runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Nå ja, men nu var det måske heller ikke så meget hr. Peter Duetoft, jeg forsøgte at provokere lidt, det var måske Venstre og De Konservative, for vi har jo fremsat et forslag til vedtagelse, men vi får vel senere besked på, hvordan Venstre og De Konservative ser på det.
Så vil jeg da også godt sige til Socialdemokratiet: Hele
øvelsen, hele øvelsen går jo ud på at dæmme op for Dansk Folkepartis fremgang.
Det er jo det eneste, det drejer sig om, når man udadtil diskuterer udlændingepolitik.
Hvorfor tager man så ikke debatten med mig her i dag?
Hvorfor tager man ikke den debat med mig her fra Folketingets talerstol i stedet for at sidde og putte sig nede på rækkerne?
Og det gælder i øvrigt også statsministeren og indenrigsministeren.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Den konservative ordfører, hr. Helge Adam Møller, spurgte retorisk, hvorfor en flygtning, der kommer til Danmark, skal have markant bedre forhold end en dansk folkepensionist eller en dansk kontanthjælpsmodtager.
Nu kunne man så stille et lige så retorisk spørgsmål: Hvorfor skal de have markant dårligere forhold, som det har været tilfældet indtil nu, og som det bl.a. fremgår af det bilag, vi har fået i Retsudvalget som svar på spørgsmål nr. 143, og hvor alle tallene står?
Jeg behøver formentlig ikke læse dem op for hr. Helge Adam Møller, men det er et rystende eksempel på, hvad diskrimination fører til.
Jeg synes, hr. Helge Adam Møller skylder en forklaring på, hvor det er, han mener, der bliver markant bedre forhold for indvandrere og flygtninge under integrationsydelse end de to grupper, han nævner.
Hvor er det helt præcist?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jamen jeg er ikke så frygtsom, at jeg bliver bange, fordi nogle kalder mig racist.
Det er der jo ikke noget at gøre ved.
Men der er andre, der bliver frygtsomme, fordi man bruger det udtryk hele tiden; man bruger ordet racisme og småracisme i tide og utide, og det er det, jeg gør oprør imod. Jeg gør oprør imod, at der er danskere, der ikke tør ytre sig af angst for at blive kaldt racister.
Den slags breve får hr. Estrup sikkert ikke, men det gør jeg.
Så må jeg sige til hr. Svane helt klart: Jamen regeringen har spillet fallit.
Regeringen løber fra sin egen politik, regeringen løber fra sin egen skygge efter mindre end et år med integrationsloven.
Det er virkelig et konkursbo, der vil noget.
Det er virkelig en fallit.
Så siger hr. Skaarup, at Kosovo-loven var en særlov.
For mig er en særlov det, at man f.eks. ophøjer nogle administrative afgørelser, man er utilfreds med, til lov og så træffer den modsatte beslutning, en Tvind-lov.
Kosovo-loven vedkender jeg mig gerne; den gjaldt en særlig gruppe - det er folkepensionister også - men den gjaldt alle kosovoalbanere under bestemte betingelser, og derfor er det ikke en særlov efter min opfattelse.
Og det nytter jo altså ikke noget.
Man får ikke mig hængt op på i dag i detaljer at sige, hvordan en kommende borgerlig regerings lovforslag vil se ud.
Det vil jeg altså ikke gøre, for vi ved ikke, hvornår det bliver.
Man kan indføre brugerbetaling; der er masser af ting, man kan gøre.
Der er slet ikke nogen, der siger, at vi vil tage udgangspunkt i denne her integrationslov.
Det kan være, at det kommer til at se helt anderledes ud, at vi har fået en meget genial idé eller andre har fået en meget genial idé inden da.
Men det, der ligger helt klippefast, er, at vi ikke vil være med til diskrimination af danskerne, og at integrationslovgivning skal tilskynde udlændinge til at integrere sig i Danmark.
Jørgen Estrup (RV), 1999-11-25:
Vores diskussion i dag handler jo også om udlændingedebatten som sådan.
Det er derfor, jeg har fulgt op på, hvad fru Birthe Rønn Hornbech sagde om, at hun var blevet beskyldt for at være racist.
