runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2004-10-26:
I det mindste har jeg en pilot.
Jeg har altså meget, meget svært ved at forstå, hvorfor Dansk Folkeparti er gået med til, at der er én organiseringstype, altså én struktur, man vælger for de voksne og en helt anden for børnene.
Næ, de skal sørge for at blive behandlet af deres praktiserende læge i deres nærområde.
Det er der jo ikke nogen der finder på at sige.
Men ikke desto mindre er det det, man gør på socialområdet, hvor man fastholder, at regionerne har en rolle at spille for de voksne, men ikke for børnene.
Jeg spørger bare, om hr. Kristian Thulesen Dahl vil forklare mig ræsonnementet, der ligger bag den aldersforskel, hvor vi tidligere har haft en forskel på baggrund af specialiseringsniveauet.
I den aftale, der ligger mellem Dansk Folkeparti og regeringen, sker der noget principielt nyt på socialområdet.
I dag er det jo sådan, at vi organiserer på baggrund af, hvilket specialiseringsbehov den enkelte person har.
I aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti sker det for de voksne, men ikke for børnene.
Derfor vil jeg godt bede hr. Kristian Thulesen Dahl forklare mig baggrunden for, at Dansk Folkeparti nu synes, børnene skal stilles ringere end de voksne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Hvad angår det første, så »gør vi jo ikke bare noget«.
Det, vi skal forholde os til, forholder vi os til.
I udgangspunktet må det være sådan, at lokaldemokratiet ytrer sig igennem en kommunalbestyrelse.
Det er klart.
Jeg siger bare med hensyn til nogle bestemte kommuners diskussioner, at der har jeg så den holdning, at vi som landspolitikere skal passe på, om vi blokerer en lokal debat.
Hvis den netop kører for fulde omdrejninger, kan der også, uanset hvilken holdning man har til, hvordan M009S05500649subh.fm Page 594 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM det skal ende, være en fare i at gå ind og engagere sig i en enkelt kommunes debat på et, mener jeg, forkert tidspunkt.
Vi har lavet en aftale, som jeg synes er fantastisk god, og som sørger for, at kommunen er omdrejningspunktet i forhold til det, der er myndighedsopgave- og borgerrelateret, som så styrker det nationale niveau i forhold til natur- og miljøinteresser, som forudsætter en specialviden.
Så jeg mener, at vi har lavet en deling, der faktisk tilgodeser miljøet.
Jakob Jensen (S), 2004-10-26:
Jeg vil gerne som det første høre, om vi kunne få et klart svar på det principielle spørgsmål, om Dansk Folkeparti pr. automatik vil godkende den indstilling omkring kommunesammenlægningen, der kommer fra det enkelte byråd, helt uden at skele til, hvilken proces der har været lokalt.
Det var det ene.
Det andet spørgsmål: Hr. Kristian Thulesen Dahl beskrev i sin ordførertale, hvordan man nu får samlet stærkere faglige miljøer på en lang række områder i forbindelse med de nye større kommuner, og det samme på sundhedsområdet i forbindelse med regionerne.
Det støtter vi jo også.
Men jeg vil gerne høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kunne forklare logikken i, at man, samtidig med at man som hovedprincip på andre områder samler, f.eks. på miljøområdet, så vælger at sprede de faglige miljøer fra de 16 enheder, de i dag er fordelt på, til omkring 101 enheder i fremtiden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Vi laver ikke en struktur for sjov, og vi laver ikke en aftale, hvis ikke vi har nogenlunde tryghed hos os selv for, at denne her aftale vil kunne bibringe os et bedre system end det, vi kender i dag.
Jeg tror, at man sammenligner æbler med pærer hos mange af dem, der ytrer sig netop nu.
Det er jo sådan set ikke mærkeligt, og jeg synes egentlig også, det er godt, de gør det, for det skærper opmærksomheden hos os alle sammen for at gøre det her så godt som overhovedet muligt.
