runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Jeg er simpelt hen ikke enig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, at der ligger nogen anklage i denne erklæring.
Det vil fru Elsebeth Gerner Nielsen gerne give den, og fru Elsebeth Gerner Nielsen vil gerne være med til at skade Danmarks image udadtil, men det vil jeg ikke.
Min oplevelse som integrationsminister i disse tider er faktisk, at der er en meget stor interesse i udlandet og især i de andre europæiske lande for, hvad det er, Danmark er i gang med, når det gælder om at tackle de udfordringer, der er på integrationsområdet – ikke bare i Danmark, men i hele Europa.
Der er også en årsag til, at vi laver særlige krisecentre, som piger og unge kvinder kan søge til, hvis de er ved at blive presset ud i tvangsægteskab, og baggrunden for alle den slags foranstaltninger er jo, at der er nogle problemer.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at der ligger en anklage i erklæringen.
Vi vil bare fra dansk side sende et klart signal til nye borgere, der kommer til Danmark, om, hvordan reglerne er.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Jeg synes, det igen er udtryk for, at regeringen er fuldstændig ligeglad med dokumentation og viden.
Man lufter sine holdninger, og man laver fuldstændig løsrevne tiltag uden at have tilstrækkelig viden om, hvordan situationen egentlig er.
I Danmark får ca. 63.000 kvinder hvert eneste år tæv af deres ægtefælle eller samlever.
Det vil sige, at vold er noget, der også forekommer i det danske samfund, for langt de fleste af de mænd, der slår deres koner, er etnisk danske statsborgere.
Med andre ord er der ikke nogen grund til at tro, at udlændinge generelt er meget mere voldelige end danskere, ligesom der ikke er nogen som helst dokumentation for, at udlændinge skulle have større mod på at omskære deres små piger, end danskere har.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Vi ved jo, at der er kommet nogle kulturelle traditioner til Danmark, som vi ikke er vant til i det moderne Danmark, og som strider mod nogle af de værdier, vi har.
Det er jo ikke blandt gammeldanskere, om jeg så må sige, at der er diskussion om omskæring af piger, det er ikke blandt gammeldanskere, der er en diskussion om kvindernes frihed og tvangsægteskaber, og det, jeg tit undrer mig over, er, at Det Radikale Venstre ikke vil forholde sig til de ting.
Det, vi gør her, er, at vi – ret neutralt synes jeg sådan set –
i denne erklæring gør opmærksom på, hvordan spillereglerne er i Danmark.
Det er faktisk ikke alle lande, hvor det er direkte ulovligt at slå børn, og jeg kan ikke se noget problem i, at vi gør opmærksom på, at når man kommer til Danmark, skal man altså være opmærksom på, at ét er det moralsk og etisk forkerte i at slå sine børn, men noget andet er, at det faktisk er ulovligt, og at man kan blive straffet for det i Danmark.
Det er ikke nogen anklage, men er en oplysning om, hvilke regler der gælder i Danmark.
Her i Danmark har vi i alt for mange år sendt en masse tvetydige signaler og pakket tingene ind, men nu sender vi et meget klart signal, så vi fra starten kan få spillereglerne på plads.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Nu håber jeg, ministeren er klar over, at jeg ikke ser Socialdemokratiets medvirken på udlændingeområdet som en garant for humanisme eller fornuft.
Jeg forstår ikke helt, at ministeren afviser, at det kan have betydning for Danmarks mulighed for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Der kommer jo mange veluddannede mennesker til Danmark netop som familiesammenførte, og de må også på et tidspunkt ansøge om at få permanent opholdstilladelse.
Men forudsætningen for at få permanent opholdstilladelse er altså, at man skal underskrive en kontrakt, og jeg kan ikke andet end læse det på den måde, at kontrakten er udtryk for stor mistro til udlændinge, der kommer til Danmark.
Mit spørgsmål er: Har ministeren nogen som helst dokumentation for, at udlændinge generelt er mere voldelige og mindre humanistisk indstillet, end danskere er?
