runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Jeg ved godt, at det er et fremskredent tidspunkt, men det er en vigtig sag, så jeg har et par spørgsmål til ministeren, og det går lidt på det, der bliver nævnt omkring transport, hvor ministeren siger, at nu afventer man, hvad man finder ud af i EU-regi.
Tror ministeren på, at de sydlige lande overhovedet er gearet på samme måde, som vi er herhjemme, til at få lavet nogle regler?
Hvorfor får vi ikke lavet nogle nationale regler
herhjemme, eksempelvis en regel, der sagde, at slagtedyr skal transporteres til nærmeste slagteri, og sådan er det?
Hvorfor skal vi altid vente?
Med hensyn til ønsket, som også fremgår af beslutningsforslaget, om nogle regler for hold af heste, må man sige, at det jo i sig selv er lidt af en falliterklæring, at det kommer frem her, og at der ikke er gjort noget tidligere.
Faktum er jo, at der lå en bekendtgørelse klar fra den tidligere minister allerede den 8. februar.
Den kunne man bare have sat i værk.
Hvorfor får man ikke gjort noget?
Det, der er vigtigt i det her, er, at vi kan tale, og det kan dyrene ikke.
Lene Espersen (KF), 2002-03-14:
Flere ordførere har i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget været inde på, hvad der er status på den EU-retlige del af beslutningsforslaget.
For så vidt angår EU-kravet til slagtekyllingproduktionen, synes jeg måske, det er værd at fremhæve, at der i forbindelse med vedtagelse af lov om hold af slagtekyllinger i foråret 2001 - hvor Justitsministeriet dengang tilkendegav, at man var enig med arbejdsgruppen om slagtefjerkræ, hvor både Fjerkrærådet og Dyrenes Beskyttelse er repræsenteret - blev sagt, at krav til avlsmateriale, der bruges i dansk slagtekyllingproduktion, burde fastsættes på internationalt plan, og at vi vil arbejde for, at der bliver gennemført fælles EU-regler om slagtekyllingers velfærd.
Så vidt så godt.
I marts 2000 offentliggjorde EU's videnskabelige komité for dyresundhed og dyrevelfærd en rapport om velfærden for slagtekyllinger, og Kommissionen er på den baggrund ved at udarbejde et forslag til fælles EU-regler om beskyttelse af slagtekyllinger.
Det forslag forventes først fremsat i december 2002, så der bliver ikke rigtig tid til at forhandle det under det danske formandskab, men jeg vil gerne over for ikke mindst forslagsstillerne, men naturligvis også over for blandt andre hr. Ole M. Nielsen fremhæve, at Justitsministeriet naturligvis vil prioritere de forhandlinger højt, når forslaget bliver fremsat. Det andet, der har optaget mange af ordførerne her i aften, har været EU's krav til transport af dyr.
Der kan jeg sige til hr. Christian H. Hansen - jeg ville ligesom ikke afkorte debatten allerede i starten af behandlingen af det her beslutningsforslag, hvor hr. Christian H. Hansen også stillede spørgsmålet - at her forventer vi, at Kommissionen fremsætter forslag til nye regler om transport af dyr umiddelbart op til det danske formandskab.
Vi har jo også tidligere i Justitsministeriet i samråd med fødevareministeren, da der var samråd i Udvalget for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, givet udtryk for, at vi vil arbejde for en maksimal transporttid for slagtedyr på 8 timer og for større krav til indretningen af transportmidler til dyretransporter, og at arbejdet vil blive prioriteret højt.
Som jeg har tilkendegivet også tidligere, er det et område, som regeringen, selv om det bliver fødevareministeren, der kommer til at agere formand for den del af det danske EU-formandskab, prioriterer utrolig højt.
Vi håber på, at Danmark og de lande, som vi normalt plejer at kunne finde fælles fodslag med på det her område, sammen kan medvirke til at få skabt en forståelse blandt vores EU-kolleger for, at det er nødvendigt, at vi forbedrer EU-kravene til transport af dyr.
Så over for hr. Christian H. Hansen kan jeg tilkendegive, at selv om hr. Christian H. Hansen lød en kende negativ og ikke særlig optimistisk, så deler regeringen ikke den lidt pessimistiske indfaldsvinkel til lige præcis det her forslag.
