runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2006-02-22:
For det første er det korrekt, at Dansk Folkeparti er kommet til, men det har just ikke gjort tingene bedre.
For det andet er det også korrekt, at der indgås forlig på mange områder, men her har vi et område, der i årtier har været omfattet af forlig mellem de samme partier med denne ene undtagelse.
Selv trafiklogen, som ellers er en af de mest berømte loger, vi har haft på Christiansborg – nu er den brudt sammen –
Men i forsvarsspørgsmål er alt lukket af, og det gælder også, når der skal sendes styrker ud i verden.
Vi ved jo i både Det Udenrigspolitiske Nævn og Forsvarsudvalget, at i alle penible eller muligvis penible sager er alt afstemt på forhånd mellem forligspartierne, og der er lukket af for en reel debat.
Sådan er det.
Det er fint med en invitation til åben debat, og det må vi så overveje.
Det er jo også netop det, hr. Holger K. Nielsen har taget initiativ til i dag ved at spørge: Kan vi ikke få en diskussion, og kan vi ikke blive enige om en kritik af, at de 422 mio. kr. er smidt ud ad vinduet?
Men hvad er der sket?
Ingen debat, kun en kritik af, at debatten overhovedet er rejst, og i hvert fald ikke nogen tilslutning til en kritik af misbruget af penge.
Og hvorfor?
Fordi det er sådan – og sådan har det også været historisk – at gennemsnitligt 80 pct. af Folketingets mandater altid har været medlemmer af den loge, der har styret forsvaret.
Jeg har i sin tid været med til en enkelt forhandling – ja, vistnok endda to – med forsvarsministeren om et forsvarsforlig.
Det var i den gamle regerings tid, og det var nærmest, fordi vi havde den fælles opfattelse, at hvis vi legede, at regeringen havde et flertal uden V og K, kunne vi måske forhindre, at VK’s grådighed på forsvarets vegne blev alt for stor.
Jeg tror nu ikke, det havde den store virkning.
Vi gik med til de par forhandlinger, og jeg fik da en god kop kaffe, men i virkelighedens verden kommer der selvfølgelig ikke nogen invitation til at få venstrefløjen med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-02-22:
Det er naturligvis altid dybt beklageligt, når gode skattekroner går til spilde på grund af fejlslagne projekter, derom ingen tvivl, og sådan er det selvfølgelig også, hvad angår forsvaret.
I sagen om anskaffelse og implementering af Tårnfalken er det desværre også tilfældet.
Projektet har kostet mere end 400 mio. kr., og vi må konstatere, at det aldrig nogen sinde bliver operativt.
Anskaffelse af et system til fjernopklaring bestående af ubemandede fly var et led i forsvarsaftalen fra 1995 til 1999.
Systemet skulle dække et veldokumenteret behov for en kapacitet til indhentning af nøjagtig information over længere afstande, helt op til 180 km fra egne styrker, også for at reducere risikoen for tab af personel ved de fredsstøttende operationer i udlandet.
Efter markedsundersøgelser og udbudsrunde blev det i 1998 besluttet at anskaffe ti Tårnfalke.
Systemet blev overdraget til operativ brug i hæren i efteråret 2002.
Desværre viste det sig hurtigt, at Tårnfalken fra starten var plaget af tekniske fejl og mangler.
Tårnfalken levede ikke op til sit navn og kom faktisk aldrig rigtig på vingerne, og det er der en lang række årsager til.
Det stod i løbet af foråret 2005 tindrende klart, at det ikke var rationelt og økonomisk forsvarligt at fortsætte med det vingeskudte system.
Venstre bakker derfor et hundrede procent op om forsvarsministerens anbefaling af, at man nu skulle trække en streg i sandet og skrotte systemet.
En fortsættelse af systemet ville være det samme som at kaste gode penge efter dårlige.
Men det var en tung beslutning, derom ingen tvivl.
Det er bestemt ikke nogen rar erkendelse, at mere end 400 mio. kr. er gået op i den blå luft, eller man skulle måske rettere sige er blevet på jorden, specielt i en situation, hvor der er rigeligt behov for forsvarets budget til materielinvesteringer.
Vi har derfor her i Folketinget en stærk forpligtelse til at foretage en grundig undersøgelse af hele forløbet omkring Tårnfalken fra start til slut, og målet er selvfølgelig, at vi i fremtiden undgår tilsvarende tab af de knappe ressourcer i forsvaret.
