runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-03-18:
Jeg har stor forståelse for, at det er svært for ministeren
at forsvare denne nedskæring, men for referatets og historieskrivningens skyld vil jeg bare sige: Nedskæringerne på beboerrådgivningen og andre steder i det forebyggende arbejde sker altså ikke for at nedbringe ventelisterne, for regeringen har udtrykkeligt skrevet i bemærkningerne til forslaget, der skal nedbringe ventelisterne, at de penge tager man fra ulandsbistanden, så det er forebyggelse på verdensplan, man tager pengene fra.
Men når man skærer ned på det forebyggende arbejde her i landet, er det altså ikke ventelisterne, pengene går til, men til en gaveregn til erhvervslivet og andet.
Henriette Kjær (KF), 2002-03-18:
Til det sidste kan jeg svare: Nej, det vil vi ikke.
Men i og med at det er et af indsatsområderne i handlingsplanen »Stop volden«, er det klart, at det er noget, vi har fokus på.
Med hensyn til beboerrådgivning: Vi har jo diskuteret det mange gange, fordi Enhedslistens ordfører er så flink at nævne det, hver gang vi har debatter på det sociale område, og også når vi diskuterer retspolitik.
Men det er altså et led i en overordnet prioritering, hvor man nogle gange må skære, hvor det måske gør ondt, fordi man gerne vil bruge pengene et andet sted, hvor man vældig, vældig gerne vil gøre det vældig, vældig godt, og her har vi altså valgt at få ventelisterne ned og gøre en indsats for de ældre.
Det er forklaringen.
Line Barfod (EL), 2002-03-18:
Det lød jo, som om der kunne findes en del ting, som socialministeren gerne vil kigge nærmere på og gøre noget ved, og det er vældig positivt.
Jeg vil gerne spørge socialministeren, nu da justitsministeren ikke svarede: Hvorfor skal der skæres på beboerrådgivningen?
Socialministeren talte også om, at Socialministeriet nu vil se på vold på arbejdspladserne inden for Socialministeriets område.
Betyder det, at Socialministeriet overtager den arbejdsopgave, der er blevet skåret væk, fordi Arbejdstilsynet ikke har ressourcer til det længere?
Vil Socialministeriet overtage Arbejdstilsynets opgaver på det område?
Anne Baastrup (SF), 2002-03-18:
Vores støtte til Kristeligt Folkepartis forslag er ikke en afvisning af de to handleplaner.
Det er blot en konstatering af, at de udtrykker den enighed, vi også kunne nå frem til inden valget, så i mine øjne er der ikke meget nyt i regeringens bagudskuende henvisning til, at det er der konsensus om.
Men det, vi hele tiden skal huske på, er regeringens samlede politik: Uddannelse: For første gang i de sidste 8 år er det ikke længere et mål, at alle unge skal have en uddannelse. Forebyggelse i særlig belastede boligområder: Der er blevet skåret på boligrådgivningen, og byfornyelsesbudgettet er nedsat.
Bedre hjælp til afsonere med henblik på at løse årsagerne til kriminalitet m.v.: Det er jo sådan, at regeringen med forslagene om længere straffe osv. uden overhovedet at tage højde for, hvor mange pladser der i dag er i Kriminalforsorgen, laver dårligere straffe.
Vi vil have bedre straffe, og vi vil godt have, at Straffelovrådet kommer med en samlet vurdering: Hvad er det, vi ikke skal straffe, så der bliver plads?
Men det problem løser regeringen ikke ved blot at fylde fængslerne op, for så får vi dårligere straffe.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-18:
Til diskussionen med fru Line Barfod skal det jo også lige nævnes, at regeringen regner med at bruge i størrelsesordenen ½ mia. kr. alene til længere straffe.
Det synes jeg lige skal med i ressourcediskussionen.
Der er jo mange mennesker, der rent faktisk bliver narkomaner i fængslerne eller holdes fast i et narkomisbrug, og med hensyn til alkoholbehandling er det mit indtryk, at der er nogle store problemer. Så er der det spørgsmål, som jeg stillede før.
Der er altså et problem med, hvilken kommune der er den indsattes opholdskommune, når den indsatte forlader den kommune, vedkommende har boet i, mens vedkommende har været i fængsel.
Albertslund Kommune har en lang række mennesker tilknyttet, som i virkeligheden kommer fra en helt anden kommune.
