runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2004-10-28:
Ministeren svarer forkert til sidst, når ministeren siger, at det er fru Mette Frederiksen velkommen til.
Det er jeg nemlig ikke.
Fru Mette Frederiksen er nemlig medlem af Folketinget, og i ministerens lovforslag står der, at i fjernsyn må der ikke udsendes reklamer for arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, religiøse bevægelser, politiske partier, politiske bevægelser samt valgte medlemmer eller opstillede kandidater til politiske forsamlinger.
Alle de grupperinger, der er nævnt i lovgivningen, har ikke lov til at reklamere i dansk tv.
Det synes jeg er rigtigt.
Men jeg kan altså forstå på regeringen, at for så vidt angår det, der ligger ud over det her, nemlig eksempelvis lobbyister, stærke kommercielle økonomiske grupperinger eller interesser, er det tilladt at reklamere i dansk tv, og det mener ministeren oven i købet er udtryk for demokrati.
Det mener jeg ikke ministeren har ret i.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-10-28:
Nej, det er der overhovedet ikke, for de, som har lyst til at reklamere, kan jo reklamere.
Det er jo ikke forbudt.
De står benævnt i bemærkningerne til lovforslaget.
Så er der nogle grupper, som så godt må som følge af det, men det er jo alle, der er inkluderet i den gruppe, som bare ikke er nævnt på negativlisten.
Afstemning
Mette Frederiksen (S), 2004-10-28:
Jeg synes sådan set ikke, der er nogen grund til at vente helt til udvalgsbehandlingen.
Vi kan lige så godt få afklaret nogle af spørgsmålene i dag, så offentligheden kan høre, hvad det er for en lovgivning, vi faktisk vedtager i Danmark.
Jeg kan forstå på regeringen, at man ønsker at fremstille det her forslag som en skærpelse af den gældende lovgivning.
Jeg mener sådan set, at der er indeholdt en række lempelser, for frem til år 2002 var det nemlig sådan, at det ikke var tilladt økonomiske interesser at reklamere i dansk tv. Det vil det jo blive med det lovforslag, som er fremlagt i dag.
Man kan jo eksempelvis forestille sig, at Dansk Supermarked uden for den karensperiode, som regeringen foreslår, ønsker at reklamere for en mere lempelig planlovgivning i Danmark, eksempelvis når det gælder Horsensområdet, Bilkabyggeriet, hvad ved jeg.
Så vil det med det her lovforslag være tilladt for Dansk Supermarked at indrykke reklamer i dansk tv imod den gældende planlovgivning i Danmark.
Er det ikke korrekt?
Ole Stavad (S), 2004-10-28:
Jeg takker også for det engagement, som ministeren har lovet han ville investere.
Jeg synes jo, fru Elisabeth Arnold har fået en god illustration af betydningen af den ormekur, hvor fru Elisabeth Arnold ikke syntes, det var noget væsentligt fremskridt, hvis man kunne komme sådan en til livs.
Men alvorlig talt: Jeg er selvfølgelig glad for, at samarbejdsministeren vil engagere sig, men vi ved jo også godt, at i det virkelige liv skal løsningerne nås med de ressortministre, der har ansvaret.
Så det, at den ene samarbejdsminister snakker med den anden samarbejdsminister, og at begge bliver enige om, at det vil de også sige til deres kollega, løser jo ikke problemet; det siger al erfaring fra det virkelige liv.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om han kan sige lidt om, hvor mange danske ministre der kommer med til Nordisk Råds session.
Fødevareministeren, der har ansvaret på det her område, kommer han?
Kan vi regne med, at den danske fødevareminister vil være der?
Det foregår jo i Stockholm, så han må kunne gå i direkte dialog med sin svenske kollega, jordbrugsministeren deroppe.
Prioriterer regeringen det, eller er det festtaler?
Jeg vil måske godt undskylde ordet festtaler, for det var ikke med henblik på det, ministeren har sagt her.
Vi er glade for det, ministeren har signaleret om det, han selv vil investere.
Jeg forsøger bare at forholde mig til den realitet, at hvis vi skal finde en løsning, skal vi have de to ministre, der har ansvaret, til at sidde sammen.
Og der vil det være glimrende, hvis de to samarbejdsministre så sætter sig sammen med de to ressortministre og er fødselshjælpere, men det sker jo i ressorten.