Venstre er derfor meget tilfreds med, at Rigsrevisionen er i fuld gang med at undersøge alle relevante aspekter i sagen.
Resultatet heraf forventes at foreligge om nogle måneder, og herefter kan ministeren og Folketinget tage stilling til konklusionerne fra Rigsrevisionen.
Det er ikke helt så ofte, man ser denne ansvarlighed for skatteydernes penge hos SF.
Til gengæld vil jeg tillade mig at udtrykke en vis undren over, at SF har valgt at rejse en forespørgselsdebat på nuværende tidspunkt, hvor undersøgelsen pågår, og hvor den endnu ikke er afsluttet.
Vi bør naturligvis have det fulde overblik over sagen, før vi drager konklusioner og placerer et eventuelt ansvar, og jeg må derfor afslutningsvis konstatere, at hr. Holger K. Nielsen ikke kan vente.
På denne baggrund vil jeg gerne på vegne af Venstre, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
Folketinget noterer sig, at Rigsrevisionen har indledt en undersøgelse, der forventes at foreligge i sommeren 2006.«
Holger K. Nielsen (SF), 2006-02-22:
Vi er jo ikke en del af forsvarsforliget, som det her lovforslag er en udmøntning af, og det vil sige, at vi ikke er forpligtet til at skulle stemme for det her lovforslag.
Den formulering, der blev nævnt i det konservative partiprogram, var direkte vendt imod Det Radikale Venstre.
Efter hr. Tom Behnke kommer hr. Morten Helveg Petersen på talerstolen og siger noget, der er sådan lidt anderledes, men i virkeligheden viser det i hvert fald, at tiderne ændrer sig, må man sige.
Sådan er det.
Jeg er helt enig med Det Radikale Venstre i det principielle grundsynspunkt, at værnepligten ikke er tidssvarende, og det er jo noget mærkeligt miskmask, man nu får, hvor en 4-måneders-værnepligt går over i noget, der i realiteten jo ikke er et militært forsvar, men et civilt forsvar, og at man så i forlængelse af det stadig væk skal have en militær uddannelse.
Man siger, at det er, fordi man skal bruge det som rekrutteringsbase, men det er en meget, meget dyr form for rekrutteringsbase, vil jeg sige, og det burde man kunne gøre på andre måder.
I lovforslaget er der nogle problemer omkring det fagretlige, der er nogle faglige organisationer, der har gjort indvendinger.
Det mener jeg man må tage meget, meget alvorligt, og det går jeg også ud fra at forligspartierne gør.
Det er i hvert fald noget, vi vil se på under behandlingen af det her forslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-22:
Også Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, måske med en lidt anden indfaldsvinkel end den forrige taler.
Det forhold, at mobiliseringsforsvaret kan nedlægges, er noget, vi har arbejdet for igennem mange, mange år, og vi finder, at hele tankegangen i forliget med hensyn til, at forsvaret går på to ben, det internationale og så totalforsvaret herhjemme, er der meget fornuft i.
Vi foreslog helt tilbage i januar 2001, det er altså over 5 år siden, værnepligten afskaffet til fordel for en moderniseret rekruttering, og jeg er nødt til at sige, at dengang var der mildest talt ikke særlig meget medvind til det standpunkt.
I 2001 foreslog vi, at grunduddannelsen burde være på 3 måneder efterfulgt af en specialiseret uddannelse orienteret mod udsendelse til internationalt arbejde, og det må vel siges at være meget, meget tæt på de 4 måneder, som vi behandler her i dag.
Jeg vil blot minde om, at på det tidspunkt var hele diskussionen om værnepligten utrolig svær at trække i gang.
Alene det forhold at sætte spørgsmålstegn ved det og at forkorte længden af uddannelsen fra 9 måneder ned til nu 4 måneder var jo nærmest helligbrøde eller noget, der minder om det.
Vi foreslog på det tidspunkt, at man efter endt militær grunduddannelse kunne vælge at stoppe eller at tegne en stampersonelkontrakt med et af tjenestestederne i værnene eller en kontrakt med henblik på en officersuddannelse eller en reaktionsstyrkekontrakt med henblik på at indgå i enheder i internationale opgaver.
Sidstnævnte kunne så indebære 6-9 måneders målrettet videreuddannelse før hjemsendelse eller før første udsendelse.
Det er faktisk stort set det tankesæt, som vi realiserer med lovforslaget i dag, og derfor er vi selvfølgelig glade for lov forslaget for Det Radikale Venstres vedkommende.