For man sammenligner et eksisterende system med noget, man ikke ved hvordan bliver, og der er det selvfølgelig så vores opgave i udmøntningen af det her at vise, at vi faktisk mener det, når vi siger, at vi laver et bedre system end det, vi kender i dag.
Mange af de institutioner, der henvises til i debatten, er jo institutioner, der fremover vil blive drevet af regionerne, men som mange af dem, man taler med, tror vil blive drevet af kommunen.
Så der ligger altså også misforståelser omkring de her ting, hvor vi selvfølgelig skal være bedre til at forklare, hvad det reelt er, vi har aftalt, og hvordan vi tror, det vil komme til at virke, og så har vi et stort ansvar med også at få det til at virke på den måde.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-26:
Betyder det så, at Dansk Folkeparti i lovgivningsfasen vil have en åben tilgang til, om man skal fastholde den struktur, der nu er aftalt, eller man skal lave en anden struktur, eller vil man gennemføre et storskalaeksperiment med de sociale grupper og deres institutioner, mens man overvåger, hvordan eksperimentet forløber?
Det er det man godt kan fornemme at der er en risiko for, at fordi man har lavet en aftale med regeringen, så kører vi den vej.
Vi skal nok se på, hvor det går galt, og så må vi vel samle op et eller andet sted.
Eller er det et tilsagn om, at vi kan få en reel lovbehandling, hvor Dansk Folkeparti med udgangspunkt i de holdninger og de grundholdninger til området, som jeg er helt enig i, mener, at vi faktisk skal se på, at vi får en organisering, som kan betrygge alle, så det ikke bliver til en tilfældig eksperimenteren med folks liv og livskvalitet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Det er helt afgørende vigtigt for os at slå fast, at vi skal lave et bedre system for de brugere, vi har – altså for de svært udsatte grupper – end det, vi kender i dag.
Det er også derfor, vi er utrolig optaget af de synspunkter, der kommer.
Selvfølgelig er vi da det.
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Vi er også glade for strukturen, som den blev tilrettelagt i juni.
Der var der jo adskillige, også inden for området, der sagde, at hvis vi reelt fik udmøntet det, der nu stod, i den ånd, det var skrevet, så ville man kunne få et bedre system end det, vi har.
Det kræver selvfølgelig slid, og det kræver opmærksomhed hele vejen igennem, og det er jo også derfor, jeg siger, måske endda specielt møntet på dette område, at det store arbejde jo ligger foran os – det er ikke det, vi har lavet – og vi skal være utrolig bevidste om vores ansvar specielt på det område, fordi vi har at gøre med nogle af de allermest udsatte mennesker i vores samfund.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-26:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti har gjort sig meget positivt bemærket på det sociale område.
Men jeg vil gerne have udbygget det svar, som ordføreren gav på, om man kunne forestille sig, at nogen her kunne slippe af sted med at gøre det ringere for brugere af nogle af vores socialinstitutioner.
Det er en meget, meget vidtstrakt bekymring, der er blandt brugere, blandt pårørende for, om institutionerne fagligt vil udvikle sig, om de vil blive ved med at kunne have en identitet, der retter sig mod den enkelte gruppe, og om der i det hele taget vil være en volumen, som svarer til det, der faktisk er efterspørgsel efter med kommunaliseringen.
Optager det ikke Dansk Folkeparti, at miljøerne rundtomkring er levende optaget af at forsøge at ændre den konstruktion, som man har indgået aftale om?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Der vil være en lang række kommuner også i det nye system, som vil stå med borgere, som de ikke inden for den kommunale forvaltning har ekspertisen til at fortælle præcist: Det er denne her behandling, du skal have.
Derfor er det jo også så vigtigt, at der bliver opbygget en landscenterfunktion, der gør, at kommunen ved, at det er dér, man går hen og får en faglig ekspertise, der jo så i forhold til i dag på en lang række områder vil være mere specialiseret, mere dyrket lige direkte med henblik på denne her brugers vilkår, end det, vi kender i dag, hvor det er i amterne.
Den institution eller det andet tilbud, der så skal gives til den enkelte, kan jo i mange situationer også være et tilbud, der ikke er inden for kommunens rammer.
