runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Fergo (V), 2001-02-28:
Det er jo lidt mærkeligt, at ministeren overhovedet kunne komme med det forslag om at åbne døren ind til Danmark for fattigdomsflygtninge og mennesker fra den tredje verden, der er syge, for jeg ved, at ministeren har været meget ude at rejse i de lande, og så vil jeg spørge ministeren: Har ministeren ikke set, hvor frugtbare landene er, og hvor mange muligheder der er - ja, at de faktisk er ligesom Paradisets Have, som Edens Have, mange af landene, som ministeren har besøgt?
Og synes ministeren ikke, at det er meningsløst at friste mennesker i de lande til at komme til Danmark, så vi skal være et socialkontor for alle verdens fattige, når man i stedet for kunne få dem til at dyrke deres jord og avle deres afgrøder og oprette infrastruktur og ordentlige forhold i de lande?
for alle verdens fattige og syge?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-28:
Ministeren har nu her i spørgetiden, også i går i spørgetimen, i Profilen, i Weekendavisen slået til lyd for, at det, der løser problemet med folkevandringer, er en øget ulandsbistand.
Så må jeg spørge ministeren, om ikke det er korrekt, at selv om ilandene har øget deres ulandsbistand markant i en årrække, så er fattigdommen blevet større i den tredje verden.
Er det ikke korrekt?
Er det derfor ikke også korrekt at antage, at uanset hvor meget Danmark øger sin ulandsbistand med, så vil problemet med folkevandringer af fattige mennesker være et problem, der er uløst.
Og så er det, jeg spørger ministeren nu for måske tyvende gang efter i går og i dag
, og jeg har stadig væk ikke fået antydningen af et svar, om det så ikke er korrekt at antage, at løsningen så dermed jo ikke alene ligger i at diskutere ulandsbistanden, men også ligger i at diskutere en effektiv grænsekontrol, så der er kontrol med, hvilke mennesker der vandrer til det danske samfund?
Jamen, jeg bliver altså nødt til at sige det en gang til: Ministeren kan da ikke i fuldstændig alvor mene, at hun vil igangsætte en debat om de her emner, og så på intet tidspunkt indgå i en besvarelse af en lang række af de spørgsmål, der bliver rejst ved den debat, ministeren selv ønsker at starte. Det er jo fuldstændig meningsløst, det her.
Jeg har spurgt ministeren talrige gange både i går under spørgetimen og i dag i spørgetiden, om det ikke er korrekt, at på trods af, at ulandsbistanden fra den rige verden har været i stærk stigning i en årrække over for den tredje verden, så er fattigdomsproblemerne blevet større i de pågældende lande.
Og hvis det er korrekt, så betyder det også, at uanset hvor meget vi diskuterer at lade ulandsbistanden stige, vil der stadig væk være problemer foran os med hensyn til folkevandringer af fattige.
Og betyder det så ikke også, at man må diskutere andre løsningsmodeller end det, ministeren alene slår til lyd for, nemlig i forhold til ulandsbistanden, hvor vi så i øvrigt heller ikke kan få svar på, om ministeren vil bevare ...
Jens Rohde (V), 2001-02-28:
Det har hun da i hvert fald lært på fornemste vis af sin statsminister.
Vi stiller et spørgsmål ud fra, hvad udviklingsministeren har sagt i fjernsynet i går: Hvor mange penge skal der på bordet ekstra til udviklingsbistand, før ministeren er tilfreds?
Så kan det ikke nytte noget, at ministeren prøver at skyde det ind under, at jamen de borgerlige vil spare, osv.
Ja, ja, det vil vi.
Vi har sagt, at vi vil spare 1,5 mia. kr. på ulandsbistanden.
Det står vi gerne ved.
Lad os nu høre, hvad regeringens politik er, hvis den da har en politik og det ikke bare er en strøtanke fra ministeren.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
Kunne man også få svar på spørgsmålet, om ministeren vil arbejde for, at det efterhånden kan blive regeringens politik ud fra en sympatisk og hjertegod betragtning om, at vi må hjælpe de fattige mennesker, som kommer og banker på;
og så spørgsmålet, som svæver i luften, og det er jo helt fantastisk, for ministeren sagde i går i fjernsynsudsendelsen, at hun vil fastholde sin mening, men vi aner ikke, hvad ministerens mening er om spørgsmålet, når de står der, de fattige, og banker på vores dør, skal de så ind? Er det ministerens opfattelse, at de skal ind, og er det ministerens opfattelse, at de allerede kommer det? Hvad ville ministeren gøre?
