Mariann Fischer Boel (V), 1999-04-13:
Igennem de sidste par år har der, som Socialdemokratiets ordfører også nævnte det, været megen diskussion om og i øvrigt været rejst en berettiget kritik af beskatningen af de små landbrug, der bliver omvurderet til parcelhuse.
Der har været fremsat beslutningsforslag, jeg tror tre gange, her i Folketinget, og beslutningsforslagene skulle pålægge ministeren at sikre, at de små landbrugsejendomme ikke blev brandbeskattet, fordi der nu skulle betales ejendomsskat af hele ejendommens værdi, både af stuehuset, af udbygningerne og af den jord, som hørte til ejendommen, og ikke til den lave sats, men til en sats, som skulle afspejle værdien i handel og vandel.
Nu har ministeren så med det her forslag besluttet, at der ved vurdering af de her hybridejendomme, som jeg ynder at kalde dem, skal tages udgangspunkt i, at der til boligen altid hører 5.000 m2, uanset om grunden så i virkeligheden kan være en hel del mindre, og ikke, som Socialdemokratiets ordfører siger, kun den del, der naturligt hører til beboelsen.
Det kan i virkeligheden være en beboelse, hvor der kun er 1.500 m2 eller 1.400 m2, men det tal vil jeg så vende tilbage til lidt senere.
Den begrundelse, som ministeren giver i bemærkningerne for at vælge de 5.000 m2,
er, at det er den normale minimumsgrænse for, at en ejendom kan være pålagt landbrugspligt.
Nu ved jeg godt, at ministeren og jeg ikke er enige om, hvornår der skal være pålagt landbrugspligt på et parcelhus, men så synes jeg, at det måske kunne være lige så fornuftigt at tage udgangspunkt i ejendomsavancebeskatningslovens 1.400 m2.
Jeg kan se i bemærkningerne, at det forslag også har været rejst, og jeg kan også se, at ministeren har fastholdt de 5.000 m2, uden at der gives nogen begrundelse for det.
Jeg ved ikke, om ministeren måske har været inde i nogle provenumæssige overvejelser i forbindelse med sin beslutning.
Så lægges der jo også op til, at der skal tages højde for en vurdering af, om de øvrige bygninger, om beplantningen, om herlighedsværdien er knyttet enten til beboelsen eller til restejendommen.
Jeg kan måske godt se for mig, at vurderingsmyndighederne kan få mange sene nattetimer til at gå med at få lavet de her fordelinger.
Jeg har et par spørgsmål, som måske ligger lidt i udkanten af lovforslaget.
Jeg ved godt, at det ikke direkte vedrører dette, men jeg er sikker på, at ministeren vil kunne svare på det.
Så har jeg også lidt svært ved at se, om den restparcel, der bliver, når man har trukket de 5.000 m2 ud - og jeg er klar over, at de ikke bliver vurderet efter bondegårdsreglen, men som sagt efter handel- og vandelprisen - vil blive pålagt en ejendomsskat på de maksimalt 8 promille, eller om de vil blive beregnet med en almindelig ejendomsskat, som er gældende i den kommune, hvor beboelsen så måtte ligge.
Det har jeg lidt svært ved at gennemskue.
Men med alle de forbehold, jeg har været inde på, så er det her forslag et skridt i den rigtige retning i forhold til de regler, der gælder i dag.
Under udvalgsbehandlingen vil Venstre så begynde at grave lidt i nogle af de spørgsmål, som vi har stillet, dels om restparcellen og dels om størrelsen.
Så vil jeg, inden jeg slutter, da godt lige komme med en bemærkning til hr. Morten Helveg Petersen og hr. Aage
Frandsen, som var inde i nogle provenuovervejelser
Jeg kan ikke lade være at trække en lille smule på smilebåndet over proportionsansen i de overvejelser, de to ordførere må have gjort sig.
For hvis vi kigger på de forslag, vi behandler i dag sådan set under ét, så koster det her forslag mellem 40 og 48 mio. kr., det næste omkring 10 mio. kr., og så kan jeg pege på resten af de forslag, som vi har til behandling i dag, og så tror jeg nok, at ministeren går af med provenusejren, hvis vi skal se på dagens forslag under ét.