runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen sagde tidligere i debatten, at de, han talte med, var meget glade.
Jeg har nu mere opfattelsen af, at de fleste mennesker i Danmark synes, at Venstre render fra deres løfter.
Det gør de med ganske god grund.
I fredags illustrerede hr. Kristian Jensen det med at sige, at det var i orden, at de, der ikke havde fået en uddannelse i deres ungdom, skulle betale for det, når de var blevet voksne.
Det der med, at Venstre var den lille mands parti, holder ikke i virkeligheden.
Valgløftet om at ville bryde den sociale arv er kun noget, man taler om, ikke noget, man vil gøre noget ved.
Det sidste valgløfte er det her med, at børn og ældre skal have det bedre.
virkeligheden
KL siger selv, at en så lav vækst som 0,4 pct. i serviceudgifterne betyder, at en lang række kommuner bruger færre penge på servicen til børn og ældre.
Eller på godt dansk, at en lang række kommuner kommer til at skære ned i vores børnepasning og vores service til de ældre. Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen, hvordan han har det med, at Venstre nu også bryder det her valgløfte
, om hr. Kristian Jensen har det godt med, at kommunerne bliver tvunget til at skære ned på børnepasning, på servicen til vores ældre i en lang række kommuner.
Det er altså ikke bare en socialdemokratisk skræmmekampage.
Formanden for KL, som jo er Venstremand, siger det selv klart og tydeligt, at aftalerne gør, at der bliver skåret ned.
Hvordan har hr. Kristian Jensen det med det?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Hr. Henrik Sass Larsen sagde for en gangs skyld noget, som jeg kan erklære mig hundrede procent enig i, nemlig at det er svært, når man skal gennemføre skattelettelser.
Derfor er jeg helt tryg ved, at det er en borgerlig-liberal regering, der har sat sig det mål, for jeg har større tillid til, at den vil gennemføre denne svære opgave end den tidligere regering.
Men jeg har svært ved at finde hoved og hale i det øvrige, hr. Henrik Sass Larsen sagde, især påstanden om, at den tidligere regering skulle have budgetteret stramt og haft bedre regnskaber.
Det er måske derfor, at selv om der i den tidligere regering var en målsætning om en afdæmpet vækst i den offentlige økonomi, en afdæmpet vækst i de offentlige udgifter, så man hele tiden, at budgetterne var løbet løbsk for regeringen.
Er det derfor, at når man havde en målsætning om, at den offentlige økonomi skulle stige med 1 pct. om året, så fordobledes væksten og steg med 2 pct. om året, sådan at man brød sine egne målsætninger?
Er det dét, hr. Henrik Sass Larsen mener er god regnskabsskik, at man ikke kan overholde sin egen målsætning, for så er jeg helt tryg ved, at vi har fået en ny regering og en ny finansminister, der har en anden måde at karakterisere gode regnskabstal på? Der er ingen tvivl i mit sind om, at fru Anne Baastrup godt er klar over forskellen på et gebyr og en nedsættelse af et taksttilskud.
Når man nedsætter et tilskud, har det ikke spor med skattepolitikken at gøre.
Hvad angår regeringens gebyr-, skatte- og afgiftspolitik, er det endelige autoritative svar, eller hvad man skal kalde det, faktisk ikke nogen hemmelighed, men optrykt på Finansministeriets og Skatteministeriets hjemmeside, hvorfra man kan downloade det.
Jeg tvivler på, at taletiden her vil tillade mig at gennemgå alle 9 sider med de gode punkter.
Til hr. Søren Søndergaard:
Når jeg nu her siger, at vi ingen aktuelle planer har om at kigge på overførselsindkomsterne, må jeg sige, at der er enkelte lommer.
Der er det område, som hr. Søren Søndergaard selv var inde på, nemlig spørgsmålet om kontanthjælpen, og så den absurde situation, at vi i øjeblikket kan se lige netop det spørgsmål omkring flygtninge, hvor der kan være en relevans i at overveje - jeg vil gerne understrege, at der ikke er truffet nogen beslutning om, hvorledes det skal gøres - om ikke der er idé i at give en større gulerod, et større incitament til de personer, der er aktive i at integrere sig og søge arbejde i Danmark.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Indrømmelser kan nogle gange være svære at trække ud af politikere, sådan også med hr. Kristian Jensen.
