runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-28:
I Det Konservative Folkeparti er vi naturligvis meget optaget af, hvordan forholdene er for de forskere, der arbejder under forskellige vilkår i Danmark.
Samtidig er de muligheder for rejsegodtgørelse, altså tilsvarende at man nu kommer til at arbejde på lønmodtagervilkår med hensyn til rejsegodtgørelsen, uagtet at man f.eks. er ansat i projektforhold, bedre med hensyn til, at forskere har mulighed for at rejse ud og dygtiggøre sig og forske også ude i verden.
Også den del bakker vi fra konservativ side op om.
Der er jo i det lovforslag, vi her behandler, en vis tilbagevirkende effekt.
Det er en af de ting, som vi normalt fra konservativ side betragter som noget, man skal være utrolig varsom med, og derfor har det naturligvis været noget, vi har følt, vi måtte drøfte indgående flere gange, om det nu også var godt at bryde med det princip, at vi normalt ikke ønsker at benytte os af tilbagevirkende kraft i lovgivningen.
Men vi finder, at det problem, de forskere har stået med, har været så reelt og ikke mindst uforskyldt, idet man har haft en fornemmelse af, at de jo netop fik udbetalt en løn til en flerårig periode.
Vi mener derfor ikke, det er rimeligt, at forskerne på den måde bliver behandlet anderledes, end det egentlig var tiltænkt med de midler, de fik.
Derfor er vi også kommet til den klare konklusion, at et var langt vigtigere at hjælpe denne gruppe af forskere videre i deres arbejde, end det er med det princip.
Dog følte vi trang til her fra Folketingets talerstol at nævne
, at det er en af de ting, man bør være forholdsvis varsom med.
Men alt i alt er vi utrolig glade for, at skatteministeren har fået løst det her meget konkrete og meget presserende problem, og derfor bakker vi varmt op om forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Lovforslaget, som vi behandler her, indfører, at forskeres tilskudsbevillinger for årene 1998-2001 kan periodiseres og dermed beskattes i takt med udbetalingsårene i stedet for at blive beskattet i tildelingsåret.
Det er et længe ventet forslag, som retter op på en dyb urimelighed, som et antal forskere har været udsat for igennem de seneste år. De berørte personer har således måttet leve med, at de mod forventning er blevet beskattet af en bevilling indtil flere år, før den reelt kom til udbetaling.
Det er der ingen rimelighed i, og man kan undre sig over, at det først er nu, der rettes op på problemet.
Flere gange er politikere blevet gjort opmærksomme på skævheden ikke kun gennem pressen, men også ved forskernes direkte henvendelser.
I Dansk Folkeparti har vi haft stor sympati for de berørte, og vi har ønsket at løse problemet.
Desværre har vi været afskåret fra det på grund af vores finanspolitiske samarbejde med regeringspartierne, og derfor er det så rart nu, at regeringen har besluttet sig for at få problemet løst. På den baggrund skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter vedtagelsen af lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2004-04-28:
Nu skal man ikke komme og sige, at Folketinget ikke kan arbejde hurtigt, lidt hurtigere end jeg ifølge min tidsplan lige havde regnet med.
L 212 er et forslag om at få rettet op på nogle uhensigtsmæssigheder i det skattesystem, vi har, især over for forskere.
I Venstre synes vi, at forskere skal have gode vilkår, og at vi skal give dem rimelige vilkår.
Der har været det problem, at forskere, der fik tildelt en bevilling, blev gjort skattepligtige af hele tildelingen i det år, hvor tildelingen blev givet.
Og det er ikke nødvendigvis samtidig med, at pengene er blevet udbetalt.
Hvis var man blevet skattepligtig i takt med, at pengene var blevet udbetalt, så havde skattepligten også været mindre.
Det blev der, hvis man kan sige det sådan, fremadrettet fundet en løsning på allerede sidste forår.
Men der er så nogle forskere, der har fået udbetalt pengene på forhånd eller tidligere, og som er blevet gjort skattepligtige af den tildeling, de fik på daværende tidspunkt.
