runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Det var jo pæne ord, men jeg leder lidt efter, hvor handlingen så er.
Vil regeringen gøre noget for f.eks. at lave et samlet jobcenter, hvor man prøver at se på, om de, der så skal flyttes fra en kommune, måske kan passe ind i en anden kommune eller andet?
Vil man gøre noget for, at der bliver sat midler af også fra statens side til at udvikle nye kompetencer hos medarbejderne?
Hvis man skal flytte folk fra administration, som jeg forstår ministeren mener, over til borgervendte opgaver, så vil det jo betyde, at folk skal udvikle nogle nye kompetencer, have noget videreuddannelse.
Det koster penge i en overgangsfase.
Vil ministeren sikre, at der bliver sat penge af til den mulighed?
Vi er i god dialog med personalets organisationer.
Vi har fulgt op på de tre overenskomster, som det kommunale arbejdsmarked har lavet, ved at lave tilsvarende for vores eget område, sådan at der bliver, kan man sige, en betydelig individuel retsvirkning fra lov om lønmodtageres retsstilling ved virksomhedsoverdragelse på grund af det 3-årige forløb, der løber frem til udgangen af marts 2008.
Så er man sikker på at være godt i gang hos den nye arbejdsgiver, inden de særlige sikkerhedsmekanismer, der knytter sig til lov om lønmodtageres retsstilling ved virksomhedsoverdragelse, udløber.
Jeg synes selv, at det forslag, jeg kan se der har været fremme i dag om at sørge for at have, kan man sige, et overblik over flytteønsker og flyttebehov, lyder som en god idé, og det er nu også min bestemte opfattelse, at man allerede på et mere regionalt niveau er ved at finde sine egne modeller.
Det har været fremme her i dag, at man mange steder allerede er gået i gang.
De gode amter er jo allerede i dialog med kommunerne.
Jeg kan nævne Vejle Amt som et eksempel, hvor man har et betydeligt overblik over, hvad der skal ske, og er i en god dialog.
Så jeg oplever egentlig, at det, der efterspørges i dag fra Kim Simonsen og Dennis Kristensen, er, at man indtager en sund, fornuftig indstilling til de udfordringer, vi står over for her, og det vil jeg selvfølgelig også meget gerne være med til at gøre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Det er udelukkende, fordi jeg selv er i tvivl om, hvorvidt det krav, som vi nu stiller op over for de nye borgerservicecentre, vil være en yderligere barriere.
Det er sådan, at de opgaver, der skal løses af disse centre, jo bl.a. løses af elektronisk vej.
Hele måden, hvorpå man kan skabe adgangsforholdene til disse elektroniske oplysninger, om det kan opbygges på en sådan måde, at man ikke støder ind i problemet, kan jeg ikke overskue, og derfor vil jeg se velvilligt på, at vi tager det op i udvalget og arbejder videre med denne her problemstilling ud fra den betragtning, at vi skal sikre borgernes rettigheder.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Så vidtgående har jeg nu heller ikke forstået forslaget, at borgerservicecentersagsbehandleren trods alt skulle have adgang til politiets registre.
Jeg er selvfølgelig glad for, at Konservative vil se på det her under udvalgsarbejdet, men jeg forstod simpelt hen ikke bemærkningen om, at vi ikke skulle skabe nye barrierer, for det, der er blevet rejst debat om, er jo den beskyttelse, som vi har lavet i dag i persondataloven, og det er den beskyttelse, som man går ind og fjerner med forslaget, som vi mener, det er problematisk at fjerne.
Så der er ikke tale om, at nogen foreslår nye barrierer, men alene et spørgsmål om, hvorvidt man skal fjerne så mange barrierer, som der er lagt op til med forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
For det første synes jeg, vi skal passe på med at opsætte hindringer for, at forslaget kan komme til at fungere i praksis.
Det handler jo om at fjerne barrierer og ikke at skabe barrierer.
Det er det ene.
Det andet er, at der jo på området findes en række regler, som sikrer, at man kun får oplysninger på såkaldt need to know-basis, altså at man kun kommer i besiddelse af oplysninger, som man har et sagligt behov for at bruge.
