runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2002-11-19:
Nu skal jeg jo ikke rådgive ministeren i sådan en situation
Det tilkommer ikke mig.
Men jeg vil bare sige for mit eget vedkommende, at jeg nok ville være lidt mere tilbageholdende med at grave grøfter i forhold til fase 2, hvis jeg var i ministerens stol.
Vi anerkender, at det, der ligger i fase 1, og det er også kommet til udtryk fra hr. Nicolai Wammens side, er en rigtig forbedring i forhold til incitamentsstrukturen.
Den kunne ministeren jo ved at stemme for det beslutningsforslag, Socialdemokratiet havde til behandling før sommerferien, have tilsluttet sig.
Så kunne det have været vedtaget eller i hvert fald elementer deraf.
Det er jo genfremsat.
Ministeren siger nu, at Socialdemokratiet har sat sig uden for indflydelse i forhold til fase 2. Der tvivler jeg da på, at ministeren på nuværende tidspunkt har taget Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti i ed med hensyn til udmøntningen af fase 2. Jeg går ud fra, at når fase 2 kommer, bliver der en lejlighed til også her i Folketinget at forhandle indholdet af fase 2, men hvis ministeren allerede på nuværende tidspunkt vil afskrive sig at bruge de partier, der står uden for flerårsaftalen, til fase 2, så er det ministerens valg.
Det kan så være, ministeren ikke har et flertal for det, der skal udmøntes i fase 2, så ministeren skal måske være en lille smule tilbageholdende med at grave grøfter på nuværende tidspunkt.
Ulla Tørnæs (V), 2002-11-19:
Jeg bliver nødt til at gentage over for hr. Nicolai Wammen, at jeg er en anelse forbløffet over, at man er enig i det indholdsmæssige, dvs. det visionære og det langsigtede, som er buddet på en løsning fra de partier, der er med i flerårsaftalen, om, hvordan vi kan tage fat på praktikpladsproblemet.
Det er så alene økonomien, der gør, at Socialdemokratiet har valgt at sætte sig uden for indflydelse på de langsigtede løsninger, når det handler om et så alvorligt problem som de mange tusinde unge, som henvises til praktikpladskøen, og en række af dem oven i købet henvises til skolepraktik, som ganske vist er et udmærket tilbud i den situation, som de unge er i.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Jeg ved snart ikke, om jeg skal le eller græde.
Det er jo en ren tilståelsessag, når skatteministeren her siger, at det ikke er finansieret for 2004.
Det er jo ikke en rimelig måde at lave parlamentarisk arbejde på, at man indkalder Dansk Folkeparti til forhandlinger om det her - Socialdemokratiet har ikke været indkaldt til forhandlinger om det her -
og så laver man en aftale, som siger billige smøger og billig sprut, og derefter kan det være, at vi andre kan få lov til at blive indkaldt i 2003 for at finansiere det i 2004. Folk har fået at vide, at nu sætter vi det bare ned.
Det er af hensyn til grænsehandel og detailhandel osv.
Ja, det kan vi godt forstå, men det ville jo altså være mere rimeligt, hvis det var sådan, at regeringen havde stået fast på sit eget udspil og havde presset Dansk Folkeparti til at lave de afgiftsforhøjelser, som jeg kan forstå, at regeringen selv vil.
Vi andre gentagelseskriminelle typer har i hvert fald ikke tænkt os umiddelbart at medvirke til den slags
, så det må vi se om regeringen kommer med et udspil til. Så ville det derfor ikke være rimeligt, hvis man i forbindelse med en forhandling af det også sørgede for, at finansieringen var på plads?
Ellers er det jo en gratis omgang, og den er altså dyr: 1,4 mia. kr.!
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-19:
Jeg vil bare sige til hr. Buksti, at hvad der står i lovforslaget og i lovforslagets bemærkninger, står jeg selvfølgelig inde for.
Og for så vidt angår finansieringen for 2003, forstår jeg, at det ikke er spørgsmålet, spørgsmålet er om 2004, og om det kan jeg sige, at det jo er næste års finanslov.
Og jeg håber meget, at Socialdemokratiet også vil være med til at se på de nødvendige konsekvenser af dette lovforslag i forbindelse med næste års finanslov.
