runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Musiklivet i Danmark er præget af vekselvirkningen mellem amatører og professionelle.
Bredden forudsætter eliten, og eliten forudsætter bredden.
Det koncept har i de sidste 30 år fungeret forbilledligt her i landet.
Det er essensen: at mange aktivt udøver musik mange steder og på mange planer.
Netop derfor er det en væsentlig anke mod forslaget, at amatørmusikken slet ikke nævnes i det.
Lovforslaget beskæftiger sig ikke med amatørmusikken i Danmark.
Det er en mangel.
Ude i landet har vi et finmasket net, amtsmusikudvalgene, der kanaliserer midler til det lokale musikliv.
I amtsmusikudvalgene sidder repræsentanter for det lokale musikliv, klassisk så vel som rytmisk, for publikum, for undervisningen, for foreningerne, for alle dem, der måtte have interesse i musik på gulvet.
Den struktur holder armslængdeprincippet i hævd.
Der er placeret et led mellem politikerne og udøverne.
I kunst- og kulturlivet er det af stor vigtighed, at det er sådan, at politikerne ikke har direkte indflydelse på, hvad der foregår på gulvet.
Selvfølgelig også det internationale, men nu går vi tilbage til lokalområdet.
Det kan være et amtsorkester, det kan være en blanding af professionelle og amatører, det kan være årets musiknavn.
Vi har mange gode eksempler over hele landet på de her fyrtårne.
Vores symfoniorkestre er også fyrtårne, og de kan fortsætte deres virke.
Det er godt.
MGK'erne, de musikalske grundkurser, en 3årig efteruddannelse, der ligger i forlængelse af musikskolerne, fortsætter.
Det er også godt.
Spillestedernes finansiering bliver et miks af statslig og kommunal drift.
Det er også godt.
Musikskolerne, som i deres lokalområder er fyrtårne og kulturelle kraftcentre, bliver gjort lovpligtige for kommunerne at have.
Det er også godt.
Desværre er det sådan, som også debatten har vist det meste af dagen, at samtidig med at vi får den her skallov på musikskoleområdet, så bliver statens tilskud lagt om fra en refusionsordning, der er betinget af aktivitetsniveauet, til et bloktilskud.
Et eksempel på en skævvridning, det kan medføre, er Årslev Kommune på Fyn, der i øjeblikket har et meget højt aktivitetsniveau, omkring 43-45 pct. af børnene spiller i musikskolen.
Sådan en kommune bliver tildelt meget færre midler procentuelt.
Vi har også i dag været inde på den definition af musikskolen, som vi gerne ville have udvidet en lille smule.
Der er en definition, men den er meget, meget bred.
Det, vi gerne vil arbejde for, er, at ved en musikskole forstås en skole, der tilbyder et bredt undervisningstilbud i musik til børn og unge.
Undervisningen skal omfatte både rytmiske og klassiske genrer og så vel instrumental- som vokalundervisning og sammenspil og skal så vidt muligt omfatte alle instrumentgrupper.
Den definition vil vi gerne arbejde for i Det Radikale Venstre.
Umiddelbart er der en række forhold, der gør, at vi ikke i Det Radikale Venstre har taget stilling til lovforslaget, men ser frem til en forhandling med ministeren.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-17:
Nej, det gør det i og for sig ikke.
Jeg skal ikke stå her og tale frem og tilbage om ideologiske slagsmål inden for regeringen.
Jeg er som bekendt nyvalgt og ved ikke, om de har været der, men jeg tror det næppe.
Men jeg vil sige, at jeg har fuld tillid til, at lovforslaget finder sin rette udmøntning i det videre udvalgsarbejde.
Per Clausen (EL), 2005-03-17:
Nu har jeg opfattet det på den måde, at Det Konservative Folkeparti har haft stor indflydelse på at være med til at sikre, at der kommer nogle meget præcise retningslinjer for, hvordan undervisningen i folkeskolerne skal bedrives.
Og jeg opfatter det lidt, som om Venstre har vundet en sejr her, for her har den gode liberalistiske tanke om, at alt det med indholdet klarer de ude i kommunerne, sejret.
