runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2002-11-12:
Lovforslaget om ændring af lov om elforsyning og lov om tilskud til elproduktion skulle gerne være med til at sikre, at der bliver skabt en effektiv elsektor, og at forbrugerne får lavere forbrugerpriser på elektricitet; det er noget, som vi i Det Konservative Folkeparti kun kan støtte.
Vi mener, det er vigtigt, at fremtidens energimarked er præget af konkurrencedygtighed, valgfrihed, forsyningssikkerhed og hensynet til miljøet, og dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning.
Lovforslaget er også et led i udmøntningen af aftalen af 19. juni i år mellem regeringen, Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti.
Det indebærer en reduktion og omlægning af støtten til vindmøller, markedet for VE-beviser udskydes, mod at vindmølleejerne til gengæld får et mindre pristillæg, og der etableres en ekstra støtteordning for gamle vindmøller med høje driftsomkostninger.
Selve udskydelsen af VE-markedet skulle gerne medføre, at forbrugerne får en besparelse på ca. 2 mia. kr. i perioden 2003-2008.
Lovforslaget indebærer også, at forbrugerne ikke længere er forpligtede til at aftage elektricitet fra vindmøllerne, og at produktionen fremover skal sælges på markedet.
Derudover bliver der med lovforslaget skabt grundlag for, at EF-direktivet om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder kan implementeres.
Alle er det elementer, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Det er starten på, at grøn strøm også kan handles på markedsvilkår, hvilket efter vores opfattelse er vigtigt.
Vi ser gerne, at vi får et reelt marked for den grønne strøm, frem for at alle danske elforbrugere skal tvinges til at købe grøn strøm til en fast pris.
Aase D. Madsen (DF), 2002-11-12:
Regeringens forslag, som foreligger her, er en implementering af elreformpartiernes aftale af 19. juni 2002, og jeg kan oplyse, at Dansk Folkeparti på intet tidspunkt har været indbudt til at deltage i disse forhandlinger.
Reformpartierne har nu indset, at det har lange udsigter med hensyn til et europæisk likvidt marked for VE-beviser.
Derfor ydes der nu i stedet for VE-beviserne tilsyneladende et pristilskud på 10 øre pr. kWh.
Med hensyn til tilskuddet på 10 øre pr. kWh, som jo skulle svare til CO2-afgiften,
ligger der et meget interessant høringssvar fra skatteministeren, der indeholder nogle samfundsøkonomiske beregninger, som jeg vil stille skriftlige spørgsmål til.
For hvordan prisfastsætter man i virkeligheden disse VE-beviser?
Det kan jo lige så godt ligge under de 10 øre, og det giver jo en væsentlig forskel med hensyn til de besparelser, som ministeren siger, at der ligger i dette forslag. I øvrigt står der jo, at lovforslaget vil medføre en reduktion på 2 mia. kr. i perioden 2003-2008, og det er netop det, jeg vil se på.
Er det korrekt i forhold til det, som skatteministeren har skrevet i sit høringssvar?
Det lyder godt, men altså som sagt: Er det mere end et slag på tasken?
Det er det, jeg gerne vil have undersøgt.
må jeg altså sige, at disse møller anser jeg for opført for ejerens egen regning og risiko, og de har sikkert gennem årene tjent gode penge ind til ejeren.
Hvis de nu er udtjente og urentable, må ejeren skrotte dem, også for egen regning og risiko.
I Dansk Folkepartis øjne er det derfor totalt uacceptabelt, at elforbrugerne skal yde et ekstra tilskud på 25 mio. kr. til dette formål. Ligeledes mener vi ikke, at elforbrugerne skal betale i alt 150 mio. kr. til dækning af vindmølleejernes balanceringsomkostninger, som skal betales med 2,3 øre pr. kWh. Men det er i øvrigt positivt, at elproduktionen nu bliver undergivet markedsvilkår, og at aftagepligten bortfalder.
Men det er negativt, at der stadig væk skal gives pristillæg for en periode på 20 år.
Mon ikke de tillæg bør tages op til revision efter en kortere tidsperiode, så vi kan se, om de virkelig er tidssvarende, eller om de giver for store indtægter?
Efterhånden har elreformen flere gange dynget
Det, som Dansk Folkeparti lægger vægt på, er, at vi i de kommende år får billigere el ud til forbrugerne.
