Tom Behnke (FP), 1999-04-21:
Fremskridtspartiet er til gengæld ikke helt sikker på at kunne slutte med at støtte forslaget her.
Vi har jo behandlet ideen mange gange før i Folketinget, og jeg skal henvise til, hvad Fremskridtspartiet tidligere har sagt og argumenteret i forhold til forslaget her.
Det, der jo er sagen, er, at man med forslaget her lægger op til, at der skal være en obligatorisk ordning omkring åbne postlister, og det er vi ikke meget for.
I dag er det jo muligt for kommunerne at lave postlister, hvis man ønsker at gøre det, men at gøre det obligatorisk, at man skal gøre det, det er vi ikke overbevist om er en god idé, og det er der flere grunde til.
Den væsentligste grund er, at det begrænsede udbytte, man vil have af åbne postlister, set i forhold til det meget, meget store administrative bøvl, der vil være med det, ikke hænger sammen.
Den væsentligste årsag til åbne postlister vil jo være, at den lokale presse kan se, hvad der foregår på rådhuset, og eventuelt fange nogle sager og give dem omtale.
Men hvis man ser på, hvor mange der er til stede i presselogen i dag, hvor dette væsentlige spørgsmål, set med journalisters øjne, bliver behandlet: der er ikke én.
Og det burde jo være i hvert fald en af de store opgaver for journalister at følge med i det her.
Det er man ikke interesseret i.
Så selv journalisterne, som jo vil være dem, der skal bruge disse postlister, er altså allerede på nuværende tidspunkt ikke interesseret.
Og så kan man spørge sig selv: Hvad er formålet så med de åbne postlister?
Det andet, der ligger i de åbne postlister, som er negativt, er, at nogle borgere formentlig vil komme i den situation, at de vil overveje endnu en gang, om de tør eller vil skrive til kommunen, klage over et eller andet, søge om et eller andet, begrundet eller ubegrundet frygte, at deres navn kommer på en åben postliste, og at det kommer til alle borgernes kendskab i kommunen, at de har rettet henvendelse til kommunen om det ene eller det andet. Jeg ved godt, man kan argumentere for, at der så skal være retningslinjer for, hvilke oplysninger der må komme med på postlisterne osv., men for den almindelige borger vil indtrykket være: Jeg risikerer at få mit navn på en åben postliste.
Det, vi i Fremskridtspartiet til gengæld er meget enig med forslagsstillerne i, er, at når man sammenligner i forhold til offentlighedsloven, forvaltningsloven, at man da sammenligner offentlige virksomheder, offentlige selskaber med delvis offentlige selskaber.
Altså det skal ikke være sådan, at kommuner og amter eller staten for den sags skyld kan gå ind og lave nogle selskaber, nogle selskabsformer, som så er undtaget fra offentlighedsloven eller forvaltningsloven.
Det må være sådan, at hvis staten har en væsentlig andel i et eller andet offentligt selskab - hvad enten det er kommune, amt eller stat - så gælder de samme regler.
Det må være et klart udgangspunkt, og der kunne jeg forstå på ministeren, at det bl.a. er noget af det, som regeringen pusler med i øjeblikket, og at man formentlig vil komme med noget på det område.
Det glæder vi os meget til, og det er hårdt tiltrængt.
Andre ordførere har nævnt forskellige statslige selskaber,
men der er jo også alle de kommunale selskaber, hvor flere kommuner går sammen om at lave f.eks. brandvæsen, det kan være varmeforsyning, vandforsyning, strømforsyning osv. osv.
Det andet, som vi er enige med forslagsstillerne i, er, at der i forhold til EU bliver en større åbenhed, men det er jo en meget større generel debat om åbenhed i forhold til EU og de beslutninger, der bliver truffet i EU.
Det sidste, jeg føler anledning til at knytte en kommentar til, er i forhold til at sammenholde og sammenligne oplysninger, hvad enten de nu står på et stykke papir, eller de fremgår i elektronisk form.
Og der bør det jo selvfølgelig være den samme regel, der gør sig gældende både i offentlighedsloven og forvaltningsloven, at det, at et dokument er elektronisk, eller at et dokument er sort på hvidt på et stykke papir, bør der ikke være forskel på i disse moderne tider, hvor stort set alting bliver kørt ind på computer.
Så der er vi for så vidt enige med forslagsstillerne.
Men grunden til, at vi siger, at vi formentlig kommer til at stemme imod forslaget, hvis det er sådan, at forslagsstillerne vil have det frem til en tredje behandling, er altså det med de åbne postlister.
Det er for meget af det gode, og det er nok til, at vi samlet må sige, at forslaget kan vi ikke tage, som det ligger på nuværende tidspunkt.