Den kommune, de kommer fra, er ikke indstillet på at tage imod dem, bl.a. fordi de ikke har en bolig, og så er det, de lander der, hvor de kriminelle kammerater plejer at komme, og så er man tilbage i den samme skure.
Vil Det Konservative Folkeparti være indstillet på meget nøje at få fastsat nogle regler for, hvilken kommune der er ansvarlig handlekommune?
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-18:
Til fru Sandy Brinck, der nu for anden gang spørger om prioriteringen
Nogle steder er prioriteret op, og nogle er prioriteret ned.
Men når man ikke vil bruge flere penge, end man har, og det vil man ikke, og det skal man efter konservativ opfattelse heller ikke, så betyder det selvfølgelig, at der er enkelte områder, der får lidt mindre.
Sådan et livet.
Til gengæld må de så være mere kreative.
Så stiller fru Anne Baastrup mig to spørgsmål.
Til det første spørgsmål, som fru Anne Baastrup sikkert selv kan huske, er svaret nej.
Til det andet spørgsmål om vold på arbejdspladsen: Det er da let at svare på.
Nu har jeg prøvet på at lade være med at gøre det tre gange, for jeg ville ikke afsløre, at fru Anne Baastrup ikke har læst regeringens handlingsplan, men på side 10 står der jo klart og tydeligt i »Stop volden« af den 8. marts 2002 - det er altså en god uges tid siden - at det indgår, at man vil sætte markant ind over for følgende problemstillinger, og den sidste af de otte pinde hedder »Vold på arbejdspladsen«.
Tydeligere kan jeg ikke svare.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-18:
Det var mere for at få en forklaring på indholdet af det forslag til vedtagelse, som jeg lige har hørt.
Skal det forstås således, at regeringspartierne ikke ønsker at prioritere indsatsen mod vold på arbejdspladsen?
Og skal det forstås således, at regeringen ikke mener, at Det Kriminalpræventive Råd i årsberetningen bl.a. har satset meget voldsomt på at få belyst de problemer, der er forbundet med at bo i boligbyggeri, hvor der er en lang række enkeltelementer, som samlet set giver problemer for kriminaliteten? Jeg synes, det er meget bedrøveligt, at regeringen fuldstændig skrotter Det Kriminalpræventive Råds anbefaling og også skrotter det stigende problem, vi har, med vold på arbejdspladserne, når det drejer sig om mennesker, der behandler mennesker.
Sandy Brinck (S), 2002-03-18:
Tak, formand.
Jeg skal sådan set bare konstatere, at jeg ikke får noget svar på det, jeg spørger om.
Det Konservative Folkeparti siger, at man vil prioritere.
Når vi så beder om at få en begrundelse for den prioritering, der er lavet, kan vi ikke få nogen.
Det er da ikke nogen klar prioritering.
Det er i hvert fald en ubegrundet prioritering her i Folketingssalen.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-18:
Det vil Det Konservative Folkeparti ikke.
Vi smyger os ikke uden om noget ansvar.
Vi tager ansvar for det, samtlige seks konservative ministre laver, vi tager ansvar for samtlige de 12 Venstreministre, vi tager ansvar for det, regeringen laver, både det gode og det, der er mindre sjovt.
Sådan er det jo indimellem i politik: man må prioritere.
Det gælder også - og så er vi ovre i svaret til fru
Anne Baastrup - spørgsmålet om, hvorvidt kommunerne har råd til at lave de her forskellige forebyggende ting: Ja - og nu taler jeg som tidligere medlem af Næstved Byråd og viceborgmester gennem mange år - selvfølgelig har kommunerne råd.
Men enhver kommune, rig som fattig - og de er alle sammen fattige, siger de - har brug for at prioritere.
Det er der brug for, og så må man prioritere inden for det beløb, der er, hvis man ikke, som nogle partier vil, år efter år efter år og årti efter årti vil sætte skatten op hvert år.
Det vil denne regering ikke, og det er der heldigvis mange kommuner der heller ikke vil - og så må man prioritere.
Til fru Anne Baastrup
: Undskyld tre gange, for det er rigtigt, spørgsmålet er stillet to eller tre gange.
Jeg glemte det, fordi der var så meget.