Men giver det ikke den konservative ordfører anledning til bekymring, at man ikke fastlægger nogle minimumskrav, nogle indholdsmæssige krav til musikskolerne fra statens side?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-17:
Også De Konservative støtter varmt det her forslag, og vi noterer os med glæde, at musikskolerne nu bliver lovpligtige at drive.
Jeg noterede mig, at også Socialdemokraternes hr. Mogens Jensen var positivt indstillet over for, at musikskolerne nu skal overgå til kommunerne, og at de skal gøres lovpligtige.
Det glæder vi os over, og det borger for et godt forløb i det videre udvalgsarbejde.
Louise Frevert (DF), 2005-03-17:
Dette lovforslag om ændring af musikloven må jeg sige er en forenkling, der er meget kærkommen i det musikalske miljø.
Man har en intention om, at eksempelvis musikskolerne skal have en lokal forankring, hvilket vil gøre det meget lettere at etablere et musikalsk miljø i nærområdet.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at på det kulturelle område forventer Dansk Folkeparti sig en del, og specielt på det musikalske område, nemlig at der vil komme en lokal udvikling og bevidsthed om vigtigheden af, at børn så tidligt som muligt stifter bekendtskab med musik og musikkens verden.
Det kan børnene netop have mulighed for, hvis skolerne er knyttet til et nærområde.
Jeg kan kun se, at det med denne ordning vil blive langt mere gennemskueligt, netop ved at staten er garant for tilskuddet, samtidig med at man stadig skal forvente, at der er en kommunal medfinansiering.
Landsdelsorkestrene og Sjællands Symfoniorkester vil også få en meget større synlighed i det musikalske landskab, når driften af Sjællands Symfoniorkester vil blive støttet af staten, men Sjællands Symfoniorkester vil samtidig have en regional tilknytning og forpligtelse.
Alt andet lige så har landsdelsorkestrene jo nationale forpligtelser og nationale opgaver, men har selvfølgelig en speciel tilknytning til visse dele af landet, og derfor er det kærkomment, at det nu én gang for alle er fastsat, at landsdelsorkestrene får et fastsat beløb på de årlige finanslove og vil blive etableret som selvstændige institutioner med egne vedtægter.
Dette er et godt lovforslag, som vil fremme musiklivet i Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Jeg forstår ikke, at når vi kan være enige om, at situationen allerede i dag er sådan, at der er kommuner, der har valgt at opprioritere musikskolerne, og som faktisk gør utrolig meget på musikskoleområdet, at situationen i dag allerede er sådan, at musikskolerne koordinerer på tværs, sådan at man sikrer, at alle musikinstrumenter på den ene eller den anden måde udbydes til spilleundervisning, hvorfor vi så forventer, at efter den 1. januar 2007 vil situationen være helt anderledes.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor vi fra den ene dag til den anden skulle opleve en situation, hvor musikskolerne lige pludselig overhovedet ikke har nogen prioritet.
Med hensyn til ventelisterne: Der er jo også badmintonspillere i Danmark, der ikke har adgang til en hal; der er ventelister på en lang række områder.
Og jeg mener ikke, vi skal sidde herinde i Folketingssalen og definere, om der skal bygges en hal i kommune A, om der skal bygges det ene eller det andet, eller om der skal oprettes et ekstra hold på en musikskole.
Det er jo netop derfor, vi har valgt, at vi tager os af de overordnede principper, og at vi har et decentralt styringsprincip, hvor vi forventer, at kommunerne tager et ansvar for, hvad der sker i lokalsamfundene.
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Det er jo allerede i dag sådan, at musikskolerne har delt sig op i forskellige instrumentgrupper og arbejder sammen.
En musikskole kan få en underviser til fagot eksempelvis, og så arbejder man sammen med nabomusikskoler; det finder allerede sted i dag.
Så vil jeg gerne høre, hvordan fru Ellen Trane Nørby kan sikre, at der fremover ikke vil blive ventelister, at 10.000 børn ikke skal stå på venteliste.
Der er 10.000 børn i Danmark, der i dag gerne vil spille, men som ikke kan komme til fadet på grund af manglende bevillinger.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Det kunne jo være, at fru Elsebeth Gerner Nielsen så kunne svare på, hvorfor der ikke er nogen af de her teatre, der selv har foreslået, at de bliver lagt ind i sådan en regionstruktur, som fru Elsebeth Gerner Nielsen har foreslået.
