runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2000-12-14:
Vi ved, at Socialdemokraterne har et afslappet forhold til løfter.
Det har vi vidst længe, og vi har også under disse finanslovforhandlinger og i den efterfølgende lovgivning oplevet direkte forligsbrud på aftalen fra 1999.
Jeg vil godt spørge: Er Det Radikale Venstre efter lang tids omklamring af Socialdemokratiet blevet smittet med den bacille, der medfører, at aftaler ikke er det papir værd, de er skrevet på?
Eller har Det Radikale Venstre fået vredet armen rundt og blevet tvunget ind i et forligsbrud?
Jeg har ellers haft opfattelsen af, at De Radikale var en troværdig samarbejds- og aftalepartner, så mit spørgsmål er: Har De Radikale fået vredet armen rundt, eller er man også begyndt at tage afslappet på indgåede aftaler?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Den radikale ordfører kom bl.a. ind på skattepolitik, og jeg har gået og filosoferet meget over et problem, som jeg måske kan få afklaret her i eftermiddag.
Da den radikale skattepolitiske ordfører tonede frem på tv-skærmen
for et stykke tid siden, fik vi at vide, at topskatten simpelt hen var et problem, og jeg tænkte: Hvorfor er det et så stort problem for De Radikale?
Så fandt jeg ud af, at de radikale kernevælgere er de rigeste i Danmark, og samtidig har jeg set, at De Radikale som alle andre partier er ude efter flere vælgere.
Men hvordan skal tingene finansieres?
Jo, vi forstod på den radikale ordfører, at det skulle være ved grønne afgifter.
Og hvorfor?
Jo, de vender den tunge ende nedad, og så er det selvfølgelig til gavn for dem, der betaler topskat, at vi får flere grønne afgifter.
Derfor spørger jeg: Har jeg fat i noget af sandheden bag det radikale skatteudspil, eller hvad?
Tak, hvis jeg kunne få et lille opklarende svar her i eftermiddag.
Flemming Hansen (KF), 2000-12-14:
Jeg skal ikke undlade at udtale min beundring for Det Radikale Venstre, og jeg sagde det også under lukkelovsdebatten forleden: De er i regering og i opposition på én gang.
Angående lukkeloven lykkedes det tirsdag at flytte hele den socialdemokratiske gruppe, så den stemte for en lov, der er med til at ophæve lukkeloven.
Det er imponerende gjort af Det Radikale Venstre.
På skatteområdet er de også både i regering og i opposition.
Stort set hver morgen hører vi i Radioavisen hr. Anders Samuelsen fortælle, at nu skal der ske noget på skatteområdet, og mellemskatten skal væk, og om eftermiddagen kommer økonomiministeren og siger, at det skal den alligevel ikke.
Nu har vi den lykke, at vi har økonomiministeren, gruppeformanden, den finanspolitiske ordfører og den skattepolitiske ordfører fra Det Radikale Venstre i salen på én gang, og så vil jeg frygtelig gerne spørge: Hvad er Det Radikale Venstres politik på skatteområdet?
Vil de ligesom Det Konservative Folkeparti af med mellemskatten?
Det har hr. Samuelsen jo sagt så mange gange, at vi alle sammen kan det udenad, men nu vil vi frygtelig gerne have et svar, for selv om forskellighed kan være styrke, vil vi andre også gerne vide, om denne styrke er til stede.
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Jeg vil starte med at sige undskyld til formanden, fordi jeg kom til at give en forkert tidsramme, da formanden spurgte for et par timer siden.
Det udviklede sig jo til mere, kan jeg forstå.
Til fru Dorte Bennedsen: Jo, jeg har lyttet til hr. Helge Adam Møller, og CD som sådan har også lyttet til ham, for han er jo en klog mand at lytte til.
Ét er, at de ødelægger bilerne - det kan være, hvad det være vil - men de ødelægger faktisk også folks ryg.
Men jeg mener faktisk, det er vigtigt at bruge flere midler, og måske skulle fru Lillelund Bech og jeg tage ud sammen og drikke en kop kaffe. Lad os tage ud på Grønningen og prøv at se, hvad der sker, når der holder en varebil inde til højre, og det første glimt kommer.
Jeg kan love for, at der er mange biler, der pludselig får sat farten ganske alvorligt ned, når det første billede er taget.