For at sikre det her skal der jo også være nogle andre: Der skal være et klagesystem, der kan kigge kommunerne over skulderen, og der skal selvfølgelig være en mulighed for, at pårørende eller andre, der har interesse i den pågældende person, kan råbe vagt i gevær.
Det er jo lige præcis også derfor, det i aftalen er formuleret, at det ikke kun er kommunen, der skal kunne gå til sådan et videncenter, men at det også er pårørende eller brugere af systemet.
Pia Boisen (EL), 2004-10-26:
Hvis vi igen tager hjerneskadeområdet, så er den ekspertise, der er i dag, jo ikke engang nok til, man kan have en uddannet person til hver kommune.
Man kommer til at have en konkret økonomisk vurdering i den enkelte kommune af, om det kan betale sig at give folk den genoptræning, som kan give folk livskvalitet.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Jamen jeg håber sandelig da også, at man her i Folketinget opfatter modstridende hensyn til miljøet og til virksomhederne som ting, der gør afgørelser svære.
Det tror jeg i hvert fald at de allerfleste folketingsmedlemmer vil føle.
Hvis man ikke føler det som en svær afgørelse, som en afgørelse, der kan have konsekvenser for beskæftigelse osv. i lokalområderne, så mener jeg ikke, vi som folketingsmedlemmer lever op til vores ansvar.
Vi må, når vi skal træffe beslutninger, have alle synspunkter og overvejelser med.
Det skal vi, når vi sidder i kommunen.
Det skal vi, når vi sidder i Folketinget.
Hvis vi ikke gør det i Folketinget, så er jeg lige ved at sige, at så bør beslutningen i hvert fald ikke ligge her.
M009S05500649subh.fm Page 601
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-10-26:
Jeg er slet ikke så overbevist som hr. Knud Erik Kirkegaard om, at miljø- og naturopgaverne bedst løses ude i kommunerne.
Jeg vil gerne give et eksempel.
I Bov Kommune findes en landmand, som har fået afslag fra Naturklagenævnet på at udvide sin svinebedrift fra ca. 120 dyreenheder til omkring 240 dyreenheder.
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM et, og det er noget, der virkelig vil genere naboerne.
Naturklagenævnet har sagt nej, men Bov Kommune gør ikke noget som helst for at håndhæve den her afgørelse.
Er det ikke et meget godt eksempel på, at det er rigtig tosset at overlade mere miljøansvar til kommunerne?
Netop det, at vi har prøvet det af, altså at vi har overladt noget miljøansvar til kommunerne, som så viser sig ikke burde være overladt til kommunerne, burde ordføreren kunne tage som et eksempel på, at man i alt fald ikke bør overgive mere ansvar.
Jeg kan også give et andet eksempel: Den nuværende regering har overladt landzonekompetencen til kommunerne.
Det betyder for Fyns Amts vedkommende, at hvor der tidligere er blevet givet afslag på ca. 36 pct. af alle ansøgninger om byggeri i det åbne land, er det kun 5 pct. på nuværende tidspunkt; det er kun i 5 pct. af tilfældene, at kommunerne siger nej til byggeri i det åbne land.
Er det ikke bekymrende?
Jeg har altid opfattet Det Konservative Folkeparti som et parti, der ønskede at passe på naturen, at være konservativ i forhold til vore naturværdier.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Først omkring det med pyramiden: Når jeg har fået en opfattelse af, at der er nogen her i Folketinget, der mener, at pyramiden vender på den måde, som jeg beskrev, sådan at man ikke kan overlade ansvar til primærkommunerne, så er det ved at lytte til SF’ere, socialdemokrater og indimellem også radikale, som mener, det går fuldstændig rabundus, hvis vi lægger ansvaret over på primærkommunerne.
Og det må jo bero på en manglende tillid til ansvarligheden hos kommunalpolitikerne.
Så det er ikke noget, jeg har grebet ud af den blå luft.
Det er noget, jeg har opfanget ved at lytte til bl.a. hr. Aage Frandsen her i Folketinget.