Når jeg nævner, at han ikke berørte arbejdsløsheden med ét ord, så blev det til: Jo, han havde sandelig på side 2 sagt noget om den samlede beskæftigelsessituation.
Vi ved godt, at nede under det der mærkelige kodeord ligger, at der er en arbejdsløshed i vækst for første gang i mange år, og det er
Som hr. Jens Peter Vernersen bemærkede, svarede hr. Kristian Jensen jo ikke på, hvad det er, regeringen agter at gøre.
Den agter jo at gøre det, som den nu engang for nogen tid siden har sagt, at den ville gøre, hvilket er medvirkende til, at vi står i en situation, hvor der ikke er noget som helst svar fra regeringens side på, hvad man vil gøre ved en arbejdsløshedsudvikling.
Jo, det skal være lettere at komme fra forskning til faktura - der har vi også et af disse slogans - men hvordan det?
Hele det område, der handler om erhvervsudvikling og regionaludvikling, skærer man på.
Erhvervsudviklingsmidlerne bliver skåret med 20 pct. fra 2001 til 2003.
Det er jo ikke et bidrag til mere vækst og mere beskæftigelse.
Det er et bidrag til lige netop det, regeringen skaber: misvækst.
Jytte Wittrock (S), 2002-12-09:
Jeg skal beklage, at jeg først fik svaret fra ministeren i hånden, efter at jeg havde stillet spørgsmålet.
Det er udmærket, at vi har det nu, men i øvrigt er vi også tilfredse med i Socialdemokratiet, at det godt nok efter pres lykkedes at få en eksperthøring mellem første- og andenbehandlingen. På denne eksperthøring blev det gjort tydeligt for enhver, at ingen af eksperterne havde tiltro til, at man kunne opretholde programfladen og public service-forpligtelsen, som den er i dag, medmindre der blev stillet nogle krav. Bl.a. må der aldrig være forskel mellem public service-forpligtelserne på Danmarks Radios og TV 2's programflade, dvs. at uanset om TV 2 bliver privatiseret eller ej, skal der stilles de samme public service-krav, og vi er tilfredse med, at det dog trods alt lykkedes så langt. Det blev også klart, at selv om lovforslag nr. L 40 vedtages på onsdag, kommer der et spil efter dette, som vi i Socialdemokratiet vil følge meget nøje i bevidstheden om, at vi ikke er forligspartnere.
Så vil vi i øvrigt også gerne på et eller andet tidspunkt indvies i, hvordan man har tænkt sig at opretholde den lytter/seerdialog, som ministeren på et meget tidligt tidspunkt har garanteret skulle etableres, men som vi i hvert fald ikke indtil videre har andet indblik i, end at det er noget, man aftaler med henholdsvis Danmarks Radio og TV 2. Vi har tænkt os at stemme for nogle af ændringsforslagene og at stemme imod det samlede lovforslag.
Jens Rohde (V), 2002-12-09:
Jeg glemte at svare hr. Søren Søndergaard før, så jeg må hellere gøre det nu.
Nej, jeg vil ikke lave nogen aftale med hr. Søren Søndergaard, for hr. Søren Søndergaard har valgt at sidde uden for forligskredsen, og det er sådan, at kun ved at være en del af forliget får man indflydelse på, hvordan public service-kontrakten kommer til at se ud.
Jeg kan godt sige, at den public service-kontrakt, som vi er i gang med at forhandle, bliver rent indholdsmæssigt langt, langt mere vital end de meget vage formuleringer om public service, der findes i dag.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at vi får en styrkelse af public service, og selv hr. Søren Søndergaard må kunne forstå, at de, som har mindst interesse i, at privatiseringen ikke bliver en succes, er regeringspartierne.
Vi har jo ikke nogen interesse i, at der kommer dårligere tv, men i at vise, at det faktisk godt kan lade sig gøre at lave udmærket tv på de nye vilkår.
Når jeg hører hr. Søren Søndergaard i dag, minder det mig om de ord, Enhedslisten også brugte i forbindelse med privatiseringen af Tele Danmark, hvor hr. Bruno Jerup i sin tid stod heroppe og gav den hele armen med, hvor forfærdeligt det ville ende, når man privatiserede Tele Danmark.
