runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2004-11-25:
Ærlig talt synes jeg, det er misbrug af min plads her på talerstolen, at jeg skal rode mig ind i en diskussion mellem hr. Jesper Langballe og fru Holmsgaard.
Det er fuldstændig misbrug af Folketingets tid, så det agter jeg ikke at gøre.
Med hensyn til statsministeren har statsministeren jo selv været med til at beslutte – og han har også udtalt sig i pressen om det – i december 2002 sammen med de øvrige EU-ledere på grund af en rapport og en anbefaling fra Kommissionen, at hvis Tyrkiet opfylder de politiske Københavnskriterier, vil EU ufortøvet indlede tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet.
Det er den beslutning, der er truffet.
Men jeg sagde også i min tale, at vi jo ikke ved, hvor forhandlingerne ender.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Jeg læste for nylig en artikel med en meget, meget indtrængende advarsel imod optagelse af Tyrkiet.
Den var ikke mere end nogle ganske få år gammel og skrevet af en mand, der hedder Anders Fogh Rasmussen.
Det er faktisk den klareste argumentation i den sag, jeg har set.
Jeg vil spørge udenrigsministeren, om han deler statsministerens daværende vurdering af, at der ligger en ganske forfærdelig fare i, at vi skubber Europas grænse ned til Iran og Irak lige ind i stormens øje?
Så har jeg et spørgsmål til.
Jeg har tidligere spurgt fru Anne Grete Holmsgaard, og nu vil jeg spørge udenrigsministeren, som jeg er sikker på har læst den pågældende forfatter.
Jeg tænker her på Bernard Lewis, som Bolkesteins vurdering jo var præget af, der sagde, at Europa ved næste århundredskifte ville være islamiseret.
Det er naturligvis en profeti, som kan gå i opfyldelse eller ikke gå i opfyldelse, men synes udenrigsministeren ikke, det er lidt flot af fru Anne Grete Holmsgaard at sige, at det har han ikke noget at have i?
Det er vel i og for sig den mest respekterede islamforsker i verden i dag.
Per Stig Møller (KF), 2004-11-25:
Der er kommet et par konkrete spørgsmål til mig.
Jeg synes ikke, der er grund til at forlænge debatten, der er jo blevet vendt og drejet alt muligt, men der blev spurgt, om anerkendelse af Cypern kunne blive et kriterium.
Nu er det sådan, at man ikke kan komme med nye ting hele tiden.
Det, der er kriterierne for at starte optagelsesforhandlingerne, er Københavnskriterierne, og det, der er kriteriet for, at man kan blive optaget til sin tid, er, at de økonomiske kriterier er opfyldt.
Men det er klart, at den dag, Tyrkiet måtte blive medlem, kan Tyrkiet ikke undgå at komme til at sidde sammen med Cypern, og det vil sige, at man der i praksis så vil komme til at anerkende Cypern.
Desuden er jeg temmelig sikker på, at Cypernproblemet inden den dag vil være løst.
Med hensyn til folkeafstemning synes jeg, det er pjat at stå her og tage stilling til, hvad der kan ske om 10, 15, 20 år.
Uanset hvad dette Folketing måtte mene om den sag, er det ikke dette Folketing, der kommer til at afgøre det.
Så siger hr. Skaarup, at han ikke kan kende fremtiden.
Nej, det kan jeg jo heller ikke.
Men jeg forstår, at hvis korruption og svindel ikke længere findes i Tyrkiet – og det er forudsætningen for, at de økonomiske kriterier er opfyldt – vil Dansk Folkeparti godt gå ind for Tyrkiet.
Det var jo en interessant oplysning.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Jeg vil gerne forklare det, men jeg ved ikke, om det så vil lamme hr. Keld Albrechtsen, eller hvad der vil ske ved det.
Men det er jo en kendt sag, at kristendommen også i Tyrkiet er på tilbagetog af de grunde, som hr. Jesper Langballe nævner.
Det sker den dag i dag, og det sker i øvrigt i Mellemøsten generelt set, så det er virkelig alvorligt, det er ikke for sjov, at hr. Jesper Langballe bringer det her på banen.
Det er helt relevant.
Derfor er det også utroligt, at nogen kan få den tanke, at Tyrkiet, som står bag de her ting, skal kunne blive medlem af EU, og at vi ikke engang kan få en folkeafstemning om det.
