runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2005-03-17:
Jeg havde lidt en fornemmelse af, at fru Gitte Lillelund Bech ville stille netop det spørgsmål.
Nu er sagen den, at vi jo har lagt op til, at opgaven skulle ligge i regionen.
Det er sådan set fru Gitte Lillelund Bech og hendes parti og regeringen, der har lagt op til, at det skulle være anderledes, så jeg synes, at det er deres hovedpine at prøve at finde en løsning på, hvordan man så skal give den garanti.
Jeg tror, der vil være et problem i forhold til det kommunale selvstyre med at give en sådan forpligtelse, så jeg er ikke så begejstret for den idé.
Men derfor stiller jeg så også spørgsmålet: Har regeringspartierne forslag til andre tiltag?
Det er jeg meget nysgerrig efter at høre, og der vil jeg slå ørene ud i udvalgsarbejdet, for jeg håber, vi kan finde en løsning på det her.
Ligefrem at forpligte kommunerne kunne jeg godt forestille mig var noget besværligt og også kunne give nogle konflikter med kommunerne og fratage dem noget selvstyre, hvilket vi slet ikke har lyst til.
Men en eller anden garanti kunne det være rart at give til de her øboerne om, at der også fremover er færgefart.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Skal jeg forstå hr. Rasmus Prehns kommentarer og ordførertale sådan, at Socialdemokraterne faktisk ønsker at lægge en forpligtelse til at opretholde de her færgeruter i loven, når vi så samtidig ved, da der ikke er en forpligtelse i loven i dag, at hvis man indfører en forpligtelse, så kommer kommunerne og siger DUT til os, det er udvidet totalt balanceprincip, og så skal de sådan set have penge med ud?
Rasmus Prehn (S), 2005-03-17:
Sådan har jeg også forstået den pågældende lov.
Men der er jo det ved det, at der er flere mennesker involveret i form af, at amterne har haft mulighed for at varetage denne opgave, så der er altså flere skuldre til at bære denne opgave.
Nu bliver det lige pludselig flyttet over på enkelte kommuner, som så skal tage et større ansvar, og det er det, vi er bekymrede over.
Kan kommunen leve op til det her ansvar, og vil de prioritere det i samme omfang, som amterne har gjort før?
Et amt har også større interesse i at trække turister til osv., end en enkelt kommune har.
Jeg ved ikke, hvor mange af dem, der tager på ferie f.eks. på Læsø, der også benytter Frederikshavn i særlig stort omfang.
Det er der nok nogle, der gør, men jeg kunne godt forestille mig, at Nordjyllands Amt som helhed har en større interesse i en læsøfærge, end den enkelte kommune, i dette tilfælde Frederikshavn, har, og det er på den måde, jeg begrunder min bekymring.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Jeg vil sådan set bare bede hr. Rasmus Prehn om at bekræfte, at der i den gældende lov om færgefart ikke ligger nogen forpligtelser for hverken kommuner eller amtskommuner til at opretholde bestemte ruter.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Så vil jeg sige, at fru Line Barfod sådan set ikke har læst regeringsgrundlaget, for det, der står om historietimerne, er lige præcis ikke, at det skal være et bestemt antal timer på hvert klassetrin, på hver skole osv.
Den misforståelse vil jeg så lige rette hos fru Line Barfod.
Men jeg vil bare sige, at vi ønsker, at kommunerne kan prioritere, vi ønsker at give kommunerne denne her frihedsgrad, og vi stoler rent faktisk på, de nye større kommuner kan og vil tage imod denne her opgave, og vi mener også, at de kan magte den.
Så der er altså bare en forskel på, hvordan jeg tror på kommunalpolitikerne, og på, hvordan fru Line Barfod tror på kommunalpolitikerne, og vi tror tilsyneladende ikke lige meget på dem.
Jeg kan i hvert fald lytte mig til, at jeg tror mere på dem, end fru Line Barfod gør.
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Nu har jeg svært ved at forestille mig en kommunalbestyrelse, der mener, at man slet ikke skal have færgedrift, for hvis der ikke er nogen færgedrift, så er det lidt svært.
Men det, man kan forestille sig, er at skrue meget ned for færgedriften, så der næsten ikke er nogen afgange.
