runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Ministeren er i gang med at sparke åbne døre ind.
Vi har jo sådan set, som det også blev sagt i den første replik fra ministerens side, været positive over for også at se på antallet af ministerråd.
Der er i øvrigt heller ikke stillet krav fra nogen side om, at vi skal bevare ministerråd for forbrugerområdet.
Men vi er mange, der er optaget af, at forbrugerområdet stadig væk kan fylde på den nordiske dagsorden og også med parlamentarisk indflydelse.
Det, jeg ikke forstår, er, hvorfor man skal lave en samlepost, fordi ministerrådet forsvinder.
Hvorfor skal det så pludselig undergå sådan en hovsaændring, som jeg synes, det her er, i stedet for at de poster, det var klogt at prioritere, dengang forslaget blev fremsat, kan blive stående, og så kan vi i øvrigt føre en diskussion, fremadrettet og politisk, om, hvorvidt der er nogle af de ting, som vi har prioriteret hidtil, som vi ikke længere vil prioritere, uafhængigt af om vi har et ministerråd for forbrugerområdet eller ej.
Vi har en samarbejdsminister, som vi har tillid til vil dække de områder, der ikke er konkrete råd for.
På samme måde med embedsmandssiden og embedsmandskomiteer.
Fordi vi nedlægger rådet for forbrugerministre, har vi stadig væk brug for at have hånd i det også på ministerrådssekretariatet.
Det, der er problemet, er, at det jo ikke altid er så let politisk at blive enig om, hvad det så er klogt at bevare, hvis ikke man lavede den her proces, hvor man siger, at fra alle de råd, der nedlægges, går pengene ind i en fælles pulje, og der, hvor der er gode argumenter for det, der, hvor der er gode projekter, kan der stadig væk skabes finansiering til aktiviteterne.
Det er jo aktiviteterne, der er det afgørende.
Det var derfor, jeg også prøvede at sige, at lige præcis inden for forbrugerområdet er der faktisk ganske, ganske mange af opgaverne, som bliver fuldstændig lige så vel varetaget i nogle andre råd.
For det ligger jo i sagens natur, at når man går fra 18 til 11 ministerråd, ja, så er der nogle, der kommer til at tage sig af opgaver, de ikke hidtil har skullet tage sig af, netop for at sikre, at opgaverne ikke bare bliver tabt.
Der synes jeg faktisk, at der er lavet en meget fornuftig gennemgang af, hvad det er, forbrugerrådet tidligere har gjort, og hvor jeg egentlig synes, at der ikke er noget at være bekymret over.
Jeg ved godt, at de nordiske forbrugerorganisationer har set det som en måde sådan at kunne markere sig på, men jeg synes grundlæggende, at der er taget vare på, at opgaven stadig væk kan løses.
Connie Hedegaard (KF), 2005-10-12:
Nej, det har ministeren ikke.
Jeg hørte også godt, at hr. Søren Espersen sluttede med at sige, at den svenske økonomi ville bryde sammen under det her.
Der må man vel bare ud fra nøgtern økonomisk konstatering sige, at det er der i hvert fald ikke lige nu noget, der tyder på.
Så bliver der spurgt, hvorfor det er så livsnødvendigt, at posten i forbindelse med forbrugerrådets økonomi skal fjernes, og der synes jeg, at jeg før sagde ret klart, at den jo sådan kommer ind i en pulje, hvor de, der har gode projekter, de, der har gode samarbejder, stadig væk kan søge.
Jeg mener sådan set, at det er en fornuftig måde at gribe det an på, og som jeg også har sagt, er der jo stadig væk en udestående diskussion.
Familie- og forbrugerministeren har deltaget i et møde her den 30. september, hvor han har diskuteret det med kollegerne.
Der er stadig væk mulighed for at lave uformelle samarbejder.
Det er der i øvrigt også i andre af de ministerråd, der bliver nedlagt.
De kan stadig mødes uformelt.
Det vil der også være mulighed for, det vil der også være ressourcer til.
