Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
De gymnasiale uddannelser er for mange unge et vigtigt led mellem folkeskolen og alle former for videregående uddannelser.
De gymnasiale uddannelser skal kunne matche de udfordringer, et samfund i hastig udvikling stiller til unge, som skal videre i uddannelsessystemet.
Venstre er overordentlig tilfredse med, at vi nu kan gå i gang med den egentlige lovbehandling af gymnasieforliget.
Forløbet har set fra vores side indtil nu været meget positivt, først med ministerens redegørelse i januar og derefter de politiske forhandlinger, som resulterede i aftalen i slutningen af maj måned mellem syv af Folketingets partier, en aftale, som giver den mest markante reform af gymnasiet siden 1871.
Med reformen af fremtidens gymnasiale uddannelser får vi mulighed for at styrke både den faglige fordybelse og den brede almene dannelse, samtidig med at vi sikrer, at viden og almen dannelse ikke skilles ad.
Det er også vigtigt for Venstre, at vi med reformen slår fast, at de gymnasiale uddannelser stadig er ligeværdige.
Hver uddannelse skal værne om sin klare profil, men samtidig ses i sammenhæng med de øvrige uddannelser, hvorfor det faglige niveau jo også skal være ens på tværs af uddannelserne.
Faglighed er vigtig for Venstre.
Uden en solid faglighed bliver undervisningen ligegyldig.
Til gengæld finder vi det vigtigt, at det faglige ses i en sammenhæng, og derfor hilser vi den nye struktur med tilfredshed og ser frem til et øget samspil mellem fagene inden for de forskellige uddannelser.
Det er nok her, en af de allerstørste udfordringer ligger.
Faglighed er vigtig.
Samspil er spændende, men faglighed og samspil i kombination er afgørende for denne reforms succes.
Strukturen med et grundforløb og et studieretningsforløb er efter Venstres opfattelse god.
Den giver en fleksibilitet, som gør det muligt at skifte uddannelse inden for det første halve år.
En af diskussionerne op til forliget var længden af grundforløbet, og jeg er meget tilfreds med, at vi endte på ½ år.
Var forløbet blevet længere, ville det nemt have svækket mulighederne for at nå det tilstrækkelige faglige mål på studieretningerne.
Studieretningernes længde på 2½ år skulle gerne sikre en stærk faglighed.
Derved skulle de gymnasiale uddannelser gerne få et lidt højere fagligt niveau end nu, hvor vi også tør stille øgede krav til de studerendes aktive deltagelse. Med hensyn til grundforløbet vil jeg gerne understrege, at det ikke må udvikle sig til et udvidet ruskursus.
Det faglige indhold skal på dagsordenen fra den første dag i gymnasiet.
Jeg mener, det er afgørende, at de gymnasiale uddannelser lægger vægt på at være studieforberedende, at de giver en reel studiekompetence.
De studerende skal opleve en markant forskel fra folkeskolen og gerne i forløbet blive i stand til at arbejde på forskellige måder, blive mere selvstændige og blive i stand til i øget grad at tage ansvar for egen læring.
Med de nye arbejdsformer bliver der også gjort op med, at klasseundervisning er den eneste undervisningsform.
Forhåbentlig bliver der mere forskellighed i tilrettelæggelsesformerne.
Det har været lidt forstemmende at opleve efterårets kampagne for at sætte et bestemt tal for den maksimale klassestørrelse i gymnasiet.
Jeg underkender ikke på nogen måde, at antallet af personer i klassen i nogle sammenhænge kan have betydning for undervisningen, men langt fra i alle undervisningssituationer.
I øvrigt er det slet ikke min opfattelse, at det generelle billede er, at der er flere end 28 i klasserne.
Det er også i den sammenhæng vigtigt for mig at understrege, at reformen jo på ingen måde er en besparelsesreform. Det almene gymnasium har på mange måder været en uddannelsesmæssig succes uden sidestykke.