Derfor vil jeg i forbindelse med det her lovforslag bede ministeren om at komme med oversigten over PSO-omkostninger, som er oppe på 7,5 mia. kr. i øjeblikket, så vi kan se over en årrække, om der en faldende tendens, således at vi virkelig kan se, at de 2 mia. kr. giver et udsving på PSO-omkostningerne.
Nu kommer miljøbonussen ind, og de øvrige Kyoto-omkostninger kommer også ind også, og så jeg er bange for, at pilen kommer til at vende opad i stedet for at vende nedad, og så får regeringen jo svært ved at leve op til sit løfte om lavere elpriser.
Men som sagt er der dele af dette forslag, der er positive, men jeg vil stille en del spørgsmål om bl.a. de samfundsøkonomiske virkninger af forslaget, og så kan Dansk Folkeparti ved tredje behandling afgøre, om vi vil stemme for eller imod dette forslag.
Kim Andersen (V), 2002-11-12:
Venstre kan give sin fulde opbakning til lovforslag nr. L 58, som er fremsat af regeringen på baggrund af den aftale, der den 19. juni blev indgået mellem regeringspartierne, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Kristeligt Folkeparti og SF.
Vi mener, lovforslaget er en nødvendig modernisering og liberalisering af den nuværende lov, der har en række utilsigtede elementer, der bl.a. betyder alt for høje elpriser for forbrugerne.
Der er behov for, at støtten til vindmøller reduceres, da den nuværende ordning har vist sig at være for lukrativ, simpelt hen for dyr for erhvervslivet og for elforbrugerne i al almindelighed.
I stedet for den påtænkte indførelse af et VE-bevismarked på vindmølleområdet lægger forslaget op til, at der indføres et pristillæg på 10 øre pr. kWh til vindmølleelektricitet.
Sammenligner man med alternativet, betyder pristillægget frem for VE-beviset økonomisk set en besparelse for elforbrugerne på ca. 2 mia. kr. i perioden 2003-2008.
Det er efter min mening meget positivt, da en af regeringens målsætninger netop er at sikre forbrugerne lavere stigninger på elektricitet. Dog indføres der ud over det omtalte pristillæg et ekstra tillæg, ligeledes på 10 øre pr. kWh, som er påtænkt de ældre vindmøller med særlig høje driftsomkostninger, som vi stadig har nogle af.
Det er rimeligt, at der sker en differentiering mellem tilskuddene til nye og ældre vindmøller, da der er stor forskel på driftsomkostningerne.
Med det ekstra pristillæg sikrer man de ældre og mindre lukrative vindmøllers overlevelse.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at vi med lovforslaget sikrer, at vi lever op til vores fælles forpligtelse over for EU på det pågældende område.
EU-direktivet om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder imødekommes ved indførelse af oprindelsesgarantier.
Oprindelsesgarantierne har til formål at sikre en vis gennemsigtighed på det europæiske elmarked, så forbrugerne kan orientere sig i elektricitetens miljø, egenskaber og regnskaber.
Det er positivt, at forbrugerne får større mulighed for at vurdere de forskellige udbud af elektricitet.
Desuden vil det komme Danmark til gode at have oprindelsesgarantier, der imødekommer især den grønne forbruger, da en relativt stor andel af vores elektricitetsproduktion produceres af netop vindmøller og anden grøn energi.
Alt i alt tilslutter Venstre sig lovforslag nr. L 58, da vi mener, det er nødvendigt med en liberalisering af elmarkedet.
Med forslagets vedtagelse, som vi håber på, kan forbrugerne ikke blot se frem til lavere elprisstigninger, men også til et mere tilgængeligt og gennemsigtigt elmarked.
Vi ser i Venstre frem til et positivt og konstruktivt udvalgsarbejde i Det Energipolitiske Udvalg omkring lovforslag nr. L 58.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Nu siger ministeren, der skal være en aftale.
Men jeg prøvede jo at høre godt efter før, og jeg opfattede det sådan, at den aftale med boligforeningen skal laves, inden byggeriet bygges.
Så der er altså ikke tale om en anden form for aftale, end det man på engelsk kalder et tilbud, man ikke kan afslå.
For hvad gør man, hvis man bagefter finder ud af, at der kommer en privat bygherre og opfører noget, der er fuldstændig forfærdeligt at bo i?
Gælder aftalen så stadig væk?
