runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2005-05-31:
Nu lå der mange spørgsmål i det, hr. Lars-Emil Johansen sagde, og tiden tillader ikke at gå i dybden med dem.
Den er fuldstændig videreført, som de er under den nuværende traktat i det europæiske samarbejde.
Der ændres ikke ved den.
Der ved hr. Lars-Emil Johansen jo godt, at her har Danmark også et forbehold.
Her er det klart defineret, at det europæiske statsborgerskab ikke erstatter det danske statsborgerskab.
Det er endda skrevet ind i forbindelse med Amsterdamtraktaten.
Så på det felt kan man også få kastet fuldstændig lys over det spørgsmål, som hr. LarsEmil Johansen stiller.
Sådan som jeg forstår dette forslag til vedtagelse, går det ud på, at der også skal laves en såkaldt uafhængig analyse af politiske konsekvenser i forhold til Grønland og Færøerne.
Det mener jeg er en debat, der må tage sit afsæt i det grønlandske Landsting og det færøske Lagting og ikke med en vedtagelse i det danske Folketing.
Det er jo i høj grad at blande sig i rene interne forhold om de beslutninger, der er taget helt tilbage i 1972 for Færøernes vedkommende og i 1985 for Grønlands vedkommende.
Derfor mener jeg, at debatten må have sit afsæt deroppe.
Kommer der så et ønske fra landsstyrerne om, at man i forbindelse med forhandlinger med regeringen siger, at nu vil vi gerne have lavet sådan en analyse, er jeg da sikker på, at regeringen vil være imødekommende over for at drøfte det.
Nu har man lavet den her juridiske analyse, og den har de to landsstyrer været involveret i.
Jeg ser altså ikke noget behov for en vedtagelse her i Folketinget, der går videre.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-05-31:
Jeg kan forstå, at hr. Frank Jensen tilslutter sig Venstres ordførers opfattelse af, at alt er belyst i det materiale, der foreligger.
Jeg vil gerne lige have lov til at sige et par ord om baggrunden for vores ønske om, at denne forfatning ikke ødelægger noget, vi allerede har opnået.
Grønland har været omfattet af et statsborgerskab indeholdt i en forfatning, som det grønlandske folk ikke har taget stilling til.
Nu vil vi for alt i verden undgå, at vi igen bliver omfattet af en forfatning, som vi ikke har taget stilling til.
Man kan måske sige, at man i 1953 ikke tog eskimoerne oppe i Nordatlanten så højtideligt.
Jeg håber ikke, at det er den samme holdning, der gør sig gældende her i 2005, altså på mindste måde, så man kan risikere, at Grønland og Færøerne bliver omfattet af en traktat, som Danmark alene er på vej til at tilslutte sig.
Er det et standpunkt, som er fremmed for Socialdemokraterne?
Kan Socialdemokraterne f.eks. over for mig oplyse om grønlænderes og færingers status i forhold til unionsborgerskab?
Skal vi bruge EU-pas?
Er disse sten blevet vendt i den redegørelse af 29. marts?
Jeg ser dem ikke.
Ser hr. Frank Jensen dem?
Frank Jensen (S), 2005-05-31:
Nu er der i redegørelsen også en beskrivelse af konsekvenserne af de danske undtagelser.
Et af de områder, som hr. Høgni Hoydal nu nævner, er netop asyl- og immigrationsområdet, hvor Danmark har forbehold.
Det har vi også på udenrigs- og sikkerhedspolitikken, og det har vi for så vidt angår den fælleseuropæiske mønt.
Der er en udførlig beskrivelse af konsekvenserne af de danske forbehold, så jeg forstår ikke behovet for at sætte en yderligere analyse i gang på netop det felt.
Det er klart, at der, hvis de danske forbehold ophæves, i forbindelse med sådan en folkeafstemning om de spørgsmål vil blive rejst spørgsmål om konsekvenserne for Grønland og Færøerne.
Det var der i forbindelse med den danske folkeafstemning om tilslutning til euroen.