Men det er klart, at når jeg har sagt disse ting, så vil vi også gerne se på, at borgernes retssikkerhed ikke bliver trådt under fode i denne her proces, det gælder jo f.eks., når vi taler om pas og kørekort, hvor politiet er involveret.
Og det er ikke rimeligt, at alle oplysninger, som politiet ligger inde med, stilles til rådighed, bare fordi man skal have pas eller kørekort udstedt.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Nu har vi fået tilsagn både fra Venstres ordfører og fra Dansk Folkepartis ordfører om, at man under udvalgsarbejdet gerne vil se på spørgsmålet om retssikkerhed i forhold til persondataloven og de her mange oplysninger, som man i lovforslaget forestiller sig, at sagsbehandlerne i borgerservicecenteret skal have adgang til.
Jeg vil gerne høre, om den konservative ordfører har samme positive indgangsvinkel til, at vi under udvalgsarbejdet skal se på, om her er et problem, og hvis det er korrekt, at her er et problem, så at se på at ændre på forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
For at forbedre servicen og reducere ventetiden ved personlig henvendelse til det offentlige oprettes der kommunale borgerservicecentre for at varetage borgerbetjeningsopgaven på tværs af stat, region og kommune.
Disse centre kommer til at fungere som én indgang til den offentlige sektor.
For større kommuner kan det være hensigtsmæssigt at oprette flere borgerservicecentre.
Formålet er at fjerne uhensigtsmæssige juridiske barrierer, der efter loven er til hinder for disse centre.
Derfor er der i lovforslaget indsat en bestemmelse om, at kommunernes borgerservicecentre for andre myndigheder kan udføre administrative borgerrettede opgaver, som myndighederne på den måde kan overlade til kommunerne.
Det gælder de myndigheder, der f.eks. udsteder pas og kørekort hos kommunen.
Det betyder, at man kun behøver at henvende sig et sted og måske kan ordne flere ting på en gang.
Det bliver nødvendigt at udveksle oplysninger med andre myndigheder og en anden del af kommunens forvaltning.
Det er en forudsætning for, at forslaget kan komme til at fungere.
Vi kan støtte lovforslaget.
Poul Nødgaard (DF), 2005-03-15:
I de seneste år har en række kommuner i Danmark med ret så stor succes oprettet de såkaldte borgerservicecentre, hvor den lokale befolkning har kunnet få løst en række opgaver, store som små.
I forbindelse med forhandlingerne om kommunalreformen har det både for regeringen og også for Dansk Folkeparti været af stor betydning, at der fremkom et lovforslag, som fastsætter regler for den administrative betjening, som befolkningen må kunne forvente, når Danmark går fra 274 til under 100 kommuner.
At lovforslaget træder i kraft allerede 1. oktober 2005 skal ses i sammenhæng med de omfattende ændringer, der kommer til at ske på skatteområdet.
For Dansk Folkeparti har det været centralt, at de nye kommunale borgerservicecentre kan arbejde på tværs af stat, regioner og kommuner og derved fungere som én indgangsdør til den offentlige sektor.
Så eventuelle juridiske barrierer, for at borgerservicecentrene kan arbejde på tværs af de forskellige offentlige instanser, er nu fjernet.
Det bliver uendelig spændende at se, hvordan de nye storkommuner vil løse opgaven omkring borgerservicecentrene.
Da der mange steder etableres endog meget store kommuner, også geografisk set, vil der formentlig være behov for flere centre i samme kommune, som kan yde en god offentlig service.
Derfor vil borgerservicecentrene forhåbentlig blive bemandet med meget kvalificeret personale, som mestrer alt – også krinkelkrogene – i den offentlige sektor.
At de nye centre også vil få fleksible åbningstider, anser Dansk Folkeparti som en given og vigtig ting.
De bemærkninger, der har været fremme i de seneste indlæg, har jeg naturligvis lyttet meget til, og jeg synes, at det i stedet for at forlænge debatten omkring det vil være meget hensigtsmæssigt, at vi under den udvalgsbehandling, der nu kommer til at foregå, præcist får fastslået, hvor vi står rent juridisk, altså retsmæssigt set.
For der skal naturligvis ikke herske nogen tvivl om, at vi ikke skal lave noget, som gør, at borgernes retssikkerhed trædes under fode.
Så jeg synes, det ville være en vældig god ting, at det bliver nøjagtig tjekket, når vi nu arbejder videre.