Jeg må da indrømme, at jeg er lidt overrasket og meget skuffet over, at samarbejdsministeren, der har det overordnede ansvar, ikke er bekendt med, hvilke danske ministre der deltager i Nordisk Råds session, her et par dage før vi tager til Stockholm, for det er jo sådan set ret afgørende for, at Danmark kan spille den rolle, at vi kan være den drivkraft, og at det danske formandskab får det rigtige afsæt, når vi får præsentationen i Stockholm.
Den fødevareminister, vi skal have fat i, hvor jeg beder rådet om at tage fat i sagen, ud over at jeg selvfølgelig gør det, er den svenske fødevareminister.
Og jeg tror bestemt, at den svenske fødevareminister er til stede i Stockholm; jeg har i hvert fald aftalt et møde med den svenske fødevareminister for endnu en gang at gøre opmærksom på de problemer, der rejser sig.
Line Barfod (EL), 2004-10-28:
Bare en kommentar til den sidste ordveksling her.
Jeg forstår stadig ikke, at den danske samarbejdsminister ikke er klar over, hvilke ministre der skal deltage om få dage på sessionen.
Det burde da være en væsentlig del af forberedelserne til det danske formandskab, at man er klar over, hvilke danske ministre der deltager og dermed også vil investere noget i at forberede det danske formandskab.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge til, er FN, og hvilken rolle den danske regering har tænkt sig, at FN og Nordisk Råd skal spille i forhold til hinanden, og om man overhovedet vil inddrage spørgsmålet om FN og nordisk samarbejde i forhold til FN under det danske formandskab?
Under det danske formandskab vil vi utvivlsomt fortsætte den meget, meget fornuftige linje, der er, med et fantastisk godt samarbejde mellem de nordiske lande også i forhold til FN.
Jeg ser ingen grund til at problematisere det, for der er ingen problemer i samarbejdet, det går simpelt hen perfekt også i forhold til FN.
Jeg forsøger sådan set ikke at problematisere samarbejdet, jeg ville bare gerne høre, om det overhovedet indgik, fordi det slet ikke er nævnt i redegørelsen fra samarbejdsministeren.
Men det glæder mig da, at man i hvert fald husker, at FN er der, og så må vi jo senere stille yderligere spørgsmål til, hvad det er, man så vil gøre i forhold til FN.
Så har jeg et andet spørgsmål, og det er omkring trafik og Vestnorden, hvor jeg gerne vil høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre med hensyn til at forbedre trafikmulighederne, også fordi ministeren jo samtidig er trafikminister og dermed også som ressortminister taler med en væsentlig vægt, i hvert fald for så vidt angår en del af flyselskaberne.
Men vi må jo huske, vil jeg sige til fru Line Barfod, at i den verden, som vi andre lever i, flyver man altså ikke bare til forskellige lande, uden at der er noget økonomi bag det, og hvis ikke der er økonomi bag det, vil det aldrig blive effektueret.
Der er god gang i overvejelser om, hvad man kan gøre – og det vil der også være under det danske formandskab – for at hjælpe med infrastrukturen til og fra yderområderne.
Men det er altså meget vanskeligt at løse, for det skal kunne betale sig at flyve f.eks.
Det er dyrt at flyve i dag, og der skal mange flere til, for at det bliver billigere, men jeg ved fra utallige møder også i Grønland, at man er meget, meget opmærksom på det.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-28:
Venstre støtter lovforslaget om projektering af en udbygning af Nordvestbanen mellem Lejre og Vipperød.
Denne enkeltsporede strækning er på 20,4 km.
Den enkeltsporede strækning er fuldt udnyttet i myldretiden.
Det giver svære problemer for regulariteten og præcisionen på strækningen, hvilket forplanter sig både til hele Nordvestbanen samt de nærliggende baner, herunder både til Roskilde og helt til København.
Det skyldes, at togene kun kan passere hinanden på stationerne, hvorved et togs forsinkelse påvirker de andre tog.
Dette giver mange gener for togpassagererne på strækningen, især pendlerne.
Det giver en køreplanlagt forlænget rejsetid.
Det viser sig også, at problemerne forplanter sig til korresponderende busser og tog.