Det var spørgsmålet om, hvilken kommune der er ansvarlig, når en kriminel bliver løsladt efter at have afsonet sin straf.
Jeg ved det ikke.
Jeg troede, det var den kommune, han kom fra.
Jeg ved det ikke, men jeg vil da meget gerne være med til at få det afklaret.
Det kan da ikke være så svært.
Fru Anne Baastrup er formand for Retsudvalget, og jeg er medlem.
Vi kan jo i fællesskab stille et spørgsmål til justitsministeren, og så er jeg sikker på, at vi får et hurtigt svar.
Hvis vi så ikke synes, at svaret er det helt rigtige, kan vi jo drøfte sagen videre.
Men jeg ved det simpelt hen ikke.
Så vil jeg slutte med på vegne af Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti at fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at regeringen lægger afgørende vægt
på en fortsat og styrket indsats mod personfarlig kriminalitet.
Regeringen har i den forbindelse bl.a. fremlagt to handlingsplaner: Regeringens handlingsplan mod volds- og ungdomskriminalitet »Stop volden« og »Regeringens handlinglingsplan til bekæmpelse af vold mod kvinder«.
Folketinget kan tilslutte sig de initiativer, som er omtalt i de to handlingsplaner, og vil nu afvente, at de to handlingsplaner bliver udmøntet i en række tiltag.«
Sandy Brinck (S), 2002-03-18:
Det er jo pudsigt at opleve, når man samtidig oplever, at regeringen vil bestemme, hvorvidt kommunerne skal udlicitere og jo i øvrigt - med anknytning til fru Anne Baastrups spørgsmål - er meget strikse med hensyn til, hvad kommunerne i øvrigt må med deres økonomi.
Jeg kan forstå, at det er en meget målrettet og meget klar prioritering, denne regering står for, og derfor skal jeg bare spørge den konservative ordfører, om jeg så ikke kan få en begrundelse for, hvorfor lige nøjagtig Det Kriminalpræventive Råd står på listen over råd og nævn, som skal beskæres.
Kan vi få en politisk begrundelse og eventuelt også få løftet sløret for, hvor meget der skal skæres?
Og hvorfor skal det gå ud over beboerrådgiverne i denne her klare prioritering, når man kan se, at de faktisk har en ganske god kriminalpræventiv effekt og skaber meget tryghed derude? Jeg synes ærlig talt, at hr. Helge Adam Møllers henvisning til det decentrale styre mest af alt lød, som om De Konservative ville smøge sig uden om sit ansvar.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-18:
Hr. Helge Adam Møller har endnu ikke besvaret mit spørgsmål
om det kommunale problem, nemlig: Hvilken kommune er ansvarlig for den pågældende?
Og jeg har spurgt to gange.
Jeg sagde intet
om, at vi ikke ønskede den her udvikling, som regeringen nu lægger op til.
Det var udelukkende isoleret set en ressourcediskussion om ½ mia. kr. til en i vores øjne på nuværende tidspunkt dårligere straf, fordi man ikke samtidig går ind og siger: Hvis vi skal have folk ud og de ikke skal fortsætte deres kriminelle løbebane, skal vi have bedre straffe.
Det betyder, at man skal ind i den der svære diskussion, som Straffelovrådet nu sidder med, nemlig: Hvad skal vi så ikke straffe for?
Den diskussion har regeringen ikke taget.
Det var ikke en diskussion om, at man ikke skulle bruge ½ mia. kr. ekstra på det her område.
Det var i forhold
til den meget ubehagelige behandling, som fru Line Barfod fik, nemlig at hr. Helge Adam Møller bare snakkede om, at man fra regeringens side ville lempe skatterne.
Jamen det er slet ikke det, det handler om.
Regeringen agter at bruge ½ mia. kr., hvor vi så siger: Er det den rigtige måde at gøre det på?
Og så til sidst: Vil regeringen, når det nu er sådan, at regeringen rent faktisk ønsker at støtte forebyggelse, sikre, at kommunerne har råd til at lave den her forebyggelse, har råd til at sikre ordentlige boligsociale områder, således at det rent faktisk bliver prioriteret nu, hvor vi skal have økonomiforhandlingerne? For det er vigtigt.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-18:
Det drejer sig om et enkelt element af det, som har været diskuteret før, nemlig overfaldsalarmerne, hvor det næsten kunne lyde, som om alle de gode ting, der er i de planer, der er fremlagt, er noget, som den nuværende regering har fundet på helt alene.
