runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2003-01-23:
Jeg og den konservative folketingsgruppe er selvfølgelig hundrede procent enige med formålet i de to forslag, vi behandler i dag, fra både Dansk Folkeparti og fra Socialdemokraterne. Man kan ikke lade være med at komme med et lille hjertesuk, for vi er jo stort set alle enige.
Vi ønsker et lovforslag imod indgrebet, så der kan straffes ikke alene i Danmark, som det har været muligt i generationer, men også i udlandet.
Men man kan så ærgre sig over, at der desværre var et flertal i dette Folketing, da den nuværende justitsminister som den allerførste af 179 folketingsmedlemmer samlede et antal af os andre og fremlagde et lovforslag, og det blev desværre stemt ned.
Der sidder heldigvis mange af dem, der stemte for det dengang.
Men det blev stemt ned.
Sådan er livet.
Der er heldigvis nogle, der bliver klogere, men tænk, så havde vi løst problemet for mange år siden.
Nu er det selvfølgelig utrolig vigtigt, at vi, når vi forhåbentlig alle er enige, også laver et lovforslag, som virker hundrede procent effektivt, således at vi virkelig får stoppet det, vi jo alle sammen vil.
For omskæring af kvinder - eller lad mig hellere sige piger, for det er jo piger, det typisk går ud over; det sker normalt lang tid, inden de bliver kvinder - er en barbarisk, ødelæggende og utrolig smertefuld handling, som i generationer har været en forbrydelse i Danmark.
I generationer har det været en forbrydelse her.
Men desværre har det været fuldt lovligt i et mindre antal lande, bl.a. nogle afrikanske lande.
Derfor kan de, der er ansvarlige for lemlæstelsen, altså dem, der gør det, eller dem, der opfordrer andre til at gøre det, ikke straffes, hvis de er bosiddende her i Danmark, hvis det bare sker i et af de lande, hvor det er lovligt.
Det er selvfølgelig hundrede procent uacceptabelt.
Det var det, den nuværende justitsminister rejste for mange år siden.
Det var det, Dansk Folkeparti fulgte op på for 6 eller 7 år siden, men blandt andre Socialdemokratiet stemte imod.
Hvor er det ærgerligt.
Men sådan er det.
Vi er nu glade for - i hvert fald den konservative folketingsgruppe og jeg - at justitsministeren nu har sat turbo på lovgivningen.
Loven er udformet.
Den er ude til høring, og i samme øjeblik den kommer tilbage fra høringen, kommer lovforslaget, altså i begyndelsen af marts.
Jeg håber, at alle andre i dette Folketing, ligesom vi Konservative, er indstillet på, at den lov skal vedtages, inden Folketinget går på sommerferie, så den kan træde i kraft inden sommerferien.
På den baggrund kan vi altså ikke støtte de to forslag, men vi støtter det forslag, der løser problemet.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-23:
Den konservative ordfører startede med at beskrive det her billede af total enighed eller af stor harmoni omkring opslutningen om det internationale politisamarbejde, og det ville have været anderledes for 10 og i hvert fald for 20 år siden.
Da ville man nok have været meget nervøs.
Jeg tror, jeg er fuldstændig enig med hr. Helge Adam Møller.
Jeg havde også hørt til dem, der ville have været nervøs for 20 år siden, og jeg var det bestemt også for 10 år siden.
Det er jo en af grundene til, at vi har gennemført en så tæt demokratisk kontrol af Europol-samarbejdet med nøje beskrivelser af, hvad man må og ikke må i forbindelse med efterforskning på hinandens område, med registeråbning osv. osv.
Det synes jeg vi skal være glade for at vi har fået gennemført, for det er jo sådan et mønstersamarbejde, kan man sige, fordi det er så velbeskrevet, og fordi grænserne er sat meget nøjagtigt.
Men så sagde hr. Helge Adam Møller, at om 20 år ville det måske være endnu mere anderledes, så ville vi måske være helt trygge.
Jeg er lidt utryg ved den formulering, hr. Helge Adam Møller kommer med, for hvad betyder det egentlig, hvad er det, hr. Helge Adam Møller kan se for sig på politisamarbejdsområdet, som udvikler sig så meget, at det er helt anderledes om 20 år, end det er nu?
Nu skal jeg jo ikke stå her og forsvare regeringens fremsættelse af lovforslag eller noget som helst andet, men jeg vil bare sige, at det da er Folketingets pligt, når man bliver stillet over for et lovforslag fra en minister, at gå i dybden med arbejdet, stille spørgsmål i udvalget, tage nogle seriøse debatter om det.