Lukke de fattige mennesker ind eller sige: I må tilbage, hvor I kommer fra, I er fattige, I er syge, men I er ikke politiske flygtninge eller forfulgt på grund af race og religion, så I skal ud.
Hvad mener ministeren?
Vi fik jo ikke svar på det konkrete spørgsmål, det forrige spørgsmål.
Vi kan måske få svar her, om det er regeringens politik at åbne op for fattigdomsflygtninge.
Og som et tillægsspørgsmål: Om ministeren inden for regeringen vil arbejde for, at man efterhånden kan åbne op for visse typer af fattigdomsflygtninge?
For det var i hvert fald de signaler, der blev givet i går i fjernsynet.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-28:
Jeg fulgte debatten i går meget tæt.
Men det, der er sket i udviklingen, er jo, at ministeren har fået flere strøtanker, som kom frem i fjernsynet i aftes, og det er derfor, der er kommet en ny situation.
Ministeren svarede journalisten Kurt Strand med hensyn til, at ulandsbistanden skulle sættes endnu mere i vejret: Ja, det så jeg gerne.
Så bliver man jo nødt til efter alt det, vi har været igennem, at finde ud af: Er det så en ny strøtanke, vi skal debattere, er det rent konkret noget, som har noget at gøre med regeringen og den rolle, som ministeren har som minister?
Vi skal bare lige have klarlagt tingene, for det er jo lidt forvirrende for øjeblikket.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-28:
Ja, jeg vil gerne svare på det spørgsmål, der er stillet, og jeg vil gerne henvise til den diskussion, vi havde i går, og jeg gentager det gerne: Det er ikke regeringens politik,
Og hvis man kan huske, hvad statsministeren sagde for et øjeblik siden, så kunne man også lægge dét til svaret på det her spørgsmål.
Kim Andersen (V), 2001-02-28:
I aftes i DR's Profilen gav udviklingsministeren udtryk for, at svaret på de problemer her er flere midler til udviklingsbistand.
Ministeren sagde også, at det var der nok ikke mulighed for; det var det politiske landskab ikke til.
Jeg vil bare kort og klart spørge ministeren, hvordan ministeren har det med at stå for en politik, som hun ikke har mulighed for at fremme.
Så vil jeg spørge i relation til statsministerens svar
før her i salen, hvor statsministeren også sagde, at der blev arbejdet med disse ting i EU: Hvad er det for konkrete overvejelser og forslag, som ministeren, som hun luftede i går, vil bringe til EU og sætte på dagsordenen dér?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-28:
Hr. Frank Dahlgaard har stillet et spørgsmål, der lyder: Er det regeringens politik, at Danmark for fremtiden skal tage imod mennesker, der flygter på grund af sygdom og fattigdom i hjemlandet?
Mit svar var første gang i går, og det har været anden gang i dag: Nej, det er ikke regeringens politik.
Og nu siger jeg det tredje gang.
Jeg vil gerne svare her, for jeg synes, det er meget glædeligt, at i særdeleshed Venstre er så interesseret i, om ulandsbistanden skal sættes op.
Jeg vil gerne spørge, om det er et udtryk for, at Venstre pludselig har set, at det faktisk kunne være en fornuftig tanke.
Og det er faktisk noget nyt, at man er nødt til at forsvare det her, for der er altså en hel del borgerlige partier i det her Folketing, som jo ser det som deres fornemste opgave, at der bliver skåret i udviklingsbistanden, sådan at vi ikke kan løse problemerne ude i verden, men at de netop kommer hertil.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
»Er det regeringens politik, at Danmark i fremtiden skal tage imod mennesker, der flygter på grund af sygdom og fattigdom i hjemlandet?«
Skriftlig begrundelse
Hidtil har det været dansk politik at tage imod mennesker fra andre lande, der er flygtet, fordi de bliver forfulgt på grund af politik, religion eller race.
Til Weekendavisen den 23. februar 2001 siger ministeren imidlertid, at hun ønsker, at Danmark også skal tage imod folk, der flygter fra deres land på grund af fattigdom, sygdom og elendighed.
I givet fald kan Danmark i løbet af få år skulle tage imod millioner af fattige mennesker fra den 3. verden.