For det er jo en påstand, at når man rejser nogle af de spørgsmål i debatten, så bliver man beskyldt både for det ene og det andet.
Og når vi så prøver at få fru Birthe Rønn Hornbech til at forklare hvornår og af hvem, så får vi svaret, at fru Birthe Rønn Hornbech fører sandelig ikke dagbog over, hvad folk mener om hende.
Jamen ærlig talt, var det så ikke en idé at gøre det, hvis man vil blive ved med at fastholde den slags påstande, for ellers forvrider man jo debatten, og så fører man propaganda i stedet for at føre en åben, saglig diskussion om noget, der er overordentlig vigtigt ikke bare for udlændinge, men også for danskere.
Det synes jeg Venstre skulle tænke lidt over.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Man må håbe, at det danske pressekorps, som er repræsenteret oppe i logerne, holder øje med, hvad der foregår i denne debat.
Fru Birthe Rønn Hornbech indledte sin tale med at sige: Regeringens integrationspolitik har spillet fallit. Det kunne jo være en fin overskrift i nogle af dagbladene i morgen, hvis man så også ville beskrive nøgternt fra pressens side, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke på noget tidspunkt har antydet et svar på det spørgsmål, jeg har stillet: Hvad er det, der er galt med den del af integrationspolitikken, som ligger i integrationsloven?
Vi har ikke fået noget som helst svar.
Der er tale om gold retorik, så det næsten kan løbe, tror jeg, retsindige højskolevenstrefolk koldt ned ad ryggen ude i det ganske land, som måtte følge med i, hvad der foregår herinde.
Jeg synes, det ligner en retorik, som vi ofte hører fra Dansk Folkeparti, og det tager jeg ad notam, men jeg håber da også, at nogle af midterpartierne - CD og Kristeligt Folkeparti - virkelig mærker, hvad det er, der er Venstres politik på dette område.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde lige her fra talerstolen for et øjeblik siden, at hun aldrig stemmer for særlove.
Dér kan jeg så ikke lade være med lige at minde om, at det jo ikke er lang tid siden, vi havde en Kosovo-særlov, som fru Birthe Rønn Hornbech har stemt for, bare lige sådan for at sætte det helt på plads.
Men det var jo meget skuffende, tror jeg, for mange danskere, der på udlændingespørgsmålet har opgivet den nuværende regering og har erkendt, at den ikke ønsker at stramme op, tværtimod, at høre, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke på Venstres vegne kunne love, at man ville genindføre den integrationsydelse efter et folketingsvalg, hvis der kom et andet flertal.
Der er mange vælgere i dag, der vurderer, at de ikke ønsker at stemme på den nuværende regering, at de ønsker at stemme på andre partier for at få en ny lovgivning.
Hvorfor er det så, Venstre ikke vil genindføre sådan en ydelse?
Altså det virker da meget, meget skuffende på mange mennesker.
Må jeg så ikke godt i forlængelse af det spørge: Vil det sige, at Venstre heller ikke vil afskaffe retskravet på familiesammenføringer? Vil det sige, at Venstre heller ikke vil fjerne de facto-flygtningenes retskrav?
Altså, hvor langt er vi efterhånden ude, hvis det er sådan, at Venstre ikke vil stå ved de ting, som de vel tidligere har stemt for, og som de tidligere selv har diskuteret her i Folketinget?
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Jeg er så også en af dem, der efter hr. Søren Søndergaards definition er overtroisk.
Men lad mig sige, at jeg mener ikke, min tro står over andres tro; så langt er jeg med.
Og for enhver tro gælder det i øvrigt, at den ikke kan stå i vejen for, at landets lov er lov og går forud og skal overholdes.
Og så er min replik til fru Rønn Hornbech den, at fru Rønn Hornbech beskæftigede sig sidst i en af sine korte replikker med sætningen fra Tredje Mosebog, 19. kapitel: »Du skal elske din næste som dig selv.« Og så sagde fru Rønn Hornbech, at sin næste vælger man jo ikke selv.
Det er ganske rigtigt.
Man vælger heller ikke sin familie selv.
Men det hindrer jo ikke, at man kan elske den.
Man vælger heller ikke sit fødested selv.
Det hindrer jo ikke, at man kan elske det.