Det er jo deri, den demokratiske kontrol ligger.
Det er vores ansvar, og det skal vi da tage alvorligt.
Det er da vores opgave som parlamentarikere at sørge for, at der er et grundigt arbejde, før man stemmer om et lovforslag.
Hvad angår den parlamentariske kontrol efterfølgende, er det da også vores pligt at drage den ansvarlige minister til ansvar, og deraf følger det bl.a. at rejse forespørgselsdebatter, og det betyder også at tage ministeren i samråd i udvalget og sørge for, at ministeren bliver holdt op på sit ansvar, når først loven er vedtaget og skal træde i kraft og gennemføres i praksis.
Så jeg kan ikke se andet, end at det er Folketinget, der skal tage det ansvar alvorligt og gennemføre det i praksis, og det har vi alle muligheder for.
Per Dalgaard (DF), 2003-01-23:
Til fru Anne Baastrup: Jeg beklager, at jeg ikke har set den aftale, der blev lavet i går.
Jeg skulle tidligere af sted, så jeg har ikke set den, det beklager jeg meget, og derfor har jeg ikke kendt indholdet af den.
Havde jeg gjort det, ville vi selvfølgelig på gruppemødet i dag have drøftet den og have afklaret vores holdning til den.
Til hr. Helge Adam Møller med hensyn til kontrol og parkeringer og køer helt op til Haderslev, og jeg ved ikke hvad: Var der også køer helt op til Haderslev, dengang vi ikke havde Schengenaftalen, dengang vi havde grænsekontrollen?
Det kan jeg i hvert fald ikke erindre der var.
Og undersøgelse af hvert eneste bagagerum og hver eneste passagers pas tror jeg i øvrigt heller ikke fandt sted, dengang vi ikke havde Schengen og åbne grænser.
Og til fru Elisabeth Arnold
: Selvfølgelig er vi interesseret i det politimæssige samarbejde på tværs af grænserne, det er jo piskende nødvendigt i denne tid med den internationalisering af kriminaliteten, der er, og specielt med terrorbekæmpelsen. Til hr. Per Kaalund omkring Øresundsbroen: Det er muligt, det forholder sig sådan, som hr. Per Kaalund siger, og det lyder lidt besynderligt, lidt besværligt, at man skal køre frem og tilbage osv. for at afklare nogle ting.
Jeg beklager, at jeg ikke konkret har haft de skrivelser foran mig og læst dem, det beklager jeg meget.
Per Kaalund (S), 2003-01-23:
Det skal også være en kommentar til Øresundssamarbejdet og Dansk Folkepartis holdning til det.
Det, Dansk Folkeparti sagde ved vedtagelsen af den aftale, vi indgik med svenskerne, var, at svensk politi ikke måtte operere på dansk grund.
De må køre til Kastrup, vende rundt og køre tilbage.
Så skal man sende en dansk politivogn fra dansk side, det vil sige typisk fra Tårnby eller København, over Øresundsbroen, runde i Malmø og så køre tilbage på den danske halvdel, og så må de deltage i politiarbejdet på det sted dér.
Det var så tåbeligt, for at sige det lige ud, at det selvfølgelig resulterer i en klar aftale mellem dansk og svensk politi om fælles patruljering på Øresundsbroen; man kan godt blive lidt for fanatisk i det her med landegrænser.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-23:
Det er helt utroligt at høre en ordfører fra et parti gentagne gange stille sig op og sige: Det har jeg ingen anelse om, det ved jeg ikke noget om, om hans eget partis holdning til forskellige ting, der er vedtaget her i Folketinget.
Om samarbejdet mellem Danmark og Sverige på Øresundsbroen kan jeg fortælle, at det var, fordi aftalen indebar, at svensk politi måtte bevæge sig ind på dansk grund.
Det vil sige, at svensk politi, som forfulgte en bankrøver fra Malmø, måtte have lov til at forfølge ham hele vejen over broen uden at skulle standses af en bom midt på broen, fordi der var dansk-svensk grænsekontrol dér.
Af den grund var Dansk Folkeparti imod. Og grunden til, at Norge gerne ville være med i Schengenaftalen, var, at hvis de ikke var med i Schengenaftalen, skulle de bygge en ydre grænse hele vejen op igennem den skandinaviske halvø, fordi man dér skulle have den grænsekontrol, hvis betydning for samfærdselen mellem landene hr. Helge Adam Møller beskrev så levende.