I de redegørelser, vi fik i Folketinget, indgik der også stillingen for Grønland og Færøerne.
Og, som det er beskrevet af den tidligere ordfører fra Venstre, ligger der muligheden for, at Grønland og Færøerne her kan fortsætte med en særlig møntenhed, det kan være kronen, eller man – det fremgår også af redegørelsen her – kan også tilslutte sig at få euroen som gangbar mønt for Grønland og Færøerne.
Jeg synes, at det er reelt at rejse en række af de spørgsmål, som de tre forespørgere har gjort det her i dag, også til os som ordførere, men mange af spørgsmålene er spørgsmål, man kan rejse i folketingsarbejdet enten i Færøudvalget eller Grønlandsudvalget og der få kastet lys over dem.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Jeg må desværre sige, at jeg blev endnu mere skuffet over dette svar.
Som hr. Lars-Emil Johansen redegjorde for, er der i den færøske og den grønlandske regering enighed om, at man ønsker en sådan analyse.
Man har jo altid sagt, at I får det, I beder om, men i dette tilfælde siger man nej.
Det er Danmark og det danske Folketing, der behandler denne sag.
Derfor er det selvfølgelig også Folketinget og de danske myndigheder, der må have pligt til at udrede alle de konsekvenser, som en mulig dansk beslutning om forfatningstraktaten får for Færøerne og Grønland.
Jeg forstår slet ikke det synspunkt, hr. Frank Jensen fremfører.
Jeg vil så benytte lejligheden til at stille hr. Frank Jensen, som jo er forhenværende justitsminister, et simpelt spørgsmål, som vi ikke har fået belyst: Vil retsenheden på de områder, som Danmark stadig væk administrerer på vegne af Færøerne – den retsenhed, der nævnes i EU – også komme til at gælde for Færøerne og Grønland?
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Det næste spørgsmål er: Vil f.eks. fælles asylog visumpolitik gælde for Færøerne og Grønland?
Det har vi ikke fået svar på.
Frank Jensen (S), 2005-05-31:
Jeg må sige, at det er en fantastisk præcis og klar redegørelse, vi har fået.
Den giver de svar, som vi har behov for, når det drejer sig om at sikre, at rigsfællesskabet kan fortsætte i respekt for de beslutninger, der er truffet i Grønland og på Færøerne i forbindelse med både 1972-beslutningen for Færøernes vedkommende om ikke at træde ind i EF og beslutningen for Grønlands vedkommende om at træde ud af EF-samarbejdet i 1985.
Redegørelsen giver en beskrivelse af, at det fuldt ud kan respekteres også ved en gennemførelse af en forfatningstraktat for Europa.
Så er der de spørgsmål, som rejses i forbindelse med det forslag til vedtagelse, som forespørgerne har fremsat her i dag.
Der er det i Socialdemokratiet vores klare synspunkt, at Folketinget, hvis det skal ind og gennemføre en analyse – en såkaldt uafhængig undersøgelse af de politiske forhold for Grønlands og Færøernes placering med en udvikling af det europæiske fællesskab – skal tage sit afsæt i en beslutning i det grønlandske Landsting og det færøske Lagting.
Det er ikke en beslutning, der skal tage sit afsæt her i Folketinget.
Det ville være utidigt, mener jeg, at Folketinget træffer beslutning om, at vi her skal sætte en analyse i gang af politiske konsekvenser for Grønland og Færøerne, også af økonomiske forhold.
Det er slet ikke i tråd med den udvikling af hjemmestyreformen, som vi er godt i gang med her i Folketinget.
Jeg mener, at det er et politisk ærinde.
Det er jo fuldstændig åbent for alle politikere her i Folketinget, at man kan gå et politisk ærinde i forhold til udviklingen af Europa.
Men når det drejer sig om de to hjemmestyreområders politiske og økonomiske konsekvenser, tager det sit afsæt i de to respektive landes parlamenter.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over hr. Frank Jensens ordførertale her.