Jeg vil gerne understrege, at vi ikke i drøftelserne her har lagt en detaljeret finansiering frem for 2004.
Det har vi næste års finanslovforhandling til.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Jeg vil gerne bede skatteministeren heroppefra bekræfte, at det forslag her - det bliver skatteministeren jo nødt til, for det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget - giver et provenutab på 1,4 mia. kr. fra 2004. Jeg vil også godt bede skatteministeren bekræfte, at den finansiering, der er fundet i den aftale, som man har med Dansk Folkeparti, kun vedrører det sidste kvartal af 2003.
Afgiftsnedsættelsen er altså ikke finansieret.
Derfor vil jeg gerne høre skatteministeren, om skatteministeren har nogle svar på, hvordan man forestiller sig de 1,4 mia. kr. finansieret i fremtiden.
Og i den forbindelse vil jeg gerne bede skatteministeren forklare, hvorfor regeringen har forladt det synspunkt, som ville være den solide finansiering, nemlig en finansiering gennem forhøjelse af afgifter på andre områder.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Skatteministeren havde en bemærkning omkring vores begrundelse for at være afvisende for forslaget, hvor man kunne få det indtryk, at skatteministeren mente, at vi var noget tilbageholdende med at gøre noget, fordi det var EU, der sagde, at vi skulle gøre det.
Det er altså lige det modsatte.
Jeg vil have, at man her skal bruge EU mere.
Vi har ment i masser af år, at på afgiftsområdet, både med hensyn til miljøafgifter og sundhedsafgifter, skal vi bruge EU, fordi det er grænseoverskridende.
Så det er i virkeligheden en appel til skatteministeren, ligesom det var til tidligere skatteministre: Brug dog EU i et forsøg på at få en forståelse for, at der skal være minimumssatser, som man skal overholde, for at vi ikke presser hinanden i bund på samme måde, som man kan sige sker på dele af erhvervsbeskatningsområdet.
Vi ønsker at bruge EU, hvor vi synes, det er fornuftigt at bruge EU, hvor det er grænseoverskridende.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-19:
Vores ordfører kan ikke være til stede i dag, så jeg vil give udtryk for Kristeligt Folkepartis holdning.
Forslaget her kan ved første øjekast virke ganske tilforladeligt.
Det er jo en kendsgerning, at 24-timers-reglen bortfalder den 1. januar 2004, og derfor skal priserne jo tilrettes således, at pengene ikke fosser ud af statskassen.
Kristeligt Folkeparti kan sagtens følge regeringens logik, og vi er da også enige i, at det er vigtigt med gode og fair økonomiske forhold for den danske detailhandel set i forhold til udlandet.
Men i modsætning til regeringen har vi nu også andre bekymringer end de rent økonomiske aspekter af 24-timers-reglens bortfald.
Kristeligt Folkeparti er i hvert fald stærkt forundret over, at dette forslag, der vil få sundhed til at blive et fremmedord i det danske sprog, ikke er koblet med andre komponenter, der fortsat sikrer folkesundheden i Danmark.
Kristeligt Folkeparti har ikke kunnet se, at regeringen samtidig med dette forslag har fremsat et eneste forslag, der kan sikre folkesundheden efter 24-timers-reglens ophør.
Regeringen har for den sags skyld heller ikke brugt EU-formandskabet til at kæmpe for generelt højere afgifter på cigaretter og alkohol i EU.
Der mangler altså fuldstændig den sundhedsmæssige vinkel på forslaget.
Vi kunne derfor godt tænke os, at ministeren forklarede sammenhængen mellem regeringens sundhedsplan »Sund hele livet« og det, der uvægerligt bliver den sundhedsmæssige konsekvens af dette forslag, nemlig et stærkt øget forbrug af cigaretter og alkohol.
Vi kunne også godt tænke os at vide, om skatteministeren virkelig mener det, der er anført i en kommentar på høringssvaret fra Kræftens Bekæmpelse, og hvis det er tilfældet, om det er den almindelige forståelse i regeringen.
Jeg citerer: »Nedsættelsen vil som udgangspunkt ikke påvirke størrelsen af forbruget, men primært hvor indkøbene sker, hvorimod afskaffelse af 24-timers-reglen kan medføre et øget forbrug og får dermed sundhedsskadelige konsekvenser.«
Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkranz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg redegøre for Enhedslistens holdning.