Er der nogen som helst dokumentation for, at udlændinge generelt f.eks. er mere voldelige over for deres børn eller over for deres ægtefæller, end danskere er?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
I spørgsmålet bliver jeg, som det næsten er blevet sagt, bedt om at redegøre for, hvem der skal underskrive integrationskontrakten, og hvilken indflydelse jeg forventer, at kontrakten vil have på Danmarks image og mulighed for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
For mig at se er det to lidt forskellige ting.
Til det første kan jeg svare, at det er personer, som er eller har været omfattet af integrationsloven, men som endnu ikke har opnået permanent opholdstilladelse, der skal underskrive integrationskontrakten og en erklæring om integration og aktivt medborgerskab i det danske samfund.
EU-borgere og de forskellige grupper af specialister som f.eks. læger og ingeniører, som vi ønsker at tiltrække til det danske arbejdsmarked, skal altså ikke underskrive erklæringen.
Med hensyn til det andet kan jeg ikke rigtig se spørgsmålets relevans.
Angående Danmarks image er der allerede i dag mange, der ser Danmark som et foregangsland på integrationspolitikområdet, og at vi nu melder tydeligt ud, hvordan spillereglerne er i Danmark, og især melder dem tydeligt ud over for nye borgere, der kommer hertil som flygtninge eller familiesammenførte, tror jeg faktisk kun vil være en styrke.
Jeg tror, de fleste kan se fornuften i, at vi tydeligt siger, hvordan tingene foregår her i landet, for hvordan skulle nye medlemmer af samfundet ellers kunne vide det?
Jeg køber ikke de forsøg, der har været på at lægge ond vilje ind i regeringens forslag om en erklæring – en erklæring, der i øvrigt er bred enighed om, idet det faktisk var et af de elementer, som også Socialdemokraterne var med til at forhandle på plads, inden de trådte ud af integrationsaftalen af helt andre grunde.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
I fremtiden skal nye borgere i Danmark underskrive en såkaldt erklæring om integration og aktivt medborgerskab.
En udlænding skal bl.a. skrive under på, at man ved, at det i Danmark er forbudt at udøve vold og ulovlig tvang over for sin ægtefælle, at man ved, at det i Danmark er forbudt at slå sine børn, og endelig at man ved, at omskæring af piger og brug af tvang ved ægteskabsindgåelse er ulovlige handlinger i Danmark.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at vide, hvilken betydning regeringen mener en sådan kontrakt kan få for vores muligheder for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Med andre ord: Det er en erklæring, som giver grundlag for stor mistro til udlændinge, og det er så årsagen til, at jeg har bedt ministeren om at svare på det stillede spørgsmål.
Søren Gade (V), 2005-11-16:
Jeg rettede en henvendelse med henblik på at nedsætte en arbejdsgruppe, som kan forbedre plangrundlaget.
Det er vigtigt for mig at sige, at Frederiksværk Kommune naturligvis vil blive inddraget i arbejdet.
Men igen: Selv om forsvaret ikke får 60 mio. kr. for Auderødlejren, er der stadig væk økonomisk ræson i en sammenflytning til Frederikshavn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Vold er vel vold.
Altså, ministeren siger, der er forskel på, om man er født i Danmark eller kommer hertil som voksen.
Det kan jeg ikke se.
At en udlænding slår sin kone, er vel ikke hverken værre eller bedre, end at en dansk mand gør det.
Så jeg vil gerne i forlængelse af hr. Morten Østergaards spørgsmål spørge ministeren, om regeringen overvejer at sikre, at alle mænd i Danmark skriver under på, at de ikke vil tæve deres kone, når der nu er over 60.000 kvinder, der rent faktisk bliver udsat for vold fra deres ægtefælles side.
Vil regeringen samtidig sikre, at alle forældre skriver under på en kontrakt om, at de ikke vil slå deres børn, når vi nu kan konstatere, at der er rigtig mange forældre, der desværre slår deres børn.
Vil regeringen sikre, at alle arbejdsgivere skriver under på, at de vil give mænd og kvinder lige løn for lige arbejde bare for at signalere, at det her med ligebehandling altså også er noget, som lader vente på sig i Danmark – med andre ord, for at signalere, at vi vil have et godt og ordentligt samfund?
