runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 1999-03-04:
Der er selvfølgelig ikke nogen, der har patent på at støtte de almennyttige foreninger og tankegangen bag dem, og Socialdemokratiet er jo også et humanistisk parti, som har den indstilling; det er slet ikke det.
Men den praktiske politik og også dette forslag går altså den modsatte vej, og den appel, det signal, det sender til regeringen, er: Prøv lige at tænke over de henvendelser, der er kommet!
Så siger hr. Jens Peter Vernersen, at der ikke er nogen, der ved, hvor store arvebeløbene er.
Jeg kan nævne, at jeg har set en henvendelse fra Kræftens Bekæmpelse, Hjerteforeningen og Gigtforeningen og nogle andre, som er sendt til mit parti, og de foreninger nævner uden undtagelse - uden undtagelse og med flere forskellige eksempler - at de kommer til at miste millioner af kroner, og de nævner som sagt konkrete eksempler, aktuelle eksempler.
Man kan altså ikke med god samvittighed sige, at det er såmænd rimeligt nok, og det betyder ikke noget, og det har ikke nogen konsekvenser.
Det har konsekvenser.
Der er ikke nogen tvivl om - og det ved de folk, som beskæftiger sig med det og mærker det til daglig - at de foreninger vil miste penge.
Det vil betyde manglende forskning, det vil betyde manglende patientstøtte, det vil i det hele taget betyde manglende pleje af nogle ting, som samfundet normalt ikke går ind i, og det er det, jeg synes er synd og skam.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-04:
Slutbemærkningen var, at der vil mistes rigtig mange penge.
Jeg tror ikke, hr. Brian Mikkelsen har kendskab til, hvilket omfang arv til almennyttige foreninger har.
Man kan komme med enkelte eksempler, men der er ikke nogen, der har nogen viden om, hvilket omfang det har, og det eneste, vi siger, er, at den skat, man skylder samfundet, bør man betale, inden man sender sin arv videre.
Så enkelt er det.
Så vil jeg godt sige, at Det Konservative Folkeparti ikke har patent på at støtte almennyttige foreninger.
Det gør vi i høj grad også fra Socialdemokratiets side, og det ønsker vi også at gøre fremover, for det mener vi er aldeles vigtigt.
Men vi mener altså også, at man skal afregne det, som nu engang skal afregnes, før den støtte gives.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-03-04:
Til det er der jo kun at sige, at det kan godt være, at hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokratiet synes, det er rimeligt; men alle de implicerede foreninger synes altså, at de er blevet taget på sengen, og de oplever, at et millionbeløb bliver taget fra dem.
Hvorfor ikke sige, at den lovgivning, der var gældende, før man indførte pinsepakken, igen skulle være gældende?
Det er noget, som vi i hvert fald synes ville være rimeligt, og det er noget, som foreningerne selv synes ville være rimeligt.
Som det er nu - og det kan man jo få en bekræftelse på eller ej - betyder det alt andet lige en forringelse for foreningerne.
Der er slet ikke nogen tvivl.
Uanset hvordan man regner det igennem, betyder det en forringelse for foreningerne, som uden undtagelse mister millioner af kroner, og det er jo det regnebræt, man må gøre op: skal de miste penge, eller skal de ikke miste penge?
Netto kommer de til at miste rigtig mange penge, og så må man jo finde en konstruktion, og forslaget her synes jeg lyder rimeligt.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-04:
Det er aldrig sagt her fra Folketingets talerstol, at der var tale om at spekulere i disse ydelser, som man kan give til almennyttige foreninger.
Det har der aldrig været tale om, der har ene og alene været tale om, at man afregner skat, og så kan disse foreninger ellers fungere under den meget, meget rimelige lovgivning, vi har vedtaget.
De er skattefri, de betaler ikke afgift ved arv, osv., osv.
Arne Melchior (CD), 1999-03-04:
Selvfølgelig skal det være åbent og ærligt, det er klart.
Man kan nu også gøre nemme og enkle ting svære.
Jeg har dels en bemærkning, dels et spørgsmål.
Bemærkningen er den, at ministeren påpegede, at almennyttige foreninger ikke er skattepligtige.
Men hvis arveladerens, altså giverens, gave beskattes, er det jo det samme på godt dansk og i virkeligheden, som at modtageren får det mindre og altså dermed er beskattet.
