runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2006-02-10:
Det er jo et synspunkt.
Vi har det stik modsatte synspunkt.
Vi har netop taget hensyn til det på den måde, vi har lavet den her kommunalreform på.
Specielt på det sociale område synes jeg, at vi virkelig har været rigtig gode til at lande der, hvor man fokuserer på indholdet, på kvaliteten, på beskrivelsen, i forhold til tilbudsportalen, som jo er en nyskabelse, som slet ikke findes i dag.
I dag sidder man faktisk i hver eneste kommune med bind for øjnene, hvorimod vi, når det her bliver gennemført, får tilbudsportalen, hvor der bliver gennemskuelighed, og hvor alle kan se, hvad der er.
Den anden del er det, vi behandler her i dag, nemlig det med, om man så ikke kan være enig om, at kommunerne, når vi prisfastsætter de her ting, handler i den samme valuta.
Det kan jeg ikke se der er nogen der kan have noget imod.
Jeg kan godt forstå, at der er nogle, der ønsker en anden diskussion, hvilket vi har haft, det er fair nok, den kunne man så rejse igen på et senere tidspunkt, men det, vi diskuterer i dag, er: Skal kommuner, skal det offentlige, skal private handle i den samme valuta, når man prisfastsætter?
Det skal vi sige ja eller nej til.
Det Konservative Folkeparti siger ja.
Line Barfod (EL), 2006-02-10:
Problemet er jo, hvis tingene ikke kan komme til at hænge sammen for kommunerne, og jeg forstår ikke, at hr. Tom Behnke kan sige, at vi sikrer større kvalitet.
I dag ligger de her institutioner i amterne.
Nu flytter man dem ud i kommuner, som er mindre enheder, på trods af at man sagde, at grunden til, at vi skulle have kommunalreformen, var, at vi skulle have større faglige miljøer.
Så er det rigtigt, at der kommer en tilbudsportal, men hvis man skal forstå alle de ting, der står om alle de mange forskellige sociale tilbud, skal man jo også have en faglig indsigt.
Derfor er det en væsentlig bekymring, at man her kun fokuserer på, hvordan vi får øget konkurrence, hvordan vi kigger på kroner og øre, og ikke gør noget for at sikre, at der bliver en ordentlig kvalitet.
Det er det, som er væsentligt at have med, også i diskussionen af forslaget om kroner og øre, altså at vi er mange, der har en stor bekymring over, om man fremover vil få en ordentlig kvalitet i omsorgen for nogle af de borgere, der har allermest behov for, at samfundet sikrer dem en ordentlig og tryg omsorg i mange år.
Tom Behnke (KF), 2006-02-10:
Det er mest, fordi jeg føler et behov for at præcisere over for den radikale ordfører, at det ikke var, fordi jeg prøvede på at ride på to heste, tværtimod.
Jeg er helt enig i – og det var også det, jeg gav udtryk for – at pris og kvalitet selvfølgelig hænger sammen, og at det, der er vigtigt, er, at man kan holde de ting op imod hinanden.
Men det, jeg var nødt til at præcisere over for mange af dem, som stillede spørgsmål til mig, var, at det lovforslag, vi behandler her i dag, nemlig L 142, handler om den økonomiske del, handler om prisfastsættelsen.
Det er derfor, vi er nødt til efter de spilleregler, vi har, at forholde os til det lovforslag, og det er så det, vi har gjort.
At Enhedslisten er imod kommunalreformen, det har jeg forstået.
Det er sådan set ligegyldigt, hvor mange gange Enhedslisten rejser det her og prøver på at tilkendegive det.
Jeg tror, vi har forstået, at Enhedslisten er imod kommunalreformen.
Punktum.
Men så kommer det næste: Hvad er det så, forskellen består i?
Ja, den består i, at vi fra konservativ side har den opfattelse, at vi med kommunalreformen vil sikre, at borgerne ikke er begrænset til at skulle vælge tilbud inden for det enkelte amt, men kan vælge ud over amtsgrænserne; at vi forener den viden og ekspertise, der ligger i hele landet og ikke kun inde i det enkelte amt.
Det er den mulighed, vi ønsker at give bor gerne, for at der bliver større bredde i de her ting, større faglig kvalitet og mere gennemskuelighed.
Det ønsker vi at gøre, så borgerne får flere muligheder.