I lighed med det, fru Sandy Brinck sagde før, er der jo en del af tingene, som har været på tegnebrættet eller endda har fungeret i et stykke tid.
For overfaldsalarmernes vedkommende kan jeg huske, at vi, som hr. Helge Adam Møller ganske rigtigt sagde, har stemt imod tidligere, hvor det drejede sig om en helt generelt tilbud om, at alle kunne få en overfaldsalarm, blot de følte sig truede. Det, der nu ligger i forbindelse med regeringens plan vedrørende vold i hjemmet, går jo på, at kvinder, der har været udsat for vold fra en tidligere samlever eller ægtefælle, og som er truet med på ny at blive udsat for vold, begået af den samme person, skal tilbydes en sådan alarm.
Alene det at føle sig truet er altså ikke nok til at få en overfaldsalarm, vil jeg gerne sige til hr. Helge Adam Møller.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-18:
Til fru Line Barfod: Det gør denne regering heller ikke.
Den skærer ned på nogle områder, og den lader status quo være på andre områder.
På enkelte områder, bl.a. en del under Socialministeriet, sætter man ekstra bevillinger af til særligt udstødt grupper osv., men det tror jeg faktisk godt fru Line Barfod ved, og ellers er jeg sikker på, at socialministeren kan underholde om det uden for Folketingssalen i meget lang tid.
Til fru Sandy Brinck om boligområder: Det er da helt klart, at der er nogle boliger og nogle boligområder - nu taler vi ikke om parcelhuse - der er, skal vi sige bedre at bo i, og som i mindre omfang opfordrer til kriminalitet eller lignende.
Men nu har vi jo altså kommunalt selvstyre i Danmark, og det er jo den enkelte kommune, der beslutter, hvordan og hvorledes socialt boligbyggeri skal være, og Det Konservative Folkeparti er et af de partier, der lægger utrolig stor vægt på det kommunale selvstyre.
Der skal være noget ansvar og mulighed for at vælge forskellige løsninger i Nakskov - det er for øvrigt en SF-kommune - i Holstebro, som er en socialdemokratisk kommune, og i Sydfalster Kommune, som er konservativ.
Der findes vist også et par Venstrekommuner rundtomkring, hvis jeg husker ret.
Lad os dog lade det sociale selvstyre og dem, der bor derude, dem, der er ansvarlige, de politikere, folk har valgt, tage stilling til det.
Endelig til fru Anne Baastrup: Regeringen bruger mange penge, siger fru Anne Baastrup, til længere straffe.
Og det er søreme rigtigt.
Tak, regering.
Det var der nemlig behov for.
Det er jo fuldstændigt grotesk, at man for meget grov vold eller for voldtægt har kunnet slippe med nogle få måneders fængsel. Så det er vi taknemmelige for, det er det store flertal af befolkningen taknemmelige for, og det er voldsofrene taknemmelige for. Det kan godt ske, fru Anne
Baastrup har en anden holdning, men den står hun ret ene med i det danske samfund.
Morten Homann (SF), 2002-03-18:
Jeg er da glad for, at skatteministeren og SF er enige om, at det drejer sig om at sørge for at få skabt en iværksætterkultur i Danmark, men jeg vil godt have lov til at spørge: Mener skatteministeren virkelig, at de ting, som ligger i disse lovforslag, vil kunne skabe en iværksætterkultur i Danmark, som kan sørge for, at der er lige så mange danskere, der vælger at starte egen virksomhed, som der åbenbart er franskmænd eller tyskere?
Er forslaget om at ændre aldersgrænsen og forslaget om at hæve procentsatsen på lønnen virkelig det, som skatteministeren mener vil gøre forskellen med hensyn til at skabe en iværksætterkultur?
Jeg synes faktisk, den konservative ordfører havde en langt mere nuanceret tilgang til spørgsmålet ved at sige, at det drejer sig i virkeligheden om hele vores måde at tænke på i forhold til uddannelsessystemet og den kultur, der er i samfundet, snarere end det er et spørgsmål om at lave en præmieret opsparingsordning, som man nu udvider på denne måde.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-03-18:
Også i denne sag er jeg i stand til at kunne takke et klart flertal i Folketinget for en positiv modtagelse.
