runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2004-05-12:
Jeg tror, at det har været med helt velberåd hu, at man har lavet et juridisk regelsæt, der måske for nogle af os virker som et temmelig strengt regelsæt, men ikke desto mindre et regelsæt, der jo gerne skal afspejle, at vi er et land, hvor der er ytringsfrihed, hvor der er foreningsfrihed, og hvor hele forudsætningen for vores demokratiske debat jo er, at vi tror på, at når vi er 5,2 mio. indbyggere i landet, og hvis der er 200 galninge, der råber op og siger vanvittige ting, så er vi sådan set nok til at modsige dem.
Så vi skal være meget varsomme med at gå den vej at sige, at så forbyder vi foreningen, for personerne vil jo stadig væk være her.
Jeg kan oplyse, at der indtil dato alene er opløst to foreninger ved dom.
Det skete helt tilbage i henholdsvis 1874 og i 1924.
Den første sag vedrørte Den Internationale Arbejderforening for Danmark, og den anden sag vedrørte en forening for homoseksuelle.
I øvrigt kan jeg oplyse, at Rigsadvokaten i de senere år har gennemført undersøgelser, bl.a. af rockergrupperne Hells Angels og Bandidos samt Hizb-ut-Tahrir, og at Rigsadvokaten netop er i færd med at foretage en tilsvarende undersøgelse af Pædofilgruppen, herunder også af spørgsmålet om, hvorvidt gruppen er opløst eller ej, for det har der jo været flere forskellige meldinger om.
Jeg tror, at de personer, som har beskæftiget sig med at udarbejde grundloven og de grundlovsændringer, der har været, har gjort deres arbejde på en meget fremtidssikret måde.
Jeg er langtfra så overbevist, som professor Gorm Toftegaard Nielsen er, og jeg kan ikke spå om fremtiden.
Det, jeg blot mener vi må gøre i et samfund som det danske, når vi står over for afskyelige foreninger som Hizb-ut-Tahrir, der med deres retorik og intolerance i den grad er en hån i ansigtet på et demokratisk sindet Danmark, er jo at bekæmpe dem med de midler, vi har, og så holde øje med, hvad de laver.
Det er politiets opgave, og politiet har jo reageret prompte i forhold til de forlydender, der har været i medierne om, at de hverver medlemmer på skolerne ved hjælp af trusler.
Det er måden at gøre det på.
Der er måske nogle, der er lidt utålmodige og siger, at det dog var en langsommelig måde at gøre tingene på, og hvorfor vi ikke render rask til domstolene.
Men jeg tror sådan set, at det er den kloge måde
at tackle det her problem på.
Vi har jo alle sammen som individer i Danmark vores gode ret til at argumentere imod dem.
Personligt tror jeg da på, at meget af den noget kraftige retorik, der kommer fra dem, er et desperat råb om at få opmærksomhed.
De ønsker, at vi uafladelig skal tale om dem, så de kan få flere medlemmer.
Jeg mener ikke, at vi skal ignorere dem.
Jeg synes bare, at vi skal forstå, at det er en forening, der åbenbart er så desperat, at der skal de mest vanvittige udtalelser til, for at de overhovedet kan få mennesker i tale.
Der skal vi jo være gode til i den demokratisk debat styk for styk at pille de ting, de siger, fra hinanden.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-12:
Professor Gorm Toftegaard Nielsen har gennemgået den rapport, som Rigsadvokaten udarbejdede i 1998 på baggrund af Folketingets forslag om at forbyde to rockergrupper, og efter at have gennemgået hele det materiale, som den daværende Rigsadvokat lagde frem, konkluderede Gorm Toftegaard Nielsen, at efter hans opfattelse vil det simpelt hen være umuligt at skabe en bevisbyrde, der gør det muligt at bruge grundlovens § 78, stk. 2. Er det i virkeligheden også det, der er justitsministerens opfattelse?
Det er meget, meget rart at høre justitsministeren formulere sig på denne her måde, også fordi det er formuleringer, som på alle måder vækker genklang hos Det Radikale Venstre.
Vi er helt enige i, at det er utrolig vigtigt at beskytte ytringsfriheden, men samtidig er det jo også vigtigt at beskytte demokratiet, og det er derfor, vi ønsker den her debat. Et helt konkret spørgsmål: Er det ministerens opfattelse, at Rigsadvokaten har ret til at skønne over, om der skal anlægges en opløsningssag?