Jeg beklager, at jeg har fået den opfattelse.
Den er velbegrundet, opfattelsen.
Og så er det, jeg siger: Skulle vi ikke tage og vende den pyramide på hovedet?
Så er det naturligvis rigtigt, at kommunerne ikke kun er tættere på borgerne, men også på virksomhederne.
Jeg skal da ikke lægge skjul på, at det kan være en vanskelig afvejning.
Jeg har siddet i en kommunalbestyrelse og også i et teknisk udvalg og har skullet føre tilsyn med virksomheder, hvor naboerne klagede over f.eks. forurening fra skorstenen.
Jo, man bliver da ikke populær hos virksomhedsejeren, når man siger: Det der bliver du altså nødt til at gøre noget ved.
Men jeg ville da ikke have ballade med mine vælgere, som brokkede sig over skorstensrøgen, uanset om virksomheden betalte, jeg ved ikke hvor meget, i skat.
Jeg har i øvrigt også været med til at lukke en virksomhed i min tid som medlem af teknisk udvalg i en lillebitte kommune på 6.000 indbyggere.
Det er svære beslutninger.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-26:
Hr. Knud Erik Kirkegaard gav en beskrivelse af en eller anden ansvarspyramide.
Der var nogle politikere, der mente, at folketingsmedlemmer var særlig ansvarlige, så var det lidt ringere, når M009S05500649subh.fm Page 600 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM det drejede sig om amterne, og kommunerne var så helt uansvarlige.
Jeg ved ikke, hvilke politikere det drejer sig om.
Jeg har hørt oppositionen tale meget imod, at man skal lægge opgaver i staten i forhold til, om de skulle ligge regionalt, så det er da vist Det Konservative Folkeparti, der har den opfattelse, at staten er særlig klog, og at statens repræsentanter er særlig kloge.
Jeg har ikke hørt det fra oppositionen.
Og så vil jeg godt have, at hr. Knud Erik Kirkegaard forholder sig til problemstillingen om »det borgernære« og »så tæt på borgerne« i forhold til »det virksomhedsnære« og »tæt på virksomhederne«.
I stedet for at fremstille det, som om kommunerne kun skal føre kontrol eller tilsyn eller varetage interessen for borgerne, så drejer det sig også om virksomhederne.
Jeg har hørt også den konservative ordførers partifælle trafikministeren tale om borgernære veje.
Vejene kommer tættere på borgerne, når de kommer over til kommunerne.
Kommunevejene er i forvejen ret tæt på borgerne, man bruger dem jo sådan set, og når man kører på amtsvejene, så er de sådan set også ret tæt på en.
Så jeg forstod aldrig rigtig den sammenligning, men det der med hele tiden at bruge »så tæt på borgerne«, »så tæt på det nære«: Hvad så med virksomhederne?
Det er jo det, der er problemstillingen.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Nu er jeg opdraget til, at når man får en kompliment, så skal man sige tak, og det siger jeg hermed.
Men jeg må sige, at forvirringen er helt på fru Margrethe Vestagers side.
Efter jeg har hørt fru Margrethe Vestager her i dag, så er jeg fuldstændig i tvivl om, hvad det egentlig er, De Radikale mener.
Men ved andre lejligheder synes jeg da, jeg har hørt synspunkter fra De Radikale, der gik fuldstændig i den modsatte retning.
Jeg tror, at vi har lyttet så meget til signalerne, også fra Det Radikale Venstre, at vi faktisk har fået lavet et system, som nok skal vise sig at være ganske hensigtsmæssigt.
Så overvågningen er der, når der er brug for den, og muligheden for at kombinere tingene er også til stede, når der er behov for det.
Jeg tror faktisk, det er en ganske god model, vi får lavet der.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-26:
Det var en kompliment.
Det var en fuldstændig fuldtonet kompliment, og det dækker over en stor sorg hos os Radikale over, at Venstre tilsyneladende har forladt en række af sine grundlæggende synspunkter om, hvad man faktisk godt kan uden statslig indblanding.
Så tag det endelig for fuldstændig gode varer.