Det burde den vel gøre, hvis det var sådan, at der var rimelighed til.
Men det kan man jo ikke have, for så står der et boligkompleks, som ingen vil have, og det er jo noget værre rod.
Jeg siger det bare til ministeren, for der er
altså meget i det her forslag, der er mystisk.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-12:
Det forslag, der ligger her, skulle gøre, at vi fik øget konkurrencen.
Forslaget har jo til formål at styrke en professionalisering af bygherrerollen i det almene byggeri gennem en udvidelse af bygherrekredsen, hvor også private kan blive valgt som bygherrer, og også gennem øget konkurrence og gennemsigtighed omkring kommunernes tildeling af bygherreopgaver.
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Pedersen, at nu synes
jeg ikke, vi skal tale os mere væk fra hinanden end det, jeg har hørt under indlægget i dag, for de klarificeringer, der skal være, kan jeg godt forstå man bliver en smule bekymret over, hvis man ikke mener, at man skal inddrage slutbrugeren i selve processen
Det ligger der altså i det.
Men jeg mener, vi skal bruge udvalgsbehandlingen til at få boret i de her problemer og få dem belyst, for det er klart, at inden man træffer beslutning om byggeriets størrelse, ydre og indre udformning samt kvaliteten,
så skal det jo ske i samarbejde med driftsherren.
Kommunen kan jo ikke godkende og give noget tilsagn, før der foreligger en helt klar aftale.
Der er altså ikke nogen bagvedliggende dagsorden om at gå i struben på de almene boligselskaber og lignende.
Det er jo korrekt, at vi har et forslag, som vi måske skal diskutere lidt senere, næste år, hvor vi har et udvalg siddende, men det kommer vi jo tilbage til.
Men jeg har nu ikke tænkt mig det, som Gert Nielsen fra BL siger, nemlig at sælge alle de almene boliger - en halv million.
Det er altså ikke det, det drejer sig om.
Men det kommer vi ind på en anden dag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-11-12:
Det Radikale Venstre har en principielt positiv holdning over
for forslaget her.
Vi finder, at der er behov for at tænke
igennem, hvorledes man får skabt en større effektivitet i det almene byggeri, og derfor er vores tilgang til forslaget grundlæggende positiv.
Jeg erkender, at der er en lang række spørgsmål, der nøje skal drøftes under udvalgsarbejdet.
Vi bryder jo ny vej her, og derfor er det vigtigt at arbejdet bliver gjort grundigt.
Men principielt finder vi, at der i dette her ligger ideer, som kan blive til stor gavn for byggeriet, og derfor vil vi også under udvalgsarbejdet interessere os meget for at få løst de problemer, som selvfølgelig er knyttet til lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Sigtet med det her forslag er at forbedre effektiviteten i den danske byggesektor, specielt på det almene byggeområde, og det er noget, som SF stiller sig meget forstående over for og meget gerne vil bidrage til.
Når det er sagt, så synes jeg, at det er lidt pudsigt, at man, når man siger, at man har et generelt problem med effektiviteten i den danske byggesektor, så retter fokus snævert ind mod den almene sektor.
Hvis vi har et problem med, at bygherrer i Danmark i det hele taget er for ineffektive, så nytter det ikke meget at udskifte en angivelig ineffektiv almen bygherre med en lige så ineffektiv privat bygherre.
Det løser jo ikke problemet.
Derfor vil jeg helt grundlæggende sige, at hvis vi skal have løst det her problem med effektiviteten i byggesektoren, og det skal vi virkelig, så kommer man ikke uden om også at stille meget vidtgående krav til de private bygherrer og til hele den private byggesektor.
Og jeg glæder mig til at se nogle slagkraftige forslag fra regeringen, som også er villige til at gå over den barriere.
Det er lidt uklart, hvorvidt det her forslag bidrager
til, at effektiviteten på det almene område faktisk bliver større.
Viser det sig, at det gør den, og bliver en række problemer luget væk, har SF ikke nogen problemer med at støtte det her forslag, men der er nogle ting, som bliver nødt til at blive løst, før vi kan nå så langt.
For det første, og det er det vigtigste, er der altså brug for at få klarhed over, om den demokratiske proces omkring det kommer til at fungere ordentligt.
Det nytter altså ikke noget, at når man har et alment beboerdemokrati og man når frem til en beslutning om et nyt byggeprojekt, at beboerne så ikke er med til at beslutte, hvordan det konkret skal udformes.
