runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 1998-04-15:
Da SF's ordfører på området, hr. Jes Lunde, ikke har mulighed for at være til stede i salen i øjeblikket, skal jeg fremføre følgende: Det er helt nødvendigt at reducere forbruget af bekæmpelsesmidler for at sikre rent drikkevand i fremtiden i Danmark.
Det er et synspunkt, som jeg tror samtlige partier i Folketinget kan tilslutte sig.
Så er det kun spørgsmålet om, hvordan man gør det.
Lovforslaget her følger en aftale, som regeringen, SF og Enhedslisten har udarbejdet om at fordoble afgiften på pesticider, og det støtter vi naturligvis.
Men vi vil godt sige, at også for os er modellen med en værdiafgift ikke den ideelle.
Det har vi også givet til kende ved adskillige lejligheder, men vi må jo samtidig erkende, at Miljøstyrelsen tilsyneladende har svært ved at finde en miljømæssigt bedre model.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at finde en model, der både er mere hensigtsmæssig, mere retfærdig og bedre for miljøet.
Men som det foreligger her og nu,
har Miljøstyrelsen altså ikke været i stand til at påpege den model, der er nødvendig, den model, der er tilstrækkelig effektiv.
SF mener, at det vil være langt bedre, at vi i stedet for værdiafgiften benyttede en behandlingshyppighedsafgift.
Det ville udjævne urimelighederne i forbindelse med gamle og nye midler.
Men som sagt er det ikke på nuværende tidspunkt muligt for Miljøstyrelsen at anvise den vej, og det vil vi så gå ind og arbejde med i udvalget.
Men som sagt: SF støtter på det foreliggende grundlag forslaget, som det foreligger.
Helga Moos (V), 1998-04-15:
Som udgangspunkt mener jeg, at det er et godt beslutningsforslag, når man ser på det i dets helhed.
Men der er nogle gummiord, som jeg mener vi under udvalgsarbejdet bliver nødt til at få afklaret indholdet af.
Det gælder bemærkningerne til forslaget, pkt. 4,
hvor der står: »For Danmarks vedkommende indebærer aftalen ingen væsentlige problemer, idet de fleste bestemmelser og forpligtelser allerede er opfyldt.«
Det, der skal afklares, er, hvilke uvæsentlige problemer der er, der skal ordnes, og hvilke bestemmelser og forpligtelser der ikke er opfyldt på nuværende tidspunkt, for at beslutningsforslaget kan opfyldes.
Hvis beslutningsforslaget skulle have stået klart, skulle der have stået: For Danmarks vedkommende indebærer aftalen ingen problemer, idet alle bestemmelser og forpligtelser allerede er opfyldt.
Når man beskytter fugle, vil nogle fuglearter formere sig, så de ikke længere er truede, og det er jo kun godt.
Selv om der er plads til ændring af arternes klassificering, virker beslutningsforslaget meget statisk.
Hvordan sikrer man, at vi ikke havner i en ny skarvsituation, hvor en art ikke længere er truet, men hvor myndighederne af princip fastholder en fredning?
Så ligger der et problem med olieforurening i Nordsøen.
Det er det, der truer fuglene i Danmark.
I bilag 3 i handlingsplanen i beslutningsforslaget står der, at vi skal forpligte os til, at spildevand bortskaffes i overensstemmelse med internationale regler.
Det må også gælde spildevand fra skibenes tømning af tanke.
Jeg er tilfreds med, at der i beslutningsforslaget er gjort plads til bæredygtig jagt, og jeg mener, at også danske jægere kan dække sig ind under begrebet, at jagten er baseret på en langvarig kulturel tradition.
Selv om vi er et moderne samfund, har vi altså langvarige kulturelle traditioner, som vi skal værne om.
Jeg synes, det er positivt, at der er gjort plads til økoturisme.
Jeg mener, at mulighed for skånsom turisme indgår som en naturlig del af oplysningsforpligtelsen, der ligger i beslutningsforslaget.
Økonomien i forslaget, de 100.000 kr., skræmmer ikke nogen.
Henriette Kjær (KF), 1998-04-15:
Da vores ordfører for dette lovforslag, fru Lene Espersen, ikke kan være til stede, vil jeg fremføre De Konservatives synspunkter.
Formålet med lovforslaget er at hæve afgiften på forskellige typer bekæmpelsesmidler.