Det virker dog grotesk.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Ja, jeg vil gerne have lov at stille et spørgsmål til min egen ordfører, og det kommer sig af, at hr. Keld Albrechtsen for lidt siden sagde noget meget interessant.
Han sagde, at det godt kunne give os anledning til lidt ydmyghed, at Tyrkiets hovedstad hed Konstantinopel, mange år før Danmark trådte ind i danmarkshistorien.
Det synes jeg er meget interessant, og jeg tænkte på i den forbindelse, om hr. Peter Skaarup måske ville have ulejligheden med den pædagogiske opgave at forklare hr. Keld Albrechtsen, at den by ganske rigtigt hed Konstantinopel, indtil den i 1453 blev taget af muslimerne, druknet i blod, og hvor den gamle byzantinske kunst blev fuldstændig destrueret og kirkerne blev omdannet til moskeer.
Det kunne da være, at hr. Peter Skaarup kunne få tid til at forklare ham det og måske i tillæg forklare ham, at der sker folkemord på kristne menigheder i Tyrkiet den dag i dag, bl.a. den assyriske menighed i Østtyrkiet.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Vi har ikke noget imod folkeafstemninger, vi synes faktisk, folkeafstemninger er en rigtig god idé.
Det var der, jeg brugte ordet støvet sådan lidt i den overførte betydning, at nogle mente – og det var så det, der var hr. Niels Helveg Petersens mening – at Folketinget og den demokratiske proces trængte til noget fornyelse, og det kunne være folkeafstemninger.
Det blev så nævnt.
Det er derfor, jeg siger, at Det Radikale Venstre går ind for det, og jeg går ud fra, at fru Elisabeth Arnold er enig i, at der skal være flere folkeafstemninger.
Vi har ikke noget imod, at man holder folkeafstemning om forskellige landes optagelse i EU, hvis der er flere lande, der ønsker det,
overhovedet ikke
Men i dag behandler vi altså forslaget om Tyrkiet, fordi Tyrkiet er så omdiskuteret ikke bare i Danmark, men også i resten af Europa.
Der vil det være relevant, og det kan jeg så ikke forstå Det Radikale Venstre ikke synes er relevant.
Men man er åbenbart ligeglad med vælgerne, det er det, jeg kan konstatere.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-11-25:
Jeg ville bare gerne have det på det rene, som jeg så også fik, at der ikke er noget citat om, at Folketinget er støvet, og at det altså er frit opfundet i hr. Peter Skaarups fantasi.
Det har ikke noget at gøre med Det Radikale Venstres håndtering af folkeafstemningsspørgsmålet, det er bare opfundet til lejligheden, for at man kan få anledning til at skælde ud på et andet parti i Folketinget, og det har man selvfølgelig ret til.
Sådan er det politiske spil.
Men jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti så også vil modsætte sig, når Albanien engang søger optagelse i EU, for Albanien er jo også et europæisk land som Tyrkiet, og befolkningen er overvejende muslimsk.
Det samme kan man også forvente om Bosnien-Hercegovina.
Så kan jeg forvente, at vi også får forslag om folkeafstemninger om Albanien og Bosnien-Hercegovina, hvis de to lande skulle komme så vidt, at de også begynder optagelsesforhandlinger til EU?
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Tingene hænger egentlig lidt sammen, for der, hvor Det Radikale Venstre har et forklaringsproblem, er, at Det Radikale Venstres tidligere formand og nuværende udenrigsordfører, hr. Niels Helveg Petersen, mange gange på partiets vegne, og jeg tror også på fru Elisabeth Arnolds vegne, har fremført ønsket om flere folkeafstemninger for at revitalisere folkestyret.
Holdningen var i hvert fald – jeg ved ikke, om hr. Niels Helveg Petersen decideret har brugt ordet støvet – at der var brug for, at man fik draget flere ind i den demokratiske proces end Folketinget, og at man skulle have flere folkeafstemninger.
Så er det bare, at jeg stiller mig undrende op, når jeg også hører argumentationen fra de somre, hvor hr. Niels Helveg Petersen har fremført det her, over for spørgsmål om folkeafstemninger, altså om det her.
Vi kan være uenige om, hvorvidt Tyrkiet skal optages eller ej, men hvorfor kan vi ikke holde en folkeafstemning?