Sandholmlejren må i givet fald udvides til det meste af Nordsjælland.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-01:
Nej, det er ikke nogen nem holdning.
Men bedømmelsen af denne sag må være, hvis det skulle ende med, at lovforslaget ikke kunne vedtages, at så ville det være en situation, som dansk kyllingeproduktion ikke kunne leve med ret længe.
Så ville Danmark jo internationalt sætte sig selv i skammekrogen, og der ville formentlig i løbet af få år opstå store afsætningsproblemer, og så ville erhvervet selv være nødt til at komme og bede Folketinget om hurtigst muligt at få gennemført nogle strammere regler. Sådan tror jeg nok, situationen er, og man skal altså også tage med i bedømmelsen, at vi jo også gør erhvervet en tjeneste ved at gøre forholdene anstændige. Tingene skal kunne holde, også lidt på sigt, set i sammenhæng med de øgede krav om dyrevelfærd i befolkningerne i bl.a. Sverige, Storbritannien og Tyskland, så jeg tror ikke, fru Dorte Bennedsen skal have den bekymring.
Dorte Bennedsen (S), 2001-03-01:
Den helt, helt, helt, helt overvejende del af de personer, der er optaget på dette lovforslag, nemlig et sted mellem 99 og 99,9 pct. af dem,
opfylder uden videre de kriterier, der er opstillet af Folketinget for at opnå indfødsret.
Den sidste lille bitte del har af forskellige årsager været forelagt Indfødsretsudvalget til individuel vurdering, og her har i et enkelt tilfælde, tror jeg, et enigt udvalg og ellers et flertal i udvalget sagt, at de pågældende personer kunne optages på lovforslaget.
Det vil sige, at alle enten direkte opfylder betingelserne eller har fået Indfødsretsudvalgets tilladelse til at blive optaget på lovforslaget, og på den baggrund kan Socialdemokratiet støtte vedtagelsen af forslaget.
John Vinther (KF), 2001-03-01:
Det Konservative Folkeparti kan støtte, at langt de fleste af de personer, der er omfattet af dette lovforslag, får
dansk statsborgerskab.
De opfylder alle de krav, man med rette kan stille til personer, der ønsker at blive danske statsborgere.
Men der er altså en vis sandsynlighed for, at der på lovforslaget også optræder ansøgere og personer, som har opført sig på en sådan måde, at de efter Det Konservative Folkepartis opfattelse ikke skal have dansk statsborgerskab.
Det handler om personer, der har begået personfarlig kriminalitet og har modtaget fængselsdomme på mere end 4 år, eller som inden for de seneste 5 år har overtrådt narkotikalovgivningen.
Sådanne personer ønsker Det Konservative Folkeparti ikke at give dansk statsborgerskab, og vi vil bruge udvalgsbehandlingen til at få belyst, om der er sådanne personer på forslaget.
I givet fald vil vi under andenbehandlingen stille ændringsforslag, men i øvrigt stemme de øvrige på forslaget medtagne personer igennem.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-01:
De mange personer, der står på listen, er alle personer, der har levet i mange år i Danmark.
De fungerer i det danske samfund og fungerer som os andre, langt hovedparten taler dansk, de har arbejde, og de fungerer med naboer og venner, som vi andre fungerer.
Enkelte har begået nogle forbrydelser, de har fået deres straf.
De har så fået en ekstra straf ved, at der skal gå længere tid, før de kan blive danske statsborgere.
Enkelte kan heller ikke tale dansk på grund af vanskeligheder, psykiske, fysiske vanskeligheder.
For andre dispenserer vi - rimeligt nok - fordi de har været her så længe og er så gamle, at de nu ikke har nogen udsigt til at kunne lære dansk, og så kan man godt efter vores mening sige, at så er det rimeligt, at de også får lov til at være danske statsborgere de sidste år.
De har taget det valg - og det synes vi i SF er godt -
at de gerne vil være danske statsborgere med de rettigheder og pligter, det indebærer at leve fuldt ud i det danske samfund.
Det er jo det valg, de har taget, og det er det, det indebærer, når de vælger at blive danske statsborgere.
Det hilser vi meget velkommen, og det, det i høj grad betyder, er, at de nu kan fungere og også har de politiske rettigheder, det indebærer at være dansk statsborger, at stemme til folketingsvalg og deltage fuldt ud i det politiske liv og blande sig i udviklingen af det danske samfund.
