Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Problemstillingen er måske blevet mere synlig på det sidste, og det har så ført til, at regeringen og her justitsministeren har følt, at nu var det nødvendigt at stille et lovforslag.
Man kan så undre sig over, at ministeren ikke er mere fremsynet og kan imødese de problemer, der ville komme, og så på et tidligere tidspunkt havde fremsat lovforslaget, for det virker altid sådan lidt som en hovsaløsning, når man stiller et lovforslag eller et beslutningsforslag på en konkret baggrund.
Det tror jeg bestemt ikke det er.
Det er det i hvert fald ikke for Frihed 2000.
Vores forslag har altid været vores politik.
At vi fremsætter det nu er hovedsagelig, fordi der igen var en anledning til at gøre det, og at en række andre partier fremsatte beslutningsforslag.
Så så vi så også, at justitsministeren kom med et lovforslag, så det er vi meget tilfredse med.
Vi er meget tilfredse med justitsministerens lovforslag.
Der er nok ingen tvivl om, hvad Frihed 2000 mener om tildelingen af dansk statsborgerskab.
De debatter har vi jo haft et hav af gange her i Folketinget.
Alle partierne og formentlig alle andre ved godt, at vi stiller meget strenge krav til ansøgernes vandel, vi stiller meget strenge krav til, at de har afholdt sig fra at lave kriminalitet, at de ikke har gæld til det offentlige, at de kan forsørge sig selv, og at de behersker det danske sprog i skrift og i tale. Men det er jo ikke så meget det, vi diskuterer i dag.
Det, vi diskuterer i dag, er, hvorvidt at man skal have mulighed for at få dansk statsborgerskab ved erklæring, hvis man har begået kriminalitet.
Vi har i Frihed 2000 den opfattelse, at ingen bør opnå dansk statsborgerskab ved erklæring, og det er derfor, vi har stillet vores beslutningsforslag om, at det skal ikke kun være dem, der har begået kriminalitet, der er henvist til at søge via Folketinget; det bør være alle.
Det er vores opfattelse, at sådan som grundloven er indrettet, bør det være alle, der kommer ind over Folketinget, søger om dansk statsborgerskab, og eventuelt får det.
Det er det ene, det er grundloven.
Det andet er lige så væsentligt.
Det er, at vi får et overblik over, hvor mange er det egentlig, der søger, og hvor mange er det, der får dansk statsborgerskab?
Det er noget uklart i øjeblikket, hvor nogle kan få det på én måde, og nogle andre kan få det på en anden måde.
Men der er ingen tvivl om, at som et skridt i den rigtige retning har justitsministeren fremlagt et lovforslag, som vi i Frihed 2000 kommer til at støtte.
Vi er ikke ubetinget glade for det lovforslag, for det har også nogle negative konsekvenser. Dem er vi helt opmærksomme på.
Men vi mener, at forslaget er et skridt i den rigtige retning, og vi håber så, vi med tiden kan få gennemført vores forslag, nemlig at alle, der søger om dansk statsborgerskab, skal gøre det via Folketinget.
Jeg har læst beslutningsforslaget fra Venstre, Det Konservative Folkeparti og CD, og jeg kan se, at det, som der egentlig bliver lagt op til her, er meget i retning af det, som ministeren så har fremsat et lovforslag om, må jeg sige.
V og K og CD må i hvert fald være tilfredse med at have fået opfyldt deres ønsker.
I forhold til Venstre og De Konservative og CD var det så et spørgsmål om, at proceduren skulle ligge ude i statsamterne, men at proceduren skulle følge de procedurer, der er i Folketinget.
Det er jeg ikke helt enig i, men skulle det komme dertil, at vi skal stemme om det beslutningsforslag - det tror jeg ikke vi skal - så vil vi også være positive over for det.
Forslaget fra Dansk Folkeparti minder jo meget om forslaget fra Frihed 2000, bortset fra, at Dansk Folkeparti mener, at det skal træde i kraft med øjeblikkelig virkning, at ministeren allerede i dag og helst i går skulle have skrevet til statsamterne om, at de skal stoppe proceduren.
Det vil nok rent lovgivningsmæssigt ikke være muligt at gøre, men jeg forstår godt, hvor det er Dansk Folkeparti vil hen.
Forskellen på Venstre og De Konservative og CD's forslag og Frihed 2000's er jo så, at Venstre og De Konservative og CD mener, at ansøgere fortsat skal have mulighed for at få dansk statsborgerskab ved at indgive en erklæring, hvis de i øvrigt opfylder kriterierne om at have afholdt sig fra at begå kriminalitet.
Det er vi ikke enige i.
Vi mener, at alle, der ønsker dansk statsborgerskab, skal have deres ansøgning behandlet af Folketinget, og at det er Folketinget, der tager stilling til det.
Kristeligt Folkepartis argument for ikke at støtte vores beslutningsforslag forstod jeg ikke.
Det var noget med, at intentionerne eller hensigterne eller noget, som ikke stod i forslaget, var man ikke glad for, og det forstår jeg jo slet ikke.
Altså vores forslag er meget åbent og objektivt, og det er lige til at gå til.
Det handler ganske enkelt om, at man ikke længere kan få dansk statsborgerskab ved at afgive en erklæring, men at man skal søge via Folketinget og få det dér.
Og det er der ikke noget odiøst i, tværtimod.
Når der tidligere i dag har været talt om diskrimination og forskelsbehandling osv., så er vores forslag jo netop et forslag, der gør op med forskelsbehandling, der gør op med den diskrimination, der rent faktisk finder sted i dag, og som selv efter ministerens lovforslag fortsat vil finde sted. Vi stiller et forslag om, at for alle udlændinge gælder der de samme regler, hvis man ønsker dansk statsborgerskab.
Og alle partier, der hver eneste dag og ude i forsamlingshusene holder store flotte taler om, at vi skal diskriminationen til livs og forskelsbehandling til livs, burde støtte Frihed 2000's forslag, for det er ensbetydende med ligebehandling af og ligestilling til alle, der ønsker at søge dansk statsborgerskab.
Derfor var jeg meget tilfreds med hr. Søren Søndergaards indlæg, som jo ikke skelner mellem, hvem det er, der har fremsat forslagene, men som tager fat i substansen og spørger, hvad det er, vi ønsker at opnå, hvad skal slutmålet være, hvordan ønsker vi, lovgivningen skal være indrettet i Danmark?
Så er der så meget andet, vi er uenige med Enhedslisten om, det er der ingen tvivl om; men lige præcis på det her punkt, når vi taler om muligheden for at opnå dansk statsborgerskab, er vi enige om, at der skal være de samme regler, der skal ikke være nogen forskelsbehandling, der skal ikke være nogen diskrimination.
Derfor ved jeg jo ikke helt præcis, hvordan proceduren bliver fra nu af.
Men i det omfang, at vi kommer til at skulle stemme om de forskellige forslag, så vil vi med de motivationer, jeg her har givet, være positive over for forslagene, men håber selvfølgelig, at vores eget forslag om, at vi får en egentlig ligestilling og egentlig ligebehandling, kan vinde gehør.
Måske ikke i denne her omgang, men så måske næste gang.