Det, der følger med fra statens side, hvis man laver lovforpligtelsen, er jo, at så skal man også sikre, at pengene er der.
Derfor kan jeg sådan set godt forstå, at Venstre ikke har lyst til at få det skrevet ind i loven, men jeg forstår ikke argumentet, nemlig at det er, fordi man gerne vil give kommunerne så store frihedsgrader som muligt, for på alle mulige andre områder vil man jo ikke give kommunerne frihedsgrader, der detailregulerer man jo i en grad, som vi aldrig har set før.
Man skriver f.eks. direkte oven i købet i regeringsgrundlaget, hvor mange historietimer osv. der skal være i hver eneste folkeskole, man går ind og bestemmer, at der skal være tvangsprivatisering på ældreområdet osv.
Så jeg forstår ikke, at man påstår, at man gerne vil give kommunerne frihed.
Det er da kun, hvis det er noget, der passer ind i Venstres kram, og ikke i forhold til de ting, kommunerne gerne vil have lov til selv at bestemme.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Vi har jo haft denne her diskussion en gang før under et af de tidligere lovforslag.
Sådan har vi det i dag, sådan vil vi også få i de nye store kommuner, og derfor ser jeg ingen grund til, at man skal indskrive, at det skal være en pligt at opretholde færgeruterne, for hvis den enkelte kommune, den enkelte kommunalbestyrelse vurderer, at de faktisk ikke har behov for denne her færge længere, eller at de ønsker at lave en anden løsning, og borgerne i øvrigt bakker det op – de har jo valgt deres kommunalbestyrelse – så vil jeg rent faktisk give kommunerne den her mulighed.
Jeg synes sådan set, at jeg giver kommunerne større frihedsgrader, end fru Line Barfod vil give dem ved, at der skal ligge en forpligtelse i loven.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Som bekendt støtter Det Radikale Venstre sammenlægningen af kommunerne, så hvis det stod til Det Radikale Venstre, endte vi altså med 105 vejmyndigheder i stedet for 100.
Så et langt stykke hen ad vejen er vi enige.
Der har man fra regeringens side truffet det politiske valg, for os at se helt ud af den blå luft, at man bare ikke vil have de amter under nogen omstændigheder, på trods af at der faktisk er nogle opgaver – og det er dér, vi har en grundlæggende politisk uenighed – som måske ligger bedre i amterne.
Derfor har jeg svært ved at se, hvilke fordele der knytter sig til at nedlægge amterne, for så vidt angår de amtslige veje.
Amterne leverer et glimrende arbejde for trafiksikkerhed.
Det har taget tid at sparke det i gang, det vil jeg også gerne sige åbent, men nu ved vi faktisk, at de leverer varen.
Den bekymring, jeg kunne have, er, at vi nu igen skal til at starte forfra med nye trafiksikkerhedsindsatser i kommunerne.
Det er derfor, vi altså som udgangspunkt ikke rigtig forstår ønsket, men det er altså, fordi man med vold og magt vil føre symbolpolitik og nedlægge amterne som selvstændige økonomiske enheder.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Først med hensyn til kvaliteten: Her må jeg igen slå fast, at det jo netop er den enkelte kommune eller den enkelte region, som beslutter sig for, hvor tit de vil køre på en rute, hvordan køreplanen skal se ud, hvordan de forestiller sig det, og så går jeg ud fra, at der er nogle arbejdsmiljøregler, der sikrer, at chaufførerne får de pauser, som de skal have, ellers er det jo en overtrædelse af loven.
Jeg mener ikke, at vi har de store problemer med de private trafikselskaber, der bl.a. kører her i hovedstadsområdet.
Jeg synes, at det ser ud til at fungere ganske udmærket.
Men igen: Det er en politisk beslutning, og jeg synes, at man i Enhedslisten må respektere, at det er op til de enkelte nye trafikselskaber og kommunerne, som jo melder ind og også selv betaler, hvordan de ønsker deres kollektive transport.
Så er der spørgsmålet om de handicappede.
Jeg vil da ikke afvise, at der kan foregå en omlægning, men det betyder jo ikke nødvendigvis, at det kan være en forværring af situationen for de handicappede.
