runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-26:
Ved samme lejlighed, som vi diskuterer det her forslag, får vi at vide, om det er sådan, at det skal omfatte mere end miljø.
Men ministeren tilkendegiver, at hvis man skal det, bliver det meget, meget omfangsrigt, så vi bibringes selvfølgelig også den forståelse, at det bliver næsten uoverkommeligt.
Nu har vi så sagt: Lad os dog starte på miljøområdet.
Og jeg kan ærlig talt ikke forstå, hvad der skal holde os tilbage fra at gå i gang med det.
Jeg forstår på hr. Jørn
Jespersen, at vi er det eneste parti, men hvis man ser på forslagsstillerne, ser det ud til, at vi er en række. Og Venstre forsøger ikke at føre sig frem og markedsføre sig som et parti, der går ind for bæredygtighed.
Vi har den store fordel, at alle de forslag, vi stiller, viser, at det er sandt.
Vi behøver ikke at tale om det som SF, der nu får et problem, fordi de ikke kan stemme for forslaget.
Så jeg forstår så udmærket, at hr. Jørn Jespersen er nødt til at bruge megen tid på at forklare, at i virkeligheden går man meget ind for bæredygtighed; det er bare et teknisk problem, at man ikke kan stemme for det i dag.
Det er selvfølgelig et stort, stort problem, og jeg har fuld forståelse for, at det bringer SF ud i tovene.
Og det vil det gøre fra nu af, og indtil SF melder sig på banen og er med til at gå ind for bæredygtighed.
Må jeg ikke minde hr. Jørn Jespersen om, at hvis man ellers vil prøve at læse lidt i, hvordan hele verden ser på, hvordan man skal miljøvurdere, hvordan man skal bæredygtighedsvurdere, så er det faktisk nøjagtig det samme, som vi foreslår.
Her står citeret fra OECD, fra Brundtlandrapporten, fra FN.
Hvor vi end vender os, er det helt typisk de samme synspunkter, de har, og rent faktisk har jeg jo sagt en gang før: Vi har sådan set tilladt os at skrive af efter de tre internationale organisationer.
Vi har simpelt hen skrevet det af, som de mener, der skal indgå i en bæredygtighedsvurdering.
Så får vi her en debat om, at vi er det eneste parti i verden.
I så tilfælde har vi følgeskab af de tre internationale organisationer, som bærer hele bæredygtigheden igennem.
Måske er det eneste sted, der er tilbage, den venstre side af det danske Folketing, der endnu sidder og taler om, at bæredygtighed kun har noget med miljø at gøre.
Vi må ikke tale økonomi, vi må ikke tale socialt.
Jeg håber, at SF er på vej tilbage på banen, og jeg synes ikke, at man skal lade være med at være med til det her, bare fordi man er nervøs for, at regeringen ikke vil billige det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-26:
Mit indlæg følger lidt i forlængelse af hr. Jørn Jespersens og selvfølgelig som reaktion på Venstres ordførers indlæg.
For vi havde jo en debat om det her ved førstebehandlingen, hvor jeg jo konstaterede, at det eneste, der hindrede, at vi kunne stemme for det forslag her, er den formulering, som står i bemærkningerne på side 3 i tredjesidste afsnit: »Intet lovforslag, der har miljømæssige konsekvenser, skal kunne vedtages, før der er foretaget en samlet vurdering og prioritering af indsatsen«.
Der åbnede Venstres ordfører faktisk op for, at vi kunne overveje, om vi kunne ændre den bemærkning.
Så ville Kristeligt Folkeparti være med på det forslag her.
Men der er ikke sket noget under udvalgsbehandlingen.
Vi har ikke modtaget nogen meldinger, og derfor bliver vi nødt til at stemme imod det forslag her.
Og det er fuldstændig rigtigt, som hr. Jørn Jespersen siger, at det her simpelt hen handler om at konsekvensvurdere miljøforslag, men ikke bæredygtighed i samtlige lovforslag i Folketinget.
