, og vi skal i hvert fald ikke være med til at vælge, hvem der i givet fald skal have kanalen; men det er klart, at forligspartierne vil indgå i nogle diskussioner med Kulturministeriet og embedsværket i forbindelse med udformningen af de krav, der skal stilles, og som man kan byde på.
Ester Larsen (V), 2000-05-11:
Jeg mangler stadig et svar på, om der ligger en aftale med TV 2 om, at TV 2 ikke er forpligtet til at styrke sine børneudsendelser med de 240 mio. kr. Når man ikke har indflydelse på programlægningen - og jeg er meget enig i, at det har man ikke - er det så ikke pinligt for en regering bl.a. at begrunde en licensforhøjelse med, at så får seerne flere børneprogrammer?
Og så mangler jeg et svar på mit spørgsmål om DR's opsigelse af aftalen om at styrke dansk filmproduktion, som
er omtalt i medieaftalen.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Det er også lidt angående reklamereglerne: Nu har det jo været fremme, at der er kommet nogle lettelser i forbindelse med sponsering, men der er jo faktisk også en stramning, hvor man i visse forbindelser ikke må vise sit slogan, hvilket har betydet, at DSB nu trækker sig fra den aftale, man har med TV 2. Skal TV 2 kompenseres for dette tab, for det er faktisk et ret betragteligt økonomisk tab?
Og så melder der sig et helt andet spørgsmål, nemlig i forbindelse med de stramninger, der foretages på børnereklameområdet: Hvordan har man egentlig tænkt sig, at digitaliseringen skal kunne foregå her?
De kommercielle medier, som går ind i en dansk multipleksning, skal jo underlægges de samme regler som f.eks. TV 2, og vi har hørt de kommercielle medier sige, at de ikke er interesserede i at være med til at udbygge det digitale net og være på det digitale net, hvis de skal underlægge sig disse stramme regler.
Er det ikke i virkeligheden sådan, at digitaliseringen har mere brug for det kommercielle, end det kommercielle har brug for digitaliseringen?
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-11:
Jeg synes simpelt hen ikke, hr. Brian Mikkelsen er pæn over for hr. Duetoft.
Derfor bliver der lavet en række ting i det her medieforlig, som er klare indrømmelser til Det Konservative Folkeparti.
De Konservative siger nej, og hele konstruktionen om den socialdemokratiske regering sammen med CD og De Konservative, hele den konstruktion, som fru Mimi Jakobsen gik ud med dagen efter, bliver ikke tegnet.
I stedet for kommer hr. Duetoft til at sidde sammen med SF, som mod forventning accepterer alt omkring udbud.
Det er jo en sørgelig situation, og jeg synes godt, at hr. Mikkelsen kunne være en lille smule fair over for hr. Duetoft i denne her situation.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Ja, jeg må jo tage det som en bekræftelse, at hr. Peter Duetoft ikke vil svare.
Jeg ved ikke, om det er et udtryk for den sædvanlige fornærmethed, man sætter op, hver gang der kommer kritiske bemærkninger til CD's politik, eller om det skyldes, at hr. Peter Duetoft ikke kan svare på de spørgsmål, jeg stiller, fordi de går ned i substansen og ikke bare forholder sig til overskrifter om udbud, som i realiteten ikke er reelle.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-11:
Jeg synes, hr. Aage Frandsen taler udenom.
Mit konkrete spørgsmål gik ud på: Med den interesse, som hr. Aage Frandsen har udvist tidligere, i hvert fald for lokal-tv og lokalradio, vil hr. Aage Frandsen så tage konsekvensen af, at man vil opleve, at den ene regionale tv-station efter den anden vil lukke som følge af koncessionsafgiften?
Det var spørgsmål et.
Spørgsmål to: Er det ikke rigtigt, at i den hidtidige aftale, som hr. Aage Frandsen og undertegnede bl.a. var med til at indgå, var det ikke 30 mio. kr., man hev ud af koncessionsafgiften?
Nej, der var et fast beløb, eksempelvis på 20 mio. kr., som man skulle hive ind i hele landet, og så måtte man sætte prisen ned pr. seer så at sige.
Det vil sige, at alt andet lige er det en fordyrelse.
Tv-stationerne kommer til at betale flere penge, og der bliver mindre pluralisme og mindre debat ude i regionalområderne.
Er hr. Aage Frandsen villig til at tage den konsekvens, at man så lukker af for noget af konkurrencen?
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-11:
Jeg anerkender hr. Aage Frandsens interesse i at sikre dansk kultur.
Derfor vil jeg spørge: Kan man via udbudsmaterialet stille krav om, at en andel af den spillede musik på den fjerde radiokanal skal være dansk produceret?
Kan man via udbudsmaterialet stille krav om, at den fjerde radiokanal skal sende fra dansk område?
Og kan man via udbudsmaterialet garantere sig imod de samme ophavsretlige problemer, som man f.eks. har set med TV 3?
Det synes jeg er ret relevante spørgsmål at få afklaret.
Benyttede hr. Aage Frandsen ikke den udtalelse til at spørge ministeren, hvad hun mente med det?
Det er da ret besynderligt, at man har lavet nogle ting, som man siger skal være af hensyn til dansk kultur osv., og så går ministeren ud og siger, at det er sandsynligt, at den ender på udenlandske hænder. Hvad er hr. Aage Frandsens holdning til den sandsynlighed?
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Jeg kan da godt forstå, at hr. Aage Frandsen er sådan vældig godt tilfreds med forliget som helhed.
Det er nemlig rigtigt, at SF fik mange af sine ting igennem.
Men jeg vil godt høre hr. Aage Frandsen, om han er af den overbevisning, at vi får færre reklamer samlet set rettet mod børn som følge af den aftale, hvor man friholder nogle minutter på TV 2 for reklamer i forbindelse med børneudsendelserne.
Så er der de 240 mio. kr. til børneudsendelser, som er afsat i forliget.
Jeg vil godt høre, om hr. Aage Frandsen mener det samme som ministeren og TV 2, nemlig at disse penge ikke nødvendigvis skal bruges til børneudsendelser.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-11:
Hr. Aage Frandsen nævner, at det for SF er vigtigt med ikkekommercielle radio- og tv-stationer, og der vil jeg pege på punkt 8 i medieforliget, hvor der står, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe med sagkyndige personer inden for området lokalradio og -tv til at gennemgå dette. Menes der med denne ordlyd, at det er sagkyndige personer, der arbejder med lokalradio og -tv, eller sagkyndige, som er med i lokale radio- og tv-brancheorganisationer, og som derfor er sagkyndige på en helt konkret måde?
Er det personer, der ved noget om den nuværende tilskudsordning, som har mærket på egne stationer, hvad den nuværende tilskudsordning og organiseringen af lokalradio- og tv-området i øvrigt har betydet i dagligdagen, en dagligdag med at producere radio- og tv-programmer med frivillige teknikere, ofte med mangelfuldt udstyr og med frivillige medvirkende, for en brøkdel af, hvad Danmarks Radio og TV 2 som kommercielle stationer har til deres rådighed?
Eller mener man i medieforliget med udtrykket sagkyndige personer, at de personer er embedsmænd fra amter og kommuner, altså ikke praktikere, men administratorer?