runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Det er klart, at det er rart at høre, at selv hr. Frank Aaen vil holde aftaler.
Men det er også klart, at der i hele det her kompleks over en 50-årig aftale også indgår nogle aftaler om, hvordan man skulle beskatte.
Det er ikke sådan, at man kan sammenligne med det, man lavede i Norge, hvor staten jo i langt højere grad er gået ind og selv har været med til at tage risiko.
I Danmark for 50 år siden havde vi ikke hr. Frank Aaen - for hr. Frank Aaen havde sikkert satset - men det var staten, der gik ind og foretog de investeringer, der skulle til.
Der var ingen anden, der ville foretage de investeringer på det tidspunkt, med den kæmperisiko der var.
Men det kræver som sagt nogle deltagere i det her spil mange, mange steder i mange sammenhænge.
Når man borer i Nordsøen og søger et nyt felt, er der normalt 24-26 pct. sandsynlighed for at ramme, og vi skal se det over mange år og ikke gå fuldkommen vild i fobien, når olieprisen i en kort periode er meget højt oppe.
Der var underskud for bare 2-2½ år siden derude.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Jeg tror ikke, hr. Anders Fogh Rasmussen lader sig provokere.
Jeg vil til enhver tid vedstå, at jeg og Dansk Folkeparti vil bekæmpe islam i den fundamentalistiske form.
Jeg har, jeg tror, det er for 10 dage siden eller sådan noget, sendt et brev til justitsministeren, hvor jeg beder om en kommentar til at kræve nogle muslimske foreninger forbudt, som efter Dansk Folkepartis opfattelse og sikkert også mange andre menneskers opfattelse er i strid med den danske grundlov, i stærk strid med den danske grundlov.
Jeg har ikke fået noget svar, men justitsministeren har selvfølgelig også haft andre ting at se til.
Jeg synes, det ville være helt naturligt, at man skred ind og netop respekterede Danmarks Riges grundlov.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Genforhandling og ændring af disse koncessioner sker i 2012, der er samtaler i gang omkring det her, vi er ikke i den fase, men vi skal have fat i det nu.
Det er klart, at efter 2012 er der en anden situation, der kan vi lave nye aftaler.
Men de aftaler, der ligger nu, også de vilkår, der ligger for beskatningen nu, de bliver ikke brudt med CD's hjælp.
Vi holder aftaler, og det går vi ud fra, at en dansk regering også gør.
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Hr. Ebbe Kalnæs roder simpelt hen rundt i det.
Der står intet om skat i koncessionerne.
Intet.
Vi opfordrer ikke til at ændre på koncessionerne.
Vi opfordrer til at ændre på skattereglerne, så de kommer til at virke, som det var forudsat i 1981, nemlig at der kom en større del af pengene til den fælles husholdning.
Men hr. Ebbe Kalnæs synes åbenbart, at det er fint, at i 2000 fik aktionærerne i Shell på danskernes bekostning ca. 2,5 mia. kr. O.k., den holdning kan man have, men det er altså ikke vores holdning.
Så vil jeg sige endnu en gang, at jeg synes, det er pinligt, at to partier, der agter at danne regering på baggrund af de stemmer, Dansk Folkeparti vil få ved det kommende valg, som agter at indgå samarbejde, agter at indgå aftaler omkring flygtninge- og indvandrerpolitik, på alle områder lave aftaler med Dansk Folkeparti, ikke heroppefra vil tage stærk og klar afstand fra det angreb, der kom fra Dansk Folkepartis formand, fru Pia Kjærsgaard, imod
religionsfriheden i Danmark
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Jeg må bare sige, at der ikke er nogen muslimske lande, som har den form for ytringsfrihed, for demokrati, alle de goder, som vi har i den vestlige verden, og endda meget i Danmark.
Det er diktaturer, det er middelalderstater, og det er nogle, som jeg ikke ønsker i Danmark.
Det er derfor, jeg vil bekæmpe de tendenser, og jeg står ved det til evig tid.
Jeg står ved det.
Jeg vil også bekæmpe dødsstraf.
Det synes jeg ikke er godt.
Jeg forfægter altså også homoseksuelles rettigheder i Danmark.
Jeg synes stadig væk, fru Elisabeth Arnold har et problem i forhold til sine egne partimedlemmer.
