Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
på de senere års økonomiske politik.
Forslaget indeholder ikke mange visioner, bortset fra den nok så væsentlige at sikre en fortsat sund dansk økonomi.
Derfor virker det måske lidt tamt og teknokratisk, men vi ser faktisk forslaget som en udstrakt hånd til åbne forhandlinger, og det er forhandlinger, som SF meget gerne deltager i.
Men vi - og det er det, vi har vist med vores forslag til finanslovudspil, som vi præsenterede forleden - ønsker at give dem noget mere saft og kraft.
Vi anerkender, at der er sket et markant fald i arbejdsløsheden og en markant stigning i beskæftigelsen, men vi har altså fortsat 150.000 arbejdsløse, vi har fortsat omkring 80.000 i aktivering, og vi har fortsat en stor ressource i de etniske grupper, samtidig med at der mangler personale til velfærd, som kan imødekomme de ældres behov for omsorg.
Og særlig når vi tager i betragtning, at regeringen nu i sit udspil har vist imødekommenhed over for Kristeligt Folkepartis og SF's gamle krav, om man vil, om en længere barselorlov, er der behov for en både offensiv og målrettet uddannelses- og efteruddannelsesstrategi for at dække det fremtidige behov for mere kvalificeret arbejdskraft både i den private sektor og i den offentlige sektor.
I finanslovudspillet har vi ledt længe efter nye initiativer på miljøområdet.
De er stort set ikkeeksisterende.
Og jeg vil nok sige, at den daglige avislæsning nu ellers nok fortæller os om de stærkt voksende problemer med fremmedstoffer i produkter og fødevarer og lignende, så enhver politisk ansvarlig bør sige: Nu er tiden inde til at få kemien ud af hverdagen.
Til gengæld vil vi gerne kvittere for, at regeringen endelig har erkendt de alvorlige problemer, der er på boligområdet.
Der er simpelt hen et akut, stort behov for flere ungdomsboliger og for flere almennyttige boliger, familieboliger, ikke mindst ældreboliger, men vi synes bestemt, at det forslag om den målsætning, der ligger om et merbyggeri på 2.400, er alt, alt for pauvert.
Det tæller også på plussiden, at regeringen vil prioritere emner som forskning, IT og uddannelse, som jo er kernepunkter eller hjørnepiller i velfærdssamfundet.
Det, vi står over for, er faktisk en prioriteringsmulighed.
Man kan sige, at regeringen og vi andre har en valgmulighed.
Vi skal faktisk vælge mellem, om vi vil bruge den økonomiske fremgang, som er skabt, til at lukke velfærdshuller, til hjælp til de svageste grupper, til forbedring af miljøet og sikring af en fremadrettet grøn erhvervspolitik, det er det, SF bl.a. foreslår, eller om vi vil vælge - og det er sådan set regeringen, der har den valgmulighed - de forslag, som Venstre og Konservative har fremsat, netop at lade børnene over 1 år betale for en barselreform, at halvere midlerne, og der er tale om en halvering af midlerne til den aktive arbejdsmarkedspolitik, på trods af at erhvervslivet skriger på mere kvalificeret arbejdskraft.
Og i tillæg til det forslag kan man vælge at sige, at vi nu skærer drastisk på ulandsbistanden og dermed lader de allerfattigste i verden finansiere vore skattelettelser.
Det er de to valgmuligheder, regeringen står over for, og vi håber, at de vælger den rigtige side.
Hvis man ser på trekløveret VKO's valgoplæg, som jeg vil kalde det, et par af partierne har præsenteret det som finanslovoplæg, men det er vel rettelig mere valgoplæg, jamen så har de jo præsenteret, som vi også netop har fået bekendtgjort fra Det Konservative Folkeparti, at de faktisk ønsker at sikre folk i whiskybæltet en skattelettelse på op til 75.000 kr., og at de mener, det er de allerfattigste i verden, der skal betale, ved at vi skærer drastisk i ulandsbistanden.
Der er for mig at se tale om national selvtilstrækkelighed i en tid, hvor der mere end nogen sinde tidligere er behov for global ansvarlighed.
Venstre og De Konservative taler også meget om velfærd, barsel, ældre og sundhed - temaer, som jo er de helt rigtige, temaer, som SF i øvrigt i årevis har sat fokus på.