Det vil altså sige, at det meget store antal mennesker i Nordvestsjælland, der ønsker at bruge den kollektive trafik – eller måske ikke har anden mulighed – oplever en trafikbetjening, der slet ikke er tilfredsstillende.
Det skal der naturligvis gøres noget ved, helst hurtigt.
Efter anlæggelsen af dobbeltsporet mellem Lejre og Vipperød kan antallet af tog forøges fra tre i timen i myldretidsretningen til seks til otte tog, altså en væsentlig forbedring, der således betyder større kapacitet, kortere rejsetider, bedre regularitet, bedre køreplaner og mulighed for at tilpasse køreplanerne til nye krav, altså langt bedre forhold for de rejsende.
Derfor kan Venstre varmt tilslutte sig lovforslaget.
Jeg skal afslutningsvis oplyse fra Kristendemokraternes ordfører, fru Tove Videbæk, at Kristendemokraterne også støtter lovforslaget.
Thomas Adelskov (S), 2004-10-28:
Jeg har også noteret mig, at hr. Flemming Damgaard har skrevet et læserbrev i Holbæk Amts Venstreblad fredag den 22. oktober, hvori det samme synspunkt gør sig gældende, netop at man med denne her lov rent faktisk forbedrer kapaciteten på Nordvestbanen og gør forholdene for pendlerne bedre.
Jeg vil godt spørge hr. Flemming Damgaard, hvordan det, at man laver en projekteringslov, forbedrer forholdene for pendlerne på Nordvestbanen, og er det ikke først i det øjeblik, at sporene rent faktisk bliver anlagt, at pendlerne kan forvente både forbedrede rejse- og togtider?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-28:
Først en projekteringslov, som vi her taler om, og så efterfølgende en anlægslov.
Det er projekteringen og hele forberedelsen, vi nu skal lave, hvor man skal finde frem til: Hvad er det for et økonomisk niveau, vi arbejder på at få bygget ind i de fremtidige investeringer, for at vi kan gøre det på et rigtigt grundlag?
Thomas Adelskov (S), 2004-10-28:
Det fremgår jo sådan set af bemærkningerne, hvad det koster at anlægge dobbeltsporet.
Der er to vurderinger, der er den sikre vurdering og den mindre sikre vurdering.
Så det er ikke så svært at finde ud af, hvad det koster.
Jeg har også tidligere stillet en række spørgsmål til trafikministeren om, hvad det vil koste, og det er samme beløb, omkring 800 mio. kr.
I det her forslag står der 840 mio. kr.
Så det er ikke svært at finde ud af, hvad det koster.
Nu er jeg glad for at få at vide, at hr. Flemming Damgaard er enig med mig i, at man altså ikke får forbedret jernbanestrækningen, man får ikke forbedret togtiderne, man får ikke flere tog ved denne her lov, fordi der er tale om en projekteringslov.
Men er det ikke også rigtigt, at i den trafikinvesteringsplan, som man lavede sidste år, afsatte man penge til en lang række vejstrækninger rundtomkring i landet, også selv om der ikke lå en projekteringslov, og at man fra regeringens side også i forbindelse med det her kunne have afsat de nødvendige midler til at udbygge banen Lejre-Vipperød til at være dobbeltsporet?
Så vi kan altså forvente, at det først er ved udløbet af den trafikaftale, der løber 10 år, at man vil til at afsætte penge til dobbeltsporet mellem Lejre og Vipperød.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-28:
De tal, der er angivet i lovforslaget, om, hvad det vil koste at anlægge strækningen, som så skal budgettere anlægsloven, er nogle foreløbige og meget løse overvejelser om, hvad det kan koste.
Og det svinger lige fra 840 mio. kr. til over 1 mia. kr.
Der er altså en forskel på over 200 mio. kr. på de forskellige bud, der ligger.
Det er det, vi skal have afklaret i projekteringsloven og i de undersøgelser, vi skal have lavet nu, både af miljømæssig karakter og økonomisk karakter, af, hvad det vil koste at lave denne strækning.
Og det er det, der så skal danne grundlag for de politiske forhandlinger, der skal sikre, at vi så kan komme igennem med en anlægslov.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-28:
Jeg forstår på hr. Flemming Damgaard Larsen, at det er en prioritering at få den her bane.
Jeg forstår også, at banen prioriteringsmæssigt f.eks. har stået efter en Frederikssundmotorvej.