Og derfor kan vi ikke være med.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-26:
Jeg skal blot konstatere her ved anden og sidste behandling, at vi finder det ærgerligt, at vi ikke kommer i gang med at få vurderet miljøforslag, beslutningsforslag, lovforslag, sådan at vi virkelig kommer ind i en prioritering dels på miljøområdet, dels på det økonomiske område, det sociale område.
Og vi finder det ekstra ærgerligt, når vi har læst, at regeringen jo også fremlægger en bæredygtighedspolitik.
Vi kan se, at både industrien, fagbevægelsen, hvem det måtte være, ønsker, at vi laver en prioritering på miljøområdet, og derfor havde vi gerne set, at vi kunne have startet her.
Det er ikke tilfældet, og det tager vi til efterretning, men vi mener bestemt, at også under den forespørgsel om bæredygtighed, der måtte komme, vil vi fremdrage principperne igen.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-26:
Jeg medgiver meget gerne, at det er nytænkning.
Det er åbenbart så nyt, at der tilsyneladende ikke rigtig er nogen, der kan følge hr. Frank Dahlgaard.
Indtil videre har det ikke været så mange, men det kan selvfølgelig være, fordi vi tænker for gammeldags.
Hr. Frank Dahlgaard har ret i, at hvis man alene gør det på den måde - man kan vælge forskellige modeller -
så vil forbruget være uændret.
Det, jeg kommenterer omkring forbruget, er primært, hvis man laver det, som jeg ved at andre partier i Folketinget synes er så godt, nemlig en generel afgiftsnedsættelse.
Det er ikke det, jeg taler for.
Min argumentation mod hr. Frank Dahlgaards forslag er ud fra den måde at administrere det på, for hvad så med næste zone?
Hvorfor skal det være særlig attraktivt dér?
Så nedlægger man en hel masse købmandsbutikker, der ligger nord for og sådan nogle ting.
Det er de begrundelser.
Min argumentation går imod hr. Frank Dahlgaards forslag, men den går også ud fra nogle andre betragtninger imod tankegangen om, at det bare drejer sig om at sætte afgifterne ned.
Det drejer sig ikke bare om at sætte afgifterne ned, så vi kan få billig sprit.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-26:
Det forstår jeg ikke.
Der er jo ikke tale om, at man foreslår afgiftsnedsættelser i Sønderjylland.
Der er tale om, at der foreslås afgiftsnedsættelser i nogle særlige geografiske områder klinet op ad den dansk-tyske grænse på den danske side.
200 meter inde på dansk område omkring Kruså, Padborg, Frøslev, måske syd for Tønder ved Sæd grænseovergang har man ifølge det her forslag nogle områder på 100 x 100 meter, hvor der er store grænsehandelskiosker på den danske side, hvor man laver nogle afgifter, som er på tysk niveau.
Hvor man før kørte til Tyskland, så kører man altså 100 eller 200 meter kortere og handler.
Det øger eller sænker vel ikke forbruget, det vil da være uændret.
Er det ikke sådan, at det eneste, der sker med det her forslag, er, at der kommer nogle flere milliarder i den danske statskasse og nogle færre milliarder i den tyske?
Endelig er der nytænkning i Folketinget, så vær dog lykkelig og spring på.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-04-26:
Jeg vil godt sige til fru Grete Schødts: Det var jo lige præcis det, jeg sagde.
Jeg sagde, forslaget ikke var CD's opfindelse, men i et forlig da må man både give og tage.
Men vi vil ikke sige, at vi fra start syntes, at det var vores idé.
Og derfor vedstår vi også gerne, at vi meget gerne vil have lavet nogle af tingene om igen og rettet alle de skønhedspletter, der eventuelt er.
Grete Schødts (S), 2001-04-26:
Man kan jo næsten ikke nænne at blive ved at trække tiden ud, men alligevel: Næsten uden undtagelse står forligspartier og bekendtgør her fra Folketingets talerstol, at det her ikke har groet i deres have.
Jo, gu' har det det!
Lige nøjagtig, for I er da med i forliget.
De Konservative ville have politi på gaden.
Forliget er omfattet af det her.
Vedkend jer nu jeres ansvar og så støt os alle sammen i at få det ændret dér, hvor det skal ændres!