Eller er det sådan, at hvis Rigsadvokaten er i tvivl om, hvorvidt en forening virker ved eller søger at nå sit mål med vold osv., så skal anklagemyndigheden søge den forening opløst ved dom, dvs. prøve sagen ved domstolene, selv om Rigsadvokaten ikke er fuldstændig sikker på, at han kan vinde sagen?
Lene Espersen (KF), 2004-05-12:
Jeg vil sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at jeg fuldt ud har tillid til Rigsadvokaten og de vurderinger, der kommer fra Rigsadvokaten.
Jeg har også tillid til, at hvis Rigsadvokaten er i tvivl, så vil det afspejle sig i de udtalelser, der kommer fra Rigsadvokaten.
Jeg vil også godt sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at det er korrekt, at for så vidt angår den mere juridiske forståelse af grundlovens § 78, stk. 2, er der flere forskellige, man kan næsten kalde det skoler eller opfattelser af tingene, og derfor har jeg også tilkendegivet, bl.a. over for hr. Morten Bødskov, at jeg gerne imødekom det ønske, der var fra Socialdemokraterne, om at udarbejde en redegørelse til brug for Folketinget, så man kan få Justitsministeriets vurdering af, hvorledes disse mere juridiske spidsfindigheder, juridiske paragraffer skal fortolkes, og hvilke synspunkter der gør sig gældende.
Det medvirker jeg gerne til, for vi er jo alle sammen klar over, at det her er vanskelig jura.
Jeg er da glad for, at noget af det, jeg kan fornemme på stemningen i dag, er, at der ikke er tale om en gradbøjning i partierne her i Folketinget af den afsky, vi alle sammen nærer over for organisationer som Hizb-ut-Tahrir eller for den sags skyld Pædofilgruppen.
Det, det drejer sig om, er, at vi må bekæmpe den slags foreninger med de demokratiske, lovlige midler, der er til rådighed.
For så vidt det omfatter mennesker, som vil omstyrte det danske samfund, har vi adskillige straffelovsbestemmelser og har skærpet terrorlovgivningen, hvilket gør, at vi også kan sætte hårdt ind over for enkeltindivider, der ønsker at ødelægge det danske samfund.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Lige en enkelt ting, hvor jeg syntes, beskæftigelsesministeren fik opstillet et falsk modsætningsforhold, nemlig et modsætningsforhold mellem den tidlige indsats og så det at forlænge ud over de 52 uger.
Der er jo ikke noget som helst i den her verden, der forhindrer, at man gør begge dele.
Når beskæftigelsesministeren siger, at det er et meget uheldigt politisk signal, så er det jo netop også for vores vedkommende et forsøg på at gøre op med signalpolitikken til fordel for at hjælpe de mennesker af kød og blod, som er beskrevet i lovforslaget, som beskæftigelsesministeren ikke gav noget svar, nemlig de mennesker, der efter en svær sygdomsperiode oplever, at de mister den ene familieindkomst.
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Hr. Dohrmanns argumenter består af to elementer, dels en selvmodsigelse og dels tomme ord.
Så siger hr. Dohrmann bagefter, at når man reducerer med en vis del pr. år, så vil det føre til tab af arbejdspladser og økonomiske omkostninger.
Nej, det er jo det, hr. Dohrmann lige har argumenteret for at det ikke ville.
Og så spørger jeg bare: Hvorfor nedsætter man så ikke yderligere, når det økonomisk er neutralt og naturmæssigt og dermed også økonomisk er en fordel?
Det har jeg ikke fået noget svar på.
Jeg gentager spørgsmålet.
Andet spørgsmål: Ligger der nogen vurdering af økonomien i regeringens pesticidhandlingsplan?
Når hr. Dohrmann så flot hævder, at alle andre burde vurdere deres ting økonomisk - og jeg er enig i, at det ville være godt, jo tættere man kunne komme på det - så må hr. Dohrmann og Dansk Folkeparti da også have sørget for, at den handlingsplan, de selv er med i, eller en handlingsplan er det jo ikke, det er kun en plan uden handling eller med meget lidt handling, også er økonomisk vurderet.
Så spørger jeg bare: Ligger der sådan en vurdering, og hvad siger den i virkeligheden?
Helle Sjelle (KF), 2004-05-13:
Det kommer nok ikke som den store overraskelse, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke støtter Socialdemokratiets beslutningsforslag om en revision af pesticidplan 2004-2009 med henblik på at nedsætte anvendelsen af pesticider.
