Pernille Sams (KF), 2001-01-18:
Selv om det tidligere har været nævnt her i debatten, mener jeg ikke, det bør forbigås, ej heller i min tale, at da den netop afgåede erhvervsminister, fru Pia Gjellerup, tiltrådte i 1998, bekræftede hun sin forgængers løfte om, at virksomhedernes administrative byrder inden for en treårig periode skulle reduceres med mindst 20 pct.
Her står vi så i dag og kan konstatere, at hvis regeringen skal leve op til den målsætning, skal der mere end almindelig turbo på dette arbejde.
Vi er godt henne i det tredje år, og de samlede byrder er hidtil ikke faldet.
Der er brugt mange ressourcer på at skabe elektroniske indberetningsløsninger.
Der gives tilskud til at få andre til at ordne problemerne, og vi anerkender, at regeringen har brugt kræfter på at sætte fokus på selve håndteringen af de mange opgaver.
Men det er desværre så som så med at få taget fat om selve substansen, selve hovedopgaven at sænke det reelle omfang af byrder.
Elektroniske tilbud er ikke nok.
Mængden af regler og mængden af opgaver skal ned.
Formentlig i erkendelse af, at regeringspartierne ikke vil holde den tidligere erhvervsministers treårsløfte om at reducere bøvlet, kunne man i JydskeVestkysten her lige før jul, den 21. december år 2000, læse, at Socialdemokratiets daværende erhvervsordfører, nu skatteminister, hr. Frode Sørensen, udstedte et nyt løfte eller forsøgte at skubbe det gamle løfte nogle år ud i fremtiden.
»Over de næste 3 år«, sagde han, »skal de samlede administrative byrder lettes med 20 pct.«.
Vi, der har fulgt regeringens arbejde siden 1993, kan vel ikke andet end at trække på skulderen, for hvis der er noget, regeringen har bidraget med i forhold til erhvervslivet, er det administrative byrder og bøvl - og ja, så selvfølgelig nye skatter.
Virkeligheden er, at vi har administrativt bøvl i verdensklasse.
Vi slår ganske vist Zimbabwe, men vi er milevidt fra at nå op på siden af USA, England, Norge, Sverige, Finland og andre lande, som vi normalt sammenligner os med.
Den eneste måde at sikre en udvikling hen mod færre administrative byder er enklere, færre og bedre regler og love.
Ministerierne har alle sammen pligt til at benytte test-, fokus- eller ekspertpaneler i forbindelse med en vurdering af erhvervsrelevante lovforslags byrdepålægning.
Det vedtog Folketinget den 6. maj 1999.
På trods af det har flere erhvervsrelevante ministerier overhovedet ikke brugt et vurderingspanel én eneste gang, og det på trods af at flere af deres lovforslag har haft betydelige omkostningsmæssige konsekvenser for erhvervslivet.
I langt de fleste tilfælde, hvor et lovforslag er blevet vurderet, er denne vurdering foretaget af et såkaldt ekspertpanel, som viser sig ved nøjere eftersyn at være et spørgsmål om, at man har brugt ministeriets egne embedsmænd.
Det virker, som om regeringen ikke gider høre erhvervsvirksomhedernes meninger.
I folketingsåret 1999-2000 vurderede regeringen, at 98 lovforslag berørte erhvervslivet, men kun 25 af de nye forslag og bekendtgørelser blev testet af erhvervslivet inden vedtagelsen.
Og det er næsten en halvering i forhold til året før, hvor 44 nye initiativer dog blev testet for administrative byrder.
I indeværende samling har testpanelerne været brugt på 4 lovforslag, mens fokuspanelerne har været brugt på 5 lovforslag samt 1 bekendtgørelse.
Det Konservative Folkeparti vil foreslå regeringen at speede op på en lang række områder, heraf endda nogle, der stort set er omkostningsfri at gennemføre.
Jeg har tidligere i debatten nævnt seks helt konkrete forslag, som er lige til at tage fat på.
Og der kan findes en lang række af forslag at tage fat i.
Vi savner simpelt hen kvalificerede svar fra regeringen.
Men Det Konservative Folkeparti og især erhvervslivet savner mere vilje og ikke mindst evne og seriøsitet hos regeringen til for alvor at tage kampen op mod det administrative bøvl.