runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Jeg ved ikke, om det er gået hr. Ole Sohns opmærksomhed forbi, men vi har faktisk haft en Velfærdskommission siddende et helt år til at arbejde med velfærdsudspil, vi har haft Globaliseringsrådet til at sidde et helt år, og det er så de ender, som nu bliver knyttet sammen med de forslag, som regeringen har lagt frem til en ny velfærdsordning.
Jeg ved ikke, om det er gået hr. Ole Sohns opmærksomhed fuldstændig forbi, ellers skal jeg repetere det her.
Og jo, Venstres ordfører og regeringen er fuldstændig klar over, hvad det her lovforslag indebærer, og hvad intentionen var.
Den var nemlig at lave en barselfond på det private arbejdsmarked.
At så oppositionen ønsker at stille ændringsforslag og udvide det til også at omfatte de selvstændige selv, er noget nyt, men det var faktisk ikke det, der blev lagt frem fra regeringens side.
Nej, det var at lave en barselfond på det private arbejdsmarked for lønmodtagerne.
Men det er jo fair nok, det er helt i orden, at oppositionen så gerne vil udvide den her fond, det var bare ikke det, der lå i lovforslaget fra begyndelsen.
Ole Sohn (SF), 2006-04-06:
Det er da meget uheldigt, at Venstres ordfører slet ikke har forstået, hvad ideen med lovforslaget er.
Det er sådan set at vise solidaritet.
Det er sådan, at alle bidrager til at sikre nogle ordentlige barselregler, sådan at vi kan få født nogle flere børn, som skal være med til at finansiere vores andres pension, når den tid kommer.
Med hensyn til at det ikke er alle selvstændige, der personligt får glæde af det, man indbetaler: Nej selvfølgelig, det er da heller ikke alle lønmodtagere, der personligt får glæde af penge, der bliver indbetalt, men man indbetaler dem solidarisk for at sikre, at de familier, både lønmodtagere og efter oppositionens opfattelse også selvstændige, som får børn, får nogle rimelige vilkår.
Jeg er da lidt forundret over, at regeringen er i stand til at lave et velfærdsudspil med 98 komplicerede sager i løbet af ganske kort tid og lægge det frem til forhandling, så det skal vedtages inden sommerferien, og så er man ikke i stand til på et halvt år at finde en model til at løse spørgsmålet om, hvordan man sikrer en barseludligningsordning for selvstændige.
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Det må være et spørgsmål om manglende vilje.
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Det er altid rart, når oppositionen er hjælpsom.
Ja, vi vil gerne i Venstre have en barselfond for selvstændige, og ja, vi vil gerne tage det op, når vi kigger på barselloven mere generelt om et års tid.
Vi har ikke kunnet finde en løsning på nuværende tidspunkt, og jeg er helt sikker på, at de oppositionspolitikere, som har været med i de her forhandlinger, også udmærket er klar over, at det er et ønske fra regeringspartiernes side, men det skal være en rimelig løsning.
Det skal være en løsning, som tilgodeser, at vi dækker de selvstændige kvinder ind, men det skal ikke være en løsning som den, oppositionen her har fremlagt, hvor man vil tvinge 109.000 selvstændige til at indbetale til en barselfond årligt, som de ikke får gavn af.
Der er kun 1.000 selvstændige, der får gavn af det her, og der er 110.000, der bliver tvunget ind.
109.000 bliver altså tvunget til forgæves at betale penge ind.
Det synes vi ikke er en rimelig ordning.
Derfor vil vi gerne tage det op, når barselloven generelt skal tages op inden for et års tid.
Ole Sohn (SF), 2006-04-06:
En gang imellem kan det være fornuftig nok at sige noget, andre gange kan det være mere fornuftigt at lade være at sige noget.
Jeg tror sådan set, at det havde været klogest af Venstres ordfører ikke at sige noget i den her sag, for når man går op og siger, at man er for noget og så i øvrigt stemmer imod forslaget, har man et kommunikationsproblem.
Man kan ikke på den ene side sige, at man gerne vil have nogle barselregler for selvstændige, men på den anden side stemme imod de forslag, der er lagt frem.
Derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører om, hvorfor man ikke under udvalgsarbejdet har sagt til oppositionen: Vi er fuldstændige enige i, at vi skal lade de selvstændige omfatte af reglerne.
