runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2000-08-24:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med statsministeren, som er kommet med nogle udtalelser, der ligger meget på linje med, hvad jeg tidligere har sagt, nemlig at bliver det et nej den 28. september, så vil vi naturligvis respektere det nej, og så kan det spørgsmål ikke tages op igen i en rum tid.
Jeg har brugt det udtryk »en rum tid«.
Derfor er jeg helt enig med statsministeren.
Men det kan ikke være nogen hemmelighed for hr. Keld Albrechtsen, at Venstres målsætning er, at vi kommer af med alle de danske undtagelser.
Venstre ønsker Danmark fuldt og helt med i EU, og derfor må hr. Keld Albrechtsen fuldstændig have misforstået det, hvis han har opfattet det sådan, at jeg truer med, at Danmark skal smides ud af EU.
Overhovedet ikke.
Venstre ønsker, at Danmark skal være fuldt og helt med i EU. Til hr. Thulesen Dahl skal jeg svare, at jeg ikke er enig med den tyske udenrigsminister i alt, hvad han har sagt, men jeg vil gerne sige til hr. Thulesen Dahl, at den tyske udenrigsminister faktisk har taget som sit klare udgangspunkt
et Europa baseret på selvstændige nationalstater.
Men kort udtrykt kan jeg sige, at min og Venstres vision om udviklingen af Den Europæiske Union er nøjagtig den samme som det, den franske præsident, Jacques Chirac, har sammenfattet i det følgende, hvor han siger nej til Europas Forenede Stater, men ja til staternes forenede Europa, nemlig ja til et samarbejde og fællesskab mellem selvstændige nationalstater, der har besluttet at løse en række opgaver i fællesskab.
Endelig skal jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg ikke ved, om der er noget, der ville have været anderledes siden 1999, men fra min egen økonomiministertid kan jeg huske
et tilfælde i 1992, hvor der var meget uenighed mellem Tyskland på den ene side og alle andre lande på den anden side, og da ville det have været en fordel at have Den Økonomiske og Monetære Union.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-08-24:
Jeg troede, at Venstre stod for mangfoldigheden, for friheden, for det nationale, for fleksibiliteten, for det nære samfund og ikke for en stor, ufleksibel, kæmpemæssig valuta med den samme rente, med den samme valutakurs, med den samme pengepolitik, og hvor det hele er centraliseret i Frankfurt.
Centralisering er jo det modsatte af det nære samfund.
Den samme rente og den samme valuta er jo det modsatte af mangfoldighed.
Det er også det modsatte af fleksibilitet.
Det strider fundamentalt mod Venstres grundlæggende ideologi.
Men hele den sag er blevet lukket ned i mange, mange år.
Det har været forbudt inden for Danmarks såkaldte liberale parti at diskutere det, men nu siger altså vælgerne og græsrødderne i Venstre fra, og jeg forstår dem godt. Kan hr. Anders Fogh Rasmussen ikke forklare: Hvordan hænger denne her nye ideologi sammen med den gamle?
Frank Aaen (EL), 2000-08-24:
Jeg skal starte med at takke hr. Anders Fogh Rasmussen for den meget klare melding om, at det her projekt med euroen er en integreret del af Venstres ønske om at have helt frie kapitalbevægelser, og at frie kapitalbevægelser i Venstres ideologi er et gode.
Det er forbudt ifølge Traktaten at lave nogen som helst former for begrænsninger af de frie kapitalbevægelser.
Det var den ene ting.
Så til den anden ting: Når nu Venstre er imod devalueringer, bekymrer det så ikke Venstre, at kronen reelt er blevet devalueret, siden euroen startede den 1. januar 1999?
Cirka 10 pct. er kronen blevet devalueret med.
Er det ikke et problem?
Så endelig til sidst: Nu fik vi i går at vide
Margrete Auken (SF), 2000-08-24:
Jeg er jo i den interessante situation, at jeg ikke har taget stilling, og jeg har derfor lyttet med stor interesse også til debatten i dag.
Jeg spurgte for kort tid siden statsministeren, om han ville uddybe det, han havde sagt til Politiken om, at man ved medlemskabet af ØMU'en kunne medvirke til at få styr på de rå markedskræfter, sådan tror jeg oven i købet statsministeren havde sagt det.
Og jeg fik faktisk her til morgen et svar, som jeg synes er interessant, og som er med til at flytte debatten hen dér, hvor man siger: Hvad er det, vi skal regulere de fri bevægelser med, for selvfølgelig kan man regulere, hvis man er enig om det.
