Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Regeringen finder det af afgørende betydning, at vi opretholder en alsidig, mangfoldig og uafhængig presse.
Pressens formidling af nyheder, meninger, viden, oplysninger og beslutninger er afgørende for opretholdelsen og udviklingen af demokratiet og for borgernes mulighed for at tage aktivt del i samfundslivet.
Endvidere er pressens rolle som kritisk iagttager af magtudøvelsen i samfundet afgørende for den hensigtsmæssige udvikling af demokratiet.
Demokratiet har brug for en kritisk presse.
En meget afgørende forudsætning for det er, at vi har en uafhængig presse, dvs. en presse, som ikke skal overleve på statstilskud.
Det ved jeg at pressen også selv lægger stor vægt på.
Alligevel kan det være nødvendigt, at staten er med til at skabe et grundlag for, at vi kan have en mangfoldig, uafhængig og kritisk presse.
Med henblik på at bidrage til dette findes der i Danmark en række statslige støtteordninger for pressen.
I forhold til dagspressen udgør momsfritagelsen den økonomisk væsentligste særordning.
Det er en momsfritagelse, som repræsenterer en værdi for branchen på ca. 1 mia. kr.
Herudover har vi den såkaldte bladtilskudsordning, hvorefter aviser og avislignende publikationer kan få udbragt deres publikationer til en særlig lav takst hos Post Danmark.
Den har også en betydelig værdi, som er anslået til over 300 mio. kr.
Der er sket en række ændringer gennem årene i denne ordning.
Det er jo formentlig også den egentlige baggrund for dagens forespørgsel, og transport- og energiministeren vil redegøre nærmere for disse ændringer om lidt.
Udvalget er blevet bedt om dels at vurdere, om den eksisterende ordning er robust i forbindelse med de udviklingstendenser, der forventes at ville præge dagbladsmarkedet, dels at undersøge mulige modeller for en omlægning af tilskuddet og konsekvenserne af det.
På grundlag af det arbejde vil vi så vurdere, om det ud fra en samlet betragtning vil være hensigtsmæssigt eventuelt at omlægge den eksisterende ordning.
Ud over dette vil jeg blot for en fuldstændigheds skyld nævne, at der siden 1995 også er sket en ændring af det, der hedder Dagspressens Finansieringsinstitut, så det blev muligt for kriseramte dagblade at søge om udviklingsstøtte.
Ordningen med et uafhængigt Dagbladsnævn skal erstatte det nuværende Dagspressens Finansieringsinstitut, og det er regeringens mål, at de penge, der bliver anvendt inden for rammerne af den foreslåede ordning, bliver anvendt på en måde, som gavner mangfoldigheden på dagbladsmarkedet
mest muligt.
Regeringen vil med lovforslaget erstatte de støtteformer, som arbejdsgruppen om Dagspressens Finansieringsinstitut har peget på ikke bidrager reelt til mangfoldigheden og alsidigheden på bladmarkedet, med støtteformer, som vi vurderer bedre vil kunne fremme disse formål.
Staten yder Post Danmark et tilskud til delvis dækning af det underskud, som ordningen giver Post Danmark, fordi selskabet ikke kan tage omkostningsdækkende priser.
Siden 1995 er ordningen blevet ændret nogle gange, og det har selvfølgelig haft betydning for, hvilke blade der har kunnet omdeles til særlig lave takster.
Jeg vil gerne benytte lejligheden i dag til at gennemgå de ændringer, der er foretaget siden 1995, og hvad det har betydet for bladtilskudsordningen.
Først til ændringerne: Den første ændring blev gennemført med virkning fra 1. marts 2000 i forbindelse med forhandlingerne om finansloven for 2000.
Ændringen indebar, at uge- og månedsblade, der solgtes i løssalg, ikke længere var omfattet af ordningen.
En undtagelse var dog uge- og månedsblade, der var momsfritaget efter momslovens regler herom.
Denne ændring var et led i forhandlingerne om finansloven for 2004.