Der tror vi på, at der rent faktisk vil ske en realitetsdrøftelse af det her forhold, hvor vi forhåbentlig kan skabe forbedrede forhold for transport af dyr.
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Jeg deler fuldt ud hr. Frank Jensens opfattelse af, at bare der sker noget på området her, bare der er er nogle foregangsmennesker for det her, så er det lige meget, hvilket nummer det bliver.
Det er jo anderledes med sko, som kan blive for små, og det må vi så ikke håbe at de bliver i denne her sag.
Men med hensyn til spørgsmålet om transport af dyr, lægger forslaget jo også op til, at det er noget, man fortrinsvis skal få gjort i EU-regi.
Problemet er bare, at jeg kan have en bange anelse om, at der ikke sker ret meget på det her område i EU-regi.
Spørgsmålet går derfor på: Vil hr. Frank Jensen så være med til, at vi får lavet noget herhjemme?
Det kunne være tanken om transport til nærmeste slagteri.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Jeg vil godt bore lidt mere i det med vores muligheder på EU-niveau, jeg gjorde det ikke i min ordførertale og beklager, at jeg ikke kom så langt.
Hr. Frank Jensen ved jo godt, hvordan det foregår.
Det er ikke
regeringen, der fremsætter forslag, det er Kommissionen, der har initiativretten, så hvorfor egentlig den formulering?
Det undrede jeg mig over.
Så det spørgsmål, som kunne være til ministeren her til måske senere besvarelse: Er der noget på dagsordenen i EU, kører der noget på det område her i øjeblikket?
Er det noget, som regeringen vil vægte i sin formandskabsperiode og prøve at få sat på dagsordenen?
Det er jo det, man kan.
Man kan jo indstille forslaget, men hvis der kører nogle ting i forvejen, kan man selvfølgelig styrke de sager og trække dem op og prøve at få truffet nogle afgørelser, men man kan selvfølgelig også bringe nye sager på dagsordenen. Er det her noget, regeringen vil satse på?
Margrete Auken (SF), 2002-03-14:
Hvis ingen vil gå i spidsen, kommer man jo ikke ud af stedet, og det er noget af det, vi skal snakke om, når vi skal snakke om, hvad der skal foregå internationalt.
Vi bliver jo nødt til ikke blot at være på forkant, jeg mener også, at vi på en række områder godt kan lave ting, som er markant bedre, selv om det måske koster en lille bitte smule. Bl.a. på grund af den holdning, der er til dyrevelfærd andre steder, tror jeg, at vi rigeligt kan vinde det hjem, fordi Danmark faktisk også har brug for at forbedre sit image på nogle områder. Så det ville være et godt sted at tage fat på det i denne her sammenhæng.
Det kan have ændret sig til det bedre, men så vidt jeg husker, fra da jeg arbejdede med det i Retsudvalget for en del år siden, så var de danske embedsmænd, der kom af sted, når man skulle forhandle det i EU, overhovedet ikke frontløbere.
De stod på bremsen.
Her kunne man fra regeringens side sige, at her vil vi altså til at have ordentligt styr på, hvem det er, vi sender i byen, og med hvilket budskab de sendes i byen.
Karsten Nonbo (V), 2002-03-14:
Det er muligt, at hr. Frank Jensen var uopmærksom et øjeblik, men jeg sagde rent faktisk selv, at Venstre havde stemt for samtlige lovforslag i sidste periode minus ét, og det var det lovforslag om indendørs hold af grise.
Når vi stemte nej, var det jo, fordi man indførte overbrusningsanlæg til grise på helt ned til 20 kg, hvor 30 kg havde været mere fornuftigt.
Der var den tidligere justitsminister helt ubøjelig, og det synes vi var synd.
Vi ville godt have været med i det lovforslag, men der var ikke noget at gøre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Jeg tror, det var fru Margrete Auken, der ligesom lod forstå, at det her ikke handlede om industridyr.
Det gør det jo.
Men det handler ikke så meget om industridyr i Danmark, det handler om industridyr i EU.
Den vinkel synes jeg ikke rigtig, der er nogen af de mennesker, der har deltaget i debatten, der beskæftiger sig med.