Det er altså meget vigtigt, at man juridisk og demokratisk har sikret, at det er beboerne i den almene boligorganisation, der kommer til at stå for driften, og som altså også får indflydelse på, hvordan projektet ser ud.
Samtidig er det altså vigtigt at sikre, at den konkurrence, som så måtte komme, hvis man har lavet sådan et udbud, faktisk er reel, og at den foregår på lige vilkår, sådan at den almene boligorganisation også har reelle og lige vilkår for at kunne gå ind og vinde et eventuelt udbud.
Endelig er der altså en række juridiske uklarheder i forslaget, som jeg synes vi skal have afklaret i løbet af udvalgsarbejdet.
SF's holdning er umiddelbart positiv.
så langt som til at støtte det her forslag.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-11-12:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg gerne sige, at vi hele dagen i dag har forsøgt at forklare, at vi går ind for, at vi får bygget nogle flere almene boliger.
Så her kan der ikke herske nogen tvivl om, hvor vi står.
Til hr. Jørn Pedersen vil jeg sige, at det er helt klart, og det sagde jeg også i min ordførertale, at der er nogle problemer i det her, og dem er vi klar til at drøfte i udvalget.
Vi er klar til at se på, hvad det er for nogle problemer, men dermed ikke sagt, at vi vil stemme imod.
Svend Auken (S), 2002-11-12:
I sin tid var Enhedslisten imod energireformen, fordi man sagde, at liberaliseringen ville føre til, at udbygningen med vedvarende energi gik i stå.
Vil hr. Keld Albrechtsen bekræfte, at da vi startede forhandlingerne i sin tid, var vindkraft eksempelvis i Danmark omkring 500 MW, at vi nu nærmer os 3.000 MW, at der i år og til næste år er udsigt til i alt 600 MW ny vindkraft, og at Danmark har befæstet sin stilling på verdensmarkedet? Vi tjener vel over 20 mia. kr. på eksport af det her i år, og mange tusinde mennesker har fået arbejde.
Det er blevet en bragende succes, så det er ikke gået, som Enhedslisten i sin tid frygtede.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-12:
Hr. Keld Albrechtsen kom i sit indlæg ind på EU's store projekt Eksterni, der jo på glimrende vis illustrerer, at vind sådan set er den mest konkurrencedygtige energiform, vi har, hvis energiformerne skal betale deres miljøomkostninger, deres eksternaliteter, som det også betegnes.
Jeg kunne forstå på hr. Keld Albrechtsen, at han jo i virkeligheden tror på, at de vedvarende energikilder eller -former, -teknologier faktisk er konkurrencedygtige, og at de, der ikke er det endnu, kan gøres det, hvis de får et skub undervejs.
Så mit spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen går faktisk på: Er det så ikke ærgerligt for Enhedslisten at have valgt ikke at være blandt dem, der skal være med til at presse på, for at de vedvarende energiteknologier får så gode vilkår, at de rent faktisk kommer til at fylde mere og mere på markedet?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Nu kan konkurrence i sig selv aldrig blive et mål for Enhedslisten.
Jeg ved godt, at det der med konkurrence er selve livets drøm for mange partier, men det er det altså ikke for Enhedslisten.
Det kan i særlige tilfælde bruges, men det er faktisk sjældent.
Fru Anne Grete Holmsgaard har ret i, at hvis de miljømæssige omkostninger ved energiproduktion indbygges i prisdannelsen, så mener jeg, at de vedvarende energikilder er klart konkurrencedygtige, hvis man vel at mærke kan forhindre indkøb af varm luft fra andre lande. Så vil jeg sige til hr. Svend Auken, at jeg var jo ikke med i de forhandlinger i sin tid, vi havde en anden energiordfører fra Enhedslisten på det tidspunkt, men der er jo sket det mirakuløse, at uanset hvad man har aftalt i Folketinget, VE-beviser og alt muligt andet, så har den danske vindkraft mirakuløst udviklet sig helt upåvirket af alle politiske beslutninger.
Det er glædeligt, men det er jo ikke noget, vi kan forlade os på bare fortsætter sådan, uanset hvad vi gør.
Derfor bør vi jo tænke os om med hensyn til fremtiden, og det går jeg også ud fra hr. Svend Auken er enig med mig i.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Svend Auken om det, jeg efterlyste, nemlig om ikke den beløbsgrænse, man har sat på, er for lav.