Vi er bare ikke i stand til, fordi vi sidder i regering, at arbejde så hurtigt, at vi kan gøre det på 1 måned, vi har brug for 2 måneder eller 3 måneder.
Hvorfor skal vi vedtage lovforslaget i dag?
Det kunne vi da vedtage om 1 måned.
Hvis regeringen havde brug for lidt mere tid, så havde vi givet det, hvis vi havde fundet en løsning.
Det er jo ikke i oppositionens interesse at stille et forslag, der bliver stemt ned, når vi kan forstå, at vi er enige med Venstre – hvis vi er det, men jeg går ud fra, at det, Venstre siger fra talerstolen, må tages for pålydende.
Det vil jeg meget gerne medvirke til.
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Som jeg netop nævnte, vil det være ret utopisk at tro, at en 58-årig malermester i solidaritetens navn ville melde sig ind i en frivillig ordning.
Det er også derfor, at vi skal have afdækket, hvilke muligheder der er for en frivillig ordning, som måske ikke nødvendigvis kommer til at omfatte den 58-årige malermester.
Der må man altså bare have mig, Venstre og regeringen undskyldt, for når sådan et større arbejde skal sættes i gang og skal sættes i værk, er det ikke noget, man bare lige gør over en nat.
Jeg forstår godt, at når man sidder i opposition, stiller man et ændringsforslag, og så er konsekvenserne sådan noget, der må komme lidt senere.
Det er oppositionens ret, det er oppositionens frihed.
Derfor skal det også være ordentligt gennemarbejdet.
Det vil vi nu bruge et års tid på, indtil barselloven generelt skal tages op.
Og ja: I Venstre ønsker vi meget en barselfond for de selvstændige, og det gør vi som led i den iværksætterpolitik, som regeringen generelt fører.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-04-06:
Jeg må sige, at jeg glæder mig meget til at se, hvordan regeringen vil finde frem til en frivillig ordning, hvor man kan få den 58-årige malermester til at melde sig ind.
Jeg synes, at det er meget mystisk, hvordan man kan forestille sig det.
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre ordførerens bud på.
Nu siger ordføreren godt nok, at det har man ikke fundet ud af endnu, men hvorfor har regeringen så ikke foreslået, at vi får nedsat en kommission, der kan undersøge de her ting?
Vi har jo ikke nogen garanti for, at der kommer et konkret forslag fra regeringen.
Man har sagt, at nu vil man se på det, men jeg kan virkelig ikke i min vildeste fantasi forestille mig, hvordan man vil finde en frivillig ordning, der skal få den 58årige malermester til at melde sig ind.
Det er meget mystisk.
Jeg synes, at vi mangler et konkret bud fra regeringen på, hvordan man vil sikre, at vi også får de selvstændige dækket af en barselfond.
Der er jo ikke andre end Venstres ordfører, der er i tvivl om, at det her med den manglende barselordning er en af de primære årsager til, at vi har så få kvindelige iværksættere i den fødedygtige alder.
Det er da virkelig ikke andre der stiller spørgsmål ved.
Så jeg synes, det er helt afgørende, at regeringen også kommer med nogle konkrete bud på det her, for som vi har hørt det hidtil, har der ikke været nogen reel vilje til at få det her problem løst.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Spørgeren har fuldstændig ret i, at Lolland er et særligt problem og et vanskeligt område, der har det svært og har haft det svært i flere år.
Det, der er virkeligheden, er jo, at hvis man i en udligningsreform skulle løse det, så skal der udlignes så voldsomt, at det ville være uhensigtsmæssigt.
Derfor er der stadig væk afsat midler til en særordning.
Der er jo den baggrund med hensyn til Lolland, som i øvrigt har henvendt sig til Indenrigsog Sundhedsministeriet, at Lolland selv kunne have meget stor interesse i at blive en af dem, der kan få en langsigtet aftale med en særordning, sådan at de hvert år i en periode er sikker på at få tilført øgede midler, som gør, at de forhåbentlig kan blive mere selvbærende og få skabt mere gang i økonomien og udviklingen, så de ikke skal leve på overførselsindkomst, som fru Jytte Wittrock siger.
Det er jeg helt enig i.
Men udligningsreformen løser det altså noget af vejen, og så er der lige præcis den særordning for særlig vanskeligt stillede kommuner.