Det er nemlig rigtigt, at vi har strammet lidt op i forhold til industridyrene i Danmark.
Så er vi selvfølgelig fri for at have nogle dyr under dårlige forhold i Danmark, men så har man tilsvarende flere dyr under dårlige forhold i nogle andre lande, og dyrene er vel stort set ligeglade med, om de folk, der passer dem, snakker tysk eller dansk, vil jeg tro.
Så det synes jeg er noget væsentligt i hr. Frank Jensens forslag, som ingen rigtig har beskæftiget sig med
På den led er det her forslag jo lidt anderledes end hr. Christian H. Hansens, som vi skal behandle lidt senere, og som vi er meget positive over for. De to forslag kører ligesom ad to forskellige spor, og derfor kan man måske i virkeligheden stemme for dem begge to.
Men jeg synes, det er ret væsentligt at få sagerne taget op i EU, som hr. Frank Jensen foreslår her.
Hvorfor en repræsentant for den gamle regering kommer med det forslag nu efter at have haft mulighed for at gøre noget ved det i 7-8 år, er måske så lidt mærkeligt, men vi er meget positive over for det.
Det med transport af levende dyr, køretøjernes indretning, transporttid osv. er selvfølgelig også utrolig væsentligt for os.
Vi glæder os til at se regeringens handlingsplan, og hvis ikke den skulle vise sig at være tilstrækkelig, så er vi positive over for det her forslag, såvel som vi vil være over for det næste, så vi må se, hvordan det hele kommer til at matche med hinanden.
Line Barfod (EL), 2002-03-14:
Da vores ordfører, hr. Keld Albrechtsen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Enhedslisten kan støtte indholdet i forslaget, men vi vil ikke skrive under på, at disse forbedringer, der foreslås, skal ske i forlængelse af forbedringer, der er opnået for dyrevelfærden igennem de seneste år, som det nævnes i indledningen til beslutningsforslaget, for vi mener, det er meget tvivlsomt, om der er opnået forbedringer for dyrevelfærden igennem de seneste år. Socialdemokratiet må bruge sine kræfter på at fremsætte forslag, hvor Socialdemokratiet vælger det, men for dyrene har det nok meget lange udsigter, før de får det lidt bedre gennem EU-lovgivning.
Enhedslisten mener derimod, at der bør arbejdes for en helt anden type svine- og slagtekyllingeproduktion, i stedet for at der fortsat investeres i en lidt bedre svineproduktion baseret på betonspalter og gylleproduktion og slagtekyllinger, der ikke får andre naturlige behov stillet end deres behov for mad.
Det fører til investeringer, der skal afskrives, før erhvervet kan komme i gang med en bæredygtig fremtid.
Så finder vi, at avl af pelsdyr i bure slet ikke burde finde sted, og at transport af slagtedyr ikke bør finde sted længere end til nærmeste slagteri, og at transport af produktionsdyr til opfedning på mere end nogle ganske få timer heller ikke burde finde sted.
Så det at arbejde for en lidt bedre indretning af lastbilerne er kun at foregøgle, at det kan blive acceptabelt.
De sidste fem pinde i forslaget har forskellige gode intentioner, der måske nok kan hjælpe til lidt bedre dyrevelfærd.
Enhedslisten kan støtte indholdet i forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-14:
Også Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for indholdet i dette beslutningsforslag.
Uanset at der er vedtaget forskellige forbedringer for forskellige husdyrracer inden for de senere år, kan det altid blive bedre, og jeg mener også, at der er god fornuft i at prøve at udbrede forbedrede forhold til hele det område, vi befinder os i, nemlig Europa, og prøve at få forbedret forholdene alle steder.
Men jeg synes, der er lidt ujævnhed i forslaget, fordi man jo både har de meget, meget intensive husdyrbestande, svineproduktion, slagtekyllingeproduktion, som jeg nok synes kan give anledning til mange betænkeligheder, og også transportforholdene kan være meget bekymrende.
Så måske er der lidt forskel på, med hvilken alvor man må se på de her forskellige ting. Men som udgangspunkt er Det Radikale Venstre positivt og afventer i høj grad justitsministerens handlingsplan for bedre dyrevelfærd, og vi vil også kigge på det i sammenhæng med de øvrige forslag, der er fremsat i dag.
