Bjarne Laustsen (S), 2004-12-16:
Ved andenbehandlingen af dette lovforslag blev vi mødt med larmende tavshed fra folk, der ellers påberåber sig en meget stor social ansvarlighed og vil tage vare på nogle af de dårligst stillede i vores samfund.
Hvor er alle bemærkningerne om de folk, der har været ramt af arbejdsulykker, trafikuheld osv., men har en rest tilbage, som de gerne vil bruge på det danske arbejdsmarked?
Det er vores fleksjobbere.
Men har de lige vilkår med alle mulige andre, der er på arbejdsmarkedet?
Nej, det har de ikke.
Hvorfor har de ikke det?
Det er bl.a., fordi V og K ikke vil give dem den ret, at de kan være medlemmer af en a-kasse.
Det, vi diskuterer her i dag, er, hvorfor de ikke har lige vilkår i forhold til efterlønsmodtagerne.
Det kunne da være rart at høre, hvorfor Venstre og De Konservative ikke vil støtte et forslag, som vi gerne vil have med og have forligskredsen til at sige ja til.
Det kunne da også være interessant at høre af Dansk Folkeparti, der ellers lige for kort tid siden har været ude at sige, at nu skulle der gøres noget for landets førtidspensionister, hvorfor der ikke skal gøres noget for den gruppe her.
Hvordan kan det være, at man slet ikke har nogen social ansvarlighed over for sådan en gruppe?
Vi hører også den larmende tavshed fra Dansk Folkepartis side i den her sag.
Det kan da ikke passe, at man her ved tredjebehandlingen ikke har nogen bemærkninger om et lovforslag og nogle vilkår, som er anderledes end dem, der gælder for alle andre.
Hvor er det så, vi har problemet?
Ja, vi har fået løst en række problemer, men for mig at se har vi to ting tilbage.
Den ene er måske en lille ting, derfor er det også uforståeligt, at regeringen ikke gør noget ved det, nemlig om fleksydelsespersoner kan få indefrosset ejendomsværdiskat i deres bolig.
Det kan efterlønnere.
Hvorfor kan fleksydelsespersoner ikke det?
Kan vi få et svar fra Dansk Folkeparti, fra Venstre, fra De Konservative og fra ministeren?
Hvorfor er det, at de ikke kan det?
Den anden er, at når de her fleksydelsespersoner ikke kan være medlem af en a-kasse, ja, så kan de heller ikke få et efterlønsbevis.
Når man får sit efterlønsbevis, så stopper indbetalingen til efterlønsordningen.
Men når det drejer sig om fleksydelsespersoner, ja, så skal de fortsætte med at betale i 5 år mere.
På den måde kommer de op på at betale i 30 år, hvorimod efterlønsmodtageren kun betaler i 25 år.
Det er en helt klar urimelighed, som vi må spørge regeringen om igen.
Hvorfor er det, at den her urimelighed skal være der?
Der kan sikkert stilles mange regnestykker op, men det er en faktuel kendsgerning, at de folk her jo for manges vedkommende har været på det ordinære arbejdsmarked og er blevet ramt af en arbejdsulykke, nedslidning osv.
En kvinde på 55 år, der måske er KAD'er, har jo betalt både a-kasse og efterlønsbidrag.
Kan hun gøre for, at hun bliver udsat for en arbejdsulykke eller noget andet noget?
Det er da fint for samfundet, at hun kan klare de sidste 5 år på arbejdsmarkedet.
Men hun skal altså straffes, når hun bliver 60 år, fordi der gælder andre regler for hende, end der gør for ganske almindelige raske personer.
Det er helt uforståeligt, at regeringen ikke lytter til det her.
Derfor må vi jo igen spørge, hvornår regeringen tager sig sammen og viser sit sociale sindelag.
Den bryster sig af, at den har givet 5 mia. kr. ekstra til de dårligst stillede, men den pynter sig med lånte fjer, for det er satspuljemidler og alt muligt andet, den bringer i anvendelse her.
Vi har to ting tilbage i forhold til fleksydelsespersonerne.
Hvorfor kan man ikke give en forklaring på, hvorfor de ikke kan få samme vilkår som alle mulige andre?
Det er klart, at der ligger noget ideologi bag, at de ikke kan være medlemmer af en a-kasse.
Det har vi accepteret.
Derfor kan de kun få 91 pct., og derfor får de ikke 100 pct. som de andre, og de betales altså hele deres liv igennem med en lavere ydelse.
Når de så kommer frem til 60-års-dagen, så siger man, at de lige skal fortsætte de sidste 5 år også.
Hvorfor kan vi ikke få det på de her to punkter?
Hvorfor kunne vi ikke få den her debat ved andenbehandlingen?
Nu bliver vi nødt til at prøve igen her ved tredjebehandlingen, om der er nogen ordførere, der har nogen holdninger til de her to spørgsmål.
Det kunne være rigtig rart at få at vide her i dag ved tredjebehandlingen, inden vi skal stemme om det.
Jeg vil sige, at vi har fået en række forbedringer, både aftalt i forbindelse med det her lovforslag og også i satspuljen.
Det har kredsen været enig om, og de ting støtter vi selvfølgelig.
Men vi ville gerne have haft de to sidste ting med her, og derfor er spørgsmålet: Hvorfor kan vi ikke få det her i dag?