runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-10-24:
Men jeg bliver nødt til lige at vende tilbage til spørgsmålet, for det er jo interessant, at hvis man ser på statistikken, kan man se, at der jo er en lang række mennesker, som ikke indgår i den her statistik, nemlig de, der, for at kunne gifte sig med den, de har lyst til at gifte sig med, har været tvunget til at tage til udlandet og blive gift.
Er det ikke korrekt, at man i virkeligheden på baggrund af de her tal ikke kan sige noget som helst om, hvordan det har virket for mennesker i almindelighed, med hensyn til hvem det er, de gifter sig med, hvor det er, de gifter sig, og hvornår de gifter sig?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Nej, den kan godt sige noget om, hvornår man gifter sig.
Og den kan sige det, at der er sket et markant skift, og at det mønster – at man tidligere med indvandrerbaggrund og som efterkommer stadig væk hentede en ægtefælle i hjemlandet – er blevet brudt, og at de personer nu i langt højere grad finder deres ægtefælle i Danmark.
I slutningen af 1990’erne og ved indgangen til år 2000 var det familiesammenfø ringsmønster et problem, og det var især borgmestre på Vestegnen, som råbte op og sagde: Vi kan ikke løfte den her opgave længere, det er for voldsomt.
Det var et problem, og det er nu faktisk lykkedes at få styr på den indvandring, få ændret det ægteskabsmønster, og formålet har jo været at sikre et meget bedre grundlag for, at vi kan håndtere integrationen i Danmark, så vi kan sikre, at integrationen lykkes i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-10-24:
Jeg vil endnu en gang takke ministeren for den store ærlighed, der bliver udvist i dag.
Nu ved vi altså, at man ikke ved noget om, hvor mange der er i landflygtighed, man ved ikke noget om, hvorvidt der er færre tvangsægteskaber, og jeg går ud fra, at ministeren med sit svar bekræfter, at ændringen i ægteskabsmønsteret, så folk gifter sig med danskere, hvor vi går ud fra, at der ikke er tale om tvangsægteskab, kun har betydet en stigning på omkring 100 mennesker.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Det, hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, er, at 24-års-reglen ikke duer, for den forhindrer ikke et tvangsægteskab mellem to, der bor i Danmark.
Men det har regeringen heller aldrig påstået at den kunne forhindre, og det er jo derfor, der er taget alle de andre initiativer: fordi vi skal bekæmpe tvangsægteskaber.
Vi skal sørge for, at der er hjælp og støtte til de unge, så de kan sætte sig imod tvangsægteskaber.
De skal have hjælp og støtte til det, men vi har da aldrig nogen sinde påstået, at 24-årsreglen, der handler om familiesammenføring med nogle, der kommer fra udlandet, vil forhindre og kan forhindre tvangsægteskaber mellem to, der bor i Danmark.
Her er det jo nogle helt andre redskaber, der skal til.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-10-24:
Det er selvfølgelig meget fint, at vi kan se et ændret mønster, og der kan også godt være positive elementer i det, hvilket hr. Morten Østergaard allerede har påpeget.
Hvis vi ser på den statistik, som er offentliggjort i dag, og som vist i øvrigt er en gammel statistik, er det sådan, at i 2005 giftede ca. 100 flere sig med danskere end i 2001 – ca. 100 personer!
Det er forskellen, og det fald, vi ser i antallet af folk fra udlandet, man gifter sig med, er primært blandt efterkommere af herboende indvandrere.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Ja, det kan man, for vi har bl.a. set, at de unge med indvandrerbaggrund gifter sig senere.
Det giver dem rum til at få en uddannelse og få større modenhed, så de forhåbentlig selv kan beslutte, hvem de vil gifte sig med, og vi kan klart og tydeligt se, at ægteskabsmønsteret er ændret, så man nu i langt højere grad finder sin ægtefælle her i Danmark.
Jeg hørte i øvrigt også hr. Morten Østergaard sige, at det er godt for integrationen.
Ja, det er det, og vi kan klart og tydeligt sige, at 24-årsreglen uden tvivl er et element her, for ellers var det ikke sket.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-10-24:
Jeg vil gerne takke integrationsministeren for at have været hudløst ærlig her i dag.