Man har jo simpelt hen gået igennem, hvor det er, der måske ikke i tilstrækkelig grad har været nok at mødes om, og – når man så skal lave en reform – om der så er opgaver inden for enkelte råd, som kan lægges under nogle andre.
Hvis jeg til sidst må give bare et eksempel, så sådan noget som narkotika.
Der er ikke længere et selvstændigt råd for narkotika, men det er jo ikke ensbetydende med, at narkotika ikke skal optage det nordiske, det kommer bare til at ligge under et andet råd.
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Det kan jeg ikke forstå at man skal, for når man laver den der pulje, så mister vi fra parlamentarikerside muligheden for at være med til at påvirke.
Hvorfor var det klogt, dengang man fremsatte forslaget fra Ministerrådets side, og hvorfor er det lige pludselig slet ikke er klogt?
Det kan jeg ikke begribe.
Det andet spørgsmål er i relation til ministerens svar til hr. Søren Espersen: Har ministeren andre underretninger end mig?
Alt, hvad jeg hører, er, at det snarere er danskere, danske statsborgere med anden etnisk baggrund, der flytter til Sverige, end det modsatte.
Men har ministeren nogen som helst underretninger om, at vi er ved at se en truende indvandring af svenske statsborgere med anden etnisk baggrund, der kommer og henter pengene i Danmark?
Jeg har ikke hørt noget som helst overhovedet om det.
Har ministeren det?
Bente Dahl (RV), 2005-10-12:
Det korte svar er: Ja, det er det.
Jeg behøver ikke gentage, hvad hr. Ole Stavad sagde, for det er det, det handler om.
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Jamen så forstår jeg, at det signal, vi skal sende til vores samarbejdsminister, er, at tidspunktet for at konkludere ikke er om 14 dage, når vi mødes til sessionen i Island; at der er villighed til forandring, både i Kulturudvalget og hos alle os andre; at der også er behov for forandring, men også behov for, at vi giver os tid til en ordentlig dialog, så de konklusioner, vi drager, også er ordentligt baserede, og det ikke kun er ministrene, der bliver glade, men at også det samspil mellem parlamentarikere, ministre og alle mulige andre, som er så vigtigt i det nordiske samarbejde, er i orden.
Er det ikke det, der er vores fælles konklusion på lige nøjagtig det punkt?
Bente Dahl (RV), 2005-10-12:
I Kulturudvalget i Nordisk Råd har vi diskuteret spørgsmålet meget, og vi har lavet en henstilling til Ministerrådet om at tage punkterne op på en positiv måde.
Men det fremgår ikke af redegørelsen.
Som jeg startede med at sige, er der behov for reformer.
Men jeg synes også, og her har jeg Kulturudvalget i Nordisk Råd bag mig i bred enighed, at det går for hurtigt.
Vi er nødt til at gå i dybden, der er mange uafklarede punkter, som vi behøver mere tid til at få afklaret for at finde de rigtige løsninger.
Jeg siger ikke, at der ikke skal findes løsninger, som er anderledes, men det skal ikke køre videre, som det kører i dag.
Det er vi alle sammen enige om.
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Derfor er jeg egentlig lidt forundret over, at den redegørelse, vi har fået, på lige nøjagtig dette punkt taler om, at formandskabsprogrammet på kulturområdet har fået en positiv modtagelse, og at man senere i redegørelsen – som jeg tror må være skrevet ovre hos kulturministeren og ikke hos samarbejdsministeren; det er helt fair, men man roser jo gerne sig selv, når man får lejlighed til det, og jeg tror, det er sket i dette tilfælde – siger, at den nuværende kultur har mangel på synlighed, ingen dynamik, fastlåste budgetter, forældede strukturer og ringe mulighed for fremadrettet policy-tænkning fra ministrenes side.
Er problemet ikke, at man trækker det for tæt ind til ministrene, og at armslængdeprincippet er i gang med eller risikerer at forsvinde på en række centrale områder?