Hvis man har et ønske, som jeg forstår Det Radikale Venstre har, om at lytte til aktørerne på området, hvorfor lytter man så ikke til dem, hvad angår ønsket om abonnementsordning, som vi jo må erkende ikke fungerer i dag, men som der også har været en positiv høringsproces om?
Skal vi ikke lytte til området i stedet for bare at definere noget politisk herinde, som vi mener giver mening?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Der er efter min mening slet ikke nogen tvivl om, at kommunerne ikke forvaltede den aftale, man havde med den daværende regering om en saltvandsindsprøjtning til bibliotekerne, på en fornuftig måde.
Forskellige undersøgelser viste jo, at der ikke i nævneværdig grad blev brugt flere penge på bogindkøb og satsning på bibliotekerne.
Der levede kommunerne ikke op til den aftale, der var lavet, og det har vi sagt gentagne gange.
Og jeg synes, at det har været ærgerligt at se på, at de, når man ville satse så mange ekstra penge på biblioteker – netop for at få mobiliseret flere hen på bibliotekerne, så vi fik flere til at læse og opleve bogens magiske verden – så ikke brugte de fornødne penge på det, som var aftalt.
I det her tilfælde er situationen en anden.
I det her tilfælde siger vi: Der skal være musikskoler i landets kommuner.
Det er der i mange af kommunerne i dag.
Det er så op til kommunerne selv at udfylde rammerne i forhold til at tilbyde musikskoleundervisning til eleverne.
Og der må man sige, at det i mange kommuner handler meget om ressourcer.
Jeg er sikker på, at kommunerne vil sørge for at tilfredsstille borgernes krav om, at der er musikskoleundervisning inden for forskellige genrer til kommunens borgere, for det vil kommunens borgere stille krav om.
Der er sådan set ikke nogen forskel fra i går til i dag.
Mette Frederiksen (S), 2005-03-17:
Det synes meget vovet, at kulturministeren har den der fuldstændig blinde tiltro til, at bloktilskuddene altid forvaltes, administreres og bruges på den facon og i den ånd, de er tiltænkt, ikke mindst når kulturministeren også er minister for biblioteksområdet, hvor man netop fra Folketingets side for år tilbage valgte at afsætte ekstra ressourcer for at understøtte en nødvendig udvikling på bibliotekerne.
Jeg mener at kunne huske, at halvdelen af det beløb, der blev afsat, aldrig nogen sinde kom ud til bibliotekerne.
Hvordan kan det være, at man i dag uden at ryste på hånden, uden at blinke, uden at overveje det så meget som en ekstra gang står og siger: Vi må antage, at bloktilskuddene bliver brugt på fuldstændig rigtig facon?
Det var det første spørgsmål.
Det andet er: Hvis ministeren har ret i, at alle kommuner vil drive musikskoler af høj kvalitet og på et højt niveau efter den her reform, hvorfor så ikke skrive det ind i lovgrundlaget, hvis man er sikker på, at det vil ske alligevel?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Jeg vil godt som en anden senator Cato gentage: I øvrigt mener vi i regeringen, at man ikke behøver at have den mistillid til kommunerne.
Borgerne ønsker gode, velfungerende musikskoler, og det vil de også få.
Vi har nu ved lov sikret, at der vil være en musikskole i hver eneste kommune.
Vi er i gang med forskellige fødekædeprojekter, som i det hele taget sætter fokus på undervisningen i musikskolerne.
Vi har fra Kulturministeriets side bevilget penge til forskellige musikskoleforløb.
Vi samtænker med strukturreformen også MGK'erne i hele fødekæden.
MGK'erne bliver statslige, når strukturreformen træder i kraft, samtidig med at vi vil spille hele systemet ind i forhold til rekruttering til konservatorier og videre til symfoniorkestre osv.
Så det er et led i en helhedsplan, og derfor vil musikskolerne selvfølgelig også både opleve, at de bliver nurset lokalt, og at staten holder et vågent øje med, at det hele fungerer som led i fødekæden.