Så historisk og bagudrettet har der været et behov
for også at få rettet op.
Jeg synes, det er glimrende, at skatteministeren har taget hånd om det problem, der var i skattesystemet, og jeg synes, det er godt, at vi nu får lavet en forbedring for landets forskere.
Hvad angår de forskere, der er kommet i klemme, og dem er der nogle stykker af, synes jeg også, at det er rimeligt, at vi dækker de udgifter, de måtte have haft, hundrede procent.
Endelig er der en lille krølle på forslaget omkring en sag med fradrag for rejseudgifter, hvor vi nu laver en ligestilling mellem de forskere, der er fastansatte, og som allerede nu kan få fradrag for rejseudgifter, og så de forskere, der ikke er fastansatte, og som har været forskelsbehandlet indtil nu.
Vi er i Venstre meget positive over for lovforslaget
og støtter det.
Morten Homann (SF), 2004-04-28:
Den konkrete sag, der ligger til grund for det her
beslutningsforslag,
dokumenterer meget godt, at der er en svaghed i de nuværende regler, som gør, at der kan være skatteydere, som ganske, ganske uforvarende kommer i klemme og risikerer, at mange penge fra deres privatøkonomi kommer til at stå på højkant som følge af det her problem.
Derfor har vi også i SF stor sympati for det socialdemokratiske forslag og vil se frem til at kunne støtte forslaget.
Der er nogle enkelte ting, som vi gerne vil have afklaret under udvalgsarbejdet for at få endelig sikkerhed for, at det her ikke åbner nogle muligheder for at spekulere i det.
Men som vi kan vurdere det, ligger forslaget nu i ganske fin forlængelse af det, der ligger i bemærkningerne til forslaget, altså et forslag, der løser problemet uden at åbne nogen nye huller.
Så vi forventer at kunne støtte forslaget, men vil se nærmere på det under udvalgsarbejdet.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-28:
Jeg vil gøre det ultrakort, fordi Enhedslistens ordfører ikke har mulighed for at nå at være til stede.
Jeg vil bare sige, at Enhedslisten støtter forslaget, fordi det er hensigtsmæssigt, at man bliver beskattet på det tidspunkt, hvor pengene bliver udbetalt, i stedet for at man bliver beskattet på forhånd, før man får pengene.
Der er nogle af de urimeligheder, der har været i skattelovgivningen, som har ramt en lille gruppe forskere.
Disse urimeligheder bliver hermed rettet op, og vi er i øvrigt enige i de bemærkninger, som er faldet fra de tidligere ordførere.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-28:
Der kan jeg så kun sige, at det undrer mig, at man så ikke føler en større lyst til at styrke netop det frivillige engagement.
Men der kan jeg så kun konstatere, at det netop er en af de ting, vi lægger utrolig stor vægt på i Det Konservative Folkeparti.
Det er også derfor, jeg så siger, at det her forslag netop er meget i konservativ ånd, at man styrker det frivillige, den enkelte persons private engagement, både økonomisk og arbejdsmæssigt, når vi taler om frivilligt arbejde og velgørende arbejde.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-28:
Jeg skal så bare høre i forlængelse af det, om det er regeringens principielle holdning, at initiativer til at regulere beløbsgrænser i skattelovgivningen skal komme fra Folketinget.
Er det ikke sådan, at vi burde forvente, at regeringen selv regulerede en beløbsgrænse som f.eks. denne her, eller skal vi til i lovforslag direkte at indsætte bestemmelser om, at de løbende bliver reguleret, som vi i øvrigt også foreslår i vores lovforslag, og som ministeren ikke har kommenteret hidtil?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-28:
Det er jo fuldstændig i konservativ ånd at bakke op om de frivillige velgørende organisationer.
Derfor har vi i Det Konservative Folkeparti utrolig stor sympati for det forslag, vi her behandler.