Vi mener, at pesticidplanen, som vi har indgået forlig om for 2004-2009, allerede på fornuftig vis tager hånd om de kommende års initiativer med hensyn til at nedsætte risikoen ved og anvendelsen af pesticider.
Det Konservative Folkeparti er af den opfattelse, at vi naturligvis skal gøre, hvad vi kan for at sikre, at vi også i fremtiden har rent grundvand, sunde fødevarer og en mangfoldig natur.
Det kan vi godt blive enige med Socialdemokratiet om.
Det er også en af grundene til, at vi vil følge udviklingen inden for området meget nøje.
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Burde der ikke laves sådan nogle mål?
Vil Det Konservative Folkeparti arbejde for, at det kommer?
Og i givet fald hvornår?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Når hr. Jørn Jespersen ligesom kommer ind på det der med, at det ikke havde nogen omkostninger, så er det jo ikke korrekt.
Altså det kommer jo helt an på, hvor man lægger snittet henne, om man lægger det ved 0, eller om man lægger det ved 1,4, eller om man lægger det ved 2,04, hvor vi startede fra på daværende tidspunkt.
Så det kommer helt, helt an på, hvor man lægger snittet henne, og der har hr. Jørn Jespersen ikke fortalt mig, hvor han vil lægge snittet.
Så det er jo utrolig svært at gå ind og sige, hvor det er, man vil lægge snittet, og hvor mange penge det så er, vi snakker om.
Men det er nogle af de ting, som vi kan finde frem, hvis hr. Jørn Jespersen gerne vil vide, hvad det løber op i i kroner og øre.
Så kan man jo sige, at fra det, som Bicheludvalget lagde frem, og ned til 1,4, talte vi om, at det ikke ville blive en væsentlig omkostning.
Hvor mange arbejdspladser er det så, det skal koste?
Og der er det helt legitimt at have den opfattelse, at det må koste en masse arbejdspladser, som hr. Jørn Jespersen giver udtryk for.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-13:
Vi vil gerne arbejde for, at der kommer nogle reduktionsmål på et tidspunkt, men vi bliver nødt til at have den naturlige viden om, hvorledes det vil være hensigtsmæssigt at gøre det, hvilken måde det vil være hensigtsmæssigt at gøre det på, før vi sætter sådan nogle ting i gang.
Og det har ikke været muligt indtil nu at opnå den nødvendige viden om det.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-13:
Nu har vi jo stille og roligt bevæget os ind på at tage fat
på den her problemstilling
Jeg vil ikke stå her fra talerstolen og lægge mig fast på en bestemt tidsplan med hensyn til de her ting.
Det, det handler om for mig, er, at vi har den nødvendige viden.
Og det er jeg bare ikke overbevist om at vi har på nuværende tidspunkt.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Jeg vil godt spørge: Synes SF, at forslaget om kvoter er i overensstemmelse med de løfter, der blev givet i pesticidhandlingsplanen om, at kvoterne ville blive overvejet, hvis målet for behandlingshyppigheden ikke blev nået?
Hvilke typer kvoter er det, SF vil ønske, der eventuelt bliver indført i et sådant system, og hvordan skal sådanne kvotesystemer egentlig fungere sammen med afgifter?
Eller skal afgifterne fjernes?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jørn Jespersen om.
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Men det, vi har til behandling i dag, er et socialdemokratisk forslag, som vi synes trækker i den rigtige retning, og som i hvert fald vil genoprette ambitionsniveauet i de hidtidige handlingsplaner. Vi så dog gerne, at man gik endnu længere, og hvis det er SF, hr. Dohrmann spørger til, er SF's politik, at vi har en målsætning om, at om 15 år skal pesticidforbruget være totalt afviklet.
Det vil sige, at vi skal være nede på nul, så vi på det tidspunkt kun har en såkaldt receptordning - forstået på den måde, at når der er nogle meget massive angreb af en skadevolder, kan man få dispensation til at bruge pesticider i den situation.
Men ellers skal almindelig landbrugsmæssig praksis være at dyrke økologisk, altså uden brug af pesticider. Hvis ordføreren spørger om virkemidler til at komme i den retning, vil det for SF's vedkommende være en meget bred vifte af virkemidler, hvor begrænsninger af behandlingsintensiteten selvfølgelig vil være det overordnede styringsinstrument.
