runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Den sidste lille eftersætning var da rar at høre.
Det, jeg helt konkret spurgte om, var, om ikke fru Vibeke Peschardt mener, det er et problem, hvis vi har haft en lovgivning, der har givet anledning og lov til disse ting, og den så mange, mange steder er blevet administreret med afslag.
Det vil altså sige, at vi har haft en lovgivning, som jeg kalder overordnet rammelovgivning her, så over i styrelsen og lave en dybtryksmanual, så ud til amter, ud til kommuner.
Den sidder de og læser i, og de har altså ikke forstået det anderledes, end at det her skal man ikke bare give tilladelse til, selv om der skal tages hensyn til landsbyer og alt muligt andet.
Hvis det har været tilfældet, at lovgivningen har kunnet det, så er det pinligt, at det er administreret anderledes adskillige steder.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Hr. Ebbe Kalnæs er sådan set ovre i en helt anden diskussion
end det, forslaget egentlig handler om, for det, hr. Ebbe Kalnæs rejser her, er jo i virkeligheden et mere generelt problem, men her altså i relation til planlovgivningen.
Om den lovgivning, vi laver, skriver, og arbejder med her i huset, er sådan, at i det her tilfælde kommuner og amter er i stand til at forstå, hvad der står og så administrerer efter det.
Det påstår hr. Ebbe Kalnæs så ikke er tilfældet.
Jeg må bare sige, at lovgivning jo er kompliceret, og så er det bare sådan, at så må de have nogle ude i amter og kommuner, der forstår at administrere den.
Det, jeg sagde i mit første svar, var efter min opfattelse svar nok, nemlig at i relation til den her lovgivning og det, hr. Ebbe Kalnæs siger, så kan man sende en vejledning til amterne, der præciserer det her, og så må det være det.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Jeg trækker ikke det her ind på nogen anden bane end dér, hvor det hører til.
Der er jo en årsag til, at det her beslutningsforslag er fremsat, nemlig at det hidtil ikke har været sådan, at der har været grundlag for at lave de her fornuftige løsninger, fordi man stort set har administreret anderledes gennem flere år.
Når det her beslutningsforslag kommer frem, er det for at få præciseret, det kan lade sig gøre, og så, fru Vibeke Peschardt, er der ikke nogen grund til at sige, at det her er et klondikeforslag, hvor man bare kan smide, hvad man vil, ud i det åbne land.
Der er helt klare krav til, hvordan de skal placeres af naturhensyn, med beplantning og alt muligt andet, og det er selvfølgelig myndighederne, der skal tage stilling til, om det er opfyldt.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Jeg vil bare gerne svare fru Margot Torp på det spørgsmål, der blev stillet her.
Jeg ved ikke, om det, at miljø- og energiministeren nu vil sende en vejledning ud, er affødt af, at der er skabt præcedens for, at man har sagt nej til at lægge gyllebeholdere ud på marken.
Jeg ved det ikke, men jeg vil sige, at hvis det er, fordi man har sagt nej for mange gange, at miljø- og energiministeren siger de ting, synes jeg da, det er fint.
Men jeg vil selvfølgelig gerne høre, hvad miljø- og energiministeren siger til det.
Jeg håber, at det er korrekt.
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Jeg er ked af, hvis hr. Hans Christian Schmidt ikke helt har forstået, hvordan SF stiller sig til det her forslag.
Derfor vil jeg gerne præcisere det.
På den ene side kan vi godt i nogle tilfælde se det fornuftige i at flytte gyllebeholdere af hensyn til naboerne, af hensyn til landsbyerne.
Det er det ene hensyn, og der er vi sådan set forstående over for intentionen i forslaget.
Men det andet hensyn er jo hensynet til det åbne land, og vi ser altså meget nødigt, at man får opført i hundredvis eller tusindvis af nye store anlæg, som skæmmer de landskabelige værdier i det åbne land.
Det håber jeg sådan set at få en kommentar til fra miljøministeren.
Margot Torp (S), 2001-02-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Hans Christian Schmidt, om det, at der har været mange års præcedens for at være meget restriktiv med hensyn til at placere gyllebeholdere ude på landet, ikke godt kan have affødt, at ministeren netop for et par måneder siden udsendte en vejledning til kommuner og amter om, at nu er der andre boller på suppen, om jeg så må sige.