Så hvis hr. Per Dalgaard ikke selv vil gå hjem og læse på lektierne, før han holder en ordførertale på sit partis vegne, så kan vi andre fortælle ham, hvad det er, han skal mene.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-23:
For flere dage siden sendte jeg et forslag til vedtagelse til hr. Per Dalgaard, og det plejer at være sådan, når man forbereder en forespørgsel, at man tager kontakt omkring et eventuelt forslag til vedtagelse, specielt fordi det jo har ligget hos hr. Per Dalgaard et par dage.
Så kom der et forslag i går, og det kan jeg forstå at hr. Per Dalgaard ikke har set.
Men jeg vil godt spørge endnu en gang: Hvad har hr. Per Dalgaard imod, at der kommer en årlig redegørelse vedrørende kriminalitetsbekæmpelse, herunder internationalt politisamarbejde? Hvad har hr. Per Dalgaard imod, at ministeren pålægges at arbejde for demokratisk kontrol i de forskellige typer af internationalt politisamarbejde?
Jeg vil sige, at jeg forstår ikke hr. Per Dalgaards afvisning af det her forslag til vedtagelse.
Helge Adam Møller (KF), 2003-01-23:
På mange områder er jeg normalt enig med hr. Per Dalgaard.
Men lige netop med hensyn til denne her vedtagelse om, at vi skulle gå ud af Schengensamarbejdet og indføre grænsekontrol, der må jeg sige, at ja, det kunne være charmerende at prøve en uge, og så er jeg sikker på, at Dansk Folkeparti ville have en anden holdning - det er faktisk hr. Per Dalgaard, jeg snakker til - for Schengensamarbejdet er jo i virkeligheden bare at indføre det samarbejde, som vi har haft mellem de nordiske lande siden 1950. Vi har altså kunnet rejse frit til Sverige og fra Sverige til Norge og til Finland uden at vise pas, og uden at hver enkelt skulle have kontrolleret bagagerummet. Hvis man indfører det, hr. Per Dalgaard foreslår, så ville vi være det eneste nordiske land, vi ville være det eneste vesteuropæiske land, vi ville også være det eneste land af de østeuropæiske.
Og alle de 15.000 biler, der en varm sommersøndag kører over grænsen nede ved Kruså, ville danne køer helt op til Haderslev.
Vi ville jo blive en ydre grænse, og så har vi et krav fra de øvrige lande om, at vi skal kontrollere hver eneste bil, hver eneste fører, hver eneste passagerer, hvert eneste bagagerum.
Er det det, Dansk Folkeparti ønsker?
Seks timers ventetid for at komme over ved Kruså?
Per Dalgaard (DF), 2003-01-23:
Til fru Elisabeth Arnold med hensyn til Dansk Folkepartis modstand mod politisamarbejdet på Øresundsbroen: Jeg bliver simpelt hen svar skyldig, for jeg ved ikke hvorfor; det kan måske have været i den tidligere samling, det ved jeg ikke helt.
Jeg kender desværre intet til det, jeg ville gerne have svaret på det, hvis jeg kunne.
Fru Anne Baastrup: Nu kan jeg ikke engang se, hvad jeg selv har skrevet her.
Til hr. Per Kaalund om øget kriminalitet og hvorfor Norge og Island vil tilslutte sig Schengenaftalen: Det ved jeg faktisk ikke, hvorfor de vil, det har jeg ingen anelse om. Med hensyn til de nye østeuropæiske lande, som kommer med i EU, ja så medfører det netop et kæmpe problem, i og med at de lange grænser, de har mod øst, selvfølgelig skal bevogtes yderligere.
Det bliver en kæmpe opgave, må vi nok sige. Om det så igen vil medføre yderligere øget kriminalitet, vil tiden vise.
Men jeg mener stadig væk, at den bedste beskyttelse, vi kunne få her mod den øgede kriminalitet, som hr. Per Kaalund også medgiver har fundet sted, vil være at genindføre grænsekontrollen i Danmark.
Per Kaalund (S), 2003-01-23:
Jeg synes stadig væk, hr. Per Dalgaard skylder os svar på den øgede kriminalitet, som skulle skyldes Schengen, men det kan jo så komme i nogle kommende vurderinger.