Vi har ikke noget overblik over, hvor mange der lever i landflygtighed på grund af 24-årsreglen; vi har ikke noget overblik over, om der indgås færre tvangsægteskaber på grund af 24-års-reglen, og når man ikke har det, kan man så i virkeligheden sige særlig meget interessant om 24-års-reglen?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et klart svar fra ministeren på, når hun nu allerede har svaret så venligt og afvisende på de to første spørgsmål.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Man må altså sige, at de tal, vi har nu, viser, at udlændingepolitikken og stramningen af familiesammenføringer har haft en effekt.
Vi har i dag fået meget mere styr på indvandringen, og formålet fra regeringens side med det var, at vi kunne få et bedre grundlag for at sikre en bedre integration.
Jeg mener også, man må kunne se ud af disse tal, at det er uomtvisteligt.
Men hvorvidt vi kan få et reelt billede af tvangsægteskaber i Danmark, synes jeg vi skal tage en rent teknisk diskussion om.
Den tror jeg ikke er velegnet her, men jeg vil blot sige, at 24-års-reglen jo ikke er det eneste redskab, regeringen har sikret for at bekæmpe og forhindre tvangsægteskaber.
Vi har jo netop været med til at indføre en styrket indsats for at sørge for, at der er adgang til vejledning og rådgivning til de unge mennesker som telefonhotlines og bosteder, som især pigerne kan komme til.
Vi har lige drøftet, om der er behov for endnu mere, og det er en indsats, som regeringen vil fortsætte, for det er selvfølgelig hele viften, som skal være med til at bekæmpe tvangsægteskaber i Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 14
Morten Østergaard (RV), 2006-10-24:
Det vil man ikke.
Det er ikke, fordi man ikke kan, det er ikke, fordi det juridisk set ikke er muligt, og det er ikke et spørgsmål om fortrolighed.
Det er fantastisk ærgerligt, at regeringen gemmer sig bag tal fra Danmarks Statistik, som på ingen måde kan retfærdiggøre det billede, man forsøger at tegne af regeringens udlændingepolitik.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Regeringen har ikke kikkerten for det blinde øje.
SFI har lavet en kvalitativ undersøgelse, og jeg vil foreslå hr. Morten Østergaard at gå ud og tale med især de unge piger om de muligheder og den beskyttelse, som 24-års-reglen giver dem.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-24:
Vi har altså en situation, hvor ministeren mener, det er hævet over enhver tvivl, at regeringens udlændingepolitik fungerer, på trods af at vi intet kan sige om, hvordan 24-års-reglen påvirker tvangsægteskaber, og på trods af at man ikke gør op, hvor mange mennesker der må bo uden for landets grænser, fordi de tilfældigvis er blevet forelsket i og har giftet sig med en udlænding.
Man vil ikke engang gøre sig den ulejlighed at tage fat i de sager, hvor vi ved, at der er tale om tvangsægteskab, og undersøge dem.
Så er det jo ikke rigtigt, hvad ministeren siger om, at man ville bryde fortroligheden.
I langt de fleste af dem er der jo givet afslag med henvisning til, at de er nært beslægtede, og så er der jo ikke noget spørgsmål om fortrolighed.
Her står det klokkeklart i afgørelsen, at afslaget er givet på grundlag af en formodning om et tvangsægteskab, fordi det er et ægteskab mellem nært beslægtede.
Så spørgsmålet er: Vil ministeren undersøge dér, hvor man kan, om regeringens politik virker over for tvangsægteskaber?
Eller vil man fastholde at holde kikkerten for det blinde øje?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Hr. Morten Østergaard ved det udmærket, for jeg har jo svaret på et spørgsmål, som er stillet af udvalget om netop det her, og vi har haft diskussionen mange gange: Nej, jeg vil ikke bryde den tavshedspligt og den fortrolighed, som de unge mennesker blev lovet, da de henvendte sig til Udlændingestyrelsen, nu Udlændingeservice, og meddelte, at det altså var et ægteskab, som de ikke ønskede at indgå, og derfor håbede og ønskede de et afslag på ansøgningen om familiesammenføring.
Den fortrolighed, som de er blevet lovet, vil jeg ikke bryde, for det vil stride mod en masse andre principper i vores retssamfund.
Som jeg også sagde til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, er det meget svært at føre statistik over tvangsægteskaber, det er jo ikke sådan noget, folk sådan lige oplyser.