Det går jeg ud fra at skatteministeren er enig i.
Og så mit spørgsmål til alt det besværlige med aktier og ejendomme: Hvis nu arveladeren i levende live bestemmer sig til at realisere disse værdier, aktier og ejendomme og lignende til kontante penge og overlader det beløb, så indtræder de vanskeligheder, som skatteministeren her faktisk brugte hele sit indlæg til, jo ikke. Er det så muligt at blive skattefri af gaven?
Ole Stavad (S), 1999-03-04:
Normalt plejer jeg jo at vente, indtil vi har lyttet til debatten, men jeg synes, de konkrete spørgsmål, der bliver stillet, bør besvares allerede fra starten.
Først spørgsmålet: Hvis det er sådan, at dødsboet, der har aktiverne, skal af med en skat af en fortjeneste, er det så ikke det samme som, at de almennyttige foreninger bliver beskattet?
Det er jeg ikke enig med hr. Melchior i.
Der er jo i og for sig ikke nogen principiel forskel på det, hvis det er sådan, at han i stedet for at betale sin skat ønsker at betale sin skat af sin løbende honorarløn m.v. til en almennyttig forening
Vi har et regelsæt, hvor vi i skattelovgivningen har givet mulighed for, at man inden for visse rammer kan få et ligningsmæssigt fradrag for et beløb til almennyttige organisationer.
Derigennem, kan man sige, yder vi en skatterabat.
Det er nøjagtig det samme, som hvis der var en kapitalpension, som der stod 1 mio. kr. på, og som der skal betales 40 pct. i afgift af, når den hæves, også ved dødsfald: at man i stedet for at betale de 400.000 kr. i afgift, som man jo skal, når kapitalpensionen hæves, kunne give hele millionen til en almennyttig organisation.
Det er nøjagtig det samme. Hvis det er sådan, at man realiserer aktiverne, er det klart, men i realisationen sker der jo så den beskatning.
Det kan man i dag.
Så det spørgsmål mener jeg faktisk ikke rigtig har noget med den her sag at gøre.
Arne Melchior (CD), 1999-03-04:
Vi skal jo ikke strides om ord, men det må være helt klart, at hvis A giver B en gave; B er skattefri, det er altså foreningen, men af gaven tager samfundet i skat en eller anden procent, en ikke så lille procent, så får B det mindre og afkortes altså.
Det må jo være helt klart.
Men så vil jeg gerne høre, om jeg har forstået ministeren rigtigt: Hvis det er korrekt beskattede penge, det drejer sig om, som efterlades som gave til en almennyttig forening, er der så ingen skat til staten?
Jeg ser, at skatteministeren nikker, så behøver han ikke gå op og sige det, så er det altså rigtigt bragt på plads.
Den er fin, tak.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-04:
I Socialdemokratiet har vi al mulig sympati og respekt for det arbejde, en række almenvelgørende foreninger udfører.
Hver for sig er det foreninger, der udfører et enormt stort og godt stykke arbejde.
Det arbejde, disse foreninger udfører, er til stor hjælp for mange mennesker, der har et handicap, en sygdom eller på anden vis er hårdt ramt.
af et dødsbo.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, er fremsat af CD med det formål at lade almenvelgørende foreninger arve, uden at boet først afregner den skat, der nu engang skyldes.
Det er efter Socialdemokratiets opfattelse ikke naturligt at testamentere skyldig skat til en almenvelgørende forening.
Vi har særdeles gunstige regler for erhvervslivet, således at et bo kan være arving og overtage skyldig skat gennem de såkaldte successionsregler, og således at arvingerne senere betaler skatten.
Men det er efter min opfattelse og mit partis opfattelse ikke naturligt at anvende disse meget fordelagtige successionsregler
, når almennyttige foreninger arver.
Disse successionsregler er lavet for at sikre generationsskiftet i forbindelse med, at en erhvervsvirksomhed overdrages til næste generation.
Som sagt, efter Socialdemokratiets opfattelse bør disse gunstige regler ikke overføres til foreninger, der arver, idet disse foreninger ikke senere kommer til at betale den udskudte skat.