Eller sine landsmænd selv.
Dem kan man godt elske alligevel.
Jeg ved godt, at der er en vis præst nede i landsbyen
, som siger, at ens næste kun er ens nabo og ens genbo, men Søren Kirkegaard, som er en noget større ånd, siger, at ens næste er alle medskabninger; alle gudskabte mennesker på Jorden er ens næste, også fru Rønn Hornbechs.
Peter Duetoft (CD), 1999-11-25:
Jeg synes, fru Birthe Rønn Hornbechs svar om administrationen var meget skuffende, for det afslører for det første, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke har fulgt med i diskussionen, og for det andet, at hun åbenbart ikke vil tage stilling. Bemærkningen om ikke at følge med kommer jo af, at når man siger, at der ikke er nogen, der skal have en bedre behandling end andre, fordi de skriver til en politiker, så har fru Birthe Rønn Hornbech jo altså ikke opdaget, at der ikke er én af dem, der har skrevet til hr. Jørgen Estrup og mig, som har fået en bedre behandling, for kravet var, at de skulle søge igen. Man har netop ikke taget de breve som klager, men har sagt: Vi tager dem som eksempler, men folk skal videre igen i deres sagsbehandling på helt normal måde, netop for at det skal være fair over for dem, der ikke har fået taget sig sammen til at komme med deres eksempel.
Så det var i hvert
tilfælde et fejlskud.
Og så kan jeg forstå, at det ikke er noget problem for fru Birthe Rønn Hornbech, at man ikke kan være gift med en udlænding, hvis man er fisker eller repræsentant eller langtidschauffør, og at det ikke er noget problem for fru Birthe Rønn Hornbech, at man ikke kan komme til at spille fodbold som 13-årig i Frederikshavn, hvis man kommer fra Armenien.
Og jeg kan også konstatere, at fru Birthe Rønn Hornbech øjensynlig ikke har noget problem med, at en velhavende kvinde fra Afrika ikke kan komme her til landet og besøge sin datter, der er dansk gift, ved dette pars første barnefødsel og dermed også, i det tilfælde, familiens første barnebarn.
Det er altså ikke noget problem for fru Birthe Rønn Hornbech, og det synes jeg er synd, navnlig hvis fru Birthe Rønn Hornbech nogen sinde får indflydelse på, hvordan administrationen af udlændingeloven skal være i Danmark.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Det kan jo blive en helt spændende diskussion om ligestilling, det her.
Hvis nu vi skal til at inddrage, hvor meget man har arbejdet i det her samfund, i forhold til, hvilke ydelser man kan få, skal det så også gælde folkepensionen og tilsvarende også integrationsydelsen?
Hvad er det for en ligestilling, vi giver dem, der kommer til Danmark, hvor hovedprincippet er, at vi tager nogle ind i det danske samfund, som er truede i et andet land, og siger, at nu kan de leve som borgere i det danske samfund, hvis vi så stadfæster et princip om, at de ikke skal behandles som danskere, helt imod FN's konventioner?
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-11-25:
Jeg kan jo konstatere, at jeg ikke har fået svar på mine spørgsmål, og derfor er jeg så nødt til at konkludere, at Venstre på baggrund af de udtalelser, der er blevet fremsat i formiddags, bidrager nøjagtig lige så meget til hetzen imod de fremmede som visse andre partier.
Fru Birthe Rønn Hornbech brugte tidligere vendingen
Hvorfor er det ikke sagen, der tæller?
Ja, vi forsøger jo at få svar på de påstande, der bliver fremsat fra denne talerstol, men det er altså ikke lykkedes.
Der blev ikke snakket om praktikpladsproblemer.
Hvordan får vi de unge etniske minoriteter ind i en uddannelse?
Der blev ikke snakket om jobåbninger fra arbejdspladserne.
Hvordan får vi skabt de jobåbninger fra arbejdsmarkedet, som der er behov for?
Heller ikke det blev der talt om.
Er det dog virkelig rigtigt?
Hvis det er tilfældet, vil jeg godt spørge: Hvor er de jobåbninger, og hvad er konsekvensen af de manglende jobåbninger?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jeg starter bagfra.
Når jeg slet ikke har været inde på omskæring af piger i dag, er det, fordi det jo er strafbart.