Det vil blive omsat i afgifter, eventuelt i kvoter, tilskud, udbredelse af økologi osv., og som nævnt
vil informationskampagner, der indgår i en rigtig sammenhæng, selvfølgelig også være et meget vigtigt virkemiddel.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Hvis man henholder sig til den plan, som Bicheludvalget lavede, og som jeg er sikker på hr. Jørn Jespersen er udmærket bekendt med, så kunne man lave de her tiltag uden væsentlige omkostninger for området her, altså for landbruget, kan man kalde det.
Så kan man sige, at det jo kommer an på, hvor meget man vil stramme skruen.
Hver gang man strammer den med en tiendedel procent eller en procent, så har det en pris.
Det koster penge for hver gang
, så når vi sætter behandlingshyppigheden ned fra 2,04, som vi startede på, til 1,7, så koster det også penge, og dermed kan det også koste arbejdspladser.
Det skal man bare være bekendt med.
Men så kan der være andre ting, som udligner de ting, og derfor mener jeg, at med den plan, som vi har lagt frem her, har vi en velafbalanceret plan, som vi alle sammen er enige om at vi kan leve med, og det vil være til gavn for miljøet og for naturen, og det synes jeg er væsentligt at ...
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Jeg vil godt medgive, at ud over at tilkendegive en generel sympati for Socialdemokratiets forslag, som alle sammen trækker i den rigtige retning, men som vi gerne ville gøre mere ambitiøse, og ud over at tilkendegive, at vores langsigtede mål er en situation, hvor der om ca. 15 år kun bliver brugt pesticider under en receptordning, havde jeg ikke tid til at sige særlig meget om de konkrete styringsinstrumenter, fordi jeg synes, det var vigtigere at kommentere debattens hæderlighed i denne sammenhæng.
Men jeg vil gerne sige til hr. Dohrmann: Vi synes, der skal fastsættes yderligere konkrete reduktionsmål for gartnerier og frugtproduktion; vi synes også, at der - som Dansk Folkeparti i øvrigt sagde tidligere - skal gøres en meget mere konkret indsats mod brug af pesticider i private haver, så der kommer et reelt forbud, gerne et generelt EU-forbud, imod det; vi synes, økologi skal udbredes meget mere end i dag, og vi synes, at formindsket brug af pesticider kombineret med øget forskning og bedre information vil være et godt virkemiddel, som skal bruges meget mere.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Jeg er sikker på, at hr. Jørn Jespersen har læst forslaget og udmærket er klar over, at der er forskel på, om man indfører kvoter, eller om man indfører afgifter, så man må da nok kunne forholde sig til, hvad der egentlig ligger i forslaget. Men hvad vil SF gøre ud over for yderligere at sænke pesticidforbruget i Danmark?
Det, vi har hørt indtil nu, i hvert som jeg har opfattet det, har mest været noget om, hvad regeringen og forligspartierne, bl.a. Dansk Folkeparti, har indført med pesticidplanen for 2004-2009.
Men der har ikke været nogen konkrete tiltag eller noget om, hvad SF egentlig ville opnå, hvis det var dem, der skulle fremlægge en pesticidhandlingsplan.
Vi fik at vide, at regeringen og Dansk Folkeparti vil videreføre varslingssystemet, men ellers var det egentlig ikke noget om, hvad SF egentlig ønsker.
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Jo, men som miljøministeren har læst op fra bl.a. Kirsten Jensen-udvalget, så har man den viden.
Det er bare et spørgsmål om at bruge den viden til at få udarbejdet nogle mål.
Og så spørger jeg bare, hvis der skal være lidt alvor i sagen: Hvornår synes Det Konservative Folkeparti, at man skal have udarbejdet de mål?
Om 1 år?
Eller 2 år eller 3 år?
Hvad er ambitionsniveauet?
Det er dejligt.
For det første: Vil hr. Jørn Dohrmann ikke oplyse om, hvorvidt reduktionstakten i brugen af pesticider falder eller stiger med den handlingsplan, der er lavet nu, i forhold til den tidligere?
Altså hvis man ser på, hvor meget vi har reduceret pesticidforbruget under de tidligere handlingsplaner, og hvor meget vi kommer til at reducere i fremtiden med den plan, der ligger nu, bliver det så en stigning eller et fald?
Min påstand er, at man dramatisk nedsætter reduktionshastigheden, altså gør meget mindre mod brugen af pesticider, end man har gjort før.
Det vil jeg gerne have et svar på.