Det har Enhedslisten valgt at stemme imod at borgerne får.
Det må være Enhedslistens eget anliggende, det kan vi ikke gøre noget ved.
Men lovforslaget i dag handler slet ikke om den diskussion.
Lovforslaget handler om: Hvordan prisfastsætter vi, således at man kan realisere kommunalreformen?
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-10:
Nu er det sådan, at djævlen ofte ligger i detaljen, og jeg er egentlig ikke i tvivl om, at uanset hvordan det her lovforslag ender med at være skruet sammen, så får det ret stor betydning for kvaliteten, altså hvordan man skal beregne de forskellige ting, hvordan man sikrer mangfoldighed af udbud.
Så jeg tror også, det handler om kvalitet.
Men jeg har da forståelse for, at hr. Tom Behnke ikke ønsker hele kommunalreformdiskussionen en gang til, for det klæder ikke regeringen så godt, men jeg vil bare sige helt sagtmodigt, at det her også handler om kvaliteten, det handler om mangfoldighed, det handler om, hvilke mekanismer, hvilke tandhjul, der sikrer det rigtige udbud for borgerne.
Det tror jeg nok jeg vil stå fast på.
Thomas Krog (SF), 2006-02-10:
Umiddelbart ligner min højre hånd jo min venstre hånd, og blev de sat til salg, og den højre hånd så kostede 100 kr., mens den venstre kostede 90 kr., så tør jeg næsten garantere for, at de herrer kommunale indkøbere vil købe den venstre og så spare de 10 pct., både selvfølgelig fordi kommunerne er utrolig hårdt presset økonomisk, og fordi det er svært at se forskel på varerne, mens prisforskellen jo er lysende klar.
Når det sociale område, når mennesker med funktionsnedsættelse osv. med kommunalreformen i endnu højere grad end tidligere er blevet gjort til en handelsvare, så vil jeg godt erkende, at jeg får ondt i hjertet.
Men selv om vi er imod kommunalreformen, deltager vi gerne konstruktivt i udmøntningen.
Skal man have et reelt frit valg, kræver det, at man kender både pris og kvalitet.
I det her lovforslag – det er vi mange der er enige om efterhånden – er der hundrede procent fokus på prisen og der tænkes ikke på kvaliteten.
Det synes vi i SF er en mangel.
Kvaliteten bør til enhver tid kendes.
Det bør være det centrale, når man vælger et socialt tilbud, giver borgeren en social ydelse.
Det er selvfølgelig fint, og SF støtter, at der er lagt op til, at opholdskommunen kan få dækket de faktiske udgifter.
I det hele taget støtter vi, at der bliver gennemskuelighed i tallene, men gennemskuelighed er altså påkrævet, både hvad angår omkostninger og pris, og hvad angår indhold og kvalitet.
Line Barfod (EL), 2006-02-10:
Enhedslisten er imod kommunalreformen, det har hr. Tom Behnke fuldstændig ret i.
Vi er imod den afvikling af velfærd, som regeringen og Dansk Folkeparti af ideologiske grunde har besluttet.
Vi ønsker tværtimod, at vi skal udvikle velfærdssamfundet og tage os bedre af vores børn, syge, ældre, folk, der har brug for omsorg, at vi skal sætte langt flere midler af til at sikre en god omsorg også ude i kommunerne.
Det her forslag øger i stedet konkurrencen.
Man mener, at det sociale område skal markedsgøres, og det er selve formålet, at der nu skal være en øget konkurrence om, hvem der skal tage sig af dem, der virkelig har brug for hjælp.
Det er jo ikke et spørgsmål om frit valg for borgerne, som bl.a. den konservative ordfører og ordføreren for Dansk Folkeparti var inde på, for det er jo ikke borgerne, der sidder og beslutter, hvilken institution, hvilket socialt tilbud de nu skal anbringes i.
Nej, det er kommunerne, der sidder og kigger på, hvor mange penge de har i kommunekassen, og hvad der så er af forskellige tilbud, og det, der selvfølgelig først springer i øjnene, er, hvad de forskellige tilbud koster.
Det er det, det her forslag handler om, og det er også det, der er meningen.
Nøjagtig ligesom når man står henne i discountbutikken og skal se, hvad de forskellige typer af ost eller mælk koster, eller hvad der nu ellers er, så er det det, man først og fremmest skal fokusere på.