Men hvad blev resultatet?
Der er faktisk flere tjenester på det liberaliserede telemarked, der er kommet langt flere muligheder og en enorm udvikling på området.
Det er lidt af den gamle socialistsnak, men det er selvfølgelig okay, for den skal hr. Søren Søndergaard jo køre frem med.
Til fru Bodil Kornbek kan jeg sige, at vi vil under alle omstændigheder sikre, at TV 2 fortsat kan være medlem af EBU.
Det er helt afgørende for os.
Fru Jytte Wittrocks spørgsmål om bestyrelsens kompetenceansvar har jeg svaret på.
Men det er langt, langt vigtigere, hvad ministeren svarer, end hvad jeg svarer, for
ministerens ord er lov, og ministeren har under ministeransvar givet et meget klart svar: der er ingen programmæssige kompetencer.
Jytte Wittrock (S), 2002-12-09:
Der er jo ingen tvivl om, at når debatten går, som den gør lige nu, er det, fordi der er mange uklarheder.
Jeg vil stille et direkte spørgsmål til hr. Jens Rohde: Hr. Jens Rohde står her og siger, at bestyrelsen ikke skal kunne blande sig i, om der skal være rådhusklokker eller ej, men jeg og Socialdemokratiet er sådan set mere optaget af, om den kan blande sig i noget, der er mere væsentligt, end om rådhusklokkerne skal være der eller ej, altså blande sig direkte i de enkelte programmer.
Jeg vil gerne bede hr. Jens Rohde svare på det heroppefra.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
Jeg forstår godt, at Venstres ordfører ikke vil ind i diskussionen om ændringsforslagene.
Jeg forstår godt, at Venstres ordfører hellere vil bruge sine 10 minutter heroppe på at stille spørgsmål end på at kommentere det, der er foreslået, for regeringen har sammen med Dansk Folkeparti en ualmindelig dårlig sag her, hvor det er nogle helt andre hensyn end at levere godt tv, der driver værket.
Så enkelt er det, men det kan man ikke sige åbent, og derfor laver man denne formulering om justering.
Jeg vil spørge hr. Jens Rohde, om vi ikke kan lave en aftale om, at når public service-forpligtelsesforslaget kommer fra ministeren, skal det simpelt hen fremlægges til debat her i Folketinget.
Så kan vi snakke om det, og så kan vi jo se, om der stadig er flertal for det til den tid.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-12-09:
Jeg synes, det er meget fint, at hr. Jens Rohde siger, at bestyrelsen har ingen kompetence til at bestemme, om der skal være rådhusklokker eller ej.
Men det kan vi ikke læse ud af lovforslaget, og det synes jeg er et stort problem.
Men jeg mener altså også, det bør gøres meget klart i lovforslaget, at dette programansvar ikke bør ligge hos bestyrelsen.
Med hensyn til at justere har jeg tidligere været inde på, at de justeringer, der er tale om, kun er hæftet på den del af lovforslaget, der drejer sig om TV 2 og salg af TV 2, men ikke på den del, der vedrører Danmarks Radio.
Jeg har ført gjort opmærksom på, at jeg undrer mig over, at når man taler om justeringer, gør man det ikke samlet med en rød tråd gennem det hele.
De er kun nævnt i forbindelse med TV 2 og salg af TV 2 med ordene »justering af public service«, og jeg må sige, at det tolker vi i Kristeligt Folkeparti som at justere nedad, dvs. at man vil lempe kravene til public service.
Jens Rohde (V), 2002-12-09:
Tak til fru Bodil Kornbek for de spørgsmål.
Justering af public service-kravene er jo en helt naturlig følge af, at forligspartierne laver et udkast til en public service-kontrakt, som kulturministeren så skal forhandle med både Danmarks Radio og TV 2.
Det bringer mig ind på selve bestyrelseskompetencen, for det er helt naturligt for os, at når man laver en public service-kontrakt, er det bestyrelsen, der har det overordnede ansvar for, at denne kontrakt overholdes.
Nu har jeg hørt flere sige, at ved at lave den konstruktion sætter man sig uden for det gode, nordiske selskab.
