Poul Nødgaard (DF), 2004-01-28:
Dansk Folkeparti mener, at regler om vejledende lokale folkeafstemninger vil være en afgørende styrkelse af demokratiet og rumme en tiltrængt modernisering af beslutningsprocesserne her i landet.
Den tid er jo for længst forbi, hvor politikerne kunne påberåbe sig en særlig viden eller større indsigt end den øvrige del af befolkningen. Vejledende folkeafstemninger vil føre til, at der opøves en større interesse og ansvarsfølelse i samfundsforhold.
Vælgerne opnår en direkte deltagelse i de politiske beslutninger og har al mulig grund til at engagere sig og diskutere på arbejdspladserne, i hjemmene og i nærmiljøet i øvrigt frem for passivt at måtte affinde sig med, at politikerne tiltager sig det ene initiativ og den ene beslutningsproces efter den anden.
Det kan i flere lande påvises, at oplysningskampagner forud for folkeafstemninger virker som en politisk debat og læreproces.
Erfaringer med folkeafstemninger i forbindelse med afgivelse af suverænitet til EU kender vi så godt som nogen her i landet, og det har virkelig også været en god læreproces, forhåbentlig også for det politiske system.
Den svigtende folkelige interesse for at deltage aktivt i partipolitisk arbejde er endnu et vigtigt argument for indførelsen af folkeafstemning ved initiativ og referendum.
Må jeg gøre opmærksom på, at i 1947 var 27 pct. af vælgerne medlemmer af et politisk parti, men i dag er det kun ca. 6 pct.
Faldet i medlemstallet i de politiske partier har efterhånden ført til, at kun en meget lille politisk elite deltager i den politiske beslutningsproces, hvilket yderligere forøger afstanden mellem de folkevalgte og befolkningen.
Jeg vil også godt lige nævne Magtudredningen, som der ligger mange tykke bøger om.
Den blev iværksat i 1997, den afsluttede som bekendt sit arbejde i 2003, og den pegede netop på, at folkeafstemning som politisk deltagelsesform er en virksom måde til at styrke forbindelsen mellem vælgerne og politikerne og dermed modernisere demokratiet.
Argumentet er netop, at det vil føre til en bedre overensstemmelse mellem borgerne og de folkevalgte, højnelse af den politiske debat, bedre legitimitet af de vedtagne beslutninger og så fremdeles. Endelig må man jo ikke have lov til at glemme, at den nuværende kommunale struktur nu har fungeret i 35 år, og hvem siger, at den nye reform ikke kommer til at virke i et lignende antal år, måske endda mere?
Derfor er det utrolig vigtigt, at de personer, der bliver omfattet af den, altså de lokale befolkninger, også bliver virkelig inddraget. Når jeg kommer rundtomkring til møder i landet, træffer jeg masser af folk, som jeg ikke tidligere har set komme til møder.
Det er folk, der er meget optaget af, hvor deres kommune skal høre til i fremtiden, og hvis man ser dagens udgave af en af landets førende aviser - jeg må måske nævne, at det er Politiken - kan den berette, at det breder sig som en steppebrand i kommunerne, at man vil have folkeafstemninger.
Jeg synes, det vil være et politisk fejlgreb af rang, såfremt man ikke efterkommer dette ønske, som næres landet over.
Der nærmest opfordres til at lave afstemninger og lave undersøgelser over, om man vil til den ene eller den anden side i forbindelse med en sammenlægningsproces.
Ja, 3 minutter er ikke lang tid.