Så kan det være, hvis man har lidt penge, at man så også kigger på, om det er økologisk eller ikke er økologisk, om det er af god kvalitet eller dårlig kvalitet, men det kan jo være lidt sværere at se på.
Og vi ønsker altså ikke, at det skal være prisen og markedsstyringen, der er det afgørende på det her område.
Dertil kommer så det, som KL bl.a. gør opmærksom på i deres høringssvar, at der bliver store forskelle mellem kommunerne, fordi der er meget stor forskel på, hvor mange borgere man har i de enkelte kommuner, som har behov for at komme i et socialt tilbud, ligesom der er meget stor forskel på, hvor tilbuddene rent geografisk ligger henne i dag.
Eller hvis det er en kommune, der har et socialt tilbud, så vælger de, fordi de ikke helt kan få fyldt pladserne op, at tage nogle ind, der ikke helt passer til det, de ellers kan tilbyde, fordi kommunekassen er tom i et land, som ellers er et af verdens rigeste.
Det ønsker vi altså ikke at være med til, og derfor er vi imod det her forslag.
Tom Behnke (KF), 2006-02-10:
Jeg er bare nødt til at tage ordet igen, for nu bliver der igen fiflet med kendsgerningerne.
Det er jo ikke, fordi vi ikke har lyst til at tage den her diskussion, vi tager den meget gerne.
Vi synes, kommunalreformen er genial, og det vil vise sig om føje år, at det her simpelt hen er det bedste, man nogen sinde har gjort i Danmark.
Det er helt sikkert, det er vi helt overbevist om.
Vi påtager os gerne den fulde ære og ansvar for den her kommunalreform.
Det behøver den radikale ordfører slet ikke at være i tvivl om.
Men jeg forholder mig til, hvad det er, der er muligt at diskutere.
Så må vi rejse et andet punkt på dagsordenen.
Så lad os tage kommunalreformen en gang til.
Det gør jeg gerne.
Vi synes simpelt hen, det er et mesterværk, vi har lavet.
Så lad os tage den igen, men vi kan bare ikke gøre det under L 142.
Det må vi ikke.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-10:
Jeg glæder mig over, at den konservative ordfører har en god dag med god vilje og vil bare henholde mig til, at formanden i hvert fald ikke har stoppet mig endnu i bestræbelserne på at diskutere kvalitet.
Thomas Krog (SF), 2006-02-21:
Der bliver i dag bygget massevis af handicaptoiletter, som ikke er tilgængelige for de handicappede, bl.a. fordi der ikke er to opklappelige støtter ved siden af, og fordi vaskekummen ikke er anbragt sådan, at man har mulighed for at vaske sig, når man sidder på toilettet.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det er et beskedent forslag, vi sidder med her – endda et meget beskedent forslag.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er massevis af andre områder, men til gengæld er mange af områderne jo også kortlagt, og derfor er der et behov for, at der bliver gjort noget her.
Men kan ministeren ikke give mig ret i, at der mange, mange steder rundtomkring i samfundet er behov for bedre tilgængelighed?
Det er jeg faktisk meget, meget enig i.
Jeg vil også sige, at netop handicaptoiletter faktisk er noget af det, jeg har haft forhandlinger om med handicaporganisationerne, og når vi taler DS 3028, er det måske efterhånden et af de enkeltområder, hvor vi er nødt til at gøre noget.
Men hvis vi har set dagspressen de seneste par døgn, har vi også kunnet konstatere, at nogle har klaget over, at nogle handicapboliger er bygget på en sådan måde, at de er ikke særlig fleksible, og hvis vi så nøjes med at sige, at i dag er der nogle standarder i Danmark, som der skal bygges efter, hvor er så innovationen?
Hvordan bliver det så bedre?
Jeg er lige så træt som spørgeren af, at der er bygget handicaptoiletter, som ikke er funktionsdygtige.
Jeg synes, det er en skændsel, at vi har set eksempler på handicaptoiletter, der ikke er gode nok,
og det er et af de steder, hvor jeg overvejer at bruge DS 3028.
Men hvis vi gør det generelt, som der lægges op til i forslaget, ødelægger vi innovationen og dermed fleksibiliteten og udviklingen i dansk byggeri.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-21:
De formuleringer, vi havde omkring markedsføringsloven, kunne jo udmærket bruges.