De frivillige bidrag er vi nemlig ikke et sekund i tvivl om også er med til ikke bare at hjælpe de organisationer, de kommer til, men også til at styrke den enkeltes eget engagement, og det skal vi altid arbejde for.
Jeg kan ikke lade være med her til sidst at nævne, at jeg synes, det klinger en smule hult, når den socialdemokratiske ordfører, hr. Sass Larsen, her stiller sig op og siger, at det sandelig var noget, man skulle have gjort for længe siden.
Man kunne så undre sig over, at det ikke er noget, den tidligere regering har taget op, og at man derfor ikke har fået lavet en sådan regulering tidligere, men jeg kan kun prise, at Kristendemokraterne gør opmærksom på det, og så håbe på, at vi vil kunne finde frem til noget samlet i forbindelse med en finanslov.
Men på nuværende tidspunkt kan vi fra Det Konservative Folkepartis side ikke støtte dette ufinansierede forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Jeg vil sige, at det nuværende niveau på 5.000 kr. reguleret op med prisudviklingen gennem de seneste år, synes vi vil være et passende niveau, så 6.500 kr. synes vi er udmærket, og i denne omgang kunne vi så ikke gå højere.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-28:
Så vil jeg godt høre, når hr. Mikkel Dencker i øvrigt var så positiv på sit partis vegne over for intentionerne bag forslaget - det, at man stimulerer; det, at der gives flere penge til private organisationer - om hr. Mikkel Dencker så mener, at den beløbsgrænse, som vi foreslår, er den rimelige, eller om den skulle være endnu højere, for det er jo egentlig det, som vi kunne have lyst til at den skulle være.
Jeg kan se, at det kan vi få, hvis vi ændrer på ikrafttrædelsesdatoen, og det er vi selvfølgelig villige til, men hvad med beløbsgrænsen?
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Hvis man ændrede ikrafttrædelsesdatoen til eksempelvis den 1. januar 2005, ja, så ville vi godt kunne støtte forslaget.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-28:
Mit spørgsmål til hr. Mikkel Dencker er, om Dansk Folkeparti, hvis vi ændrer ikrafttrædelsesdatoen, så vil kunne støtte forslaget?
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Lovforslaget, som vi behandler her, er et forslag fra Kristendemokraterne.
Forslaget går som nævnt ud på at hæve beløbsgrænsen for fradrag for gaver til almenvelgørende organisationer fra 5.000 kr. til 6.500 kr. Fradraget har ligget på 5.000 kr. siden 1994, og man kan undre sig over, hvorfor der ikke er indsat en reguleringsmekanisme i lovgivningen på det her punkt.
Med andre ord så synes vi nok, at en stigning er ganske velbegrundet netop af den årsag.
I Dansk Folkeparti sætter vi stor pris på, at privatpersoner ud af egen lomme giver penge til velgørende organisationer, som herefter uddeler pengene igen.
Det er en god gerning, som ikke kan værdsættes nok, og som ikke kan gøres nok gange, og vi vil da også i Dansk Folkeparti være med til at stimulere, at der tilflyder de velgørende organisationer flere penge fra private.
I den konkrete sag kan vi ikke støtte forslaget, sådan som det foreligger i dag.
Det skyldes, at der opereres med ikrafttrædelse pr. 1. januar i år, hvorved det ville have provenumæssige konsekvenser for indeværende finansår.
Eftersom Dansk Folkeparti har indgået forlig med regeringen om finansloven for i år, kan vi derfor ikke støtte forslaget med den fremlagte ikrafttrædelse.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-04-28:
Altså jeg vil ikke sige, at denne regering på det område har en holdning, der er anderledes end den tidligere regerings.
Det er det ene.
Det andet er, at der jo findes en lang række forskellige ordninger med hensyn til regulering af satser, og i nogle tilfælde står det loven, i andre gør det ikke, i endnu andre der er man enig om, at det tager man op med passende mellemrum osv. Jeg tror ikke, der er nogen fast regel for det her, men nu har hr. Sjursen gjort opmærksom på, at her er et punkt, som ikke har været reguleret i 10 år.