Er det også hr. Damgaard Larsens mening, at den skal stå efter en motorvej op gennem Odsherred, og er der andre vejstrækninger, som skal ind foran?
Det er jo kun projektering.
Der er ikke, så vidt jeg kan se, noget videre.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-28:
Jeg vil overhovedet ikke på det her tidspunkt og på det her sted gå ind i nogen overvejelser om, hvordan vi skal prioritere disse meget store anlægsinvesteringer.
Det skal vurderes meget nøje, hvor det skal ske.
Men det her er forudsætningen for, at vi kan få det ind i en investeringsplan, at vi kan få lavet en anlægslov, og derfor er det meget vigtigt, at vi kommer igennem med den her projekteringslovgivning hurtigst muligt, så vi får et godt og solidt grundlag for at lave en anlægslov og et tal at prioritere i investeringsplanen.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-28:
Men hr. Flemming Damgaard Larsen må dog medgive, at der efterfølgende bliver et skarpt hjørne, hvor der skal tages stilling til, hvad der skal fremmes først, når projekteringen er på plads, om det er denne bane, eller det bliver en motorvej op gennem Odsherred, og hvad er hr. Flemming Damgaards mening om, hvad der bør prioriteres højest?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-28:
Sådan er det i al politik og især i trafikpolitik, hvor man skal lave nogle meget store investeringer, at der skal man altså nøje vurdere både konsekvenserne og forholdene i øvrigt i forbindelse med, hvordan man skal prioritere tingene.
Og vi får vi rig lejlighed til at prioritere også den her anlægsinvestering i forhold til de andre, som hr. Hedeboe taler om.
Begge dele er vigtige.
Det er vigtigt, at vi tilgodeser togpassagererne og togtrafikken, og det er også vigtigt, at vi tilgodeser dem, der kører i bil, så vi får fjernet generne også der.
Men det er noget, der må bero på en nærmere drøftelse, når vi ser, hvad det er for nogle tal, vi har med at gøre.
Thomas Adelskov (S), 2004-10-28:
I 2001 indgik den daværende SR-regering en trafikaftale, hvori også de nuværende regeringspartier var med.
I den trafikaftale lå også en aftale om, at der skulle igangsættes et projekteringsarbejde på jernbanestrækningen mellem Lejre og Vipperød.
Argumenterne for at anlægge sådan et ekstra spor på den meget trafikerede del af Nordvestbanen er sådan set mange.
Ud over at det er Danmarks mest trafikerede enkeltsporsstrækning, ja, så er der også mange forhold for bl.a. togpendlerne og med hensyn til flere tog og bedre regularitet også på den anden side af Roskilde, som kommer i spil ved at anlægge dobbeltsporet.
Socialdemokratiet honorerede og overholdt den del af aftalen, som vi indgik i 2001, ved allerede i vores finanslovforslag for 2002 at stille forslag om, at der blev afsat penge til, at projekteringsloven blev sat i værk.
Det valgte den nuværende regering at sidde overhørig, og vi ser så først i dag et forslag, som kommer til at træde i kraft i 2005.
Den nuværende regering har med andre ord udskudt denne beslutning og denne projekteringslov og finansieringen dertil i 3 år.
Socialdemokratiet er glad for, at der endelig kommer penge, og Socialdemokratiet kan også støtte dette lovforslag.
Men vi havde sådan set også gerne set, at der i den trafikaftale, som vi jo var indbudt til forhandlinger om sidste år, havde været afsat midler til, at det reelle sporarbejde også kunne sættes i gang.
Vores frygt er, at denne lov ender som andre love, bl.a. loven fra 1980, som jo også gik på en udbygning af Nordvestbanen, nemlig at den ender med at udløbe efter den 10-årige karensperiode, uden at der bliver anlagt et dobbeltspor.
Det bygger jeg på, at trafikministeren jo har tilkendegivet, at såfremt Femernforbindelsen bliver til noget, så er det ikke sikkert, at der bliver penge til dobbeltspor på Lejre-Vipperød eller penge til andre trafikinvesteringer andet end anlægsarbejdet i forbindelse med Femernforbindelsen.
