Aase D. Madsen (DF), 2003-05-22:
Jeg vil på Dansk Folkepartis vegne beundre hr. Svend Aukens forsøg på at sætte sig på den danske energipolitik i mange år fremover ved at forsøge at få ministeren til at sige her fra talerstolen, at der ikke kan røres ved nogen som helst aftaler.
Det kan bekymre Dansk Folkeparti.
KL. 10.50 Med hensyn til de aftaler, der findes, må det jo være op til ministeren og aftaleparterne at finde ud af sammen, hvor dækkende de er, og hvor gældende de er.
Jeg har en lang liste
over meget løse bestemmelser, og det ligger i aftalen, at de kan opsiges, så vi har ikke noget problem med det.
Men jeg vil med meget stor interesse lytte til ministerens svar.
Problemet er jo de store klimaomkostninger, vi skal i gang med.
Det er 2-5 mia. kr., og det er energipolitikken, der skal holde for, så hvis hr. Svend Auken og oppositionen skal have indflydelse på det, må Dansk Folkeparti spørge: Jamen hvad med skatte- og afgiftsstoppet?
Om man lægger forbrugsafgifter og klimaafgifter direkte på elforbrugerne eller tager dem op af statskassen, er nøjagtig det samme, og det er da klart, at de omkostninger skal aftales på en sådan måde, at de ikke bringer aftalerne i konflikt med skatte- og afgiftsstoppet.
Det er mange penge, og allerede nu bliver forbrugerne pålagt 6 mia. kr. til dækning af omkostningerne i forbindelse med klima og vedvarende energi.
Alt i alt vil jeg sige, at Dansk Folkeparti er tilfreds med, at vi nu er kommet næsten til vejs ende med dette lovforslag.
For Dansk Folkeparti har det hele vejen igennem
været en forudsætning og et absolut krav, at grundlaget for hele følgelovgivningen, altså L 162, skulle være på plads, inden følgelovgivningen blev færdigbehandlet.
Det har holdt hårdt, men nu er aftalen i hus, og vi skal i gang med den omfattende følgelovgivning i det nye folketingsår.
Dansk Folkeparti vil stå meget fast på, at lovpakken skal være færdig så tidligt, at den kan træde i kraft senest den 1. januar 2004.
Der er stillet fem ændringsforslag, som Dansk Folkeparti anser for at trække i den rigtige retning.
Man sikrer varmeforbrugerne, elselskaberne slipper for noget administrativt bøvl, og der skal ikke modregnes for udbyttet
i børsnoterede selskaber.
De børsnoterede selskaber er de eneste, forslaget er møntet på, men følgevirkningerne vil i mine og Dansk Folkepartis øjne være meget små og begrænsede, for der er vel ingen, der tror, at Gentofte Kommune eller kommunerne i Københavns Amt bliver ved med at sidde med deres aktier.
Aftalen om, at der ikke skal modregnes, dør ud af sig selv.
Jeg har med interesse læst de indlæg, som formanden for Dansk Energi holdt på Dansk Energis årsmøde den 14. maj.
Det er mildt sagt ikke roser, der uddeles til lovforslaget og 9. maj-aftalen, og ikke mindst kapitalsagens manglende afklaring og det ejeruafhængige transmissions- og systemsansvarsselskab får mange ublide ord med på vejen.
Det er der ingen der kan være tjent med, og derfor forudsætter Dansk Folkeparti, som vi også har skrevet i vores betænkningsbidrag, at ministeren går i dialog med elsektoren med henblik på en rimelig og hensigtsmæssig løsning af de udestående problemer på området. Som sagt er Dansk Folkeparti tilfreds med den milepæl, vi har nået med dette forslag og 9. maj-aftalen.
Vi vil ikke tøve med at finde yderligere løsninger, som kan løsne de bindinger, der begrænser muligheden for optimale løsninger og for, at liberaliseringen kan slå helt igennem.
Jeg vil slutte med at sige, at det i hvert fald ikke vil være Dansk Folkeparti, som er stopklods for regeringen, hvis den arbejder mod dette mål, tværtimod.