Men 24-års-reglen har uden tvivl haft sin effekt.
Vi har i regeringen, fra den her regel blev indført, jo mødt det med åben pande og sagt: Ja, den kommer også til at ramme nogle, som den ikke umiddelbart havde til hensigt at ramme.
Men når vi laver lovgivning her i Folketinget, og det håber jeg jo at hr. Morten Østergaard er enig med mig i, er vi nødt til at sikre en regel, hvor alle er lige for loven, og som ikke diskriminerer.
Regeringens vurdering er, at denne 24-årsregel i de her år er nødvendig, og hvis hr. Morten Østergaard følger lidt med i, hvad der så sker i det øvrige Europa, også i diskussionen om, hvilke redskaber vi kan bruge for at dæmme op for tvangsægteskaber, vil han vide, at der er flere og flere lande, som taler om at hæve grænsen – mange EU-lande er begrænsede af en 21-års-regel.
Det er sket i Holland, de diskuterer det i Norge, de diskuterer det i Tyskland, bare for at nævne nogle eksempler.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-24:
Jeg vil godt fortsætte i samme spor, for det er jo sådan set en positiv udvikling for integrationen, at vi oplever, at flere gifter sig med folk, der bor her i landet; det er ganske udmærket.
Problemet er jo selvfølgelig, at hvis man vil diskutere effekten af 24-års-reglen, er man nødt til at se på alle effekterne.
Derfor må man også forholde sig til, at det jo er 24-års-reglen, der gør, at danske statsborgere ikke nødvendigvis kan regne med at kunne bo her i landet med den, de nu bestemmer sig for at gifte sig med, og at de må leve i landflygtighed.
Men det, som egentlig var argumentet for 24-års-reglen, var jo, at man ønskede at forhindre tvangsægteskaber.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvor i rapporten fra Danmarks Statistik man kan blive klogere på, om det er lykkedes.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Vi har jo haft den diskussion mange gange før.
Altså, det er meget svært at føre registre over tvangsægteskaber, fordi det ikke er så letoplyseligt.
Det er også ret svært at føre register over tvangsægteskaber, som ikke bliver gennemført.
Men ud fra den statistik, vi kan se her, hvor et ægteskabsmønster er blevet brudt, er jeg – også ud fra de meldinger, jeg får fra især piger, når jeg er ude – ikke i tvivl om, at 24-års-reglen har sin effekt.
24-års-reglen giver de unge muligheden for at få ro til at færdiggøre en uddannelse og blive det ældre og dermed mere modne til at modstå et pres, der måtte være fra forældrene, fra familien til at indgå et ægteskab, de ikke er interesseret i.
Jeg er ikke i tvivl om, at 24-årsreglen virker.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 13
Nej, vi fører ikke register over, hvilke ægteskaber der bliver indgået i resten af verden.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-10-24:
Jeg bliver så nødt til at få ministeren til at svare på det helt enkle spørgsmål: Kan man ud fra de tal, vi har i dag, sige noget om, hvor mange mennesker der tager til udlandet for at blive gift med den, de nu ønsker at blive gift med?
Kan man sige noget om, hvor mange mennesker det drejer sig om, altså folk, der bor i Danmark, og som bliver nødt til at tage til udlandet, f.eks. over på den anden side af Sundet, for at blive gift?
Fremgår det nogen steder, hvor mange der gør det?
Karen J. Klint (S), 2006-10-24:
Jeg vil da gerne kvittere for, at hr. Allan Niebuhr siger, at vi skal have Nordisk Råds arbejde synliggjort og derhen, hvor borgerne nu opholder sig.
Jeg vil sådan set
Er De Konservative med på at fremme nogle forslag, hvor vi går lidt hurtigere i gang med at gøre Danmark tilgængeligt for de borgere, der bor i Danmark, uanset om man er multihandicappet, om man er hørehandicappet, eller om man bare har noget lettere fysisk besvær?
For vi har faktisk skrevet under på, at vi ville gøre Danmark tilgængeligt.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-24:
Jamen jeg konstaterer, at vi altså ikke ved noget om, hvordan 24-års-reglen har påvirket antallet af tvangsægteskaber, for ministeren erkender, at man faktisk ikke rigtig kan vide noget om det.
