Frank Jensen (S), 1997-11-05:
Jeg er glad for, at vi nu har fået på det rene, det ikke er en kritik af, at der er en kritisk kontrolmyndighed, for det synes jeg også ville være ærgerligt.
Så spørger hr. Holger K. Nielsen: Ville det have været afgørende for Folketinget, for Folketingets partier og deres stilling til Danmarks medlemskab af Schengen, hvis man havde haft den her rapport?
Det er en almindelig tilsynsrapport, og dem går jeg ud fra der kommer flere af i fremtiden også fra tilsynsmyndigheden.
Den er udarbejdet og dateret den 27. marts 1997.
Den har været drøftet i Schengens centralgruppe den 14. maj 1997, hvor man på helt normal vis beder SIS's styringsgruppe om at forholde sig til tilsynsmyndighedens anbefalinger, og så skal tilsynsmyndighedens anbefalinger vurderes af SIS's styringsgruppe, som så skal komme med deres anbefalinger om, hvad man så konkret gør med de anbefalinger, som ligger fra tilsynsmyndigheden, og de skal forelægges for det politiske niveau. Jeg går ud fra, at hr. Holger K. Nielsen og hr. Albrechtsen er vidende om, at der bliver lavet mange tekniske rapporter, som så går videre til folk, der kan bearbejde tekniske rapporter og gøre dem til stof, der kan forelægges for Ministerrådet, hvis det foregår i EU på ministerrådsmøder eller det foregår i Schengens eksekutivkomité.
Sådan har det været med den her rapport.
Det er altså en fortløbende proces, at vi med alle edb-systemer - sådan har det også været med vores nationale edb-systemer - kan forbedre kontrolfunktioner, at man kan forbedre systemerne for at sikre databeskyttelse og personfølsomme oplysninger osv.
Det har vi gjort i Danmark, siden vi begyndte at indføre edb, og dér har vi haft det danske registertilsyn til at bidrage til det, og derfor har vi fra dansk side valgt at sætte det danske registertilsyn ind i tilsynsmyndigheden.
De følger det her arbejde fra dansk side, og vi har mulighed for at trække på deres anbefalinger og rådgivning, hvilket vi også har gjort ved Danmarks tilslutning til Schengen, hvor der i forbindelse med Folketingets behandling af Schengenlovforslaget her i Tinget lå redegørelser fra det danske registertilsyn om deres syn på SIS-systemet og på sikkerhedsniveauet.
Det er altså vores egen nationale, uafhængige myndighed på edb-sikkerhed, som har gennemset det her og har set, at det lever op til de bedste regler, man kan sætte for et centralt edb-system.
Jeg har altså ikke tænkt mig at ændre på noget i denne sag ud over at sørge for, at den også kommer op til en foreløbig debat i ministergruppen, altså i eksekutivkomiteen, og dermed også forelægges for Folketingets Europaudvalg og Retsudvalget inden da.
Jeg tror, det bliver nødvendigt at sætte et par ting på plads, for ellers kan myterne jo få lov at blomstre op i kølvandet på det, som hr. Holger K. Nielsen og hr. Albrechtsen har forsøgt at skabe et indtryk af her i dag.
Det er jo ikke første gang, som man kunne forstå på hr. Holger K. Nielsen
det var, at det her spørgsmål er til debat i Folketinget.
Det kan da godt ske, at det er det for hr. Holger K. Nielsens vedkommende, men det er det ikke for de øvrige i denne sal.
Det har været til debat både ved forespørgselsdebatter og ved de tre behandlinger af Schengenlovgivningen, der har fundet sted her i Folketinget.
Men lad os så se, hvad er det, der står i den her kritiske rapport.
Der står, at medlemslandenes databaser ikke er fuldt identiske med den fælles database, og at proceduren til at sikre fuld identitet ikke er tilstrækkelig.
Der står endvidere, at tilsynet anbefaler, at der derfor gennemføres en analyse af forskellene, og at kontrolproceduren ændres.
Ja, det drejer sig om noget, hvor man skal se på nogle tekniske forhold, sådan at man er i stand til at sikre identiteten mellem de oplysninger, der tilgår systemet.
Det er et meget vigtigt punkt, et kritisk punkt.
Sikkerhedsforskrifterne kan gøres bedre.
Det er jo noget, som vi også har set i de danske registerforskrifter igennem tiden.
I det tredje punkt skrives, at for mange personer er som superbrugere udstyret med ubegrænset adgang til systemet.
Der anbefaler tilsynet at nedbringe antallet til et absolut minimum.
Det er altså et vigtigt procedureforslag, så man ikke skal have en større personkreds til at have ubegrænset adgang til systemet.
Det fjerde punkt handler om, at kontrollen af systemets anvendelse ikke er tilfredsstillende, hvorfor tilsynet anbefaler, at der indføres mulighed for rutinemæssig efterkontrol af alle operationer i systemet.
Det er altså noget, vi også har været stærkt optaget af i den danske debat.
Der skal være en rutinemæssig efterkontrol af alle operationer i systemet.
Det har noget med logningsprocedure
at gøre, som jeg også har haft lejlighed til at drøfte både her i salen og i Europaudvalget.
Det femte punkt drejer sig om, at sikkerheden omkring håndtering og transport af disketter og lignende ikke er tilfredsstillende, og tilsynet anbefaler at indføre rutinemæssig kryptering.
Det er fem - jeg er enig - meget væsentlige anbefalinger.
Men jeg tror, de fleste kan høre, at der er tale om meget tekniske anbefalinger til et system.
Jeg er enig i, at de her anbefalinger er så vigtige, at vi skal bede alle, der har forstand på sikkerhedsspørgsmål i SIS-systemet, om at komme med deres anbefalinger, sådan at det politiske råd, altså eksekutivgruppen, kan tage stilling til det. Jeg har intet ønske om og har ikke noget forsæt om, at der skal gennemføres en særskilt undersøgelse af det her forhold i Danmark.
Det her er en helt normal kontrolprocedure, der skal gennemføres.