Jeg synes, at fru Elisabeth Arnold skulle rydde op i egne rækker, før hun begynder at gå løs på mig. Jeg synes, at Det Radikale Venstre har et problem.
Dansk Folkeparti har det ikke.
Det er rørende at høre hr. Keld Albrechtsen være så dybt inde i, hvad der foregår i den kristne kirke.
Det, man heldigvis bare må konstatere, er, at inden for kristendommen bøjer man sig altså for loven.
Og jeg bortforklarer ikke det fjerneste.
Tværtimod står jeg hundrede procent ved alt, hvad jeg har sagt.
Jeg kunne ikke drømme om at bortforklare noget som helst.
Men det er nok for meget forlangt.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Jeg vil gerne høre, om hr. Jann Sjursen har den samme holdning som Det Konservative Folkeparti, nemlig at vi må ikke gøre episoden i World Trade Center til en krig mellem religioner, altså mellem den kristne verden og den muslimske verden.
Jeg sad på mit kontor og hørte den seneste ordfører, og derfor er jeg nødt til at gå herop og sige, at Det Konservative Folkeparti har sagt det her gentagne gange.
Vi har også sagt, at vi har religionsfrihed i Danmark.
Og ikke nok med, at det er forkert at sige, at det er en kamp mellem religioner, det er ualmindelig farligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
Jeg er meget glad for, at de borgerlige ordførere nu igen er indstillet på at deltage i Folketingets åbningsdebat efter at have beskæftiget sig med andre ting i tre kvarters tid, og besvare det spørgsmål, som jeg stillede, og endda besvare det positivt, og jeg vil i den anledning godt spørge hr. Jann Sjursen: Vil det være sådan, at Kristeligt Folkeparti vil pege på en statsminister, som baserer sit parlamentariske grundlag på et parti, der ikke respekterer religionsfriheden?
Det vil jeg godt spørge hr. Jann Sjursen om, for jeg kan jo forstå, at hr. Jann Sjursen ikke er enig i de borgerlige partiers udlændingepolitik.
Det forstår jeg godt at hr. Jann Sjursen ikke er.
Men jeg opfatter de bemærkninger, fru Pia Kjærsgaard er kommet med i dag, som værende af en sådan karakter, at man ikke anstændigvis kan basere en regering på de mandater, der hviler på fru Pia Kjærsgaards grundlag.
Frank Jensen (S), 2001-10-04:
Jeg ved, at indenrigsministeren er i stand til og også vil redegøre for de øvrige seks af i alt syv personer, som siden år 2000 har fået såkaldt tålt ophold her i landet, efter at de har fået afslag på deres asylansøgning med baggrund i overtrædelse af internationale konventioner.
Men sagt til hr. Helge Adam Møller: Jeg har jo tilkendegivet i går for den fulde offentlighed og gør det gerne her i dag, at når man ser på det sammenhængende forløb, kan man se, at politiet og myndighederne, der er sat til at behandle vores asylsager, samarbejder om det, der er deres opgaver her. Politiet har sine opgaver, det er at fastlægge disse personers identitet, deres rejserute, sådan at det lægges fast allerede ved ankomsten her til landet.
Politiets Efterretningstjenestes opgave er at vurdere, om der er et sikkerhedsmæssigt aspekt over for danske interesser, danske borgere ved deres tilstedeværelse her i landet, eller om de kan være en sikkerhedsrisiko i forhold til udlandet, ved at de har ophold her i vores land.
Jeg har intet at kritisere politiet og efterretningstjenesten for i håndteringen af de her sager, ingen kritik.
Men man kan jo diskutere med hensyn til anklagemyndigheden - som er dem, der skal vurdere, om der er strafferetligt ansvar at gøre gældende for noget, der er begået af nogle mennesker, der ikke er danske statsborgere og ej har opholdt sig her i landet, da de begik deres kriminelle handling, de har altså ikke begået den i Danmark mod danske borgere, men langt herfra, om vi skal strafforfølge dem - om man skal rykke det tidspunkt frem, hvor den stillingtagen skal gøres op hos anklagemyndigheden. Det tilkendegav vi allerede i går, det er vi nu i gang med, og det kan godt ske, at vi skal rykke det tidspunkt frem.
