runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2001-05-22:
Jeg vil godt takke for en, synes jeg, særdeles konstruktiv debat.
Og jeg har ikke kunnet lade være med at glæde mig over, at den kultur- og erhvervsredegørelse, som har været udgangspunktet for det her, de mange initiativer, som vi er i gang med, som jeg har hørt det, har en meget bred dækning i Folketinget.
Også en dækning, der rækker betydeligt ud over de partier, der står bag og har fremsat forslag til vedtagelse, og de partier, som vil støtte det.
Også en række af ordførerne, som ikke direkte har tilkendegivet, at man vil støtte det forslag til vedtagelse, som vi kommer til at stemme om om et øjeblik, har givet udtryk for, at man altovervejende støtter de initiativer og bestræbelser, der ligger fra regeringens side med hensyn til at sætte aktivitet bag ordene.
Jeg vil sige, at den eneste sådan rigtig negative, jeg har lyttet til - selv om der glædeligvis også var positive elementer i den ordførertale - var fru Ester Larsen, Venstres ordfører.
Jeg forstår, at Venstre har en masse penge stående til kulturområdet.
Det er sådan set ikke så nyt.
Venstre lover jo alle mange penge lige i øjeblikket.
Men jeg må jo erkende, at jeg med min funktion her i dag som fungerende kulturminister ikke har styr på alle kontiene. Jeg sad sammen med en række af kollegerne med i forhandlingerne, da vi forhandlede finanslov for i år, hvor vi jo også havde en række møder med partiet Venstre.
Jeg mindes ikke, men man skal altid tage forbehold for, om man husker det hele, at Venstre fremførte et eneste ønske, der gik i den retning, som fru Ester Larsen her promoverede Venstre med i sin ordførertale. Jeg må erkende, at jeg ikke kan huske alle ændringsforslagene til finansloven.
Men jeg er fuldstændig overbevist om, at fru Ester Larsen kan huske alle Venstres ændringsforslag, og for at få en lille illustration af, om det er det, vi på jysk kalder slesk tale, eller om det, fru Ester Larsen i dag har sagt som Venstres ordfører, har noget på sig, så spørger jeg:
Den ene gang om året, hvor Venstre sidder og skal gøre op med sig selv, hvad det er, man skal prioritere, havde Venstre da ændringsforslag, der skulle forbedre forholdene eksempelvis omkring Filmskolen og stille mere økonomi til rådighed?
Havde Venstre ændringsforslag, der skulle stille yderligere økonomi til rådighed for konservatorierne?
Havde Venstre et forslag om, at der skulle stå en post på finansloven til en eventfond i forbindelse med de spændende store begivenheder, som jeg ved kulturministeren arbejder med og er stærkt optaget af omkring H.C. Andersen?
Havde Venstre disse forslag?
Hvis Venstre havde det, så ville jeg tage det som dokumentation for, at Venstre har ment det, fru Ester Larsen har sagt.
Hvis ikke Venstre havde forslag af den karakter, så er det, jeg mener, at det kommer ind under kategorien slesk tale.
Erling Christensen (S), 2001-05-22:
Noget af aftalen efter midtvejsreguleringen af Vandmiljøplan II er indeholdt i det her foreliggende lovforslag.
Sammen med mere skovrejsning og en forbedret praksis vedrørende miljøvenlige jordbrugsordninger indeholder aftalen fem punkter, som tilsammen giver en reduktion på 7.575 t N pr. år.
Dermed nås målsætningen fra februar 1998 om en udvaskningsreduktion på 100.000 t kvælstof pr. år.
Det her lovforslag handler om at fastsætte forskellige kvælstofnormer for forskellige regioner i landet.
Det står der i lovforslaget ...
Kristen Touborg (SF), 2001-05-22:
Jeg har et par spørgsmål til hr. Christian Mejdahl.
SF har under og efter forhandlingerne talt for, at man skulle indføre én region, altså ikke lave regionalfordeling på amtsplan.
Jeg vil gerne høre: Er det sådan, at Venstre kan støtte, at det omkring kvælstoftildelingen bliver én region i Danmark?