Og mit bud er, at Lolland – det er i øvrigt noget Lollands egne politikere er helt enige i – kan komme ind under den ordning og dermed få skabt en længerevarende aftale, så man ikke skal søge fra år til år og ikke vide, om man får noget.
Det er det, der er hele ideen med den del af aftalen for vanskeligt stillede kommuner, nemlig at man laver langtidsaftaler, indgår en kontrakt.
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Jeg nævnte i mit sidste svar, at det ville blive alt for dyrt at tilmelde sig en frivillig ordning, sådan som tingene ligger lige nu, for som det er nu – der vil jeg give fru Kirsten Brosbøl fuldstændig ret – vil det jo netop ikke være den 58-årige malermester, der vil melde sig ind i en frivillig ordning blot sådan i solidaritetens navn.
Så det er helt klart, at en frivillig ordning vil være alt for dyr, sådan som tingene ligger lige nu.
Men jeg vil gerne, Venstre vil gerne, og regeringen vil gerne afdække, hvilke muligheder vi har for på sigt at lave en frivillig ordning, så der er flere elementer, der kan komme ind i det.
Men det vil vi afdække inden for det næste års tid, hvor hele barselorloven skal tages op til revision.
Nu er jeg ikke klar over, hvorfra fru Elisabeth Geday og dermed Det Radikale Venstre ved, at kvinder ikke vil iværksætte alene af den grund, at barselordningerne er dårlige.
Det ved jeg simpelt hen ikke.
Det er selvfølgelig en dokumentation, som det kunne være meget spændende at få.
For i så fald skulle fru Elisabeth Geday have spurgt samtlige yngre kvinder, der kunne overveje at blive selvstændige, og have et svar på, om de valgte det fra, fordi der er for dårlige barselmuligheder.
I Venstre vil vi utrolig gerne have en barselfond for selvstændige, men man må bare sige, at de muligheder, som vi har afdækket for øjeblikket, simpelt hen ikke gør, at vi vil kunne få lavet en rimelig barselfond.
På den ene side kan man, som ændringsforslagene her lægger op til, tvinge folk ind i en barselfond.
Det vil så betyde, at 109.000 selvstændige ville komme til at betale for noget, de aldrig nogen sinde ville få gavn af.
Så kan man på den anden side lave en frivillig barselfond.
Her vil vi gerne kigge på mulighederne, men som de ligger nu, vil det simpelt hen blive en utrolig dyr ordning, men det er noget af det, som vi arbejder videre med.
Nu nævnte den radikale ordfører, at der var forskelsbehandling i det her, og, ja, det er der, ellers må man sige, at det er et rimelig omfattende ændringsforslag, som bl.a. De Radikale lægger frem, for jeg kunne forstå, at man både vil have mænd og kvinder til at blive gravide i fremtiden!
Nej, det er ikke et spørgsmål om forskelsbehandling.
Det er et spørgsmål om rimelighed.
Hvis man tvinger selvstændige ind i en ordning som den her, vil det altså betyde, at 109.000 selvstændige hvert eneste år kommer til at indbetale til en fond, som de ikke får glæde af.
Ærlig talt
, det synes jeg ikke er rimeligt, hvis man skal se på det ud fra en rimelighedsbetragtning.
Jeg synes derimod, at det ville være rimeligt og det ville være rigtig godt, at vi kiggede på mulighederne for på sigt at få en frivillig barselfond.
For der skal ingen tvivl herske om, at vi i Venstre også utrolig gerne ser en barselfond for selvstændige.
Elisabeth Geday (RV), 2006-04-06:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge regeringen og regeringens ordfører i den her sag, fru Inger Støjberg, om hun synes, at det vil være specielt rimeligt, at hvis en bagermester, som skal betale 900 kr. om året for alle sine ansatte, som derefter kan gå på barsel til omkring 21.000 kr. om måneden, selv skulle gå hen og blive gravid, mand eller kvinde – undskyld, kvinde selvfølgelig – og gå på barsel, er vedkommende altså i den situation at være henvist til barseldagpenge på 14.500 kr.
Når nu regeringen siger, at den så gerne vil have flere iværksættere, er det så udtryk for en forskelsbehandling, eller er det udtryk for den her særlige iværksættervenlige politik, man har, at der sker den her forskelsbehandling af den selvstændige i forhold til de ansatte?