Men det er da klart, at det er noget, der står højt på vores dagsorden, at der er en ordentlig betjening af netop den gruppe.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Det er ikke ligesom født i vores baghave, at man skal nedbryde de faglige enheder i amterne og med vold og magt dele dem ud på kommunerne.
Vi nærer ikke tro på, at man ved at splitte faglige miljøer op og gøre dem mindre får bedre faglighed.
Det tror vi sådan set ikke man gør; vi tror, at vi får det modsatte.
På den anden side kan det være svært at forudse konsekvenserne, da man jo samtidig har en sammenlægning af kommunerne, som vi i øvrigt støtter, der som bekendt reducerer antallet fra 276 til 100 kommuner.
Vores altoverskyggende bekymring i det her er trafiksikkerheden.
Hvordan det vil gå med den, afhænger meget af, hvordan økonomien bliver, dvs. hvordan man vælger at fordele pengene fra amterne til henholdsvis stat og kommuner.
Der vil jeg gerne tilkendegive, at hvis vi skal ind og være med i det her forslag og undlade at stemme imod det, skal vi være helt sikre på, at kommunerne ikke bliver snydt, og vi skal være helt sikre på, at vi kan holde et vågent øje med trafiksikkerheden, så vi sikrer, at den gunstige udvikling, som ulykkestallene er inde i i øjeblikket, fortsætter.
Når jeg nævner det, er det, fordi vi nu ved, at den største indsats på trafiksikkerhedsområdet, som mangler, faktisk lige præcis er på det, der i dag er de amtslige veje.
Det er der, vi har de største problemer i dag, det er der, der er brug for en ekstra indsats, og derfor kan det godt bekymre lidt, at vi nu lægger den i svagere faglige og økonomiske enheder.
Men hvis vi kan få sikkerhed for, at vi kan gå ind og kigge på det her på et senere tidspunkt, og sikkerhed for, at kommunerne ikke bliver forfordelt, vil vi da overveje at diskutere dette lovforslag også.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Men det, som jeg tror vil blive tilfældet, er selvfølgelig, at man mødes enten i kommuneforeningen, eller at man laver nogle specielle udvalg, hvor man mødes og taler om det her, herunder også kampagner, fordi det er billigst og mest slagkraftigt, at man går sammen om at lave dem.
Og igen: Derfor er jeg ikke nervøs for, om kapaciteten vil være til stede.
Med hensyn til sneplove og andet er det min klare opfattelse, at man i dag har aftale med nogle vognmænd.
Hvor amterne måske tidligere har haft ansvaret for det, så er det kommunerne, der laver sådan en stående aftale om, at når det bliver snevejr, rykker man ud.
Så det tror jeg igen heller ikke bliver noget problem.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Endnu en gang har vi et lovforslag, som er en konsekvens af den kommende kommunalreform, denne gang på vejområdet.
Hovedsigtet med lovforslaget er et ønske om decentralisering.
Med de nye, større kommuner får vi fremover ca. 100 vejmyndigheder frem for de 300 vejmyndigheder, vi har i dag.
Amternes landeveje, der i dag udgør 10.000 km, overflyttes for 80 pct.s vedkommende til de nye kommuner og for 20 pct.s vedkommende til staten.
Får vi dårligere veje på grund af det? kan man så spørge sig selv.
Det regner vi i Venstre bestemt ikke med, forhåbentlig tværtimod.
Et mindre antal vejmyndigheder gør det muligt at koncentrere ressourcerne, og vi forventer, at den faglige ekspertise i kommunernes vejafdelinger vil blive styrket.
Hertil kommer, at kommunerne jo allerede i dag er vejmyndighed, og med en overflytning af yderligere 8.000 km lokalt orienteret vej til kommunerne bliver det muligt i endnu højere grad at sikre sammenhæng i vejudbygningen og vedligeholdelsen af vejnettet til gavn for borgerne i den enkelte kommune.
Samtidig indebærer lovforslaget, at ca. 2.000 km vej overflyttes til staten som hovedlandeveje.
Det gøres for at skabe et sammenhængende, overordnet vejnet for trafikken mellem de større byer, transportknudepunkter og internationale trafikforbindelser – et vejnet med en høj og ensartet standard.
