Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Studerende i Danmark har generelt gode økonomiske vilkår.
Mange studerende har selvfølgelig relativt lave indkomster sammenlignet med lønmodtagere på arbejdsmarkedet.
Til gengæld vil mange studerende, efter at uddannelsen er afsluttet, ligge i den højere ende indkomstmæssigt.
Lav indkomst er således et overgangsfænomen for studerende.
De unge skal have rimelige økonomiske vilkår, mens de er under uddannelse.
Samfundet skal give en økonomisk håndsrækning til de unge, så de har mulighed for at gennemføre deres uddannelse, og det er det, vi gør i Danmark.
Danmark er et af de lande i verden, hvor der anvendes flest ressourcer på uddannelse og uddannelsesstøtte.
Det betyder, at de unge gratis har adgang til gode uddannelser helt fra grundskolen, til erhvervsrettede og videregående uddannelser.
Og jeg kan oplyse, at samlet set ydes i Danmark overførsler til uddannelse svarende til 1,6 pct. af bruttonationalproduktet.
Det er den højeste andel af samtlige OECD-lande.
Samtidig ydes i Danmark en stor andel af uddannelsesstøtten som stipendium.
I Danmark udgør SU-stipendiet 66 pct. af den samlede uddannelsesstøtte for en udeboende studerende på en videregående uddannelse.
I Sverige er stipendieandelen af studiestøtte 34 pct., og i Norge er stipendieandelen 40 pct., resten ydes som lån.
Hvis man ser på de studerendes samlede indkomst, dvs. løn og overførsler tilsammen, har de studerende oplevet en reallønsfremgang i de senere år.
Den gennemsnitlige disponible realindkomst for udeboende studerende er vokset med 7 pct. fra 1994 til 2001.
Udover dette har de studerende mulighed for at optage studielån på fordelagtige vilkår.
Hertil kommer, at vi nu i forbindelse med finanslovaftalen for 2004 har aftalt, at studerende med handicap ydes et tillæg på 5.771 kr. pr. måned svarende til, hvad studerende må tjene ved siden af SU'en.
Det vil betyde, at studerende med handicap nu får økonomisk mulighed for på lige fod med andre studerende at vælge uddannelse efter interesse.
Handicaporganisationerne har udtrykt et stort ønske om, at studerende med handicap får bedre økonomisk mulighed for at gennemføre en uddannelse på SU, og regeringen er derfor meget tilfreds med, at det lykkedes at sikre ekstra SU til studerende med handicap.
Regeringen har i sin boligpakke »Flere boliger«
Der er over 5 år afsat næsten 1 mia. kr. alene til boliger til unge under uddannelse.
Taksterne i den lokale og regionale kollektive trafik fastsættes af de regionale myndigheder.
Prisstigningerne i den kollektive trafik slår ikke fuldt igennem for studerende, idet de tilgodeses med befordringsgodtgørelse for elever ved ungdomsuddannelserne og befordringsrabat for studerende ved videregående uddannelser.
For studerende ved videregående uddannelser vil staten således ofte betale 65 pct. af stigningen.
I forbindelse med finansloven for 2003 er det takstnedsættelsestilskud, der blev indført i 1997, krone for krone omprioriteret til fornyelse af jernbanenettet.
Og det, vi kan konstatere, er, at stat, amter og kommuner i dag yder et årligt tilskud til kollektiv trafik på ca. 9,5 mia. kr.
Der er ikke brugerbetaling for kernen i det offentlige uddannelsessystem, dvs. folkeskole, gymnasiale uddannelser, erhvervsuddannelser og videregående uddannelser.
For studerende på SU i det ordinære uddannelsessystem er der altså ingen deltagerbetaling.
Regeringen ønsker, at ressourcerne til uddannelse fokuseres i retning af kompetencegivende uddannelse, og at de forskellige uddannelsesudbydere stilles konkurrencemæssigt lige.
For at nå disse mål er deltagerbetaling øget på nogle fag på voksenuddannelsescentrene, aftenskoler og arbejdsmarkedsuddannelser.
Men samtidig er efterspørgselsstyring kombineret med differentieret deltagerbetaling en enkel og ubureaukratisk metode til at kombinere efterspørgslen med udbuddet af uddannelse, hvor det samtidig sikres, at højt prioriterede fagområder og deltagergrupper helt eller delvis friholdes for deltagerbetaling.
På voksenuddannelsescentrene er der således ikke ændret på betalingsforholdene for studerende på SU, hvor der ydes tilskud på op til 85 pct. af deltagerbetalingen.
Endvidere er der fortsat ikke deltagerbetaling for personer, der modtager statens voksenuddannelsesstøtte, for ledige, der tager fag som led i en handlingsplan, eller for personer på revalidering.
Og alle, som tager en fuld hf-eksamen eller en adgangsgivende fagpakke, kan få deltagerbetaling tilbagebetalt.
Hertil kommer, at en række af de uddannelser, der er direkte rettet mod kortuddannede, bl.a. grunduddannelse og voksen- og social- og sundhedsuddannelserne, er friholdt for deltagerbetaling.
SF forsøger at tegne et billede af nedskæringer over for de studerende, men det er ikke tilfældet.
Der har samlet set aldrig været anvist flere ressourcer end nu.
Og den unge generation kan se frem til større velfærd og velstand end tidligere generationer.