Det er noget, mennesker brændende går op i, ikke bare i Danmark.
Vi ved jo også fra EU-afstemninger, at danskerne er meget vidende om EU, bl.a. på grund af at der holdes folkeafstemning, hvilket der ikke gøres i så mange andre lande.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-11-25:
Det lykkedes jo hr. Peter Skaarup at fremprovokere en del korte bemærkninger ved at sige, at bl.a. Det Radikale Venstre og en del andre partier havde et forklaringsproblem med at afvise Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Sådan hørte jeg det ikke.
Men det passer altså ikke med det, som vi andre har kunnet høre, og jeg tror heller ikke, at de, der følger denne debat, har kunnet høre andet end det, jeg har kunnet: at der har været afvisning over hele linjen.
Men jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup, hvor den beskrivelse og det citat, han gav af, at Det Radikale Venstre havde sagt, at Folketinget var støvet, stammer fra.
Han sagde, at Det Radikale Venstre havde sagt, at Folketinget var støvet.
Det vil jeg gerne høre lidt nærmere om.
Hvor stammer det fra?
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Det har noget med mange ting at gøre.
Vi har i bemærkningerne til vores beslutningsforslag listet de ting op.
Men det har da også med religion at gøre.
Vi føler også, det er et problem, at vi her har et land, der ikke er en naturlig del af Europa.
Det er heller ikke nogen hemmelighed.
Man kan jo spørge: Hvilket er det næste land, vi så skulle have som medlem af EU, hvis Tyrkiet skal ind?
Det næste land i den retning er så Irak.
Skulle Irak til at være medlem af EU?
Er det det, hr. Keld Albrechtsen forestiller sig?
Der må vel være en eller anden grænse et sted rent geografisk, hvor man siger: Hertil og ikke længere.
Eller er der ikke det?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-25:
Det gælder naturligvis også, hvis Ukraine, som jeg nævnte, en dag kommer med en ansøgning.
Så den forklaring forstår jeg slet ikke.
Jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup: Hvis Grønland en dag beslutter, at de vil søge optagelse i EU, så ville hr. Peter Skaarup vel ikke kunne overbevise nogen om, at det er en naturlig del af Europa.
Det har ikke andet end med religion at gøre, og det kunne man lige så godt indrømme.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Det kan vi ikke blive enige om, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Vi kan da i hvert fald ikke blive enige om, at Tyrkiet er en naturlig del af Europa.
Vi kan blive enige om, at en meget, meget lille del af Tyrkiet er en naturlig del af Europa – en meget, meget lille del.
Men den altdominerende del er ikke en naturlig del af Europa hverken på den ene eller den anden måde.
Det burde vi kunne blive enige om, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Så undrer det mig i øvrigt – det var noget af det, hr. Keld Albrechtsen sagde i sin ordførertale – at Enhedslisten egentlig der havde det synspunkt, at uanset hvilket land i Europa, tror jeg hr. Keld Albrechtsen sagde, der holdt en folkeafstemning og fik ja til gerne at ville være medlem af EU, så skulle det egentlig kunne blive medlem af EU.
Sådan hørte jeg hr. Keld Albrechtsens tale.
Men der var nok nogle lande i Europa, som mange også ville betakke sig for skulle være medlem af EU, lande, som slet ikke har demokrati eller i hvert fald har noget, der ikke ligner demokrati.
Er hr. Keld Albrechtsen ikke enig i, at man nok lige skal være lidt forsigtig med at sige: O.k., goddag og velkommen til alle lande, der tilfældigvis måtte holde en folkeafstemning og blive enige om, at de vil godt være medlem af EU?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-25:
Hr. Peter Skaarup har forsøgt sig med den besynderlige påstand, at Tyrkiet ikke er et europæisk land.
Nu er enhver, der har et skoleatlas, jo i stand til at slå op i det atlas og konstatere, at Tyrkiet i alle henseender er et europæisk land, det kan man jo se på kortet.
Så det kan vel næppe være det, hr. Peter Skaarup mener.
Det, hr. Peter Skaarup mener, er vel, at lande, der ligger i Europa, men som har et flertal i befolkningen, som er muslimsk, ikke må være medlem af EU efter hr. Peter Skaarups opfattelse.
Det er vel i virkeligheden det, man mener.