Det har vi jo dyrket i fællesskab i Retsudvalget.
Det er jo rigtigt, at der er nogle dilemmaer i hele diskussionen om frihed, som hr. Jann Sjursen også er inde på.
Den ene menneskerettighed kan aldrig føres ud i det absolutte uden at krænke den samme menneskerettighed for en anden eller en anden menneskerettighed.
Men jeg siger, at arbejdsgiverens frihed til lige behandling af alle må gå forud for nogle, der vil have særbehandling.
Så siger hr. Jann Sjursen, at man burde kunne finde praktiske løsninger.
Ja, og jeg glæder mig faktisk, når jeg kan se, var det ikke Nykøbing Falster Hospital, der sagde: Jamen vi kan godt lave et særligt slør til sygeplejersker.
Det synes jeg er en god ting.
Men vi skal ikke herinde i Folketinget blande os i det.
Jeg synes også, at badeforhæng for mange danske små piger skulle være en selvfølge, for jeg ved, at der er mange, der gerne vil have det.
Men det skal ikke gøres til et religiøst anliggende, for det er ikke de ydre tegn, vi plejer
her i Danmark
Så vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg også forstod på indenrigsministeren sidste år og også med de undersøgelser, jeg selv foretog i det kommunale bagland, at Venstres borgmestre støttede den ordning, som Venstre altså undlod at stemme til sidste år, og det er den, vi ønsker at fastholde ministeren på indtil videre.
Til hr. Søren Søndergaard: Jo, folk må gifte sig med hvem de vil, men det er ikke sikkert, at de skal have opholdstilladelse i Danmark.
Hvorfor får udenlandske pensionister kun det halve af danske pensionister?
Jamen det gør de, fordi vi egentlig har
en udmærket regel, som vi måske skulle overføre på andre overførselsindkomster, nemlig at der er forskel på ham, der lige kom til Danmark i går, og så den folkepensionist, der har slidt og slæbt for Danmark i 40 år
Der er en forskel.
For hvis ikke der er den forskel, så ligebehandler man ikke, for det er meget forskellige forudsætninger her: om man kom i går eller man har slidt og slæbt for Danmark i 40 år.
Derfor synes jeg, det optællingsprincip er en rigtig sag.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Ja, som overtroende vil jeg godt holde fast i den religionsdiskussion, som fru Birthe Rønn Hornbech var inde på før, nemlig det med, at religionen har ydre tegn.
Det har den jo såvel for kristne som for f.eks. muslimer, som fru Birthe Rønn Hornbech er optaget af i debatten.
Og jeg er også enig i, at dér, hvor debatten jo er svær, er: Jamen hvad skal vi i den sammenhæng acceptere?
For vi skal efter min mening heller ikke bare acceptere hvad som helst.
Vi vil f.eks. fra Kristeligt Folkepartis side ikke acceptere omskæring af piger som følge af en religiøs overbevisning, for nu at tage ét eksempel.
Men det eksempel med tørklæderne, som fru Birthe Rønn Hornbech fremdrog, synes jeg måske ikke er det bedste eksempel i den forstand, at vi da heller ikke går ind for, at arbejdsgivere ikke - måske af hygiejniske grunde eller måske af meget specielle uniformsmæssige grunde osv. - skal kunne sige, at man ikke må have tørklæde på.
Men vi mener trods alt, at her er et marginalt problem, og at man på det her område som på en række andre områder også burde kunne finde nogle praktiske løsninger, der gør, at det rent faktisk kan lade sig gøre at praktisere sin tro.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt at få nogle andre temaer ind i debatten end lige præcis spørgsmålet om tørklæder.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Til fru Birthe Rønn Hornbech
: Punkt 1: Er det et enigt Venstrebagland ude i kommunerne, som støtter den holdning, som ordføreren her giver udtryk for: at integrationsydelsen ikke skal ændres?
Punkt 2: Skal piger af tyrkisk afstamning, som har boet hele deres liv i Danmark, have lov til at gifte sig med hvem de vil?
Og punkt 3: Er det rimeligt, at en udenlandsk flygtning på over 67 år får under det halve i disponibel indkomst af, hvad en dansk folkepensionist får?