Det må efter vores opfattelse være naturligt, at der først afregnes skat fra dødsboet, før arven udbetales til den almenvelgørende forening.
Det er på den baggrund, vi er kommet frem til, at vi ikke kan støtte CD's lovforslag, men vi er i Socialdemokratiet optaget af, hvordan vi kan støtte almenvelgørende foreninger, men det bør ikke ske gennem særlig gunstige skatteregler.
Kristian Jensen (V), 1999-03-04:
I modsætning til den foregående ordfører er det mit og Venstres indtryk, at forslaget er godt, velrettet og tiltrængt.
I regeringens arbejde for at finde nye beskatningsmuligheder har man ramt et af de steder, hvor vi ellers siden 1991 har forsøgt at tilskynde borgerne til at støtte almennyttige fonde og foreninger.
Venstre finder, at pinsepakkens stramning af succession over for juridiske personer har haft en helt urimelig virkning over for almennyttige foreninger m.v.
Det er ikke Venstres ønske.
Folketinget vedtog i 1991 at nedsætte arveafgiften for almennyttige foreninger fra 12 pct. til 0 pct., men siden har den nuværende regering gentagne gange udhulet denne aftale. Venstre vil gerne være med til at støtte de private borgere, der som deres sidste ønske vælger at betænke almennyttige foreninger.
Vi føler, at et meget vigtigt grundlag for foreninger som Kræftens Bekæmpelse, Hjerteforeningen, Dansk Røde Kors osv. netop er den folkelige opbakning blandt borgerne, en opbakning, som fritagelsen fra arvebeskatning er en form for kvittering for, en måde fra statens side at præmiere de borgere, der vælger at støtte disse gode formål.
Venstre ønsker ikke, at arv til familier og andre nært tilknyttede skal være særlig begunstiget, ved at man kunne overføre arven gennem en fondsdannelse, men vi føler, at intentionerne for fjernelsen af arveafgiftbeskatningen i 1991 stadig væk er stærke nok til begrunde en særlig begunstigelse af almennyttige foreninger m.v.
Vi mener ikke, at en særstilling af arv til almennyttige foreninger er en indbydelse til skattetænkning.
Der er vel næppe nogen, som vælger at dø for at undgå beskatningen.
Alt i alt finder Venstre, at forslaget er godt og vil være til gavn for det folkelige almennyttige arbejde.
Derfor vil Venstre støtte forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-04:
Det er muligt, at hr. Kristian Jensen gerne vil fremstille det på en sådan måde, at partiet Venstre skulle være særlig velgørende.
Jeg vil godt tilkendegive over for hr. Kristian Jensen, at vi i Socialdemokratiet har været meget optaget af at sikre almenvelgørende foreninger.
Jeg vil godt sige, at jeg er dybt forundret over det synspunkt, Venstre indtager: at man ikke først skal afregne den skat, man nu engang skylder samfundet, inden man sender arven videre.
Jeg er dybt forundret over, at man mener, at man kan undlade at betale den skat, der nu engang er skyldig.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-04:
Hr. John Vinther var inde på spørgsmålet om, hvordan man kunne overbevise kommunerne om, at de skulle løfte denne her opgave.
Jeg afventer selvfølgelig også med meget spænding ministerens svar på det spørgsmål, hvordan man får kommunerne til rent faktisk at gøre det.
Jeg vil godt spørge Det Konservative Folkeparti: Når man nu ikke vil have en aftale med kommunerne, hvordan vil man så motivere kommunerne til rent faktisk at gøre noget ved det?
Det forstod jeg ikke rigtig på den konservative ordførers
indlæg
Så vil jeg sige om byfornyelsen, at det er korrekt opfattet, at den måde, som byfornyelsen foregår på i Københavns Kommune i dag, er kørt af sporet, og den tilgodeser overhovedet ikke hensynet til de mennesker, som har små indtægter, og som stadig væk skal have et sted at bo.
Det gælder altså også de studerende.
Det vil jeg godt bekræfte.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-03-04:
Mit spørgsmål ligger i umiddelbar forlængelse af hr. Jens Peter Vernersens: Finder Venstre virkelig, det er rimeligt, at de penge, som man egentlig skylder i skat, skulle man kunne testamentere til en almenvelgørende forening?
Er det partiet Venstres holdning?