Vi finder, det er utrolig vigtigt, at grunduddannelsen bliver så tilpas attraktiv for unge mennesker, at de føler, at det er umagen værd at melde sig, at de føler, at de med den grunduddannelse står med nogle kompetencer i hånden efterfølgende, som forhåbentlig også gerne skulle føre til, at de melder sig til videre tjeneste og gør nytte i det internationale arbejde.
Så der er mange gode grunde til at støtte lovforslaget, det er faktisk rigtig fornuftigt.
Tom Behnke (KF), 2006-02-22:
Forslaget her er som nævnt en udmøntning af forsvarsforliget.
Der sker en omlægning af værnepligten til kun at vare 4 måneder, bortset fra Livgarden, kongeskibet og Gardehusarregimentets hesteeskadron, der har behov for at være der lidt længere.
Det, der også sker med lovforslaget her, er, at det, vi kender som mobiliseringsforsvaret, nedlægges, og i stedet gør man det, at man målretter uddannelsen frem mod en totalforsvarsforpligtelse, således at de værnepligtige, der er inde at aftjene værnepligten på de 4 måneder, målrettet bliver uddannet til totalforsvaret, og når de bliver hjemsendt, så står de til rådighed i de første 3 år.
I tilfælde af at der skulle ske en katastrofe, kan man altså trække på disse soldater, som målrettet er uddannet til præcis den funktion.
De soldater, der har lyst til at tegne kontrakt og dermed færdiguddanne sig til reaktionsstyrken har muligheden for at gøre det.
Det vil sige, at vi stadig væk har værnepligten som et sted, hvor vi kan rekruttere folk til at tegne sig til reaktionsstyrken og dermed også være en del af den styrke, vi kan sende ud for at hjælpe til, når der sker noget internationalt.
Det er jo kun rimeligt, og sådan skal det selvfølgelig være.
En omlægning og en tilpasning af værnepligten til nutiden passer egentlig også fint med Det Konservative Folkepartis politik.
Vi er i dag i den situation, at det er præcis 90 år siden, at Det Konservative Folkeparti blev stiftet, nemlig den 22. februar 1916.
Det er ganske interessant, når man kigger på værnepligten, for jeg kom til at sidde og kigge i det allerførste partiprogram, som Det Konservative Folkeparti lavede tilbage i 1916, og der står faktisk allerede i punkt 1: Hævdelse af folkets nationale selvbestemmelsesret, forsvarssagens forsvarlige løsning, derunder virkelig gennemførelse af almindelig værnepligt.
I disse 90 år har vi jo så fra tid til anden, og også i dag er vi i gang med et lovforslag derom, justeret og tilpasset værnepligten til nutiden.
Ved at forandre værnepligten sikrer vi, at vi også i fremtiden kan fastholde værnepligten.
Vi støtter lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-02-22:
Lovforslaget, som vi her behandler, er en konsekvens af forsvarsforliget fra 2005 til 2009, som blev indgået i 2004 af et enigt Folketing minus SF og Enhedslisten.
Som led i forsvarsaftalen nedlægges mobiliseringsstyrken, og der oprettes i stedet en totalforsvarsstyrke på omkring 12.000 personer.
Værnepligtige, der er overført til totalforsvarsstyrken, er efterfølgende pligtige til inden for de næste 3 år efter hjemsendelse fra forsvaret at stille sig til rådighed i forbindelse med løsningen af totalforsvarsopgaver for det danske samfund.
Totalforsvarsstyrken bidrager således til, at samfundet til stadighed råder over tilstrækkeligt med kapacitet til at imødegå trusler rettet mod Danmark, herunder terrorhandlinger og større svært håndterbare katastrofer.
Ligeledes bifalder Dansk Folkeparti, at der med lovforslagets vedtagelse åbnes for, at forsvarsministeren i katastrofetilfælde fremover har mulighed for at indkalde hjemsendte til akut aktiv tjeneste.
Folketinget står p.t. foran at skulle gennemføre forhandlinger om et nyt beredskabsforlig, og det er efter Dansk Folkepartis opfattelse oplagt at koordinere de samlede beredskabsinitiativer og virkeform.
Dansk Folkeparti støtter således det fremsatte lovforslag og bifalder ændringerne, idet vi er af den overbevisning, at totalforsvarsstyrken fremover vil give de danske myndigheder bedre mulighed for at yde effektiv hjælp og støtte, såfremt terrorhandlinger eller andre katastrofesituationer opstår på dansk territorium.