Hvad er det for nogle visioner, der skal bære det her?
Og dér siger statsministeren, og jeg citerer fra svaret på § 20-spørgsmål nr. S 3497
: »Globaliseringen og tendensen til, at de hårde markedskræfter udstøder folk, skyldes ikke EU.
Tværtimod er dette samarbejde i vores del af verden det eneste mulige modsvar til de negative sider af globaliseringen.«
Se, nu kan jeg ikke få lov til at citere det her færdigt, men det er altså et citat, der handler om, at det er nogle helt andre værdier, som ligger meget tæt op ad SF's, der skal i centrum.
Og så sad jeg og lyttede til hr. Anders Fogh Rasmussen
, og så vil jeg egentlig godt spørge: Hvis nu den ulykke skulle ramme det lille land Danmark, at hr. Anders Fogh Rasmussen blev statsminister, ville han så dele de visioner, som han også har kunnet læse sig til f.eks. i Aktuelt, og ville det være dem, han ville slås for i ØMU'en?
Eller er det for hård en omkostning for os, at vi skal risikere, at en hr. Anders Fogh Rasmussen får indflydelse - hvis der virkelig er indflydelse - på ØMU'en?
Jeg vil godt lige høre, om han er enig med statsministeren i de visioner.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2000-08-24:
Hr. Frank Dahlgaard siger, at et ja til euroen fører til mindre frihed og mangfoldighed, og at det må være imod Venstres ideologi.
Et ja til euroen, en fælles valuta, giver større frihed.
En fælles valuta er med til at få det indre marked og dermed den frie handel til at fungere bedre, og derfor er euroen fuldt ud forenelig med det grundlæggende i liberal tankegang, nemlig fri handel over landegrænserne.
Og den frihed til at kunne regulere kronekursen, som hr. Frank Dahlgaard tilsyneladende gerne vil have, er ikke en frihed, vi synes er positiv, og det er ikke engang en frihed, man betjener sig af i dag.
Hr. Frank Dahlgaard hører vel også til de nejsigere, der hævder, at han fortsat ønsker kronen bundet til euroen.
Til hr. Frank Aaen vil jeg sige, at det da klart vil være en fordel at have en stor valuta frem for en lille valuta, når vi kigger på omfanget af de internationale kapitalbevægelser.
Hvad har vi til at beskytte den danske krone med en valutareserve på omkring 150 mia. kr.?
Det svarer til, hvad en håndfuld dealere kan omsætte på en god dag på Wall Street.
Der skal ikke meget til for at blæse en lille valuta omkuld.
Jeg går ind for frie kapitalbevægelser, ja.
Men jeg går også ind for, at i en moderne verden skal valutaerne kunne matche det system, og det er derfor, at være med i en stor valuta er bedre end at være i en isoleret robåd på et oprørt Atlanterhav.
Jeg vil have, at når der sker udsving mellem valutaerne, så er det på basis af økonomiske realiteter og ikke spekulativt.
Og så endelig til fru Margrete Auken: Jeg må tilstå, jeg ikke ganske forstod spørgsmålet, men når fru Margrete Auken spørger, om jeg er enig i statsministerens visioner, så vil min rygmarvsreaktion være nej.
Men jeg forstod ikke ganske fru Margrete Aukens spørgsmål og skal derfor nøjes med at sige: Det er jo en ærlig sag, hvis statsministeren har en socialdemokratisk vision for EU.
Jeg har en liberal, og så må vælgerne jo afgøre, hvem der får styrke til at gennemføre deres synspunkter.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-08-24:
I virkeligheden viser debatten her i dag, at jasiden og nejsiden kan være enige på ét punkt, nemlig at hvis det bliver et nej ved folkeafstemningen den 28. september, så ligger de danske undtagelser fast, i hvert fald for en rum tid, som hr. Anders Fogh Rasmussen sagde.
Jeg vil nu godt lige bede ham besvare, hvad en rum tid er.
Det er vel mindst 5 år, går jeg ud fra.
Det er da et godt tilbud, synes jeg, fra jasiden, og som jo altså også statsministeren kom med i Politiken her til morgen.
Og efter min mening så gør det det da soleklart, at det mest fornuftige, man kan foretage sig, er at gå hen og stemme nej, for så bevarer vi den handlefrihed, vi har.