Margrete Auken (SF), 2002-03-14:
I og med at jeg i det forslag, som vi skal behandle til sidst, går ind for det emne og overvejer sammen med Dyrenes Beskyttelse, at det skal flyttes, synes jeg, vi vil vente med at drøfte det, til vi kommer til dyreforsøgsforslaget til sidst.
Faktisk har jeg foreslået, at det bliver flyttet.
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Det var lige til fru Margrete Auken: Først kan jeg sige, at når det kommer til stykket, bliver der også handling.
Jeg vil gerne spørge fru Margrete Auken, om fru Margrete Auken er enig i, at de her meddelelser omkring rettighederne til de her dyreforsøg ligger det rigtige sted i dag, eller om de burde ligge i Justitsministeriet.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Da den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre den konservative holdning til forslaget.
Forslaget er sympatisk.
Fra konservativ side har vi fuldt bakket op om de initiativer, den tidligere regering er kommet med for at forbedre forholdene for dyrene.
Det gælder bl.a. for fjerkræ og for svin.
Som det er fremgået af ministerens tale, er regeringen ved at udarbejde en handlingsplan for bedre dyrevelfærd.
Handlingsplanen vil bl.a. omfatte en del af de forslag, der er nævnt i beslutningsforslaget.
På denne baggrund kan Det Konservative Folkeparti ikke umiddelbart støtte beslutningsforslaget.
Det betyder ikke, at vi ikke er enige i meget af indholdet.
Bl.a. er vi enige i, at der skal gøres noget ved dyretransporterne, og dette tilsagn har både fødevareministeren og justitsministeren tidligere givet, og det er vi tilfredse med.
Men som sagt: Stor sympati for forslaget, men ingen umiddelbar støtte i dag.
Vi afventer handlingsplanen.
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Jeg vil starte med at sige, at vi sagtens kan følge intentionerne i beslutningsforslaget.
Nu har der så fra ministerens side været tale om, at der skulle fremlægges en handlingsplan på området.
Den vil vi gerne have kommer frem i lyset, at der virkelig kommer noget konkret fra ministeren på bordet på det her område
Jeg går ud fra, at handlingsplanen kommer frem under behandlingen af de tre forslag, vi har til drøftelse i dag om dyrevelfærd, at der kommer noget konkret på bordet
, at man
senere hen, når vi kommer frem til at få høringen, som vi får først i oktober måned, kan følge op på den og se, om der er kommet nogle gode ideer, nogle gode tanker frem ved høringen, og det så ender ud i konkrete lovforslag inden udgangen af i år.
Jeg må også sige til forslagsstillerne for det her forslag, at vi som tidligere nævnt har stor sympati for det.
Vi afventer at se handlingsplanen.
Hvis der ikke foreligger en konkret handlingsplan fra regeringens side inden udgangen af i år, hvor nogle af elementerne i beslutningsforslaget er kommet på bordet, ja, så er vi villige at tage det her til afstemning og stemme for det her i salen.
Karsten Nonbo (V), 2002-03-14:
Jeg skal da beklage, hvis hr. Christian H. Hansen føler, at det er ubehageligt, men det er jo set i lyset af de 14 dage, som justitsministeren har stillet i udsigt, altså at der kommer en handlingsplan inden for 14 dage.
Så mener jeg godt, at vi kan have en grundig undersøgelse og få den handlingsplan med i vores debat, og at vi jo også, som formanden for Fødevareudvalget ved, har en dyrevelfærdsdebat.
Derfor synes jeg lige, at vi skal tage de sidste ting med også.
Det er for at få så stor en vinkel på sagen som muligt.
Til fru Elisabeth Arnold: Det er også derfor, jeg nævner, at vi også skal se på dyr, som holdes privat, i det omfang vi kan.
Det er, for at vi husker det hele, at jeg nævner det.
Jeg er godt klar over, at vi jo ikke kan gå ind bag den lukkede dør, det kræver jo retskendelse, og se om hunden bliver luftet.
Det er jeg godt klar over.