Der er jo altså ikke tale om spekulation.
Spekulation forudsætter jo, at man er i live, om jeg så må sige.
Det er et spørgsmål om en rimelighedsbetragtning i, at man har et mellemværende med det offentlige, som man kan give afkald på, hvis man testamenterer til en almenvelgørende forening.
Er det virkelig Venstres standpunkt?
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-04:
Det er jo helt tydeligt med de indlæg, der kommer her i dag fra Venstres side, at man fortsætter linjen: Det hele er ligegyldigt, bare man kan give julegaver hele tiden.
Det er den linje, Venstre har kørt, siden Folketinget samledes, og det er også det, vi ser her, og nu gentager man det. Der er f.eks. en skyldig skat på 3 eller 4 mio. kr., eller hvad det måtte være, til staten.
Det mener Venstre altså er ligegyldigt, og det kan man se bort fra.
Det er en yderst besynderlig holdning.
Kristian Jensen (V), 1999-03-04:
Vi mener naturligvis, at skyldig skat skal betales af de personer, der har den skat skyldig.
men vi føler, at de intentioner, der lå bag, da vi støttede den skattelempelse, vi lavede helt tilbage i 1991, stadig er stærke nok til at give en ekstra præmie, hvis folk ønsker at betænke almennyttige foreninger.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-04:
Så må jeg sige, at så hænger det ikke sammen mere.
Når Venstre heroppefra tilkendegiver, at man ønsker, at den skat, der er skyldig, skal betales, kan Venstre da ganske umuligt støtte det forslag, der er fremsat af CD.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-03-04:
Jeg synes da også, det kunne være interessant at høre Venstres holdning til, om det princip, man nu anbefaler, også burde gælde i forbindelse med kapitalpensioner og deres beskatning.
Kristian Jensen (V), 1999-03-04:
Vi føler, at intentionerne i det lovforslag, der ligger her, er at støtte de almennyttige foreninger.
Hvis hr. Morten Helveg Petersen ønsker at inddrage spørgsmålet om kapitalpensioner, er vi da klar til at tage det op i udvalgsarbejdet, men det er ikke Venstres ønske at tage det med ind i debatten her.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-03-04:
Ud over de mange andre ulyksaligheder, pinsepakken bragte danskerne og det danske samfund, betød den også, at forholdene for alle de almennyttige foreninger blev forringet.
Det, at man ved arveovergang af aktier m.v. skal betale avanceskat i boet, som om aktierne var blevet solgt, betyder jo alt andet lige - selv om der kommer en masse bortforklaringer, og selv om skatteministeren og regeringspartiordførerne
er offensivt på banen - at foreningernes vilkår er blevet forringet.
Det, vi skal diskutere, er: Vil vi skabe incitamenter i skattesystemet til, at man kan donere, testamentere en del af sin arv til almennyttige foreninger?
Det er jo selve spørgsmålet.
Spørgsmålet er ikke alt det skattetekniske, og det er meget demagogisk at tro, at der er nogen herinde, der vil støtte, at man kan slippe for at betale skat ved at donere nogle penge væk.
Det er der selvfølgelig ikke nogen der vil acceptere. Sagen er altså i al sin enkelhed, og det spørgsmål, der kan stilles, er: Vil vi være med til at forringe forholdene for Hjerteforeningen, Kræftens Bekæmpelse, Dansk Blindesamfund osv.?
Det vil vi altså ikke fra konservativ side.
Det er efter vores opfattelse naturligt, at arv til alle almennyttige foreninger kan ske med succession, så arven kan gå ubeskåret til foreningerne.
Sagen er jo også den, at i alle mulige andre skattelove i alle mulige andre lande, som vi normalt sammenligner os med, er der en lempeligere beskatning af en sådan succession, af en sådan arv.
Der sker enten en lempeligere beskatning eller en fuldstændig skatte- og afgiftsfritagelse, så igen må spørgsmålet være: Vil vi sikre de almennyttige velgørende foreninger nogle fornuftige vilkår, eller vil vi ikke?
Og det er ikke bare teknik, det er politik, det er principper.
Vi har tidligere i det politiske system for langt de fleste partiers vedkommende - for øvrigt også regeringspartierne - forsøgt at give nogle ordentlige incitamenter til at styrke det sociale ansvar hos virksomhederne.