Naturligvis skal det ikke være sådan, at man, hvis man får behandlet en sag i et borgerservicecenter om en ting, så kan gå ind og kigge på alverdens andre ting.
Det har jeg ikke fornøden indsigt til at stå at vurdere her fra Folketingets talerstol.
Derfor vil jeg ikke besvare spørgsmål omkring det.
Jeg vil derimod bede om, at det bliver undersøgt under udvalgsarbejdet.
Og så kan man godt smågrine lidt, som fru Anne Baastrup gør, men man skal jo ikke tro, at man er professor på alle områder.
Det er jeg heller ikke.
Magnus Heunicke (S), 2005-03-15:
For langt de fleste borgere og virksomheder vil det da også være en lettelse, at der nu fremover bliver én indgang til det offentlige.
Samtidig vil det være med til at udnytte de nye større kommuners handlekraft, og man vil i mange tilfælde kunne arbejde mere målrettet i de enkelte sager.
Men vi skal jo ikke ende der, hvor de nye superkommuner i jagten på effektivitet tryner borgerne.
Borgerservicecentrene skal nemlig også være en tryg indgang til det offentlige.
Her er vi bekymrede for en række ting i regeringens forslag.
For det første det, som der allerede var spørgsmål om ved den første ordførertale, nemlig udvandingen af samtykkereglerne.
I dag fungerer de ikke optimalt.
Det er på tide at se på dem igen.
F.eks. er det alt for ukonkret, hvad man skal give samtykke til.
Man har ikke en chance for at vide præcis, hvilke oplysninger der gives videre.
Det er også alt for ofte en forudsætning for, at borgeren kan få sin vilje, at man giver samtykke, og dermed har borgeren ikke en reel mulighed for at sige nej.
Det har også været en for stor besværliggørelse af kommunens arbejde og borgerens hverdag.
Men regeringens forslag går altså for vidt og giver slet ikke svarene på de her uheldige følgevirkninger, jeg har skitseret.
Det skal f.eks. sikres bedre i loven, at kommunerne ikke benytter borgerservicecentrene til at samkøre personoplysninger med formålet at kontrollere borgerne.
Det kan jo være fristende, når nu loven giver mulighed for netop at hente persondata frem på skærmen på borgerservicecentret uden borgerens samtykke.
Her skal vi altså have nogle klarere formuleringer i lovteksten.
Vi Socialdemokrater er også optaget af åbenhed i det offentlige.
Her er det bekymrende, at loven begrænser muligheden for at få aktindsigt, når vi i stedet mener, at man bør arbejde for størst mulig åbenhed i de nye store kommuner.
Jeg kan godt forstå argumentet med, at borgerservicecentret skal betragtes, som om det udfører opgaven på vegne af den ansvarlige myndighed.
Man kunne jo håbe, at it i forvaltningen ville være et fremskridt for borgerens rettigheder og gøre forvaltningen mere gennemsigtig.
Desværre er lovforslaget for uambitiøst på det punkt.
Det gælder også, når man ser på løsningen af de geografiske problemer.
Mange af de nye store kommuner vil nemlig uden tvivl oprette borgerservicecentre tæt på borgerne, måske i tidligere rådhuse udeomkring, og det er helt fint.
Men hvad sker der så i alle de sager, hvor borgerservicecentret alligevel ikke kan løse borgerens problem?
Lad os bare tage eksemplet med en skatteopgave, som servicecentret ikke kan løse.
Men sådan et system koster jo penge, og vi vil gerne have klarhed over: Hvem skal så betale for de løsninger?
Vi vil altså gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Som forslaget ligger lige nu i øjeblikket, kan vi ikke umiddelbart stemme for, men jeg er sikker på, at regeringen ikke vil blokere for at skabe mere åbenhed og bedre rettigheder for den enkelte borger.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Det er meget præcist opfattet.
Ole Glahn (RV), 2005-03-15:
Jeg vil bare konstatere, at jeg hermed har fået et tilsagn fra Venstre om, at vi kan se på den paragraf og de regler, der er i det nuværende forslag.
Det er en positiv måde, Venstre tilkendegiver på, at man vil gå ind eventuelt og ændre på det, der ligger i forslaget.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Til hver en tid vil vi gerne se på de elementer, der er, ikke mindst omkring retssikkerheden, så hvis der på nogen måde kan rejses tvivl om den, skal det forfølges.