Statsvejnettet skal sikre effektive forbindelser til og fra de vigtigste trafikknudepunkter, herunder havne, lufthavne og grænseovergange, og herudover skal staten varetage ansvaret for veje af stor betydning set i relation til industri- og erhvervscentres logistik- og distributionssystemer.
Staten får også ansvaret for veje, der trafikalt og funktionelt hænger sammen med det internationale vejnet set i lyset af stigende international samhandel og behovet for effektiv afvikling af transittrafikken, og for veje, der understøtter et fleksibelt arbejdsmarked med øget pendling.
Det er principper, som vi i Venstre bakker op om, men samtidig mener vi, at staten ikke skal have ansvaret for parallelveje, der ligger tæt ved eksisterende statsveje.
Vi ved godt, at fordelingen af vejene rundtom i landet mellem de nye større kommuner og staten kan sætte sindene i kog ligesom så megen andet trafikpolitik.
Men nu er folketingspolitikere jo ikke argumentresistente, i hvert fald ikke i Venstre, så vi ser frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Men overordnet set
kan vi støtte lovforslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-17:
Er ministeren ikke opmærksom på, at det giver et skævt incitament til, hvordan man udvikler trafikken?
Man kan sige, at nogle steder vil kommunerne bare køre los, mens regionerne vil holde igen, fordi de skal betale en større udgift, så man får en skæv dynamik.
Vi prøver at lave noget, hvor vi kommer tættere på borgerne, fordi vi vil yde mere service, og det giver sig udtryk i, at vi laver disse trafikselskaber, som dækker hele landet.
Så jeg er ikke enig med hr. Hedeboe.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jeg tror, jeg har lyttet godt nok til ministerens svar, men jeg har ikke hørt et svar på det spørgsmål, jeg stillede om den forskel, der er mellem øst og vest ved fordelingen af udgifterne.
I øst fordeles administrationsudgifterne alene mellem regionerne, mens de i vest fordeles mellem begge parter.
Har ministeren et svar på det?
Intensiteten omkring København er enorm, og alene trafikken i Københavnsområdet udgør halvdelen af trafikken på hele Sjælland.
Det er derfor, der er den forskel.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Som bekendt stillede jeg fire ting op, som vi har særlig fokus på.
Jeg vil sige det sådan, at hvad angår diskussionen om to trafikselskaber på Sjælland, er jeg ret sikker i min sag, jeg mener, at det er en bedre idé, så der bliver jeg nok svær at overbevise om andet.
Jacob Jensen (V), 2005-03-17:
Jeg vil gerne kvittere for De Radikales indsats på det trafikpolitiske område; de var jo med i det sidste store forlig, og jeg håber da også, at de vil være med på det her område.
Derfor vil jeg også gerne spørge til hr. Martin Lidegaards indlæg, hvor hr. Martin Lidegaard siger, at et af de centrale områder, som man kunne forestille sig skulle laves om her, var, at vi skulle have to selskaber på Sjælland.
Kan hr. Martin Lidegaard så bekræfte, hvis det forslag går igennem, at hr. Martin Lidegaard så også kan stemme for det her forslag?
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Nej, jeg nævnte økonomien som et sidste tværgående element.
De fire punkter, jeg startede med, er også meget afgørende for os.
For sagen er jo, at de pendlere, som fru Henriette Kjær taler om, tager med toget, de fleste af dem – mig bekendt eksisterer der ikke pendlerbusser mellem Næstved og København – og det, der er vores pointe, er: Hvorfor ikke i og for sig gøre det modsatte af det, der er blevet lagt op til nu?
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Det synes jeg lyder interessant, for jeg håber da også, at hr. Martin Lidegaard kan se nogle perspektiver i, at vi har Sjælland som ét område, i og med at der i flere og flere af byerne, også sydpå, bor mange, der pendler til København, f.eks. Næstved.
Det perspektiv synes jeg er meget godt, og det er derfor, jeg synes, det er hensigtsmæssigt med ét trafikselskab.
Så for ligesom at komme det nærmere, vil jeg spørge, om det blot handler om økonomien.