Per Clausen (EL), 2005-03-17:
Jeg kan godt forstå det, kulturministeren siger, nemlig at man i udgangspunktet fastholder aktivitetsniveauet, og at man i udgangspunktet også fastholder kvaliteten.
Pointen er så bare, at der er en række kommuner, som faktisk har sagt, at de nu skal udbyde det her til flere, men at de ikke har tænkt sig at bruge flere penge til det.
Så ved jeg godt, at nogle konservative ministre rejser rundt med et show om, at man altid kan få mere for færre penge – eller mere for de samme penge, som der er tale om i det her tilfælde.
Det tror jeg bliver meget vanskeligt, og jeg tror måske også, at det er derfor, at det for KL er så vigtigt, at man på det her område ikke stiller nogen kvalitative krav.
Jeg synes faktisk, det er et meget stort problem, at man hverken stiller kvalitative krav eller giver kommunerne nogle økonomiske incitamenter til også at sikre kvaliteten i det her.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Vi har som regering sagt, at vi stiller helt eksplicitte krav til f.eks. læseplaner i folkeskolen.
Vi har også sagt, at vi har tiltro til det kommunale selvstyre: at kommunerne træffer deres egne beslutninger, fordi vi ikke har en centralistisk statsmagt herhjemme, der skal bestemme alting.
Derfor træffer kommunerne også egne beslutninger og prioriteringer inden for den lovgivning og den ramme, der er fastlagt.
Folketinget vedtager, hvis man vedtager det her forslag, at det er påbudt ved lov, at der skal være en musikskole i alle kommuner, og så kan kommunerne selv prioritere, hvor mange penge de vil bruge på det.
Vi har også sagt, at vi sammen med KL forventer, at det nuværende aktivitetsniveau som minimum bliver fastholdt, og vi vil selvfølgelig løbende følge og også evaluere det for at sikre, at det aktivitetsniveau bliver fastholdt.
Per Clausen (EL), 2005-03-17:
Jeg forstår ikke helt kulturministerens linje i det her spørgsmål, og jeg synes heller ikke, at det på alle områder er helt i overensstemmelse med det, der normalt er Det Konservative Folkepartis holdning.
Det der med f.eks. at stille nogle meget præcise kvalitative krav til den undervisning, der udbydes på kommunale skoler, ligger da ikke Det Konservative Folkeparti fjernt.
Hvad er forklaringen på, at man på dette område, som er så vigtigt, ingen kvalitative krav stiller og i øvrigt heller ingen økonomiske incitamenter giver til, at kommunerne skulle gøre det her så godt?
Det er mit første spørgsmål.
Det andet er, at når vi nu snakker om det her med økonomi, så findes der jo områder, hvor man faktisk i teksten til lovforslaget kan se, at man er åben over for, at der kan ske forringelser.
Det er vel, når der f.eks. i ændringsforslaget til teaterloven står, at når staten overtager de amtskommunale bidrag, kan det fastsatte minimum for det kommunale tilskud fraviges for egnsteatre, der modtog amtskommunal støtte.
Det er så for at sikre, at der ikke i udgangspunktet sker en væsentlig forringelse af økonomien for de her teatre.
Når man snakker om »i udgangspunktet« og »ikke væsentlig«, er vi ude at sælge elastik i metermål.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Så vi har ingen bekymringer med hensyn til, om kommunerne vil ignorere det folkekrav, der vil være i kommunerne om, at der skal være en fornuftig musikskoleundervisning.
Så det har vi ikke nogen problemer med.
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Der er væsentlige ændringer.
I øjeblikket har vi refusionsordninger, der er afhængige af det aktivitetsniveau, som den enkelte kommune har sat.
Som det er i lovforslaget, skal vi have lagt refusionsordningen om til bloktilskud, som ikke er øremærket, for det ligger naturligvis i bloktilskuddets natur.
Det vil så sige, at når vi ikke har en definition på, hvad en musikskole skal være, for at den kan kalde sig en musikskole, så kan man virkelig være helt pessimistisk eller ikke pessimistisk, men det er ikke det, jeg vil sige.