Jeg forstår også, at det er sådan, at man accepterer, at danske statsborgere ikke kan bo i Danmark med den, de måtte ønske at leve sammen med, som følge af 24-års-reglen, men det forstår jeg på svarene til hr. Jørgen Arbo-Bæhr at man så ikke har tænkt sig at føre statistik over.
Jeg forstår endelig, at ministeren derudover mener, at 24-års-reglen uden tvivl virker.
Det synes jeg ikke hænger helt sammen.
Men det, man kunne gøre, hvis man virkelig ville undersøge, hvordan regeringens udlændingepolitik fungerer, var jo at tage de 61 sager, hvor vi ved der er blevet givet afslag på familiesammenføring på grund af mistanke om tvangsægteskaber.
Så kunne man jo undersøge, hvad der er sket: Er tvangsægteskabet blevet gennemført uden for landets grænser, og har de unge lidt anden form for overlast?
Vil integrationsministeren være med til at undersøge det dér, hvor vi rent faktisk kan gøre noget ved det?
Karen J. Klint (S), 2006-10-24:
Der er et andet delområde, som vi ikke er helt færdige med at analysere på nordisk plan, det hedder: Demokrati for alle.
Der lavede vi en undersøgelse sidste år, hvor vi bl.a. screenede Christiansborg og de politiske partier for tilgængelighed også for mennesker med læsevanskeligheder og handicap, altså hvor tilgængelige vi selv er i vores demokrati for mennesker med funktionstab.
Der er vi ikke ret tilgængelige; vores hjemmesider er ikke specielt tilgængelige.
Der var endda visse danske partier, der nægtede at deltage i undersøgelsen.
Vil Det Konservative Folkeparti, når vi når lidt længere med analysearbejdet, have en positiv holdning til også at bidrage til, at vi får løst de demokratiske problemer for mennesker med funktionstab?
Henriette Kjær (KF), 2006-10-24:
Jeg kan altså ikke se det problematiske i, at vi nu giver ministeren bemyndigelse til at tillade modulvogntog på visse strækninger i Danmark.
Det er en principiel og overordnet beslutning, og hvordan den så skal udmøntes, må de, der synes, at det her er en god idé, jo samles om at diskutere, og det synes jeg sådan set også er meget demokratisk.
Rune Lund (EL), 2006-10-24:
Jeg kan høre, at ordføreren fra Det Konservative Folkeparti også er godt i gang med at kigge på, på hvilke strækninger i hele landet man skal kunne køre med modulvogntog, og dermed lægger fru Henriette Kjær sig jo meget godt op ad det, hr. Karsten Nonbo og hr. Walter Christophersen sagde.
Henriette Kjær (KF), 2006-10-24:
Spørgsmålet om modulvogntog er et af de mest diskuterede transportpolitiske emner for tiden, og stort set alle havne ønsker at kunne modtage modulvogntog og sende dem videre ud i landet og omvendt modtage modulvogntog til videre udskibning.
Det er også en spændende debat, men det er jo ikke det, som dette lovforslag omhandler.
Alligevel vil jeg tillade mig at spørge ministeren, om der er mulighed for, at Århus Havn og Kalundborg Havn eventuelt kan komme med i forsøget.
Der er jo en del sejlads på netop den rute, og det vil være nyttigt, hvis begge havne får mulighed for at kunne modtage modulvogntog.
Der er selvfølgelig mange andre adgangsveje, der kunne være interessante at diskutere, men det komme vi jo alt sammen tilbage til.
Forslaget her giver bemyndigelse til at tillade kørsel med modulvogntog, altså meget lange vogntog, på særlige strækninger.
I dag må man køre med én påhængsvogn på en lastbil, men med dette forslag bliver det muligt at give tilladelse til, at der på særlige strækninger kan kobles to påhængskøretøjer på en lastbil.
På andre strækninger skal det lokale politi give en tilladelse.
Vi Konservative synes, det er rigtig godt, at der nu gives mulighed for at benytte modulvogntog, da det miljømæssigt er en gevinst, at man med dem kan transportere, hvad der i dag kræver tre lastbiler, på kun to i stedet, og derfor støtter vi forslaget.
Walter Christophersen (DF), 2006-10-24:
Nu afventer Dansk Folkeparti jo med meget stor spænding den godsstrategi, der vil komme meget snart, og det er klart, at her vil vi selvfølgelig også være med til at se på, hvilke transportmidler man fremover skal transportere gods med i Danmark.