Kan vi få det helt præcist at vide?
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Det synes jeg er en interessant tanke, altså at man forsøger at, om jeg så må sige, skrive sig ud af den usikkerhed, der råder, og sige, at der i hvert fald er nogle punkter, hvor vi er enige om at det ikke må forringe servicen på forskellige dele.
Det vil vi gerne diskutere nærmere.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Jeg synes da sådan set, det lød til, at vi var meget enige.
Jeg vil så spørge hr. Martin Lidegaard: Hvis man nu finder en fornuftig økonomisk fordeling, og jeg tror, hr. Martin Lidegaard brugte udtrykket, at der ikke bliver tørret noget af på nogen; hvis man nu garanterer det – jeg tror, det er metroen, hr. Martin Lidegaard er meget betænkelig i forhold til – og sikrer, at det er dem, der har gavn af den, der kommer til at betale den osv., er man så parat til at støtte det her forslag?
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Det vil næppe komme som en overraskelse, at jo flere punkter, Det Radikale Venstre får igennem, jo større er sandsynligheden for, at vi stemmer for forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Skal jeg forstå hr. Lidegaards svar således, at hr. Lidegaard meget, meget gerne vil forhandle, og selv om hr. Lidegaard måske ikke skulle kunne få sine fire punkter igennem plus økonomien, så kunne det tænkes, at hvis der var nogle få af punkterne, der kom igennem, så var Det Radikale Venstre villige til at stemme for lovforslaget?
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Økonomien indeholder jo flere elementer, og jeg vil have svært ved her helt præcis at sige, hvor vores smertegrænse ligger.
Men på andre områder, f.eks. miljøområdet, som jeg også har ansvaret for at forhandle, har man dog været i stand til i det mindste at prøve at beskrive fordelingen af årsværk på de forskellige niveauer, hvilke konsekvenser det nogenlunde vil have, når man sådan rokerer rundt.
Og det er da altid et stort fremskridt, at man kan komme så langt.
Det er også derfor, jeg lægger op til, at det måske er klogt også af regeringen selv at skille Københavnsområdet fra resten, så man får den justeringsmulighed senere.
Hvis det så går galt, skal man ikke, havde jeg nær sagt, til at vende hele bøtten også for Vestsjællands og Storstrøms Amter.
Jeg har svært ved at svare mere konkret på fru Lillelund Bechs spørgsmål.
Jeg vil ikke her, hvad skal man sige, presse mig så meget op i et hjørne, at jeg ikke har mulighed for at bokse videre inde i midten af ringen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Nu har jeg noteret mig, at hr. Martin Lidegaard også gennem spørgsmål til tidligere ordførere har interesseret sig voldsomt meget for økonomien.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Lidegaard: Skal jeg forstå det spørgsmål, som hr. Lidegaard tidligere stillede, sådan, at medmindre der ligger noget meget klart om økonomien, så er Det Radikale Venstre faktisk slet ikke interesseret i at gå ind og bidrage til eventuelt i sidste ende at stemme for det her lovforslag?
For jeg har jo kunnet høre, at det er økonomien, der optager hr. Lidegaard.
Så kan det godt være, at hr. Lidegaard i sin tale nu nævner fire forskellige punkter.
Det er også dem, der fremgår af den pressemeddelelse, hr. Lidegaard tidligere har sendt ud i dag.
Men jeg vil spørge helt konkret: Vægter Det Radikale Venstre økonomien så meget, at det er det, der gør, at uanset hvad man ellers kan forhandle sig frem til, så vil Det Radikale Venstre sige nej til at støtte det her lovforslag?
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Det her er en af de dele af kommunalreformen, som jeg har undret mig en del over, når jeg har set på, hvad det helt praktisk kommer til at betyde.
Når vi bor her i Københavnsområdet, er der en vej, som de fleste kender eller i hvert fald har hørt om, nemlig Roskildevej.
Hvis vi nu skal tage den som et helt praktisk eksempel, bliver den fordelt mellem en lang række kommuner, og jeg vil bare høre, hvad Venstres ordfører forestiller sig.