Men man kan ikke skabe øget velfærd, hvis man ikke samtidig vil betale regningen, og det vil Venstre og De Konservative ikke.
Det er ikke at betale en regning, at man vil finansiere en barselreform ved at fjerne børnepasningsorloven, ved at halvere aktiveringen og skære drastisk i ulandsbistanden.
Der er tale om uansvarlighed.
Dertil kommer, at når vi nu gennemfører barselreformen - og vi er helt enige i, at barselreformen skal gennemføres - ja, så trækker vi jo folk ud fra arbejdsmarkedet, og det stiller altså endnu større krav til at effektivisere den aktive arbejdsmarkedspolitik, den aktive uddannelsespolitik, netop for at sikre den kvalificerede arbejdskraft.
Og hvad er det, Venstre og De Konservative gør?
De gør det stik modsatte.
Derfor hænger tingene ganske enkelt ikke sammen.
Vi har også her i dag fået en gennemgang af de to partiers finanslovudspil.
Venstre lagde jo meget vægt på, at der skulle ske en gennemgang eller en reduktion af råd og nævn, puljer osv. Det er vi for så vidt meget åbne for at tage en diskussion omkring. Men nu er det jo ikke sådan, at det kun er et spørgsmål om at skabe nogle andre former for prioriteringer eller rationaliseringer.
Det, Venstre har lagt an til, er jo meget målrettet at gå efter de puljer, de ordninger, som regeringen sammen med bl.a. SF har lavet, som har været med til at skabe udvikling i retning af en grøn erhvervspolitik, i retning af økologi osv., osv.
Det er her, man vil sætte ind.
Men man vil også sætte ind på mere traditionelle områder: Erhvervsfremme, den generelle erhvervsfremme, den generelle udvikling af turisme, et af de store erhvervsområder i fremdrift.
Og så siger man her, at man bare taler om prioriteringer.
Nej det gør Venstre ikke, for de fjerner pengene, og dermed hæmmer de erhvervsudviklingen.
Dertil kommer, at det endnu ikke er lykkedes - det sker jo ikke i dag, men det kan måske henover efteråret være, at vi får det forklaret - at få at vide, hvordan Venstre vil finansiere deres skattestop, hvor der mangler 1,5 mia. kr. Så på den måde kan man gå punkt efter punkt igennem og konstatere, at der ikke er sammenhæng, og at der ikke er finansiering i den politik, som Venstre og De Konservative har lagt frem.
Dertil kommer så - og det skal så mere sådan være den politiske vurdering af det - at meget af det ganske enkelt er usolidarisk, usympatisk, faktisk på en sådan måde, at det er overraskende, at Venstre og Det Konservative Folkeparti kan få sig selv til at komme med den type forslag.
Vi vil derfor opfordre regeringen til, at man hurtigt får afdækket, hvad Venstre og De Konservative reelt vil, sådan at man ikke får et langt mummespil, som kommer til at forplumre finanslovforhandlingerne.
Det er vigtigt, at vælgerne her kort tid før et valg kan se en klar forskel på, hvad det er for en linje, som regeringen, hvis den vælger at støtte sig bl.a. til SF, kan fremvise for vælgerne over for det forsikringsdanmark og det selvtilstrækkelige Danmark, som Venstre og De Konservative ønsker at bygge på med støtte fra Dansk Folkeparti.
Det billede bør stå krystalklart, når valget nærmer sig.
Vi har offentliggjort vores udspil her forleden, hvor vi har givet vores bud på, hvordan vi kan give velfærden stemme.
Dansk økonomi har det godt.
Man kan vel nærmest sige med et sådan lidt omvendt Venstreudtryk, at pengene fosser ind i statskassen.
Betalingsbalanceoverskuddet sætter rekord, arbejdsløsheden er stadig for høj, men dog halveret siden 1994.
Og i finanslovforslaget er der faktisk også et af de første og et af de mere positive resultater af det nødvendige indgreb, der foretoges for år tilbage med pinsepakken, for at standse en overophedning i økonomien.
Ja, nu kommer der så en lempelse i bundskatten.
Med i billedet er jo også, at de dystre borgerlige profetier om, at det høje danske skattetryk, de stigende offentlige udgifter med den i forhold til udlandet høje dagpengedækning ved arbejdsløshed ville ødelægge dansk økonomi, jo er gjort ganske til skamme. Meget til skamme endda.