Det er det, der er vores bekymring, fordi vi vil gerne medvirke i en ny diskussion, så kan vi fortsætte den gamle.
Jeg vil indrømme, at det har
jeg ikke helt præsent.
Men vi er bekymrede for det loft over prisen.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Jeg vil gerne vende tilbage til lovforslaget omkring ommærkning af store almene boliger.
Hr. Keld Albrechtsen sagde i sin besvarelse for et par gange siden, at der er mulighed for, at man i visse situationer kan indgå aftale om at ommærke, hvis det f.eks. er fornuftigt i forhold til at ændre beboersammensætning eller andet.
Som jeg kender loven, har det kun været muligt at ommærke fra ældreboliger til ungdomsboliger.
Der har ikke været mulighed for at gøre det fra familieboliger til ungdomsboliger, men det kan godt være, at jeg er forkert oplyst.
Men jeg vil gerne bede hr. Keld Albrechtsen om at fortælle mig, hvis der er den her mulighed, som hr. Keld Albrechtsen nu omtaler, hvorfor Enhedslisten så ikke kan støtte et lovforslag, som giver kommunerne frihed til sammen med en boligorganisation at beslutte, at der i dette område er behov for enten en ændret beboersammensætning eller specifikt behov for flere ungdomsboliger.
Jeg hører, at en del af argumentet er, at man så tager boligerne fra familierne.
Det må trods alt være kommunerne, der har fingeren på pulsen ude lokalt.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-12:
Vi har sagt, at vi ønsker mest miljø for pengene, og derfor synes jeg også, det er rimeligt - også over for parterne, der er her i dag og deltager i aftalen - at vi prøver at se på de mekanismer, der nu kan anvendes, når vi skal have en klimahandlingsplan skruet sammen.
Det, jeg bare har tilkendegivet med det her lovforslag, er, at miljøbonus skal fastsættes ved lov, det er ikke noget, man kan give en minister hjemmel til.
Hvor langt vi kommer er lidt svært at sige.
Jeg er klar til at diskutere under udvalgsarbejdet, men jeg kan ikke stå her i dag og give garantier for, at man sætter et eller andet beløb ind i den lov, vi har her.
Vi har en aftale fra den 19. juni.
Jeg mener, vi har haft et konstruktivt samarbejde omkring forståelsen af det her lovforslag på trods af de meningsforskelle - det kan vi lige så godt sige ærligt - som i sagens natur ligger på det her område mellem partierne.
Jeg mener faktisk, at jeg med det her lovforslag opfylder den aftale, som vi indgik den 19. juni.
Svend Auken (S), 2002-11-12:
Tak til ministeren for bekræftelsen af, at sådan skulle det forstås.
Der var ingen fælder i det, jeg spurgte om, jeg ville bare gerne have, at det stod fuldstændig klart, at det var det, der var meningen. Miljøbonus er et nøgleelement i denne her lovgivning, det har fru Anne Grete Holmsgaard jo ret i.
Det er et nøgleelement for udbygning af vedvarende energi, men det er, som ministeren jo rigtigt siger, også et nøgleelement i opfyldelsen af vores forpligtelser under Kyoto.
Og der er vi jo så heldigt stillede, at regeringens klimastrategi bliver offentliggjort inden udgangen af november måned, det har vi jo en aftale om fra den 19. juni, og det vil sige, at vi har regeringens klimastrategi, inden vi skriver betænkning, og det vil sige, at vi dér har mulighed for at tale med ministeren.
Men det er klart, at fastsættelsen af denne her miljøbonus er aftalestof, så jeg håber altså, at vi kan finde en løsning på det.
Det er i regeringens interesse, ligesom det er i vores interesse.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-12:
Jeg vil sige omkring spørgsmålet om miljøbonus: Det, som er vigtigt kommer ind nu i det her lovforslag, er den miljøbonus, der skal ydes til vind. Jeg er klar over, at vi slet ikke er langt nok fremme endnu med drøftelserne af størrelsen af den miljøbonus, der skal ydes til biogas, til solvarme, solceller osv.