Vi kan dermed tilslutte os lovforslaget.
Per Kaalund (S), 2006-02-22:
Det nye forsvarsforlig fra 2005 til 2009 indebærer som bekendt store ændringer og omlægninger af dansk forsvar, bl.a. nedlæggelse af mobiliseringsforsvaret og overgang til værnepligt på nu fortrinsvis 4 måneder for langt de flestes vedkommende og op til 12 måneder for ganske fås vedkommende.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget, herunder etableringen af forsvarets totalforsvarsstyrke, hvortil de værnepligtige overføres efter 4 måneders tjeneste.
Vi vil selvfølgelig følge udviklingen og se på de erfaringer, der opnås ved den nye ordning, og vi er selvfølgelig villige til at se på eventuelle ændringer og tilpasninger, for så vidt det måtte vise sig hensigtsmæssigt.
Vi lægger vægt på, som også den foregående ordfører gjorde det, at værneretten for kvinder opretholdes, så længe værnepligten eksisterer, og vi følger spændt, om den nye form for session, der benævnes Forsvarets Dag, hvortil også alle kvinder i en bestemt årgang inviteres, vil resultere i, at flere kvinder vil vælge ansættelse i forsvaret, hvad vi håber på.
Som en konsekvens af forsvarsforliget oprettes jo også Forsvarets Personeltjeneste, og det medfører nogle ændringer i bl.a. klageadgangen, idet Forsvarsministeriets mulighed for sagsbehandling fremover bliver begrænset som følge af disse omlægninger.
Det har bekymret nogle af de faglige organisationer, og som det fremgår af høringssvarene, er der også flere af organisationerne, der har reageret, og det må vi i givet fald se nærmere på ved den efterfølgende udvalgsbehandling.
Socialdemokraterne kan anbefale lovforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-22:
Det her lovforslag er en konsekvens af forsvarsforliget, der, som nogle i salen vil hævde, er indgået af logebrødrene – og -søstrene må jeg lige påpege – og som gælder i perioden 2005-2009.
Som led i forsvarsforliget, hvilket jeg tror er alment kendt, valgte vi at nedlægge mobiliseringsstyrken.
I stedet ønsker vi at sætte fokus på totalforsvaret og at styrke det, inklusive muligheden for at imødegå terrorhandlinger m.v. Selve lovforslaget har en hel række konsekvensrettelser, og der er nogle få, som jeg vil nævne.
Når vi nu har ændret værnepligten til at være 4 måneder for mænd, skal kvinder, som vælger at gå i tjeneste på værnepligtslignende vilkår, selvfølgelig uddannes på fuldstændig samme vis.
Derfor får vi tilpasset loven, så den afspejler den nye værnepligtsordning, og hvad deraf måtte følge i henhold til vores forsvarsforlig.
Endelig synes vi, at det er helt naturligt, at vi fastsætter i loven, at ministeren under krig eller andre ekstraordinære forhold og i katastrofetilfælde kan indkalde ansatte i forsvaret, som så vil have pligt til at forrette tjeneste, ikke kun i krigstilfælde, men tilsvarende i katastrofetilfælde og som sagt også under andre ekstraordinære forhold.
Samlet set kan Venstre støtte lovforslaget.
Søren Gade (V), 2006-02-22:
Jeg synes, at hr. Holger K. Nielsens sidste bemærkninger ikke skal have lov at stå uimodsagte.
Han slutter af med at give det indtryk, at vi har en butik, der hedder forsvaret, som er ualmindelig dårligt drevet, og det hverken kan eller vil jeg kunne bekræfte.
Det er således, at forsvaret råder over et budget på godt 20 mia. kr. om året, og det vil sige, at man i tidsrummet fra 1995 frem til nu har brugt 200 mia. kr.
Men man kan ikke deraf udlede, at man har et forsvar, som ikke bliver drevet efter alle kunstens regler.
Jeg vil sige til hr. Holger K. Nielsen, at hvis man læser Rigsrevisionens rapport om edb og edb-styring i forsvaret, er forsvaret meget længere fremme end mange andre offentlige myndigheder og statsinstitutioner.
Det gør, at der er en langt bedre kontrol med de penge, som der også skal være i forsvaret; der er langt bedre mulighed for at kigge forsvaret over skulderen og se, hvorledes man administrerer skatteborgernes penge.