Jeg vil gerne spørge: Hvad er begrundelsen for, at Socialdemokratiet kan sige, at en redegørelse på 20 sider, der kun belyser de retlige aspekter, er nok til at vurdere så stor en sag?
Jeg står her med selve rapporten, og den er på 20 sider.
Jeg har sat 16 gule sedler ind, hvor der er forbehold, hvor man siger, at det ikke kan siges med sikkerhed, at det muligvis kan antages, og det kun vil få indflydelse i få tilfælde.
Der er altså mindst 16 usikkerhedsmomenter, der nævnes i selve rapporten.
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor man, hvis man er sikker på, at dette ikke er noget problem, ikke vil have det undersøgt videre?
Hvad er bagdelen ved oplysning?
Er Socialdemokratiet ikke et parti, der altid vil oplysningen, også for oplysningens skyld?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
Jeg kan ikke stå her og redegøre for Venstres stillingtagen til det.
Jeg beklager, jeg var ikke valgt til Folketinget på det pågældende tidspunkt, men det er klart, at Venstre, næste gang en sådan sag må komme op, vil gå ind og lytte til saglige argumenter for og imod.
Vi vil så tage stilling og også strække os meget langt for at tage et vidtgående hensyn til vores venner inden for rigsfællesskabet.
Sådan har det været hidtil, og sådan vil det givetvis også være i fremtiden.
Kuupik Kleist (IA), 2005-05-31:
Nu havde vi for ganske få måneder siden en situation om netop det her spørgsmål, som ikke gik helt stille af.
Jeg mener ikke, at det er rigtigt at betegne sagen som et meget hypotetisk spørgsmål.
Rent konkret havde vi i efteråret et problem internt her i Folketinget.
Spørgsmålet vil blive, hvordan Venstre vil stille sig rent loyalitetsmæssigt, såfremt EU's samlede holdning kolliderer med Grønland og Færøernes holdning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
Det er jo et hypotetisk spørgsmål.
Når det kommer op, tager vi konkret stilling til det her i Folketinget.
Det er klart, at Danmark, hvis EU har en fælles holdning til hvalspørgsmålet, har mulighed for at tale netop Grønlands og Færøernes sag.
Og da vi sidder tæt på hinanden, har vi mulighed for at fremføre gode og saglige argumenter i den forbindelse.
Jeg anser altså det her for at være et hypotetisk spørgsmål, som det er meget svært at belyse ved en yderligere redegørelse.
Vi har en fuld belysning af de juridiske og retlige spørgsmål, og de politiske spørgsmål er vi nødt til at tage fra sag til sag med udgangspunkt i det meget nære samarbejde, vi i øvrigt har mellem de tre lande.
Kuupik Kleist (IA), 2005-05-31:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til spørgsmålet om hvalfangst, dels fordi det er så illustrativt, dels fordi det er et aktuelt emne, i og med at Folketinget skal fastlægge regeringens mandat i forhold til Den Internationale Hvalfangstkommission.
Den formodentlig kommende traktat beskæftiger sig bl.a. med, at EU på medlemsstaternes vegne vil kunne indtræde i internationale fora og der afgive stemme og tale på vegne af alle medlemsstater.
Hvis nu den ikke utænkelige situation opstår, at EU taler på medlemsstaternes vegne i hvalfangstspørgsmålet, og hvis den ikke utænkelige situation opstår, at EU's holdning og dermed Danmarks holdning er i modstrid med Grønlands og Færøernes holdning, hvordan vil Venstre så stille sig i den situation?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
Som jeg sagde før, findes der et protokollat, der slår fast, at den tekniske styring af det fortsat ville kunne ske fra Nationalbanken.
Den politiske styring af det vil selvfølgelig igen bero på en nærmere aftale mellem den danske regering og de to landsstyrer, som måtte ønske sådan en ordning.
Søren Espersen (DF), 2005-05-31:
Nu stemte vi i 2000 om euroen, hvilket Færøerne og Grønland ikke fik lejlighed til.