Det sker faktisk flere gange om ugen, når jeg kører forbi derude.
Det blinker ikke, når jeg kører, men når min forgænger kører, og det synes jeg faktisk viser, at der er en effekt ved det.
Lad være at gøre det hele sort og hvidt.
Der er en effekt af det, og det er vi tilfredse med, men jeg undrer mig altså stadig lidt over, at lov og orden-partierne synes, det skal være en så flot personlig frihed at have ret til at overskride hastighedsgrænserne.
Dorte Bennedsen (S), 2000-12-14:
Hr. Duetoft fik et godt råd fra hr. Heiselberg, nemlig at hr. Duetoft ikke skal lytte til min person.
Det accepterer jeg helt, for man skal ikke gå ind og forsvare sig selv.
Men jeg vil godt spørge hr. Peter Duetoft, om han ikke godt vil lytte til min forgænger som formand for Færdselssikkerhedskommissionen, hr. Helge Adam Møller, som støttede de forsøg med hastighedskontrol, som faktisk har givet nogle aldeles fortræffelige resultater.
Jeg vil også spørge, om det ikke er korrekt, at CD i Færdselssikkerhedskommissionen har været med til at lave den nye sikkerhedshandlingsplan for de næste 12 år, hvor der er 68 konkrete tiltag, og at kommissionen fortsat er åben over for alle gode forslag, også det, fru Gitte Lillelund Bech kom med.
Der er ingen grænser for, hvad kommissionen tager imod.
Den tager imod alle gode forslag, for vi synes, 500 dødsfald
om året er noget af en katastrofe.
Ole Hækkerup (S), 2000-12-14:
Ja, blot to korte spørgsmål til hr. Thor Pedersen.
Nu kan jeg forstå, at der intet hemmeligt er i fremskrivningen.
Planen er fuldt offentlig, så jeg har en lille bøn: Ville det være muligt, det behøver ikke at ske lige i dag eller sådan noget, men inden for nogle dage, for Venstre at lægge fremskrivningen ud på hjemmesiden?
Det var det første, og det vil jeg være meget glad for.
Det er jeg meget glad for.
Det andet, jeg gerne vil spørge om, er: Hvad forhindrede Venstre i at gennemføre skattestoppet fra 1982-1993?
Var det Det Konservative Folkeparti, der vred armen om på Venstre, sådan så man blev tvunget til at sætte skatten op igen og igen?
Hvad er forklaringen på, at skattetrykket steg i de 10 år, vi havde borgerlig regering?
Der må jo have været noget alvorligt, der forhindrede Venstre i at gennemføre skattestoppet.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er, der simpelt hen holdt f.eks. hr. Thor Pedersen tilbage fra at kræve skattestop dengang?
Bjarne Laustsen (S), 2000-12-14:
Der er tilsyneladende gået jeopardy i Venstre, men det er jo en fjernsynsudsendelse, hvor nogle stiller spørgsmål, og andre giver svar.
Venstres svar får vi ikke i dag, og i bedste fald bliver der svaret udenom.
Med hensyn til det med arbejdsmiljøet, som jeg var inde på, skal man åbenbart løse det gennem en dialog.
Man må have misforstået det hele totalt
, da vi netop vil belønne de virksomheder, der gør noget godt for arbejdsmiljøet, og dermed kan være med til at spare op mod 20 mia. kr. i samfundshusholdningen.
Hvordan vil Venstre gøre det, når man vil bruge rentepengene til at nedsætte skatten for de rigeste i dette land?
Derfor vil jeg også gerne yderligere spørge, når man har hørt, at det fører til et behandlersamfund, det nye førtidspensionsreformssystem, vi har lavet: Hvordan kan man tale om regelforenkling, at Blåvandshuk Kommune skal til at lave en efterlønsordning, når den lige så godt kunne have været foregået i a-kassen?
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Jeg må bare sige til hr. Flemming Hansen, at jeg har også selv trailer, men det betyder ikke nødvendigvis, at jeg behøver at bruge den til sort arbejde.
Jeg synes i øvrigt, det er interessant, at hr. Flemming Hansen netop peger på det, for det er jo ellers som et lov og orden-parti, vi normalt opfatter Det Konservative Folkeparti.
Men det forhold er måske også under forandring?
Jeg skal ikke omtale min egen erhvervserfaring mere.