Men jeg vil bare ikke tilbageholde over for Folketinget, at det får nogle afledte konsekvenser for muligheden for at opnå asyl her i landet, hvis det er sådan, at anklagemyndigheden ikke kan løfte bevisbyrden for, at de har gjort sig skyldige, i de oplysninger, som er kommet frem under deres asylsagsbehandling, for det er tillagt politiet og anklagemyndigheden at løfte bevis for noget, der er foregået meget langt væk fra Danmarks grænser.
Det er vi nu gået i gang med i en konkret sag, derfor vil vi se, om det kan føre til en domfældelse ved danske domstole.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-04:
Jeg forstår, at sagen er håndteret fuldstændig efter bogen.
Så vil jeg anbefale justitsministeren at skrive en ny bog.
Var det ikke rimeligt, når de myndigheder, der hører under justitsministeren og indenrigsministeren, får denne her slags ting at vide, at de så underretter chefen, så man kan træffe beslutninger?
Jeg nævnte også de øvrige seks personer, der altså i 4 eller 5 år har befundet sig i Danmark, og som behandles i Indenrigsministeriet.
Nogle af dem har dræbt 20, 30 eller 40 forskellige mennesker, og de har lige siden gået frit rundt, og justitsministeren er endnu ikke begyndt at overveje for dem alle sammen, om der skal rejses sag, og man er endnu ikke begyndt at efterforske de forklaringer, de selv gav tilbage i 1997 og 1998 om, hvordan de torterede, henrettede og strangulerede mennesker.
Men det er måske også lige efter bogen?
Skriv en ny bog!
Frank Jensen (S), 2001-10-04:
Man kan godt forsøge at lave det her til sådan en sag, hvor man vil vide, hvem der vidste hvad hvornår.
Fakta i sagen er nu fuldt oplyst over for Folketinget, der er nu en politimæssig efterforskning i gang, om der er et strafferetligt ansvar at gøre gældende.
Det er en meget kompliceret sag, som jeg ikke skal trætte Tingets medlemmer med på det her fremskredne tidspunkt.
Men når en privatist fra et tidligere regeringsbærende parti, der havde en statsminister, der var formand for den daværende regerings sikkerhedsudvalg, og nu med et medlem, som sidder i vores fælles kontroludvalg for efterretningstjenesterne, stiller meget detaljerede spørgsmål her under åbningsdebatten om en sag, som nu verserer hos politiet og anklagemyndigheden, er jeg selvfølgelig nødt til at oplyse medlemmet om det.
Men det er fakta i sagen, vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller.
Det her er en sag, som er blevet behandlet af myndighederne fuldstændig efter bogen, og som havde været kendt, hvis man havde spurgt om det.
Det er hverken indenrigsministeren eller jeg selv, der sidder og sagsbehandler, det tror jeg er rigtigst at vi har myndigheder der gør. Men det er da klart, at i det ulideligt klare lys i bakspejlet kan alle se, at det da ville have været rart, hvis vi havde vidst noget om hans tilstedeværelse her i landet noget tidligere, for nu er det interessante åbenbart blevet det med, hvornår hvem vidste hvad.
Men man kan jo se af den gennemgang, jeg lige er kommet med, at de myndigheder, vi har indrettet, nemlig politiet, rigspolitiet, vores efterretningstjeneste, Udlændingestyrelsen, udlændingemyndighederne, har håndteret den her sag fuldstændig efter bogen.
Så kan man diskutere, om der er noget, der skal laves om i systemet, det er regeringen jo åben for.
Det har vi allerede meddelt i går, at det vil regeringen tage initiativ til, og det vil vi komme og meddele Folketinget.
Det er rigtigst, at det foregår i den rækkefølge, og i øvrigt at sagen efterforskes af politiet og ikke af Folketinget.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-04:
Det var jo prisværdigt klart, og det var dejligt at få at vide, hvad der er sket.
Men det giver jo netop anledning til det fuldstændig indlysende spørgsmål: Når Politiets Efterretningstjeneste og en lang række andre myndigheder under justitsministeren har vidst det her i over 2 år, at denne person, som er en af de mest interessante personer i verden, har siddet her, hvorfor har justitsministeren så først fået det at vide for 4 dage siden?
Hvorfor er justitsministeren først 2½ år efter, at han er kommet, begyndt at undersøge, om han overhovedet kan strafforfølges?
Hvorfor gjorde man det ikke allerede, da man, kan jeg forstå, for over 2 år siden fik oplysningerne?