Socialdemokratiet kan støtte dette forslag, men vi noterer os samtidig, at Venstres ordfører jo også tilkendegav, at det ikke betyder, at der er afsat midler til selve anlægsarbejdet og dermed, at man løser de store trafikale problemer på strækningen mellem Lejre og Vipperød.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-28:
Er det rigtigt forstået?
Thomas Adelskov (S), 2004-10-28:
Vi var sådan set også villige sidste gang, men når vi kommer til forhandlinger og bliver præsenteret for finansieringsformer, som regeringspartierne udmærket ved at vi ikke kan være til – det handlede om, at man afskaffede hjemmeserviceordningen, det handlede om, at man skar voldsomt i hele byfornyelsen, som jo i øvrigt betyder en masse i forhold til arbejdspladser i dag – så er det jo klart, at man dermed udelukker de partier, som man på forhånd ved ikke kan være med til det finansieringsforslag, som man siger er ultimativt. Så hvis det er sådan, at hr. Flemming Damgaard Larsen inviterer Socialdemokratiet til forhandlinger om trafikinvesteringer, hvor det også er åbent, hvor pengene skal komme fra, så møder vi gerne op, og så deltager vi gerne, og vi har masser af gode forslag til, hvordan vi kan finansiere trafikinvesteringerne.
Men det er klart, at hvis vi hiver ting ud – jeg kunne jo f.eks. have valgt at sige, at vi ville finansiere det ved at fjerne dele af landbrugsstøtten eller f.eks. de der pensionsordninger for kalve – hvis vi fremlagde den slags finansieringsforslag, ja, så ville Venstre heller ikke være med.
Vi kan altid finde forslag til finansiering, som afskærer partier her i Folketinget fra at være med i forhandlinger.
Så inviter gerne til åbne forhandlinger, så står vi der.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-28:
Jeg er ikke så meget interesseret i alle de der forbehold.
Det, jeg er interesseret i, er, om Socialdemokratiet nu næste gang, der skal laves en trafikaftale, der både gælder på vejområdet og på den kollektive trafiks område, altså togtrafikken, åbent vil gå ind og vil være med til at tage ansvar og også sørge for, at vi får lavet nogle gode helhedsløsninger for Danmark.
Thomas Adelskov (S), 2004-10-28:
Se, de, der ikke tager ansvar, er jo dem, der på forhånd afskærer nogle andre partier fra at deltage ved at fremlægge finansieringsforslag, som man ved er fuldstændig uacceptable.
Og hr. Flemming Damgaard Larsen ved udmærket, at det var uacceptabelt for Socialdemokratiet i de forhandlinger, der lå sidste år, at man stillede krav om, at finansieringen af trafikaftalen skulle komme ved, at man afskaffede hjemmeserviceordningen, og at man skar voldsomt ned på hele byfornyelsen.
Ingen var i tvivl om, at det var uacceptabelt for os.
Vi stiller gerne op, og vi er gerne med til at finde finansiering.
Til enhver tid.
Man kan bare ringe eller skrive eller maile – det kræver ikke ret meget – og så står vi der.
Og vi er med til at finansiere, vi er med til at tage et ansvar.
Men det skal altså være på lige vilkår.
Vi forhandler ikke bare på skrømt.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-28:
Lovforslaget, som vi behandler her, har som sagt af de foregående ordførere til formål at bemyndige trafikministeren til at projektere en udbygning af den nu etsporede strækning mellem Lejre og Vipperød til en tosporet strækning.
Udbygningen skal finde sted, fordi tiden er løbet fra, at der kun er ét spor på strækningen.
Den begrænsning, der ligger i kun at have ét spor, medfører, at togene i dag skal holde stille og vente på hinanden, for at de kan passere hinanden.
Dette lægger i sig selv en begrænsning på, hvor mange tog der kan passere strækningen, og samtidig har det ene spor også den ulempe, at en enkelt forsinkelse hurtigere forplanter sig til andre tog og i sidste ende til store dele af bus- og jernbanenettet.
Perspektivet i en udbygning af strækningen er ud over en udbedring af de allerede nævnte problemer også, at der gerne skulle komme den afledte effekt, at flere pendlere i området langs strækningen kan benytte sig af tog i stedet for bil til at komme til og fra København.
Det kan i nogen grad aflaste Holbækmotorvejen, som vi jo alle ved i dag er stærkt belastet i myldretiderne.