Formålet er at reducere forbruget af bekæmpelsesmidler med 8-10 pct. som led i gennemførelsen af en samlet reduktion på 50 pct. i forhold til 1981-85-niveau.
Det Konservative Folkeparti er enig i, at brugen af bekæmpelsesmidler skal reduceres.
Vi mener dog, at vi først og fremmest skal bruge den nye teknologi til at udskifte de nuværende midler på markedet med mere miljøvenlige midler.
Med andre ord er forbruget i sig selv ikke en særlig god miljøindikator for, hvorledes bekæmpelsesmidler påvirker naturen.
Vi tager skarpt afstand fra, at man med miljøet som figenblad indleder endnu en afgiftsbølge, hvis formål er at fylde pengene i statskassen.
Det Konservative Folkeparti vil gerne medvirke til, at vi får nedbragt brugen af bekæmpelsesmidler, og derfor kan vi ikke acceptere, at man på miljøets bekostning indfører nye afgifter, der mangler miljømæssig effekt.
Af lovteksten fremgår, at hverken belastningsindeks, mængden af aktivt stof eller standarddosis kan bruges i stedet for regeringens afgiftsforhøjelse ud fra såvel miljømæssige som administrative betragtninger.
Det Konservative Folkeparti er ikke enig heri.
Det virker meget uovervejet at indføre en forhøjet afgift, der bl.a. har den konsekvens, at nye miljøvenlige midler bliver relativt endnu dyrere i forhold til de billigere, mere miljøbelastende stoffer.
Målet med afgiften er jo i princippet at tilgodese miljøet.
Det Konservative Folkeparti mener derfor, at der er god grund til at analysere den substitutionseffekt, en afgift har, såvel en afgift, som den af regeringen foreslåede, som en afgift, der i højere grad vægter miljøbelastningen, mængden af aktivt stof osv.
Vi er med andre ord enige i det oprindelige formål om at reducere bekæmpelsesmidlers belastning af miljøet og vil derfor ikke være med til at indføre en model, hvor vi skaber en negativ substitutionseffekt over for mere miljøbelastende stoffer.
Samtidig er vi betænkelige ved, at afgiftsprovenuet skal kanaliseres over i de dele af erhvervet, der ikke betaler afgift.
Jo hurtigere vi kan få godkendt nye, mere miljøvenlige stoffer til erstatning for de gamle, desto hurtigere når vi målet om at reducere den samlede belastning.
For at summere op er Det Konservative Folkeparti enig i målsætningen, men uenig med regeringen i den valgte model.
Vi vil under udvalgsbehandlingen arbejde for at sætte miljøbelastningen ind som en ufravigelig parameter.
Hugo Sørensen (S), 1998-04-15:
Forslaget til forhøjelse af afgift af bekæmpelsesmidler og visse punktafgifter omfatter midler til bekæmpelse af insekter, mider, snegle, utøj, regnorme og lignende laverestående dyr samt jordinfektionsmidler og midler til bekæmpelse af plantesygdomme, vækstregulerings- og afskrækningsmidler.
Efter lovforslaget forhøjes afgiften af bekæmpelsesmidler svarende til en fordobling af den nuværende afgift.
For midler til bekæmpelse af insekter m.v. foreslås afgiften forhøjet fra 27 til 35 pct. af detailprisen inkl. afgifter.
Det svarer til 54 pct. af detailprisen før afgift, mens der for midler til regulering af plantevækst og bekæmpelse af plantesygdomme m.v. foreslås en forhøjelse af afgifterne fra 13 til 25 pct. af detailprisen inkl. afgift, og det svarer til 33 pct. af detailprisen før afgift. Lovforslaget skal ses i sammenhæng med regeringens ønske om at iværksætte foranstaltninger til gavn for miljøet.
Alle bekæmpelsesmidler har imidlertid enten direkte eller indirekte effekt på miljøet.
Når bekæmpelsesmidlerne anvendes, spredes en del i miljøet og medfører forurening af jord, vand, luft såvel som skader på flora og fauna. Der er gennem de seneste år konstateret bekæmpelsesmiddelrester i både afgrøder, vandløb, søer, grundvand, jord og regnvand.
Pesticidhandlingsplanen fra 1986 har til formål at nedbringe forbruget af bekæmpelsesmidler samt lede forbruget over på midler, der er mindre farlige for sundheden og mindre farlige for miljø, for derigennem at beskytte mennesker, flora, fauna samt undgå skadevirkninger som følge af brugen af bekæmpelsesmidler.