Der er sikkert behov for nogle ændringer, men det er også vigtigt, at vi får dem diskuteret, så det ikke bliver ministrene, der skal sidde og bruge Nordisk Råd-midlerne til at styre kulturpolitikken på nordisk plan.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-10-12:
Dette lovforslag, som går ud på at lempe konkurrencebegrænsende regler for landinspektørvirksomhed samt at indføre en lovpligtig ansvarsforsikring, er et led i regeringens konkurrencepolitiske strategi.
I dag er det således, at en landinspektørvirksomhed alene kan ejes og drives af praktiserende landinspektører med beskikkelse.
Aktier og anparter kan i landinspektørvirksomheder, som drives i selskabsform, kun ejes af praktiserende landinspektører med beskikkelse.
De nuværende regler er altså med til at begrænse andres indflydelse i landinspektørvirksomheder.
Disse begrænsende regler hænger selvfølgelig sammen med regler for landinspektørernes eneret, eneretten til at fastlægge ejendomsgrænser og registrere ejendomme, således at folk også kan have tillid til, at disse opgaver foretages rigtigt og af folk, som har indsigt i disse områder.
Dette vil i sidste ende komme både forbrugerne og erhvervslivet til gode.
Selvfølgelig skal vi fortsat sikre os, at ejendomsregistreringen sker på betryggende vis, og dette tager lovforslaget højde for, ved at de praktiserende landinspektører fortsat ejer den største del af aktierne eller anparterne i en landinspektørvirksomhed.
Lovforslaget holder også fast i, at det fortsat er landinspektører, der har eneret til at udføre matrikulært arbejde.
I lovforslaget indføres der også en forpligtelse til, at alle praktiserende landinspektører skal tegne ansvarsforsikring.
Det er i Venstres øjne helt klart kun rimeligt, at landinspektører er forsikret i forbindelse med de skader, som de kan forvolde.
Forslaget om at forhøje den maksimale bødesats, som landinspektørerne kan gives, fra de nuværende 40.000 kr. til maks. 55.000 kr. er i Venstres øjne kun en naturlig ting i forhold til prisudviklingen.
Venstre kan uden problemer gå ind for dette lovforslag.
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Nu siger ministeren, at det ikke må være vildledende, men samtidig fjerner ministeren specielt tilkøbsydelser.
Mener ministeren ikke, at det er både vildledende og i øvrigt noget vrøvl, hvis man skriver, at noget er gratis, når man får det sammen med, at man køber noget andet, og kun får det samtidig med, at man køber det andet?
Det er vel et eksempel, og derfor det spørgsmål, der blev stillet af SF's ordfører, om man med de mere generelle regler, ministeren sætter op, stadig væk vil have forbud imod den form for reklame.
Det svarede ministeren afkræftende på.
Et godt eksempel på det er jo, når Socialdemokratiet i øjeblikket forsøger at lokke vælgere til ved at sige, at man vil tilbyde gratis skolemad.
Det er jo et godt eksempel på vildledende markedsføring, for der findes jo ikke sådan noget som gratis mad.
Det skal jo betales af nogen.
Det er jo vælgerne, der skal betale det via højere skatter.
På den måde kan det jo sagtens være vildledende, hvis man siger, at f.eks. et slips er gratis.
Hvis man markedsfører en tilgift på en vildledende måde, så vil det også være forbudt i henhold til det her lovforslag.
Man kan godt tilbyde kombinationen med et slips, der vedlægges habitten, uden at habitten så koster mere, end den plejer at gøre, men det er jo ikke ensbetydende med, at det sådan set er gratis.
Jeg er da enig i, at et eller andet sted bæres omkostningerne jo, så man må ikke markedsføre slipset på en vildledende måde.
Mia Falkenberg (DF), 2005-10-12:
Da vores ordfører på området er forhindret i at være til stede, skal jeg læse ordførertalen op.
Forslaget er et led i regeringens konkurrencepolitiske strategi.
I den nugældende lovgivning kan aktier og anparter i landinspektørselskaber alene ejes af landinspektører med beskikkelse, som aktivt driver virksomhed i selskabet eller dets moder- eller datterselskab.