Hvad er årsagen til, at regeringen ikke straks går i gang med at indføre kontrakter på alle områder med danskerne som sådan?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Jeg håber, at fru Elsebeth Gerner Nielsen selv kan høre, hvor tåbeligt et spørgsmål det er.
Når der så også er nogle danskere, der forbryder sig mod det, så er det jo netop, at vi har den lovgivning, vi i øvrigt har, som så giver mulighed for at straffe de folk, der begår forbrydelser og udøver vold.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
»Hvad er regeringens definition af lovlig tvang, når en ansøger om opholdstilladelse med indførelse af den nye integrationskontrakt skal skrive under på, at det »er forbudt at udøve vold og ulovlig tvang over for sin ægtefælle«?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 889.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Jamen igen deler jeg ikke det synspunkt.
Vi sender med denne erklæring meget klarere og tydeligere signaler, end vi har gjort hidtil, og gør opmærksom på, hvad det er for nogle spilleregler, der gælder.
Og at vi så også skal definere det så præcist som muligt, synes jeg nu er meget fornuftigt.
Vi bruger jo i vores sprogbrug ordet tvang på mange forskellige måder, og jeg synes egentlig lidt, det er ordkløveri, fru Elsebeth Gerner Nielsen forsøger at gøre ud af det her.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen ved jo også, som jeg også gav nogle eksempler på i mit første svar, at vi altså bruger ordet tvang i mange forskellige sammenhænge, og der findes faktisk lovlig tvang, også rent juridisk.
Et eksempel er privat anholdelse, der faktisk er lovligt, men det er en form for tvang.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Det groteske er, at det her ikke er klar tale på nogen måde.
Når man læser den her kontrakt igennem, får udlændinge det indtryk, at der er noget, der hedder lovlig tvang i Danmark, og ministeren vil ikke definere, hvad lovlig tvang er, så det kommer udlændinge selv til at gøre.
Med andre ord: Hvis en udlænding tvinger sin datter til at gifte sig mod sin vilje, så kan han få den forestilling ved at læse kontrakten, at det er i orden.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Det her er et nyt initiativ til, at Danmark snart får lært at kommunikere klart og tydeligt i stedet for at tale i tåger og pakke ind i vat: Ja!
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Jeg går ud fra, at når kontrakten her indføres, så er det, fordi ministeren og regeringen og forligspartierne mener, at regeringen ikke har gjort tilstrækkeligt for at sikre det her, og det er jo sådan set en meget rimelig betragtning i lyset af, at kriminaliteten er gået op, at antallet af unge med anden etnisk baggrund, der fremstilles i dommervagten i København, er steget voldsomt under regeringens ledelse af landet, at der er dårligere beskæftigelse osv. osv.; vi kunne blive ved.
Derfor går jeg ud fra, at når man tager et nyt initiativ, så er det, fordi man ikke mener, man har gjort det godt nok hidtil.
Og derfor er det så bare, vi spørger: Tror ministeren, at det her er det, der vil forhindre hustruvold i Danmark, at det her er et afgørende initiativ, som virkelig vil skabe en fremgang i statistikkerne, eller har regeringen andet på bedding?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Ideen bag den her erklæring har fuld opbakning fra regeringspartierne, fra Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne.
Inden Socialdemokraterne valgte at træde ud af integrationsaftalen, blev det her forhandlet på plads, og der er faktisk i Folketinget meget bred enighed om, at det er et godt supplement til de mange, mange andre initiativer, vi tager på integrationsområdet.
Og det er jo ikke, fordi vi ikke også gør det, som hr. Morten Østergaard foreslår.
Det gør vi allerede.
Vi har bl.a. en medborgerhåndbog, som også gør opmærksom på de her ting.
Men ja, det her er en mere direkte og præcis måde over for en ny borger, der kommer til Danmark, at gøre opmærksom på, hvordan spillereglerne er i Danmark, men det bliver suppleret af en masse andre initiativer, som vi tager.