Men jeg finder, at det må være vigtigt at få det direkte ind i loven, hvad det er for en miljøbonus til vind, fordi vi jo ellers - og det synes jeg egentlig ministeren også burde opleve som et problem - vil stå formentlig med minimum et halvt års slip, hvor prisen er langt under loftet og derfor er af en karakter, der betyder, at ingen tør satse med de vilkår, der bydes.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-12:
Jeg vil gerne sige, at jeg også synes, det er vigtigt, at vi på de her områder får så brede flertal som overhovedet muligt.
Derfor vil jeg gerne sige både til hr. Martin Lidegaard og fru Anne Grete Holmsgaard, at jeg gerne diskuterer med alle Folketingets partier, når vi taler vedvarende energi, men jeg følger selvfølgelig også helt klart op, og jeg udelukker heller ikke hr. Keld Albrechtsen, hvis han har en bemærkning til det her. Til hr. Svend Auken: Det er rigtigt, at vi står over for at skulle have en klimahandlingsplan, vi står over for at skulle have havvindmøller i udbud, og det er rigtigt, at det er markedsprisen, det er plus 10-øren, det er et loft på 36 øre, og vi taler om miljøbonus også - altså loftet er 36 øre, men der er en miljøbonus.
Det er sådan set det samme til fru Anne Grete Holmsgaard: Vi står med en klimahandlingsplan, som vi skal have på bordet inden ret længe, og jeg kan ikke stå og sige, hvad den vil omhandle.
Det er simpelt hen alt, alt for tidligt på nuværende tidspunkt at sige noget på det her område.
Vi vil vende tilbage til de øvrige energiformer og selvfølgelig diskutere dem bredt i Folketinget.
Jeg vil bare lige tilkendegive, at jeg holder de aftaler omkring elreformen, som jeg skal holde, men det betyder jo ikke, at vi udelukker andre fra at diskutere det.
Det er bare lige for at slå det fast.
Jørn Pedersen (S), 2002-11-12:
Hvis det nu viser sig, at det, som han kalder teknik, kræver, at vi skal ind og kigge på selve udformningen af loven for at sikre - jeg siger præcis, hvad det handler om - at brugerne får større indflydelse på det her, end der er lagt op til i forslaget, er Dansk Folkeparti så parat til at gå ind og drøfte det og eventuelt støtte det?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-12:
Jeg vil gerne sige tak for svarene på, at de 2,3 øre ligger ud over loftet, og også tilsagnet om at gå ind i en konstruktiv diskussion om et vægtet gennemsnit for beregningen af markedsprisen.
Men jeg synes, ministeren gav et ikke tilstrækkeligt svar på spørgsmålet om miljøbonus.
Det er jo sådan, at denne her lov træder i kraft den 1. januar 2003.
Hvis loven så igen skal ændres, for at der kan komme en miljøbonus ind,
vil det jo reelt føre til, at den lovændring næppe kan træde i kraft før tidligst den 1. juli 2003. Det vil jo reelt betyde, at der kommer et halvt år, hvor man kan være helt sikker på, at der ikke bliver investeret i vindkraft, fordi markedsprisen, som den er i øjeblikket, ligger under eller lige omkring de 20 øre.
Med et pristillæg, som jo reelt er en afgiftskompensation, på 10 øre er det uden for rækkevidde, at nogen vil investere på de konditioner.
Svend Auken (S), 2002-11-12:
Jeg vil gerne sige ministeren tak for det, jeg har opfattet
som et forsøg på et imødekommende svar.
Det er jo svært på den korte tid at svare på det hele.
Men jeg vil gerne for en sikkerheds skyld have slået fast, hvordan det skal forstås, for der er stadig væk tvivl, og jeg må indrømme, at lovforslaget ikke er så krystalklart.
Nu har jeg jo hørt ministeren før, så jeg er ikke i tvivl, men omverdenen er i tvivl.
For nye vindmøller, altså dem, der bliver opført efter den 1. januar 2003, er det markedsprisen plus 10 øre plus miljøbonus, dog maksimalt 36 øre udregnet på et årsgennemsnit.
Så kan vi diskutere, om det skal være vægtet eller ej.
Men det er altså markedspris plus 10 øre plus bonus, dog højst 36 øre, og oven i det de 2,3 øre, altså i alt et samlet loft på 38,3 øre indeholdende de her elementer.
Jeg vil gerne være meget sikker på, at det er sådan, det skal forstås. Jeg kan komme tilbage til spørgsmålet om hjemmel til miljøbonus senere hen.