Jeg vil sige, at det er et tema med variationer.
Der er sket en lille ændring i holdningerne i forhold til den debat, vi havde for et øjeblik siden, men jeg har i hvert fald grund til at sige tak, ikke bare til Socialdemokratiet, regeringspartierne og Dansk Folkeparti, men også for de positive udmeldinger, der i øvrigt er kommet.
Jeg forstod på Kristeligt Folkeparti, at man måske var en lille smule bekymret for det med aldersgrænsen.
Hertil vil jeg sige, at for os er det mere et spørgsmål om at fjerne aldersdiskrimineringen.
Situationen er jo den, at vi har for få, der starter for sig selv i det danske samfund.
Og om man starter virksomheden, når man er 40 år eller 50 år eller 60 år, er for mig fuldstændig ligegyldigt, bare man starter en virksomhed.
Det er det, vi har brug for.
Det er selvstændighedskulturen, der er ledetråden for mig.
Det er det ikke for SF.
At det ikke er det for Enhedslisten, ved vi alle.
Men SF har jo i dag udmærket sig ved at tale de små og mindre midt imod.
Deres interesser blev knægtet af SF i forrige forslag, hvor man talte om at hjælpe vedrørende sommerferiemomsfristen, hjælpe de mindre virksomheder ved at løfte momsgrænsen fra de 20.000 til de 50.000 kr.
Og nu er SF igen på banen og siger: Nej, vi vil ikke være med til at forbedre vilkårene for at starte
selvstændig virksomhed i Danmark.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at hvis man gør sig den ulejlighed at sammenligne vilkårene i Danmark med vilkårene i de lande, vi normalt sammenligner os med, er der en række undersøgelser, som klart viser, at interessen for at være selvstændig i Danmark er stor.
Men når det kommer til stykket, er der langt færre pr. 1.000 indbyggere, der starter for sig selv i Danmark, end tilfældet er i Frankrig, Tyskland og Storbritannien.
Prøv dog engang i SF at sætte jer ned og kigge på, hvorfor det egentlig kan være, at forskellen på selvstændighedskulturen er så stor i sammenlignelige lande.
Jeg må sige, at det undrer mig, men o.k., det er åbenbart en linje.
Jeg skal ikke gøre debatten unødig lang.
Der kunne måske være grund til flere bemærkninger, men jeg vil gerne endnu en gang sige tak for en positiv modtagelse.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-18:
I Kristeligt Folkeparti er vi meget motiverede for at skabe gode muligheder for, at folk kan etablere sig som selvstændige erhvervsdrivende.
Omvendt er vi ikke meget for at skabe muligheder for skattespekulation.
Og jeg synes, at tingene går lidt imod hinanden i det lovforslag her. I den gamle ordning havde man det med, at etableringen skulle være foretaget inden 10 år efter første indskud.
Det synes vi egentlig var for stramt.
Så vi har meget sympati for, at det bliver hævet.
Men op til 65 år?
Jeg må indrømme, at jeg begyndte at regne lidt på, om det var noget, jeg selv kunne bruge og udnytte, og det syntes jeg egentlig ikke var særlig sympatisk af mig.
Jeg skyndte mig at komme væk fra tanken igen, for det kan jo ikke have været hensigten med det.
Det er i hvert fald ikke min hensigt med det, at det skulle være muligheden.
Det vender jeg mig
altså imod.
Og den her med, at man skulle kunne indskyde 5 år efter at man er etableret, kan jeg heller ikke rigtig forstå.
Og det synes jeg at det nye forslag her forbedrer lidt på.
Så er der en anden overvejelse.
Efter det her - og sådan er det også efter den gamle ordning - kan det faktisk ikke lade sig gøre at etablere sig i selskabsform.
Men på den anden side er det altså ikke urealistisk at nystarte sig selv i aktieselskabsform.
Det mener jeg egentlig bør være en mulighed.
Hvordan man så kan indrette det, ved jeg ikke.
Som sagt har vi ingen helt klar stilling til det her.
Der er ting heri, vi synes er gode, fordi vi ser, at det fremmer de yngres mulighed for at spare op til etablering af egen virksomhed.
Det er helt fint.
Men det skal ikke forbedre vi ældres mulighed for skatteunddragelser og ommøblering på vores indkomster og overskud osv.