Punkt to: Når hr. Jørn Dohrmann siger, at han efterlyser økonomiske beregninger for Socialdemokratiets forslag, og det ønske kunne jeg egentlig godt dele, så ville det jo være naturligt, hvis der lå en økonomisk vurdering af den pesticidhandlingsplan, som regeringen har lavet, og som hr. Dohrmanns parti, Dansk Folkeparti, er med i.
Ligger der en økonomisk vurdering, som hr. Dohrmann kan redegøre for, der siger noget om, hvad den vil medføre af fordele og ulemper, og hvor meget bedre økonomi vi eventuelt ville have fået i Danmark ved at reducere brugen af pesticider endnu mere?
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Jeg er helt med på, at det er Socialdemokratiets beslutningsforslag, og det vil også indgå i mine kommentarer til Socialdemokratiets forslag.
Men nu har regeringen jo ligesom valgt at svare på Socialdemokratiets forslag ved at fremhæve sin egen plan, og derfor er det rimeligt at spørge til, om der ikke er et vigtigt element, som simpelt hen er blevet sprunget over.
Jeg forstår fru Inger Støjbergs svar sådan, at det er hun sådan set enig i, og at det måske er noget, som vi bør drøfte nærmere, måske endda i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Jeg vil nu ikke desto mindre stille nogle spørgsmål, som jeg håber jeg får svar på.
Jeg ville sådan set foreslå, at Venstres ordfører holdt sig til det forslag, der er til behandling i dag.
Det tror jeg giver den mest saglige debat.
Det er til orientering et
Skulle vi så ikke holde os til det i debatten?
Så vil jeg gerne spørge om det principielle: Hvis det nu er sådan, hvad masser af undersøgelser har vist, at der ud fra en økonomisk betragtning finder et overforbrug af pesticider sted, fordi man simpelt hen overforbruger for en sikkerheds skyld, mener Venstre så, at det ville være en økonomisk gevinst eller et økonomisk tab at nedsætte forbruget, sådan at overforbruget forsvinder?
For det andet: Regeringen påstår, at der ligger en stor reduktion af pesticidforbruget i deres eget forslag.
Jeg mener nu, at den er noget mindre, end regeringen påstår, men det er rigtigt, at det trækker i den retning.
Mener Venstres ordfører så også, at der er en stor risiko for økonomisk tab i forbindelse med regeringens pesticidhandlingsplan, fordi der i den finder en reduktion af forbruget sted?
Inger Støjberg (V), 2004-05-13:
Nu er det jo sådan, at jeg i første omgang svarer på de spørgsmål, jeg får, og i og med at hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, i øvrigt også hr. Dohrmanns spørgsmål og i høj grad hr. Torben Hansens spørgsmål, drejede sig om den debat, vi havde i aftes, er det klart, at jeg svarer på det.
Vi er jo kendt for at svare på de spørgsmål, vi får, og sådan må det også være, selv om det måske er nogle lidt irrelevante spørgsmål.
Men sådan er det, og det bliver jeg nødt til at forholde mig til.
Vedrørende regeringens forslag til pesticidplan: Jamen Venstre har jo indgået det her forlig, og derfor bakker vi selvfølgelig fuldstændig op om de intentioner, der ligger i forliget.
Det er jo sådan, at i 2007 skal vi evaluere det og se på, hvorvidt behandlingshyppigheden kan sættes ned fra de 1,7 til 1,6, hvis det bl.a. er sådan, at de teknologiske fremskridt tilsiger det, og så gør vi selvfølgelig det.
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Jeg ville bare appellere til den mere hæderlige debatform.
Det var fru Inger Støjberg selv, der indledte med at bruge nogle postulerede tal vedrørende vandmiljøplanen i
forbindelse
Det var fru Inger Støjberg selv, der tog nogle tal, som i øvrigt er vældig omdiskuterede, og som Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut har bestredet passer, som regeringen jo selv har lavet, hvor man har valgt forudsætningerne fuldstændig uden at inddrage forslagsstillerne i det, og som altså nu inddrages i en debat om et helt andet forslag.
Det er bare ikke en hæderlig debatform.
Nu prøver jeg at holde mig til det forslag, der er til debat, og spørger: Hvad er beskæftigelseskonsekvenserne af det?
Jeg stillede to præcise spørgsmål, som jeg ikke fik svar på: Har Venstre en vurdering af, hvorvidt nedbringelsen af overforbruget af pesticider i landbruget vil være en økonomisk fordel eller det modsatte?
