Jytte Andersen (S), 1998-11-03:
Nu er det jo en god idé at høre efter, hvad jeg siger.
Det vil vi gerne stå ved.
Det betyder selvfølgelig, at også nogle af de grupper, vi snakker om her, kan komme til at opleve en nedgang i deres boligsikring; men vi synes, det er rimeligt, at folk selv betaler en minimumsdel af deres husleje.
Det synes vi hverken er asocialt eller forkert på nogen måde, det vil vi godt stå ved, og det kan da godt være, det kommer til at påvirke nogle af eksemplerne.
Men lad os prøve at tage eksemplerne op.
Jeg har set BL's forslag, som jo regner de 5 år frem, men der er slet ikke nogen som helst nuancer i beregningerne, vil jeg godt sige, og de virker ikke så overbevisende på mig, at forslaget her skal laves om; det gør de ikke.
Hvis man ser på de tabeller, der er i lovforslaget, vil man meget tydeligt kunne se, at de, der primært bliver berørt, er dem, der tjener over 140.000 kr.
De vil opleve en lidt større egenbetaling af deres husleje, end de har oplevet før, og det er selvfølgelig også ud fra et ønske om, at folk skal betale lidt mere af deres egen husleje.
Hr. Jens Hald Madsen var meget ophidset, men vi fik dog så meget ud af det i denne omgang, at selve indkomstskalaen i forslaget egentlig ikke var noget, man havde nogen problemer med.
Det var sådan set et stykke vej at komme med hensyn til afdækning af, hvad Venstre egentlig mener om forslaget, bortset fra at Venstre ikke bryder sig om, at folk, der har store formuer, ikke også skal have boligstøtte.
Det, der kom frem i første runde, var sådan set, at hvis man havde en stor formue, skulle man altså ikke frarøves sin mulighed for også at få boligstøtte, og det synes jeg sådan set godt vi i al stilfærdighed kan diskutere.
Jeg tror ikke på - det må jeg sige - at det vil fratage folk lysten til at spare op, og jeg tror ikke, det fratager nogen lysten til at købe eget hus, stille og roligt betale af på det gennem årene og stille og roligt rent faktisk også få den samfundsskabte stigning i værdien af eget hus. Sådan er det jo.
Når man så bliver ældre, altså 67 år, og skal have beregnet sin boligstøtte, kan det selvfølgelig være, at man er i en situation, hvor beregningsgrundlaget bliver udvidet med arbejdsmarkedspensionen og en lille bid af formuen.
Men jeg tror ærlig talt ikke, det vil få nogen til at undlade at købe deres eget parcelhus og i øvrigt være lidt ansvarlige i deres almindelige livsførelse. Så vil jeg også godt sige, at med hensyn til alt det dér med valget osv. taler vi jo ikke om lejeloven i dag.
Det, der var tale om op til valget - det husker vi vist alle sammen -
var, at Venstre i februar måned, tror jeg det var, her fra Folketingets talerstol gav udtryk for ønske om en fuldstændig fri husleje - jo, jo, det står sort på hvidt, og det er det sorte, der er bogstaverne. Der står sort på hvidt, at det er en fuldstændig fri leje, Venstre vil have, og vi påpegede op til valget nogle konsekvenser af den fri leje, hvis man tog et opgør med den omkostningsbestemte husleje.
Det tog vi også med i de sidste dages valgkamp, det er rigtigt.
Men det er jo ikke det spørgsmål, det er jo ikke det samme, vi taler om i dag.
Vi taler om en beskeden finjustering af boligstøtten, fordi vi gerne vil sikre boligstøttens overlevelse, også i det næste årtusind, hvor der kommer rigtig mange pensionister, som både har en relativt stor formue og har indkomster ud over den almindelige folkepension.
Det er dét, vi taler om.
Vi taler ikke om det, vi diskuterede de sidste dage før valget, men det tager jeg gerne en diskussion om, for det kan regeringen godt stå sig ved.
I 1996 fremsatte min forgænger et forslag, der forholdt sig til besparelser på 2 mia. kr.; det tror jeg godt hr. Jens Hald Madsen kan huske, og det tror jeg også Det Konservative Folkeparti kan huske - ganske vist ikke hr. Jens Heimburger, for han var ikke valgt på det tidspunkt.
Det var også noget, der blev snakket om i valgkampen, men vi vil gerne stå ved, at vi syntes både før og efter valget, at det var hensigtsmæssigt med en almindelig finjustering af boligstøtten.