I den gældende lovgivning søges reduktionen af forbruget
især nået via afgiftsinstrumentet.
Påvirkningen af forbruget i retning af mindre farlige midler sker især gennem godkendelsesprocedurerne for bekæmpelsesmidler.
Diverse former for uddannelse, oplysning og regulering medvirker endvidere til opnåelse af såvel reduktion i mængde som i farlighed.
Den foreslåede forhøjelse af afgifterne af bekæmpelsesmidler skønnes at kunne reducere forbruget af disse midler i en størrelsesorden på 8-10 pct. isoleret set.
Det er regeringens målsætning, at afgiften sammen med administrative reguleringer m.v., herunder støtte til mere økologisk jordbrug, skal reducere forbruget af bekæmpelsesmidler med 50 pct. sammenholdt med niveauet for 1981-85.
Dette merprovenu anvendes til finansiering af øgede udgifter til styrkelse af indsatsen for at reducere pesticidforbrug, øge omlægningen til økologisk jordbrug og øge forsknings- og overvågningsindsatsen på miljøområdet.
Fra 1998 er afsat i alt 70 mio. kr. til sådanne initiativer.
Forslaget indeholder også en ændring af overgangsordningen for den udvidelse af afgifter på flasker og dunke, der trådte i kraft her pr. 1. april 1998.
Med den foreslåede ændring godtgøres flaske-/dunkeafgiften for flasker og dunke, der er omfattet af bekæmpelsesmiddelafgiften.
Det skyldes, at emballageafgiften af flasker og dunke, der omfattes af bekæmpelsesmiddelafgiften, på grund af prismærkningssystemet for bekæmpelsesmidler ikke kan lægges på prisen, når det gælder de flasker og dunke, der allerede er ude i detailhandelen.
Svend Auken (S), 1998-04-15:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for den meget positive modtagelse.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-04-15:
Jeg kan sige, at vi i Kristeligt Folkeparti synes, det er en flot aftale, der er indgået her, og at vi selvfølgelig støtter, den bliver tiltrådt fra Danmarks side.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-04-15:
Fremskridtspartiet kan støtte beslutningsforslaget, der her er fremsat.
Beslutningsforslaget er udarbejdet inden for rammerne af Bonnkonventionen af 1979, som senere er tiltrådt af Danmark.
Jeg har ikke datoen, men det har vi.
I bemærkningerne står, at forslaget ingen betydning har for Danmark.
Der er nogle uvæsentlige ting, men som det har været nævnt fra en ordførers side, får vi nok at vide i udvalget, hvad det er.
I det store og hele kan Fremskridtspartiet gå ind for det.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-15:
Jeg kan afsløre, at også Enhedslisten både kan støtte Bonnkonventionen, og vi kan såmænd også støtte, at Danmark sørger for at få bragt forholdene i orden, så vi kan implementere den i Danmark, og derfor kan vi også fuldt ud støtte forslaget.
Vi vil dog gerne lige have klargjort, på hvilke præmisser EU deltager og med hvilken kompetence.
Det, der er vores udgangspunkt, er den nationale stillingtagen til, at vi implementerer Bonnkonventionens regelsæt i Danmark, og det kan vi støtte helt og fuldt.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-04-15:
Det er et smukt forslag, et gennemarbejdet forslag, og det handler om, at Folketinget skal ratificere en aftale om beskyttelse af afrikansk-eurasisk migrerende vandfugle.
De relativt kortfattede bemærkninger, der er faldet her, skyldes måske, at det er en genfremsættelse.
Vi vil bare give forslaget vores fulde tilslutning.
Sonja Albrink (CD), 1998-04-15:
Som tidligere ordførere har sagt, er det en genfremsættelse, og jeg kan sige, at CD's ordfører var positiv, sidste gang vi behandlede det forslag, og det er CD også denne gang, så vi kan støtte forslaget.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1998-04-15:
Med henvisning til, at der er underskrevet en aftale af 16. juni 1995, går Dansk Folkeparti ind for, at når man har underskrevet en aftale, skal man selvfølgelig også overholde den, når der er fornuft i den. Truede arter af både dyr og fugle har Dansk Folkepartis bevågenhed, så derfor ser vi på forslaget med en positiv holdning.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-15:
Da SF's ordfører på området ikke kan være til stede i øjeblikket,
skal jeg fremføre følgende: Der er tale om godkendelse af en aftale om at beskytte vandfugle inden for et område bestående af Grønland, Nordpolen, hele Europa, Mellemøsten og hele Afrika.