Det synes jeg var meget underligt, da de var en del af det møntfællesskab, vi havde om kronen.
Det var egentlig en afstemning om kronens afskaffelse, og to af elementerne i rigsfællesskabet fik ikke lov til at stemme om det.
Jeg vil stadig væk fastholde, at jeg ikke har fået svar på, hvad der skal ske.
Hvordan skal en politisk styring af møntenheden kronen – jeg taler ikke kun sådan rent praktisk om sedler og mønter – fortsætte på Færøerne og i Grønland, efter at Danmark har indført euroen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
Det er således, at der i øjeblikket eksisterer et protokollat i forhold til EU, der muliggør, at Grønland og Færøerne, såfremt de måtte ønske det, stadig væk kan have deres egen valuta, og den valuta kan i øvrigt stadig væk forvaltes af Nationalbanken.
Det protokollat er stadig væk gældende i forhold til forfatningstraktaten.
Så hvis Danmark tilslutter sig euroen, hvad Venstre stærkt håber vi gør, kan Grønland og Færøerne med andre ord vælge også at tilslutte sig euroen eller vælge fortsat at have deres egen valuta efter en nærmere aftale med Danmark.
Søren Espersen (DF), 2005-05-31:
Nu nævnte hr. Kristian Pihl Lorentzen selv euroen i sin ordførertale.
Jeg synes, at det er umådelig interessant at få det emne frem, så det var jeg glad for at Venstres ordfører gjorde.
Det er nemlig specielt, at Danmark, Grønland og Færøerne med kronen har en fælles møntenhed.
Hvordan forestiller hr. Kristian Pihl Lorentzen sig at det skal løses, hvis Danmark en dag, hvad guderne forbyde, indfører euroen og Grønland og Færøerne så ikke ønsker euroen indført?
Hvilken møntenhed skal de så have?
Hvordan skal det i øvrigt foregå sådan rent praktisk?
Skal seddeltrykkeriet flyttes til Tórshavn, eller hvad havde han tænkt sig?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
Ja, det er sandelig meget vigtige spørgsmål for et land, men det er jo ikke noget, som EU-forfatningstraktaten beskæftiger sig med.
Man kan altså sige, at det er et vigtigt politisk spørgsmål for Grønland, men det er ikke noget, som forfatningstraktaten befatter sig med i øvrigt.
Det er altså et politisk spørgsmål, som må drøftes, og der må jeg henvise til regeringen og det særdeles gode samarbejde, der hersker inden for rigsfællesskabet.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-05-31:
Er hr. Kristian Pihl Lorentzen enig i, at det er et spørgsmål af rimelig stor vigtighed, hvorvidt ens land bliver stillet til rådighed for en krig, og hvorvidt ens land bliver omfattet af en handelsembargo, som ens egne politiske organer ikke har medindflydelse på?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
Tak for spørgsmålene.
Det er helt klart, at der er en række politiske spørgsmål, som ikke er belyst i sådan en redegørelse.
Anderledes kan det jo ikke være, når vi sætter dygtige embedsfolk til at lave en redegørelse af nogle juridiske, retlige forhold.
Det er også klart, at sådanne konkrete spørgsmål, som rejses her, vil bero på en politisk vurdering i det enkelte tilfælde.
Det, der klart konkluderes i redegørelsen, er, at der ingen forskel er på de nugældende traktater i EU og forfatningstraktaten, når den træder i kraft.
Der vil ikke være nogen forskel i de to eksempler, som hr. Lars-Emil Johansen her nævner.
Frank Jensen (S), 2005-05-31:
Vi ved jo ikke, om det også er en tilslutning til vedtagelsen om, at vi her i Folketinget skal sætte en uafhængig analyse i gang.
Er det en tilslutning til, at vi her i dag skal stemme for, at den danske regering skal sætte en undersøgelse i gang?
Hvem skal forestå den undersøgelse?
