Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Tilbage i 1896 blev et af vor tids mest anvendte teknologiske instrumenter, nemlig telefonen, opfundet.
På grund af opfindelsen nedsatte man i både England og USA en kommission, der skulle give et bud på, hvad denne opfindelse ville betyde for samfundsudviklingen i fremtiden.
Begge kommissioner arbejdede længe med at kigge i den samfundsmæssige krystalkugle, og efter et års tid lå konklusionerne klar.
I England mente kommissionen ikke, at opfindelsen ville få en synderlig betydning, for England havde jo i forvejen et velfungerende kurersystem.
I USA, hvor man altid har været en lille smule mere progressiv, vendte kommissionen tilbage med den betragtning, at opfindelsen ville få enorm samfundsmæssig betydning.
Den skrev, at man måtte påregne, at der i år 2000 ville være mindst én telefon i hver by.
Historien illustrerer vist meget godt den svære kunst at sige noget om fremtiden.
Og det kan i sig selv være ganske godt at tænke på, når bekymringsindustrien og mørkets spåmænd taler om alt det frygtelige, som vil ske os i de kommende år.
Sådanne forudsigelser tager jo ikke højde for, at ting, som vi ikke kender i dag, vil udvikles.
Hvem havde f.eks. for bare 10 år siden troet, at sådan noget som sms ville være med til at skabe en værdi i samfundet.
Men det sker jo i dag, danskernes brug af sms bidrager til økonomisk vækst, det er faktisk med til at skabe arbejdspladser, og så letter sms jo vores kommunikation med hinanden.
Sådan sker der jo hele tiden fremskridt og udvikling.
Især når vi møder verden med et åbent sind og sætter os nogle mål om at forbedre den verden, vi lever i, kan vi skabe forandring til det bedre.
Det er modet til at forandre, der skaber udvikling, arbejdspladser og tryghed.
Det kan lyde som et paradoks, men forandringen er netop tryghedens forudsætning.
Venstre vil forandring, og vi forandrer ikke for forandringens skyld.
Venstre forandrer for at udvikle, for at give danskerne et mulighedernes Danmark, hvor frihed og tryghed kan gå hånd i hånd.
Venstre forandrer, så Danmark kommer i front, når det gælder højteknologisk forskning.
Venstre forandrer, så mennesker selv kan vælge, hvordan de vil have passet deres børn.
Venstre forandrer, så virksomheder og mennesker igen kan investere uden frygt for hele tiden at blive ramt af nye skatter og afgifter, og vi forandrer, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Det er gennem forandring, at vi skaber tryghed og virkelyst for mennesker; det er gennem forandring, at vi sikrer velfærden.
Venstre vil opmuntre de modige, dem, som tør satse, dem, som tør være opfindsomme, dem, som gør tingene lidt anderledes, for det er dem, Danmark skal bygge på, det er dem, vi alle skal leve af.
Venstre gik for 3 år siden til valg på klare løfter om forandringer.
De løfter holder vi hver eneste dag.
En lang række reformer er sat i søen af denne regering.
Det gælder inden for uddannelse, forskning, offentlig service og forsvar, for blot at nævne nogle få.
Vi reformerer for at gøre Danmark bedre rustet til en fremtid, hvor ikke naboen, men hele verden konkurrerer med os om arbejdspladser, vækst og service.
Vi forenkler den kommunale struktur, så mennesker, der har behov for hjælp, ikke bliver kastebolde mellem forskellige myndigheder, men altid ved, hvor ansvaret for hjælpen ligger.
Desværre oplever vi, at oppositionen til venstre for midten alt for ofte lægger sig op i hængekøjen med armene over kors.
Frem for at bidrage med løsninger stiller man sig på sidelinjen og råber: Nedskæringsregering.
Nu er det jo ikke nyt, at venstrefløjen er uenig i regeringens og Venstres politik, det er jo helt fair, sådan skal det jo være – ellers kunne vi jo også lige så godt gå hjem, så det er fint nok.
Men tiden er inde til at slå fast, at under denne regering bliver der ansat over ti mennesker flere i den offentlige sektor hver evige eneste dag.
Ti mennesker ansættes hver dag som læger, sygeplejersker, plejepersonale eller skolelærere.
Ti mennesker ansættes hver dag, ikke i staten, men der, hvor mennesker har brug for dem.
Det svarer til 14.000 flere ansatte i den offentlige sektor end under Nyrupregeringen.
Det er også veldokumenteret, at denne regering bruger 2.300 kr. mere pr. dansker til offentlig service, end der blev brugt, da regeringen tiltrådte.