Men sådan er det faktisk allerede i Sverige.
I Sverige har styrelsen det overordnede ansvar for at overholde programforpligtelserne.
Danmarks Radios bestyrelse har ingen kompetence til f.eks. at blande sig i, om der skal være rådhusklokker før Radioavisen klokken 12.00 eller ej.
Det vil jeg gerne slå fast med syvtommersøm, og det har ministeren også gjort i et svar, som jeg tror er tilgået medieordførerne.
Den kan selvfølgelig diskutere, hvad den vil, men den har ikke kompetence til at diktere, at der skal være rådhusklokker eller ej.
Det kan man have sin personlige holdning til, men det er ene og alene direktionen, der har denne kompetence.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-12-09:
Jeg vil godt allerførst slå fast, at i Kristeligt Folkeparti har vi ikke modsat os en privatisering af TV 2.
Men vi har lagt vægt på, det skulle være publice service-delen, der var den vigtigste, fordi det er indholdet, det drejer sig om, og ikke ejerskabet.
Så vil jeg også gerne med det samme sige, at når det gælder denne rapport, er vi helt med på, at der foreligger en rapport nu.
Det svar har vi fået fra ministeren, og så tror vi, at sådan er det.
Vel vidende at det ikke har noget med dette lovforslag om privatisering af public service at gøre, må Venstre og regeringen jo have gjort sig nogle overvejelser, når der står i lovforslaget, at der skal være nogle justeringer af public service i forbindelse med salg af TV 2.
Jeg var meget inde på det under førstebehandlingen, hvor jeg igen og igen spurgte til disse justeringer: Hvad ligger der i at justere public service ved salg af TV 2?
Det fik jeg ikke noget svar på dengang.
Angående ændringsforslagene fra oppositionen vil jeg meget gerne have en kommentar til dem, men hvis man gerne vil have noget mere konkret, kan jeg jo spørge hr. Jens Rohde, hvad holdningen er i Danmarks Radios og TV 2's bestyrelse med hensyn til programansvar.
Aage Frandsen (SF), 2002-12-09:
Netop på det punkt, som også hr. Søndergaard er inde på, nemlig omkring public service, er der allerede her varslet ændringer.
Det står også i medieaftalen, at man netop ikke for TV 2's vedkommende i fremtiden i en privatiseret ordning skal sende til snævre målgrupper.
Så på den måde tager man jo højde for det.
Jeg synes også, det er i orden, at man ligesom har nogle spor og nogle trin i det her forløb, og derfor synes jeg
ikke, at regeringspartierne skal lade, som om det slet ikke har noget med en privatisering at gøre, for det har det selvfølgelig også.
Det er ikke det, det primært drejer sig om i det her lovforslag, men det er også en del af det.
Med hensyn til rapporten vil jeg sige her til allersidst, at jeg føler mig sikker på, at den sag er i orden, for nu har ministeren jo oplyst under ministeransvar, hvad der foreligger i denne forbindelse.
Men det vidste jeg jo ikke for 6 dage siden.
Det var via samråd og via yderligere spørgsmål, som vi har fået svar på lige her op til klokken 10, som det var blevet lovet, men heller ikke før.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
Det, der i hvert fald fortsat er en hemmelighed ud over den der rapport ovre i Kulturministeriet, er, hvad Venstre rent faktisk mener om de ændringsforslag, der er stillet.
Der er stillet nogle ændringsforslag, dem har Venstre haft mulighed for at forholde sig til i betænkningen.
Det gør man ikke.
Man afviser dem, men man begrunder ikke, hvorfor man afviser dem.
Så har man 10 minutter her, hvor man kan gennemgå, hvorfor man afviser dem.
Det gør man ikke.
Og det synes jeg bare, at hr. Jens Rohde skal bruge sin tid på.
Så vil jeg godt spørge hr. Jens Rohde om udsagnet: »Privatiseringen af TV 2 har intet med den her lov at gøre«.
Hvad er grunden til, at der står i lovforslaget, at der må forventes visse justeringer i de public service-forpligtelser, som TV 2 A/S skal opfylde.
Hvad betyder det konkret?