Det er en fremragende aftale, som SF absolut kan støtte.
Sagen giver anledning til at spørge, om vi fremover i større udstrækning skal bruge den type aftaler og konventioner som ramme for danske støtteprogrammer, når det gælder miljøbistand til MIKA-landene.
Det ville være ideelt i samarbejde mellem NGO'er hos os og i nogle af disse lande bl.a. om oplysning samt beskyttelse af opholdssteder.
Henrik Dam Kristensen (S), 1998-04-15:
Jeg vil sige til hr. Fransgaard, at der faktisk ikke er ret meget, jeg vil udelukke.
Heller ikke at en sådan sag har fundet sted.
Det kan jeg ikke.
Så det er umuligt at give et kvalificeret svar i Folketingssalen på noget, som overhovedet ikke er oplyst.
Der er ingen konkrete data om noget som helst.
Der er tilsyneladende en person, som har været udsat for et eller andet, og jeg kan ikke udelukke, at det godt kan være rigtigt.
Så det er rigtigt - jeg kan ikke udelukke det.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-04-15:
Det er rigtigt, at spørgsmålet er stillet ud fra en artikel, der var i Fiskeritidende den 2. april, men jeg vil da godt spørge ministeren, om han vil udelukke, at sådan noget har fundet sted, når det nu står i Fiskeritidende.
, hvad ministeren siger. Jeg synes, at det virkelig er noget, man bør tage op, når en fisker er bragt i havn og må deponere 150.000 kr., bare fordi der er mistanke om, at han har en forkert fangst i skibet, hvor det senere viser sig, at der ingen forkert fangst er, hvorefter han får sine penge tilbage igen minus 30.000 kr. i sagsomkostninger.
Jeg mener ikke, det er så vanskelig en sag, at ministeren ikke burde kunne svare på det.
Henrik Dam Kristensen (S), 1998-04-15:
Jeg må desværre indledningsvis sige, at det er lidt vanskeligt at svare på et spørgsmål, som udspringer af, at der er en person, som skriver et læserbrev i Fiskeritidende, som åbenbart ikke selv er involveret i noget med fiskeri, og som ikke nævner noget om, hvilken båd eller bådejer vi taler om.
Det er altså lidt vanskeligt at blive bedt om at give en kommentar her i Folketingssalen til noget, når jeg ikke har skyggen af chance for at vide, hvad det i realiteten handler om.
Jeg har forsøgt at kigge lidt på det og kan oplyse, at de norske fiskerimyndigheder over for Fiskeridirektoratet har oplyst, at der ikke er opbragt danske fartøjer i norsk zone i 1997.
De norske myndigheder har samtidig oplyst, at der var
et thyborønfartøj, der blev opbragt i 1996 på baggrund af mistanke om ulovligt bifangst.
De norske myndigheder har oplyst, at sagen senere er henlagt, og at bankgarantien er frigivet, uden at der blev stillet yderligere krav fra norske myndigheder, f.eks. om sagsomkostninger m.v. Så jeg må desværre afslutte med at sige, at når man tager sådan en enkeltstående sag, uden at vi har nogen mulighed for at vide, hvilken person, fartøj eller noget andet der er tale om, så giver det ikke ret mange muligheder for at give et tilfredsstillende svar.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-04-15:
»Hvad agter ministeren at gøre for, at fiskeskipperen, der er omtalt i artiklen på side 13 i Fiskeritidende den 2. april 1998 om kontrolchikane, får sine 30.000 kr., der er blevet fratrukket i sagsomkostninger, tilbage?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen på side 13 i Fiskeritidende af 2. april 1998 om kontrolchikane.
Inge Refshauge (DF), 1998-04-15:
Tak for svaret.
Næste gang skal jeg nok få det formuleret på en anden måde, men det glæder mig da, at justitsministeren har øje for de ting, der sker ude i samfundet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Jensen (S), 1998-04-15:
Ja, nu er det jo ikke det, spørgsmålet drejer sig om.
Hvis det havde været spørgsmålet om, hvordan jeg som justitsminister mener, politiet og myndighederne i øvrigt skal tilrettelægge indsatsen imod grupper i vores samfund - og det kan være grupper af anden etnisk oprindelse - hvordan vi skal løse de konfrontationer, de problemer, så var det jo et helt andet spørgsmål.