Det vil jeg gerne give tilsagn om præcis her og nu.
Ole Glahn (RV), 2005-03-15:
Jeg hører hr. Leif Mikkelsen sige, at han gerne vil se på, hvis der er nogle retlige problemer, sikkerhedsmæssige problemer for de borgeres retssikkerhed, det handler om.
Og som det er fremført af de tidligere spørgere, handler det jo om, at man giver tilsagn om, at sådan nogle oplysninger kan gives videre.
Det er jo der, bekymringen ligger.
Jeg forstod hr. Leif Mikkelsen sådan, at det ville man også fra Venstres side gerne se på under udvalgsarbejdet.
Er det korrekt forstået?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Jeg går ud fra, vi er helt enige om, at hvis vi læser lovforslaget og bemærkningerne, så står det klart, at samkøring i kontroløjemed – og det er dér, man kan finde misbrug – altså ikke må finde sted, uden at der er klar lovhjemmel dertil.
Det er vi forhåbentlig enige om, ellers skal vi have drøftet det her grundigt.
Det er et klart signal om, hvordan man skal håndtere det fra medarbejdernes side.
Så jeg mener, vi er i gang med fejlfinding nu, og det synes jeg er ærgerligt, på et forslag, som er så vigtigt for hele strukturreformen, nemlig at give borgerne den rigtige service.
Og det vejer altså tungere end en eventuel fejlfinding.
Jeg er helt tryg ved de signaler, der er her, om hvilke regler der er for medarbejderne.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Jeg bliver nødt til at bede hr. Leif Mikkelsen om at læse bemærkningerne til det her lovforslag.
Det er rent faktisk muligt at samkøre oplysninger fra forskellige forvaltninger uden borgerens samtykke.
Uden borgerens samtykke!
Det var jo netop derfor, da vi havde den tekniske gennemgang, at jeg spurgte: Hvorfor har man tilsidesat persondatalovens § 8, stk. 3?
Det eneste svar, jeg fik, var: Dette lovforslag er ikke i strid med persondatabeskyttelsesdirektivet.
Men vi har rent faktisk brugt 3 år her i Folketinget bl.a. for at få indsat den ekstra beskyttelse, nemlig at man ikke er berettiget til at videregive oplysninger på det sociale område, medmindre der foreligger samtykke.
Nu siger hr. Leif Mikkelsen, at der skal foreligge samtykke.
Det skal der jo ikke efter det her lovforslag.
Det ændringsforslag vil vi meget gerne lave.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Nu er virkeligheden jo den, at vi også i dag har en sagsbehandling i kommunerne, hvor der er betroede medarbejdere, der behandler oplysninger ordentligt, og som ikke misbruger adgangen til oplysninger, hvis ikke de skal bruges i en konkret sag.
Vi ved jo også, når sagsbehandlingen ligger i den enkelte forvaltning, at der er en lang række oplysninger, som ikke skal bruges i den bestemte sag, men i andre sammenhænge.
Så det er en kendt sag, at der altså findes ansvarlige medarbejdere, også dem, der eventuelt nu skal sidde i et servicecenter.
Jeg har meget tillid til, at man fortsat vil behandle det på præcis samme hensynsfulde måde i forhold til borgerne.
Her er så klart beskrevet, at der skal være den smidighed, men at samkøring osv. kun er efter samtykke.
Så jeg har helt tillid til, at vi kan nå frem til, at det her kan fungere i praksis med smidigere regler.
Ellers er der god grund til under udvalgsarbejdet at se på retssikkerheden, som jeg er lige så optaget af skal være der, men det tæller altså også at få smidighed i sagsbehandlingen af hensyn til borgeren.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Kan hr. Leif Mikkelsen beskrive for mig, hvordan man kan undgå, at sagsbehandleren har hele den pågældende borgers journal foran sig?
Det kan godt være, at man aktivt ikke har brug for at vide, at den pågældende borger har fået fjernet to børn, og at det er ikke nødvendigt for at give den konkrete byggetilladelse til carporten.
Men den konkrete sagsbehandler ved jo det hele.