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-04-26:
Også her i disse sager skal jeg sige, at jeg i fru Yvonne Herløv Andersens fravær skal komme med de kommentarer, som vi vil knytte til forslagene fra Dansk Folkeparti.
Som forslagsstillerne jo ganske rigtigt gør opmærksom på, er den retstilstand, som man ønsker at føre tilbage til en tidligere, indført som led i nogle delaftaler i forbindelse med finanslovforhandlinger i efteråret 1999,
aftaler, som CD har del i sammen med regeringen, SF og Enhedslisten.
Men aftalerne indeholdt altså også en forbedring i forhold til samlevende pensionister, da denne gruppe jo blev omfattet af den ved aftalen indførte efterlevelseshjælp.
Mon det nu også er en god idé?
I CD siger vi, at dødepakken, som aftalerne så ucharmerende, men måske meget rammende er blevet kaldt, absolut ikke er CD's opfindelse, og vi har da heller ikke specielt varme følelser for den, men i forhandlinger må man jo både give og tage.
Da det som allerede nævnt må erkendes, at regelændringerne har skabt problemer for nogle efterlevende,
vil det ikke være os, som stiller os hindrende i vejen, hvis regeringen i forbindelse med de kommende finanslovforhandlinger skulle ønske at lave om på reglerne.
Men en ændring i retning af det her foreslåede er jo absolut ikke omkostningsfri.
Den er faktisk dyr.
Samtidig er vi faktisk ganske godt tilfredse med, at samlevende pensionister med aftalen fik andel i efterlevelseshjælpen.
Den ønsker vi altså ikke at tage fra dem igen, og det er som sagt rent faktisk, hvad forslagsstillerne er i gang med her.
Derfor må dette spørgsmål som allerede nævnt tages op under de kommende finanslovforhandlinger, og her vil vi i CD gerne være med til at kigge på de problemer, som de nye regler har skabt.
CD støtter et positivt udvalgsarbejde.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-26:
Da SF's socialordfører, hr. Villy Søvndal, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre vores synspunkter på hans vegne vedrørende de to forslag, der vedrører de sociale forhold og pensionsforhold, og jeg kan sige, at vi er imod de to forslag.
Det er korrekt, at de to forslag giver en hjælp til nogle, som i dag ikke får hjælp.
Det ville være en fordel at gennemføre forslagene for nogle mennesker.
Omvendt er forslagene, som de er beskrevet, og man tager stilling til forslagene, som de er beskrevet, en forringelse for nogle andre mennesker, og hvis man derfor skulle lave noget om på det, så måtte man lave en langt større ændring i forhold til de to beslutningsforslag og også det tredje beslutningsforslag vedrørende skatteforhold.
Så derfor kan vi under ingen omstændigheder støtte forslagene, som ligger.
Så med hensyn til de ændringer, som vi også mener der er behov for: Det burde jo være meget enkelt, hvis der er en kreds af partier, der har et forlig, både med hensyn til indhold og med hensyn til provenu.
Er man så uenig i nogle ting omkring indholdet, så anmoder man om, at man ser på det, og i det omfang, man ønsker ændringer, så har man forslag til andre ting, sådan at provenuet er dækket ind.
Og vi har også nogle ønsker til, at man ændrer i det, og vi vil selvfølgelig tilsvarende være i stand til at møde op med et provenu.
Det der med, at man siger, at man kun vil være med til det gode og ikke vil være med til at betale, og hvis man synes, der er noget, der ikke går så godt, så siger man, at så vil man ikke være med til den del, men det andet er man selvfølgelig med til stadig væk, går ikke.
Derfor kan jeg sige, at vi gerne vil deltage i forhandlingerne.
Vi har også en liste over nogle ting, som vi gerne vil have ændret, og i det omfang, det kræver penge, og det gør det sandsynligvis, ja, så skal pengene findes.
Ellers kan man ikke lave ændringer i enighed.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Ja, jeg kunne altså ikke rigtig finde hoved og hale på fru Sandy Brincks indlæg.
Det må jeg sige.
Jeg forstår fru Grete Schødts sådan, at Socialdemokratiet i hvert fald er parat til at kigge på to situationer, som er opstået i forbindelse med dødepakken.