Så ligger de danske undtagelser fast, sådan som statsministeren også lovede forud for sidste folketingsvalg og forud for folkeafstemningen om Amsterdamtraktaten.
Så er den situation genoprettet.
Jeg synes ærlig talt, det må jeg sige, at det da faktisk er et godt resultat af debatten og et godt tilbud til den danske befolkning: Stem nej, så standser vi glidebaneturen hen mod Europas Forenede Stater, så bliver vi ikke et kerneland nede hos Frankrig og Tyskland, så kan vi standse unionsglidebanen!
Jeg synes egentlig, hr. Anders Fogh Rasmussen sammen med statsministeren skal have tak for, at det nu står klart, og så håber jeg bare, at man så vil indstille den skræmmekampagne, som man fra tilhængersiden ellers startede den her debat med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-08-24:
Ja, jeg synes, det er pudsigt at høre hr. Anders Fogh Rasmussen tale om det her med devalueringer, al den stund vi har overført arbejdsløshed med den nuværende devalueringspolitik, fordi euroen rasler ned i kurs i forhold til USA og England osv.
Det hænger jo ikke rigtigt sammen.
Det behøvede ikke at være en devaluering, hvis man overhovedet diskuterede det her emne seriøst.
Men det gør man jo altså ikke, man skal bare bruge det som sådan et skræmmebillede i debatten.
Men det, jeg tager ordet for igen, er i forhold til de politiske visioner, for jeg synes ikke, vi kom ret meget videre med hr. Anders Fogh Rasmussens svar.
Der står i formålsbestemmelsen i EU-traktaten, at formålet er en stadig snævrere union.
En stadig snævrere union må jo altså blive, ja snævrere og snævrere. Og en snævrere og snævrere union, er det ikke en forbundsstatslignende konstruktion, præcis som den tyske udenrigsminister, Joschka Fischer, har gjort sig til talsmand for?
Så kan man jo vælge at kalde barnet mange forskellige ting, og vi kan så slås om, om det hedder Europas Forende Stater eller det hedder noget andet; det er jeg med på, men det, der må være interessant for vælgerne at vide, når de skal hen og stemme, er jo, om euroen er et skridt i retning af sådan en forbundsstatslignende konstruktion, eller om euroen ikke er.
Alle ude omkring os taler altså, når jeg hører det, som om euroen er en del af det, der skal bringe Unionen videre i retning af en forbundsstatslignende konstruktion.
Det ved jeg godt at man ikke rigtig må snakke om her i Danmark, men jeg havde da håbet, når hr. Anders Fogh Rasmussen selv lagde op til en visionsdebat, at vi så kunne få løftet lidt af sløret for Venstres politik på det område.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-08-24:
Hr. Anders Fogh Rasmussen taler om, at en fælles valuta, euroen, vil øge samhandelen.
Det afviser de økonomiske vismænd.
Det afvises såmænd også af Hoffmeyer, Jesper Jespersen og Claus Vastrup og Christen Sørensen, de fire professorer, der kom med en rapport, som jasigerne ellers var glade for her i sommer.
Så det holder ikke.
Det gør ingen forskel, og det ved hr. Anders Fogh Rasmussen også godt.
Men det er jo ikke rigtigt.
Det er en frihed, man har til at bruge en nødbremse i en situation, som kan opstå.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2000-08-24:
Det er jo klart, at hr. Keld Albrechtsen må nå til den konklusion, at det klogeste er at stemme nej, for hr. Keld Albrechtsen har altid kæmpet for, at Danmark ikke skulle være med i EU, og derfor når han ad snorlige veje til den konklusion, at så er det klogeste at stemme nej den 28. september.
Der er jo ingen, der har sagt, at det drejer sig om Danmarks medlemskab af EU.
Vi siger bare, og det burde nejsigerne endda være glade for, at vi vil respektere udfaldet af den danske folkeafstemning.
Men hr. Keld Albrechtsen skal da ikke være i tvivl om, at Venstre vil da slås for, at vi kommer af med alle de danske undtagelser, så Danmark kan blive fuldt og helt medlem af EU.
Hr. Thulesen Dahl påstår, at han ikke har hørt noget om visioner.
Jeg lagde det meget klart frem, nemlig: Venstre siger nej til Europas Forenede Stater.
Nu håber jeg, det er klart for hr. Thulesen Dahl.