Det er da det, der er det fuldstændig ufattelige, at de ledende ministre, som skal lede embedsapparatet, intet aner om, hvad der foregår i deres egne ministerier.
Det er jo det, der er det groteske.
Frank Jensen (S), 2001-10-04:
Derfor ved hr. Helge Adam Møller jo også mere end de fleste om den slags spørgsmål.
Jeg tror nu, man generelt skal sige, at for så vidt angår den forhenværende stabschef for den irakiske hær, som opholder sig her i landet, så procederes den sag nu engang bedst dér, hvor vi har indrettet myndigheder til at tage sig af den, nemlig hos politi, anklagemyndighed og hos domstolene.
Men da hr. Helge Adam Møller har rejst en række spørgsmål, som jo bedst besvares i det her tilfælde af mig som justitsminister, vil jeg gerne indvi hr. Helge Adam Møller i sagen ud over det, som hr. Helge Adam Møller allerede kender til sagen.
Det er fuldt korrekt, at den 3. juli 1999 indrejser den pågældende person i Danmark og giver sig til kende over for danske myndigheder.
Den 5. juli 1999 skriver Den Centrale Politiafdeling, DCP, under Rigspolitichefen en modtagelsesrapport over den pågældende.
Den 5. juli 1999 orienterer Den Centrale Politiafdeling
Der er en række kontakter mellem Politiets Efterretningstjeneste, Den Centrale Politiafdeling og også Udlændingestyrelsen om disse spørgsmål.
Den 3. august udfylder den pågældende et ansøgningsskema til Udlændingestyrelsen.
Den 6. august sender Den Centrale Politiafdeling forskellige materialer til PET med anmodning om, at materialet returneres efter brug. Den 30. maj: Udlændingestyrelsen udfærdiger et referat af asylsamtalerne med den pågældende.
10. juli 2000: PET anmoder skriftligt Udlændingestyrelsen om udlån af asylsagens akter. 19. juli: Kopi af akterne fra Udlændingestyrelsens sag fremsendes af styrelsen til PET.
Udlændingestyrelsen meddeler afslag på asylsagen den 28. februar fra styrelsen.
Det er den, der bekræftes af Flygtningenævnet her den 2. juli 2001, hvor Flygtningenævnet erklærer sig enig i styrelsens afslag. Sagen oversendes den 14. august fra Udlændingestyrelsen til Rigsadvokaten med anmodning om, at man vurderer, om der er strafferetligt ansvar at gøre gældende.
Dette er sagsforløbet indtil i går, hvor Rigsadvokaten træffer afgørelse om, at sagen nu skal overgå til en politimæssig efterforskning.
På intet tidspunkt før søndag, denne søndag i denne uge, vidste statsministeren, indenrigsministeren og jeg selv noget om tilstedeværelsen af den pågældende her i landet.
Det kan godt komme bag på hr. Helge Adam Møller, men det er sagens fakta.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
Nu synes jeg, at fru Pia Kjærsgaard bliver nødt til at komme herop og forklare sig.
Dermed stod fru Pia Kjærsgaard her på talerstolen og overtrådte den danske grundlov, som hun højtideligt har skrevet under på, at hun vil overholde, og som jeg ved at man dyrker nærmest som en helligdom i Dansk Folkeparti.
Det er i strid med den danske grundlov at forbyde religiøse foreninger og kirker i det danske samfund.
Og jeg kan ikke tolke det, fru Pia Kjærsgaard siger, anderledes.
Hun siger ordret: Islam skal bekæmpes.
Jeg håber, at hr. Anders Fogh Rasmussen følger nøje med i, hvad det er for en glidebane, han har begivet sig ud på, når han har indledt dette tætte samarbejde med Dansk Folkeparti.
Jeg håber, at hr. Anders Fogh Rasmussen nu vil komme til besindelse.
Hans-Pavia Rosing (S), 2001-10-04:
Jeg vil godt have mig frabedt, at jeg står heroppe og bagtaler nogen.
Det gør jeg ikke.
Det mener jeg ikke jeg gør.
Jeg har ikke nævnt navne i modsætning til fru Margrete Auken.
Det er organisationens fremfærd som sådan, jeg er kritisk over for.
Lad det nu ligge, for vi skal nok tage vores egne beslutninger, ingen tvivl om det, og enhver anden organisation er velkommen til at komme derop, men som jeg sagde, er det den måde, man prøver at infiltrere på, sådan oplever jeg det, jeg ikke bryder mig om.