Jeg blev spurgt konkret, hvornår jeg sidst havde været på en arbejdsplads, men lad det nu være, hvad jeg har af erhvervserfaring.
Det kan vel ikke have hr. Flemming Hansens interesse, for jeg har altså ikke prøvet at sælge sko.
Til fru Henriette Kjær: Jeg prøver at holde fast i sundhedsdebatten i spørgsmålet om personale
, fordi det også kan være mere end bare dette: Hvor mange medarbejdere er der til rådighed?
Hvor mange ledige stillinger er der?
Det kan også være: Hvordan organiseres arbejdet?
Hvordan får man sundhedsvæsenet til at fungere effektivt?
Det kunne jeg også godt sige noget om, men jeg vil gerne have lov til at fastholde, at det afgørende problem i det danske sundhedsvæsen er: Får vi de mennesker frem, der er brug for?
Får vi ansat de mennesker, der er brug for?
Der er 600 ledige lægestillinger - 600 ledige
lægestillinger!
Jeg vil ikke være med til at love noget, som jeg ikke er nogenlunde sikker på, jeg kan holde, og jeg vil heller ikke stå her og opsige en aftale med de andre nordiske lande.
Det fællesnordiske samarbejde om optagelse på uddannelser betyder virkelig meget positivt for Danmark - måske også noget negativt, men det er jeg ikke i stand til at svare på her og nu, så det vil jeg ikke svare på.
Men jeg vil ikke opsige en på mange måder ganske nødvendig og fornuftig samarbejdsaftale mellem de nordiske lande på uddannelsesområdet.
Så til hr. Jens Rohde: Hvad er alternativet til
skattestoppet?
Jeg bliver nødt til at stille et modspørgsmål nu, for så kan jeg vel få et svar i Venstres ordførerindlæg: Hvad er et skattestop værd, hvis det ikke gælder for amter og kommuner?
Jens Rohde (V), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersens svar til mig om Socialdemokratiets alternativ til Venstres skattestop var næsten sjovt.
Det var nemlig: Hvad er alternativet til skattestop?
Jo, vi vil ikke give skattelettelser.
Det minder jo næsten om manden, der kommer ind på restauranten og spørger: Har De sauce bearnaise?
Og så svarer tjeneren: Næh, det er snue!
Hr. Jan Petersen tilføjer så, at man ønsker at fastholde skattetrykket, som man har gjort det i lang tid.
Nu kender vi jo godt alle de fiflerier med skattetrykket, men hvis det skulle være udtryk for, at man ønsker at fastholde
den nuværende beskatning af den danske befolkning
, hvordan i alverden hænger det så sammen med, at bl.a. den politiske ordfører for Socialdemokratiet kan stå frem og sige i tv, at Venstres skattestop vil betyde velfærdsstop, og at man i det lange notat, som man har lavet fra et møde, beskriver - ja, jeg tør næsten ikke sige det - hvor uansvarlig Venstres skattestoppolitik er?
Hvordan hænger det egentlig sammen?
Henriette Kjær (KF), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersens svar til mig var ikke godt nok.
At der mangler personale i sundhedssektoren, er efterhånden blevet et slidt mantra for Socialdemokratiet
, en dårlig parade.
Det er rigtigt, at der i nogle yderdistrikter mangler noget personale, og det er rigtigt, at der mangler nogle personaletyper, men det er ikke svaret på alle spørgsmål.
Jeg må stadig spørge, for spørgsmålet kræver jo et svar, om det er de ansatte i Sundhedsstyrelsen, der ikke er gået i gang, eller om det er modvilje fra Socialdemokratiet, der er årsagen til, at vi ikke når de ventelistemål, som blev aftalt i 1997 som gældende for 1998.
Det drejer sig jo om at få et godt offentligt sundhedsvæsen, og jeg synes, vi skylder borgerne et godt offentligt sundhedsvæsen, som borgerne har tillid til.
Er hr. Jan Petersen ikke enig i det?
Hr. Jan Petersen påpeger, at vi mangler læger.
Vil Socialdemokratiet så være med til at opsige eller genforhandle de aftaler, vi har med de andre nordiske lande, hvor vi hvert år lukker op for at uddanne mange, især nordmænd, der ikke løser tilstrækkeligt med opgaver i deres hjemland?