Dette forslag gør kun skade.
I forvejen ryger og drikker danskerne alt for meget.
Konsekvenserne kan alt for tydeligt aflæses på stigende udgifter til behandling og helbredelse af de helbredsmæssige og sociale konsekvenser af dette forbrug.
Disse konsekvenser af forslaget gør man sig ikke nogen overvejelser om i bemærkningerne til forslaget.
Synspunktet synes at være, at prisen og tilgængeligheden af billige produkter intet betyder for forbruget og dermed heller ikke for danskernes sundhedstilstand.
Derfor kan regeringen nøjes med at glæde sig over et øget indkøb af disse varer i Danmark til fordel for erhvervslivet.
Så tager man det let, at f.eks. Hjerteforeningen påpeger, at billigere cigaretter og sukkerholdige sodavand vil føre til, at flere mennesker vil blive ramt af hjertesygdomme.
Hensynet til folkesundheden sættes fuldstændig til side til fordel for kortsigtede kommercielle og økonomiske argumenter.
Tobakken er en af hovedårsagerne til, at vi fortsat har en meget stor forekomst af hjertesygdom og dødsfald forårsaget af hjerte- og kredsløbssygdomme.
Ifølge Hjerteforeningen dør 24.000 mennesker hvert år som følge af dette.
Det er rent Ebberød Bank, at man først sætter priserne ned på spiritus og cigaretter og bagefter skal bruge milliarder af kroner på at reparere på de konsekvenser, dette har.
Men vi kan jo ikke gøre noget.
Det er EU, der bestemmer, hvor store afgifterne kan være.
Vi har jo tidligere accepteret, at også disse varer skulle kunne købes og transporteres frit over grænserne, og så er der jo grænser for, hvor store forskelle der kan være på afgifterne i Danmark og i nabolandene. Enhedslisten synes, det er komplet vanvittigt, at skiftende regeringer i praksis har ladet EU bestemme, hvor store afgifterne skal være på disse varer.
Vi har ingen forståelse for, at det skulle være nødvendigt endsige fornuftigt.
Derfor opfordrer vi de partier i Folketinget, som
er imod dette forslag, til at give tilsagn om, at de også vil arbejde for, at Danmark kan få mulighed for selv at afgøre, hvor høje afgifterne skal være på disse varer.
Enhedslisten kan altså ikke støtte dette forslag.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-19:
Konklusionen først: Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Vi betragter det som en tvungen opgave, og den skal løses.
Vi ville selv, hvis vi havde siddet i regering, have været nødt til at løse opgaven.
Sådan er det.
Det skal dog ikke afholde mig fra også at pege på, at der selvfølgelig er nogle sundhedsmæssige problemer i forhold til den situation, vi altså nu bliver bragt i, og der mener jeg, at der er nogle veje, man kan gå for at forsøge at få løst eller minimeret problemet.
Den første vej er selvfølgelig fortsat at arbejde på, at minimumssatserne i EU bliver hævet.
Det ville oplagt hjælpe.
Derudover er der en anden vej at gå, og det er selvfølgelig den interne indsats: Hvad kan vi gøre i Danmark for at sikre, at vi ikke kommer til at se en uheldig udvikling i forbruget primært af stærk spiritus blandt unge mennesker?
Det mener jeg også er væsentligt at få kigget på.
Vi vil også stadig væk i Det Radikale Venstre jagte og se, om der kan findes alternative veje, vi kan gå.
Er der specielle varegrupper, som er med til at trække en stor del af grænsehandelen?
Det har været antydet, at salget af dåseøl indtil nu i hvert fald har været en primær trækkraft, og så har det trukket anden handel med sig også.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
SF kan ikke støtte lovforslaget.
Det ligger også klart i forlængelse af diskussioner, der var under den tidligere regering, hvor der var diskussioner om en eventuel nedsættelse af afgiften - det var godt nok ikke på cigaretter, men det var på spiritus og øl - at da var vi også afvisende over for det.
Havde forslaget om afgiftsnedsættelse på cigaretter også været til debat dengang, så ville vi have været endnu mere imod det.