Ved lovforslagets ikrafttræden vil det nu blive muligt for investorer at eje op til 49 pct. af aktierne eller anparterne i en landinspektørvirksomhed, dog maks. 15 pct., for andre end landinspektører med beskikkelse.
Denne begrænsning gælder dog ikke, hvis man har sin hovedbeskæftigelse i firmaet.
De resterende 51 pct. af aktie- eller anpartskapitalen og stemmerettighederne i et landinspektørselskab ejes enten af landinspektører med beskikkelse, der aktivt driver landinspektørvirksomhed i selskabet eller dets moder- eller datterselskab, eller af et andet landinspektørselskab.
I et landinspektørselskab skal flertallet af bestyrelsesmedlemmerne have beskikkelse som landinspektør.
Det bliver i fremtiden lovpligtigt for praktiserende landinspektører at tegne forsikring, som dækker deres ansvar for tab, som de påfører klienter eller andre under udførelse af deres erhverv.
Landinspektørnævnet kan sanktionere pligtforsømmelser bl.a. med bøder på 40.000 kr., og her forhøjes den maksimale bødestørrelse nu til 55.000 kr.
Herudover er der tale om indførelse af nye klagefrister og udredning af økonomiske og administrative konsekvenser, som jeg ikke vil komme ind på.
Vi er i Dansk Folkeparti opmærksomme på Praktiserende Landinspektørers Forenings høringssvar, hvoraf det fremgår, at de ønsker, at bl.a. investorer kun kan eje 33 pct. mod de foreslåede 49 pct.
Men vi er positivt indstillet over for forslaget, og vi vil se nærmere på forslaget under udvalgsbehandlingen.
Martin Henriksen (DF), 2005-10-12:
Jeg stillede et spørgsmål til den konservative ordfører, hvor jeg bad om, at det kunne blive bekræftet, at man siger, at det skal være forbudt at have skjulte reklamer i film osv.
Kan ministeren bekræfte, at der vil være en sanktionsmulighed, hvis der er nogen, der så overtræder det?
Det er sådan set ikke, fordi vi fra Dansk Folkepartis side vil have masser af forbud, men når nu der er det forbud mod skjulte reklamer, så vil det jo være urimeligt over for dem, som faktisk overholder loven, at de kan se, at andre, som ikke overholder loven, ikke får nogen sanktion.
Så kan ministeren bekræfter, at der er en sanktionsmulighed over for dem, der bryder lovgivningen?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-10-12:
Ministeren maner til besindelse hos os, der har stillet forslag om mere præcise ændringer, hvor vi skulle sørge for at begrænse.
Med hensyn til specialforbuddene skal jeg lige forstå ministeren korrekt.
Jeg har selv læst det sådan, at når vi ophæver specialforbuddene og sætter en generel bestemmelse ind, så giver vi også et mere frit løb for f.eks. gaver og rabatkuponer.
Er det, ministeren står og siger, at det gør vi slet ikke, at den generelle bestemmelse er mindst lige så skrap over for rabatkuponer og gaver?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
For det første må en tilgift, altså det, at man vedlægger en biting ved siden af hovedvaren, som man vil sælge, som et ekstra element, ikke markedsføres på en vildledende måde, det skal være i overensstemmelse med god markedsføringsskik.
For det andet skal det ses i forhold til den nye bestemmelse i § 9, hvor der står, at en salgsfremmende foranstaltning skal markedsføres således, at tilbudsbetingelserne er klare og let tilgængelige for forbrugerne, og at værdien af eventuelle tillægsydelser klart er oplyst.
Det vil altså sige, at man kun kan markedsføre en sådan tilgift på en, jeg havde nær sagt, ordentlig og hæderlig måde.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-10-12:
Også i SF betragter vi markedsføringsloven som en vigtig lov, og vi tror også på, at det er vigtigt, at vi arbejder med den bredt.
Så vi er klart parate til at tage arbejdstøjet på.
Når jeg gennemgår det her, har jeg både ros og ris til ministeren, og det er såmænd ikke i alle lovforslag, at vi har det.