Det andet, jeg gerne vil spørge om,
er: Kan Venstre støtte, at man foretager et serviceeftersyn af loven omkring østvest-opdelingen, når vi får tilstrækkelig tid til at finde ud af, om de love, vi nu vedtager i temmelig stor fart, også er i overensstemmelse med det virkelige liv?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Nu er der jo skabt nogen tvivl om, hvad vi egentlig drøfter i
dag, så jeg håber, at mit spørgsmål til hr. Christian Mejdahl bare passer nogenlunde ind i det, der står i lovforslaget, eller i hvert fald i det, det var meningen vi skulle behandle. Jeg anerkender også, at Venstre er en del af det her forlig.
Men hvis nu det var sådan, at man forestillede sig, at man havde sagt: Nu lader man det her løbe til år 2003, tror Venstres ordfører, hr. Christian Mejdahl, så ikke, at der egentlig var sket det, at hvis Vandmiljøplan II-aftalen var løbet uændret til udløbet af 2003, som jeg nævnte, så ville de mangler - jeg føler, at der er nogle opstramninger i denne her midtvejsregulering - være afhjulpet til den tid?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Jeg havde da lidt håbet, at det var SF's holdning, for det er Dansk Folkepartis holdning, når vi snakker landbrug, og jeg har mange gange følt, at vi sådan har fulgt hinanden lidt.
Men jeg kan forstå, at SF nu er på andre veje.
Men jeg vil gerne spørge hr. Touborg: Som jeg jo kan forstå, er SF nok en del med i det her med vandmiljøplanen og har sikkert været med i nogle forhandlinger og sådan noget om den.
Når der så står i bemærkningerne: Vurderinger af den enkelte jordbruger pålægges, så står der godt nok »i mindre omfang« - det står der som regel i lovforslag, for så lyder
det ikke så slemt, men når det kommer ud i virkeligheden, så bliver det noget andet - ekstra byrder i form af et mere detaljeret gødningsregnskab og dokumentationskrav ved dyrkning af brødhvede.
Administrationen af arealgrænsen for brødhvedenormen vil medføre administrative byrder for det private organ, hvortil opgaven henlægges.
Er det ikke ekstra administrative byrder?
Men det er måske også et af de elementer, der er pillet ud af lovforslaget, vi har bare ikke fået det at vide endnu?
Kristen Touborg (SF), 2001-05-22:
Først til hr. Christian H. Hansen: Jeg har meget, meget svært ved at se, at forslaget her giver yderligere bøvl.
Jeg er med på, at der er en masse bøvl ved at drive landbrug og ved at opfølge EU's hektarstøtteordninger, og hvad vi ellers får af tilskud.
Men at det skulle give større bøvl at skrive 24 kg kvælstof ekstra øst for Storebælt og noget mindre vest for; jeg tror sådan set ikke, det vil give den store vanskelighed for den enkelte landmand. Så vil jeg godt sige til hr. Christian H. Hansen, at ordføreren ikke har sat sig helt ind i, hvad forslaget, der blev behandlet tidligere fra SF, gik ud på.
Det gik sådan set ud på at stoppe de store svinefarme på over 150 dyreenheder.
Det betyder ikke nødvendigvis, at det er det samme som det, hr. Christian H. Hansen lægger op til.
Og så til hr. Erling Christensen: Jeg tror, det fremgik af mit indlæg, at vi er indstillet på, at loven skal køres igennem.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Hvis man tager lidt udgangspunkt i SF's mange forslag her på det sidste - vi har også i dag haft et til behandling i Folketinget gående på, at landbruget ikke skulle være nær så stort, som udviklingen er til i øjeblikket - så lægger de her lovforslag jo også op til, at der pålægges den enkelte landmand en masse administrative byrder, man kan bruge ordet bøvl, i form af et mere detaljeret gødningsregnskab, dokumentationskrav ved dyrkning af brødhvede osv. Følger det stilen i SF's politik om, at brugene gerne må reduceres mere?
Man vil måske endda gerne tilbage til de lidt mindre brug?
Jeg har nogle gange opfattelsen af, at SF under debatterne nu lægger endnu mere administrativt bøvl over på den enkelte lille landmand, som dermed så ikke har tid til at passe sin gård, for nu rykker han lidt længere tid ind bag skrivebordet igen.