Og den ene situation er, hvor mennesker har fået udbetalt en pension forlods, og hvor de så bliver afkrævet efterbetaling.
Den situation vil Socialdemokratiet gerne være med til at kigge på.
Må jeg så spørge: Er det fuldstændigt fejlfortolket af mig, at Socialdemokratiet så også er parat til måske at bruge lidt penge på at løse det her problem, for ellers hjælper det jo ikke meget?
Jeg kan se, at socialministeren nikker, så jeg har forstået det budskab rigtigt.
Det betyder så også, at fru Sandy Brinck ikke har forstået sit eget partis budskaber i dag rigtigt, men jeg er tilfreds med, at socialministerens nik betyder, at man fra regeringens og fra Socialdemokratiets side er indstillet på at få løst de urimeligheder, som findes i lovgivningen på nuværende tidspunkt, og det er den beredvillighed, jeg kvitterer for og giver fuldt tilsagn om at deltage i, og jeg håber, at det kan ske ganske kvikt og hurtigt.
Grete Schødts (S), 2001-04-26:
her i Folketinget bl.a. med konservative stemmer for, at der er ændret på efterlevelsespensionen for gifte pensionister, at der er ændret på efterlevelseshjælpen for dem, der var økonomisk afhængige
Skal vi ikke være enige om, at det er det, vi har gjort sammen, og i de hurdler, der er i det, jeg nævnte dem selv: skemadelen, dødsfaldstidspunktet, hvor man har en forudbetalt pension, men hvor man altså ikke er gift med hinanden, har vi to helt præcise problemfelter, vi skal prøve at løse med de samme partier, som vi gennemførte dem med.
Det er signalet og intet andet.
Sandy Brinck (S), 2001-04-26:
Jamen så kan det da være, det er mig, der har misforstået Det Konservative Folkepartis ordførers indlæg.
Socialministeren og den socialdemokratiske ordfører har medgivet, at der er noget praktik omkring det her, som ikke fungerer mest hensigtsmæssigt, men jeg forstod fru Pia Christmas-Møller sådan, at man holdningsmæssigt var uenig i, at der skete nogle ændringer i forhold til tidspunktet for udbetaling af pension.
Og så må jeg sige, at i forhold til finansieringen synes
jeg nok, det er lidt billigt at sige, at fordi jeg spørger til, hvor Det Konservative Folkeparti vil finde pengene til det, at fru Pia Christmas-Møller stiller sig her op på talerstolen og siger, at så er det udtryk for, at Socialdemokratiet vil ændre.
Fru Pia Christmas-Møller sagde, at når man skulle finde finansiering, så var det på baggrund af Socialdemokratiets ønsker.
Næ, fru Pia Christmas-Møller sagde her fra talerstolen, at der skulle ændringer til, og det er den finansiering, jeg har spurgt til nu for tredje gang.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Jeg har svaret hr. Frank Aaen tidligere.
Jeg må sige det, som det er.
Det er ikke et forslag, der har groet i Det Konservative Folkepartis have.
Vi vedgår medansvaret for, at det er blevet gennemført, men det er ikke et forslag eller en idé, der er kommet fra os, sådan er det.
Vi har gennemført aftalen sammen med regeringen, og det står vi ved, og længere er den ikke.
Til fru Sandy Brinck: Jamen altså det vil forudsætte, at Socialdemokratiet alligevel ikke vil være med til at løse problemet inden næste folketingsvalg.
Jeg skal altså ikke stole på, hvad socialministeren har sagt, jeg skal ikke stole på, hvad den socialdemokratiske ordfører har sagt.
Jeg regnede faktisk med, at de tilkendegivelser stod til troende, at vi kunne få ordnet de problemer, der er i dødepakken, og at det kunne ske rimelig kvikt, men jeg må forstå fru Sandy Brincks indlæg sådan, at det har man sandelig slet ikke til hensigt.
I øvrigt kan jeg henvise til, at Det Konservative Folkeparti år for år fremlægger omfattende finanslovforslag og altid viser beredvillighed til at finansiere de udgiftskrævende forslag, vi kommer med.