Præcedens
ændrer sig jo ikke i løbet af en måned eller to.
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-02-22:
Når jeg er medforslagsstiller til det her beslutningsforslag, er det, fordi det er et problem ude i de små landsbyer, og det er et problem for landmanden, hvor han skal placere sin gyllebeholder.
For det er rigtigt, som ordføreren for Socialdemokratiet siger, vi må se i øjnene, at bedrifterne vil blive større og større i fremtiden, det kan ikke være anderledes. Derfor er det en god måde, at man på forhånd tager de problemer op, der eventuelt vil opstå.
At man må flytte gyllebeholderne ud i det åbne land, og så kan man pumpe gyllen derud, eller man kan køre den ud, som man vil.
Jeg synes, det var et rigtig godt forslag, vi kom med, alle vi personer, der er nævnt i beslutningsforslaget, men nu forstår jeg på miljøministeren, at det faktisk er fuldstændig unødvendigt, fordi det er sådan i dag med hensyn til zonelovgivning, at man ikke kan nægte erhvervslivet at bygge de ting, der er nødvendige for deres produktion.
Jeg håber, at de, der administrerer det, hører,
Jeg kan selvfølgelig kun tale for det område, jeg kommer fra, men der kender jeg ikke én eneste, der har fået tilladelse til at bygge en gyllebeholder ude i det åbne land.
Men det kan selvfølgelig være, det kun er i mit amt, det er sådan.
Det kunne være, miljøministeren heroppefra kunne fortælle lidt om, hvor mange zonetilladelser der er givet landet over til gyllebeholdere, det kunne være med til at klarlægge det noget.
Men hvis det beslutningsforslag her kan være med til at få klarlagt, at man godt kan bygge gyllebeholdere i det åbne land, at amtet ikke kan nægte det, hvis man selvfølgelig tager hensyn til miljøet og tager hensyn til forholdene derude, så har vi opnået det, vi ville, så får vi det klarlagt.
Så er det bare beklageligt, at den misforståelse har været herskende ved amtets teknik- og miljøudvalg rundtomkring i landet.
Så hvis det er tilfældet, og det forstår jeg på miljøministeren, så er det her forslag unødvendigt, men indtil vi har fået det bekræftet i udvalget, vil jeg selvfølgelig være med til, at vi fastholder det her forslag.
Henriette Kjær (KF), 2001-02-22:
Erhvervsmæssige forhold, er det også, når man snakker nabohensyn?
Det er det, der ikke er klart præciseret, og det vil vi få afklaret ved at få vedtaget det her forslag.
Så ville det være helt klart, at man lagde flere gyllebeholdere i det åbne land, men det gør man ikke, fordi man vil få afslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Ja, hr. Søren Kolstrup har jo ret i, at det er interessant, som debatten udvikler sig nu, for hr. Søren Kolstrup siger, at man vil lempe de eksisterende regler.
Det kan jeg bekræfte: Nemlig til gavn for naboerne.
Sådan at landmændene kan få mulighed for at lægge deres gylletanke ude på markerne i stedet for at skulle lægge dem ved deres gårde i landsbyerne lige klos op ad naboerne.
Så ja, vi vil lempe reglerne.
Så må man også undre sig over, at flere ordførere i dag har sagt, at det er fuldstændig overflødigt.
Altså det harmonerer meget lidt med den her debat.
Måske viser debatten mest af alt, at selv ikke Folketinget rigtig er klar over, hvordan det her i grunden fungerer.
I hvert fald må man sige, det fungerer på følgende måde:
Landmændene forhindres i at lægge deres gyllebeholdere ude på markerne og tvinges til at lægge dem klos op ad deres naboer, lige hvor de bor eller i deres baghave.
Det er det, landmændene gerne vil være fri for, det er det, de gerne vil have mulighed for at undgå.
Det er det, der er problemet.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Ja, det er jo en interessant debat, om det her forslag er overflødigt, eller det ikke er overflødigt.
Men der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, hvad der er hensigten med forslaget, nemlig at eksisterende regler skal lempes.
Det ligger ganske klart, ja.
Der kan jeg meddele, at Enhedslisten under ingen omstændigheder ønsker at støtte et forslag, der lemper de eksisterende regler.
