Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-17:
For det første var hr. Holger K. Nielsen inde på, at der ikke findes militære svar på terrorisme.
Hvis man skal forebygge terrorisme, er vi nødt til at tage fat om roden.
Men jeg tror, at hr. Holger K. Nielsen begår en stor, stor og meget skæbnesvanger fejl, hvis han afviser, at det også kan være nødvendigt med militære svar.
Jeg mener, det er helt oplagt, at det var nødvendigt at iværksætte en militær aktion for at rive Al-Qaeda-netværket op i Afghanistan blot som eksempel.
Men dermed er problemerne da ikke løst, det er de da ikke.
Men der kan altså være behov for, at man iværksætter en kontant militær aktion for at rive et terrornetværk op.
Man skal bare være klar over, at der skal en bredere vifte af indsats til.
Jeg var inde på det i min indledning, at vi er nødt til at få iværksat et samarbejde med de arabiske lande, at få styrket partnerskaberne med de arabiske lande med henblik på at få udviklet samfund i Mellemøsten, hvor der ikke er den enorme forskel mellem nogle få rige og de mange fattige.
De arabiske lande er jo ikke fattige generelt set, de er stenrige.
Problemet er bare, at rigdommen er samlet hos nogle få, og resten af befolkningen lever undertrykt og i ussel fattigdom.
Vi har behov for at få moderniseret disse samfund, og en af metoderne er en dialog, lige som vi i 1970'erne iværksatte en dialog i Europa mellem Vesteuropa og Nordamerika på den ene side og de kommunistiske diktaturer i øst på den anden side.
Den dialog hjalp til at fremme reformer i Østeuropa, som til sidst førte til Murens fald og de kommunistiske diktaturers sammenbrud, og nu er der nye demokratier.
Det er en anderledes situation i Mellemøsten.
Det er en vanskeligere situation i Mellemøsten, men vi kan alligevel godt lære af disse erfaringer, og det tror jeg kan være med til at forebygge terrorisme.
Må jeg så sige, at det også er for nemt bare at sige, at der er lighedstegn mellem fattigdom og terrorisme.
Det er der jo ikke.
Hvis man ser på, hvem der er terrorister, så er det faktisk ikke nogle, der er fattige.
Terrorister er rekrutteret af helt andre grunde.
Det er religiøse fanatikere, eller det er politiske fanatikere.
Mange af dem er særdeles veluddannede, og de har faktisk store pengeressourcer i ryggen også personligt.
Så det er forkert at sige, at hvis der er fattigdom, så kommer der også terrorisme.
Men derfor skal vi alligevel bekæmpe fattigdom i verden, og vi skal alligevel udvikle demokratier, sikre menneskerettigheder i disse samfund, for det er med til at forebygge terrorisme, for så bliver det ikke så nemt at appellere til undertrykte mennesker, hvis man skaber dem en bedre tilværelse.
Det er vi fuldstændig enige om.
Så var der et par konkrete spørgsmål.
Hr. Holger K. Nielsen spurgte, om regeringen kan støtte, at vi udvikler, vi opbygger et europæisk CIA.
Nej, det er der ingen planer om.
Vi har fra det irske formandskab fået nogle foreløbige tanker
Jeg kan nævne, at det irske formandskab lægger op til en række konkrete forslag til en styrkelse af EU's evner og muligheder for at gribe ind over for terrorisme.
Formandskabet foreslår bl.a., at man udpeger en EU-sikkerhedskoordinator, og at man styrker samarbejdet mellem medlemslandenes politi og efterretningstjenester.
Nu skal vi jo se nærmere på de forskellige forslag, der ligger, men jeg tror, der bliver tale om konkrete, realistiske udspil, og det hilser vi med tilfredshed.
Fru Elisabeth Arnold spurgte om regeringens holdning til Tyrkiet.
Den er meget klar.
Den er jo lagt fast af to EU-topmøder.
Tilbage i 1999 var den daværende regering med til at træffe beslutning om, at Tyrkiet skulle have status som kandidatland.
Og under det danske formandskab blev der truffet beslutning om, at Tyrkiet selvfølgelig skal behandles lige som alle andre kandidatlande, og det vil sige, at når og hvis Tyrkiet opfylder kriterierne for start på forhandling om optagelse i EU, så kan sådanne forhandlinger indledes.
Det følger af den beslutning, der blev truffet i 1999, som så er bekræftet under det danske EU-formandskab.
Sådan er det.
Men det er selvfølgelig klart, at der også ligger i det, at Tyrkiet så skal opfylde de politiske kriterier, der skal være et velfungerende demokrati, stabile demokratiske institutioner, sikring af menneskerettigheder osv., før der kan optages forhandlinger med Tyrkiet.