Erling Christensen (S), 2001-05-22:
Jo, jo, set i forhold til Folketingets forretningsorden
er det kort tid, vi har til denne sags behandling.
Nu skal vi også passe lidt på, at vi ikke går i selvsving over det her.
Aftalen er fra 2. maj, og den har været kendt siden 2. maj.
Flere breve til udvalget viser, at den har været kendt, aftalen, rundt i landet.
Det faglige belæg, som har svinget lidt, som jeg sagde i min ordførertale, ligger vel nu på plads, og jeg har da forstået på de andre ordførere, at det er det, vi tager udgangspunkt i, og det er så det.
Så er det også på plads.
Så kan jeg være sikker på, at udvalgets formand så også kan håndtere sagen i udvalget, og vel særlig hvis de andre udvalgsmedlemmer hjælper ham lidt på vej.
Så skal vi nok nå det.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-22:
Som det allerede er sagt fra nogle ordførere, har sagsbehandlingen i denne tid rent tidsmæssigt langtfra været tilfredsstillende.
Vi har første behandling nu.
Vi har efterfølgende udvalgsmøde i dag, og på udvalgsmødet i morgen skal det hele gøres færdigt, inklusive eventuelle deputationer, samråd og betænkningsafgivelse.
Det er naturligvis ikke en tilfredsstillende måde at behandle et lovforslag på.
Rent faktisk har vi jo i Folketinget vedtaget nogle regler, som skulle indebære, at man undgik den form for lovgivning, for der er risiko for, at det bliver en lovgivning, der ikke er tilstrækkelig gennemarbejdet, og i al fald en lovgivning, som befolkningen ikke har haft tilstrækkelig mulighed for at deltage i udformningen af.
Intentionerne i de ændringer er jo langtfra opfyldt her.
Jeg vil sige, at det er en køreplan, vi har for det her lovforslag, som absolut ikke er anbefalelsesværdig til efterfølgelse.
Alle forligspartier har selvfølgelig et vist ansvar for den måde, tingene er kørt på her.
Men det er, sådan som vi ser det her, først og fremmest regeringens ansvar at leve op til de almindelige demokratiske spilleregler og sørge for, at tidsfristerne kan overholdes.
Men jeg synes også i høj grad, at landbruget har haft en ret stor indflydelse på det tidsforløb, der er gået her.
Det gav vi dem mulighed for, men jeg må jo sige, at fristen for aflevering blev ganske alvorligt overskredet.
Det har SF været fortaler for et stykke tid, sådan set hele vejen igennem.
Vi har hele tiden ment, at det var en meget teoretisk løsning, som var
ret umulig at få folkelig forståelse for
Og derfor hilser vi det med tilfredshed, at man nu opgiver den del af det.
Vi er modstandere af, at vi laver en lov, der ikke er tilstrækkeligt fagligt belæg for.
John Vinther (KF), 2001-05-22:
Det er for så vidt både et svar til hr. Christian H. Hansen og til hr. Kristen Touborg.
Jo, jeg læser skam de fagtidsskrifter, der udkommer, og jeg har også med spænding fulgt med i den debat, der har været om det her.
At der muligvis er uoverensstemmelse imellem landbrugets organisationer og enkelte eller dele af medlemskredsen, det er en anden problemstilling.
Det mener jeg ikke nødvendigvis er Folketingets problem.
Det kan ikke blive andet end landbrugsorganisationernes problem.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-22:
Det var den konservative ordførers bemærkning om, at landbruget står bag ved det her forlig, der får mig til at spørge, om De Konservatives ordfører aldrig læser fagpressen for landbruget.
Er De Konservatives ordfører helt sikker på, at man kan sige, at landbruget står bag ved det forlig, som de ledende kammerater i landbruget har sendt frem?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Hr. John Vinther fra Det Konservative Folkeparti siger nu noget om, at landbrugets organisationer er med i det her, for de har egentlig sagt god for det.
Er det at sige god for det det samme som at konstatere, at det var det, vi kunne opnå inden for et meget, meget, meget stramt oplæg, hvor vi egentlig ikke havde de store muligheder andet end at sige jo tak?
John Vinther (KF), 2001-05-22:
Indledningsvis vil jeg tilslutte mig hr. Mejdahls kritiske bemærkninger om den måde, som dette lovforslag behandles på.