Øvelsen går jo på, at man fjerner – man kan kalde det siloerne – de gamle tavshedsbelagte områder.
Man tager jo ikke længere hensyn til persondatabeskyttelseslovens § 8, stk. 3, den fjerner man jo med et pennestrøg.
Hvordan vil hr. Leif Mikkelsen beskrive retssikkerheden for den enkelte borger, når man ved, at sagsbehandleren har den kontante viden om alt vedrørende den pågældende borger?
Det kan godt være, at det ikke konkret er nødvendigt at vide det for udførelse af denne opgave, men sagsbehandleren har den viden.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Der står højt og tydeligt, at man skal have adgang til de for sagens behandling nødvendige oplysninger.
Så enkelt er det.
Det siger sig selv.
Det er i det lys, jeg har påpeget, at det er utrolig vigtigt at være opmærksom på retssikkerheden for borgeren.
Så det er en balance imellem at få et smidigt system, hvor man kan servicere, og så alligevel sikre, at de oplysninger, som sagsbehandleren ikke har brug for, altså heller ikke bliver brugt, fordi man skal have tilladelse til at bygge en carport.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Jeg forstår det ikke, jeg forstod det heller ikke ved den tekniske gennemgang, og jeg har heller ikke forstået det, når jeg læste det.
Altså i dag er det sådan, at hvis nogle i det offentlige skal have adgang til oplysninger om en, så skal man give samtykke til, at de oplysninger kan udleveres, og det er normalt kun oplysninger, der vedrører den sag, man har, som sagsbehandleren kan få adgang til.
I de her nye borgerservicecentre er det meningen, at man skal kunne gå ned og søge om en carport, om hjælp til sine handicappede børn, eller hvad man nu har af ting, man gerne vil spørge kommunen om.
Det betyder, at hvis borgerservicecenteret skal kunne servicere, så skal det have adgang til alle de her forskellige registre.
Sådan har jeg forstået det.
Det vil sige, at hvis man går ned og søger, om man kan få tilladelse til at bygge en carport, afleverer sit navn og sin adresse, så vil sagsbehandleren i kvikskranken kunne slå ens cpr-nr. op og få adgang til alle oplysninger om en, herunder også om ens sociale sager, eventuelle indlæggelse på psykiatrisk afdeling eller andet.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan sige, at med den måde at organisere tingene på skulle borgerens retssikkerhed være i højsædet.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Jeg forsøgte virkelig at påpege, at når nu der oprettes borgerservicecentre, som nødvendigvis skal have adgang til en række oplysninger for at servicere borgeren i den mangeartede opgaveportefølje, vi kender, så vil der være regler for, hvordan oplysninger fungerer i dette system.
Derfor skulle opmærksomheden skærpes om retssikkerheden for borgerne, altså hvordan personfølsomme oplysninger skal håndteres.
Der peger jeg på, at det er klart beskrevet, hvordan man skal håndtere det at få de oplysninger, man skal have for at servicere borgeren.
Det er klart, at hvis man bliver forholdt de fleste oplysninger, så er det sådan set umuligt at give en ordentlig service.
Så det er en balance imellem at give en ordentlig service og så alligevel beskytte borgeren, ved at der er faste regler for personfølsomme oplysninger og for, hvor der skal gives samtykke, og hvor der ikke skal gives samtykke.
Det er et område, hvor det er væsentligt at være opmærksom også under udvalgsarbejdet på, at retssikkerheden altså forfølges til vejs ende.
Jeg ønsker bare at påpege nu, at det er en problemstilling, der er opmærksomhed på, og at det er beskrevet, hvordan man kan håndtere den.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Som jeg hørte Venstres ordfører, sagde han, at lovforslaget her sikrer, at borgerens retssikkerhed er i højsædet ved de her nye borgerservicecentre, kvikskranker, hvad man nu kalder dem.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, så jeg håber, at hr. Leif Mikkelsen kan uddybe for mig, hvordan borgerens retssikkerhed er i højsædet, når man laver et borgerservicecenter, hvor den, der står i centeret fra kommunen, har adgang til alle oplysninger om borgeren, uden at borgeren giver samtykke.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det kan være udtryk for, at borgerens retssikkerhed er i højsædet.