Og når vi ved, at der er meget stor sandsynlighed for, at ikke mindst unge mennesker med hensyn til forbrug af først og fremmest cigaretter, men muligvis også af spiritus er påvirkelige i forhold til prisen, så mener vi, det er uansvarligt at sætte afgiften ned.
Vi er tilhængere af, at EU bruges i denne sammenhæng ud fra, at det også er en sundhedsmæssig betragtning, det drejer sig om her, og derfor mener vi, at både den tidligere regering og den nuværende regering i langt højere grad burde have brugt EU i denne sammenhæng.
Vi ved ikke, præcis hvilken virkning det vil have
på sundhedstilstanden, men vi synes, det er uansvarligt at sige: Vi må se til den tid, om det har nogle konsekvenser, og så må vi tage en eller anden forholdsregel i den forbindelse. Man burde jo nok som minimum, hvis man gik ind i det her, have sagt: Jamen så skal der til gengæld afsættes nogle penge også til forebyggelse for at sikre, at unge mennesker ikke lader sig forlede til at begynde at ryge for tidligt og med et for stort forbrug.
Sådan som tingene er i øjeblikket, tyder det jo ikke på, at cigaretforbruget eller spiritusforbruget i Danmark er for lavt.
Tværtimod tyder det på, at unge mennesker i dag endnu tidligere end før begynder at ryge og drikke spiritus til skade for deres sundhedstilstand.
Ud fra de betragtninger her kan vi ikke støtte forslaget.
Vi betragter ændringer på det her område som af fiskal betydning, men også af sundhedsmæssig betydning, og vi mener, at man i langt højere grad skulle have brugt EU aktivt i den her sammenhæng.
Jeg kan sige, at hvis vi havde fået en invitation af regeringen i den her sammenhæng, så ville vi i modsætning til Socialdemokratiet ikke have sagt tak, for vi vil ikke være med til at finansiere denne nedsættelse, og vi vil heller ikke være med til senere hen at bidrage til det.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-19:
Til hr. Jacob Buksti: Jeg er selvfølgelig glad for den omsorg, hr. Jacob Buksti udviser over for Det Konservative Folkeparti og vores målsætning om at få lettet skatten på arbejdsindkomst, ingen tvivl om det, men jeg vil godt love hr. Jacob Buksti, at vi nok skal sørge for ikke at blive til grin.
Det er faktisk så heldigt, at vi i den nuværende regering mellem de to regeringspartier har et ganske fremragende samarbejde, hvor det faktisk lykkes os på ganske udmærket vis at blive enige om nogle ganske fornuftige tiltag.
Derfor er jeg slet ikke så bekymret for, at vi ikke også nok med vores ganske udmærkede samarbejdspartnere - for slet ikke at tale om de ganske udmærkede samarbejdspartnere, vi har i bl.a. vores støtteparti - skal finde en helt udmærket løsning, så hr. Jacob Buksti overhovedet ikke behøver at træne lattermusklerne i forhold til det faktum.
Vi skal nok få skattelettelser.
Én ting vil jeg godt garantere hr. Jacob Buksti: Uanset hvordan afgiftsnedsættelser bliver finansieret, bliver de selvfølgelig fuldt finansieret.
Der er så også at sige til det, at når man indleder et forhandlingsforløb, er der selvfølgelig et forhandlingsforløb, og så skal processen jo falde ud sådan, at alle bliver enige, og det skal også nok lykkes i de kommende år.
Til hr. Aage Frandsen: Det er da rigtigt, at et stigende køb kan have sundhedsmæssige konsekvenser.
Jeg har sagt det allerede i min ordførertale, og jeg har også allerede i min ordførertale sagt, at jeg synes, det selvfølgelig er noget, man skal tage til efterretning, hvis det bliver tilfældet, og jeg synes, det er vigtigt, at vi koncentrerer os om det, men jeg synes ikke, det er det, den nuværende debat handler om.
Ud over det kan jeg påpege, at hvis prisen på cigaretter havde fulgt inflationen, så havde de ligget væsentlig højere i pris på nuværende tidspunkt, end de gør.
Prisen havde været 42 kr. i stedet for 33, og det kan så også have haft den samme konsekvens.