Spørgsmålet, som spørgeren har rejst her i dag, drejer sig om regelgrundlaget for at få indfødsret, og det er en helt anden sag.
Men jeg kan love spørgeren, at både jeg og også dansk politi er stærkt optaget af, hvordan vi kan undgå bandedannelser i vores samfund, også bandedannelser med baggrund i grupper i vores samfund, der har anden etnisk oprindelse.
Det har vi i øvrigt lagt et samlet forslag frem om fra regeringens side, og det er politiet i dag ved at udmønte.
Hvis det var det, spørgeren ønskede at drøfte med mig, så skulle man have stillet et andet spørgsmål end det om indfødsretsreglerne her i spørgetiden.
Inge Refshauge (DF), 1998-04-15:
Jamen jeg går ud fra, at ministeren kender til alle de sammenstød, der er rundt omkring i landet imellem de forskellige etniske grupper.
Vi har senest i Sønderborg haft nogle israelske sportsfolk, der måtte rejse hjem, fordi de ikke kunne være i fred for andengenerations arabere.
Det kan da ikke være rigtigt, vi skal finde os i, at de skal rive det israelske flag ned her i Danmark.
Jeg synes, at det er farligt, at vi bliver ved med at tage imod så mange forskellige etniske grupper.
Frank Jensen (S), 1998-04-15:
Som det fremgår af min besvarelse af det spørgsmål, vi lige har afsluttet, har Folketinget fastsat en række betingelser for opnåelse af dansk indfødsret, som foregår ved naturalisation, altså ved lov, der forelægges her i Folketinget.
Det drejer sig f.eks. om krav til ansøgernes sprogfærdigheder, krav de skal opfylde, hvis der er foregået eventuelle kriminelle forhold inden ansøgningen om dansk statsborgerskab, og også om restancer, som de har i forhold til det offentlige - altså en lang række krav, som er oplistet i det regelgrundlag, som anvendes af Justitsministeriets Indfødsretkontor og også, når sager forelægges i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Ansøgernes etniske baggrund tillægges i den forbindelse ikke nogen betydning, og personlig synes jeg også, at det ville være usmageligt at indføre en sådan forskelsbehandling.
Inge Refshauge (DF), 1998-04-15:
»Mener regeringen ikke, at det er et problem, at dansk indfødsret i disse år gives til så mange forskellige etniske grupper?«
Frank Jensen (S), 1998-04-15:
Nu er spørgeren jo nyvalgt til Folketinget og nyvalgt i Folketingets Indfødsretsudvalg, så det er helt forståeligt, at spørgeren endnu ikke helt har fået styr på, hvordan reglerne hænger sammen, når det drejer sig om indfødsretsområdet.
Derfor har jeg stor forståelse for, at vi skal besvare de spørgsmål, som er stillet af fru Inge Refshauge her i spørgetiden i dag.
Jeg må derfor starte med at slå fast, at Folketinget og kun Folketinget kan fastsætte og fastsætter krav og retningslinjer for at opnå dansk indfødsret; sådan er det jo også ifølge grundlovens bestemmelser, at dette område reguleres fuldt ud af Folketinget. Regeringens lovforslag om meddelelse af indfødsret bliver altså udarbejdet og fremsat i overensstemmelse med Folketingets ønsker og følger
naturligvis nøje de retningslinjer, som Folketinget har fastsat.
Derudover deltager regeringen i de løbende drøftelser om eventuelle ændringer på indfødsretsområdet.
Forårets drøftelser tager udgangspunkt i den dagsorden, som i januar måned blev vedtaget af alle Folketingets partier med undtagelse af Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti.
Derfor har jeg faktisk lidt svært ved at se, hvad fru Inge Refshauge vil med de spørgsmål, der er stillet i dag, ud over det at få styr på, hvordan regelgrundlaget er.
Men det kunne man jo få ved blot at læse på sagen.
Jeg synes også, at det er lidt underligt, at fru Inge Refshauge stiller dette og det efterfølgende spørgsmål netop på nuværende tidspunkt.
Vi har jo inden for de seneste par uger haft hele to førstebehandlinger af lovforslag om indfødsret, hvori der også er indgået debat om retningslinjer.
Den sidste debat fandt jo sted for ganske få timer siden, havde jeg nær sagt, men i hvert fald her i Folketingssalen i mødet i går.