Det er kerneproblemet for os og er den opgave, der skal løses ved de her finanslovforhandlinger.
SF er ikke enig med dem, der siger, at denne mangel er en uløselig opgave eller et uløseligt problem. Tværtimod giver det os bedre muligheder end tidligere for at skabe job til arbejdsløse, marginaliserede og udstødte.
Men der skal sættes ind med uddannelse, uddannelse og atter uddannelse, og der skal sættes ind med effektivitet over for arbejdsformidlingen, over for arbejdsmarkedspolitikken, og der skal sættes ind med effektivitet for at sikre en etnisk integration på arbejdsmarkedet.
Vi skal, og her er vi ganske enige med den kritik, der er rejst af Venstre og De Konservative af arbejdsmarkedspolitikken, have gjort op med den meningsløse aktivering.
Men alternativet til meningsløshed er ikke at spare pengene.
Alternativet til det meningsløse er at lave noget meningsfyldt, og det meningsfyldte koster ofte mere end det meningsløse.
Dette her spørgsmål om sikring af den kvalificerede arbejdskraft er hovedtemaet i SF's finanslovudspil, og vi ser spørgsmålet om at sikre arbejdskraften i sammenhæng med nødvendigheden af, at vi også sikrer den kostbare arbejdskraft, vi har, mod nedslidning.
Derfor skal der sættes ind med styrket kraft for et forbedret arbejdsmiljø.
Vi har 60.000 danskere, der løbende er uden for arbejdsmarkedet som følge af nedslidning, som følge af dårligt arbejdsmiljø, og for at sikre erhvervslivet en tilstrækkelig mængde arbejdskraft er vi nødt til at gøre den pulje mindre og dermed skabe et større udbud af arbejdskraft.
Så her skal der også sættes ind.
Når det er et kerneproblem at skabe den kvalificerede arbejdskraft, så er det, fordi vi ønsker at gennemføre
barselreformen, forlænge barselorloven til 1 år, og vi ønsker også at understrege, at børneperioden for os ikke kun er det første leveår, altså fra 0 til 1 år.
Vi ser på børneperioden i en sammenhæng, og derfor hænger barselorloven og børnepasningsorloven sammen for os.
Vi vil ikke være med til at finansiere en barselreform ved at fjerne børnepasningsydelsen.
Men vi mener, at der er et behov for på en række områder at foretage et løft i velfærdsservicen.
Vi foreslår faktisk, at man skal hæve ydelsen i børnepasningsperioden fra de 60 pct. til fuld ydelse for at sikre, at også de ufaglærte grupper får en reel mulighed for at gøre brug af børnepasningsydelsen.
Derudover ønsker vi nogle løft i velfærdsservicen på plejehjemsområdet, ældreområdet, med hensyn til ventelister på sygehuse, i forebyggelse og ikke mindst i genoptræning på sundhedsområdet og også i hjælpen til de udstødte.
Det er en lang række forslag, som vi har præsenteret i vores finanslovudspil, og som også er sendt til partiernes finansordførere, sådan at de kan indgå i de konstruktive drøftelser, som følger. Jeg sagde tidligere, at vi har kritiseret regeringen, eller sagt på en lidt mere mild måde, at vi synes, det er for pauvert, at man i oplægget lægger an til, at der skal bygges 2.400 boliger.
Vi mener, at det er for lidt.
Behovet er væsentligt større. Behovet er vel rettelig omkring 10.000 boliger. Det vil også være rigtigt at lave på sigt, men det skal jo kunne hænge sammen både økonomisk og mandskabsmæssigt, så derfor lægger vi an til i SF's udspil at hæve kvoten til 5.000 samlet set på almene boliger og ungdomsboliger.
Men samtidig forestiller vi os en huslejereform, så vi er med til at sænke huslejerne i det almennyttige byggeri, i hvert fald starthuslejen, så man laver en mere rimelig udligning af huslejerne over en længere periode.
Jeg kom også indledningsvis med lidt kritik af regeringen omkring fraværet af miljøinitiativer.
Her har vi peget på dels at skabe en mere sammenhængende natur omkring naturparker og dels fremme af et mere økologisk landbrug, som er mindre industrialiseret.