De skal sikkert rettes til, men de kunne udmærket bruges i lov om finansiel virksomhed.
SF står bestemt bag den aftale, vi indgik om markedsføringsloven.
Men det fremgik jo også af markedsføringsloven, at lige præcis den finansielle sektor var undtaget på de områder her.
Den var undtaget.
Derfor er det her et forslag til en anden lov.
Det er ikke et forslag om en ændring af markedsføringsloven.
Det er sådan at forstå.
Vi undsiger bestemt ikke den aftale, vi lavede.
Det er korrekt, at vi godt ville have haft omkostningsbestemte gebyrer med i markedsføringsloven, men det kunne vi ikke få, og derfor erkendte vi meget tidligt, at det ikke var muligt, og vi tog, hvad vi kunne få.
Men det her er et spørgsmål om at få den anden sektor med.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-21:
Jeg kan ikke læse det anderledes, end at man vil ændre i markedsføringsloven, og at SF dermed egentlig allerede nu går videre end den aftale, de indgik med flere af Folketingets partier for ganske få måneder siden.
Det kan måske uddybes nærmere?
Tina Petersen (DF), 2006-02-21:
Jeg vil tage tråden op der, hvor hr. Martin Lidegaard slap, og sige, at området i den grad mangler at blive tilgodeset, og at jeg mener, der mangler at blive holdt overordnet øje med området.
Jeg hørte, at ministeren henviste til bygningsreglementet.
Nu er der jo to bygningsreglementer, det fra 1995 og det fra 1999, og ser man specifikt på bygningsreglementet fra 1999, vil man opdage, at specielt når vi snakker nybyggeri og ombygning af rådhuse og skoler osv., bliver det ikke fuldført, fordi der ikke er det tilsyn med området, som der egentlig burde være.
Det er faktisk kun i det øjeblik, at der er nogen, der klager over en ombygning, man får øje på, at der sker nogle ting ude i samfundet, som ikke er korrekte.
Vi kan jo se, at det ikke sker i dag.
Vi har vedtaget nogle regelsæt, og vi er da alle sammen interesserede i, at de bliver overholdt.
Så kunne jeg tænke mig at høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre ved det.
Det er et kæmpeproblem, og det er jo ikke kun handicappede, men også ældre mennesker, som har svært ved at komme rundt, fordi de går med rollator osv.
Vi snakker om en stor gruppe mennesker, som simpelt hen ikke kan komme ind i det offentlige rum, fordi de bliver bremset på en eller anden måde.
Der er ikke elevatorer, men kun trapper, og der kan være mange andre former for forhindringer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren vil gøre, hvis han ikke vil tilse området og markere kraftigt over for de implicerede parter, at der faktisk er et bygningsreglement fra 1999, som stiller de krav.
Mange er ikke engang bekendt med, at der faktisk er et bygningsreglement fra 1999, som kræver de ting, ministeren nævner, ikke engang kommunerne ved det.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre?
Ministeren har jo netop fremsat et forslag, der siger, at det ikke er nok, at bygningsreglementet kun skal være gældende for nybyggeri.
Vi har faktisk haft en diskussion her i Folketinget, et bredt, bredt flertal stod bag, at vi skal i gang med at gøre det eksisterende byggeri tilgængeligt for handicappede, og det er faktisk det, vi har gjort med den lovgivning, der nu er trådt i kraft.
Ellers er der ikke andet at sige, end at det er kommunerne, der skal sørge for, at regelsættene for området bliver overholdt, og at vi alle sammen må hjælpe til med, at de bliver overholdt.
Thomas Krog (SF), 2006-02-21:
Jeg er da glad for, at ministeren så er åben over for at se på konkrete steder, hvor der er problemer, og så skal jeg til gengæld love, at vi må ud og finde alle de steder, hvor der er nogle konkrete problemer.
Som den radikale ordfører sagde, er der massevis af eksempler på kommunekontorer, som ikke er tilgængelige i dag, og skal vi også finde ud af, hvordan vi kan gøre dem tilgængelige?
Det er der ingen, der tidligere har gjort.
Så vi har netop ikke accepteret, at det kun er i forbindelse med nybyggeri.
Vi har netop sagt, at vi nu er nødt til at gøre en indsats i forbindelse med ombygninger.