Jeg vil bare have, når vi skal have en dyrevelfærdsdebat, at så skal vi have alle ting med.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-14:
Jeg følte mig nu ikke forulempet af hr. Karsten Nonbos sidste replik.
Men der er måske også noget, jeg har misforstået.
Jeg håber ikke, at Venstre dermed antyder, at vi nu skal til at kontrollere, hvor tit folk lufter deres hunde.
Det kan ikke være et liberalt partis mål.
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Jeg vil starte med at sige til Venstres ordfører, at den sidste bemærkning nærmest var ubehagelig i denne her debat. Venstres ordfører må jo også have kendskab til det.
Nu står jeg og omtaler problematikken omkring farlige hunde, og så kommer ordføreren med en bemærkning om, hvorvidt det er, når den lille skødehund har bidt.
Er det så en farlig hund?
Har Venstres ordfører slet ikke fulgt med i den debat, der har været omkring det her, vil jeg gerne spørge om.
En anden ting er problematikken omkring, at man vil have undersøgt nogle ting omkring bedre forhold for heste.
Der er det jo sådan, som jeg også nævnte før, men som man altså ikke ønskede at svare på, at både Dyrenes Beskyttelse, Den Danske Dyrlægeforening, Hestens Værn og Dansk Rideforbund faktisk har en bekendtgørelse liggende klar.
Det er et spørgsmål om at trykke på en knap, så er den sat i værk.
Det burde Venstres ordfører måske også være bekendt med, inden han udtalte sig på den måde, han gjorde.
Karsten Nonbo (V), 2002-03-14:
Socialdemokratiet fremsætter her et beslutningsforslag med mange gode elementer.
Vi kan alle sammen være enige i, at vi ønsker alle de danske love om dyrevelfærd implementeret i hele EU.
Det gælder både arealkrav til svin, vores skærpede krav for hold af slagtekyllinger, minimumsbestemmelser for burstørrelser ved pelsdyrproduktion og også fælles EU-regler for transport af levende dyr.
Sidstnævnte har jo desværre vist sig meget, meget aktuelt.
Jeg er helt sikker på, at den nye regering vil tage over, hvor den gamle slap.
Venstre er også medspiller i den kommende høring om dyrevelfærd, og den glæder vi os til at skulle have.
Venstre stemte i sidste valgperiode for alle de dyreværnsforslag, som den tidligere justitsminister lagde frem.
Der var dog en enkelt undtagelse, men det var på grund af en fjollethed om overbrusning af smågrise i fravænningsbokse; vi var ikke imod selve intentionen i lovforslaget.
Det her beslutningsforslag er dog ikke så konkret.
Hvad er en farlig hund?
Det er vel sådan set en sød hund, der lige har bidt én - så er den blevet farlig.
Det er ikke nok at forbyde bestemte hunderacer.
Det er ikke renracede hunde, som er de farlige; det er tit gadekrydsene.
Så det er ikke så nemt, som det umiddelbart lyder til.
Dyreforsøgene vil jeg kommentere under det senere lovforslag.
Til sidst vil jeg nævne nye regler for hold af heste, bl.a. også på rideskoler og på byggelegepladser.
Her skal vi vide eksakt, hvad problemet er, så det gør ikke noget, at vi får undersøgt sagerne helt til bunds.
Nu handler det her beslutningsforslag mest om erhvervsområder.
Måske skulle vi også se på hold af kæledyr. Hvorfor skal hunden på gården have det så meget bedre end hunden, som holdes på 4. sal i en bylejlighed, hvor ejeren får fra arbejde fra kl. 7 til 17. Var det ikke også en idé, at vi tænkte lidt på kæledyrene i det forhold?
Jeg er glad for, at justitsministeren har sagt, at justitsministeren vil komme med en handleplan for bedre dyrevelfærd.
Den kommer, så vidt jeg hørte, i løbet af et par uger, og i de par uger, og da det nu er et dyrevelfærdsforslag, vil jeg godt lige klappe hesten og finde ud af, hvor hunden ligger begravet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg afgive meldingen, og det er ikke sikkert, meldingen i sig selv vækker jubel, men kortheden tror jeg i hvert fald vil vække jubel oven på den lange debat, der har været.
Den går i korthed ud på, at vi støtter forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-14:
Jeg må indrømme, at jeg synes, kæden er hoppet af.