For at starte fra den ene ende kan man sige her under henvisning til regelforenkling, at det, vi kalder specialforbuddene, bliver ophævet, og at der er en række forbud mod gaver og rabatkuponer, mængdebegrænsninger, konkurrencer og sådan noget.
Det tror vi ikke på er nogen god idé.
Det erstattes af en noget løsere formulering omkring, at salgsfremmende foranstaltninger skal være klare, lettilgængelige, oplysende.
Vi kan forudse, at den praksis, der skal indrette sig efter dette, vil det tage sin tid at få, og vi ved samtidig, at det her lovforslag, hvis det går igennem nu, skal revideres om ganske kort tid.
Der ligger faktisk nogle EU-regler, beslutninger, som skal implementeres.
Det kan jeg komme tilbage til.
En positiv ting ved lovforslaget er, at forbud mod skjult reklame er taget op.
Vi vil gå lidt længere.
Vi mener, at det skal udbygges, så det faktisk også fremgår, hvem der står bag en reklamering, og endelig kan man sige, at reklamer og reklametilbud skal anses som bindende tilbud.
Det er nogle opstramninger, vi godt vil have på det område her.
En anden positiv ting i lovforslaget er, at der indføres specielle regler for markedsføring rettet mod børn og unge.
Her tror vi også på, at det vil være klogt at udbygge.
Hvis ministeren ikke indfører forbud mod usunde fødevarer, kommer det alligevel ind lidt senere.
Det er tidens løsen, så erkend det og put det ind her.
Vi tror også på, at der skal begrænsninger ind for, hvor meget vi kan lade børn indgå i reklamer og salgsarbejde.
Begrænsninger for reklamering i institutioner og skoler for børn under 18 år tror vi også er et vigtigt område, så det vil vi udbygge.
Endnu en ting, som også jeg ser som positiv, er, at lovgivning om gebyrer er medtaget i forslaget, men også her kunne vi godt gå længere.
Vi mangler en egentlig definition af gebyrer, og vi mangler også, at gebyrerne i højere grad skal være omkostningsbestemte.
Det er ikke nok, at gebyrændringer som i forslaget skal varsles.
Som sagt ligger der EU-beslutninger, som skal implementeres i lovstoffet inden for knap 2 år, og derfor er det lidt uforståeligt, at det skal frem nu, at vi ikke lige trækker vejret og venter.
jeg tror, at ikke kun jeg, men også andre har fået meldinger om, at de faktisk blev lidt afbrudt, at de godt kunne have brugt længere tid.
Jeg tror ikke, der er nogen grund til at haste med det her, for der ligger faktisk en revision og venter lige om hjørnet.
Men vi er også parat til at tage arbejdstøjet på.
Det her er et forslag, der bør have et bredt flertal, og vi er parat til at arbejde for det.
Elisabeth Geday (RV), 2005-10-12:
Det er jo markedsføringens grundlov, vi her er i færd med at førstebehandle.
Det er en lov, der fastlægger de helt fundamentale vilkår for, hvordan man som virksomhed må eller ikke må markedsføre og prismærke sine produkter og tjenesteydelser.
Lovforslaget samler den gældende markedsføringslov og prismærkningsloven, og den type lovforenkling er der vist ikke ret mange her, der er modstander af.
Lovforslaget opdaterer og forholder sig til nye medier og nye markedsføringsmetoder, og også det synes jeg er en god ting.
Derimod synes jeg altså, der udestår en diskussion af, om loven behøver at komme nu, eller om det var mere fornuftigt at vente, til de kommende EF-direktiver på området bliver vedtaget.
Spørgsmålet er jo, som også andre ordførere har været inde på, om vi risikerer at skulle igennem møllen en gang til inden for 1 eller 2 år.
Grundloven plejer vi jo som bekendt ikke at ændre hvert eneste år.
Jeg har ikke helt forstået det, og jeg håber, ministeren kan forklare mig, hvorfor loven haster så meget.