Jens Rohde (V), 2002-12-09:
Jamen den skal fru Marianne Jelved da have lov til at bruge, lige så meget som hun har lyst til.
Nu har jeg altså siddet i meget lange interview med hr.
og diskuteret privatisering af TV 2 og privatisering af TV 2 i forbindelse med lovforslag nr. L 40, og det er simpelt hen ikke lykkedes mig at overbevise ham om, at det her ikke har noget med TV 2 at gøre og privatiseringen af TV 2 at gøre.
Der er det bare, jeg siger: Argumenterne for høringen har jeg haft svært ved at forstå, men man fik jo altså sin høring.
Argumenterne har jo ikke haft nogen relevans for det lovforslag her, der hedder L 40 - sagt til fru Marianne Jelved - det er jo sagens kerne.
Og det er derfor, jeg har opfattet det som trænering.
Men altså fred være med det.
Vi fik den høring, og sådan blev det.
Så vil jeg sige til hr. Aage Frandsen angående den rapport: Jeg er glad for, at hr. Aage Frandsen står heroppe og siger, at nu har vi fået klarhed over, hvordan tingene stiller sig med den her rapport, for for 4 minutter siden stod hr. Naser Khader heroppe og blev ved med at fastholde, at der forelå en hemmelig rapport, som man ikke ville vise Kulturudvalget.
Og det gør der altså ikke, det er jeg nødt til at slå fast.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Hr. Jens Rohde forsøger jo at få billedet af virkeligheden til at se ud på en bestemt måde, men det skal ikke lykkes hr. Jens Rohde.
Vi har meget stor respekt for den procedure, der foregår i udvalget - og »vi« er Det Radikale Venstre.
Og jeg har i øvrigt indtryk af, at der er andre partier, der også har det, men hr. Jens Rohde har ikke. Hr. Jens Rohde tilsidesætter ønsker fra medlemmer af et Kulturudvalg - et mindretal - som på grund af en deputationsfremlæggelse og problematiseringen af nogle forhold, herunder public service-begrebet, Danmarks Radios bestyrelses kompetencer og andre ting, ønsker det belyst
yderligere ved at bruge et relativt nyt instrument, som vi har i Folketinget, nemlig at kunne have eksperthøringer
Det er jo det, der er sagens kerne.
Så er jeg glad for, at vi har en grundlov, som foreskriver, hvordan og med hvilke intervaller man første- anden- og tredjebehandler et lovforslag.
Jeg er også glad for, at man har en mindretalsbeskyttelse i grundloven, og det er den, vi har brugt.
Og den forbeholder vi os ret
til at bruge, når vi mener, at tingene skal belyses - også i offentligheden uden for lukkede udvalgsmøder.
Naser Khader (RV), 2002-12-09:
Må jeg lige citere indledningen af den skriftlige fremsættelse fra den 31. oktober.
Der står: »Hovedformålet med lovforslaget er at gennemføre den aftale om mediepolitikken for perioden 2002-2006, som regeringen og Dansk Folkeparti indgik den 3. juni 2002.«
I den aftale fylder privatiseringen af TV 2 meget.
Med hensyn til privatiseringen af TV 2 har vi under hele forløbet sagt, at vi principielt ikke har noget imod, at TV 2 bliver privatiseret, hvis vi kan få en garanti for, at TV 2 efter en privatisering er, som TV 2 er i dag.
Det er det ene.
Det andet: Efter første behandling kom det frem, at der er en rapport.
Vi bad om at se rapporten, og selvfølgelig ville vi ikke se de tal, der er meget, meget følsomme, men hovedkonklusionerne kunne man godt offentliggøre.
I øvrigt kan man bede om at få offentliggjort hovedkonklusioner, om rapporten så har noget at gøre med L 40 eller ej.
Altså hører vi, at der er en rapport, som er ved at analysere, om TV 2 skal privatiseres, skal vi i Kulturudvalget også have lov til at bede om at se hovedkonklusionerne.
Aage Frandsen (SF), 2002-12-09:
Til hr. Jens Rohde vil jeg lige sige, at Folketingets forretningsorden er så viseligt indrettet, at der er meget god tid til at forholde sig til de forskellige ændringsforslag, så hvis hr. Jens Rohde ville have brugt sin tid på det, tror jeg, vi kunne have nået igennem dem alle sammen.