Men jeg kunne godt tænke mig at kende hr. Per Dalgaards opfattelse af, at to ikke-EU-lande som Norge og Island tilslutter sig Schengensamarbejdet, fordi de gerne vil være med, og fordi de ser en fordel ved det osv.
Det er jo ret fantastisk ud fra de synspunkter, som hr. Per Dalgaard kommer med.
Endelig er der spørgsmålene om åbningen mod Øst- og Centraleuropa.
Jeg medgiver, at der er kommet kriminalitet også fra de kanter.
Men samtidig er disse lande nu potentielle medlemmer af EU.
De bliver optaget i løbet af få år og kommer dermed også med i Europolsamarbejdet og
sandsynligvis også i Schengensamarbejdet på sigt.
Det vil sige, at bekæmpelsen af denne kriminalitet vil blive kraftigt øget og forstærket ved denne tilslutning.
Endelig kunne man jo spørge om, hvad f.eks. kriminelle elementer fra landene på Balkan har at gøre med Schengenaftalen.
Det mener jeg også er konstateret rundtomkring i de vesteuropæiske lande, og overhovedet globaliseringen i det hele taget.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-23:
Det er måske lidt underligt, at Dansk Folkepartis ordfører ikke på nuværende tidspunkt kan sige, hvordan man vil forholde sig til vores forslag til vedtagelse i og med, at hr. Per Dalgaard jo har fået det udleveret i går.
Men det, jeg så bare vil præcisere, er: For det første skal der være en årlig orientering til Folketinget om udviklingen af det internationale samarbejde om kriminalitetsbekæmpelse.
For det andet fremhæver vi betydningen af den demokratiske kontrol.
Hvad har
Dansk Folkeparti imod de to elementer
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-23:
Jeg vil godt gå tilbage til grænselukningerne og det internationale politisamarbejde.
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Per Dalgaards partis opførsel i disse forskellige sager.
Kan hr. Per Dalgaard forklare, hvorfor Dansk Folkeparti som det eneste parti i Folketinget stemte imod en aftale mellem Danmark og Sverige om politisamarbejde på Øresundsbroen?
Ikke engang så enkel en aftale mellem så nært beslægtet et land som Sverige, hvor man skulle have et politisamarbejde på Øresundsbroen, kunne Dansk Folkeparti tiltræde.
Kan hr. Per Dalgaard give os en god og fornuftig forklaring på det?
Per Dalgaard (DF), 2003-01-23:
Først til fru Anne Baastrup
med hensyn til, hvordan vi forholder os til det forslag til vedtagelse, der er fremsat af regeringen, Det Radikale Venstre og SF: Jeg bliver måske svar skyldig, men jeg vil gætte på, at vi undlader at stemme.
Fru Elisabeth Arnold spørger til det politimæssige samarbejde og om, hvorvidt det så ikke skal finde sted i forbindelse med genindførelse af f.eks. grænsekontrollen.
Vi er udmærket klar over, at det politimæssige samarbejde er en nødvendighed i denne verden, hvor kriminelle jo ikke ser på grænserne.
Man kan jo aldrig nogen sinde sige hundrede procent, at det er den ikke, eller det er den, for verden udvikler sig også, uanset om der er en Schengenaftale eller ej.
Men jeg mener helt bestemt, vi kan se, at f.eks. de bander, der render rundt i storbyerne og laver lommetyverier, har vi ikke haft nogen af før.
De indbrud, vi har i villaer i forstæder til storbyerne, hvor det ifølge politiets egne udsagn også er østeuropæiske bander, der huserer, har vi heller aldrig haft før.
Så jeg mener nok, at de åbne grænser har medført en øget kriminalitet i landet.
Per Kaalund (S), 2003-01-23:
Det er dog en fantastisk påstand fra hr. Per Dalgaards side, der fremsættes i dag, at Danmarks deltagelse i Schengen skulle have medført en stærkt øget kriminalitet i Danmark.
Så må jeg jo gøre opmærksom på, at Schengensamarbejdet har været i funktion i adskillige år, før Danmark tiltrådte de aftaler.
Det gælder bl.a. åbne grænser mellem Tyskland, Frankrig, Holland, Belgien, Italien osv.
Hvorfor er kriminalitet steget i disse lande, samtidig med at Danmark indtræder i Schengen?
Det lyder helt usandsynligt.
Og hvad med den nordiske pasfrihed og åbne grænser nu i mere end 50 år?
Der er også øget kriminalitet i de områder.
Det har jo intet med Schengenaftalen at gøre.