Og det kan vi så være enige om.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Jeg synes, at det lyder helt rigtigt, men jeg har det bare bedst med, at ansvaret er et, man påtager sig, og et, man respekterer, og derfor går man også ind og løser det.
Vi skal da sørge for, at vores hjemmesider er tilgængelige for handicappede.
Men jeg vil fastholde, at ansvaret skal ligge lokalt.
Karen J. Klint (S), 2006-02-21:
Jeg hørte også, at ministeren sagde to ting.
Nu skal man passe på med udtrykket at tale med to tunger i den tid, vi lever i lige nu, men jeg hørte faktisk ministeren sige, at det på den ene side vil blive utrolig dyrt at efterkomme De Radikales beslutningsforslag, men at de krav på den anden side allerede er der ved nybygning og ved ombygning.
Det er lidt vigtigt at få afdækket.
For hvis det bare er for at få lidt mere speed på de forhandlinger, der er, så vil vi alle sammen gerne give ministeren opbakning til at få det løst, ved at kommunerne sammen med f.eks. handicaprådene får lavet en lokal tilgængelighedsplan.
Der er jo ikke ret mange organisationer, der er så tålmodige som de danske handicaporganisationer.
Det ved vi fra handicapåret.
De var parate til at sige både 10, 15 og 25 år, bare der var en plan.
Så hvordan kan vi få processen her speedet op, så kommunalreformen reelt også gør, at de nye kommuner bliver tilgængelige for mennesker med handicap?
Det var det, jeg sagde.
Jeg tror ikke, at der er den store forskel på det, fru Karen Klint og jeg siger i den her sag.
Vi ønsker alle sammen at sikre så meget tilgængelighed for vores handicappede som overhovedet muligt.
Det, jeg har sagt i dag, og det, jeg sagde til hr. Thomas Krog, var, at jeg ikke mener, at det er det rigtige at bruge DS 3028.
Jo, måske når vi taler om handicaptoiletter.
Jeg har som minister set for mange dårlige eksempler på handicaptoiletter, der ikke virker, så jeg overvejer at gøre noget alvorligt ved det område.
Men når vi taler om DS 3028 på andre områder med hensyn til tilgængelighed, mener jeg faktisk, at man skal sørge for, at den nyudvikling, der hele tiden finder sted i dansk byggeri, også kommer til gavn.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Med dette beslutningsforslag mener man, at man vil sikre tilgængeligheden i kommunerne for mennesker med handicap.
Vi mener i Venstre, at det er kommunernes ansvar at sikre tilgængelighed i kommunerne, og det skal det fortsætte med at være.
Vi ønsker ikke at gå ind og lovgive på området og dermed være med til at centralisere.
Ønsket med kommunalreformen er bl.a., at vi skal have en større decentralisering, og det lægges der ikke op til, hvis vi lovgiver her.
Lokalt skal handicaprådene være med.
Vi skal ikke fratage dem muligheden for nu at være med til at sætte præg på deres kommune.
Vi er ikke i tvivl om, at de kommende 98 borgmestre sammen med de nye handicapråd udmærket vil være i stand til at udarbejde en ordentlig tilgængelighedspolitik for handicappede, uden at vi fra statens side behøver at gå ind og lovgive på området.
Karen J. Klint (S), 2006-02-21:
Fru Anne-Mette Winther Christiansen sagde, at man ikke vil lovgive.
Nu laver vi jo ikke ret meget andet end at lovgive herinde, og hvis vi skulle have den holdning hver gang, noget skal løses i en kommune, at vi ikke skal lovgive, så kunne vi gå hjem.
Det at lovgive handler også om at give folk noget retssikkerhed, altså ikke kun at give folk pligter, men også nogle retslige muligheder.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ikke der kunne være en retssikkerhed i, at man sikrer, at der er en direkte adgang der, hvor folk nu skal have deres sager behandlet, og om ikke det var naturligt at tage sådan en retssikkerhed med ind i en reform – om ikke andet, så på it-området.
Faktisk alle kommuner skal omlægge deres it-områder nu, fordi de skal smeltes sammen.
Kunne vi så ikke sige herindefra, at så skal alle de kommunale hjemmesider være efter de bedste standarder inden for handicapområdet, inden for tilgængelighedsområdet?
Det er måske et meget lille krav at komme med, for vi ved jo, at det hele i forvejen skal lægges om.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
De er jo godt i gang med at omlægge deres itområder.
