Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-01:
Transportsektoren er en sektor, som kan risikere at blive en møllesten om vores hals i løbet af nogle år, og det kan den af to årsager.
For det første er den næsten udelukkende baseret på fossile brændstoffer, altså det vi i dagligt sprog kalder benzin og diesel, dvs. olieprodukter.
For det andet kan vi se i øjnene, at vi i løbet af et par årtier løber tør for den billige olie, og at vores transportsektor derfor bliver afhængig af den dyre olie.
Begge de to ting betyder, at det haster med at få tegnet et billede af og lagt en plan for, hvordan vi vil udskifte olie som hoveddrivmiddel i vores transportsektor med brint i form af brændselsceller - ikke brint for enhver pris, men brint baseret på vedvarende energiproduktion.
Der forskes og udvikles meget i brint i USA og i nogle af de store europæiske lande.
For USA's vedkommende er det typisk, at man baserer sin brintproduktion på fossile brændsler, men vi har med vores veludviklede VE-sektor herhjemme en særlig mulighed for at komme til at stå meget stærkt i udviklingen af brint baseret på vedvarende energi
, så vi får en virkelig bæredygtig udvikling inden for transportsektoren.
Det må være vores hovedsigte at få gennemført denne omlægning.
Nej, det gør det ikke.
Men efter vores mening er det vigtigt, at når vi taler om andre biobrændstoffer, skal produktionen af restprodukter prioriteres meget højt, dvs. brændstoffer, der er produceret på affald, spildevand og andre restprodukter. Vi har et kæmpepotentiale på restproduktområdet.
Vi producerer herhjemme ca. 7 mio. t halm om året, men en meget stor del af halmen går i virkeligheden til spilde.
Vi har meget store affaldsmængder inden for andre områder.
Det gælder inden for landbruget, det gælder inden for industrien, det gælder i husholdningerne, og det gælder restprodukter som pap og papir, som vi ellers ikke tænker på i energimæssig sammenhæng - i hvert fald plejer vi ikke at tænke på det som noget, der kan produceres biobrændstoffer af.
Men bl.a. DTU og Risø har fundet frem til, at man faktisk kan bruge
den celluloseholdige del af materialerne til at fremstille biobrændstoffer af, og det må siges at være noget af et gennembrud, som betyder, at vi har en mulighed for at bruge vores restprodukter til produktion af biobrændstoffer
Hvorfor nu det?
Jo, fordi det ville være trist, hvis vi kom ind i et forløb, hvor vi især producerede biobrændstoffer på 1-årige afgrøder, hvad enten det er raps eller f.eks. vinterhvede.
Det ville give nogle store miljømæssige problemer, som man kan undgå, hvis man går den anden vej, og derfor finder vi det vigtigt, at man går denne vej.
Det må naturligvis også suppleres med, at vi lægger et stort pres på bilindustrien for at få energieffektiviteten op.
Der blev for nogle år siden lavet en frivillig aftale mellem EU og bilindustrien om, at man skulle ned på i gennemsnit 17 l pr. kørt km inden 2008, tror jeg det var.
Det er ikke noget særlig ambitiøst mål, og der er brug for at få genforhandlet den aftale eller at få lavet en klar udmelding om, at EU simpelt hen ikke vil acceptere en så lav energieffektivitet i biler, som vi rent faktisk accepterer i dag.
Når vi ser på bilens historie, kan vi konstatere, at der er sket mange ting med karosseriet, og der er godt nok sket mange ting med sikkerhedsudstyr osv., men der er i virkeligheden sket utrolig lidt på energieffektivitetsområdet.
Bilerne er blevet mere energieffektive, end de var i 1930'erne, men i virkeligheden er der sket fantastisk lidt.
Der har på intet tidspunkt været tale om et egentligt teknologisk gennembrud, og hvorfor ikke det?
Jo, fordi benzinen har været billig i hele perioden, og når en vare er så billig, sker der ikke noget særligt, fordi der ikke er noget pres på teknologiudviklingen. Ministeren sagde, at der sker noget, når der kommer et teknologisk gennembrud.
Jeg vil godt sige til ministeren, at sagen jo er, at man kan være med til at presse et teknologisk gennembrud frem.
Det kan man gøre ved at sætte nogle klare politiske målsætninger op for det, man vil, og dem kan man understøtte med forskellige virkemidler.
Man kan understøtte dem med sin afgiftspolitik, man kan understøtte dem med sin påbudspolitik, man kan understøtte dem med sin forskningspolitik og sin udviklingspolitik, og man kan også understøtte dem med at lave aftaler.
for vores klimamålsætninger, og at transporten vil komme til at fremstå tydeligere og tydeligere som en vigtig faktor.
Det, vi gør, og det, vi har gjort hidtil, er, at vi har lavet energieffektiviseringer i vores kraft-varme-sektor, altså varmeproduktionen og elproduktionen, og imens er forbruget af fossile brændsler i transportsektoren simpelt hen vokset, og det har alle forholdt sig til som noget, man simpelt hen ikke ønskede at se, for hvad skulle man dog stille op?
Men det kan man bare ikke blive ved med, medmindre man ønsker at skubbe et voksende bjerg af problemer foran sig. På den baggrund vil jeg derfor på vegne af S, SF, RV og KD fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at droppe sin 0 pct.-udmelding til EU om biobrændstoffer og til at fremlægge en strategi for nedbringelse af transportsektorens afhængighed af olie til fordel for brint og andre bæredygtige drivmidler.
Strategien fremlægges i Folketingssamlingen 2004-05 og baseres på følgende: - en plan for, hvordan brint produceret på vedvarende energi gradvis kan indfases som brændstof til biler, - en plan for, hvordan der på det kortere sigt kan suppleres med biobrændstoffer, der især produceres på basis af affald, restprodukter og spildevand fra industri, landbrug og husholdninger og flerårige afgrøder, - en beskrivelse af, hvorledes strategien understøtter Danmarks og EU's miljø- og naturmålsætninger og Vandrammedirektivet, - styrket F & U indsats for at nyttiggøre energiindholdet i affald, restprodukter og spildevand og for at udvikle brint- og brændselscelleteknologi, - hvordan planen kan understøttes af afgiftsomlægninger, der er provenuneutrale.
I strategien redegøres der endvidere for, hvilke initiativer regeringen har taget siden 2004 for at få EU til at stille krav om øget energieffektivitet i biler.«