Jeg skal her fra talerstolen sige, at det er mit ansvar og min pligt at sørge for, at skatteborgernes penge bliver brugt bedst muligt, og der er redskaber i forsvaret til, at jeg kan udøve min kontrol.
Tilsvarende kan Rigsrevisionen gå ind og kigge på, hvad vi laver.
Der er ikke grundlag for at sige, at forsvaret ikke er en veldreven virksomhed.
Hermed sluttede forhandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-02-22:
Det er jo altid spændende at høre, når Enhedslistens repræsentanter er på talerstolen og skal gøre sig kloge på dette og hint.
Mit spørgsmål går sådan set mere på resultatet af Rigsrevisionens arbejde, som vi jo har talt meget om i denne debat.
Jeg synes, det kunne være spændende, hvis Enhedslistens ordfører ville prøve at tydeliggøre over for Folketinget, hvor stor eller hvor lille en respekt Enhedslisten reelt har for Rigsrevisionens arbejde.
Frank Aaen (EL), 2006-02-22:
Jeg har ikke noget at sige om Rigsrevisionen, og jeg kunne sågar også finde på at sige, at jeg ikke har noget at indvende imod statsrevisorerne.
Det ville dog klæde statsrevisorerne, som jo er en slags arbejdsgiver for Rigsrevisionen – og det er ikke statsrevisorerne, jeg henvender mig til nu, det er til Folketinget som helhed – hvis det blev vedtaget, at alle partier havde mulighed for at udpege en statsrevisor og på den måde kunne få detaljeret indsigt og mulighed for at stille spørgsmål, f.eks. om Tårnfalken.
Men det er jo sådan, at de små partier er udelukket fra at udpege en statsrevisor, og derfor har de aldrig haft en statsrevisor, selv om vi meget gerne ville have haft det for Enhedslistens vedkommende.
Vi afventer – og det står jo også i forslaget til vedtagelse – med spænding Rigsrevisionens beretning.
Det er ikke ualmindeligt i Folketinget, men dengang de partier, der nu udgør et flertal, var i opposition, var det jo heller ikke ualmindeligt, at de rejste debatter i Folketinget for at få en åben debat, også før Rigsrevisionen havde afgivet sin rapport.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-02-22:
Det er skam ikke, fordi jeg har noget imod den åbne debat, der bliver efterspurgt af både SF’s og Enhedslistens ordfører her i dag, men det, der er kernen i problematikken, er jo, at man vil have debatten, men man vil ikke have grundlaget på plads, før man tager debatten.
Vil Enhedslisten ikke medgive mig, at når Rigsrevisionen kommer med sine konklusioner senere på året, vil Folketinget langt, langt bedre være i stand til at fastsætte de konsekvenser, sagen helt givet vil få, og vurdere plusser og minusser i hele sagen, i stedet for at vi nu har brugt en halv arbejdsdag her i Folketinget på at diskutere noget, som Folketinget ikke er kompetent til at diskutere, fordi vi ikke har hele historikken på plads?
Frank Aaen (EL), 2006-02-22:
Hvis denne debat på en god times tid er en halv dag for hr. Kristian Skibby, tror jeg, der er plads til at udvide arbejdsindsatsen en anelse.
For mig er det i hvert fald en relativt lille procentdel.
Det, der står i den vedtagelse, vi har fremsat forslag til, er jo, at selvfølgelig skal vi afvente Rigsrevisionen.
Men der står altså også en meget klar kritik af forløbet, og der står også en meget klar kritik af, at der er brugt 422 mio. kr.
Jeg kan simpelt hen ikke få ind i mit hoved, hvad det er, forsvarsforligspartierne har imod den formulering.
Jeg har forsøgt at få at vide, hvad det er i den formulering, hr. Holger K. Nielsen har lagt frem på SF’s og Enhedslistens vegne, der gør, at man ikke kan stemme for den.
Hvilke to-tre ord er der tale om?
Det ville være at gøre folkestyret en tjeneste, hvis man ikke bare bag lukkede døre havde besluttet, hvad der skal vedtages i dag, men sagde åbent her i Folketingssalen, hvorfor man vil have det, man selv har lagt frem, vedtaget, og hvad man har imod det, vi andre foreslår.
Kunne vi ikke bare få nævnt et enkelt ord eller to?