O.k., jeg kan ikke gøre noget ved det, jeg kan ikke sende dem tilbage, og der har også været nogle i Grønland, der har været helt flinke ved dem, og der har også været grønlændere om bord på det her skib.
Men jeg synes, sagen er for alvorlig til, at det er Greenpeace, der i sidste ende skal infiltrere vores samfund og afgøre eller i hvert fald prøve med mange midler fra baglandet at afgøre en så alvorlig sag.
Margrete Auken (SF), 2001-10-04:
Først en sætning om den gamle historie: I 1980 eller 1981 deltog Greenpeace Danmark i en kampagne sammen med Grønland for Grønlands sælskindssalg i EU.
Det har ikke været bekvemt at huske det, men nu minder jeg lige om det.
Greenpeace Danmark har fulgt den her sag hele vejen igennem.
Det var bl.a. Michael Gylling.
Lad os lige få det slået fast, så alle de dér bagtalelser kan stoppe.
Det andet er, at det selvfølgelig er hr. Hans-Pavia Rosings helt klare ret at sige, at vi kan altså ikke rigtig klare mosten med at have organisationer, som bruger metoder, som vi måske synes er ubehagelige.
Jeg vil bare sige, at det forstår jeg altså ikke, for jeg kender grønlændere, der er fuldt på niveau med, hvad vi andre er, og som da kan sige fra og til og ikke behøver at komme og klage over, at der kommer nogen på den eller den måde.
Man kan da bare sige, at man er uenig eller man gider ikke diskutere med dem, men at være forarget, som om man er blevet dårligt behandlet af det, er under den selvrespekt, som jeg også mener at hr. Hans-Pavia Rosing i andre sammenhænge giver udtryk for.
Hans-Pavia Rosing (S), 2001-10-04:
Jeg mener nu ikke, det er mig, der bruger metoder i den her diskussion.
Vi kan selvfølgelig ikke komme rundt om alle de problematikker, der er.
Selvfølgelig er der problemer med den grønlandske udnyttelse af levende ressourcer.
Der er selvfølgelig også nogle politiske aspekter og problemer med brug af Thulebasen og missilforsvarsprojektet.
Det bliver jo også diskuteret hernede og i mange andre lande.
Er I ikke også imod det?
Det er metoden, jeg ikke bryder mig om, og den mening må jeg jo have lov at have.
Jeg mener også, at diskussionen skal finde sted hos grønlænderne.
Den debat er ikke startet for alvor endnu, og derfor bryder jeg mig ikke om, at der kommer nogle aktivister fra alle mulige lande om bord på et luksusskib og går ind i en havn et eller andet sted og siger: Nu skal I bare høre, hvad vi mener.
Det er ikke det plan, jeg vil diskutere projekter på.
Margrete Auken (SF), 2001-10-04:
Efter at jeg hørte den tale, vil jeg altså nu godt benytte den her lejlighed til at få én bestemt historie manet fuldstændig i jorden, og det er påstanden om, at Greenpeace skulle være skyld i katastroferne i Grønland.
Jeg husker udmærket, da Alan Pickaver fra Greenpeace rejste til Grønland sammen med Michael Gylling fra Danmark, og da fik Michael Gylling besked på, at han ikke måtte tage med ham.
Han blev simpelt hen sejlet agterud, om man så må sige, i Søndre Strømfjord, hvor han så sad og så Alan Pickaver, der ingenting vidste om Grønland, komme til Nuuk og få at vide, at det var Greenpeace's skyld, at de boede i højhuse i Nuuk.
Den arme mand, som jo ikke anede et hammerslag, blev med rette bestyrtet over at de forhold, han så, og spurgte: Er det virkelig vores skyld?
Der sad den kompetente person, som ikke måtte komme med, i Søndre Strømfjord og overværede det her.
Den historie har kørt lige siden, og jeg går ud fra, at Grønland og grønlænderne kan stå kvalifikationens pris, og det vil sige, at man har hinanden i øjenhøjde.
Det kan heller ikke nytte noget at stå og jamre over, at der kommer organisationer, der gerne vil påvirke.
Det gør der da også over for os.
Vi føler det ikke fornærmende.