Venstre siger nej til et Europas Forenede Stater, men vi siger ja til et staternes forenede Europa, altså en europæisk union bestående af selvstændige nationalstater, der beslutter at løse en række opgaver i fællesskab.
Og så endelig til hr. Frank Dahlgaard og i øvrigt også til hr. Frank Aaen, som jamrer over, at kronen er faldet i værdi sammen med euroen.
Man kunne næsten få det indtryk, at hr. Frank Dahlgaard og hr. Frank Aaen alligevel ikke ønsker, at kronen skal være bundet til euroen.
Det kan jo ikke være anderledes.
Så det dér brokkeri over kursudviklingen giver kun mening, hvis hr. Frank Aaen og hr. Frank Dahlgaard virkelig har til hensigt, at kronen skal løsgøres fra euroen.
Og hvis det er situationen, så synes jeg, at det skal frem på bordet.
Frank Aaen (EL), 2000-08-24:
Hr. Anders Fogh Rasmussen roder lidt i det.
Det er det, den er i øjeblikket, og det synes spekulanterne ude på verdensmarkedet er helt fornuftigt.
De spekulerer jo ikke imod kronen i øjeblikket.
Men det, man samtidig lægger mærke til, er, at der spekuleres imod euroen.
Og er hr. Anders Fogh Rasmussen ikke enig i, at en valuta først kommer i problemer, når spekulanterne synes, der er et misforhold mellem kursen og så den økonomi, der er i landet bagved?
Og er det ikke rigtigt, at spekulanterne ude i verden i øjeblikket mener, at der er et misforhold mellem euroens kurs, som man gerne ville have den i hvert fald, og så Eurolands økonomi, og det er det, der er baggrunden for, at den rasler ned?
Der er faktisk en større fare for, at det projekt, som hedder euroen, fordi det dækker over vidt forskellige lande og så store økonomiske forskelle mellem landene, af verdens spekulanter vil blive betragtet som en usikker valuta.
Og når nu hr. Anders Fogh Rasmussen bruger billedet med en robåd, så vil jeg hellere være i en robåd, der er oven vande, end i »Titanic«, som synker.
Det er det, der sker i øjeblikket.
»Titanic« er på vej ned.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-08-24:
Strategien skifter.
Tidligere hørte jeg en radioavis, hvor hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at det, vi skulle stemme om den 28. september, bare sådan var et lille, praktisk redskab.
Det var bare et spørgsmål om, hvad valutaen skulle hedde.
Det var såmænd bare det.
Han forsøgte at berolige vælgerne med, at der såmænd ikke var mere i det.
I dag hører vi ikke så meget om, at euroen bare er et lille, praktisk redskab.
Dér hører vi om visioner, for man har nok en forventning om, at vælgerne er lidt mere lydhøre
Og det er fint nok.
Derfor vil jeg gerne bore lidt i hr. Anders Fogh Rasmussens visioner.
Vi har hørt noget om de økonomiske visioner, om devaluering og lignende, men hvad med de politiske visioner?
Er hr. Anders Fogh Rasmussen enig med de politikere, der taler om, at euroen er mileskridtet frem mod mere integration, mere union? Er hr. Anders Fogh Rasmussen enig med f.eks. den tyske udenrigsminister - som dog er en rimelig magtfuld person i EU - der mener, at euroen også er et skridt på vejen mod en forbundsstatslignende konstruktion i EU?
Sådan nogle ting synes jeg det også er på sin plads at få svar på, når vi taler visioner for EU-samarbejdet.
Jann Sjursen (KRF), 2000-08-24:
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om fastkurspolitikken og må sige, at jeg synes, det er forundringsværdigt, at en udtalelse fra Folkebevægelsen mod EF's forretningsudvalg - med al ære og respekt herfor - kan komme til at spille så stor en rolle i hr. Claus Larsen-Jensens indlæg.
Bevægelsen er ikke repræsenteret i Folketinget, og Dansk Folkeparti og Enhedslisten, som også bliver brugt i den sammenhæng, siger ikke her, at de i morgen eller mere præcist den 29. september vil have en flydende kronekurs, hvis det bliver et nej.
Så derfor bliver jeg nødt til at stille det måske lidt underlige spørgsmål - men alligevel gør jeg det - om Socialdemokratiet i tilfælde af, at det bliver et nej den 28. september, vil opsige ERM II-aftalen og kræve en flydende kronekurs.
For det er jo det, der skal til for at skabe et flertal i Folketinget for det.