Vi synes til gengæld også, vi har en opgave som samfund i ikke at diskriminere, men at modtage dem og sige, at de også er velkommen til at fungere fuldt ud, og dermed også være med til at fjerne alle de forhold, der gør, at vi diskriminerer mod dem, der har en anden etnisk baggrund i det danske samfund.
Poul Nødgaard (DF), 2001-03-01:
Så præsenteres Folketinget atter for et stort lovforslag
vedrørende tildeling af dansk statsborgerskab.
Denne gang til 4.700 personer, hvoraf de 2.100 er børn, som nu ønskes gjort til danske statsborgere.
Og man må jo formode, at der kommer yderligere et lovforslag i indeværende folketingssamling, sådan som der plejer, så vi når op på ca. tre forslag.
Det vil med andre ord sige, at der i dette folketingsår tildeles
formentlig mellem 16.000 og 17.000 danske statsborgerskaber, eller nogenlunde i det lag i hvert fald
Et stort antal af ansøgerne vil formentlig aldrig blive i stand til at klare sig selv økonomisk i Danmark, og det kræver ikke megen fantasi at forestille sig, hvilke økonomiske krav det vil komme til at stille til Danmark, og dermed vil det også gå ud over den velfærdsstat, som vi har opbygget, og hvor der til stadighed er store kritikpunkter vedrørende den omsorg, der bl.a. ydes en hel del af vores ældre medborgere.
Når nu forslaget i dag har været til første behandling, er der jo mulighed for at stille alle de mange spørgsmål, som man har lov til at stille igennem Indfødsretsudvalget, og det vil vi naturligvis benytte lejligheden til.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi, som vi plejer, vil stille en række ændringsforslag, når det her lovforslag kommer til anden behandling i løbet af nogle måneder.
Med disse ord vil jeg bare sige, at der ikke kan herske tvivl om, at Dansk Folkeparti vil stemme imod det her forslag, når det kommer til tredje og sidste behandling, formentlig i løbet af 2-3 måneder.
Dorte Bennedsen (S), 2001-03-01:
Nu har ministeren jo redegjort for, at det her ikke er, om man så må sige, aftalt eller forhandlet af, men den del af hr. Keld Albrechtsens indlæg skal jeg ikke kommentere.
Men jeg vil gerne kommentere det, hr. Albrechtsen siger om, at Enhedslisten jo skal kunne se sig selv i øjnene, når vi har trykket på knapperne.
Det er jo et meget godt princip, og det lyder også vældig fint.
Men det, Enhedslisten måske også kunne tænke over, var den situation, at Enhedslisten var tungen på vægtskålen og sagde nej til forslaget, som det foreligger, og som jeg forstår, man vil gøre nu, og forslaget så ikke blev gennemført. Alle, alle er enige om, at forslaget indeholder en lang række forbedringer.
Vi er mange, der sætter spørgsmålstegn ved og er skeptiske over for de 40 kg, men der er en lang, lang række store forbedringer i forslaget, og dem afskærer Enhedslisten sig fra at medvirke til.
Det gør de jo selvfølgelig, fordi de kan siger: Nå ja, herregud, det kan vi jo godt gøre, for forslaget bliver jo vedtaget alligevel, og derfor behøver vi ikke forpligte os.
Det er den holdning, der undrer mig.
Hvis Enhedslisten nu havde været tungen på vægtskålen, ville det altså sige, at så kom forbedringerne ikke igennem, hvis Enhedslisten ikke kunne få alle sine krav opfyldt.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-01:
Det er mennesker, der lever i det danske samfund.
Hvis de ikke bliver danske statsborgere, vil de også leve i det danske samfund.
Hvad vil Dansk Folkeparti foretrække: at de lever i det danske samfund uden at være danske statsborgere, eller at de lever her og er danske statsborgere?
Poul Nødgaard (DF), 2001-03-01:
Når hr. Knud Erik Hansen spørger, hvad Dansk Folkeparti ville foretrække, så ville vi foretrække, at der ikke gives mulighed for, at så mange mennesker kommer ind i Danmark hvert eneste år, som der i virkeligheden gør.
Jeg kender godt til al den hovedrysten, der er, når vi siger det her, men det må vi så finde os i, så længe man bliver ved den hovedrysten bl.a. fra fru Dorte Bennedsens side.