Det blev her aftalt, at ud over dagbladene kan alene de uge- og månedsblade, der er momsfritaget, være omfattet af blad- og distributionsordningen.
Endelig er der i april 2005 gennemført en omlægning af bladtilskuddet.
Samtidig har regeringen dog understreget, at mulighederne for på anden vis at hjælpe de dagbladslignende publikationer, der rammes af omlægningen, skal undersøges.
Jeg vil uddybe den senere ændring og baggrunden herfor.
Jeg skal oplyse, at Færdselsstyrelsen, der fører statistik over bladtilskudsordningen før år 1999, ikke har de præcise oplysninger om antallet af dagbladstitler, der har været omfattet af bladtilskudsordningen.
I 1995 blev der udsendt 109 millioner dagblade og 174 millioner uge- og månedsblade samt tidsskrifter, som er omfattet af bladtilskudsordningen.
Det samlede tilskud til Post Danmark udgjorde 482 mio. kr.
5.307 forskellige uge- og månedsblade samt tidsskrifter var omfattet af bladtilskudsordningen.
Jeg har i mit talepapir nævnt, hvordan situationen er hele vejen fra 1995, 1996, 1997, men da vi jo er langt fremme på dagen, vil jeg sige, at alle disse oplysninger fremgår af Færdselsstyrelsens hjemmeside, hvis nogen vil se dem.
Det er kun for at spare Folketingets tid, for jeg har alle tallene her, men de minder om hinanden.
I år 2004 blev der udsendt 119 millioner dagblade, 30 millioner uge- og månedsblade samt tidsskrifter, som var omfattet af bladtilskudsordningen.
Det samlede tilskud til Post Danmark udgjorde 363 mio. kr.
59 forskellige dagblade var omfattet af bladtilskudsordningen.
Før ændringen pr. 1. marts 2004 var 2.948 forskellige uge- og månedsblade og tidsskrifter omfattet af ordningen.
Efter ændringen var 19 forskellige momsfritagne uge- og månedsblade omfattet af ordningen.
I øvrigt kan jeg oplyse, at alle disse tal som sagt findes på Færdselsstyrelsens hjemmeside, hvor man kan gå ind og se dem, og jeg repeterer dem i øvrigt gerne, hvis bare et eneste medlem af Folketinget ønsker det.
Jeg kan oplyse, at både antallet af dagbladstitler og antallet af dagblade, der har været omfattet af bladtilskudsordningen, har været relativt stabilt.
Antallet af uge- og månedsbladstitler omfattet af bladtilskudsordningen er særlig fra 2004 reduceret markant efter beslutningen om, at alene momsfritagne uge- og månedsblade kan være omfattet.
Jeg vil nu beskrive udviklingen af antallet af bladtitler, der har været omfattet af bladtilskudsordningen.
Jeg har bemærket, at visse blade har skrevet, at ændringen i bladtilskuddet i 2004 har kostet omkring 500 blade livet.
Jeg er ikke bekendt med, hvordan udviklingen i det samlede antal bladtitler har været, dvs. også titler uden for bladtilskuddet.
Det er kun de bladtitler, der aktuelt er omfattet af ordningen, Færdselsstyrelsen har oplysninger om.
Jeg tror dog, at det er lidt for simpelt at give ændringerne af bladtilskudsordningen hele skylden for et eventuelt fald i antallet af bladtitler.
Jeg ved eksempelvis, at mange blade også er udsat for øget konkurrence fra andre medier, og at læserne nu i højere grad – det ved vi jo alle sammen – søger informationer på internettet.
Dette kan medvirke til, at visse blade frem for at udsende trykte udgaver vælger at anvende internettet i stedet for, og det er jo også noget, vi alle sammen ved.
Som jeg tidligere nævnte, har regeringen foreslået, at fremover skal alene dagblade være omfattet af bladtilskudsordningen.
Regeringen har dog også klart meldt ud, at mulighederne for på anden vis at hjælpe de dagbladslignende publikationer, der bliver ramt af omlægningen, skal undersøges, og det har vi gjort.