Men jeg synes, de her ting er nogle ting, som det faktisk er vigtigt at vi bruger noget tid på at arbejde grundigt igennem, og det er derfor, jeg hele tiden har sagt, at det selvfølgelig giver anledning til bekymring fra Det Konservative Folkepartis side, hvis det har sundhedsmæssige konsekvenser, men jeg synes, vi skal tage den diskussion om, hvad der eventuelt skal gøres, på et passende tidspunkt.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Det er klart, at hvis der er et menneske, der bor i Kolding eller Tønder eller andre steder, og som i dag køber hele sit cigaretforbrug og spiritusforbrug syd for grænsen, så sker der ikke nogen ændring.
Men der er nu altså en hel del mennesker, der køber deres ting i Danmark.
Ganske mange unge mennesker, som er begyndende rygere, køber nok alle deres produkter i Danmark.
Er der ikke en risiko for, at deres forbrug kunne stige, når nu prisen falder?
Det er ikke noget med, om man køber det på den anden side af grænsen, men det er et spørgsmål om, at der er nogle, der ændrer adfærd.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Jeg vil blot konstatere, at fru Charlotte Dyremose bekræfter, at det her forslag ikke er finansieret i 2004.
Det er overladt til kommende forhandlinger, og det er overladt til kommende forhandlinger, hvem der vil være med. Når det er sådan, at regeringen selv skriver i sit finanslovsforslag, at regeringen vil forhandle med Folketingets partier om en nedsættelse af afgifter for udvalgte varer, som skal finansieres af forhøjelser på andre områder, er det jo præcis, fordi man i forbindelse med beslutningen om det her fra regeringens side selv har forestillet sig, at det skulle være finansieret også i fremtiden.
Det, man nu har gjort, er, at man bare har skudt regningen til betaling efter, at tømmermændene melder sig.
Derfor er det bare, jeg vil spørge: Er fru Charlotte Dyremose tryg ved, at man vil kunne finde en finansiering, som lever op til finansredegørelsens krav, som sikrer, at der er solid finansiering i fremtiden, og som gør, at De Konservative ikke en gang til bliver mere og mere til grin, når det handler om De Konservative og skattelettelser?
Det er snart ikke til at bevare sin humoristiske sans længere.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-19:
Til hr. Jacob Buksti: Vi er selvfølgelig også i forbindelse med næste års finanslov meget åbne for de forhandlinger, der måtte komme.
Jeg har noteret mig, at ud over Socialdemokratiet har Dansk Folkeparti også givet tilsagn om, at de er villige til at indgå i konstruktive forhandlinger.
Det ser jeg selvfølgelig frem til trods det faktum, at det ikke er mig, der er finansordfører og derfor ikke mig, der kommer til at sidde med ved forhandlingsbordet.
Til hr. Aage Frandsen kan jeg sige: Der er altså ingen forskel på, om varerne købes på den ene eller den anden side af grænsen.
Men til gengæld er det forholdsvis væsentligt, at hverken erhvervslivet eller statskassen går glip af de indtægter, der er forbundet med, at det købes i Danmark.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Og kan det ikke have en sundhedsmæssig konsekvens?
Det vil sige, at lovforslagets indhold som sådan kan have en sundhedsmæssig konsekvens.
Har Det Konservative Folkeparti ikke en holdning til det allerede nu, eller vil man bare vente og se, hvordan det går?
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Jeg tror, man skal være meget varsom, hvis man er fru Charlotte Dyremose, med at sige, at det her forslag er finansieret med finansloven.
Det, der er finansieret med finansloven - man kan så diskutere, om det er en solid finansiering - er udgiften fra 1. oktober til 31. december 2003.
Men jeg går ud fra, at man ikke har tænkt sig at sætte afgiften op pr. 1. januar 2004.
Det er jo sådan, at det her bliver ved, og derfor drejer det sig om de 1,4 mia. kr. i 2004, 2005 osv.
De er nemlig ikke finansieret.
De kan kun finansieres på den måde, regeringen selv har annonceret det, nemlig ved at man sætter afgifterne op på andre områder - det har regeringen selv sagt - eller ved offentlige besparelser eller ved, at man ikke lever op til det, der står i regeringens egen finansredegørelse, nemlig at man i givet fald tager det af det råderum, som De Konservative siger de vil bruge til skattelettelser.