Jeg har også, som nogle af de tidligere ordførere har sagt, et indtryk af, at den eksisterende lovgivning fungerer ganske godt.
Men jeg ser frem til at få ministerens svar på det.
Loven åbner for, at virksomhederne i højere grad end i dag kan tilbyde gaver og andet sammen med de ting, som forbrugerne køber.
Det er det, der i dag hedder specialforbuddene, og som ikke er tilladt.
Men det foreslås altså ophævet med det her lovforslag.
Det er vi altså ikke i Det Radikale Venstre særlig begejstrede for, fordi vi tror, det kan fjerne forbrugerens fokus fra produktets kvalitet og egenskaber, hvis det bliver pakket ind i konkurrencer og rabatkuponer og smågaver.
Vi vil også under den kommende udvalgsbehandling have fokus på forslagets beskyttelse af børn og unge over for markedsføring.
Vi føler os altså slet ikke overbevist om, at forslagets formulering i tilstrækkelig grad beskytter børn og unge mod f.eks. markedsføring af usunde fødevarer og alkohol.
Virksomhederne ved godt, at vejen til forældrenes pengepung går via børnenes hjerter, det kan vi jo også se af reklamerne.
Vi har også set, at flere store virksomheder, oven i købet danske virksomheder, markedsfører kendt slik og alkohol i en uskøn blanding under dække af, at det er markedsføring rettet mod voksne.
Virksomhederne har i Håndhævelsesudvalget forsøgt at holde selvjustits med lidt blandet held, og måske tror jeg, at vi fra lovgivernes side skal ind og give etikken en hånd med.
Vi vil også gerne se på, om reglerne for gebyrer i det nuværende lovforslag er tilstrækkelig præcise.
Vi så gerne, at vi fik en definition af, hvad et gebyr er, og et krav om, at gebyrer skal være bestemt af, hvilke omkostninger der pålægges den enkelte virksomhed.
Vi går konstruktivt kritiske ind i udvalgsbehandlingen og opfordrer ministeren til at arbejde for at få et bredt flertal, så vi kan få en markedsføringslov her, som er lige så holdbar eller i hvert tilfælde næsten lige så holdbar som vores grundlov.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-10-12:
Jamen det glæder mig.
Det må vi jo så tage med under forhandlingerne.
Den kreativitet, som vi i dag oplever fra Dansk Folkepartis side, glæder mig da, og lad os tage det under forhandlingerne.
Martin Henriksen (DF), 2005-10-12:
Det er jeg glad for at hr. Per Ørum Jørgensen siger.
Det kunne være, ministeren kunne bekræfte eller afkræfte, når ministeren kommer op, at der var de her sanktionsmuligheder.
Derudover synes jeg også, at ophørsudsalg er et andet problem, som kunne være relevant at nævne.
Vi ser jo, hvordan der er nogle butikker, som simpelt hen kører med ophørsudsalg i 1 år eller noget i den stil.
Så kunne man ikke også forestille sig, at sådan noget ville være godt at få ind i en markedsføringslov?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-10-12:
Jeg mener nu nok, at der er sanktionsmuligheder for dette.
Det, jeg synes er vigtigt, er også, at man først og fremmest gør det her gennemskueligt for forbrugeren.
Det ville da være sørgeligt at se en James Bond-film, hvis han ikke får lov til at køre rundt i den vanlige bil på grund af, at man har nogle snævre interesser, der så forbyder det i Danmark.
Så der er sanktionsmuligheder, og det mener jeg også er sanktionsmuligheder, der lever op til det, de skal.
Martin Henriksen (DF), 2005-10-12:
Nu var hr. Per Ørum Jørgensen inde på, at det skal forbydes at komme med skjulte reklamer i film osv., men sådan som jeg læser lovforslaget, vil der jo ikke være en sanktionsmulighed.
Kan det ikke være et problem?
Man sender så nogle signaler om, at man nu kommer med en stram lovgivning, men hvis lovgivningen overtrædes, er der sådan set ikke nogen sanktionsmulighed, sådan som jeg forstår det.