Sådan er det, og sådan vil det fortsat være, så Socialdemokratiet kan regne med vores bidrag til finansieringen, det er helt sikkert.
Sandy Brinck (S), 2001-04-26:
Jamen jeg bliver bare nødt til at gentage mit spørgsmål
om finansieringsdelen.
Vi får ikke nogen bud på, hvor de penge så skal findes. Hvad er det for nogle afgifter?
Hvad er det for nogle nedskæringer, der så skal til i stedet for?
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Jeg synes bare, det skal slås helt fast, også ud fra det historiske forløb, at på et tidspunkt gik Det Konservative Folkeparti sammen med partiet Venstre med til at tage et ganske anseeligt beløb fra landets pensionister i forbindelse med dødsfald, og man udelukkende brugte pengene til at finansiere mere politi.
Man tænkte ikke i et sekund på, om det forbedrede forholdene for landets pensionister eller andre, hvis ægtefælle eller samlever døde, ikke et sekund. Man tænkte kun på at finansiere sit politiforlig.
Derfor synes jeg, at det er noget populistisk i dag at stille sig op og sige, at man nu i øvrigt gerne vil melde sig ud af det grimme, men fastholde det, man er så glad for, nemlig mere politi.
Tingene må hænge sammen, ellers er det politisk bedrag.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Det Konservative Folkepartis forhandler har naturligvis kendt til de forslag, der har ligget på bordet.
Vi vedstår de aftaler, vi har indgået, sådan er det, det har jeg også sagt i dag, men der må også være en grænse for, hvor længe man skal blive ved med at leve med noget, man efterfølgende har set nogle uhensigtsmæssige virkninger af. Jeg forstår det sådan, at også regeringen ser nogle uhensigtsmæssigheder i forslagene, eller rettere sagt i lovgivningen, som den er i dag.
Sådan hørte jeg også den socialdemokratiske ordfører.
Man ønsker faktisk at ændre på de urimeligheder, som den daværende lovgivning efterlod, og det er jo det, vi gerne vil medvirke til.
Det er det, jeg har sagt, og jeg er jo nødt til at sige: Vi ønsker naturligvis fortsat at bidrage til finansiering af de udgiftskrævende forslag, som vi medvirker til.
Sandy Brinck (S), 2001-04-26:
Nu synes jeg, det bliver interessant.
Politiforliget er altså på 2,4 mia. kr.
Hvordan skal de så finansieres?
Jeg synes sådan set også, det er interessant at høre Det Konservative Folkepartis ordførers indlæg, også om en del af det, som Det Konservative Folkeparti har indgået forlig om.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvornår gik det op for Det Konservative Folkeparti, at én af de dele, der ligger i forliget, faktisk er tidspunktet for udbetaling af pension?
Hvornår stod det klart?
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Jeg kan love for, at hr. Frank Aaens logik passer benhårdt.
For i det 4-årige politiforlig stod udtrykkeligt, at en af finansieringerne går ud på at tage penge fra folk, landets pensionister.
Ud over højere bøder og andre fantasifulde ting står der i det 4-årige politiforlig, at man vil tage penge fra landets pensionister i forbindelse med dødsfald.
Derfor må vi da sige, at man i hvert fald på det punkt er bundet i 4 år.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Nej, man skal ikke opfatte min melding som en opsigelse af politiaftalen, det skal man ikke.
Der var en samlet finansiering af de aftaler, vi indgik med regeringen, og den finansiering vil vi naturligvis gerne sikre også fremover.
Men det var en 4-årig politiaftale for sig.
Der var ikke nogen tidsmæssig binding på de lovforslag, der ligger i dødepakken.
Så hr. Frank Aaens logik holder ikke i denne sag.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Det er jo ethvert partis ret at trække sig fra et forlig og meddele det før et folketingsvalg, og det synes jeg er i orden.
Men da en del af det her jo var med til at finansiere politiforliget - nogle af de penge, man tog fra pensionisterne i forbindelse med dødsfald, brugte man til at finansiere politibetjente - så må logikken jo være, at Det Konservative Folkeparti også er nødt til at trække sig fra politiforliget.