Men forvirringen breder sig bare hos os om, hvordan den her overvågning af miljøet skal fungere, for så længe kommunerne har så megen kompetence, som de nu vil blive tillagt, hvornår skal overvågningen så ind?
Når Bilka er bygget?
Når klokkefrøen er død?
Hvornår er det, at den overvågning vil kunne sørge for, at de processer, som jo ikke kan gøres om igen, faktisk bliver til virkelighed?
Hvornår er det, at den overvågning skal være der, hvis man virkelig kan have sådan en tillid til, at kommunerne har en armslængde mellem klokkefrøen og beskæftigelseshensynet?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Ja, nu er jeg lidt i tvivl, om sammenligningen med, hvordan Venstre udtalte sig i gamle dage, var en kompliment, eller det var et forsøg på sarkasme.
Det står mig ikke helt klart, men jeg kan sige, at vi har stor tillid til, at der bliver truffet gode og rigtige beslutninger i det nære demokrati.
Men det er jo sådan på miljøområdet, at der er nogle nationale interesser, der skal varetages.
Der kan også være nogle grænseoverskridende eksempler imellem kommunerne, hvor det kan være nyttigt at have et organ, der ligger geografisk på et andet niveau end den enkelte kommune.
Og det er naturligvis baggrunden for, at der på enkelte områder er lagt opgaver til regionerne og også en overvågningsopgave til staten, sådan at uanset hvad der måtte være af bekymringer rundtomkring, så har vi en sikkerhed for, at der er en statslig overvågning, så der ikke sker ødelæggelser i vores natur, hvad der naturligvis ville være helt uacceptabelt.
Det tror jeg fru Margrethe Vestager er enig med mig i.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-26:
Jeg vil komme med den prognose, at med ordførerens intensitet, kan det i hvert fald være, han får overbevist sig selv, inden ordførerskabet er overstået.
Jeg synes, at den meget sådan kontante betoning godt kunne give den idé hos tilhørerne, at det dækker over tvivl.
Og der synes jeg egentlig, det ville være rart, at det kunne komme for en dag, så vi kunne få en diskussion af strukturreformen.
Jeg nød meget ordførerens kærlighedserklæring til det lokale demokrati, det var som at høre Venstre i gamle dage.
Det var skønt, det var en reminiscens, det var en særhed, og jeg nød det meget, men jeg blev alligevel lidt forvirret, når det så alligevel er så afgørende at få et overvågningssystem af kommunernes beslutninger på miljøområdet.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Jamen jeg er fuldstændig klar over, at der kan være bekymring i forældrekredse, og det kan jeg da godt forstå, når man lytter til indlæg som det, vi lige har hørt fra fru Sandy Brinck.
Fru Sandy Brinck opfatter det åbenbart som hendes rolle at jage den største skræk i livet på folk, som måske i forvejen har det svært.
Vores ambition er at skabe nogle rammer, der muliggør forbedringer.
Det er vores klare ambition, og vi har til hensigt at følge den ambition til døren, og derfor behøver man ikke at have den frygt.
Vi skal nok drage omsorg for, at der bliver taget hånd om alle handicapgrupM009S05500649subh.fm Page 599 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM per, og hvem der ellers har behov for den hjælp, som vi yder i det danske samfund.
Sandy Brinck (S), 2004-10-26:
Men hr. Knud Erik Kirkegaard medgiver i sit svar, at der er fremlagt forskellige organiseringsprincipper for henholdsvis voksne og for børn.
Der synes jeg ikke, jeg endnu har fået noget svar på hvorfor.
Vi kan diskutere organiseringsprincipperne, men med hensyn til spørgsmålet om, hvorfor der skulle være forskel på at have et specialiseret behov, når man er 15 år, og når man er 19 år, synes jeg, jeg mangler et svar på, hvorfor man har valgt at lægge to forskellige modeller frem.
