Arne Rolighed (S), 2001-05-07:
I det lovforslag, som Kristeligt Folkeparti har fremsat, foreslås det, at aldersgrænsen for butikssalg af alkohol hæves fra 15 til 18 år.
Jeg forstår godt baggrunden for dette forslag, idet aldersgrænsen i Danmark er en af Europas laveste, samtidig med at de unge i Danmark har et af de højeste alkoholforbrug.
Spørgsmålet er selvfølgelig, om der er en sammenhæng mellem aldersgrænsen og alkoholforbruget.
Lad mig allerførst slå fast, at regeringen har megen sympati for intentionerne bag lovforslaget.
Vi har problemer i Danmark med de unges alt for store forbrug af alkohol; det viser alle undersøgelser, både danske og internationale.
I den såkaldte ESPAD-rapport, som blev offentliggjort i februar måned i år, indtager Danmark en kedelig førsteplads i EU, når det drejer sig om de unges drikkeri.
Danmark er det eneste land, hvor over halvdelen af de unge har drukket alkohol mere end 40 gange, og de danske unge drikker samtidig hyppigt.
En ud af fem unge har drukket alkohol 10 gange eller mere inden for den sidste måned, og de unge drikker for at blive berusede.
86 pct. af de danske unge har været fulde inden for de sidste 12 måneder.
På baggrund af en række skræmmende eksempler på, hvordan børn helt ned i 12-års-alderen ved en meget aggressiv markedsføring fra branchens side nærmest bliver lokket til at drikke alkohol, fik den daværende sundhedsminister i 1998 Folketingets opbakning til at indføre forbud mod butikssalg af alkohol til børn under 15 år.
Forbudet blev fulgt op af kampagner rettet mod børn og unge, skoler og forældre, og forældreansvarlighed har været et væsentlig tema i denne sammenhæng.
Disse kampagner har været meget effektive og har fået sat alkohol på dagsordenen overalt i samfundet, og børnene selv er blevet mere bevidste om, at alkohol kan være farligt.
Forældrene har taget deres ansvar alvorligt, og på mange skoler har man indført totalt forbud mod alkohol, også i forbindelse med skolefester og lignende arrangementer.
Vi ved ikke, om det er aldersgrænsen eller kampagnen, der har virket.
I hvert fald faldt alkoholforbruget markant efter indførelsen af aldersgrænsen, men de unge siger selv, at de fortsat kan købe alkohol i butikkerne uden de store problemer.
Flere undersøgelser, som forskellige dagblade har foretaget,
viser også, at helt unge mange steder fortsat kan købe alkohol i butikkerne.
Men hvordan vil det gå, hvis vi indfører en 18-års-grænse?
Vi ved ikke, om en 18-års-aldersgrænse vil møde den samme opbakning og accept, men man kunne godt forestille sig, at den ikke ville møde den samme brede accept i befolkningen, som 15-års-aldersgrænsen er blevet mødt med.
Hvis det er tilfældet, så vi indfører et forbud, som ikke bliver mødt med forståelse i befolkningen, kan vi meget let risikere, at de helt unge igen sætter deres forbrug op, fordi der nu gælder et forbud, som ingen har respekt for.
En række spørgsmål trænger til belysning.
Jeg har derfor bedt det nye forebyggelsescenter i Sundhedsstyrelsen om at foretage en analyse, og når der foreligger en faglig vurdering af effekten af et eventuelt forbud mod salg af alkohol til unge under 18 år, har vi et bedre grundlag for at tage en politisk drøftelse af, om aldersgrænsen bør hæves som led i en forstærket indsats mod de unges alt for store forbrug af alkohol.
Regeringen kan således ikke støtte forslaget.