Og hele hensigten med det her er jo, at vi sikrer den bedst mulige integration, at vi hurtigst muligt bliver enige om – det danske samfund og de nye borgere, der kommer hertil – hvad det er for nogle spilleregler, som vi forhåbentlig er enige om skal gælde i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Nu var ministeren selv inde på parlamentarisk lovlig tvang, altså det at skulle give møde her i Folketinget.
Jeg håber, der er en eller anden form for velvillig medvirken over det.
Men kan man ikke sige i denne her sag, at den eneste form for lovlig tvang, der i virkeligheden gør sig gældende, er den, som Dansk Folkeparti øvede mod regeringen i forbindelse med forhandlingerne om integrationsforliget, hvor man i mangel af nogen form for kreative forslag til, hvordan man skulle skabe bedre integration i Danmark, opfandt den her integrationskontrakt, som jo i virkeligheden er et udtryk for hykleri og dobbelte standarder?
Ministeren kunne jo have lavet en pjece eller et videobånd eller et hørespil eller noget andet, der skulle oplyse om spillereglerne, men nu blev der lavet en kontrakt.
Og er det ikke rigtigt, at det var, fordi man var underlagt en eller anden form for lovlig tvang fra Dansk Folkeparti, som man skulle have med til at skrive under på integrationsforliget?
Får vi det svar her, så kan vi jo droppe diskussionen videre, og så ved vi, hvor det hele kommer fra.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-16:
Så vil jeg godt spørge ministeren: Er kravet til, at folk med en bestemt national oprindelse skal skrive under på sådan en erklæring i modsætning til andre, ikke også et udtryk for diskrimination over for folk med en anden oprindelse end dansk?
Jeg mener, at det er det, og jeg kan ikke forstå, hvis ministeren ikke mener, at det er det.
Jeg vil godt lige tage fat i en bemærkning, ministeren kom med tidligere, nemlig at der jo er forskel på folk, der er født her i landet, og så folk, der kommer hertil, som begrundelse for, hvorfor man skal skrive under på den her erklæring.
Og så vil jeg bare spørge ministeren om følgende: Jeg ved, at diskrimination på grund af bl.a. køn eller hudfarve osv. osv. er ulovlige handlinger i Danmark.
Kan ministeren skrive under på det?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Nej, og jeg har sådan set ikke meget mere at tilføje.
Det her er for at sikre, at formuleringen i forhold til de straffebestemmelser, vi også har, er så præcis som overhovedet muligt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Jeg synes, det var et noget udvandet svar, jeg fik der.
Jeg har ikke bemærket og heller ikke talt med folk, der er klar over, at det af straffeloven skulle fremgå, at der er former for lovlig tvang over for ægtefæller, eller at der er noget, der hedder lovlig tvang i forbindelse med ægtefæller.
Man kan kun som udlænding få det indtryk, at der altså er visse former for tvang, som det danske samfund tolererer, og er det netop ikke det, der er problemet?
Altså, var det ikke det, regeringen ønskede at imødegå, at der var nogle, der skulle have den opfattelse, at det var muligt at udøve former for tvang over for ægtefæller?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Det er ikke, fordi vi i forbindelse med den her erklæring har bevæget os ud i at definere tvang og ulovlig tvang på en anden måde.
Det her er simpelt hen at henholde sig til det, som er defineret i straffeloven som ulovlig tvang.
Vi er ikke omvendt gået ud for positivt at definere, hvad der er lovlig tvang ud over de eksempler, som jeg gav her.
Det er simpelt hen den juridisk korrekte definition og den mest præcise definition i det, der er hensigten med afsnittet i erklæringen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Jeg kunne selvfølgelig godt tænke mig at få nogle eksempler på, hvad lovlig tvang over for en ægtefælle er, altså nogle helt konkrete eksempler.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Jeg kan indlede med at sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at jeg sådan set også, første gang jeg stødte på den formulering, studsede lidt.
Vi kan sagtens have en diskussion og lege med ordene i det her.
Men jeg kan oplyse, at jeg tror, at hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen snakker lidt med dem, der er meget inde i det retspolitiske her i Folketinget, så kender de måske nærmere til den definition.
Ulovlig tvang fremgår af straffelovens § 260.