Det er negativt.
Så vi må prøve at finde en balance i det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-18:
Også det her lovforslag er en del af regeringens såkaldte konkurrenceevnepakke.
I lighed med de fleste andre elementer i denne her pakke er der tale om et forslag, der gør det nemmere at slippe for at betale skat.
Forslaget giver mulighed for uden videre at få udskudt beskatning af op til 40 pct. af nettoindtægten, indtil man er fyldt 65 år, og det giver selvfølgelig meget store muligheder for at spekulere i, hvornår man mener det er hensigtsmæssigt for den enkelte at blive beskattet.
Begrundelsen for forslaget er, at det skal styrke iværksætterånden og få flere til at etablere selvstændig virksomhed.
Ordningen udvides imidlertid sådan, at personer, som allerede har etableret selvstændig virksomhed, også får mulighed for at udskyde beskatning ved at indsætte penge på en sådan etableringskonto.
Sammenholdt med de muligheder, der allerede eksisterer for virksomheder for at overføre underskud fra det ene år til det andet, muligheder, som regeringen også har stillet forslag om at udvide, mener Enhedslisten, at det giver virksomhedsejere alt for gode muligheder for at flytte rundt på indtægter, overskud og underskud.
Forslaget er altså et led i at sætte skattetænkningen yderligere i system.
Set i den sammenhæng stiller vi os meget tvivlende over for påstanden om, at nedsættelsen af tillægsprocenten bare vil få den konsekvens, at opsparede midler vil blive beskattet på samme måde, som hvis midlerne var blevet opsparet uden brug af ordningen.
Og det vil vi bore lidt i under udvalgsarbejdet.
Vi er enige med ministeren i, at de skatteprovenumææsge konsekvenser af det her forslag er meget, meget vanskelige at forudse.
Vi frygter, at der med det her forslag åbnes en ny ladeport for skattefiduser, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-03-18:
Da hr. Anders Samuelsen ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne gøre nogle bemærkninger til forslaget.
Det kan der altid argumenteres for.
Alligevel kan Det Radikale Venstre ikke støtte lovforslaget.
Det er der to gode grunde til.
Først og fremmest, at vi ønsker et enklere skattesystem frem for udbygning af særordninger, og dernæst, at vi i skattepolitikken prioriterer lavere skat på arbejde.
Vi prioriterer altså vores indsatser, og vi finder, at skatten på arbejde har nået smertegrænsen, og at man skal bruge kræfterne dér.
Indenlandske og udenlandske økonomiske analyser peger entydigt i retning af, at de mest presserende problemer er mangel på arbejdskraft og for høj beskatning af arbejde.
Udvidelsen af etableringskontoordningen er ikke særlig omkostningstung, men den er et skridt i den forkerte retning, og vi kan derfor ikke støtte denne udvidelse af etableringskontoordningen.
Jeg er helt enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i, at det, der tæller til syvende og sidst, er resultater.
Jeg tør godt forudse, at den ændring, der her sker, som er så lovprist af nogle, ikke vil udvise særlige resultater, når vi ser på resultatet om 5 år.
Morten Homann (SF), 2002-03-18:
I SF går vi ind for at støtte folk, som er i gang med at starte en virksomhed op.
Det hørte jeg også Venstres ordfører sige i sit indlæg før.
Derfor undrer det mig lidt, at man fremsætter netop det her forslag, for i virkelighedens verden er det her forslag ikke den store hjælp for egentlige iværksættere.
Nej, det her drejer sig i virkeligheden om, at man giver en opsparingsordning med skattefordele.
Er det dét, man bruge pengene på?
Jeg tvivler på, at det her vil føre til, at der er ret mange nye virksomheder, der bliver startet.
Det er fair nok.
Jeg er ikke enig i det. Men jeg synes, det mest ærlige ville være at sige, at det er det, det her forslag først og fremmest går ud på. Jeg noterede mig også, at det var den analyse, Socialdemokratiets ordfører havde af forslaget, og undrer mig så lidt på den baggrund over, at Socialdemokratiet alligevel ønsker at støtte forslaget.
Men det kan måske bygge på, at man ønsker at støtte de her skattepræmierede opsparingsordninger.
Det må Socialdemokratiets ordfører svare på ved lejlighed.
På den baggrund kan SF ikke støtte forslaget.