O.k., nu er der så en mulighed for som altid i forbindelse med finanslovforhandlingerne at rejse den sag.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Jeg synes, det er et rigtig godt princip, at vi netop sørger for, at der i skattelovgivningen er en tilskyndelse til frivilligt at give hjælp til de her organisationer.
Det synes jeg er et glimrende princip.
Derfor er min holdning sådan set også, at forslaget i sig selv er fornuftigt, men det ændrer ikke ved, at der er en udgift forbundet med det, og at den skal finansieres.
Så jeg tror egentlig ikke, at vi sådan er uenige om intentionerne i forslaget og heller ikke om det system, der er bygget op.
Jeg synes, det er et godt frivilligt system.
Så vil jeg da alligevel lige understrege, at ved at vi nu giver lettelser, så er der en lang række mennesker, som får et noget større beløb, de kan vælge at bruge til også at støtte en hjælpeorganisation, og selv om de allerede på nuværende tidspunkt giver 5.000 kr., så er der jo ikke noget til hinder for, at de giver mere.
Man har altså ikke et fradrag for det, man giver ud over de 5.000 kr.
, men man skal lige huske på, at der ikke er lagt et loft over, hvor gavmild man må være over for f.eks. hjælpeorganisationer.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-28:
Regeringen har både givet store lettelser og forsøgt at sætte gang i en forbrugsfest på 12,5 mia. kr.
Det kan selvfølgelig godt være, at nogle af de forbrugsmuligheder så går til donationer, som hr. Peter Christensen siger, til de almennyttige organisationer, og det kan jeg jo kun håbe.
Men at forbedre muligheden efter ligningslovens § 8 A, som vi foreslår, vil det alligevel ikke harmonere godt med et ellers yndet regeringsprincip, nemlig »Noget for noget«, nemlig at når borgerne giver noget, så stiller staten også op samtidig og giver noget i form af et fradrag?
Er det ikke i virkeligheden et meget godt princip, som også er regeringens, og som så i øvrigt kunne kompensere bare en lille smule, og det er i givet fald så kun en lille smule, for de nedskæringer, regeringen har foretaget over for de frivillige organisationer?
Her tænker jeg f.eks. på portostøtten og den debat, vi har haft om den.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Jeg kan i hvert fald sige, at vi ikke har noget principielt synspunkt, der går imod, at man skulle kunne foretage en regulering.
Men der ligger jo selvfølgelig det i det, at det ikke er det eneste område i skattelovgivningen, hvor vi ikke regulerer beløbsgrænserne.
Derfor vil et tilsagn om, at vi har det principielle synspunkt, at det altid skal ske, jo kræve, at jeg også havde et svar på nuværende tidspunkt på, hvordan vi finansierede et sådant synspunkt.
Jeg kan sige, at vi ikke har en principiel modstand imod, at man regulerer.
Jeg synes faktisk i mange henseender, at det vil være både rimeligt og fornuftigt, men der er jo altid en prioritering af midler, når vi laver ændringer i skattelovgivningen, som er til fordel for skatteyderne, og selv om ønskerne er både forståelige og fornuftige, så ender vi som skattefolk jo altid med også at skulle finde pengene, før vi vedtager de gode og fornuftige ting.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-28:
Med hensyn til hr. Peter Christensens bemærkninger om, at Kristendemokraterne ikke skulle være for lavere skat på arbejde, er det sådan set et spørgsmål om, hvordan man rent faktisk gør det, og vi har jo tænkt på en omlægning, men det er en anden diskussion, som jeg ikke skal komme ind på her.
Jeg vil godt spørge, om Venstres principielle holdning
er den, at der ikke skal ske nogen lovmæssig regulering af det beløb, som man kan give i gaver efter ligningslovens § 8 A, som er nævnt i vores lovforslag?