Det er ikke engang et område, hvor vi kan hjælpe dem med gode ideer.
Jeg har set rigtig mange gode forslag til, hvordan de skal arbejde med at få deres it-systemer til at kommunikere med hinanden på tværs af mange kommuner.
Der er flere steder, hvor det er op til firefem kommuner, der bliver lagt sammen.
Så jeg ser ikke, at det er noget, vi er på forkant med.
Ministeren siger, at vi skal have afdækket området, og der er undersøgelser i gang.
Vi havde B 9 i efteråret, en sag, som bliver behandlet i Folketingets regi i øjeblikket, om, hvordan får vi det her it til at køre.
Så jeg synes stadig væk, det er forkert, at vi går ind med en ny beslutning oven i noget, der allerede er sat i gang.
Der bliver arbejdet seriøst på det.
Karen J. Klint (S), 2006-02-21:
Når vi nu alligevel lægger noget om, skal vi så ikke gøre det lidt mere tilgængeligt?
Det handler ikke bare om, at it-kontorerne skal korrespondere indbyrdes.
Det handler også om, at man kan lukke en hjemmeside op.
Tager man et tjek på regeringens hjemmesider eller på Folketingets egen hjemmeside, så er vi heller ikke særlig handicapvenlige.
Den hjemmeside, jeg umiddelbart fandt var bedst og mest handicapvenlig, da jeg tjekkede nogle af ministrenes, tror jeg faktisk var beskæftigelsesministerens.
Så vi har alle sammen noget at lære.
Selv om alle hjemmesider ser meget nye ud, ligner de i hvert fald ikke dem, der var der for et halvt år siden, så mange af dem er lagt om.
Hvorfor kan vi ikke bare lære, at når vi laver noget om, så tænker vi os om og sørger for tilgængelighed for hele befolkningen og ikke kun for de stærkeste?
Tina Petersen (DF), 2006-02-21:
Når man nu skal omlægge it-området, og når det er Kommunedata, som gør det for samtlige kommuner og samtlige amter, som det ser ud i dag, kunne man så ikke bede kommunerne om at få Kommunedata til at udforme de programmer, så de faktisk også bliver tilgængelige?
Jeg har meget svært ved at se problematikken i at tage kontakt til de her kommuner og minde dem om, at det faktisk er den samme leverandør, de har på området.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Jeg vil vende tilbage til handicaprådene.
Det vil være en oplagt start for et handicapråd og et nyt byråd at sige: Det er vores første henvendelse, og det er det her, vi vil have.
Kommunedata må komme med et brugbart redskab til os alle sammen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-21:
Jeg må indrømme, at jeg undrer mig lidt over det her beslutningsforslag, ikke mindst set i lyset af, at vi jo for ganske få måneder siden sammen med SF blev enige om en lov om markedsføring, som SF jo støttede.
Som jeg kan læse det her, så ønsker man altså nu at ændre på den markedsføringslov, som vi vedtog her i Folketinget for få måneder siden, og hvor vi blev enige om en definition.
Man blev enige om, at gebyrer ikke skulle være omkostningsbestemte.
Tina Petersen (DF), 2006-02-21:
Jeg vil fortsætte, for nu er det sådan, at specielt det område her har interesseret mig de sidste 15 år.
Der er intet – intet – sket, andet end at der er udformet et bygningsreglement på det område her, og så er der sket en sidste lille tilføjelse.
Men det er et meget forsømt område, og man skal faktisk udstikke nogle lidt mere overordnede regler til de her kommuner og udforme nogle guidelines om, hvordan de kan forholde sig til de her ting.
Når vi nu igen snakker om it, er det så simple ting, der skal til for at gøre en hjemmeside tilgængelig for en handicappet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Derfor synes jeg også, at vi kan være stolte af at sidde i et Folketing, hvor der for første gang er blevet sat fokus på det, hvor vi har fået noget lovgivning, og hvor vi er kommet til at drøfte det her.
Det er ikke noget, der har været drøftet ofte, som fru Tina Petersen siger.
Det er det nu, og det er garanteret seriøst ment fra alle sider.
Jeg synes virkelig, at vi også her får en mulighed via handicaprådene.
Jeg har oven i købet orienteret mig, og jeg kan se, at der i flere kommuner faktisk er ret mange, der kandiderer til at komme til at sidde i handicaprådet