Jeg spørger sådan set mest af alt, fordi der er utrolig mange forældre ude i det ganske land, som er dybt bekymrede for, om det faglige niveau, deres børn har behov for, rent faktisk kan opretholdes, og det er derfor, jeg synes, at der er behov for at få at vide helt klart, hvorfor man i aftalen har gjort den forskel på voksne og børn.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Det er jo sådan efter aftalen, at på det sociale område for børn og voksne, på specialundervisningsområdet for børn og for voksne, er myndighedsansvaret og finansieringsansvaret lagt det samme sted, nemlig i kommunen.
Så er det rigtigt, at der er lidt forskellige modeller for, hvordan driftsopgaven skal løses, hvor man på det sociale område typisk placerer det som en driftsopgave i regionerne, mens man med hensyn til f.eks. adfærdsvanskelige børn og unge forventer, at det bliver en institution, som bliver drevet i kommunalt regi.
Men der vil dog stadig væk også være en mulighed for, hvis det ligger i naturlig forlængelse af en opgave, som man løser i regionerne, at kommunerne kan bede regionerne om at løse opgaven for sig, altså ud fra en entreprenørmodel.
Så næsten uanset hvad man kan forestille sig af komplekse problemstillinger rundtomkring, er aftalen skruet sådan sammen, at de vil kunne løses på fuldt forsvarlig vis.
Sandy Brinck (S), 2004-10-26:
Derfor vil jeg godt spørge til børn og unge-området i socialpolitikken.
Vi opnåede jo under forhandlingen en fælles erkendelse af, at der er nogle borgere, som har så specielle behov, at det kræver et meget stort fagligt grundlag at kunne løse den opgave tilfredsstillende.
Men den erkendelse er altså ikke nået til børneområdet, det er kun voksenområdet, og derfor vil jeg godt spørge ordføreren, hvilken begrundelse der ligger til grund.
Det handler netop ikke om pyramider af politikere – det vil jeg i øvrigt godt have mig frabedt at blive lagt i munden – men derimod om, at der ikke er nogen logik i, at der skal være et specialiseret niveau for voksne, men ikke for børn.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Nej, det håber jeg sandelig ikke, for regionsplanerne har været et alt for stift system at køre med.
Der vil være betydelig mere fleksibilitet i de regionale udviklingsplaner, men dog på en sådan måde, at der er tale om en egentlig planlægning, så der ikke bliver bygget og startet aktiviteter, som ikke passer ind i den overordnede plan, som der bliver lagt i de regionale udviklingsplaner.
Pia Boisen (EL), 2004-10-26:
Forventer ordføreren, at de regionale udviklingsplaner bliver lige så bindende som de nuværende regionsplaner, f.eks. sådan, at man lægger fast, hvordan arealerne skal bruges?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Ja, det er spændende, når der er mange aktører, det er spændende, når der er engagement, det er spændende, når der er kreativitet, mange initiativer, men selvfølgelig skal der også være planlægning i hovedstadsområdet, og det ligger der jo også i den aftale, der er indgået, om de regionale udviklingsplaner, som drager omsorg for, at der er styr på tingene.
Så jeg er helt rolig over, at det nok skal komme til at køre, som det skal, med de ansvarlige mennesker, der vil komme til at sidde i regionerne, og som skal styre regionsudviklingsplanerne, som efterfølgende skal følM009S05500649subh.fm Page 598 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM ges op af kommuneplanerne.
Det er der styr på med den aftale, der er indgået.
Pia Boisen (EL), 2004-10-26:
Mit spørgsmål tager for så vidt også udgangspunkt i fysisk planlægning, selv om det er i byområdet.
Jeg vil godt stille ordføreren et spørgsmål om den fremtidige fysiske planlægning i hovedstadsområdet.
Hvordan får vi sikret sammenhængen mellem nybyggeri, infrastruktur, erhverv og boliger i hovedstadsområdet?
Hvordan får vi forhindret en hovedløs konkurrence mellem kommunerne?
Har ordføreren nogen bud på det?
Jeg vil også spørge ordføreren, om han er enig med Venstres ordfører, hvis replik jo var, at det kun er spændende med mange aktører.
Er det også Det Konservative Folkepartis opfattelse?