Den vækst fortsætter, og det er ikke så mærkeligt, for regeringen prioriterer og budgetterer med den vækst.
Vi bruger flere penge pr. folkeskoleelev og gymnasieelev end nogen sinde før.
Samlet er uddannelserne i Danmark tilført 3,5 mia. kr. ekstra de sidste 3 år, og til folkeskolen har regeringen afsat 2,3 mia. kr. til flere timer, lærebøger, modernisering af lokaler og efteruddannelse af lærere.
Samtidig har vi indført bindende mål for bestemte klassetrin, så vi sikrer, at vores børn og unge kommer bedre rustet ud af skolen, end de gør i dag.
Sygehusene har fået 3,9 mia. kr. ekstra under denne regering.
Det har givet 70.000 flere operationer og 17.000 flere behandlinger af medicinske patienter.
Samtidig har vi sikret alle danskere en mulighed for at blive behandlet på et privathospital, hvis ikke det offentlige sygehusvæsen kan levere behandling inden for 2 måneder.
Men regeringen vil mere end det.
Der er behov for en ekstra indsat på det medicinske område, og derfor afsætter vi 210 mio. kr. til en særlig indsats for de medicinske patienter.
For de udsatte grupper er der i dag behandlingsgaranti for narkomaner, og vi arbejder på det samme for alkoholikere.
Børnefamilierne har i modsætning til tidligere nu 1 års barselorlov.
Der er frit valg af dagtilbud over kommunegrænserne og tilskud til pasning af eget barn.
Vi bygger flere familieboliger end nogen sinde før, børnefamilierne har fået adgang til afdragsfrie lån, vi iværksætter målrettet initiativer mod negativ social arv, mod seksuelt misbrug af børn, og vi gennemfører nu en pasningsgaranti i samtlige af landets kommuner.
I alt er der således ansat mere end 4.000 personer i ældreplejen, siden regeringen trådte til.
Når det gælder forskningen, er det Venstres mål, at Danmark kommer helt i front.
Vi afsætter 10 mia. kr. til forskning, og derudover etablerer vi en højteknologisk forskningsfond på 16 mia. kr., som også af forskningsverdenen bliver kaldt en revolution.
Men penge gør det ikke alene.
Vi vil give universiteter og forskningscentre mulighed for at oprette selskaber; vi opretter idéværksteder og væksthuse, så Danmark bliver bedre til at omsætte forskning til arbejdspladser.
Alt dette sker, samtidig med at Danmark har et skattestop.
Danskerne har nu haft et skattestop i 1.045 dage.
I dette år har regeringen oven i skattestoppet givet danskerne skattelettelser for godt 10 mia. kr.
Det svarer til, at en gennemsnitsfamilie får godt 11.000 kr. mere til rådighed om året.
Skattestoppet forhindrer samtidig skattelettelserne i at blive spist op af snigende stigninger i kommuneskat og grønne afgifter.
Regeringens skattepolitik skaber arbejdspladser.
Både i år og næste år skønnes regeringens forårspakke og finanslov at betyde et fald i ledigheden på 22.000 personer.
Udviklingen med stigende arbejdsløshed er vendt nu.
Beskæftigelsen er samlet steget pænt i år.
Vi forventer, at hen på efteråret vil ledigheden falde yderligere, og internationale undersøgelser peger på, at vi næste år vil se det højeste niveau for beskæftigelsen i danmarkshistorien.
Regeringens politik virker.
Danskernes optimisme stiger dag for dag.
Der bliver igen investeret, der er igen vækst i detailhandelen, der bliver igen ansat mennesker i forretninger og virksomheder, og der er igen råd til at forsøde tilværelsen i mange danske familier.
Og det sker samtidig med, at Danmark har EU’s næsthøjeste overskud på de offentlige finanser.
Denne regering viser, at skattelettelser fint går hånd i hånd med vækst, optimisme og velfærd.
Det er selvfølgelig irriterende for oppositionen, det forstår jeg til fulde, især når man i mangel af egne troværdige løsningsforslag så gerne taler om regeringens politik.
Men det giver altså en mærkelig debat, når man konsekvent forsøger at kategorisere investeringer som nedskæringer.
Hvordan kan 10 nyansættelser i den offentlige sektor hver eneste dag blive til nedskæringer?
Hvordan kan 1.100 flere folkeskolelærere blive til nedskæringer?
Hvordan kan 70.000 flere operationer blive til nedskæringer?
Det blev jo for nylig illustreret meget smukt, da et mangeårigt medlem af Folketingets Forsvarsudvalg stillede følgende spørgsmål til statsministeren: Vil statsministeren redegøre uddybende for specialstyrken Fort Bragg med 45.000 specialstyrker, der angivelig er placeret under den grønlandske indlandsis?