Det er efter vores opfattelse fuldstændig urimeligt, at man har en aftale, der indgås den 2. maj.
Lovforslaget fremsættes først den 10. maj med den virkning, at vi altså her i de allerallersidste dage af samlingen skal haste det her igennem.
Eneste formildende omstændighed i den sammenhæng kunne være den, at landbrugets egne organisationer jo bakker op bag den konstruktion, der her lægges op til, og der må altså derfor være en formodning om, at brugerne og de, der bliver ramt af det her lovforslag, på forhånd har sanktioneret virkningen af lovforslaget. Ellers kan jeg ikke sige andet og mere, end at Det Konservative Folkeparti naturligvis støtter denne udmøntning af 2. maj-aftalen. Man må så bare håbe, at vi, inden dagen er omme, får præciseret helt nøjagtig, hvad det er, vi siger ja til.
I den sammenhæng vil jeg da godt gentage hr. Mejdahls opfordring til ministeren om nu at tage ordet.
Det kunne være hensigtsmæssigt, om Folketingets partier var fuldstændig klar over, hvad det er, vi her står og behandler.
Christian Mejdahl (V), 2001-05-22:
Svaret på hr. Kristen Touborgs første spørgsmål er ja.
Det var det, som jeg forsøgte at fortælle fra talerstolen i min ordførertale.
På hr. Kristen Touborgs spørgsmål nummer to mangler jeg jo stadig væk ministerens udredning om, hvad det er, vi tager stilling til.
Men jeg vil ikke på Venstres vegne give tilsagn om, at vi sætter en revisionsbestemmelse ind i loven, og det er formentlig heller ikke det, der lægges op til.
Men er det en orientering til forligspartierne og til Folketinget for den sags skyld, så vil jeg naturligvis ikke sætte mig imod det. Hr. Erling Christensen siger, at hvis ikke vi havde ventet så længe med første behandling, så var det måske en anden situation.
Det kan da godt ske.
Hr. Christian H. Hansen spørger: Hvis vi lige så stille havde ventet til 2003, var de ting, vi nu strammer op på, så alligevel ikke blevet effektueret?
Det kan hr. Christian H. Hansen måske nok have ret i, for ting tager tid.
Og de tiltag, der er gjort på vandmiljøplanområdet, vil også virke længe efter nu og derfor også længe efter 2003.
Derfor er jeg helt sikker på, at vi er på rette kurs.
Jeg gav også i min ordførertale udtryk for, at jeg tror, at det vil virke, så målene er indfriet.
Så vil jeg endnu en gang opfordre ministeren - jeg ser ham ikke, men han er her formentlig et sted - til at præcisere, hvad det er, vi er
i færd med.
For er der tvivl om det, er jeg næsten på nippet til at foreslå, at den her første behandling må udsættes.
Jeg synes, det er nødvendigt, at vi får en præcisering af, hvad det er, som Folketingets partier, uanset om der er lavet forlig eller ikke, tager stilling til, og det må være ministeren, der klarlægger det for Folketinget.
Erling Christensen (S), 2001-05-22:
På den anden side forstod jeg vel også hr. Christian
Mejdahl rigtigt: Hvis ikke vi havde ventet til i dag, så havde vi måske ikke kunnet nå at få den nye indstilling, som nu kommer fra landbrugets faglige udvalg på det her, efter at vi har fået Landsbladet udgivet et par gange siden den 2. maj.
Så jeg kunne da godt spørge: Har jeg forstået hr. Mejdahl sådan, at han er enig i den nye indstilling?
Så er Venstre ikke enig i, hvordan vi skal gå videre efter 2003.
Nu er der jo i forligskredsen opnået enighed om at gå til 2003, og så må vi jo til den tid se, hvordan tallene gøres op af de rådgivere, vi har her, og som jo er objektive.
Det er vi enige om, ikke også?
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-22:
Enhedslisten synes, det er ganske udmærket, hvis danske kunstnere kan tjene penge på at sælge deres produkter, gerne mange penge i øvrigt.
Og vi synes også, at det er udmærket, hvis der fokuseres mere på idérigdom og kreativitet, kultur i det danske erhvervsliv.
Det tror vi faktisk også at det danske erhvervsliv kunne tjene flere penge på.