Vi kan være uenige, men det er da ikke krænkende, at der kommer nogen, der gerne vil kampagne sammen med os eller imod os, hvad det nu er.
Sådan er vilkårene, og jeg synes ikke, at hr. Hans-Pavia Rosing kan være bekendt at bruge de metoder, der er tale om her.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Ja, jeg var lige ved at sige, at så er vi, hvor vi plejer at være.
Jeg håber, hr. Keld Albrechtsen har ret.
Lad mig sige det sådan.
Men jeg synes godt nok, det er stærkt kritisabelt, at regeringen end ikke i sit lovkatalog, som jo er en oplistning af de initiativer, som man ved nødvendigvis må tages i den kommende samling, dér ikke har det lovforslag med, som skulle udmønte beslutningsforslag nr. B 76 fra før sommerferien.
Det synes jeg faktisk er meget kritisabelt.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
Så når vi ikke længere med den sag i denne her omgang.
Så skal jeg sige til hr. Jann Sjursen vedrørende spørgsmålet om ældreboliger, private ældreboliger, som hr. Jann Sjursen rejste et spørgsmål om, at vi er sikre på, at regeringen vil fremsætte det lovforslag, som regeringen er forpligtet til.
Vi kan ikke forestille os andet.
Men vi har også den opfattelse, at det folketingsflertal, som vedtog folketingsbeslutningen om 100 mio. kr. om året i udgift, også har et ansvar for at være med til at skaffe pengene til at bygge disse plejeboliger.
Jeg går så til gengæld ud fra, at det ansvar vedstår hr. Jann Sjursen sig også.
Så er jeg sikker på, at når vi, der var med til at vedtage forslaget, vedstår os vores medansvar for finansieringen, og når regeringen vedstår sig sit ansvar for at overholde Folketingets beslutninger, så vil alt i den sag ende i fryd og gammen.
Så det var svar på hr. Jann Sjursens lidt mere - hvad skal vi sige - hjemlige spørgsmål.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Jeg har svaret på, hvem Kristeligt Folkeparti peger på som statsminister efter næste valg, og jeg har også tilkendegivet over for hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke et sekund er i tvivl om, at både De Konservative og Venstre, på trods også af de divergenser, der er mellem Kristeligt Folkeparti og de to partier på udlændingeområdet, vil vogte og værne om den grundlovssikrede religionsfrihed.
Hvad fru Pia Kjærsgaard vil, lad det være hendes sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
Jeg håber, at hr. Jann Sjursen har ret i det sidste, han sagde.
Det vil jo vise sig i løbet af aftenen.
Nogle af de udtalelser, bl.a. hr. Anders Fogh Rasmussen er kommet med i dag omkring flygtninge og indvandrere, giver jo ikke, hvad skal man sige, et optimistisk billede af det spørgsmål.
Men jeg indrømmer, at hr. Bendt Bendtsen gjorde et behjertet forsøg på at rette op på det her til sidst. Men jeg vil godt gentage mit spørgsmål til hr. Jann Sjursen: Hvis nu der er den situation, at Kristeligt Folkeparti sammen med Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative har et flertal efter det kommende folketingsvalg, vil det så være sådan, at Kristeligt Folkeparti vil stille som betingelse for udnævnelsen af hr. Anders Fogh Rasmussen som statsminister, at der ikke i det parlamentariske grundlag for den regering, der bliver udpeget, vil blive sat spørgsmålstegn ved religionsfriheden? Vil det være en ultimativ betingelse for Kristeligt Folkeparti?
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Jeg vil godt sige, at den ordførertale og de bemærkninger, som fru Pia Kjærsgaard kom med tidligere i debatten, jo bestemt ikke klargjorde, hvor Dansk Folkeparti stod i forhold til grundloven, når det gælder religionsfrihed, det skal jeg medgive hr. Keld Albrechtsen, og det er jo i sig selv et kæmpe problem.
Men jeg vil godt understrege, at vi peger på hr. Anders Fogh Rasmussen i det øjeblik, der skal gås til dronningen.
Det gør vi, fordi vi ser på helheden af den politik, der skal føres, og det gør vi også, fordi vi ved, at både Venstre og Det Konservative Folkeparti, som vi så også har hørt det her i dag, helt klart vil være vogtere og værnere om den grundlovssikrede ret til religionsfrihed.
Herom er der ikke et sekund tvivl i vores sind.