Hvis det er det, man mener, var det vel i virkeligheden det, man skulle sende til afstemning, for ellers er det jo ikke helt nøjagtig og præcis det, man mener, som man sender til afstemning.
Det vil jeg godt bede hr. Peter Skaarup forklare.
Han siger, at det ikke er et europæisk land, men enhver kan jo slå op i atlasset og se, at selvfølgelig er det det.
Hovedstaden i Europa hed Konstantinopel, mange hundrede år før Danmark overhovedet trådte ind i danmarkshistorien.
Så jeg tror nok, at vi skal være en lille smule ydmyge, hvis vi begynder at snakke om, hvem der er europæiske lande, og hvor lang tid de har været det.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Nej, det vil jeg ikke bekræfte, for det kan jeg ikke have nogen viden om.
Der er sat nogle ting i gang, som kunne tyde på, at man måske går i en rigtig retning, men ud af de 100 skridt, der skal tages i den rigtige retning, er der måske taget 1 eller 2.
Det er jo ikke ret langt på vejen, at man har taget 1 skridt ud af de 100 eller 2 skridt ud af de 100.
Derfor siger jeg: Kunne vi dog ikke i det mindste, når nu det står så skralt til med menneskerettighederne, hvilket fru Anne Grete Holmsgaard også går op i, og korruption og svindel i Tyrkiet – og så kan det godt være, at Tyrkiet kan blive medlem af EU engang, det er vi ikke enige om, for der mener vi nej – blive enige om at sige til borgerne: O.k. der er noget tvivl, der er noget usikkerhed, kunne vi ikke få en pejling og en vejledende folkeafstemning med hensyn til, om man synes, at det er en god eller dårlig idé?
Hvorfor er SF så bange for det?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-11-25:
Han vil sende et budskab om, at det Tyrkiet, der måtte blive medlem af EU på et tidspunkt, er et Tyrkiet, der fuldstændig ligner Tyrkiet i dag.
Hvorfor vil han det?
Fordi han vil bruge det til at oppiske en stemning med.
Derfor er mit enkle spørgsmål: Hr. Peter Skaarup er vel ikke så uvidende, at han ikke er klar over, at hvis Tyrkiet bliver medlem af EU, er det et Tyrkiet, der er demokratisk med retsstatsprincipper, og som respekterer menneskerettighederne.
Det er ikke et korrupt Tyrkiet, men et Tyrkiet i økonomisk udvikling.
Vil hr. Peter Skaarup ikke godt bekræfte, at det i givet fald er det Tyrkiet, vi optager?
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Det er muligt, at fru Anne Grete Holmsgaard ved, hvordan Tyrkiet kommer til at se ud om 5 år eller 6 år eller 3 år, hvornår det nu er relevant at tale om det, vi ved jo ikke, hvordan Tyrkiet ser ud, men det, der er klar viden om, og det, vi alle sammen ved, er, hvordan holdningen er nu.
Der var det, at jeg refererede fra en artikel i Information fra den 17. november, hvor overskriften er: »Hyr en dommer – ikke en advokat«, og hvor der fremlægges en række konkrete eksempler på, hvor den er gal, og en tyrkisk statsrevisor udtalte, at der ikke var et offentligt arbejde, uden at der var korruption.
Det var reglen.
Det er derfor, jeg siger, at det da godt kan være, at det går i en lidt bedre retning, det kan vi da håbe på, men om det om 4 eller 5 eller 6 eller 10 år ser så godt ud, at vi ikke har korruption, kan man altså sætte et stort spørgsmålstegn ved.
Det er derfor, jeg siger, at korruption og svindel jo er noget, der går den danske befolkning utrolig meget på.
Skal vi så lukke et land ind eller give carte blanche til, at man kan lukke et land ind, der står for svindel og korruption i stort omfang, uden en folkeafstemning?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-11-25:
Hr. Peter Skaarup stillede spørgsmålet: Når vi udliciterer ydelser i EU, skal vi så virkelig udlicitere til et land, der er korrupt, og som er nr. 77 på Transparency Internationals liste?
Jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup: Er det Tyrkiet, som det er i dag, vi snakker om som medlem af EU, eller er det Tyrkiet, når det lever op til de kriterier og de krav, der er stillet fra EU, vi taler om?