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
L 102 omhandler en barseludligningsordning på det private arbejdsmarked.
Under førstebehandlingen nævnte jeg, at det var et kvantespring for ligestillingen.
Og det er det, idet vi nu ligestiller kvinder og mænd og nu ligestiller det, når man som arbejdsgiver sidder og skal ansætte enten en kvindelig medarbejder i den fødedygtige alder eller en mandlig medarbejder, der sandsynligvis ikke – desværre – vil tage så meget barsel som den kvindelige medarbejder.
Nu er der så af oppositionen blevet stillet ændringsforslag til lovforslaget.
I Venstre ser vi gerne, som oppositionen også gør, en barselfond også for de selvstændige.
Men jeg kan lige så godt sige ligeud, at de ændringsforslag, som oppositionen har stillet, godt nok løser et problem, men blot skaber et andet problem.
Det vil rent faktisk sige, at 109.000 selvstændige bliver pålagt en ekstra byrde, og det synes vi i Venstre er helt urimeligt.
Det ændrer dog ikke ved, at vi gerne ser en barselfond for de selvstændige.
Vi har arbejdet med flere modeller, og det har vi selvfølgelig, fordi det at indføre en barselfond også for de selvstændige vil ligge vældig, vældig godt i tråd med hele den iværksætterpolitik, som regeringen fører.
Men vi vil tage sagen op, når barsellovgivningen generelt skal til revision her inden for et års tid, og se på, om der bliver muligheder for også at inddrage de selvstændige i en barselfond.
I så fald kunne jeg godt forestille mig, at det ville blive en frivillig forsikringsordning.
Men det kommer vi til til den tid, og det ser vi meget frem til i Venstre.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-04-06:
Vi må dybt beklage, at vi ikke i denne omgang har kunnet få de selvstændige med i en barselfond.
Vi har hele tiden ønsket fra Socialdemokraternes side, at vi allerede i den her omgang kunne få de selvstændige ind under en obligatorisk ordning.
Grunden til, at det skal være en obligatorisk ordning, er jo helt åbenlys, for hvis man laver det her til en frivillig forsikringsordning, ved vi jo godt, hvem det er, der vil tilmelde sig en frivillig ordning.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Hvem tror Venstres ordfører vil melde sig til en frivillig ordning?
Og vil det medføre en solidarisk udligning blandt de selvstændige på det her område?
Jytte Wittrock (S), 2006-04-06:
Jeg kan jo forstå, at man er kommet til den konklusion, at Lolland er så stort et problem, så man er nødt til at have den særordning.
Jeg synes så bare, det er trist, at problemet er så stort for os.
Men det har altså aldrig været et ønske, at man stadig væk skal stå med hatten i hånden.
Jeg synes, at man så samtidig må sige, at vi må kunne få reguleret de udgifter, vi har dernede.
Det har jo altså også været en kendsgerning i virkelighedens verden, hvis jeg nu skal forholde mig til den, som hr. Leif Mikkelsen også forholder sig til den kendsgerning, at der har været en sand eksport af sociale problemer fra andre kommuner, problemer, som er endt nede på Lolland, for der kunne man få boliger til en ordentlig pris, men Lolland fik altså også påført nogle sociale udgifter, som kommunerne dernede ikke har kunnet løfte.
Er der også taget højde for det i den her kommunale udligningsreform, så vi ikke fortsat får de der store overførsler af udgifter til Lolland?
Elisabeth Geday (RV), 2006-04-06:
Det forekommer mig, at Venstres ordfører er fuld af tom tale.
Venstre siger, at de gerne vil have flere iværksættere.
De siger, at det er deres politik at sørge for flere iværksættere.
Nu vedtager man her en barseludligning, som lige præcis ikke omfatter selvstændige.
Det er da en forskelsbehandling, som siger med al mulig tydelighed, at hvis man ønsker flere iværksættere, er det altså flere midaldrende iværksættere, man ønsker.
Det er i hvert fald ikke de unge kvinder, for de vælger det fra, alene fordi betingelserne, når de skal på barsel, er så dårlige, som de er.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Jamen så kunne jeg jo starte der og spørge sådan mere præcist: Hvad er det så for nogle områder, der kan ligestilles med?