Nu ønsker vi så også at gøre det hos enkeltpersoner, hos folk, som vil testamentere og give en stor del af deres livsværk videre til nogle foreninger, som udfører nogle opgaver, som samfundet ellers normalt skulle udføre.
Hvad er det, f.eks. Kræftens Bekæmpelse eller Hjerteforeningen udfører?
Det er jo forskning, det er jo medicinbehandling, det er jo donationer til nogle mennesker, som samfundet ellers skulle påtage sig en forpligtelse over for.
Der er altså tale om en urimelighed, et angreb på de almennyttige foreninger og en slags typisk regeringsnidkærhed over for nogle folk, som vil nogle andre det godt, så derfor kan vi selvfølgelig støtte dette forslag, som vi synes er aldeles glimrende.
Hvis der så er problemer med skattetænkning osv.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-04:
Hr. Brian Mikkelsen sagde to ting, som jeg synes var interessante, og så en hel del andre ting.
Hr. Brian Mikkelsen sagde, at ingen skal testamentere sin arv, uden at der er afregnet med skattevæsenet, og hr. Brian Mikkelsen sagde, hvis der er problemer, må vi se på dem i udvalget. Jeg må sige til hr. Brian Mikkelsen, at hvis man læser forslaget, fremgår det fuldstændig klart og præcist, at man skal kunne testamentere sin arv til velgørende foreninger, og på visse områder skal det kunne ske, uden at der først afregnes skat.
Vi synes, man skal betale den skat, som man nu engang skylder, og så kan man ellers, hvis man synes det er interessant, i øvrigt afregne til velgørende foreninger.
Vi synes, det er rigtig fornuftigt, at det foregår på den måde, og det forstår jeg også hr. Brian Mikkelsen synes.
Men hvis hr. Brian Mikkelsen først lige ønsker at se, hvordan lovforslaget vil virke, er det selvfølgelig meget fornuftigt, hvis han ikke er klar over det.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-03-04:
Jeg skulle lige til at sige, at det her var topmålet af hykleri; men man hører jo mange ting her fra Folketingets talerstol, så det har ikke nået de højder endnu.
Men alligevel! En sådan nidkærhed over for nogle almennyttige foreninger, som kun vil yde en indsats for samfundet og for grupper, der er kommet i klemme, kan jeg altså simpelt hen ikke acceptere, og derfor er forslaget her jo et skridt i den rigtige retning - forstået på den måde, at man vil give mulighed for succession.
Det er jo klart, at der ikke skal spekuleres i skattetænkning, der skal ikke spekuleres i, at nogen gemmer noget skat
, osv.
Det handler om at gøre, som man gjorde inden pinsepakken, og som man gør i langt de fleste andre lande, hvor man i alle dele af skattelovgivningen giver en lempeligere form for beskatning ved en sådan form for succession.
Det har man altså i alle de
lande, jeg kender til, og der er sågar i nogle af landene en fuldstændig eliminering af nogle skatteforpligtelser.
Det, det principielt handler om, er, om de foreninger skal behandles godt eller dårligt, og vi synes, forslaget er et meget godt skridt i den rigtige retning.
Kristian Jensen (V), 1999-03-04:
I Venstre har vi den holdning, at vi synes, det er godt, at borgere støtter de almennyttige foreninger på en åben måde ved at testamentere deres arv til dem, og vi nægter at tro på, at der er personer, der spekulerer skattemæssigt ved at bevilge almennyttige foreninger disse skatterester og derigennem kan beholde resten til sig selv.
Vi tror ikke på, at folk benytter deres dødsfald til at spekulere i skat.
Det er et godt formål, og det formål ønsker Venstre at støtte.
John Vinther (KF), 1999-03-04:
Jamen jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er korrekt opfattet, at Det Konservative Folkeparti ikke ved tvang over for kommunerne vil pålægge dem at opføre ungdomsboliger.
Vi mener, der er behov for en dialog med kommunerne.
Om byfornyelsen: Nu får hr. Keld Albrechtsen det til at lyde, som om man er i gang med den meget store byfornyelse i Københavns Kommune.