Flemming Hansen (KF), 2000-12-14:
Jeg synes, vi har fået meget interessante oplysninger under første runde af de korte bemærkninger.
Vi har fået at vide, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Jan Petersens, erhvervserfaring består i besøg i en skurvogn, og det er jo i hvert fald interessant.
Da jeg forsøgte at skabe en debat om skat, gled hr. Jan Petersen udenom og betegnede disse skattetryksprocenter som procenter af bruttonationalproduktet.
Men det forstår folk altså ikke, og jeg vil anbefale hr. Jan Petersen at bevæge sig lidt længere uden for Christiansborg end til en skurvogn, for jeg har den samme opfattelse som den radikale skattepolitiske ordfører, der tror, at det skal kunne betale sig at bestille noget, for så vil folk bestille noget mere og yde en større indsats.
Jeg synes, hr. Jan Petersen skulle tage en tur rundt på villavejene, men det skal være om søndagen.
Her holder der masser af varebiler og masser af trailere, fordi folk arbejder sort, og det gør de, fordi det desværre ikke kan betale sig at yde en ekstra indsats i det danske samfund til daglig.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Til fru Gitte Lillelund Bech: Jeg synes, det er en god idé at indføre hastighedsbegrænsning, også automatisk, på steder, hvor det på alle måder er en alvorlig sag at køre for stærkt, altså hvor det trafikpolitisk og færdselssikkerhedsmæssigt er velbegrundet at tvinge hastigheden ned til det, der er acceptabelt.
Jeg vil meget gerne have, at man dér, hvor mine børn går i skole, overholder hastighedsreglerne, og det er trafikpolitiske begrundelser, der bærer forslaget.
Jeg ved ikke, om hr. Svend Aage Jensby anmodede om flere penge, fordi det kunne være effektivt at øge straframmerne.
Når jeg som finanspolitisk ordfører skal svare, må det være et spørgsmål om, hvorvidt vi skal ofre midler på det.
Jeg husker også et kriminalforsorgsforlig, og jeg mener, hr. Svend Aage Jensbys parti også er med i det.
Jeg mener faktisk, at de økonomiske rammer for en god indsats er til stede, og jeg erindrer faktisk også, at strafmassen er øget i Danmark i denne regerings tid.
Jeg er enig i, at der skal gribes ind og straffes, når der begås lovovertrædelser, men jeg mener også, der skal gribes hårdt ind over for årsagerne til, at folk overhovedet kommer ud i den type kriminalitet, som gør, at statistikken nu ser lidt mere negativ ud.
Vi lever i et forrået samfund på nogle punkter, og det skal vi bekæmpe.
Det kan en regering bekæmpe, men ikke alene.
Det kræver, at der gøres en indsats i hverdagen alle vegne.
Til fru Birthe Skaarup: Ja, jeg vil da godt moderere min udtalelse om samråd.
Selvfølgelig er der samråd, der betyder noget, men hvis man tror, at bare det at indkalde til et samråd og så lave et pressestunt er noget, der giver resultater, er det altså for meget.
Man kan også påtage sig arbejdet i amter og kommuner, og jeg synes indimellem, at der er for mange samrådsspørgsmål og for lidt besked om, hvad man selv kan.
Men man kan måske ikke noget.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-14:
Som sundhedspolitisk ordfører lyttede jeg naturligvis meget til, hvad hr. Jan Petersen sagde om Sundhedsområdet.
Men efter min vurdering var det nærmest i overskriftsform.
En anden ting, jeg bemærkede, var hr. Jan Petersens sætning: Samråd flytter intet i politik.
Det pirrer mig faktisk, for samråd er jo faktisk oppositionens mulighed - bl.a. én af dem - for at gøre dem opmærksom på nogle problemer.
Jeg synes, at det må være helt legitimt at bruge samråd som et instrument i de demokratiske spilleregler her i Folketinget.
Og jeg synes, at det er en falliterklæring for en regering eller en minister, at man ikke lytter til de argumenter, som bliver fremført under et samråd.
De kan jo nemlig ændre ved reelle problemstillinger, eksempelvis på social- og sundhedsområdet.
Så derfor spørger jeg hr. Jan Petersen: Var det ikke en fortalelse, da det lød, at samråd intet flytter?
Ellers synes jeg faktisk, at vi her i Folketinget, i hvert fald i oppositionen, er rent til grin.