Tværtimod har Schengensamarbejdet vel nok styrket opklaringsarbejdet og kontrolarbejdet på forskellig vis i samarbejde med Europol.
Jeg synes, at hr. Per Dalgaard skylder Folketinget at komme med noget dokumentation for de meget, efter min opfattelse, vilde påstande.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-23:
Det kan da ikke være meningen, at man tror, at bare fordi man genindfører grænsekontrollen, så forekommer der ikke mere grænseoverskridende kriminalitet, og så behøver man ikke at have noget politisamarbejde.
Helge Adam Møller (KF), 2003-01-23:
Hr. Per Dalgaard har hundrede procent ret i, at for 4-5 år siden var der ikke det med køerne, og hvert bagagerum blev ikke åbnet.
Forskellen er jo, at stort set hele Europa inklusive de øvrige nordiske lande er, ligesom vi er, med i Schengensamarbejdet.
Hvis vi nu træder ud, så vil vi være det eneste af alle disse lande, der gør det.
Og der har de øvrige lande forpligtet sig til, at når man kommer ind i Schengenområdet, og det vil det så være, hvis man kommer ind
i Danmark, så skal man gennemgå denne kæmpestore kontrol.
Det er også derfor, vi har bygget Københavns Lufthavn om.
Så længe vi rejser inden for EU, rejser vi jo stort set uden problemer, så kan man rejse rundt fra Frankrig til Tyskland, til Holland, til Belgien uden at blive tjekket.
Men hvis man pludselig skal til Japan eller USA, så går man gennem det store tjek.
Danmark vil altså blive en ydre grænse, og det er derfor, det vil blive 10 gange så omfattende, som det var for 4-5 år siden.
Var det bare ligesom dengang, så ville der sådan set ikke være de store tekniske problemer inden for det område, men det bliver der altså desværre. Det er derfor, jeg siger, at det efter min mening er urealistisk, at befolkningen vil rejse sig i oprør, og det ved jeg at hr. Per Dalgaard ikke vil ønske, ikke for hans parti i hvert fald.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Jeg er fuldstændig enig med fru Elisabeth Arnold i, at det er Folketingets pligt at gøre det.
Det, jeg er bekymret for, er, hvorvidt Folketinget gør det, for det har der ikke været meget der har tydet på hidtil.
Jeg vil sige, at når regeringen mener at kunne slippe af sted med at fremsætte et forslag, hvor der ikke er én eneste begrundelse for forslaget, så er det altså udtryk for, at man forventer, at det kan man slippe af sted med.
Så er der heldigvis nogle, der siger noget til det, men nu må vi se, om det ikke bare bliver vedtaget uændret.
Så siger fru Elisabeth Arnold, at vi jo kan rejse forespørgsler og stille spørgsmål til den ansvarlige minister og kalde ministeren i samråd.
Men hvem er den ansvarlige minister?
Hvis vi er utilfredse med nogle af de oplysninger, der flyder rundt i Schengensystemet, hvis vi f.eks. er utilfredse med, at statsborgere ikke får lov til at rejse fra Rostock, når de vil op at demonstrere i København, hvad er det så for en ansvarlig minister, vi skal stille til ansvar?
Når det er danske statsborgere, der ikke får lov til at rejse til Island, er det den islandske minister.
Hvordan skal vi stille den minister til ansvar, hvis ikke vi er med til at lave nogle konkrete regler, der sikrer, at der er den kontrol med det, der foregår, og sikrer nogle meget snævre rammer for, hvad der kan foretages?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-23:
Til hr. Helge Adam Møller
to ting omkring det her med Schengen og grænsekontrol.
For det første: Er det ikke rigtigt, at hvis man genindfører grænsekontrol eksempelvis mellem Danmark og Tyskland, så skal den kontrol, der rent faktisk skal laves, fordi Danmark så bliver et ydre Schengenland i forhold til Tyskland, afpasses efter den risiko, der er ved en kriminel indvandring fra Danmark til Tyskland? Og det er det, der afgør, hvad det er for en type kontrol, Tyskland skal iværksætte, af folk, der rejser fra Danmark til Tyskland, og ikke en eller anden skematisk gennemgang af alle bagagerum eller lignende, som hr. Helge Adam Møller forsøger at give udtryk for her tidligere i et spørgsmål til hr. Per Dalgaard.