Det er altså relativt få lejligheder, der årligt bliver lagt sammen, og vi har altså stadig en meget, meget, meget stor mængde af lejligheder i Københavns Kommune, der er meget små og meget utidssvarende.
Jeg synes altså ikke, at det er værd at sætte byfornyelsen over styr for at løse et problem, som godt kan løses ad anden vej.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-04:
Da Enhedslistens ordfører, hr. Frank Aaen, er forhindret i at være til stede, skal jeg meddele, at Enhedslisten ikke kan støtte dette forslag.
og ikke i form af en skattefidus, hvor ingen kan se, hvad det koster, eller hvad udgiften går til
Jeg skal i øvrigt gøre opmærksom på, at vi gerne havde set endnu færre muligheder for at udskyde skat og altså i virkeligheden arbejder i den modsatte retning af dette forslag.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-03-04:
Intentionerne bag dette forslag er der bestemt ikke noget i vejen med
Selvfølgelig synes vi også i CD, at det er for dårligt, hvis 6.000 studerende står uden bolig.
Men på den side synes vi også, at Enhedslistens forslag er en lille smule traditionelt og visionsløst.
Hvorfor er det kun de fire store uddannelsesbyer, der skal holde for, hvorfor skal de omkringliggende kommuner ikke tage deres del af slæbet, og hvorfor kan de studerende ikke bo i disse forstadskommuner?
Transportmulighederne er i orden, og samtidig ydes der altså befordringsrabat til de studerende. Også forslaget om at standse nedlæggelsen af små lejligheder i forbindelse med byfornyelse savner lidt realitetssans.
For det første er de lejligheder, der nedlægges, af en sådan karakter, at ingen ønsker at bo i dem.
For det andet har bl.a. Københavns Kommune altså en interesse i at få skabt nogle attraktive boliger af en passende størrelse for familier med lidt højere indkomstgrundlag.
Alt andet lige er dette med til at styrke kommunens økonomi, og hermed skabes der måske også et grundlag for at etablere nogle bedre boligforhold for de studerende fremover.
Samtidig kunne man måske også spekulere lidt over, om det overhovedet er en god idé at sondre så kraftigt mellem ungdomsboliger og andre typer boliger.
Hvis man nu udnyttede den fleksibilitet, der allerede findes, bl.a. med hensyn til almene boliger,
CD støtter ministerens bestræbelser for at få en analyse af det reelle behov, så vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag.
Vi synes ikke, at der er grundlag for ændring af de eksisterende finansieringsordninger, og vi synes, at man skal se på den geografiske placering i et lidt bredere perspektiv. Jeg vil ikke undlade at spørge ministeren, om man kender til, hvordan planerne ligger med hensyn til egnede boliger for unge i det kommende Ørestadsprojekt.
Tove Videbæk (KRF), 1999-03-04:
Dette tvinger håbefulde eller desperate unge kvinder til Vesten i håb om en bedre fremtid.
EU-Kommissionen skønner, at det årligt drejer sig om op mod en halv million kvinder fra Øst- og Centraleuropa, der kommer til Vesteuropa og bliver solgt, først og fremmest til sexindustrien.
Mange af dem er blevet lovet restaurations- eller husholdningsarbejde, men når de ankommer til Vesten, bliver de tvunget til at prostituere sig på den ene eller anden måde.
Det er en problemstilling, som særlig Ligestillingsrådet har taget op, bl.a. via dets høring om handel med kvinder.
Vi ønsker en bred debat om emnet.
Vi ønsker ikke at udelukke nogle aspekter i sagen, men ønsker især at fokusere på bagmændene, deres kæmpefortjeneste, kunderne, forebyggelse af prostitution og international handel med kvinder samt social indsats over for de prostituerede og sidst forskning på området.
Dorit Otzen fra KFUK's sociale arbejde i Reden siger: »Vi trænger til en virkelig debat om prostitutionens grundlag i stedet for alle de dumme floskler og myter om, at prostitution er verdens ældste erhverv, underforstået at det er det umuligt at gøre noget ved.
Men der er kun én grund til, at kvinder lever et foragtet og fornedret liv som prostituerede, og det er nød.«
Det er blot nogle få af grundene til, at Kristeligt Folkeparti rejser en forespørgselsdebat om denne sag, og vi håber på at få en god og frugtbar debat i dag.
Besvarelse