Det springende punkt er, hvordan de eksisterende regler fungerer, og her ønsker vi snarere en opstramning.
Derfor et ubetinget nej til dette forslag.
Margot Torp (S), 2001-02-22:
Jeg vil spørge fru Vibeke Peschardt, om hun deler min opfattelse af, at heller ikke hr. Ebbe Kalnæs har bemærket,
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg er jo blevet fristet til et svar af folk, der i virkeligheden tilsyneladende ønsker, at vi skal fortsætte hurtigt.
Det er jo lidt af en balancegang.
Jeg skal takke CD, fordi man drog Holland ind.
Det er lige præcis dér, vi har diskussionen om, hvorvidt man kan vælge at foretage nye meget kapitaltunge investeringer og så prøve at løse problemet ad den vej, eller hvorvidt man kan vælge den anden vej, den økologiske omstilling, omlægning med nogle meget lettere bredspektrede investeringer. Hvis man går den hollandske vej, er det netop, fordi man tror på et enkelt teknisk fix i meget høj grad.
Nu er der også forskellige erfaringer fra Holland, men der er især den der med det tekniske fix.
Så kan man måske oven i købet bede om statstilskud til at separere gyllen, og hvad ved jeg, og det er selvfølgelig den linje, vi er uenige om.
Omkring dybstrøelse skal jeg bare endnu en gang, da vi skal videre, henvise til de erfaringer og målinger, som er beskrevet i Husdyrbrug nr. 14 fra 1999, og når vi så har læst den i fællesskab, kan vi jo tage diskussionen.
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Jo, men de korte bemærkninger tjener jo det formål at sikre, at vi ved, hvad det er, vi skal debattere.
Derfor vil jeg så spørge på en anden måde: Vil miljøministeren sikre, når man lokalt træffer beslutninger i kommuner og amter omkring udvidelse og nyetablering af svinefarme, at så behøver man i hvert fald ikke at være i tvivl om, at hvis der er tale om etablering eller udvidelse af en svineproduktion i nærheden af et sårbart naturområde, så har man hjemmel til at sige nej eller at udstede påbud, stille vilkår, der sikrer, at man ikke yderligere belaster det følsomme naturområde? Vil ministeren sige, at det er det, der er meningen med denne her øvelse med at præcisere VVM-reglerne via en vejledning, at der ikke er nogen i kommuner og amter, der behøver at være i tvivl om, at de har hjemmel til at sige nej på baggrund af, at det belaster et følsomt naturområde?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Og svadaen var jo i virkeligheden ikke møntet på det, beslutningsforslaget her handler om, nemlig en hjemmel til, at det bliver muligt via kloakfondene i kommunerne at lade kommunerne undersøge de private stikledninger, hvilket de sådan set har pligt til i dag. Det er jo det, det drejer sig om.
Jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at der er et problem her, for jeg tror ikke, at alle kommuner i hele Danmark fører jævnlige tilsyn med folks private stikledninger, altså fra den offentlige kloak og ind til huset.
Men jeg kan også godt se problemerne i, at man gør, som forslagsstillerne siger, og begynder med den her fuldstændig systematiske undersøgelse i alle Danmarks 275 kommuner.
Det er jo rigtigt, at man har en takt for renovering af de offentlige kloakker, og den ligger sådan nogenlunde fast - jeg kan ikke huske antallet af milliarder i kommunerne, der bliver brugt om året på det.
Og det mener jeg er fornuftigt nok, for man kan jo hurtigt ophede samfundsøkonomien ved at sætte gang i den del.
Det kunne jo også være, at Entreprenørforeningen eller andre var interesseret i det. Lige det her synes jeg egentlig - uden at jeg vil støtte forslaget - at man i udvalget skulle se lidt nøjere på.
Jeg mener ikke, at kommunerne skal have den hjemmel her.
Jeg mener, at de kan bruge den, de har i forvejen, hvis de vil.
Men jeg synes godt, at man under udvalgsarbejdet kan stille nogle spørgsmål og få set på, om det egentlig er rigtigt, at kommunerne ikke tager fat i problemet.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Jeg vil gerne sige til fru Vibeke Peschardt: Når kommuner ikke opfylder kravene om at se private kloakker efter, er det i hvert fald i nogle tilfælde, fordi det ville være dybt pinligt, hvis de begyndte at kigge dem efter, når man tænker på, hvilken tilstand deres egne er i.