Derfor er den offentlige støtte til kunstnerne nødvendig.
Sikringen af det kulturelle vækstlag er afgørende.
Enhedslisten ser også gerne, at der bliver fokuseret på alternativer til de privatejede kulturproduktionsmidler.
Det kunne f.eks. være kooperativer, kunstnerejede og egentlig samfundsejede selskaber.
Fokuseringen på kreativitet og idérigdom forudsætter, at der lægges maksimal vægt på de kreative fag i folkeskolen, og at der etableres særlige kulturtilbud for børn og unge.
Det betyder tilbud, der både er målrettede mod børn og unge, og som også er til at betale for børn og unge.
Men det er også forudsætningen for, at der kan udvikles en elite, der kan tjene penge på at spille fodbold, og så er der igen nogle, der kan tjene penge på at lade denne elite spille fodbold.
Det samme gør sig gældende med hensyn til musik og andre kunstformer.
Enhedslisten mener, at det er vigtigt at sikre alle mennesker adgang til at benytte kulturelle tilbud.
Det mener vi heller ikke kan overlades til de kommercielle kulturproducenter.
Derfor lægger vi også meget vægt på at styrke public service-elementet.
Den teknologiske udvikling har givet de elektroniske massemedier en fremtrædende rolle i kulturlivet.
Det er ikke alene et spørgsmål om radio og tv, men hele IT-udviklingen, som er afgørende for vores kulturelle udvikling.
Den generelle tendens i medieudviklingen er en individuel tovejskommunikation mellem bruger og mediet samt en kolossal kapitalkoncentration i enkelte transnationale mediemonopoler, der på den måde kommer til at dominere såvel nyheder som udbud. Den teknologiske udvikling giver muligheder for et højere informationsniveau, viden og global formidling, men den kan også føre til fremmedgørelse og isolation. Udviklingen bliver jo afgjort af, om der eksisterer nationale og offentlige modspil til kommercialisering og de store mediemonopoler. Vi synes, at i det forslag til vedtagelse, der er fremsat, er der fundet en rigtig balance mellem at støtte de konkrete tiltag, som kan føre til, at kunstnere kan sælge deres varer, og at virksomheder også kan tjene penge på det.
Men vi synes frem for alt, at det er godt, at der er en fastholdelse af, at kunsten har en ret i sig selv, og at den har behov for at få støtte fra skattekroner til at kunne udvikle sig, uden at den som udgangspunkt bliver bedømt ud fra forretningsmæssige interesser.
Derfor kan vi naturligvis som medforslagsstillere støtte det fremsatte forslag til vedtagelse.
Ole Sohn (SF), 2001-05-22:
Jeg har meget forståelse for, at Det Konservative Folkepartis ordfører sådan hænger fast i dogmerne, men når man nu gentagne gange har antydet SF's berøringsangst for erhvervslivet, vil jeg blot gøre opmærksom på, at det faktisk var CD og SF, der i fællesskab bad regeringen om at lave en flerårig aftale for dansk film, sådan at der blev ro, og sådan at man kunne udvikle produktionen og dermed erhvervspotentialet.
Og jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti støttede aftalen, da der var et flertal for den.
Det var sådan set SF, der stillede forslag ved sidste års finanslov om, at der skulle laves en filmudviklingsfond via VækstFonden, og jeg har også allerede her understreget - og det ligger i øvrigt også i det fælles vedtagelsesforslag - at vi skal prøve at lave noget tilsvarende for musikken.
Så det er sådan set ikke et spørgsmål om, at SF har berøringsangst i forhold til at udvikle kulturerhvervene
, men vi mener bare, at det helt fundamentale er, at kunsten og kulturen skal være uafhængig, og at det er ud af det, der skal vokse et potentiale, der kan udnyttes erhvervspolitisk.
Hvis man kommercialiserer den, vil man altid komme i en situation, hvor kunsten og kulturen skal løbe efter erhvervslivet, og det bliver den fattigere af.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-22:
Jeg kan ikke tilbageholde et supplement til hr. Duetofts betragtninger om Anders Ands betydning for dansk erhvervsliv ved at sige, at Egmontkoncernen som bekendt har rettighederne til at forhandle Anders And, ikke bare i en række europæiske lande, men såmænd også i Kina.