Fra at være en ungdomsuddannelse for de meget få er det blevet en uddannelse
for alle lag i samfundet.
Ophævelsen af linjedelingen i det almene gymnasium er et klart eksempel på den fornyelse, som jeg synes var på tide der kom.
For Venstre har det også været væsentligt, at naturvidenskab styrkes både fagligt og som almendannende element, hvilket i det almene gymnasium jo indebærer, at alle elever ud over at skulle have matematik og fysik også skal have to af de tre fag biologi, kemi og naturgeografi.
Disse fag er alle væsentlige for at kunne forholde sig til et samfund i en stadig hastigere udvikling både teknologisk og naturvidenskabeligt.
Samtidig er det målet, at det naturvidenskabelige aspekt skal have en større plads i den samlede almene dannelse.
Jeg synes også, det er godt, at alle studenter fremover skal have to brugbare fremmedsprog, og at der kommer et nyt spændende element: almen sprogforståelse.
Et godt sprogfundament skal i en international verden sikre, at eleverne også kan klare de udfordringer, der kommer.
Reformen indebærer også, at htx og hhx fremover skal have en klar profil som henholdsvis den tekniske og den merkantile gymnasiale uddannelse, samtidig med at almendannelsen også styrkes i forhold til i dag.
Ved at lave den samme struktur på htx og hhx med ½ års grundforløb og 2½ års studieretningsforløb sikres derudover en sammenhæng og fleksibilitet gennem alle 3-årige gymnasiale uddannelser.
Vi hilser også med tilfredshed, at de erhvervsgymnasiale uddannelser skal understøtte en kultur, hvor innovation og iværksætteri sættes på dagsordenen.
Skal vi fortsat have et velfærdssamfund, er det uhyre væsentligt, at der er unge med mod på at skabe og udvikle nyt.
Det kan vi ikke styrke nok.
Samtidig styrkes fagligheden også generelt på hf, hvilket vil stille fremtidens hf-studenter bedre, når de skal vælge en videregående uddannelse.
Når vi har valgt, at hf skal give adgang på samme niveau som de øvrige gymnasiale uddannelser, er det vigtigt, at der også er det nødvendige faglige niveau.
Hf's funktion som alternativ til de øvrige uddannelser er vigtig, og sweeperfunktionen må bestemt ikke glemmes.
Der er ingen tvivl om, at omsættelsen af de love, vi i dag behandler, til virkeligheden ude på den enkelte skole, vil stille betydelige krav til både amter, ledelser, lærere og de kommende studerende.
Men jeg ser fortrøstningsfuldt på, at denne opgave bliver løst; underviserne på de gymnasiale uddannelser er jo ganske veluddannede og vil forhåbentlig være omstillingsparate.
Der er afsat betydelige midler til efteruddannelse af lærerne i de gymnasiale uddannelser, og det tror jeg er vigtigt, og jeg tror, det er vigtigt, at vi bruger de muligheder, der ligger her.
Men verden står ikke stille, tværtimod går udviklingen hurtigere og hurtigere, og derfor synes vi også, at det er helt nødvendigt med det aftalte 5-årige udviklingsprogram.
Vi har noteret med glæde, at gymnasieforliget er blevet positivt modtaget af stort set alle; denne opbakning håber vi også der er, når nu det daglige arbejde går i gang og forandringerne skal føres ud i virkeligheden - det kommer ikke af sig selv, det ved vi godt. Sammenfattende kan vi konstatere, at de mål, der blev sat i »Bedre uddannelser«, er nået: fagligheden styrkes, de studieforberedende kompetencer forbedres, og de naturvidenskabelige aspekter styrkes.
Venstre vil naturligvis gå positivt ind i udvalgsarbejdet og ser frem til, at det konstruktive samarbejde, der har været, fortsætter, til glæde for dem, der i fremtiden skal bruge de gymnasiale uddannelser.