Og er årsagen til det, at vedkommende skal motiveres til at søge arbejde f.eks., sådan som fru Birthe Rønn Hornbech sagde? Kan vi ikke få et klart svar på de tre spørgsmål?
Og så vil jeg da godt bidrage til holdningsdiskussionen, som optager fru Birthe Rønn Hornbech så meget: Nej, islam er ikke vantro, det er overtro ligesom alle andre religioner.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Fru Dorte Bennedsen spørger, hvorfor vi ikke stemte for integrationsloven, når vi syntes, at integrationsydelsen var så udmærket.
Det ved fru Dorthe Benenden jo godt.
Det stod i betænkningen.
Det blev sagt fra Folketingets talerstol.
Der var et punkt, hvor vi blev svigtet i sidste øjeblik af regeringen, nemlig vedrørende det tilsagn, vi klart og tydeligt havde fået om, at det skulle være en forudsætning for at blive familiesammenført, at man havde en passende bolig til rådighed.
Det fik vi ikke ind i loven, selv om det var lovet.
Det var på grund af De Radikale, og derfor stemte vi ikke for, men undlod at stemme.
Men integrationsydelsen var vi for den dag, det er vi fortsat, og det vil vi også være i fremtiden.
Så til hr. Poul Erik Dyrlunds spørgsmål, om vi går ind for arbejdspligt som betingelse for familiesammenføring.
Jeg ved ikke nøjagtigt, hvordan forslaget skal udformes, jeg kender det ikke, men vi går generelt ind for, at alle mennesker, hvad enten man bliver familiesammenført, eller man er dansker, hvis man ellers er i den arbejdsdygtige alder og man ikke er syg eller handicappet på anden måde, skal yde et stykke arbejde.
Og hvis man ikke kan det, fordi der ikke er noget arbejde, så skal man aktiveres, og hvis man ikke er i gang med det, så er der en mulighed for at uddanne sig.
Og det synes vi skal gælde både for udlændinge og danskere.
Det er vores helt generelle holdning til det.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Jeg betragter hr. Helge Adam Møller som et meget retskaffent menneske, der som vi alle sammen vil undgå at begå fejl, men jeg hører det altså som en fejlslutning, når hr. Helge Adam Møller her fra talerstolen i sin ordførertale siger, at regeringen har afskaffet integrationsydelsen.
Vi har ikke afskaffet integrationsydelsen, men der er blevet justeret på den, og det er en klar forskel fra det, hr. Helge Adam Møller sagde.
Det er, som om Det Konservative Folkeparti for øjeblikket har svært ved helt at forstå, hvad det er for ting, vi diskuterer.
F.eks. kører der jo også for øjeblikket en diskussion mellem mig og fru Lene Espersen om de facto-begrebet, som vi jo har hørt den konservative leder, hr. Bendt Bendtsen, udtale fra Tingets talerstol i åbningsdebatten at De Konservative gerne vil afskaffe.
Jeg synes, det lyder mærkeligt, at man vil afskaffe den mulighed for folk, der ellers ville blive forfulgt, at få asyl i Danmark.
Cirka to tredjedele af de folk, der får asyl i Danmark,
kommer ind under de facto-begrebet, og det betyder jo ikke, at vi er særlig venlige her; det betyder bare, at vi har indført et andet begreb, end andre lande har gjort, fordi de mennesker har krav på beskyttelse, men det er måske også en fejlslutning?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Det sidste synes jeg er en gang pladder, for hvis man elsker alle, så elsker man ikke nogen, så tager man ikke kærligheden alvorligt, for man kan ikke elske alle.
Man elsker netop sine nærmeste, sin familie, og så kan man altså ikke gøre det til et program at elske bestemte grupper i afrika, som man aldrig har set.
Man kan som politiker yde en humanitær indsats, og det er det, vi skal gøre.
Men det er det rene hykleri at sige, at man elsker mennesker, man aldrig har set.
Så er jeg altså nødt til at sige til hr. Knud Erik Hansen, at det nytter ikke noget, at man skælder mig ud for mine meninger om pensionistreglerne.
Jeg går ind for dem, men jeg refererer sådan set bare gældende ret, og jeg kan ikke huske, hvornår jeg har set forslag fra SF om at ophæve optjeningsordningen.