Det kan da blive til noget med tiden.
Tak til erhvervsministeren for den redegørelse, han har givet i dag på kulturministerens og regeringens vegne.
Og lad mig sige på Det Radikale Venstres vegne, at det samarbejde, der etableres mellem kulturliv og erhvervsliv efter vores opfattelse er perspektivrigt.
Det skal udvikles i aldeles kompromisløs respekt og forståelse for kunstens frihed og for kulturpolitikkens nødvendighed i øvrigt.
af den samlede erhvervspolitik
Til fru Ester Larsen vil jeg gerne gøre den ene bemærkning, at jeg med glæde og interesse noterede fru Ester
Larsens interesse for uddannelsesspørgsmål, f.eks. på film- og musikområdet
Jeg håber, at det så vil vise sig, at partiet Venstre i praktisk politik vil være med til at trække for forbedringer på dette område.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-22:
For mit eget partis vedkommende er der sådan set tilslutning til 99 pct. af de forslag, der er i redegørelsen.
Det gav jeg også udtryk for i min tale.
Jeg kan godt komme med andre superlativer: Det er et godt arbejde, det er et nødvendigt arbejde, og vi vil, når de konkrete initiativer bliver præsenteret, støtte langt, langt, langt de fleste, med den ene undtagelse, som hedder Artnet, og så skubbe lidt bagpå med de regionale filmfonde. Så der er sådan set ikke nogen uoverensstemmelse mellem redegørelsen og vores holdning.
Det synes jeg blot jeg vil præcisere, før vi kommer ud i alt for mange misforståelser.
Det er jo svært at diskutere kommercialisering med hr. Søren Søndergaard.
Det er jo et ord, der ikke indgår i ordbogen for det parti, hr. Søren Søndergaard repræsenterer, men kommercialisering opfatter jeg som et positivt og konstruktivt ord, forstået på den måde, at man også kan markedsgøre kulturen, så man får nogle flere indtægter fra f.eks. det private erhvervsliv, så man laver nogle samarbejdsformer, som vil være til gavn for kulturen.
Så det opfatter jeg sådan set kun positivt; jeg opfatter det ikke som den store invasion af private interesser i kulturen.
Jeg kan berolige hr. Søren Søndergaard med, at det heller ikke bliver tilfældet, hvis der eventuelt kommer en borgerlig regering efter et eller andet valg. Til hr. Ole Sohn: Vi kan jo altid diskutere at tage æren for, hvem der har skaffet penge til filmen og alle mulige andre ting.
Jeg vil blot konstatere, at Det Konservative Folkeparti og Venstre sådan set er forligspartier på den sag og bakkede meget op om, at vi fik lavet en fornuftig aftale omkring filmen.
Så kan man jo altid verbalt tage æren for
både det ene og det andet
Jeg synes nu også, det er en glimrende aftale, der er lavet på filmsiden.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-22:
For mig er det altså totalt uklart, hvad hr. Brian Mikkelsen egentlig mener, for hvad betyder kommercialisering af kunsten eller kulturen?
Hvad betyder det helt præcist?
Det betyder vel, at det skal kunne betale sig?
Eller hvad betyder det ellers?
Og hvis det betyder, at det skal kunne betale sig at producere noget kunst eller kultur, hvordan kan den så være uafhængig?
Så er den vel lige præcis afhængig af, at den kan betale sig?
Eller hvordan?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Kan hr. Brian Mikkelsen ikke prøve at forklare: Hvad betyder det, at kunsten skal kommercialiseres?
Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-22:
Jeg må jo sige til den konservative ordfører, at ét er erkendelse, noget andet er jo altså at lade erkendelsen følge op af handling.
Uden det flytter det sig jo ikke så meget.
Så jeg vil gerne spørge om, hvornår man fra konservativt hold vil se sig i stand til at tage stilling til de 13 forslag om opfølgning og konkret handling, der ligger i redegørelsen.
Det ene, kan jeg forstå, ønsker man ikke at medvirke til, men så er der trods alt 12 forslag tilbage.
Lad os få De Konservatives melding på, hvordan man stiller sig til de forslag, så vi kan høre, om der er
reel vilje til også at lade handling følge erkendelse.