På Roskildevej er der ufattelig meget trafik ind mod byen om morgenen og ud igen om eftermiddagen, og hvordan skal det kunne fungere, når en række forskellige kommuner skal stå for snerydning, vejvedligeholdelse osv. på en af de veje, hvor der er allermest trafik?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Jamen Roskildevej er altså en parallelvej til motorvejen, som løber ved siden af, og som jeg også sagde i mit indlæg, mener vi i Venstre, at parallelveje, der ligger tæt ved eksisterende statsveje, ikke skal gøres til statsveje.
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Jeg tror næsten ikke, jeg hørte rigtigt.
Argumentet er altså, at det ikke har noget at gøre med, hvor stor trafikmængden er, og at det ikke har noget at gøre med, hvad der er bedst med hensyn til færdselssikkerhed og alt muligt andet, men alene at der er tale om en parallelvej.
Det synes jeg er et imponerende argument!
Så skal jeg spørge angående overgangsperioden.
Det er jo blevet sagt, at vi kan risikere, at kommunalpolitikere kan være enormt uansvarlige og bruge for mange penge, så derfor har man indsat nogle regler, der kan begrænse mulighederne.
Både de nye sammenlægningsudvalg, som der ikke bliver så mange af i hovedstadsområdet, og regeringen kan gribe ind, hvis kommunerne bruger for mange penge.
Men der er ikke nogen mulighed for at gribe ind, hvis kommunerne bruger for få penge, og hvad nu, hvis nogle af kommunerne ikke i tilstrækkeligt omfang sørger for at være forberedt på, at de skal overtage snerydningen på f.eks. Roskildevej fra den 1. januar?
Hvis de ikke indkøber det nødvendige materiel og gør det, der nu skal gøres, hvad forestiller man sig så?
Har man overhovedet overvejet, at det også skal sikres, at kommunerne er rustede til at overtage vejene den 1. januar, måske midt i et kraftigt snefald?
Selv om de udmærkede eksperter, der sidder i hvert amt, bliver fordelt ud, bliver der jo ikke nok til, at der bliver den samme faglige ekspertise i hver kommune, hvad angår kampagner.
Man kan også diskutere, om det er fornuftigt, at hver kommune skal lave sin egen kampagne i et område, og om ikke det var mere fornuftigt at have nogle samlede kampagner, som man har i amterne i dag.
Så det har jeg lidt svært ved at se fornuften i.
Men angående de her veje: Hvis man nu forestiller sig, at Glostrup Kommune f.eks finder ud af, at den har et stort borgerønske om, at den gerne vil have stillevej på Roskildevej, og den laver stillevej, og Hvidovre Kommune måske også laver stillevej på deres del af Roskildevej og sådan, så kunne det godt være, at politiet havde nogle overvejelser om, hvad det kommer til at betyde for færdselssikkerheden og trafikken, at en af hovedindfaldsvejene bliver splittet op på den måde.
Det synes jeg at man måske skal overveje at inddrage.
Jeg forstår altså stadig ikke, at man i regeringen har enorm mistillid til politikerne med hensyn til, at de måske vil være for gode ved borgerne, og her skal regeringen kunne gribe ind og sige: I må ikke bruge for mange penge på vejene, vi stopper jeres mulighed for at bruge så mange penge i overgangsfasen.
Men man har omvendt ikke sat noget redskab ind, så regeringen kan sikre sig, at der er de penge, der skal til ude i kommunerne, til at man f.eks. har de nødvendige sneplove osv., når man skal overtage vejene, så man er sikker på, at man kan udføre snerydningen, også hvis der ligger dyb sne den 1. januar 2007.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Jeg er da fuld af fortrøstning over, at mange af de medarbejdere, der sidder i amterne i dag og har taget sig af kampagner og information til trafikanterne, får job i de nye, større kommuner.
Det tyder alt på.
Derfor er jeg ikke nervøs for, at ekspertisen forsvinder.
Vi skal jo heller ikke glemme, at der i kommunerne i dag også er vejbestyrelser, og vi må regne med, at det også er et spørgsmål, der allerede optager dem i dag.
Politiet har, efter hvad jeg er blevet oplyst om, ikke været inde over det her spørgsmål.
Men hvis det er, kan man jo stille et spørgsmål til eller bede om en udtalelse fra dem.