Så synes jeg, det er lidt beskæmmende, når en radikal ordfører herfra siger, at der jo er lavet sådan en eller anden rytme med nogle milliarder om året osv., det må så køre, og ordføreren nævner Entreprenørforeningen, ophedning osv. Jamen har fru Vibeke Peschardt overhovedet ikke fattet problemets omfang?
Det er i den grad ansvarsforflygtigelse at sige: Det kører jo derudad, og vi skal ikke overophede, og vi skal ikke noget andet og entreprenørerne skal jo ikke blive alt for varme osv.
Det, det drejer sig om, er, at det her ligner en national katastrofe.
Og som jeg også sagde, og det vil jeg gerne have at ordføreren tager stilling til: Vi renoverer vores kloaksystem med en langt langsommere hastighed end forfaldet sker med i dag.
Er det rimeligt?
Er det tåleligt miljøpolitisk?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Hr. Ebbe Kalnæs må mere end én gang have hørt mig sige følgende: Her i landet får man nøjagtig det miljø, som den almindelige befolkning er villig til at betale for, og som vi andre vil gå ud og opkræve skatter eller afgifter eller kloakbidrag, eller hvad det nu kan være, til.
Og det mener jeg virkelig alvorligt.
Det er det første.
Og endelig har jeg sådan set
ikke set det bevist, det hr. Ebbe Kalnæs hårdnakket påstår, at Danmarks største miljøproblem skulle være hullede kloakker.
Det må vel i virkeligheden handle om, hvor grundvandet bliver truet henne.
Og jeg tror, at store dele af den trussel mod grundvandet kan henføres til betydelig flere ting end kloakker.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-22:
Jeg må indrømme, at jeg også er lidt skuffet over, at den radikale ordfører ikke er orienteret om den dialog, vi faktisk har haft i Miljøudvalget gentagne gange.
Men jeg ved godt, at der er mange ting at skrive op, også i de små partier.
Men vi har jo haft ministeren i samråd et par gange, og vi havde miljøministeren og finansministeren i samråd på én gang for et års tid siden, hvor vi også fik et tilsagn fra finansministeren om over for Kommunernes Landsforening at tage sagen op med at leve op til den forpligtelse, den aftale, som man har med kommunerne, og som kommunerne er langt bagud med, man er langt bagud.
Man gør ikke det, som fru Peschardt tror, bruger mange milliarder kroner om året.
Jeg kan ikke huske, om det er 40 mia. kr. eller 50 mia. kr. eller noget i den retning, man er bagefter med.
Det er rigtig meget, det er galt med.
Det er jo derfor, at vi pukker lidt på, at der også kommer et beslutningsforslag om et par uger om at få lavet en plan for renovering af de kollektive kloakker.
Der havde det måske været naturligt, at de var kommet i omvendt rækkefølge, kan man sige. Men der er jo heller ikke tale om her, at kommunerne skal rende rundt og inspicere i tide og utide.
Nej, de skal kun gøre det, når de endelig får sig taget sammen til at renovere de offentlige kloakker, for så er der anstændighed i det.
Det er det, forslaget går ud på.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Jeg er altså nødt til at sige, at det er ren solformørkelse, når man siger, at det skal bevises.
Jamen der er jo beviser på det.
KL har jo selv været fremme med, hvor galt det er, men har ikke villet sætte navne på, fordi de var lidt bange for den proces.
Og det, jeg siger til fru Vibeke Peschardt, er: Er det ikke på tide, at vi får en miljøpolitisk fokus drejet, så vi får gjort noget ved det, som er truende i den grad?
Det kunne være, der var et par andre indsatser, som var vigtige, men mindre vigtige.
Altså igen: sørge for at få gjort det i den rækkefølge, at man tager det virkelig truende først.
Det er flovt, det her.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Altså nu er hr. Ebbe Kalnæs uden for forslaget igen, for den miljøpolitiske katastrofe angår antagelig ikke de private stikledninger, men derimod de offentlige kloakker. Men det gør ikke noget.
Vi kan godt tage det samlet.