Jeg kunne forstå, hvis man sagde, at vi prioriterer effektivitet, eller at det ikke skal være for dyrt eller sætter alt muligt andet i højsædet, men at sige, at retssikkerheden er i højsædet, har jeg simpelt hen svært ved at forstå, så det håber jeg ordføreren kan forklare mig.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
»Opgaverne skal løses så tæt på borgerne som muligt«.
»Én indgang for borgerne«.
Nu står vi så med lovforslaget om at give mulighed for kommunale borgerservicecentre.
Vi har jo set det være på vej i kommunerne over længere tid.
Det har haft forskellige navne, det har kært barn som regel, f.eks. kvikskranker, og er i hvert fald et fremskudt sagsbehandlingsområde, som gør, at borgerne nemt kunne finde vej og få svar på de spørgsmål, de havde.
Det her er et lovforslag, som er en frivillig sag.
Det har til hensigt at fremme, at kommunalbestyrelserne opretter det, men det er naturligvis kommunalbestyrelsens suveræne ret at bestemme det.
Det betyder, at en række forhold for borgerne kan behandles i et sådant center, og efter den etablering af skattecentre, som vi har hørt om, får borgerne her mulighed for at få løst deres spørgsmål meget nemt og direkte.
Det er naturligt nok, at der rejser sig en række spørgsmål i kølvandet på det om personfølsomme oplysningers vandren i systemet fra fagområde til et servicecenter osv., og det er fint beskrevet i lovforslaget her, hvordan man sikrer, at borgernes retssikkerhed stadig væk er i højsædet.
Det her er altså buddet på, hvordan man får en smidig behandling, en smidig servicering af borgerne under skyldig hensyntagen til, at hvis det skal fungere, skal man også have en række oplysninger, men at der altså er klare spilleregler for, hvordan de skal håndteres.
Med dette lovforslag åbnes der altså mulighed for, at der kan oprettes disse kommunale borgerservicecentre med de rettigheder og de sagsbehandlingsområder, der er beskrevet i lovforslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Med dette forslag piller vi den sidste fjer ud af hatten på amtmanden: Vi nedlægger statsamterne og skaber statsforvaltningerne.
Ifølge lovforslaget oprettes der en regional statsforvaltning, der får de aktiviteter, der i dag ligger i statsamterne.
Med dette forslag samles reglerne om den regionale statsforvaltning i én lov, samtidig med at de nuværende statsamter nedlægges.
Der oprettes en statsforvaltning i hver region.
Statskontorerne varetager opgaver inden for familie- og personret, tilsyns- og klagesagsbehandling samt sekretariatsbetjening af diverse nævn, herunder det sociale nævn.
Som noget nyt overgår opgaven i forbindelse med indgåelse af ægteskab til kommunerne, hvor alle opgaver om indgåelse af ægteskab samles.
Efter at have siddet i Tilsynsrådet i Statsamtet i en årrække har jeg fået meget stor respekt for statsamternes sagsbehandling, og jeg håber, at denne ændring vil fastholde den høje kvalitet i sagsbehandlingen.
Personalet i de nuværende statsamter har meget høj anciennitet og løser opgaverne med høj kvalitet, og jeg håber, at det kan fortsætte i de kommende statsforvaltninger.
Poul Nødgaard (DF), 2005-03-15:
Så detaljeret vil jeg ikke gå ind i sagen her, men det er i hvert fald aftalt, hvis jeg lige må springe væk fra emnet, i forbindelse med skatteankenævn og lignende, at der bliver ganske få skatteankenævn i Danmark, og derfor bliver det også sådan, at når de skal mødes med skatteborgerne, så skal de mødes forskellige steder, så det er centralt for folk.
Med hensyn til hvordan man lige præcis vil føre det her lovforslag ud i livet i de enkelte regioner, vil det føre for vidt at detailfastsatte det her i aften.
Men der bliver taget store hensyn til de borgere, som skal søge de pågældende statsamters kontorer.
Karen J. Klint (S), 2005-03-15:
Kan jeg forstå det sådan, at når der så er de håb i regionen, hvor hr. Poul Nødgaard bor, så kan vi få Dansk Folkepartis opbakning til, at der skal være lidt flere regionale kontorer eller lidt flere afdelingskontorer rundtomkring, hvis der så er lidt for lange afstande i andre regioner?