Det har jeg oplevet nu i de sidste mange år, fordi vi har en fundamentalt forskellig opfattelse af de her spørgsmål.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-01:
Når vi var to, der rystede på hovedet,
var det, fordi det ikke var et svar på spørgsmålet.
Spørgsmålet gik ud på, om Dansk Folkeparti foretrækker, at de mennesker, der er i landet - for det, vi taler om, er mennesker, der er i landet, har levet i det danske samfund i mange år - er danske statsborgere, eller at de er udenlandske statsborgere.
I SF foretrækker vi, at de er danske statsborgere, for det betyder, at de fungerer på lige fod med os andre.
Poul Nødgaard (DF), 2001-03-01:
Nu kunne jeg ønske mig, at hr. Knud Erik Hansen vil give sig tid til det, som jeg har gjort et par gange, at gå over i Justitsministeriets Indfødsretskontor og prøve at læse nogle af de her ansøgninger igennem, for det, vi får her i Folketinget, er et lovforslag, der indeholder et navn, og hvilket land de kommer fra, og hvilken dansk by de bor i.
Det er, hvad Folketinget har på de enkelte.
Hvis hr. Knud Erik Hansen gjorde sig den ulejlighed at gå med over i Indfødsretskontoret og tog 50-60 forskellige ansøgninger ud, ville hr. Knud Erik Hansen se, at det slet ikke er folk, der fungerer vel i det danske samfund, de har bare opholdt sig her et antal år, og så siger man, at de får lov til at få det danske statsborgerskab. Men sandheden er, at mange af de ansøgninger ikke kommer fra folk, som er i stand til f.eks. at kunne klare sig selv økonomisk i Danmark.
Det vil man kunne se direkte ud af ansøgningerne.
Hertil kommer så, at i det lovforslag, vi behandler i dag, er der sat en masse af dem ind, som vi i Indfødsretsudvalget har stemt imod skal have dispensation fra de almindeligt gældende regler, og som vi naturligvis vil stille ændringsforslag om kommer ud af lovforslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-01:
Det forekommer mig at være vildt overdrevet.
Vi har nogle meget klare kriterier for, hvornår man kan blive dansk statsborger, og der er nogle enkelte undtagelser, hvor vi i Indfødsretsudvalget sidder og vurderer nogle, som kunne ligge på grænsen, og hvor vi i langt de fleste tilfælde siger, at her er der faktisk nogle menneskelige hensyn, som gør, at man godt kan blive dansk statsborger.
Men jeg synes stadig væk ikke, jeg fik svar.
Og jeg har ikke fået svar fra Dansk Folkeparti, om de så foretrækker, at disse mennesker er danske statsborgere og kan fungere på lige fod med hr. Nødgaard og jeg i det danske samfund, eller at de ikke skal have f.eks. politiske rettigheder.
Dorte Bennedsen (S), 2001-03-01:
Det er jo næppe nogen hemmelighed, at hr. Poul Nødgaard og jeg ikke ser ens på de her ting, men derfor synes jeg alligevel, at de oplysninger, der kommer frem, bør være korrekte.
Hr. Nødgaard sagde her for et øjeblik siden, at der på forslaget også var en masse af de mennesker, som Dansk Folkeparti i udvalget har stemt imod.
Jeg vil ikke hænges op på det nøjagtige tal, men hvis jeg siger, at vi har haft forelagt 50 personer i udvalget, er det i hvert fald meget højt sat.
Så der er maksimalt 50 personer ud af disse her godt og vel 2.000, der har været forelagt udvalget, og som hr. Nødgaard kunne have stemt imod.
Og det er så, bevares, nogle, hvor der har været noget med noget kriminalitet, eller der kan være nogle forskellige andre ting, vi har taget stilling til, men det er jo altså også den demente person, som simpelt hen er dybt hjerneskadet fra fødslen og derfor ikke har muligheden for at lære det danske sprog; det er jo inklusive dem.
Så jeg synes, når hr. Nødgaard siger, at der er en masse, vi har stemt imod, at vi bør have de rigtige proportioner ind i det.
Per Kaalund (S), 2001-03-01:
I regeringens redegørelse for starten af Schengenaftalerne fremgår det, at regeringen er fortrøstningsfuld med hensyn til det, der foregår.
Det har jeg i hvert fald læst mig til.