Nu har hr. Jens Rohde altså kun korte bemærkninger, men så bliver der jo en anden omgang, som hr. Jens Rohde eventuelt kan benytte sig af.
Med hensyn til den rapport, som endnu ikke foreligger, var det jo fuldstændig uklart for et stykke tid siden for os her i Folketinget - måske ikke for regeringspartierne - hvad det var for en rapport, for det forlød, at der var en rapport på vej osv. osv.
Der har vi så fået klaret af i et samråd med kulturministeren, hvor langt den er, men det kunne vi jo ikke vide, og svarene til os om, hvad det var for noget, var i starten meget upræcise.
Det har vi så fået klaret af.
Med hensyn til public service, hvor hr. Nødgaard og hr. Jens Rohde siger, at der er sikkerhed for public service, så er der altså én ting, som jeg synes netop høringen gav os et eksempel på er et problem omkring det, der laves nu i denne lov.
Det er med hensyn til de snævre målgrupper.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Reglerne for Folketingets udvalgsbehandling er, at efter første behandling kan der komme deputationer i udvalget.
Nu har vi en meget presset lovgivningsproces her op til jul, det har vi hvert år, det må vi acceptere.
Det har handlet om to ting, og det kom høringen også til at handle om, nemlig digitalisering og public service-vilkårene.
Hvis vi mener, at der er et flertal, der er ved at lovgive om noget, i det her tilfælde f.eks. Danmarks Radios bestyrelses kompetence, og det ikke er kommet til offentlighedens kendskab i tilstrækkeligt omfang efter mindretallets opfattelse, så kan jeg forstå, at hr. Jens Rohde vil overrule et mindretal og ikke give det mindretal plads til at få belyst de konsekvenser.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
Det er jo lidt utraditionelt, at regeringspartiernes første ordfører bruger sit indlæg i debatten om ændringsforslagene til at stille spørgsmål.
Det ville måske have været lidt mere hensigtsmæssigt for debatten, hvis Venstres ordfører havde valgt at bruge sit indlæg - i stedet for nu at skulle bruge korte bemærkninger på det - på at gennemgå, hvad Venstres holdning er til de ændringsforslag, som er stillet, og som man ikke har kommenteret i betænkningen. Til hr. Jens Rohde: Hvad er Venstres holdning til de ændringsforslag?
Hvad er begrundelsen for, at man afviser de ændringsforslag, hvilket man ikke har begrundet i betænkningen.
Så siger hr. Jens Rohde, at der jo ikke her er lagt op til nogen forringelser, og at vi slet ikke diskuterer privatiseringer osv.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Jens Rohde, om det står i loven, at der »må forventes visse justeringer i de public service-forpligtelser, som TV 2 A/S skal opfylde«.
Er det noget, der står i loven, eller er det noget, der ikke står i loven?
Poul Nødgaard (DF), 2002-12-09:
Det er en kort bemærkning til hr. Jens Rohde, som kommer nu i form af et spørgsmål.
Vil hr. Jens Rohde, der også er med i mediepolitiske forhandlinger for sit parti, bekræfte, at der i øjeblikket forhandles om public service-kontrakter i relation til både Danmarks Radio og TV 2, og at disse kontrakter vil få et sådant udseende, at vi er sikre på, at f.eks. TV 2 mindst vil sende med samme høje kvalitet, som de sender i øjeblikket?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Vil hr. Jens Rohde bekræfte over for dette undrende Folketing, at der fra fru Marianne Jelveds side tales om en hemmeligholdt rapport?
Jeg, der er ordfører for Dansk Folkeparti i den her sag, har ikke set nogen form for rapport.
Jeg ved også, at det, der allerede er kommet - kald det, hvad man vil, en delrapport eller sådan noget - skal bearbejdes, den skal yderligere udbygges, og hvad ved jeg.
Når det er sket, får de mediepolitiske ordførere for de tre partier den at se, og selvfølgelig bliver de, der har stemt imod den her medieatale, naturligvis også inddraget.
Det er vigtigt, at hr. Jens Rohde bekræfter de her to spørgsmål over for Folketinget.