Det er f.eks., hvis man ved vold eller trussel om vold tvinger nogle til at gøre, tåle eller undlade noget.
Og når der står ulovlig tvang og ikke blot tvang i erklæringen, så er det altså for at være sikker på, at man kan sige, at det i henhold til straffelovens bestemmelser står korrekt, for der kan faktisk godt være nogle former for lovlig tvang.
En privat anholdelse er lovlig tvang.
Man kan sige, at jeg også er tvunget til at stå her og besvare spørgsmål i dag.
I et ægteskab kan man være tvunget til at samarbejde med sin ægtefælle, hvis man gerne vil holde sammen på sit samliv.
Så tvang kan være mange ting, men det er den juridisk korrekte formulering, vi holder os til, og det er sådan set det, vi vil signalere, altså det, der inden for straffeloven er defineret som ulovlig tvang.
Men jeg medgiver, at man sagtens kan lave mange sjove ting med de ord.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Jeg synes, at der er en meget interessant formulering i den her såkaldte kontrakt eller erklæring.
På den baggrund kunne jeg meget godt tænke mig at vide: Hvad betragter regeringen som lovlig tvang over for en ægtefælle?
Klaus Hækkerup (S), 2005-11-16:
Lad mig, for at der ikke skal være nogen tvivl, sige, at de andre kaserneflytninger, der har været tale om i Nordsjælland, i det område, hvor jeg er valgt, har jeg stemt for, da jeg syntes, at det økonomiske grundlag har været meget klart.
Jeg er endda blevet kritiseret for det, men har holdt fast i det.
Jeg synes heller ikke, det planlægningsmæssige grundlag er klart.
Når forsvarsministeren siger, at miljøministeren overtager afgørelsen, og at der har været kontakt til Miljøministeriet, så vil jeg spørge om to ting: Hvad har Miljøministeriet svaret på henvendelsen fra Forsvarsministeriet?
Er de hensyn, som skal tages af Miljøministeriet, nu hvor det har overtaget regionplanmyndigheden, ændret i forhold til dem, Hovedstadens Udviklingsråd skulle varetage?
I få fald er det helt ændrede forudsætninger, også for den lovgivning, vi har vedtaget om strukturreformen her i Folketinget.
Så svar på de to spørgsmål.
Søren Gade (V), 2005-11-16:
Jeg vil stadig væk sige, at det er beroligende og godt, at medlemmer af Folketinget kan stille spørgsmål til ministeren, og jeg stiller med glæde op igen og svarer på hr. Klaus Hækkerups spørgsmål, således at der også i Frederiksværk vil brede sig den stemning, at det rent faktisk er den rigtige beslutning, uagtet at man selvfølgelig i Frederiksværk er ked af at sige farvel til nogle skatteborgere, og at medarbejdere i Frederiksværk er kede af at flytte til Frederikshavn.
Men det er og bliver den bedst mulige løsning for skatteborgerne generelt og for forsvaret.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Jeg takker for det meget kontante svar.
Så går jeg selvfølgelig ud fra, at ministeren, forsvaret, Forsvarskommandoen, og hvem der ellers er involveret i den her sag, sørger for, at den her sag bliver lukket, således at man kommer i gang med de nødvendige ændringer deroppe, så man i Frederikshavn og i Nordjylland kan forvente at få de ting, som man er blevet lovet i forbindelse med forsvarsforliget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-16:
Hr. Jens Peter Vernersen ved jo lige så godt som jeg, at ansvaret for EU’s landbrugspolitik ligger i EU, for det er en fælles landbrugspolitik.
Og mulighederne for at komme igennem med reformer er, at vi kan blive enige i EU-kredsen, og der ved hr. Jens Peter Vernersen godt, at den danske regering ihærdigt arbejder for at få reformer af EU’s landbrugspolitik.
For så vidt angår det globale plan, er det inden for rammerne af WTO, at forhandlingerne finder sted, og der er det EU, der forhandler på EU-landenes vegne.