Svend Aage Jensby (V), 2000-12-14:
Forleden dag, det vil sige den 7. december, kunne man i B.T. se en stor helsidesartikel: »Stigende vold over hele linjen«, hvor man dokumenterede sort på hvidt, hvordan volden mod helt sagesløse mennesker stiger.
Forleden dag kunne man læse, hvorledes indbruddene i private hjem stiger.
Det var i Jyllands-Posten den 13. december, hvor et stort flertal af befolkningen ønskede strengere straffe for indbrud i private hjem.
I Venstre ønsker vi en bred indsats.
Vi ønsker en præventiv indsats, men vi ønsker også hårdere straffe, bedre strafferammer. Vil hr. Jan Petersen støtte, at straffen for vold og indbrud i privat hjem skærpes?
Ja eller nej.
Ulla Tørnæs (V), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersen efterlyste i et tidligere indlæg en velfærdsdiskussion med de borgerlige partier, underforstået også Venstre.
Den diskussion tager vi gerne, og om et øjeblik vil vores ordfører fremføre Venstres vej til et bedre velfærdssamfund.
Nu har vi brugt et par timer på at høre om Socialdemokratiets vej, og jeg må nok sige, at den er stenet
og brolagt med ekstra skatter
Men jeg må også konstatere, at jeg ikke fik et svar på mit spørgsmål, som jeg stillede for snart lang tid siden, så derfor er jeg nødt til at gentage det: Socialdemokratiet mener ikke, at der er mulighed for skattelettelser.
Socialdemokratiet mener heller ikke, at et skattestop er nogen mulighed.
Socialdemokratiet mener heller ikke, at der er mulighed for at øge de grønne afgifter, for smertegrænsen for de grønne afgifter er nået, har skatteminister Stavad sagt tidligere.
Derfor bliver jeg nødt
til at spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvad er det så for nogle værdier i det danske samfund, der skal beskattes? Er det de immobile værdier, der endnu en gang skal stå for skud?
Er det boligejerne, der med pinsepakken er blevet brandskattet for år 2001 med yderligere 7.625 kr.?
Er det de 1,2 millioner boligejere, der kan vente en ekstraregning?
Det synes jeg hr. Jan Petersen bør svare på her i Folketinget i dag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-12-14:
Der var dog ting, der blev udeladt, bemærkede jeg, eksempelvis trafikområdet.
Og jeg har jo set lidt på Socialdemokratiets trafikvisioner.
Der skriver man direkte på første side: »Danmark skal ikke være et kontrolsamfund med en politibetjent på hvert gadehjørne.«
Jeg vil godt spørge hr. Jan Petersen, om indførelse af den automatiske hastighedskontrol ikke lige netop er, at man får et kontrolsamfund med en politibetjent og en fartmåler på hvert gadehjørne.
Er den automatiske hastighedskontrol ikke alene, at regeringen ønsker hurtige penge frem for lavere fart?
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Må jeg til hr. Thorkild Fransgaard sige, at hvis man går på arbejde hver dag, knokler og betaler sin skat, så gør man det forhåbentlig med glæde.
Jeg ved godt, hvad der bliver diskuteret i skurvogne.
Det er ikke så lang tid siden, jeg faktisk var i en.
Jeg ved ikke, om jeg skal levere datoer også.
Men man har også børn, der går i børnehave og i skole, og derfor nøjes man ikke med bare at tænke på sin skat, man tænker også: Har mine børn det godt i den skole, de går i?
Er den børnehave, mine børn er i, i orden?
Og hvordan har min gamle mor det?
Får hun den hjemmehjælp, hun skal have?
Ja, dér, hvor der er noget til gruppen, der går på arbejde hver dag, er dér, hvor der er nogen, der har et dårligt arbejdsmiljø.
Dem er der noget til, og det dårlige arbejdsmiljø skal der gøres noget ved.
Der er mennesker, der går på arbejde hver dag og bliver slidt ned af det.
Det er der i finansloven gode svar på, der gør, at arbejdsmiljøet forhåbentlig rykker til det langt bedre i store områder på det danske arbejdsmarked.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen: Jeg mener ikke, jeg har noget at undskylde heroppe.
Jeg forsøger blot at føre en debat med det borgerlige Danmark om velfærd.