Altså et er forslagets del, som går på, at vi foretager et løft til 6.500 kr., sådan at man matcher den udvikling, der har været i de sidste 10 år.
Noget andet er diskussionen, om der ikke med jævne mellemrum, hvert tredje år foreslår vi,
skulle ske en automatisk regulering af beløbet.
Hvad er Venstres holdning til det principielle spørgsmål om en automatisk regulering?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-04-28:
I Socialdemokratiet har vi stor sympati for det her forslag, og det har vi ikke mindst, fordi vi har en regering, som på skammeligste vis har skåret ned i ulandsbistanden, skåret ned på bidrag, der kunne gøre en kæmpeforskel for verdens fattige.
Det er en katastrofe i verden, hvis omfang vi endnu ikke kender fuldt ud, og hvor derfor ethvert bidrag selvfølgelig er velkomment og mange gange er et spørgsmål om liv eller død.
Vi ville selvfølgelig helst i den her debat have taget fat i det helt store beløb, der findes i den generelle bistand og have genoprettet den.
Vi er også sådan traditionelt generelt lidt forbeholdne over for fradrag, men i den her sag, og også selv om fradraget gælder for organisationer, som ikke nødvendigvis har noget med ulandsbistanden at gøre, er vi positive og stiller os positivt over for det her forslag, fordi det netop vil kunne gøre en stor forskel.
Socialdemokratiet kan således støtte forslaget.
Kristian Jensen (V), 2004-04-28:
Efter at vi har fået to rapporter, ved hr. Jacob Buksti altså overhovedet ikke noget om, i hvilken retning Socialdemokratiet ønsker at gå på dette område.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Socialdemokratiet overhovedet ikke kan sige, i hvilken retning man forestiller sig, en sådan ændring skal gå.
Det er meget, meget upræcist og meget, meget svagt at sige, at man gerne vil have noget andet, men at man sådan set ikke ved, hvad dette andet skal være.
Hr. Jacob Buksti må altså komme med et bud: Hvilken af modellerne er det?
De er jo vidt forskellige.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-28:
Men pointen er jo lidt i retning af, at det er nødvendigt at få tvunget regeringen i arbejdstøjet, og SF får jo endnu en mulighed for at tage stilling til, om forslaget er godt nok.
Hvis det lykkes at få pålagt regeringen at komme i arbejdstøjet og lægge et forslag frem for Folketinget, kan man jo på det tidspunkt tage stilling
til, om man synes, det er godt nok. Jeg forstår ikke helt, hvorfor man vil række regeringen en hjælpende hånd ved at tage det forbehold, som SF gør her.
Man kommer jo ikke længere i retning af en mere miljøvenlig omlægning af registreringsafgiften, hvis man lægger lige netop et forbehold ind, som sikrer, at der ikke kan skaffes et flertal uden om regeringen for at pålægge regeringen at komme i arbejdstøjet.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-28:
Hvis kort er godt, er det et godt forslag, men jeg synes, det er lige kort nok med et beslutningsforslag, hvor man overlader noget til en regering, som man i øvrigt ikke har
den bedste tiltro til.
Hvis forslaget kommer til afstemning i Folketinget inden sommerferien, vil jeg derfor opfordre forslagsstillerne til at lave en betænkning, som præciserer forslaget, så det ikke ender med den model, som skatteministeren beskrev som et rædselsbillede: At man nu forærer de mennesker, der køber de dyre biler, ganske mange penge.
Vores præmisser skal for det første, svarende til forslaget, være, at det i hvert fald skal være provenuneutralt; der skal ikke mistes penge på grund af forslaget.
Jeg mener, det er rigtigt at understrege det i denne forbindelse.