Så vil hr. Claus Larsen-Jensen svare be- eller afkræftende på, om Socialdemokratiet vil have en flydende kronekurs, hvis det bliver et nej?
For det er kun i det tilfælde, det sådan set er interessant at diskutere de usikkerhedsscenarier og nye situationer osv., som hr. Claus Larsen-Jensen lægger op til.
For jeg kan i hvert fald ikke se, at der blandt de partier, som hr. Claus Larsen-Jensen i øvrigt misbruger, er et ønske om at ophæve det fastkurssamarbejde, som vi har nu i ERM II-aftalen.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-08-24:
Jeg synes ikke, jeg fik noget svar på, hvor det er, de andre vil holde os ude.
Jeg fik et svar, der stadig væk hedder: Forudsætningen for, at vi får indflydelse, er, at vi er med i det hele; hvis vi ikke er med i det hele, også ØMU'en, ja, så holder de andre os ude.
Jeg vil godt spørge hr. Claus Larsen-Jensen, om han virkelig mener, at det er virkeligheden i EU.
Vil alle de andre lande holde os ude på de her områder?
Det andet, jeg også godt vil have at vide, er: Har hr. Claus Larsen-Jensen virkelig en forestilling om, at alle eurolande er enige, at de ikke vil bruge en sprække ved ikkeurolande, hvis de er uenige?
Har hr. Claus Larsen-Jensen en forestilling om, at Frankrig og Tyskland eller Italien og Tyskland altid vil være enige og dermed optræde som en samlet blok?
Og endelig som det sidste
: Hvor er det, vi bliver holdt ude i dag?
Lad os få lidt kød på det her i stedet for den dér evindelige med, at vi bare bliver holdt ude; det er helt uklart.
Man bygger i virkeligheden på en forestilling om, at de andre opfører sig som en bande.
Ole Sohn (SF), 2000-08-24:
Det er dels i forlængelse af mit forrige spørgsmål, dels i forlængelse af hr. Jes Lundes spørgsmål: Jeg vil godt spørge hr. Claus Larsen-Jensen om det, at de socialdemokratiske partier, som tidligere har diskuteret at få andre målsætninger ind i ØMU-konstruktionen, som man så har fejet bort og så kun diskuteret det mere høfligt ved højtidelige lejligheder, har noget at gøre med det, Göran Persson sagde på de svenske socialdemokraters kongres, da de diskuterede ja eller nej til euroen, hvor der var tæt på et flertal på kongressen for at sikre, at et svensk socialdemokratisk krav var, at der blev en beskæftigelsesmålsætning i eurokonstruktionen, hvortil Göran Persson sagde: Det er det samme som at sige nej til euroen.
Kan hr. Claus Larsen-Jensen bekræfte, at hvis man stiller andre målsætningskrav end de rent prisstabilitetsmæssige, er det det samme som at sige nej til euroen?
Holger K. Nielsen (SF), 2000-08-24:
Det, som er det meget centrale i den her diskussion, er, at et ja er et spring ud i det ukendte; et nej er en fortsættelse af den nuværende udvikling.
Vi er udenfor i øjeblikket.
Den her folkeafstemning handler om: Skal vi opgive den situation, vi har i øjeblikket, eller skal vi fastholde den situation, vi har i øjeblikket?
Hvis man vil fastholde den nuværende situation, skal man sige nej; hvis man vil opgive den nuværende situation, skal man sige ja. Om SF kan få flertal for det her i Folketinget, ved jeg ikke, men vores vision er det, jeg før talte om: at tage udgangspunkt i Europas forskelligheder.
Jeg tror, det er fantastisk vigtigt for Europas fremtid, at man respekterer, at der er lande, der ikke vil, hvor befolkningerne ikke vil være med i det her.
Politikerne vil gerne.
Den danske statsminister, Tony Blair, Göran Persson vil gerne være med i så meget som muligt, men folk vil ikke.
Europa er så forskellig, og jeg synes, vi skal tage alvorligt, at vi skal have hele Europa med i den fremtidige udvikling, og det forudsætter altså - som David Owen, den tidligere britiske udenrigsminister har sagt det - retten til at stå uden for euroen og alligevel være en god europæer.
Så havde hr. Anders Fogh Rasmussen en række betragtninger om den økonomiske politik, og hvorfor det går så godt.
Jeg tror ikke, at statsministeren er enig i, at det er udviklingen tilbage fra 1982, som er årsag til, at den danske økonomi er, som den er nu.