Det er ikke finansieret.
Hvordan bliver det finansieret i 2004, 2005, 2006, og så kan fru Charlotte Dyremose selv fortsætte?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-19:
Til hr. Jacob Buksti: Det er finansieret via finansloven, og hvad angår det her med skattelettelserne, er jeg på ingen måde i tvivl om, at det nok skal lykkes at få egentlige, reelle skattelettelser fra den 1. januar 2004.
Det er helt korrekt bemærket, at det er en vigtig konservativ mærkesag.
For bare nogle ganske få år siden var vi de eneste, der gjorde det, nu er der flere, der gør det.
Det øger sandsynligheden for, at det sker.
Men jeg er overhovedet ikke i tvivl om, at det nok skal lykkes, og det ser også ud
til, at der er de nødvendige midler til, at det kommer til at ske.
Så jeg er fuld af fortrøstning og sikker på, at vi nok skal få skattelettelser.
Til hr. Aage Frandsen: Jeg har tydeligvis ikke været klar nok i min ordførertale. Det, jeg sagde, var nemlig ikke noget med det her lovforslag.
Jeg sagde, at 24-timers-reglens ophævelse kunne have sundhedsmæssige konsekvenser.
Jeg talte ikke om lovforslaget her, jeg talte netop om 24-timers-reglen, og at dens ophævelse kan have sundhedsmæssige konsekvenser.
Det er klart, at jeg udtaler mig generelt på Det Konservative Folkepartis vegne, og jeg siger selvfølgelig, at hvis det er tilfældet, er det en bekymring, som vi selvfølgelig har i Det Konservative Folkeparti.
Det, jeg så sagde jeg ikke ville gå ind i,
var hele den debat.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-19:
Vi kan jo godt blive ved med at tærske langhalm på det spørgsmål, som nu har været berørt syv gange i dag.
Jeg vil for mit eget vedkommende bare sige, at for dette finansår er finansieringen hjemme, og den operation, vi her foretager, er endda mere end selvfinansierende.
For så vidt angår 2004-finansloven, glæder vi os meget til at gå i gang
med en diskussion af den.
Det er jo en dato, som hr. Jacob Buksti og hans parti har været med til at fastsætte i aftalen med EU, nemlig at 24-timers-reglen skulle ophæves med virkning fra den 1. januar 2004.
Vi har jo alle sammen en interesse i - tror jeg - at finde en løsning på det problem, og det gør vi såmænd også.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Jeg synes da også, jeg vil give den konservative ordfører en chance for at forklare mig og offentligheden, hvordan det her skal finansieres. Jeg ved jo, at De Konservative går meget op i, om der er råderum til det ene og det andet.
Og her har vi 1,4 mia. kr., som enten skal tages af råderummet - det er mange penge - eller som i givet fald skal finansieres.
Det synes jeg er helt o.k., men hvad siger De Konservative til det?
Alternativet er, at det skal finansieres ved besparelser.
Alternativet er, at der tages 1,4 mia. kr. af det råderum, som De Konservative gerne vil bruge til skattelettelser.
Hvordan har den konservative ordfører det med det?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-19:
Derfor glæder det mig også, at Socialdemokratiet stemmer for dette lovforslag.
Nicolai Wammen (S), 2002-11-19:
Det, der kalder mig på talerstolen, er selvfølgelig ministerens indlæg her til sidst, hvor hun roste sig meget af egen indsats og mente, at det stort set ikke kunne gøres bedre. Der må jeg bare sige, at fra Socialdemokratiets side anerkender vi de positive tiltag, der er, men siger også, at det her ikke er ambitiøst nok, at det her ikke er tilstrækkeligt til at løse problemet, og at vi gerne havde set, at regeringen bl.a. sammen med os var gået videre, så vi havde opnået et bedre resultat.
Det var der ikke vilje til fra regeringen.
Det tager vi til efterretning.
Men at sige, at Socialdemokratiet ikke er parat til løsninger på det her område, er ganske enkelt ikke rigtigt.
Vi havde gerne set et højere ambitionsniveau, end regeringen har lagt op til.
Det var der ikke mulighed for.
Det beklager vi.