Jeg vil sige: Kommunerne er hårdt trængt på deres økonomiske råderum, og det vil ikke blive mindre i fremtiden.
Det er ikke ond vilje, når kommunerne går ind og sparer på f.eks. kulturen.
Det er, fordi de har ting, som de skal gøre eksempelvis for de ældre, hvilket ikke kan udskydes.
Så jeg vil sige, at der er stor forskel på den lov, vi har nu, og på den, vi skal til at vedtage.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Det er op til kommunerne selv at fastsætte, hvor meget de vil bruge på musikskolerne.
Det er det i dag, og det er det også i fremtiden.
Hvis man vil gøre så meget for musikskolerne, så undrer jeg mig da over, at man ikke gjorde det, da der sad en radikal kulturminister.
Jeg undrer mig meget over, at man ikke gav meget mere kompetence ud til musikskolerne, mange flere penge, lavede fuldstændig præcise krav.
Det gjorde man jo ikke.
Der er ikke nogen ændringer som følge af strukturreformen.
Der er blot den forbedring, at der nu skal være en musikskole i hver eneste kommune.
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Jeg kan så tilføje, at det ikke er mærkeligt, at musikskolerne er så populære, som de er, for de gør et godt stykke arbejde ude omkring.
Vi snakker om, at vi har opfundet dogmefilmen, men jeg skal hilse og sige, at musikskolerne har levet som dogmemusikskoler i den tid, jeg har været på området, og det drejer sig om 30 år.
Jeg vil gerne tage fat på problematikken oppe på Nordfyn.
Det er sådan, at det er meldt ud i pressen, at det politisk er bestemt, at der ikke bliver tilført flere midler.
Det vil sige, at to musikskolers midler skal deles på tre kommuner.
Det vil jeg kalde en forringelse for den enkelte elev og for aktivitetsniveauet.
Jeg har nogle tal her.
2.700 elever er der i alt.
Der går 600.000 kr. fra deres budgetter deroppe på grund af bloktilskuddet.
Er det et kvalitetsniveau, som er det samme som nu?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Udgangspunktet er det samme, som det har været tidligere, at det jo er frivilligt, hvor meget kommunerne trods alt samlet vil bruge på musikskolerne.
Og det er jo igen en prioritering.
Der deler vandene sig åbenbart imellem spørgeren og regeringen.
Vi har den opfattelse, at de nye kommuner vil prioritere kultur.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at de, når vi endelig taler musikskoler som den lille enhed, de er i forhold til alle kulturinvesteringerne, er blandt dem, som vil blive meget opprioriteret, og som der vil blive brugt flest penge på.
Musikskolerne henvender sig til alle børn, til alle unge.
Så jeg er slet ikke i tvivl om, at musikskolerne vil opleve, at de vil få flere penge, og i det her tilfælde vil der jo fra kommunens side blive set på, hvad borgerne i kommunen stiller af krav, og så må man jo som borger gå op til kommunen og sige: Vi vil godt have bedre undervisning i musikskolen, vi vil godt have pladser.
Det er jo igen som i en hvilken som helst anden kommune og i en hvilken som helst anden demokratisk foranstaltning, at så stiller man nogle krav til sine lokale kommunalpolitikere, og så siger man: Vi vil godt have en forbedret service på det her område.
Så bliver der jo en forbedring også på det her område.
Musikskolerne er utrolig populære rundtomkring, så derfor vil de også blive prioriteret i de nye kommuner.
Da er jeg helt sikker på, at vi nok skal sikre, at der vil være nogle fornuftige musikskoler rundtomkring i Danmark også efter strukturreformen.
Jeg ville meget gerne prøve at sætte mig ind i spørgerens tankegang, men jeg kan simpelt hen ikke.
Jeg har ikke fantasi til det.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor kommunerne ikke skulle opprioritere musikskolerne.
Vi stiller nu et krav om, at der skal være musikskoler i alle nye kommuner.
Lad os tage det tænkte eksempel, som hr. Ole Sohn nævnte her, med de tre fynske kommuner, hvoraf en ikke i dag har musikskole.
Borgerne i den enkelte kommune har i dag ikke adgang til musikskoleundervisning.