Men der er én ting, der står helt fast, og det er, at vi bliver nødt til at forholde os til virkeligheden.
Lastbilerne er her altså for at blive, og de transporterer majoriteten af det gods, der bliver transporteret i Danmark, så derfor vil modulvogntogstransport også være fremtiden i Danmark, og det vil Dansk Folkeparti i hvert fald arbejde for.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-24:
Så kan jeg spørge videre: Betingelserne for godstransport er jo også politisk valgt, så er hr. Walter Christophersen med på, at vi også kigger politisk på de betingelser, så vi sørger for at få gods over på bane de steder, hvor det er meget oplagt?
Walter Christophersen (DF), 2006-10-24:
Vi har jo desværre konstateret, at Railion har afsluttet deres kørsel for Carlsberg, og det har de formodentlig gjort ud fra et ganske kommercielt synspunkt, eftersom de formodentlig, sådan som ministeren har været inde på tidligere i dag, ikke har kunnet komme til terms, for så vidt angår de lejede arealer i Taulov og Høje Tåstrup, i dette tilfælde altså Taulov.
Jeg mener, det er de kommercielle betingelser, der har gjort, at Railion har trukket sig.
Ergo skal vi forholde os til 15.000 yderligere lastvognsenheder fra Carlsberg til det østlige Danmark, og jeg vil jo blot sige, at her vil modulvogntogene være fremragende til at afløse jernbanerne.
Men når det er sagt, er det også klart, at jeg håber og tror, at når Railion har fået talt med ministeren, vil der ske det, som også er blevet meddelt tidligere i dag, nemlig at transporten kommer på skinner igen.
Jeg vil tro, at man sammen med DSB finder en løsning på spørgsmålet, det er jeg næsten sikker på.
Rune Lund (EL), 2006-10-24:
Jamen det synes jeg.
Jeg kan ikke forstå, at man beslutter sig for at igangsætte et forsøg, samtidig med at man kan se, at et yderst velvilligt folketingsflertal nærmest mener, at det forsøg skal føre direkte til, at det er noget, der åbnes rigtig meget op for, når vi står i den situation, at konkurrenterne, der transporterer gods på skinner, hvilket er den mest miljøvenlige transportform, ikke er blevet hørt.
Det er komplet uforståeligt for mig.
Det er også komplet uforståeligt for mig, at man ikke har hørt miljøorganisationerne.
Jeg synes simpelt hen, at det her er noget lovsjusk.
Man har ikke har tænkt miljøet ordentligt ind i det her, og man har slet ikke taget det seriøst, at der faktisk også er muligheder for at køre gods på skinner her i Danmark.
Dansk Jernbane ApS har meldt ud, at de mangler lokomotivførere, at de sagtens kunne tjene penge, hvis der var flere lokomotivførere.
Der er en hel række muligheder, som man slet ikke kigger på.
Er det, man har gang i her i dag, ikke problematisk?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-24:
Hvor forestiller hr. Walter Christophersen sig, at det vil være relevant at køre gods på bane i dette samspil?
Rune Lund (EL), 2006-10-24:
Problemet er bare, at de modulvogntog bliver direkte konkurrenter til transport af gods på skinner, og derfor stillede jeg det spørgsmål, om det for det første ikke er problematisk, at ingen miljøorganisationer er blevet hørt – gods på skinner er den mest miljøvenlige transportform, den slår også modulvogntogene – og hvorfor man for det andet ikke har hørt konkurrenterne, der transporterer gods på skinner, f.eks. Railion og Dansk Jernbane ApS.
Jeg synes, det ville have været utrolig interessant at høre, hvad de mennesker og de organisationer havde haft at sige, inden vi havde førstebehandlingen af forslaget her i Folketingssalen i dag.
Walter Christophersen (DF), 2006-10-24:
Til hr. Rune Lund kan jeg sige, at det er klart, at der er gjort nogle betragtninger over miljø og energi.
Selve branchen mener, at der kommer en brændstofbesparelse på mellem 10 og 49 pct., i gennemsnit 33 pct., og TFK-rapporten, som jo er bestilt af de svenske myndigheder, meddeler 15 pct., så alene her er der jo en betragtelig besparelse.