Det må jeg indrømme.
Jeg giver fuldstændig åbent og ærligt udtryk for en afvejning, jeg har foretaget, og fastholder, at jeg er modstander af brug af anonyme vidner, fordi jeg mener, det vil være et skråplan og vil svække retssikkerheden i vores system. At personer har brug for en kraftig vidnebeskyttelse i form af, at de skal skifte identitet osv., osv., vil ikke blive overflødiggjort af dette forslag, må jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech.
Der vil stadig væk være rockermiljøer, hvor alle og enhver ved, hvem der er, der kan have vidnet, og vedkommende vil blive tilbudt en ny identitet, bliver måske oven i købet nødt til at flytte til et andet land. Det vil dette forslag om brug af anonyme vidner jo ikke overflødiggøre.
Det kan dette forslag ikke på nogen måde ændre.
Til hr. Jesper Langballe vil jeg sige: Jamen altså grundlaget i vores retspleje er jo, at den er åben, og at vidner træder frem for offentligheden og for den tiltalte med deres vidneudsagn.
Det er jo grundlaget.
Det, vi taler om her, er undtagelserne.
Grundlaget er, at retsplejen er offentlig, og jeg vil gerne bede mere kyndige folk end mig om at bekræfte, at sådan her skal det altså være.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-03-14:
Jeg vil gerne spørge fru Elisabeth Arnold: Hvad er efter fru
Elisabeth Arnolds opfattelse
vidnebeskyttelse?
Jeg kan huske, at da en tidligere regering og den tidligere justitsminister talte om vidnebeskyttelse, var det nogle gange dette, at man skulle opgive sit døbenavn og have ny identitet, at man skulle opgive sin hjemstavn og have ny bopæl, at man altså, fordi man var offer for en forbrydelse, oven i købet også skulle flygte.
Er det det, fru Elisabeth Arnold forstår ved vidnebeskyttelse?
Margrete Auken (SF), 2002-03-14:
Det er udmattende!
Det kan godt være, at vi skal være glade for nye, uerfarne folk, der ikke har sat sig ind i noget som helst og ikke har læst og bare sådan snakker af karsken bælg, og det er også en fordel for folkestyret, at det er blevet så frit og ligetil, men det ville jo være meget godt, hvis man havde sat sig så meget ind i det, at man vidste, at vidnebeskyttelse faktisk er noget, vi har vedtaget for lang tid siden.
Et af vores problemer har været at få den brugt.
Det her handler ikke om at indføre vidnebeskyttelse.
Det tror jeg heller ikke at justitsministeren kunne drømme om at sige er det, det drejer sig om.
Så er der jo et spørgsmål, som jeg synes vi generelt alle sammen skal forholde os til i dag ud over det, der hedder retssikkerheden, og det er, at faktisk bidrager vi nu til med det her som en lille bitte ting - for det er jo ikke noget stort forslag, der er her - at gøre det til noget farligt at vidne.
De dér sager, der har været, om, at man ikke ville vidne i de dér dummebødesager, tyder på, at det ligesom er blevet almindeligt, at man ikke tør vidne.
Og der er jeg da bange for, at denne her holdning, som Dansk Folkeparti sådan meget plumpt gav udtryk for, er den, der breder sig i øvrigt.
Per Dalgaard (DF), 2002-03-14:
Muligheden for at få vidnebeskyttelse er nu også kommet til Danmark.
Den forråelse af kriminaliteten, vi har set gennem de sidste åringer, viser sig nu tydeligere og tydeligere.
Derfor er der behov for at få vidnebeskyttelse indført også i Danmark.
Den aktuelle lov betyder, at en person kan vidne anonymt, altså at personen forbliver ukendt over for den anklagede.
Denne mulighed åbnes der nu op for i ganske særlige tilfælde, f.eks. hvis der er stor sandsynlighed for, at vidnet eller dennes familie vil lide overlast af den anklagede eller dennes venner.
Vi skal kunne beskytte vidner mere, end det hidtil har været gjort.
Man kan sige, at det er beklageligt, at vi er nået så vidt, men det er desværre virkelighedens verden.
Vi kan derfor give forslaget vores fulde støtte.