Frank Jensen (S), 2001-03-22:
Lovforslaget, der er fremsat af Venstre og Det Konservative Folkeparti, går i korthed ud på at hæve strafferammerne for vold, voldtægt, menneskesmugling, uagtsomt manddrab og forsætlig fareforvoldelse.
Ifølge forslaget skal strafferammerne for de nævnte forbrydelser med et snuptag hæves med mellem 1½ år og 4 år, og samtidig foreslås det, formentlig for at undgå for mange besværlige nævningesager som følge af forslaget, at grænserne for, hvornår der skal medvirke nævninge i forbindelse med behandling af straffesager, hæves fra 4 år til 6 år. Det kan næppe komme som nogen stor overraskelse for forslagsstillerne, at regeringen ikke kan støtte lovforslaget.
Lovforslaget betragter jeg også mest som en politisk markering, og det er jo naturligvis fuldstændig i orden, at politiske partier benytter lejligheden til også at markere en politisk holdning.
Vi har tidligere i denne samling her i Folketinget haft lejlighed til at drøfte strafniveauet i voldssager og i voldtægtssager.
Det skete den 5. november sidste år i forbindelse med behandlingen af et beslutningsforslag fra CD, B 10.
Kort efter, nærmere bestemt den 7. december sidste år, behandlede vi et beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti om hårdere straffe for voldtægt.
Jeg vil derfor afstå fra at gentage mine indlæg fra disse debatter fra ende til anden og alene kort skitsere hovedpunkterne i regeringens politik på området.
Ved voldspakken fra 1994 blev straffeloven ændret, således at der generelt indførtes forhøjet straf for voldsforbrydelser i gentagelsestilfælde.
Derudover har regeringen med voldspakken for 1997 hævet straffen for grov vold.
Jeg kan i den forbindelse nævne, at Danmark rent faktisk er blandt de lande i Europa, der oftest idømmer ubetinget frihedsstraf, dvs. fængselsstraf, for vold.
I en statistik udarbejdet af Europarådet i 1999 overgås Danmark i denne henseende kun af Grækenland og Rusland, og vi ligger næsten på linje med Albanien.
Vi har sidste år haft en omfattende debat om strafniveauet i voldtægtssager.
Der har været synspunkter fremme i debatten om, at der i de senere år er sket en lempelse af det generelle strafniveau i voldtægtssager.
Det har aldrig været mit eller regeringens ønske, at der skulle ske en sænkning af straffen i voldtægtssager, og det har derfor været vigtigt for regeringen at få afklaret, om dette var tilfældet.
Jeg bad derfor som bekendt Rigsadvokaten om at undersøge spørgsmålet, og i januar i år modtog jeg og Folketinget undersøgelsen.
Det er Rigsadvokatens konklusion, at der ikke er grundlag for at antage, at strafniveauet for sammenlignelige voldtægtssager er faldet siden slutningen af 1980'erne.
Undersøgelsen viser, at forskellen i den gennemsnitlige straflængde i de efterfølgende år ikke skyldes en mildere bedømmelse ved domstolene, men afspejler, at en række forhold, som har betydning for strafudmålingen, f.eks. tidligere straffe, har gjort sig gældende med forskellig hyppighed i sagerne fra de enkelte år.
Rigsadvokatens undersøgelse peger imidlertid på nogle tilfælde, hvor der kan være grund til at se nærmere på, om strafudmålingen ligger på et tilstrækkeligt niveau.
Det drejer sig navnlig om sager om overfaldsvoldtægt og herunder særligt forsøg på overfaldsvoldtægt.
Endvidere drejer det sig om sager, hvor voldtægten er begået af flere i forening, også det, der i offentligheden er blevet betegnet som massevoldtægter.
Jeg lægger stor vægt på at sikre, at straffen i alle voldtægtssager afspejler samfundets klare afstandtagen fra denne kriminalitet.
Jeg har derfor aftalt med Rigsadvokaten, at han nu iværksætter en indkaldelsesordning, som indebærer, at han i det kommende års tid får forelagt alle fældende byretsdomme i voldtægtssager.
Ordningen skal give Rigsadvokaten grundlag for at vurdere, om der er behov for at anke dommen med henblik på skærpelse af straffen.
Forslagsstillerne ønsker at hæve strafferammen for menneskesmugling fra 4 til 8 års fængsel.
Dette begrundes bl.a. med, at retten i Korsør i begyndelsen af 2001, altså i indeværende år, har afsagt domme med straffe på henholdsvis 3 og 3½ års fængsel, og at den nuværende strafferamme slet ikke har taget højde for organiseret og grænseoverskridende kriminalitet.
Hvis vi nu gik hen og hævede strafferammen fra 4 til 8 års fængsel, kan man spørge: Vil jeg så om kort tid få endnu et spørgsmål fra Venstre, hvor jeg skal redegøre for, hvorfor strafferammen nu på 8 år udnyttes så dårligt?
Det bliver ganske enkelt skruen uden ende.
Noget andet er, at vi som led i et kompromis om rammeafgørelsen vedrørende bekæmpelse af menneskesmugling muligvis vil skulle ændre straffeloven og hæve strafferammen i Danmark, hvilket jeg på Danmarks vegne indtil videre har haft en positiv indstilling til at indgå et kompromis om i EU.
Men nu må vi se, hvordan den ender.
Det er som sagt ikke lykkedes endnu at få et kompromis om dét, der blev lagt op til i den forgangne uges møde i Rådet for Retlige og indre anliggender, på en strafferamme på 6 år.
Som bekendt er Straffelovrådet i øjeblikket i gang med at foretage en samlet vurdering af strafferammerne i straffeloven, og rådet vil eventuelt på baggrund heraf komme med indstilling om lovændringer.
Det arbejde er sat i gang som opfølgning på en vedtagelse her i Folketinget under en forespørgselsdebat om voldskriminalitet.
Jeg synes, at vi både skylder Straffelovrådet og også os selv, da det er Folketinget, der har besluttet at igangsætte dette arbejde i Straffelovrådet, at vi ikke foretager vidtgående principielle ændringer af strafferammerne i straffeloven, før vi har haft et sagkyndigt beslutningsgrundlag i form af en betænkning fra Straffelovrådet.
Da jeg havde læst dette lovforslag, fik jeg som så ofte før den tanke, at Venstre og Det Konservativt Folkeparti er af den opfattelse, at højere straf er den eneste løsning på enhver debat om kriminalitet.
I regeringen tror vi imidlertid ikke, at kriminaliteten kan bekæmpes alene med skærpede straffebestemmelser.
Derfor har regeringen også sat massivt ind på disse områder.
Det indgik i voldspakken fra 1997, og det er også et centralt element i regeringens udspil til bekæmpelse af ungdomskriminalitet fra oktober måned sidste år.
Regeringen kan med andre ord ikke støtte det fremsatte lovforslag.