Så der har altså været alle muligheder for både under debatten i går, og også i debatterne, der har været inden fru Inge Refshauge blev medlem af Folketinget, for at følge debatten og også deltage i den her i Folketingssalen.
Inge Refshauge (DF), 1998-04-15:
»Hvor længe vil regeringen fortsat anmode Folketinget om årligt at tildele 6.000-8.000 udenlandske statsborgere dansk indfødsret med de deraf følgende familiesammenføringer?«
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-04-15:
Tak for svaret.
Henrik Dam Kristensen (S), 1998-04-15:
Det er korrekt, kan jeg sige til hr. Ole M. Nielsen, at vi forhåbentlig er tæt på at kunne slå de sidste søm i i forhold til også at have en national strategi, når vi taler fiskeriforskning.
Jeg vil egentlig gerne benytte den her anledning til at sige, at den omtalte borgmester Knud Størup jo personlig kunne være med til at fremme dette.
Hvis man i den dialog, vi i øjeblikket har fra ministeriets side med Nordsøcentret, kunne sørge for, at de uafklarede spørgsmål, vi har, nød fremme, ja, så kunne den her proces også komme til at gå endnu hurtigere.
I de forhandlinger og drøftelser, der har været imellem Fødevareministeret og DIFTA, folkene omkring Nordsøcentret, har jeg klart tilkendegivet, at jeg ønsker, at der fortsat skal være aktivitet, også et aktivitetsniveau, der ligner det nuværende på Nordsøcentret.
Og jeg oplever lidt, at når vi kan få afklaret de spørgsmål, der er bl.a. omkring huslejestørrelse, som jo meget ligger i Nordsøcentret selv og dermed den kreds, der er omkring Nordsøcentret, ja, så er vi også tæt på at kunne skabe ro omkring centret som sådan og dermed også få vedtaget den nationale strategi omkring fiskeriforskning.
Det sidste ville også glæde mig.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-04-15:
På foranledning af Hirtshalsborgmesterens aktion i pressen de sidste par dage med henblik på at få en afklaring om forholdene omkring DIFTA, Fiskeriforskningsinstituttet på Nordsøcentret i Hirtshals, vil jeg spørge ministeren, om ikke det er korrekt, at den endelige afgørelse afventer vedtagelse af den fremtidige fiskeriforskningsstrategi, og at der ikke er grund til at frygte minimering af aktiviteterne på instituttet i Hirtshals.
Henrik Dam Kristensen (S), 1998-04-15:
Hvad angår det første spørgsmål om forbrugersikkerhed, vil jeg gerne slå fast, at det kan der ikke være nogen som helst tvivl om.
Det offentlige har en forpligtelse til og også et ansvar for at sikre, at f.eks. den salmonellatype, vi snakker meget om i øjeblikket, som hedder DT104, ikke er nogen risiko for forbrugeren.
De foranstaltninger, der er taget, betyder, at der ikke er nogen som helst form for risiko for forbrugerne.
Besætningerne er under offentligt tilsyn, der er sikret varmebehandling, osv. osv.
Lad mig lige i den forbindelse nævne, at jeg tror, at vi, der har interesseret os meget for salmonella, måske typisk kan 5, 6, 7, 8 af de latinske betegnelser for Salmonella.
De er ret svære at udtale mange af dem.
Jeg har til min skræk konstateret, at vi rent faktisk taler om, at der er 2.400 forskellige typer salmonella, så hvad er morgendagens salmonellaproblematik?
- bare for at sætte lys på, at der er brug for at få en afklaring på dette område.
Til det andet principielle spørgsmål er mit svar ja, for erhvervet har selvfølgelig nogle forpligtelser på det her
område, og de skal også udmøntes.
Det skal være en forsikringsordning, hvis det kan lade sig gøre; det skal jeg som sådan ikke her i dag gøre mig klog på. Men at erhvervet som sådan skal forpligtes, og at det også her vil være naturligt at tage indgangsvinkel i forhold til den risiko, man har i kraft af eksempelvis besætningsstørrelser, ja, det synes jeg helt umiddelbart er indlysende. Jeg gør opmærksom på, at vi har enkelte besætninger, som måtte nedslagtes, hvor omkostningerne for de offentlige kasser ligger i størrelsesordenen 20 mio. kr. - 20 mio. kr.! Så jeg synes, at den indgangsvinkel, at der skal være et risikomoment i forbindelse med måske meget store besætninger osv., er mig bestemt ikke fremmed. Hermed sluttede spørgsmålet.