Det er såmænd i langt højere grad den politik, der er ført siden 1993, der er årsagen til det.
I 1980'erne gik det jo helt galt med den danske økonomi, da vi havde borgerlige regeringer.
Det var jo først, da vi fik et regeringsskift i 1993, og ikke mindst den kickstart, hvor man lettede på finanspolitikken i 1993, der er årsag til det. Jeg beklager meget.
Jeg må vende tilbage til de resterende senere hen.
Forretningsordenen tillader ikke ordentlige svar her, så jeg må komme tilbage senere.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-08-24:
Jeg havde faktisk set frem til at høre den socialdemokratiske ordfører fortælle lidt om de socialdemokratiske visioner.
Hvad hører jeg så?
Jamen det er da for sølle.
Kan man da ikke andet end at hælde en skidtspand i hovedet på nejsigerne?
Har man ikke selv noget at byde på?
Hvis man hører på hr. Claus Larsen-Jensen, må man altså drage den konklusion, at der stort set ikke er noget.
Det er som »Kejserens nye klæder«, og så bruges al tiden til det modsatte.
Jeg siger: for ØMU'en og ikke de her festtalerslagord, som vi har hørt.
Hvad vil Socialdemokratiet helt kontant med ØMU'en, hvad er visionen for ØMU-samarbejdet og de begrænsninger, der ligger i ØMU-samarbejdet i forhold til, at man kan føre nationaløkonomisk politisk?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-08-24:
Statsministeren har jo været ude at påstå, at hvis vi
kommer med i euroen, så har vi mulighed for senere at træde ud igen.
Det har så vist sig under arbejdet i Europaudvalget, at den påstand, statsministeren kom med, ikke holdt vand.
Hvis vi først er kommet ind, så er det en uigenkaldelig beslutning, og så er det EF-Domstolen, der afgør, om Danmark kan få lov at udtræde igen.
Det betyder også, at vi har et problem med grundloven i denne her sags behandling.
Jeg kan så forstå på hr. Claus Larsen-Jensen, at han ikke ønsker at diskutere det.
Vi har nemlig foreslået, at hvis det bliver et ja, skal der være en fortrydelsesret, sådan som statsministeren har påstået at der er.
Men jeg kan forstå, at det er et spørgsmål, hr. Claus Larsen-Jensen ikke rigtig har lyst til at diskutere.
Derfor vil jeg gerne bede ham komme op og forklare: Hvordan agter Socialdemokratiet at løse det problem, der er opstået ved, at det viste sig, at statsministerens påstande ikke holdt vand?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-08-24:
Sikke da en gang valggas.
Altså her havde vi da forventet at få en seriøs stillingtagen til de ændringsforslag, der er stillet.
Det er jo sådan set det, vi normalt gør her ved en andenbehandling, og hvad hører vi så?
Vi ser hr. Claus Larsen-Jensen trække en af de der sædvanlige valgtaler, som
man holder rundtom i forsamlingshusene, op af tasken og overhovedet ikke forholde sig til indholdet i det, vi skal diskutere her i dag.
Men må jeg ikke bare sige til hr. Claus Larsen-Jensen, at selvfølgelig er det vigtigt at kunne holde sig flydende, men hvis det er sådan, at man ligger hjemme i badekarret og er ved at blive oversvømmet, så er det nu altså helt godt at kunne trække i bundproppen.
Jeg synes ikke, det er helt så tosset endda.
Det er ikke et ønske om, at vi skal kunne have flydende valutakurs i morgen og lignende, men det er en mulighed for, at vi kan beholde en frihed indenlands til at vælge, hvad der er sundest og rigtigst for Danmark, og at vi så her i Folketinget har friheden til at kunne diskutere det.
Det er klogt, og de økonomiske vismænd har også peget på, at det er klogt at have retten til at kunne tage den diskussion. Men så vil jeg med hensyn til ændringsforslagene spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Hvad er der galt i et ændringsforslag, der betyder, at Danmark suverænt bestemmer, om vi skal trække os ud af ØMU'ens tredje fase, hvis vi ønsker det?
De to ændringsforslag, der er stillet til behandlingen i dag, går faktisk ud på, at Danmark skal have retten til at trække sig ud, hvis det bliver et ja den 28. september, men jeg kan forstå, at Socialdemokratiet bare afviser det sådan med en pennestrøg.