Det, jeg vender mig mod i hr. Ebbe Kalnæs' indlæg - og sådan antydningen fra hr. Ole M. Nielsen af, at jeg ikke havde hørt efter i de samråd, ministeren har været i - er, at disse hullede kloakker, som jeg anerkender er der, skulle være en national miljøkatastrofe.
Det har jeg godt nok aldrig, aldrig hørt beskrevet på den måde.
Det er rigtigt, at det ikke er særlig godt, og at det bestemt ikke er lækkert, men ligefrem at true grundvandet på den måde, at det skulle være en national katastrofe, det mener jeg er helt forkert fremstillet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-22:
Jamen jeg må indrømme, jeg er virkelig skuffet over, at fru Peschardt, der normalt er så velorienteret, ikke har bemærket de analyseresultater, der har været om, hvilke giftstoffer man kan finde netop under byerne, som ikke findes ude i det åbne land, men netop findes i tæt bebyggede områder, tungt nedbrydelige stoffer osv., som kun kan komme ud af kloakkerne, og som siver ned i grundvandet.
Det er da virkelig et alvorligt problem.
Jeg mener da slet ikke, at det er overdrevet, hvad hr. Kalnæs siger.
Og hvorfor skulle de private kloakker være bedre?
Så det er jo lige så galt, at det løber ud af private kloakker som af offentlige kloakker.
Problemet er det samme.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Jeg har ikke noget imod, selvfølgelig har jeg ikke det, at man renoverer kloakker.
Jeg synes bare, man skal gøre det i en eller anden fornuftig takt, der hænger sammen med samfundsøkonomien i øvrigt.
Det er egentlig mit eneste budskab.
Jeg er godt klar over, at man, da Nyrupregeringen tiltrådte og et par år efter, lavede et kloakrenoveringsprogram som en del af det, der skulle sparke økonomien i gang, og så ændrede man signaler hen ad vejen, så derfor kan man have fået det der tilbagespil.
Men jeg ved da også, at masser af kommuner er i gang med det her.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Må jeg godt lige sige til fru Vibeke Peschardt, at man er jo sådan set bagud i forhold til samfundsøkonomien.
Men det andet, jeg gerne vil spørge fru Vibeke Peschardt om, er, om ikke fru Vibeke Peschardt er enig i, at på et af de samråd, vi havde med miljø- og energiministeren, fik vi et talepapir overbragt, og i det skrev miljø- og energiministeren, at selv han mente, at med den kloakrenovering, der skete i Danmark, og med de manglende kommunenavne, vi ikke kunne få, fordi KL nægtede at udlevere dem, var der sundhedsrisiko ved de kloakker med den tilstand, de var i.
Det er miljø- og energiministeren, der selv har udtalt det.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Jamen jeg skal ikke bidrage til at forlænge debatten på det punkt her.
Jo, jeg kan godt huske det papir, jeg kan også huske det med sundhedsfaren.
Og jeg har jo heller ikke udtalt mig imod, at man skulle renovere kloakker i Danmark.
Jeg siger bare, at det må foregå i en eller anden takt, hvor økonomien kan følge med.
Og så synes jeg i øvrigt, at de partier, der nu falder over den her sag, har været utrolig ivrige for at fortælle, hvor gode kommunerne var til mange ting, og hvor meget de skulle overtage.
Men der er så åbenbart noget, der ligesom halter lidt i argumentationen her.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
For Enhedslisten er der ikke tvivl om, at der er behov for at skærpe undersøgelser af private stikledninger.
Det er simpelt hen rationelt at have en sådan samtidighed, når man nu alligevel er i gang.
Det er økonomisk, det er praktisk, det er administrativt fornuftigt.
Ingen tvivl om det.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at utætheder i vore kloaknet og rottereder er et faktum.
Så kan vi diskutere, hvor stort problemet er.
Hvad kan vi gøre?
Et af budene er selvfølgelig, at vi får en afdækning af problemet, en national tilstandsrapport.
Den anden ting er spørgsmålet om, hvordan man finansierer forslaget.
Der skal jeg meddele, at Enhedslisten ikke kan medvirke til, at kloakfondene skal bidrage til finansiering af private kloakker.
Men vi vil meget gerne deltage i en diskussion om, hvordan vi kan finde en model, så kommunerne får udvidet adgang til at opkræve betaling for en undersøgelse, som viser sig berettiget.
Vi har ikke en fast politik på området, men vi vil gerne drøfte det.