Derfor vil jeg gerne lige have det på plads: Når man trækker sig fra finansieringsdelen, så trækker man sig vel fra hele forliget?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
De tre forslag udgør det, man har kaldt dødepakken.
Og jeg må sige, at jeg er af den opfattelse, at Dansk Folkeparti med de her forslag har rejst en relevant debat.
Det Konservative Folkeparti er forligsbundet med hensyn til de første to af forslagene.
Det tredje har vi ikke lod eller del i.
Men lad mig tage dem i rækkefølge.
Det første forslag, som handler om en ændring af efterlevelseshjælp og efterlevelsespension, går ud på at tilbageføre den efterlevelseshjælp, som blev indført i forbindelse med forliget i 1999.
Men der var grundlæggende tale om en række forbedringer.
Her mener jeg virkelig, der er behov for at lytte til den kritik, som har været rejst, og jeg er meget tilfreds med, at både socialministeren og Socialdemokratiet er indstillet på at forhandle sagen igen.
Jeg kan godt sige det direkte: Hvis ikke vi får løst de problemer, vi ser i dødepakken og den del af den, som vi er forligsbundet til, så må vi opsige forliget med virkning fra næste folketingsvalg.
Vi vil ikke være bundet af den aftale længere end til næste folketingsvalg.
Men vi indgår naturligvis hellere end gerne i forhandlinger med forligspartierne i den periode, der måtte være tilbage, inden vi får et folketingsvalg.
Vi synes simpelt hen, det er for groft, at mennesker bliver frataget deres pension så at sige fra dødsøjeblikket, det synes vi.
Det er simpelt hen for uanstændigt, og vi vil gerne rette op på situationen og håber, at de øvrige partier i forligskredsen har samme indstilling.
Men lykkes det ikke at få rettet de problemer, der er i dødepakken og den del, vi er forligsbundet til, så ser vi os altså fri til at komme med initiativer og deltage i tværgående flertalsmuligheder efter næste folketingsvalg.
Når man hørte socialministerens indlæg og også den socialdemokratiske ordførers indlæg, kunne man jo næsten få det indtryk, at dødepakken sådan i al almindelighed var en forbedring af forholdene.
Det er jo ikke helt sandheden, for så ville det ikke koste 172 mio. kr. at tilbageføre regelsættet.
Der blev sparet.
Lad os dog være ærlige om det.
Det synes jeg vi skylder sagen.
Med hensyn til det tredje forslag, som går ud på at genindføre det dobbelte personfradrag for den efterlevende ægtefælle, kan jeg sige, at vi er overordentlig tilfredse med, at vi ikke er forligsbundet.
Vi kan give
fuld tilslutning til forslaget, og vi håber, at der kan dannes et flertal under udvalgsbehandlingen for det forslag.
Men det korte af det lange er altså, at vi mener, der er seriøse problemer i hele dette problemfelt, og vi vil meget gerne appellere til, at vi får dem løst hurtigst muligt og altså senest efter næste folketingsvalg.
Jeg skal hilse og sige fra Kristeligt Folkeparti, der er forhindret i at være til stede, at de er så heldige, at de ikke er forligsbundet, og de kan derfor give tilsagn om en meget positiv udvalgsbehandling.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Jeg synes nok, at vi har fjernet os en del fra det, som de her forslag handler om, men det er jo måske også en meget god måde at trække sådan nogle ting frem på, som slet ikke har noget at gøre med det, vi behandler her.
Jeg kan bare sige til hr. Frank Aaen, at det ikke skal fremlægges og stå her til sidst, som om det er Venstre, der har smidt de her forslag på bordet som et ultimatum for, at vi kunne indgå et politiforlig.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Jeg vil gerne lige spørge fru Annie Lunde Hansen, om jeg har misforstået noget.
Sagde fru Annie Lunde Hansen, at de tre måneders efterlevelsespension ikke var en god idé?
O.k., det var bare det, jeg ville spørge om med henblik på, om vi tog fejl af hinanden med hensyn til efterlevelseshjælpen på de 10.000 kr., hvor man skal op og ansøge kommunen, hvor der er grænser osv., hvor man skal op og stå med hatten i hånden oppe på kommunekontoret for at få de 10.000 kr.