Bodil Kornbek (KD), 2004-11-25:
Jeg vil alligevel holde fast i, at jeg ikke frygter islam, men jeg frygter måske de mennesker, der fortolker og udøver deres religion i en form, som selvfølgelig ikke er acceptabel, når vi taler mord, eller hvad det nu er, hr. Jesper Langballe taler om.
Det er klart.
Jeg mener ikke, at kristendommen bør frygte islam.
Det må jeg nok sige.
Det er en klar grundholdning, jeg har.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Lad mig sige først, at jeg ikke aner, hvad kristne værdier er for noget.
For mig er – men det er så et personligt spørgsmål – kristendommen overhovedet ikke et værdisæt, det er en tro.
Til det andet, om jeg frygter islam, kan jeg ubetinget svare ja.
Der er et reklameslogan, der hedder: Kun en tåbe frygter ikke havet.
Lad mig omskrive det til: Kun en tåbe frygter ikke islam.
Hvis man fuldstændig upåvirket kan se på, hvordan ytringsfriheden bliver knægtet både i Holland og herhjemme, se på mordet på Theo van Gogh og lignende ting, så vil jeg spørge: Hvor ubekymret skal man være for ikke at frygte islam?
Bodil Kornbek (KD), 2004-11-25:
Jeg ved ikke helt, om jeg forstår spørgsmålet.
Jeg vil dog alligevel forsøge at svare, og hvis jeg har givet hr. Jesper Langballe noget at tænke på, så er det jo heller ikke så ringe endda.
Vi, Kristendemokraterne, vil gerne være med til at fremme de kristne værdier som et grundlag for vort samfund, men kristne værdier er jo ikke bare noget, der er lukket.
Kristendom er jo ikke bare noget, der hører en lille egn i verden til.
Jeg ved ikke, om hr. Jesper Langballes tilgang også til islam nogle gange er, at han frygter islam, i så fald må man jo spørge, hvad det for et grundlag, hr. Jesper Langballe har.
Jeg frygter ikke islam, for jeg ved også, at de værdier, jeg gerne vil være med til også politisk at fremme og arbejde for, faktisk godt kan holde, og at de også kan tåle nogle udfordringer.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Jeg må sige, at jeg troede næsten ikke mine egne ører, da jeg nu hørte fru Bodil Kornbek sidestille optagelsen af Polen med optagelsen af Tyrkiet, og jeg skulle sådan lige tænke efter, hvad det er, partiets navn er: Kristendemokraterne.
Hvad betyder det egentlig?
Jeg kan da godt bekende kulør her og sige, at jeg altid har været modstander af, som det hed før, Kristeligt Folkepartis måde at sammenkøre tro og politik på.
Jeg tror ikke, man kan lovgive efter sådan en troens skabelon.
Men det, fru Bodil Kornbek nu står og siger, er jo, så vidt jeg kan høre, det modsatte, nemlig at man fuldstændig skal se bort fra, om et lands kultur er præget af kristendommen eller islam, det er bagateller, som ikke betyder noget som helst.
Hørte jeg virkelig rigtigt?
Er det sådan, jeg skal forstå fru Bodil Kornbek?
Bodil Kornbek (KD), 2004-11-25:
Jeg mener ikke, det er så farligt med folkeafstemninger, men jeg mener heller ikke, at demokratiet nødvendigvis kvalitativt bliver bedre af, at man har et hav af folkeafstemninger.
Vi er jo også valgt til at skulle varetage nogle opgaver, og vi har også et ansvar, som jeg mener vi er valgt til, og det ansvar tager vi selvfølgelig også på os.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-25:
Det må vi se til den tid, det tror jeg ikke vi vil.
Jeg kan i hvert fald konstatere ud fra udenrigsministerens svar, at udenrigsministeren sådan set heller ikke udelukker muligheden for, at der kan komme en folkeafstemning.
Det ville egentlig også være dumt gjort, for situationen er jo den f.eks. i Frankrig, at det er højst sandsynligt, at der kan komme en folkeafstemning om Tyrkiets optagelse i EU, og Jacques Chirac, præsidenten, lægger lidt op til, at det eventuelt kan blive udgangen for at undgå, at det bliver et tema i forbindelse med forfatningen.
Så man kan bestemt ikke udelukke, at andre lande gør det.
Jeg kunne godt tænke mig at stille udenrigsministeren et andet spørgsmål.