Det må man jo have et billede af.
Ellers vil jeg godt spørge hr. Leif Mikkelsen, om ikke det ser ud til, at hele det her udligningssystem har været igennem den store regnemaskine ovre i Indenrigsministeriet, sådan at det ikke er tilfældigt, hvem man har tilgodeset, og hvem man ikke har tilgodeset.
Jeg vil også godt spørge, om ikke man kunne have nået længere i forhold til at tilgodese f.eks. Lolland og Falster og andre med store sociale udgifter ved i højere grad at have taget udgiftsudligningen ind.
Det ser jo netop ud til, at man har fravalgt at gøre ret meget brug af udgiftsudligningen, fordi man så var kommet til at hjælpe netop de kommuner med store sociale udgifter.
Er det ikke også sådan, det ser ud?
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Jeg vil gerne på vegne af fru Pia Gjellerup dementere, at det udgangspunkt, hun tog, og det, jeg tager, har noget som helst at gøre med et partiegoistisk udgangspunkt.
Det er noget med, at Gentofte, Hørsholm, Vallensbæk, for bare at nævne tre af de konservative kommuner, er kommuner, der er kendetegnet ved, at de har mennesker boende, der typisk har ganske høje indkomster og forholdsvis få sociale problemer og derfor også har et lavt udgiftsbehov.
Det er det, der er diskussionen, må jeg fortælle hr. Christian Wedell-Neergaard.
Det, vi ikke helt forstår, er, at hvis vi eksempelvis tager de konservative kommuner, hvor hr. Christian Wedell-Neergaard efter min opfattelse fuldstændig uberettiget er blevet kritiseret for sin indsats i forhandlingerne – hvis jeg var konservativ, ville jeg have rost hr. Christian Wedell-Neergaard – er det godt nok sådan, at de konservative kommuner eller de rige kommuner kommer til at betale til indkomstudligningen, men de kommer i meget beskeden udstrækning til at betale til en udgiftsudligning.
Det er den, vi godt vil have hr. Christian WedellNeergaard til at forholde sig til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Jeg vil sige, at fru Pia Gjellerup begår den fejl at tage et partiegoistisk udgangspunkt for sin argumentation, og det partiegoistiske udgangspunkt fører jo også til en forkert konklusion.
Jeg har jo selv i flere af de lokale aviser offentliggjort kommune for kommune, hvorfor det går, som det gør.
Og der får jeg ikke andet end en bandbulle fra de lokale socialdemokrater, som jo også føler sig frustrerede.
Men de skal se på, at de faktorer, der berører deres kommune, berører alle kommuner, bl.a. omlægning af grundtakster og en hel masse andre ting.
Det er derfor, at det er sådan.
Jeg vil sige, at nu har jeg været med til forhandlingerne, de tog ca. 100 timer, og der blev ikke på et eneste tidspunkt taget et partiegoistisk udgangspunkt i de drøftelser.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Mit problem er sådan set ikke, at man laver en nettoudligning.
Mit problem er, at man lader, som om der kun er nettoudligning, og at der ikke er noget, der udgør det her netto.
Der er jo brutto og så et eller andet, man trækker fra for at få netto.
De størrelser er vi selvfølgelig interesseret i, når man laver en udligningsreform, for det er den ene halvdel af svaret, og efter Socialdemokratiets mening er det faktisk en meget vigtig del af svaret.
Jeg er glad for, at hr. Christian Wedell-Neergaard melder, at de konservative kommuner, der skal bidrage, faktisk synes, at det er ret tungt.
De skal bidrage med i gennemsnit 40 mio. kr. pr. kommune, mens de fem socialdemokratiske kommuner, som jeg nævner – de er ikke kendt som nogle rige kommuner, det er de ni konservative for de flestes vedkommende – skal bidrage med 80 mio. kr. i gennemsnit.
Så kan man sige: Nå ja, hvis de nu er meget større kommuner, så ville det være i orden.
Men nej, de er mindre.
Derfor er dette en illustration af, at kommuner, der har godt med penge og ikke så mange udgifter, kommer til at bidrage.
Det lyder ikke helt galt.
Men omvendt er der også kommuner, som faktisk ikke har så mange penge, men som har meget store udgifter, og de kommer til at bidrage med det dobbelte.