På den baggrund skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter en udbygning af strækningen og anbefaler, at lovforslaget vedtages.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-28:
Er hr. Mikkel Dencker også parat til at skaffe pengene efterfølgende?
Det her er jo kun en projektering.
Bagefter skal der penge på bordet til banen.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-28:
Der er jo ikke noget formål i, at vi er med til at vedtage en projekteringslov, hvis vi ikke bagefter er parat til også at finansiere, at projektet føres ud i virkeligheden.
Så det er der selvfølgelig et ja til.
Kristen Touborg (SF), 2004-10-28:
Jeg vil gerne takke ministeren for løftet om, at der ikke er noget hemmelighedskræmmeri, og at der er fuld åbenhed, og at vi bare fra vores gruppe skal komme med vores spørgsmål og problemer til ministeren.
Så skal vi nok sørge for, at der ikke findes dette hemmelighedskræmmeri i fremtiden.
Sagen handler jo om, at vi i forbindelse med budgetforslaget har fået oplyst, at aftalerne mellem Nordisk Ministerråd og en række institutioner om administration holdes fortroligt.
Det vil være totalt imod regeringens politik, hvis der skulle være nogen form for hemmelighedskræmmeri
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-28:
Ville det også gælde, hvis der kom en Femernbro i vejen?
Grete Schødts (S), 2004-10-28:
Det gør ikke spor, formand.
Når nu ministeren henviser til side 6, bliver jeg godt nok meget skuffet over ministerens indsats, for det eneste, der står på side 6 om det problem, jeg har rejst, er, at den nuværende dansksvenske transitordning for medtagelse af hund og kat kan fortsætte.
»Kan fortsætte«
– jamen kære minister, så er der jo ikke foretaget spor fra dansk side og fra regeringens side, fra ministerens side.
I næste afsnit står der, at der på kæledyrs- og medicinområdet mangler et krav om, at ormekur fjernes.
Først tak til ministeren for det positive svar.
Så må jeg jo beklage lidt, at når jeg en gang imellem taler mig varm, giver jeg udtryk for det, der sidder helt herinde, og jeg synes, det er dybt åndssvagt.
Men lad mig så sige, det i hvert fald er utidssvarende, det er uhensigtsmæssigt.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Forholder det sig virkelig sådan, at der ikke bliver lyttet til den danske minister fra svensk side?
Det skal de også, men regeringen og ministeren har altså efter min opfattelse det største ansvar, og det må da kunne lade sig gøre at forklare selv svenskere, at det her er uhensigtsmæssigt.
Så mit spørgsmål er: Vil ministeren påtage sig det ansvar at tale med meget store bogstaver og endda forlange et eller andet for det?
Jeg nævnte samarbejdsministermøderne.
Jeg kan sige, at den svenske samarbejdsminister Berit Andnor og jeg ofte taler sammen i telefonen, ofte om konkrete problemer, ofte om Bornholm, så hun er bestemt også meget stærkt engageret i det.
Vi arbejder med det, og der er bare i år sket meget – det kan fru Grete Schødts jo læse om på side 6 i redegørelsen – og vi bliver ved med at arbejde med det, og det går i den rigtige retning.
Alene det, at denne debat jo bringes på DR 2 og på DK4, som jo også kan ses på den anden side af Sundet, kan formentlig også give et pres, så svenskerne også kan se, at vi gør nok livet lidt for besværligt for hinanden.
Det vil jeg håbe.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-10-28:
Jo, og hvad så?
Det er jo et demokratisk land, vi lever i.
Selvfølgelig har man da ret til det, lige så vel som at man har ret til at købe annoncer i avisen.
Der er altså ikke nogen ændring, eller rettere sagt: Det er en markant skærpelse i forhold til loven fra 2002.
Og det er det jo i forhold til den diskussion, vi havde i forbindelse med den sag, der var ved Menneskerettighedsdomstolen.
Men det, at man reklamerer for, at man vil ændre planlovgivningen, hvis det ikke er en valgkampsituation, er sådan set fint nok, hvis man vil bruge penge på det.
Det er jo et demokrati, vi lever i, og man må have lov til at sige, hvad man selv vil.
Det er fru Mette Frederiksen også velkommen til, hvis man repræsenterer en sådan interessegruppe.
Det er o.k.