Hvis skatteministeren skulle udmønte forslaget på baggrund af, at et flertal i Folketinget støtter det, vil jeg nemlig foretrække, at Folketinget har hånd i hanke med det i stedet for bare at lade skatteministeren få lov til at udmønte det, som det passer skatteministeren. Med de bemærkninger kan jeg sige, at vi under de forudsætninger kan støtte forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-28:
For os Konservative
har det den allerhøjeste prioritet, at vi indgår i et ansvarligt regeringssamarbejde, og der er ingen som helst tvivl om, at hvis vi fremsætter forslag, gør vi det på den samlede regerings vegne.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-28:
vil jeg spørge: Da man har et stort ønske i Det Konservative Folkeparti om at gøre noget ved registreringsafgifterne, kan vi så få løftet en lille flig for et konkret initiativ, som Det Konservative Folkeparti vil præsentere Folketinget for, f.eks. inden for den næste måneds tid, bare for at få at se, at der er vægt bag ordene om, at det har høj prioritet for Det Konservative Folkeparti?
Kan vi få et konkret bud på, hvad De Konservative har tænkt sig at lægge frem inden for f.eks. den næste måneds tid?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-28:
Der er ingen tvivl om, at vi ville have endnu større sympati for forslaget, hvis der også kom et sikkerhedsperspektiv ind i det.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, er det altså sådan, at vi er af den stålsatte overbevisning, at et så omfattende forslag om en eventuel omlægning af registreringsafgiften kun bør ske, hvis det kan gøres som en del af regeringens samlede prioriteringer.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-28:
Jeg har ikke indtryk af, at et sådant forbehold ændrer regeringens opfattelse af spørgsmålet, og jeg er overbevist om, at det heller ikke ændrer Dansk Folkepartis opfattelse.
Vi har aldrig nogen sinde her i Folketinget haft et støtteparti til en regering, som i den grad følger regeringen i stort set alle spørgsmål undtagen i det pågældende partis kernespørgsmål, så jeg tror ikke, det har nogen betydning.
Selvfølgelig kan man sige, at vi jo kan tage stilling til det senere her i Folketinget.
Det kan også godt være, men så kan det jo være, at det netop er noget, jeg ikke kan gå ind for, og så er der et andet flertal, der vedtager det med bl.a. Det Radikale Venstres stemmer, fordi Det Radikale Venstre måske ikke har den samme tilgang som os til det progressive.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-28:
Jeg har stor sympati for, at sikkerheden også er et spørgsmål, som er i højsædet hos Det Konservative Folkeparti.
Vil det sige, at hvis der blev vedtaget et ændringsforslag til beslutningsforslaget om, at der skulle omlægges i en mere miljøvenlig og sikkerhedsmæssig retning, kunne vi få Det Konservative Folkepartis støtte til forslaget?
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Jeg vil sige, at det er et meget hypotetisk spørgsmål på baggrund af, at der ikke foreligger svar på nogen spørgsmål, så jeg må sige, at lige nu kan jeg ikke svare på hr. Samuelsens spørgsmål.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-28:
Hvis det bliver tilfældet, at nogle billige biler bliver lidt dyrere, og andre billige biler bliver billigere,
hvordan stiller Dansk Folkeparti sig så?
Det er jo sådan, at f.eks. efter model C er der faktisk nogle af de billige biler, som bliver billigere, og nogle af dem bliver dyrere; det er rigtigt nok.
Men det er jo, fordi man omlægger afgiften i mere miljøvenlig retning.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Jeg vil ikke give noget tilsagn om det, hr. Samuelsen spurgte til.
Det er konklusionen af min ordførertale.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-28:
Jeg er halvvejs tilfreds med ordførertalen, i den forstand at der ikke er en afvisning af forslaget.
Sådan hører jeg det fra Dansk Folkepartis side, og jeg håber selvfølgelig, at man vil holde fast i, at man ikke afviser forslaget.
Der er nogle ting, som Dansk Folkeparti gerne vil have belyst i løbet af udvalgsarbejdet, og jeg vil sige helt åbent fra Det Radikale Venstres side, at vi er villige til at se på, om der skal sættes nogle flere sætninger ind for at præcisere den meget åbne tilgang, vi har valgt til projektet,
hvis det er det, der skal til for at få Dansk Folkepartis støtte.