Den anden ting, jeg godt vil spørge hr. Helge Adam Møller om i forhold til grænsekontrollen,
er: Er der ikke noget paradoksalt ved, at det er fuldstændig illusorisk at tro, at man kan have en effektiv grænsekontrol afpasset, så den fungerer gnidningsfrit mellem eksempelvis Danmark og Tyskland, den lille stump jord, hvor vi er landfast til Europa, hvorimod hr. Helge Adam Møller åbenbart mener, at hele vejen ned igennem Europa fra nord til syd, det meget, meget store areal, er det helt naturligt, at man har en god grænsekontrol, der virkelig kan fungere og sikre, at der ikke kan komme kriminelle ind udefra?
Det må være konsekvensen af, at de ydre grænser i Schengen efter hr. Helge Adam Møllers opfattelse er så sikre, at vi ikke får kriminalitet - ekstra kriminalitet - ind i Schengenområdet.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Når der bliver fremsat et lovforslag om øget bemyndigelse til politiet og ikke kun dansk politi, men også udenlandsk politi, uden en eneste begrundelse for, at man ønsker en sådan udvidet bemyndigelse, er det altså svært at se andet, end at der fra Justitsministeriets side og regeringens side bliver lagt op til, at Folketinget skal fungere som gummistempel.
Så er jeg enig i, at selvfølgelig foregår der en udvalgsbehandling, men det, at der er en udvalgsbehandling, er altså ikke det samme som, at vi så også får den demokratiske kontrol.
For den demokratiske kontrol består ikke kun i, at vi vedtager at give politiet nogle bemyndigelser.
Der skal altså også, når politiet har fået de bemyndigelser, være en kontrol med, hvordan de så bruger de bemyndigelser.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-23:
Jeg må stærkt anholde, at fru Line Barfod kalder Folketingets behandling af Schengenlovgivningen for gummistempling.
Det er der altså ikke tale om.
Vi har gennem mange år haft nogle særdeles grundige behandlinger af Schengenreglerne her i Folketingssalen ved utallige debatter bl.a. rejst af Enhedslisten, og det skal de sandelig have tak for.
Men vi har haft masser af debatter om Europolsamarbejdet, og vi har haft meget grundig gennemgang af reglerne både i Retsudvalget og i Folketingets Europaudvalg.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Først til hr. Per Dalgaard: Jeg skal beklage, at jeg ikke fik sagt det tydeligt nok før.
Vi går ind for at nedlægge Schengen, men vi mener ikke, at der skal oprettes en ny fuldstændig grænsekontrol.
Vi mener, man skal have mulighed for at bevæge sig frit, og derfor kan vi ikke stemme for Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
Men for os at se
består demokratisk kontrol altså ikke i, at parlamenterne laver en gummistempling af en udvidelse af et politisamarbejde, uden at der er en kontrol med, hvordan det politisamarbejde reelt bliver udført, uden at det er afgjort, hvor man klager henne.
Alle de her mange politifolk, der arbejder på tværs af grænserne, arbejder i Multi-Task Force osv., hvor klager man?
Efter hvilke regler skal det foregå?
Alle de oplysninger, der flyder frit rundt mellem politimyndighederne i de forskellige lande, hvor er den demokratiske kontrol med det?
I Danmark har vi en rimelig veludviklet kontrol.
Man kan diskutere, om den er helt god nok, det gør vi i forbindelse med Tilst-sagen og andet, men der er en rimelig veludviklet kontrol.
Men omkring alt det, der foregår på EU-plan, er der ikke den samme kontrol og den samme bevågenhed og den samme demokratiske debat, som der er i forhold til Danmark og de øvrige nordiske lande.
Når vi ser eksempler som det i Italien på, hvordan italiensk politi opfører sig, er det altså ikke særlig betryggende, at det ligger til grund.
Vi mangler at få svar på, hvad det betød for de italienske statsborgere, der blev arresteret her under topmødet i København med henvisning til, at man skulle udveksle oplysninger med italiensk politi.
Hvad var det for oplysninger, man eventuelt havde fået fra italiensk politi, og kan man overhovedet fæste nogen lid til det?
Vi mangler at få hele den del af det.
Per Dalgaard (DF), 2003-01-23:
Jeg vil spørge fru Line Barfod, hvordan hun forholder sig til det forslag til vedtagelse, Dansk Folkeparti har fremsat.
Så kan jeg samtidig informere om, at vi undlader at stemme til det forslag, som fru Elisabeth Arnold har fremsat, og det skyldes selvfølgelig, at vi har fremsat vores eget forslag.