Det ærede medlem af oppositionen havde i et DSB-blad læst en artikel om, at amerikanske styrker fra Fort Bragg kan kommunikere med hinanden, om de så befinder sig under den grønlandske indlandsis, og så var det politisk meget belejligt at læse det sådan, at samtlige 45.000 mand befandt sig dér, så man igen kunne kompromittere regeringen og Danmarks allierede.
Enten skal spørgsmålet ses som udtryk for manglende læsefærdigheder, eller også er der tale om, at man bevidst forsøger at manipulere den offentlige debat.
Måske er der tale om begge dele.
Til orientering kan nævnes, at den amerikanske base Fort Bragg ligger i North Carolina.
Til gengæld er det enhver bekendt, at de amerikanske styrker sammen med bl.a. danske soldater hver dag gør en kæmpeindsats for at opbygge stabilitet i Irak.
Deres indsats er helt afgørende for, at Irak kommer til at fungere som et demokratisk samfund, efter at Saddam Hussein efter mange års diktatorregime er fjernet.
Det er en meget stor og vigtig rolle, som de danske soldater udfylder.
Derfor er det efter Venstres opfattelse også særdeles utidigt, at Socialdemokraterne og De Radikale begynder at tale om, at de danske soldater skal hjem.
Det er at svigte vores soldater, det er at svigte den irakiske befolkning, og det er at svigte vores demokratiske idealer, at en statsministerkandidat overvejer at bøje sig for gidseltagninger og terroraktioner, som islamiske fundamentalister gennemfører i Irak.
At sikre forandring, stabilitet og demokrati i Irak kræver mod og fasthed.
Heller ikke her vil regeringen medvirke til oppositionens slingrekurs.
VK-regeringen viser evnen og viljen til at skabe forandring i Danmark og i udlandet.
At løfte vores internationale ansvar kræver, at vi også i vort eget land viser evnen til at skabe vækst, beskæftigelse, velfærd og optimisme.
Stort set alle internationale undersøgelser viser, at Danmark ligger i top, når det gælder konkurrencedygtighed, og det er Venstres mål, at Danmark fastholder og udbygger den position.
Derfor vil Venstre gennem en langsigtet plan sænke skattetrykket, så Danmark bliver et attraktivt land at arbejde i.
Ved at lade den private sektor vokse hurtigere end den offentlige sektor, vil vi over årene sikre lavere skattetryk, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Vi vil fremme iværksætterånden, hvor forskere opfordres til at springe ud og etablere egen virksomhed; vi vil gøre Danmark til teknologisk højdespringer gennem målrettet forskning og investeringer i bl.a. Højteknologifonden; vi vil sætte fokus på Danmark som uddannelsesmæssig frontløber – vi har allerede givet uddannelserne et løft på 3,5 mia. kr. –
og vi ønsker at styrke voksen- og efteruddannelserne yderligere.
Så vil Venstre fortsætte kampen for at skabe et samfund, hvor særlige præstationer bliver belønnet, og hvor misundelse afløses af anerkendelse.
Det er afgørende for Danmark, for os selv og for vores børns fremtid, at vi viser mod til at skabe forandring.
Den forandring, som regeringen skaber, er forudsætningen for, at danskerne også i fremtiden har et arbejde, at danskerne får bedre service, mere frihed og større tryghed.
Venstre skaber et samfund med større frihed til den enkelte.
Vi skaber et Danmark med større personligt ansvar, ikke bare for sig selv og sine, men også for fællesskabet.
Vi skaber et konkurrencedygtigt land, så folk kan gå på arbejde, tjene til eget livsophold og bidrage til fællesskabet.
Vi skaber en bedre offentlig sektor.
Vi skaber større faglighed i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne.
Vi skaber erhvervsuddannelser, der giver reel værdi for virksomheder og mennesker.
Vi skaber verdens bedste forskning på målrettede områder og sikrer Danmark en sund, stabil økonomisk vækst.
Ikke fordi vækst, uddannelse og bedre systemer er mål i sig selv, men fordi alle dele tilsammen skaber et større rum for et mulighedernes Danmark; et Danmark med selvværd, optimisme, glæde ved at gå på arbejde, bedre offentlig omsorg og mere frihed.
Vi siger, hvad vi mener, og så gør vi, hvad vi siger.
Regeringen har i 3 år vist mod og fasthed og vilje til at udvikle Danmark til et mulighedernes land, og den linje vil vi naturligvis også fortsætte i det nye folketingsår.
Vi glæder os til samarbejdet med alle Folketingets partier.