Vi vil da ikke i Socialdemokratiet afvise, at der kan foretages yderligere analyser.
Det har jeg tilkendegivet i min ordførertale her i dag.
Er der det behov, må det rejses over for regeringen.
Jeg synes, at det er der, man starter.
Den her redegørelse svarer på det ene spørgsmål, som er rejst i vedtagelsen, nemlig det juridiske spørgsmål.
Den giver svar på det.
Er der yderligere supplerende spørgsmål, som forespørgeren ikke finder at få dækket ind her, er jeg sikker på, at regeringen vil besvare dem i form af skriftlige spørgsmål til regeringen enten i udvalgene eller i § 20-spørgsmål.
Jeg synes simpelt hen ikke, at sagen er belyst nok til at lave en så bred vedtagelse i dag, at vi her skulle stemme for en vedtagelse, der pålægger regeringen at foretage analyser af de politiske konsekvenser.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-31:
Det synes jeg er meget prisværdigt.
Den anden ting, som jeg så vil spørge om, er, at der jo er de her to forslag til vedtagelse, der er fremlagt her i dag, og det, som jeg kan forstå på regeringen og Dansk Folkeparti er, at det ligesom er de tre partier, der skal blive enige om de her objektive kriterier.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det ikke kunne være interessant for Dansk Folkeparti at få flere partier med i kredsen, nogle af de partier, der også, da der var uenighed om, hvorvidt der var et medieforlig eller ikke var et medieforlig, bakkede op om de synspunkter, som Dansk Folkeparti stod for.
Det var jo netop de fire partier, der er i opposition, der bakkede op om de samme synspunkter som Dansk Folkeparti.
Ville det ikke være en fordel også for Dansk Folkeparti, at vi kunne være med i nogle af de drøftelser om, hvad det er for kriterier, der skal gælde for fremtidens portostøtte og pressestøtte?
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Jeg kan bekræfte for hr. Jesper Langballe, at det selvfølgelig er en uafhængig analyse af de politiske og økonomiske konsekvenser, som vi ønsker.
Og der må jeg tilslutte mig det, som hr. Holger K. Nielsen sagde, at man jo har lavet metervis af det.
Hr. Kuupik Kleist har jo bare på sit bord samlet en lille del af det, der er skrevet i forbindelse med Danmarks tilslutning til EUtraktaten.
Så vil jeg gerne føje den bemærkning til, som vi har været inde på her, at det jo ikke er rigtigt, at man bare kan sige, at det her burde man gøre i Færøerne og på Grønland.
Det er rigtigt, at vi også i Færøerne og på Grønland har fornægtet udviklingen og har været alt for sene til at tage debatten op, det skal jeg vedgå.
Men det er altså Danmark, der foretager disse skridt; det er Danmark, der sidder i toget, kan man sige, og hidtil har vi kunnet hægte os på som de bageste vogne, men nu er det altså lokomotivet, hvor også udenrigspolitikken, sikkerhedspolitikken, valutapolitikken bestemmes, der kører, og vi står tilbage.
Vores sager kommer altså længere væk fra os, end de har været i forvejen, hvis udviklingen bliver, som den ser ud til at blive.
Frank Aaen (EL), 2005-05-31:
Nu diskuterer vi jo ikke kun dansk deltagelse.
Vi diskuterer dansk deltagelse i en koalition, der er ledet af USA.
Nu kan jeg jo så bare vælge at sige, at jeg tror på, at landets udenrigsminister ønsker en udvikling, der går i retning af mindre militær fokusering.
Det tror jeg ikke man kan påstå om USA.
Altså alt, hvad vi ser og hører og læser om USA's indsats i Irak, går ud på at skyde først, går ud på at bombe, går ud på at bruge overdreven vold.
Der er også mange engelske militære rapporter om, at USA's overdrevne alt for ivrige anvendelse af vold og voldsom vold er med til at sikre
, at der ikke på noget tidspunkt, så længe USA er i Irak, er udsigt til en fredelig, demokratisk udvikling.