Regeringen anerkender nemlig disse publikationers store betydning for den demokratiske debat i Danmark.
Vi har derfor et forslag til en ny model, som jeg vil gennemgå om lidt, men først vil jeg gerne fortælle lidt om baggrunden for omlægningen af bladtilskudsordningen.
Beslutningen om at ændre ordningen skyldes regeringens ønske om at sikre, at bladtilskudsordningen ikke virker konkurrenceforvridende.
Der har desuden været flere klager fra danske bladudgivere til Europa-Kommissionen over, at tilskuddet medførte forskelsbehandling mellem de uge- og månedsblade, der er omfattet, og de uge- og månedsblade, der ikke er omfattet, selv om det har kunnet gøres gældende, at disse blade er i indbyrdes konkurrence.
Det er usikkert, hvad udfaldet af disse klager vil blive, hvis de bliver formelt åbnet af Europa-Kommissionen.
Det er dog sikkert, at hvis Europa-Kommissionen skulle rejse et krav om tilbagebetaling af ulovlig statsstøtte, vil det få meget store konsekvenser for hele bladbranchen, også for dagbladene.
Regeringen ønsker ikke at løbe denne risiko og vil derfor foreslå en ny ordning, der hjælper de dagbladslignende publikationer, der bliver ramt af omlægningen af bladtilskuddet.
Efter den nye ordning kan dagbladslignende publikationer opnå distributionsstøtte.
I henhold til den nye ordning defineres en støtteberettiget publikation ud fra følgende kriterier: Publikationen udkommer mindst en og højst fire gange ugentligt; publikationen sælges i abonnement, hvor modtageren betaler et vist minimumsbeløb – man har talt om 5 kr. pr. blad; publikationen henvender sig til en videre kreds af læsere og er ikke særligt rettet mod bestemte erhvervs- eller faggrupper, mod medlemmer af bestemte partier eller grupperinger eller mod et begrænset geografisk område; redaktionelt stof udgør mindst 50 pct. af publikationen; publikationen fokuserer på aktuelt nyhedsstof og behandler et bredt emneområde, hvor kulturelle og politiske temaer udgør mindst 50 pct. af det redaktionelle stof; af publikationens redaktionelle stof har mindst 30 pct. karakter af selvstændigt journalistisk bearbejdet materiale.
Afgørelse om tildeling af distributionsstøtte skal efter regeringens opfattelse træffes af et uafhængigt nævn, der består af et medlem af Danske Dagblades Forening, et medlem udpeget af Dansk Fagpresse, et medlem udpeget af Dansk Journalistforbund og to medlemmer udpeget af Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation.
Distributionsstøtten til de støtteberettigede publikationer gives inden for en nærmere fastsat økonomisk ramme, og den samlede støtte pr. blad kan maksimalt udgøre en vis procent af de faktiske distributionsomkostninger.
Det skal understreges, at der ikke er tale om en spareøvelse.
Derfor vil den besparelse, der opnås ved omlægningen, fuldt ud blive anvendt på ordningen for dagbladslignende publikationer.
Den nye ordning er uformelt blevet drøftet med Europa-Kommissionen, som umiddelbart har stillet sig positivt.
Ordningen vil dog skulle notificeres, dvs. anmeldes, efter de almindelige regler her.
Det har været regeringens intention, at omlægningen af bladtilskuddet og den nye ordning skulle træde i kraft 1. august 2005.
Regeringen har imidlertid lyttet til Dansk Folkeparti, som har ønsket, at den nye ordning skal ses i sammenhæng med den analyse af bladtilskuddet, som Finansministeriet nu er ved at lægge sidste hånd på, og som statsministeren netop har omtalt ret grundigt.
Derfor har regeringen besluttet at udsætte omlægningen af bladtilskuddet til 1. november 2005, så vi kan få en samlet ordentlig løsning på det.
Regeringen vil ved samme lejlighed ligeledes drøfte den præcise udformning af den nye ordning for dagbladslignende publikationer med Dansk Folkeparti.
Forhandling