Alt det ved hr. Jens Peter Vernersen godt, og hr. Jens Peter Vernersen ved også godt, at den danske regerings linje både i EU-sammenhæng og i øvrigt på globalt niveau er, at vi skal have mest mulig frihandel, at vi skal have fjernet forvridende støtteordninger, også til landbruget.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-16:
Det var jo heller ikke det, der var spørgsmålet, altså hvorvidt man skulle følge de gældende regler.
Det var et spørgsmål om, hvorvidt man nu også aktivt for fuld fart arbejder på afviklingen.
Når statsministeren siger, at regeringen arbejder for en afvikling og en større markedsorientering, er der jo mange, der så spørger sig selv: Jamen hvornår sker der rent faktisk noget?
Er det ikke stort set en gratis omgang, når man ved, at der er så mange stærke kræfter i Europa, der ikke vil afvikle noget som helst på det her område?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-16:
Det står mere og mere uklart, hvad det egentlig er, hr. Jens Peter Vernersen vil med sit spørgsmål.
Jeg kan bare sige til hr. Jens Peter Vernersen, at min holdning til landbrugsstøtten, regeringens holdning til landbrugsstøtten er fuldstændig upåvirket af, hvem der måtte modtage landbrugsstøtte efter gældende regler.
Jeg går ud fra, at hr. Jens Peter Vernersen er enig med mig i, at så længe der gælder et EU-regelsæt, ville det da være tossegod naivitet, hvis danskere, der har ret til at modtage den støtte, så ikke søger den.
Det kan man da godt gøre, samtidig med at man arbejder for at få den afviklet, vel at mærke afviklet, så der gælder ens regler for alle.
Jeg går ud fra, at hr. Jens Peter Vernersen er enig med mig i, at det er at varetage danske interesser.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-16:
Det er muligt, at statsministeren ikke forstår det – nu blev det jo også sent i nat – men jeg synes sådan set, det er et ret enkelt spørgsmål.
Man har mange ledende Venstrefolk, der får millionbeløb i støtte årligt, og har man 500 ha, er det jo altså faktisk et sådant beløb, man får, og der er ikke noget som helst, der tyder på, at disse ledende folk – det er jo ikke bare to-tre stykker, det er åbenbart 30-40 af Venstres ledende folk her ved kommunalvalget, der har fået disse store støttebeløb – vil give afkald på det, i og med at de siger, at de ikke kan klare sig uden.
Det er sådan set det, jeg godt synes statsministeren kunne forholde sig til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-16:
Det er fuldstændig ubegribeligt, hvad der er hr. Jens Peter Vernersens ærinde med det her ret usaglige spørgsmål.
Her forleden var der en forespørgselsdebat i Folketinget om de internationale frihandelsforhandlinger, og herom var der bred enighed i Folketinget; hr. Jens Peter Vernersens parti stemte sammen med os for en vedtagelse, der siger, at der skal gennemføres reformer af landbrugspolitikken.
Så jeg forstår slet ikke, hvad det er for et ærinde, hr. Jens Peter Vernersen er ude i.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-16:
Nej, men spørgsmålet gik jo heller ikke på, hvorvidt det er odiøst, at man søger tilskud efter gældende regler, spørgsmålet gik på, hvorvidt det nu også virkelig virker troværdigt, at statsministeren siger, at man arbejder for en afvikling, når så mange ledende Venstrefolk siger, at de ikke kan klare sig uden.
Det er jo det, der er problemet.
Så får man i hvert fald den opfattelse, at der vil være stærke kræfter i Venstre, der arbejder den modsatte vej.
Vi har jo også set indtil nu, at i det omfang man har fået en reduktion – hvis man i øvrigt har det, det kan der godt være lidt tvivl om – har regeringen omgående kompenseret ved at nedsætte jordskatterne.
Så noget tyder jo på, at regeringen faktisk fortsat ønsker disse store tilskud.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-16:
Jeg vil gerne slå fast, at regeringen arbejder for en afvikling af den direkte støtte til landbruget; regeringen arbejder for en yderligere markedsorientering af EU’s landbrugspolitik.
Men så vil jeg også samtidig gøre det klart, at jeg ikke finder det odiøst, at danske landmænd, i øvrigt helt uanset deres politiske observans, søger om landbrugsstøtte i henhold til gældende EU-regler.