Det tror jeg ikke er sket.
Det er i øvrigt også nogle EU-regler.
Hr. Duetoft beskylder mig for ikke at have fulgt med i debatten i sommer.
Det er jo en flot beskyldning.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg er lovgiver, og jeg kan ikke fordrage, at lovgivere blander sig i den udøvende magt. Er der nogen, der i dette Folketing har kæmpet for magtadskillelsen og for at pålægge regeringen ansvaret for den udøvende magt og for, at vi holder os til den lovgivende magt og ikke vedtager særlove og hovsalove og blander os i forvaltningen, så er det mig.
Og med hensyn til fiskerkonen har administrationen indrømmet, at det var en fejl, en beklagelig fejl, men en fejl, og ingen er fejlfri.
Så må jeg sige til hr. Poul Erik Dyrlund
rent ud: Socialdemokratiet har en bragende dårlig sag i dag.
Hvis Socialdemokratiet kan modbevise i det kommende år, at den lov, som de efter mindre end et år vil lave om, ikke er positiv særbehandling, så skal vi være de første til at blive glade i Venstre; det vil jeg gerne sige. Og jeg synes ikke, der er noget forkert i at stille krav om, at man skal have arbejde, hvis man vil familiesammenføres i Danmark.
Det synes vi er en god ting; sådan var det også tidligere.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Hr. Helge Adam Møller stod for lidt siden her og talte om integrationsloven og integrationsydelsen, og »alle de principper, som vi dengang gik varmt ind for«.
Det lyder jo smukt.
Jeg har bare det stilfærdige spørgsmål: Når man nu gik
så varmt ind for principperne, hvorfor stemte man så ikke for integrationsloven?
Det er sagt før, men det er vel nok nødvendigt at gentage det nu her - også efter hr. Helge Adam Møllers sidste bemærkninger - at det blev for længst besluttet at evaluere integrationsloven også med hensyn til ydelsernes størrelse.
Nu er den første delrapport kommet, og kommunerne har meldt tilbage, at ydelsen ikke er tilstrækkelig til, at de pågældende kan leve af den, og at kommunerne derfor har måttet yde, bevilge ekstra ydelser over de sociale budgetter.
Det er det, regeringen nu retter op på.
Også i overensstemmelse med det løfte, der blev givet til kommunerne, nemlig at de ikke skulle belastes over deres sociale budgetter, men at opgaven skulle være en statsopgave.
Det her koster 150 mio. kr., det har jeg sagt tidligere, men der er jo ikke tale om, at det er halvanden hundrede nye millioner kroner.
Det er at give nogle mennesker - og det synes jeg er et godt princip - en ydelse, som de har en chance for at kunne eksistere for uden at skulle gå tiggergang.
Det må dog være et princip, som også hr. Helge Adam Møller burde kunne dele.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Jeg håber, at formanden bemærkede, at jeg var klar?
Det er godt.
I modsætning til Venstre og De Konservative er Kristeligt Folkeparti glædeligt overrasket over, at regeringen valgte at justere - siger hr. Svane, men jeg vil nu sige opgive - introduktionsydelsen; men det er lige meget, det er et spil om ord.
Vi er glade for det, fordi vi mener, at denne introduktionsydelse, som den hidtil har været, har været med til at klientgøre flygtninge, som måtte bede om en tillægsydelse på kommunekontoret.
Dermed har introduktionsydelsen i sig selv modvirket en positiv integration i vort samfund og modvirket de øvrige positive intentioner, der ligger i den integrationslov, som blev vedtaget sidste år. Hr. Helge Adam Møller og Det Konservative Folkeparti er jo ikke så begejstrede for den justering, som regeringen nu er villig til at foretage, og så vil jeg godt spørge hr. Helge Adam Møller: Forudsat at udlændinge ikke får nogen økonomisk særbehandling i forhold til danske kontanthjælpmodtagere, når nu justeringen bliver endeligt gennemført, er det så Det Konservative Folkepartis agt at arbejde for, at der fortsat skal være markant forskel på de ydelser, udlændinge får, og de ydelser, danske kontanthjælpsmodtagere får i lignende situationer?