Det lyder ulogisk.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Derfor er de ni konservative kommuner også nogle af dem, der bidrager med mest, og derfor er det også dem, der har udtrykt en mild frustration over det her forslag.
Men vi har været med til at gennemføre det, fordi vi mener, at det både er ordentligt, retfærdigt og i balance.
Med hensyn til nettoudligning har man en opgørelse af det beregnede kommunale overskud, det, man kan kalde for det strukturelle overskud.
Det opstår jo ved, at man på den ene side ser på skattekraften og på den anden side ser på udgiftsniveauet målt på antal borgere på en række standardtal, og det giver så et strukturelt overskud eller underskud.
Det tal har vi kigget på, fordi det netop er udtryk for, hvad kommunen enten har mulighed for at bidrage med, eller hvad kommunen har behov for at modtage.
Derfor er nettoudligning det rigtige princip, og det er også derfor, at vi har tilsluttet os det.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Nu kom ordføreren klogt nok selv ind på spørgsmålet om, hvor stor udgiftsudligningen er.
For hvis man ikke har interesseret sig for det under forhandlingerne, så kan man selvfølgelig heller ikke svare på det.
Men når det har været et interessant spørgsmål at stille og det er et endnu mere interessant svar at få, så er det, fordi det jo simpelt hen er den ene halvdel af udligningen.
Alt det, vi taler om, er kommunalreformen, og så er der en udligningsreform, og den består af en indkomstudligning og en udgiftsudligning.
Jeg kan godt afsløre, at det er, fordi den er lille.
Det er derfor, det ikke er interessant.
Det er afslørende, at man har siddet i lange forhandlinger med mange og store bunker papirer og det ikke er et spørgsmål, der har interesseret nogen.
Jeg kan se, at det i hvert fald heller ikke interesserer indenrigsministeren at komme med svaret, for det har han afvist at give.
Så vil jeg gerne sige med hensyn til det at kigge på de socialdemokratiske kommuner og de konservative kommuner: Jeg har ikke sagt, at forhandlerne har siddet og kigget på, at det skulle gå godt eller skidt for denne eller hin kommune.
Men jeg synes, det er paradoksalt, at fem socialdemokratiske kommuner, der ikke er særlig store, tilsammen skal betale en regning, der er større end den regning, de ni konservative kommuner skal betale, når disse ni konservative kommuner samtidig har et indbyggertal, der er langt mere end dobbelt så stort, som det, der er i de fem socialdemokratiske.
Jeg har ikke villet, og derfor er det godt med en korrektion, give et billede af noget sådan socialdemokratisk eller konservativt.
Jeg tror bare, at alle, der hører navnene på de konservative kommuner, vil vide, at det er nogle, der er bedre rustet økonomisk og har færre sociale opgaver, end de har i Sorø, Køge, Frederikssund, Hillerød og Ballerup.
Det er en illustration af, at udligningen udgiftsmæssigt er slået fejl, men det er også, fordi man ikke har interesseret sig for det.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Nu vil jeg godt lige sige, at nu har hr. Laustsen, så vidt jeg ved, ikke været kommunalpolitiker.
Han nikker, o.k., det har han, så kan jeg ikke forstå det spørgsmål.
Det er jo sådan, at hvis Frederikshavn Kommune skal nedsætte skatten med et eller andet, 0,6 pct. eller 0,8 pct., eller hvor meget man skal nedsætte den med, så kommer det jo alle til gode, for de, der betaler skat, vil jo få 0,6 pct. mindre at betale skat af.
Men til spørgsmålet om Frederikshavn Kommune, og det har styret hele debatten startende i morges over for hr. Leif Mikkelsen, vedrørende, at man er så uforstående over for, at Frederikshavn skal bruge en del af de midler, kommunen får, til at sætte skatten ned, må jeg bare sige: Hr. Laustsen har selv været i mange forhandlinger her på Christiansborg om andre delemner, og det er sådan, at når man samles omkring et bord og den søde musik opstår, så aftaler man sådan nogle ting om, at sådan skal det være.
Det er det, man så har gjort her.
Man turde ikke bare sige til de kommuner: Værsgo, bare brug løs.
Det er typisk for debatten i dag, at Socialdemokratiet lægger for med at sige, at man bare skal bruge løs af pengene.