Der er jo mulighed for at tage en anden runde, hvis man ikke har flere bemærkninger tilbage, så hvilke to, tre eller fire ord i det, vi har lagt frem, er det helt præcist, som er uantagelige?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-02-22:
Jeg synes, at det efter debatten i dag må stå klart, at både Enhedslistens og SF’s ordfører forsøger at foregøgle vælgerne, at de er de eneste partier, der føler et ansvar i denne sag, men det er naturligvis dybt forkert.
Alle øvrige partier vil naturligvis også til bunds i sagen, men vi andre har bare tid til at vente, indtil der kommer en undersøgelsesrapport.
Der skal noget til, for at hr. Frank Aaen kan overraske mig.
Det er velkendt, at hr. Frank Aaen har en skarp og også rød tunge, men jeg må sige, at bemærkningen om en lukket loge, der styrer forsvaret, og at det skulle være udemokratisk, kom lidt bag på mig.
Jeg vil spørge, om hr. Frank Aaen ikke er enig i, at netop det, at der er indgået et forlig om en så stor virksomhed som forsvaret, er med til at give den kontinuitet og den ro for personellet, som er helt nødvendig i en meget stor virksomhed.
Angående det udemokratiske
Er der noget udemokratisk i det?
Det lyder næsten, som om hr. Frank Aaen er misundelig over ikke at være med i forsvarsforliget, men det kræver unægtelig en lidt anden holdning til forsvaret fra Enhedslistens side.
Endelig synes jeg, at med hensyn til den demokratiske kontrol har Enhedslisten faktisk mange muligheder her på Christiansborg: samråd, forespørgselsdebatter, spørgsmål til ministrene osv.
Det er jo noget, Enhedslisten ikke holder sig tilbage fra, så jeg vil godt lige have uddybet: Hvad mener hr. Frank Aaen egentlig med det udemokratiske og det logemæssige i denne sag?
Frank Aaen (EL), 2006-02-22:
Nu har jeg jo fået en opfordring fra både Socialdemokratiet og Venstre til at gå med i forsvarsforliget, så jeg må hjem til min gruppe, hvor vi kan overveje det dybt seriøst, for det kan da godt være, vi skal ændre kurs.
Hvis Enhedslisten havde været med i forsvarsforliget, kunne det jo f.eks. have haft den fordel, at Danmark ikke havde deltaget i krigen i Irak, og det havde nok været værd at sluge et par kameler for at få den gevinst.
Jeg skal love, at jeg tager opfordringen med hjem til debat, for det kunne da godt være, vi skulle prøve at se, om vi kan forhindre de mest militaristiske og de mest tåbelige beslutninger på forsvarsområdet ved at blive en del af forsvarsforliget.
Med hensyn til om det ikke er en god idé, at en loge af partier i årtier styrer et ministeriums område, må jeg svare nej.
Den er tværtimod med til at låse tingene fast.
Per Kaalund (S), 2006-02-22:
Ganske kort: Det kan jo stadig ikke afskære Enhedslisten og hr. Frank Aaen fra at stille spørgsmål, rejse forespørgselsdebatter og fremsætte beslutningsforslag, og jeg ved ikke hvad.
Det kan man da gøre frit hen ad vejen, og vi deltager meget gerne i de debatter.
Det har ligget som et mål, også ved det nye forsvarsforlig, at det skal understreges, at der skal være større åbenhed om det, der foregår i forsvaret.
Det er klart, at der er nogle begrænsninger i relation til efterretningstjenesterne og det, som foregår der, og det ved hr. Frank Aaen også alt om.
Men der skal være mere åbenhed, og er der emner, man gerne vil diskutere, og emner, man gerne vil have til debat, deltager vi meget gerne.
Vi har fra Socialdemokratiets side selv stillet et forslag i relation til Forsvarsudvalget.
Det går på, om vi ikke skulle tage flere sager, som Europaudvalget og andre udvalg i Folketinget har behandlet, op.
Før et NATO-topmøde kunne vi f.eks. få ministeren i samråd og gennemgå, hvilke temaer der er på dagsordenen, og måske også efterfølgende gentage samrådet og spørge, hvad resultatet blev, og man kunne gøre noget tilsvarende i forbindelse med militære sager i EU og alle andre ting overhovedet.
Vi er meget åbne over for at udvide arbejdet i Forsvarsudvalget.
Det kræver nok en lidt større deltagelse i forsvarsudvalgsmøderne, når de endelig holdes, men det kunne måske være mere interessant.