Ud over det har man i Holland vurderet, at CO2-reduktionen af al vejtransport inklusive personbiler vil falde med et sted mellem 3 og 5 pct.
Så hvis vi skal følge trop, og hvis vi skal opfylde Kyotoaftalerne, er modulvogntog vejen frem.
Det mener vi i hvert fald i Dansk Folkeparti.
Rune Lund (EL), 2006-10-24:
Nu er det Dansk Folkeparti, og det bliver efterhånden mere og mere tydeligt, at forsøgsordningen med modulvogntog i realiteten allerede er tilrettelagt på en sådan måde, at der i realiteten er taget en beslutning om, at de skal indføres.
Jeg synes, det er ret problematisk, specielt set i lyset af det spørgsmål, jeg vil stille.
Forslaget har jo ikke været i høring hos miljøorganisationer eller hos konkurrenter, f.eks. Railion, der kører med gods, eller Dansk Jernbane ApS, og er det ikke lidt problematisk, at man lægger sig fast på en sådan strategi på den måde, det bliver gjort her i Folketingssalen i dag, uden at man overhovedet har hørt miljøorganisationer eller konkurrenter, der transporterer gods på skinner?
Walter Christophersen (DF), 2006-10-24:
Med dette lovforslag søges om bemyndigelse til at tillade kørsel med længere vogntog, de såkaldte modulvogntog, på særlige strækninger.
Forslaget muliggør udnyttelse af de økonomiske, trafiksikkerhedsmæssige og miljømæssige fordele, der er, ved at to modulvogntog kan erstatte tre almindelige vogntog.
Vogntogene skal af hensyn til fremkommeligheden og trafiksikkerheden køre på særlige vejstrækninger, hvor deres anvendelse derfor forudsætter visse tilpasninger af infrastrukturen.
Dansk Folkeparti har noteret, at vedtagelse af lovforslaget ikke i sig selv muliggør kørsel med modulvogntog, men alene giver transport- og energiministeren bemyndigelse til at fastsætte regler herom og dermed også hjemmel til at iværksætte forsøg, når finansieringen af de nødvendige anlægsarbejder er tilvejebragt.
Vedtages dette lovforslag, har transportens minister efter Dansk Folkepartis opfattelse en unik chance for at imødekomme transporterhvervet, som nu i mere end 5 år – jeg gentager: 5 år – har arbejdet for at etablere en dansk forsøgsordning med modulvogntog.
Ministeren har formodentlig noteret sig, at det væsentlige for transporterhvervet først og fremmest er, at loven bliver udmøntet i praksis med et storskalaforsøg, hvor de fornødne midler til justering af infrastrukturen bliver afsat på finansloven for året 2007.
Dansk Folkeparti ønsker, at forsøgsordningen med modulvogntog ikke alene skal omfatte de danske motorveje, men udvides til nærmere bestemte ruter på statsvejnettet, som i sagens natur gør det muligt for modulvogntogene at nå de danske havne såsom Esbjerg, Hanstholm, Hirtshals, Frederikshavn, Aalborg, Grenaa, Århus, Fredericia, Kolding, Aabenraa, Odense, Kalundborg og Helsingør samt Køge.
At forhindre modulvogntog adgang til eksempelvis Kalundborg Havn med en omsætning på mere end 352.000 lastvognsenheder pro anno taler vist for sig selv.
For alle de nævnte havne gælder, at de er godkendte til møllevingetransporter – i al beskedenhed er disse vinger af 47 meters længde – og vejene til dem har den fornødne bæreevne.
Til sammenligning har modulvogntog en maksimal længde på 25,25 m.
De hollandske borgere synes godt om modulvogntogene, de er klar over de store samfundsmæssige fordele i form af bedre miljø, mindre vejslid og mindre trængsel.
Men det mest bemærkelsesværdige er, at de almindelige trafikanter ikke opfatter de lange vogntog som noget specielt, når de kører forbi dem på vejene.
Modulvogntog er efter Dansk Folkepartis opfattelse en nødvendighed for at begrænse den trafikale trængsel.
Endvidere medfører modulvogntog en mærkbar miljøforbedring, fordi NOx-emissioner og udledningen af luftforurenende stoffer, herunder CO2 og partikler, reduceres.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.