Så det kan jeg selvfølgelig videregive her.
Under alle omstændigheder vil det bliver klart bedre, når også de nordiske lande og andre kommer med i dette samarbejde med hensyn til styrkelsen af de såkaldt ydre grænser, dvs. når man nærmer sig EU-landenes område som sådan.
Men dermed er jo ikke sagt, at man kan forhindre illegal indvandring.
Dermed er ikke sagt, at vi ikke kommer i gentagelsessituationer, hvor et eller andet skib indregistreret i et eller andet land sættes på grund i Frankrig, og 700-800 illegale indvandrere kommer ind på den måde.
Og på samme måde i Sydspanien og lignende.
Men vi er helt overbeviste om, at det samarbejde, der nu etableres mellem Schengenlandene - overhovedet disse kontroller, der går ud på at jagte bagmænd og menneskesmuglere og andre, der overskrider disse lovgivninger af forskellig art her - bliver styrket, og at det bliver bedre, når Schengen træder i kraft.
Frank Jensen (S), 2001-03-01:
Jamen sagen her er jo ikke handlet politisk, inden den kom til første behandling her i Folketinget.
Det er jo ikke sådan, at der bliver indgået forlig med Folketingets partier, inden sagen bliver drøftet her i Tinget.
Kompromiset blev lavet, da regeringen fremsatte lovforslaget.
Det bygger jo på den rapport, som kom fra arbejdsgruppen, hvor Fjerkrærådet og Dyrenes Beskyttelse er repræsenteret, og for så vidt angår belægningsgraden, kunne ingen af parterne jo støtte, at vi nedsatte belægningsgraden til de 40 kg over en 4-årig periode.
Fjerkrærådet mener, at vi presser branchen for hårdt økonomisk, og Dyrenes Beskyttelse mener ikke, at det skridt, vi tager i den rigtige retning, er stort nok.
Derfor har det været arbejdsgruppens øvrige medlemmers opgave at finde balancepunktet, og det er det balancepunkt, regeringen har kunnet støtte som sit udgangspunkt.
Vi er enige i, at der bør gås videre med at få belægningsgraden ned, og vi mener også, at det bør være et anliggende, hvor vi presser på over for vore kolleger i EU for at tage yderligere skridt på europæisk plan til at få bragt belægningsgraderne ned i slagtekyllingebesætningerne.
Så vi er altså enige.
Udgangspunktet er det samme, kan jeg sige til hr. Albrechtsen, og lad os dog så tage det skridt, vi kan tage nu.
Der var en debat her under forhandlingen mellem fru Dorte Bennedsen og hr. Touborg om, hvor mange kyllinger der vil være pr. m2.
Jeg vil tro, at tallet nok er noget højere end det, som var hr. Touborgs bud, nemlig 15.
Det er nok omkring eller lige over 20 dyr, når vi taler om 40 kg, og jeg siger det blot, for at hr. Albrechtsen ikke skal tage ud i staldene og sige, at der blev sagt 15.
Tallet er nok tættere på de 20 end på de 15.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-01:
Det vil sige, at Socialdemokratiet er ret fortrøstningsfuld, hvad angår sikringen af de ydre grænser.
Må jeg ikke gøre hr. Kaalund opmærksom på, at det jo står i skærende kontrast til det, udviklingsministeren har sagt til Folketinget gennem de sidste 2 dage.
Hun er ikke spor fortrøstningsfuld i forhold
til de ydre grænser.
Hun sagde faktisk her forleden dag i Folketingssalen, at de officielle tal fra Spanien viser, at antallet af illegale indvandrere blev firedoblet fra 1999 til år 2000.
Firedoblet.
Må jeg også gøre hr. Kaalund opmærksom på, at udviklingsministeren her i Folketingssalen svarede på et konkret spørgsmål: Nu ved jeg godt, at det er en meget lille kurve - hvorefter udviklingsministeren forsøgte at vise folketingsmedlemmerne en kurve - så den er svær at se, sagde udviklingsministeren. Men det, man bare kan se her, er, at man i avisen - og her henviser hun så til The Economist - skønner, at antallet af illegale indvandrere fra 1993 til 1999 er steget fra 40.000 til en halv million!
Udviklingsministeren er altså ikke fortrøstningsfuld, hvad angår de ydre grænser, men det kan jeg så forstå, at hr. Kaalund er.
Må jeg få en kommentar?