Det vil sige, at de går glip af en fantastisk mulighed for at lære nogle egenskaber og få et samvær med andre og i det hele taget bruge noget, som de også vil have gavn af senere i deres liv.
Med den her ændring sikrer vi, at de borgeres børn i den kommune nu får adgang til musikskoleundervisning.
Det kan da kun være en forbedring.
Uanset hvad, så er det da en forbedring for borgerne, at der fremover er adgang til musikskoler i alle landets kommuner.
Jeg kan slet ikke se, at man kan opgøre det på nogen som helst anden måde.
Ole Sohn (SF), 2005-03-17:
Jeg vil gerne holde lidt fast i det her med at regne og kunne regne den ud.
Ministeren har fuldstændig ret i, at når man slår tre kommuner sammen, hvori der sammenlagt ligger to musikskoler, så opfylder man lovens betingelser om, at der er mindst en musikskole i hver kommune – det er fuldstændig korrekt.
Så skrider man ind og fastslår, at der skal være minimum den samme kvalitet i musikskolerne som i dag.
Det er et hundrede procent korrekt.
Men det er jo ikke svaret.
Svaret kommer jo først, når man fortæller, hvordan man sikrer, at den tredjedel af den nye kommune får del i den musikskoleundervisning, der er.
Det gør den kun, hvis man udvider antallet af pladser, og hvis man skal fastholde kvaliteten, ja, så bliver det dyrere.
Kommunen har i det her tilfælde sagt offentligt, at den ikke har råd til at bruge flere penge på det, og hvad er resultatet så?
Det er, at ventelisten vokser.
Er det det, kulturministeren mener bør være pointen?
Derfor er det da utrolig vigtigt, at der stadig væk er et statsligt engagement og ansvar for at sikre, at alle kommunens borgere, også de nye borgere i kommunen, får den samme adgang til musikskoleundervisning og får samme kvalitet som i dag.
Det vil sige, at den nye kommune skal have tilført ekstra midler, fordi man der har valgt at bruge pengene til asfalt eller ældreomsorg, eller hvad det nu måtte være.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Nu ved jeg ikke præcis, hvordan indbyggertallene er i de tre kommuner, men i hvert fald for en tredjedel af den nye kommunes borgere er der en massiv forbedring.
Der er nu adgang til en musikskole, hvad der ikke har været for dem tidligere.
Så det er jo noget, vi forhåbentlig er enige om er en god idé.
Med hensyn til selve undervisningen er det hensigten, og det har vi skrevet i bemærkningerne, at undervisningen på musikskolerne som minimum fastholdes på nuværende niveau.
Det er også blevet indskrevet i bemærkningerne til lovforslaget, og jeg citerer fra bemærkningerne: KL og Kulturministeriet forventer, at det nuværende aktivitetsniveau som minimum bør blive fastholdt, efter musikskolernes finansiering fra 1. januar 2007 fuldt overgår til kommunerne.
Vi har også aftalt med KL, at Kulturministeriet i en 4-årig overgangsperiode efter kommunalreformens ikrafttræden viderefører den systematiske dataindsamling vedrørende aktivitetsniveauet i landets musikskoler, så vi hele tiden kan have styr på, at kvaliteten er i top.
Så der er ikke nogen grund til at udvide kravene til undervisningen.
Langt de fleste musikskoler lever i dag – det er også et svar til fru Elsebeth Gerner Nielsen – op til Kunstrådets vejledende krav om kvalitet og aktivitet, og det er det væsentlige at holde fast i.
Den vejledning og de krav er for øvrigt nogenlunde de samme, som da den forrige regering med en anden kulturminister sad på magten.
Så kvalitetskravene er præcis de samme i fremtiden, som de var under den forrige regering, og som de er under den nuværende regering.
Med hensyn til bloktilskuddet har jeg meget svært ved at forestille mig, at kommunerne lige pludselig skulle miste interessen for musikskolerne.
Musikskolerne er jo en væsentlig drivkraft for hele undervisningen af børn ude i kommunerne.
De er en af de mest populære ting, kommunerne tilbyder, så hvorfor skulle det ikke være sådan, at kommunerne ville fastholde dem som noget meget, meget vigtigt?
Det er jeg sikker på man stadig vil gøre.