Inger Støjberg (V), 2004-05-13:
Nu siger hr. Jørn Jespersen, at det har været vældig omdiskuteret, hvorvidt de her tal er korrekte eller ej.
Man kan i hvert fald også sige, at de har været vældig omdiskuteret herinde både i går og i dag.
Hr. Jørn Jespersen appellerer til en mere hæderlig debatform, men for mig er en hæderlig debatform altså at svare på de spørgsmål, som jeg får.
Det er sådan set det, jeg har gjort.
Jeg er blevet spurgt om arbejdspladserne, og det har jeg så svaret på.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Det er jo ret tydeligt, at ambitionsniveauet, for så vidt angår at nedsætte pesticidforbruget i Danmark, er ganske forskelligt i oppositionen og i regeringen.
Jeg kunne godt tænke mig at fremdrage et helt andet aspekt, som knytter lidt an til den diskussion, vi har haft i Folketingssalen tidligere på dagen, nemlig alternativer til pesticider, herunder bioteknologiske løsninger, for at kunne nedsætte og forhåbentlig ad åre helt fjerne brugen af pesticider i Danmark.
Sådan noget bioteknologi kommer jo ikke af sig selv, det kræver noget offensiv offentlig forskning, som kan bruges.
Her savner jeg nogle gange i debatten om bioteknologi og om pesticider viljen til fremsyn hos Venstre, men det er måske, fordi jeg ikke har kigget ordentligt efter.
Kunne man forestille sig, at Venstre vil støtte offentlige forskningsprogrammer, der målrettet forsøger at forske i alternativer til pesticider?
Og hvis det er tilfældet, hvorfor er det så ikke noget, der indgår mere aktivt i regeringens pesticidhandlingsplan?
Inger Støjberg (V), 2004-05-13:
Jeg synes, det er en utrolig spændende debat, som jeg også synes at vi skal tage.
Men man må sige, at det forslag, som vi diskuterer nu, end ikke er om regeringens pesticidplan, men er et socialdemokratisk beslutningsforslag.
Men jeg vil vældig, vældig gerne tage diskussionen på et andet tidspunkt, og jeg stiller mig meget interesseret over for de muligheder, der kunne ligge der.
Nu tilkommer det desværre ikke mig at føre finanslovforhandlinger og i hvert fald slet ikke her fra
talerstolen, så meget kan jeg da sige.
Så fremhæver hr. Martin Lidegaard, at jeg som ordfører har brugt det forlig, der var indgået, til at svare på det beslutningsforslag, som Socialdemokraterne har fremsat, men hvilken tilgang skulle jeg næsten ellers have til det?
Vi har indgået et forlig, som vi er vældig stolte af, som vi er utrolig tilfredse med, og det er selvfølgelig så også svaret på det beslutningsforslag, som bliver behandlet her i dag, anderledes kan det ikke være. Jeg synes, at den debat, som hr. Martin Lidegaard her rejser, er værd at tage.
Det er klart, at jeg som sagt ikke kan stå her og forhandle finanslov eller anden økonomi, men jeg synes, at debatten er værd at tage, og jeg synes også, at tankerne er interessante.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Jeg kan berolige hr. Jørn Dohrmann med, at hvis det er sådan, at hr. Jørn Dohrmann mener, at de 300 m, som vi har lagt ind, fordi der ligger et udvalgsarbejde, som sådan set er færdigt, men vi mangler stadig væk et initiativ fra miljøministeren, er for lidt, at det ikke er tilstrækkeligt - sådan kan man jo godt forstå hr. Dohrmanns tale - vil vi selvfølgelig være helt parate til at se på det.
Det er der slet ingen tvivl om.
Det er jo aldrig nogen skam at slå en dør ind, der er åben i forvejen.
Med hensyn til, hvad det her koster, kan hr. Dohrmann så ikke godt bekræfte over for resten af salen, at det er der faktisk taget højde for, bl.a. i den publikation, jeg tidligere har refereret til, Ny Viden fra Miljøstyrelsen, nr. 1, 2004, hvor det står klart, at man kan sænke behandlingshyppigheden ned til 1,4, som ligger i det her forslag - de 1,4 er jo ikke noget, man er nået frem til sådan bare ved at kaste terninger - ved en omkostning på op til 50 kr. pr. hektar?
Kan hr. Dohrmann ikke bekræfte, at det er de helt rigtige konkrete tal, der ligger?