Vi mener, at et væsentligt element, som vi gerne vil lade gå på tværs af de forskellige sektorer, er, at vi arbejder meget målbevidst på en handlingsplan, der kan bringe kemien ud af hverdagen, så vi får dels lidt renere vand, dels renere produkter og dels renere fødevarer.
Dagens debat har handlet meget om den globale situation, om vores globale ansvar.
Her har vi fra SF's side en række forslag, som vi godt også vil pege på her.
Vi foreslår, at der bliver afsat penge til gældseftergivelse i de fattigste lande, og at vi også får taget alvorligt fat på at løse det problem, som er blevet rejst af økonomen Tobin, den såkaldte Tobinskat, som flere og flere, både her i Folketinget og også i Europa-Parlamentet, i EU-sammenhæng, kan se nødvendigheden af.
Der har været rejst kritik af, om det nu er den rigtige model, om der er forskellige problemer indbygget i den.
Vi foreslår ganske enkelt, at vi afsætter midler til at lave en priskonkurrence, både nationalt og internationalt, for at sætte fokus på, hvordan vi kan få udarbejdet et internationalt skattesystem, som kan være med til at forhindre den omsiggribende valutaspekulation, som er med til at ødelægge økonomier.
Samtidig vil vi gerne opfordre Folketingets partier til, at vi laver en flerårig rammeaftale for udviklingsbistanden.
Vi mener, det er væsentligt, at vi får ro omkring udviklingsbistanden på en sådan måde, at vi giver et signal til den fattigste del af verden om, at vi, som tilhører et af de rigeste lande i verden, står ved vores ansvar, at vi gerne vil gå forrest, både - og primært - af hensyn til de fattigste lande, og også af hensyn til - jeg tror, det var hr. Ole M. Nielsen, der sagde det - at det ikke alene er en god hjælp til de fattige, det er også hjælp til selvhjælp.
selvfølgelig også ind, men det er ikke det væsentlige.
Men det er en opfordring til alle Folketingets partier - jeg har fornemmelsen af, at der er en tre stykker, der måske på forhånd har meldt fra - om, at vi laver en flerårig politisk rammeaftale for udviklingsbistanden. Vi mener også, det er ret væsentligt, både i forbindelse med udvikling af den kvalificerede arbejdskraft, de velfærdsløft, vi skal skabe nu og i fremtiden, at vi sætter ind med en øget grøn erhvervsudvikling.
Så her vil SF meget gerne være med til at sætte flere midler af, fordi det at sætte ind, både omkring miljøsiden, energisiden, og at være med til at udvikle, ikke at stoppe udviklingen, kan faktisk godt føre succeshistorier med sig. Hvad var dansk vindmølleindustri, hvis ikke venstrefløjen for år tilbage havde sagt alternativ energi, alternativ energi, alternativ energi og presset udviklingsmidler igennem? Så var vi gået glip af den industri, som er blevet en mægtig eksportvare. Afslutningsvis vil jeg godt lige komme med et par kommentarer, som dels er i forlængelse af vores finanslovudspil, dels også er en kommentar til økonomiministeren, som i dag i Børsen har været ude med trusler om en ny kartoffelkur, specielt hvis man laver en finanslovaftale, som sætter for meget skub i økonomien.
Her vil jeg gerne sige: SF ønsker en ærlig finanslov, en ærlig finanslov, som ikke efterlader en kæmperegning til efter valget.
Det er en politik, SF har stået for i årevis, både i
Vi ønsker, at den ansvarlige økonomiske politik fortsættes, også når vi gennemfører dette års finanslov.
SF's udspil hænger sammen, også i forhold til de økonomiske aktiviteter.
Ja, det gør vi, fordi det er rimeligt, alt andet vil da være urimeligt.
Ethvert dansk selskab betaler selskabsskat.
Ville det ikke være rimeligt, at også de multinationale kommer til at bidrage?
Men vi ønsker ikke bare at skubbe pengene ud til forbrug; de skal bruges til at afvikle gælden, de skal bruges til at investere i Danmarks fremtid.
Så på den måde vil jeg gerne give regeringen det tilsagn - og i øvrigt også være lidt skuffet over, at økonomiministeren ikke har læst vores forslag til finanslov, inden hun udtalte sig: Vi ønsker, at vi får lavet en finanslov, der hænger sammen, der økonomisk er ansvarlig, men det er der råd til, og der er mulighed for, at vi kan give velfærd en stemme.