Men det er meget svært. Det borgerlige Danmark insisterer på kun at ville diskutere skat, for det borgerlige Danmark har ikke noget at byde på af betydning for velfærd. Det er også en forskel, tror jeg, måske en forskel, der skal gøres lidt ud af, at der er nogle, der i øjeblikket er på gratisbilletter, når det drejer sig om velfærdssamfundets udgiftsside, og som kun interesserer sig for, hvordan man kan mudre mest muligt op om, hvordan regningen skal fordeles.
Jeg gjorde lidt ud af i mit svar til fru Eva Møller, at en af begrundelserne for ikke at sænke afgifterne på olie jo netop var, at jeg ikke var sikker på, at det kom forbrugerne til gavn, men at det ville ryge i lommerne på dem, der producerer olien.
Og på det punkt mener jeg ikke, at vi skal hælde penge i lommer, der i forvejen er fyldt.
Og sluttelig til fru Aase D. Madsen: Jeg tror, at der er mange mindre og der er mange forskellige elementer i udmøntningen af førtidspensionsreformen, der vil blive god lejlighed til at drøfte i Folketingssalen, også siden hen, når det fremlægges.
Men aftalen er god.
Det håber jeg også der er anerkendelse af i Dansk Folkeparti.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersen nævnte i sin tale førtidspensionsreformen, og Dansk Folkeparti er enig i, at der ligger mange gode ting i reformen, bl.a. det, at førtidspensionen nu bliver enstrenget - den bliver udbetalt efter én sats.
Men allerede nu kan Dansk Folkeparti se utrolig mange problemer, der skal tages op.
For førtidspensionisterne bliver jo delt op i et A- og et B-hold, nemlig de nuværende førtidspensionister og de kommende.
Og så vil jeg gerne spørge: Er det eneste, regeringen vil gøre, det, der ligger i finansloven, nemlig at de nuværende førtidspensionister bliver mindre afhængige af ægtefællens eller samleverens indtægter?
Er der mere i posen til de nuværende førtidspensionister?
Og er hr. Jan Petersen opmærksom på, at allerede nu taler f.eks. Foreningen af Førtidspensionister om, at den vil gå til Menneskerettighedsdomstolen?
Så dybt føler den sig faktisk diskrimineret ved den nuværende førtidspensionsreform, som ligger i øjeblikket.
Vil hr. Jan Petersen tage det op?
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
En sådan debat her er jo god til at markere forskelle på partierne, og det er oplagt, at skattepolitik er et af de områder, hvor der er mulighed for at markere forskelle.
Men når man så lytter til debatten, så lyder det, som om forskellen på højrefløjen og regeringen er, at regeringen er bedst til at kræve skatter og afgifter op, mens højrefløjen er ansvarsløs. Jeg vil sige, at sådan er det ikke for vores vedkommende; sådan ser vi ikke på det.
Vi ser sådan på det, at forskellen på dem og os er, hvem der skal betale.
Selv om der sker lidt i forbindelse med finansloven, så undskylder man det nærmest.
Hvorfor lader man sig piske runde i manegen af oliepriserne, når alle og enhver ved, at de, der tjener på dem, er de private olieselskaber?
Hvorfor får vi ikke nogle klare meldinger fra regeringen om, at forskellen er, hvem der skal betale, at det er de rige, dem, der har pengene, der skal betale?
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersen var inde på i sin ordførertale, hvilke befolkningsgrupper der har glæde af den her finanslov.
Hr. Jan Petersen nævner de ældre og børnene, men behændigt nok nævner han ikke resten af befolkningen.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Jan Pedersen: Vil Socialdemokratiet nogen sinde være med til at vedtage en finanslov, der er til glæde for hele befolkningen, især den arbejdende befolkning?
De, som knokler fra morgen til aften ude på arbejdspladserne, har krav på et svar på, hvornår de kan få skatte- og afgiftstrykket sat ned.
Hr. Jan Petersen sagde også i sin ordførertale, at de mennesker, der arbejder i den private sektor fra morgen til aften, betaler deres skat med glæde.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen, hvornår han sidst har været ude på en rigtig virksomhed i den private sektor og hørt, hvad man taler om i kantinen. Jeg kan sige hr. Jan Petersen, at man taler kun om ét:
Det er det høje skatte- og afgiftstryk.