Derfor er det helt enkle spørgsmål til udenrigsministeren: Er det sådan, at Danmark over for USA siger, at vi ikke tror så meget på den der voldsomme anvendelse af militær magt som den vigtigste vej til at få en løsning?
Er det sådan, at Danmark på noget tidspunkt over for USA har udtrykt kritik af den måde, koalitionen under USA's ledelse fører sig frem på?
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
Nu er er det jo svært med den måde, som den her regering har lavet finanslove på og fremsætter forslag på, at finde ud af, hvordan man ligesom krydser.
Den ene dag går det provenu, man opnår på nogle områder, til de ældre, så går det til uddannelse, og den anden dag er det omvendt.
Det tror jeg folk ligesom oppositionen har meget svært ved at finde ud af.
Men jeg er da fuldstændig enig i, at uddannelse er vigtigt, og det er lige præcis en del af uddannelse og oplysning i et samfund, at man har et alsidigt og bredt medieudbud, herunder fagblade, herunder tidsskrifter, for det er der, danskerne dygtiggør sig.
Jeg tror, jeg har fortalt ordføreren, at der har været et gevaldigt opsving i danskernes læsning af bl.a. fagblade og tidsskrifter, som man nu risikerer går den stik modsatte vej, og det er ikke den vej, vi skal i globaliseringens eller uddannelsens navn.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-05-31:
Hr. Mogens Jensen var i sin ordførertale inde på, at der var sket disse reduktioner inden for fagbladområdet og organisationsbladområdet, og der er det jo således, at hver eneste krone, der blev skåret i den reduktion, blev henført til uddannelsesområdet, altså til også at styrke vidensamfundet.
Hver eneste krone blev henført til at styrke fagligheden i folkeskolen.
Så er det, at jeg godt vil spørge hr. Mogens Jensen: Finder hr. Mogens Jensen, at det var en helt forkert prioritering?
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
Jeg er glad for, at den radikale ordfører gjorde mig opmærksom på lige præcis den del af min forberedelse, og jeg kan selvfølgelig bekræfte, at det var en helt anden form for debat og også form for grundlag, der var for de ændringer, der blev gennemført under SR-regeringen.
Det, der har været helt tydeligt under den her regering, har været, at det her handler om, at man fører et ideologisk korstog mod fagblade og tidsskrifter, som man åbenbart ikke mener også er berettiget til at få deres andel af pressestøtten i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-31:
Inden hr. Kristian Thulesen Dahl får kørt Dansk Folkepartis redningsaktion for det danske mediebillede op på for højt et plan, vil jeg bare stille et enkelt spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, nemlig om ordføreren ikke kan bekræfte, at den ændring, som den daværende SR-regering foretog, bl.a. var at fratage portostøtte for blade, der er så vigtige for demokratiet som Anders And & Co. og Se og Hør, mens de ændringer, som den nuværende regering har taget initiativ til, har handlet om fagblade og foreningsblade, og at regeringen senest med det initiativ, den nu tager af bordet, har prøvet at gå efter Weekendavisen og Berlingske Tidendes Nyhedsmagasin.
Så der er en væsensforskel på de initiativer, og det er altså ikke en fælles række af initiativer, som det fremstod, da Dansk Folkepartis ordfører stillede spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
Jeg vil gerne lykønske hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti med, at de har godt fat om regeringen, og at regeringen er tilbage i hundekurven, også hvad angår det her spørgsmål.
Det, jeg synes er vigtigt, og det vil jeg da også gerne sige til Dansk Folkeparti, er, at selvfølgelig er vi åbne over for det, hvis vi nu kan skabe en bred enighed om at få analyseret det her område godt og grundigt og ikke alene se på de dagbladslignende udgivelser, men også inddrage fagpresse, tidsskrifter, ja, hele pressebilledet for at få skabt en sammenhængende model, der peger fremad.
Det vil vi også glæde os til at indgå i et samarbejde med Dansk Folkeparti om.