Endelig kan jeg meddele, at Enhedslisten ikke er nervøs for en eventuel ophedning af økonomien, altså bl.a. ved at sætte lidt mere speed på det her område.
Det er vi absolut ikke.
Men vi har også en helt anden økonomiforståelse end den, som er herskende i EU-landene.
Men lad det ligge.
Altså dette dogme, som har hersket i Danmark siden forrige århundredes århundredskifte, er nu ved at blive anfægtet af borgerlige partier også.
Tak for det.
Endelig kan jeg sige, at jeg glæder mig til, at vi også ved anden lejlighed får en mere dybtgående debat om, hvordan vi i virkeligheden kan reducere de problemer, som er baggrunden for alt det, vi snakker om i dag.
Det er spørgsmålet om den kemiske baggrundsstråling; det er spørgsmålet om, at der opfanges alt for meget i kloaknettet. Enhedslisten går ind for nogle helt andre diskussioner, en helt anden form for rensning: husnære, økologiske systemer og rensninger.
Men lad det ligge.
Vi har et aktuelt problem, og det skal løses.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-22:
Som formanden antydede, er vi jo langt inde i udvalgsbehandlingen allerede, så jeg skal ikke gøre det her så langt.
Jeg takker for den positive modtagelse.
Jeg undrer mig
dog lidt over, at der kan blive så meget diskussion om den her lille naturlige ting, synes jeg egentlig, som ikke, som den radikale ordfører var inde på, er noget med at overophede samfundsøkonomien.
For det skal nemlig følges med den takt, hvori kommunerne renoverer deres kollektive kloakker.
Kommunerne er bagud, simpelt hen, og det kan vi ikke være bekendt.
Og det er rent rationelt, det, som også hr. Søren Kolstrup går ind for her, at foretage den inspektion.
For når man er i gang i et område af en kommune med at renovere kloakker, så foretager man samtidig lige den her inspektion for at se, om der er noget at gøre.
Og selvfølgelig skal man da ikke inspicere fuldstændig nye kloakker.
Men selvfølgelig er der ingen grund til det; det ville, som nogle har været inde på, være tosset.
Det er et problem med de utætte kloakker.
Og det er fuldstændig lige meget, om det siver ud af private eller offentlige kloakker.
Jeg tror, grundvandet bliver forurenet nøjagtig lige meget.
Så var det Dansk Folkepartis ordfører, der havde sådan en tillid til, at ansvarlige grundejere inspicerede deres kloakker, hvis de stoppede eller der var rotter i dem.
Ja, nemlig, men heller ikke før, og så har det jo været galt længe.
Jeg har aldrig hørt om en grundejer, som har interesseret sig for sine kloakker, før de er stoppet, og så har det været galt længe.
Det er jo netop derfor, det her er nødvendigt, for vi gør det jo ikke.
Vi regner bare med, at skidtet fungerer, og det gør det da heldigvis også i de fleste tilfælde.
Men når det så ikke fungerer længere, skulle vi virkelig have gjort noget for et stykke tid siden.
Det er det, der er problemet. Så er der det andet i det her, og det er jo det med finansieringen, når vi kommer til renoveringen.
Det er klart, at det skal grundejeren da selv have ansvaret for, men der er det problem, at vi har et forsikringssystem i Danmark, som afholder os fra at reparere og vedligeholde vores kloakker, fordi vi som regel har rørskadeforsikring på vores kloakker, og det betyder, at det er tosset at gøre noget, før de falder sammen, for så betaler forsikringsselskabet nemlig.
Og følgen af det, hvis vi får sat dette arbejde i gang, er, at så må grundejerforeningerne i gang med en forhandling med forsikringsselskabernes organisationer for at få en reduktion af forsikringspræmien på grundejerforsikringen, når man har fået foretaget inspektion og renovering i et område.
For på den måde vil forsikringsselskaberne jo stort set aldrig få en udgift på de kloakker, og så er det klart, at så skal vi have en præmielettelse.
Det er ligesom noget, vi ikke kan tage os af politisk, men det må være den naturlige følge af det her.
Jeg glæder mig til udvalgsarbejdet.
Der er flere, der har ytret ønske om at dyrke det lidt, så vi har lidt at more os med her i forårsmånederne.
Tak for det.