Per Stig Møller (KF), 2004-11-25:
Så er jeg helt sikker på, de bliver standset.
Forudsætningen for det hele er, at Københavnskriterierne respekteres.
Det vil de ikke blive, hvis der er et militært diktatur.
Afstemning
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-25:
Jeg takker for besvarelsen, og det glæder mig selvfølgelig, at vi kan være fælles om målsætningen, nemlig at vi skal nå frem til en dato for afviklingen af eksportstøtten og også disse andre mere fiffige eksportsubsidier.
Det er jo ikke det, der skiller os.
Der vil jeg godt spørge: Det er vel sådan, at det ikke kan skade Danmarks forhandlingsposition, hvis Danmark kommer med et forslag, et udspil.
Det er klart, at det kunne skade Danmarks forhandlingsposition, hvis vi så sagde til de andre lande: Vi vil overhovedet ikke forhandle om det.
Det er bare vores udspil, og det må I tage, og ellers gider vi ikke høre på jer.
Men sådan er forslaget ikke ment, det vil jeg bare sige til ministeren.
Derfor vil jeg godt spørge: Har ministeren en bedre strategi for, hvordan man kan få skubbet spørgsmålet om et gennembrud på dato fremad, end den, vi har foreslået, for det synes jeg manglede lidt i ministerens besvarelse?
Elisabeth Arnold (RV), 2004-11-25:
Nej, det kan jeg godt forstå; det var måske sådan lige en bekvem døvhed.
Jeg spurgte, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti har støttet regeringen i at gennemføre disse kalvepræmier, som gør, at landmænd i EU, som for længst er holdt op med at producere kalve, landmænd i Danmark, som for længst er holdt op med at producere kalve, kan blive ved med at modtage en støtte, når hr. Jesper Langballe samtidig siger, at disse støtteordninger er et drivhus for svindel og plat.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Undskyld, jeg kunne simpelt hen ikke høre det.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-11-25:
Jeg blev meget rørt, da jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører tale om dette drivhus for svindel og plat, som landbrugssubsidierne medførte i EU-systemet.
Jeg vil bare gøre hr. Jesper Langballe opmærksom på, at det altså var Dansk Folkeparti, der støttede regeringen i at vedtage de landbrugsforordninger, som har medført disse kalvepræmier, hvor man kan blive ved med at modtage præmieringer af kalveproduktion, som man er holdt op med for længst, også lang tid efter at man er blevet pensioneret.
Synes hr. Jesper Langballe virkelig, at handling følger ord i disse sager?
Jesper Langballe (DF), 2004-11-25:
Dansk Folkeparti vil gerne erklære sin stærke sympati for forslaget.
Som forslagsstillerne jo har lagt vægt på, og som der egentlig har været enighed om hele kompasrosen rundt, er systemet med eksportsubsidier og landbrugsstøtte uretfærdigt protektionistisk, og det er klart, at det er et system, der systematisk holder de fattige lande bort fra at komme op på det økonomiske niveau, de ellers ville kunne komme op på.
Men samtidig må man jo sige, at det er et system, som er et drivhus for svindel og korruption, et sygt system, et sygt kommandoøkonomisk system, som jo vil blive ved med, så længe det overhovedet eksisterer, at være en invitation til svindel, og der vil ikke være nogen mulighed for at komme svindelen til livs andet end den ene at komme af med subsidierne.
Derfor er vi glade for, at udenrigsministeren lover at arbejde for fuld kraft for, at så vel EU som WTO snarest fastsætter en dato for ophør af alle handelsforvridende eksportstøtteformer.
Men vi er også enige med udenrigsministeren og regeringen i, at udfasningen må ske parallelt, hvis Europa overhovedet skal have nogen styrke over for USA i de fortsatte WTO-forhandlinger.
Jeg må så sige, at vi altså ikke driver vores verdensidealisme, vores verdensbroderskab, så vidt, at vi mener, at det ligefrem skulle være en dyd og en fordel, at man skader og afvæbner sig selv på forhånd i forhandlingerne.
Man vil da have noget ud af de forhandlinger, man fører.
Enhver har sine egne interesser at varetage, men derfor kan man godt samtidig have blik for de uretfærdigheder, der ligger i systemet over for den tredje verden.
Så vi vil, selv om vi har stor sympati for forslaget, sige nej til det.