runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Det skal da glæde mig, hvis akustikken kunne komme os til hjælp og hjælpe til en forståelse, det ville være dejligt, sådan at den, jeg hørte som den første bemærkning, var mere blød.
Men lægger forslaget her ikke op til en relativt ensidig privatisering og til det der åbne landskab for de kommunale virksomheder?
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-04:
Problemet er jo, at når man starter som nyt folketingsmedlem, så kommer man til at sidde meget langt tilbage i lokalet.
Jeg tror ikke, hvis vi citatmæssigt går tilbage, at jeg sagde, at udgangspunktet for at lave kommunalreformen var for at få private ind på det offentlige marked.
Jeg tror, jeg sagde, at muligheden for, at man kunne lave større enheder, gjorde, at det blev mere attraktivt for visse private virksomheder at gå ind og byde på f.eks. offentlige udbud.
Det tror jeg var det jeg sagde.
Når jeg derfor hentyder til en ideologisk debat, så hentyder jeg til, at vi egentlig må prøve at tænke fremad forstået på den måde, at hvis borgerne gerne vil have større valgmuligheder, så bliver det svært for det kommunale at producere alle de produkter uden at have en privat medvirken.
Og det kalder jeg ikke ideologi, det kalder jeg sund fornuft.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Jeg noterede mig, at hr. Jens Hald Madsen startede med at sige, at kommunalreformen er lavet for, at det private kan komme ind og få opgaver.
Efterfølgende siger hr. Jens Hald Madsen så, at det her jo nødig skulle havne i en ideologisk debat.
Men med den indgangsvinkel har jeg meget svært ved at se relevansen af den sidste bemærkning.
Oplægget var rent ideologisk.
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-04:
Formålet med kommunalreformen var faktisk at skabe nogle større enheder, som gjorde, at det kunne blive mere attraktivt for private aktører at gå ind på det offentlige marked.
Jeg har selv som borgmester i Lejre Kommune konkret set, hvorledes man kan forsøge at lave udbud, men at der faktisk ikke er ret mange private virksomheder, som ønsker at give tilbud på det, fordi det er for småt.
Man ser jo også andre tilfælde, hvor der sådan set ikke er et privat marked, og dermed kan man ikke få lavet en bestemt ydelse i den offentlige sektor.
Hvorfor starter jeg sådan på det her lovforslag?
Det gør jeg, fordi det her lovforslag kombinerer det offentlige og private.
Det kombinerer det sådan, at det ikke skal være en sovepude, det skal ikke være en stilstand.
Det skal sådan set være et springbræt til, at man kan få flere private til at komme ind i den offentlige sektor, at man rent faktisk kan gøre brug af den offentlige sektors viden, f.eks. inden for et pionermarked, og dermed måske oven i købet få udviklet det til kommercielt formål.
Jeg vil nødig have, at vi får skabt en ideologisk debat omkring det her emne, for realiteten er jo, at det handler om en opfattelse af, hvordan en kommune skal fungere.
Der er mange kommuner, uanset partifarve, som har den holdning, at de er en driftkommune, at de varer, de tilbyder til deres borgere, er nogle, de skal producere selv.
Det er ikke givet.
Og derfor må udgangspunktet være, at man skal forsøge at levere så mange produkter, som borgerne gerne vil have, med udgangspunkt i, hvor meget man ønsker at betale i skat.
Og det betyder også, at hvis man vil have flere varer på hylFttmo070.fm Page 5328 Monday, May 29, 2006 9:56 AM derne, ja, så kan man gøre brug af det private regi.
Derfor er det at kombinere det offentlige og private i selskabsform godt.
Det sikrer, at pionermarkeder som sådan kan blive udviklet, det sikrer muligheden for, at de private i det hele taget kan komme ind.
For problemstillingen har jo også været, at der f.eks. har været nogle kommuner, som har gjort stort brug af at lave udbud, mens andre fuldstændig har lukket af.
Jeg ser det her som en åbning, og som der blev sagt i forbindelse med lovforslaget, så understreges det, at private og offentlige selskaber kun er én af mange muligheder for tættere offentlig-privat samarbejde.
Venstre kan altså støtte lovforslaget og ser det her som en god mulighed for, at private og offentlige kan forene deres kræfter, og at private kan få mulighed for at komme ind på et nyt og stort og spændende marked.
Per Clausen (EL), 2006-04-04:
Jeg vil naturligvis gerne ved hjælp af fru Colette L. Brix lede efter, om der et eneste sted i lovforslaget eller bemærkningerne til det skulle stå, at det forudsættes, at der indgås en overenskomst om bjærgningsløn.
Det er jeg ret sikker på der ikke gør, og derfor er der her tale om, at man fratager danske sømænd en ret, som de har, og overlader det til sømændene selv efterfølgende i forhandlinger med arbejdsgiverne at se, om de kan få en kompensation.
Men hvorfor skulle arbejdsgiverne dog give dem den kompensation, når Folketinget har løst problemet for dem, nemlig fjernet den ret?
Colette L. Brix (DF), 2006-04-04:
Jeg mener helt bestemt, at det vil være således ved overenskomstforhandlingerne, at bjærgeløn stadig vil stå der, og at det stadig er noget, man skal forhandle om.
Netop derfor har begge typer både, bjærgningsfartøjer og ikke deciderede bjærgningsfartøjer, fået fleksibilitet med det her lovforslag.
Det mener jeg er hele proceduren i det her.
Per Clausen (EL), 2006-04-04:
Det mener jeg på ingen måde lovforslaget sikrer.
Det, der fremgår af det her lovforslag, er, at tidligere har man haft ret til bjærgningsløn, og at denne ret fjernes.
Hvad der så bliver skrevet ind i overenskomsterne, kan fru Colette L. Brix i hvert fald ikke tage nogen som helst form for ære for.
Colette L. Brix (DF), 2006-04-04:
Jeg vil gerne lige bede hr. Per Clausen om at bekræfte, at hvis det her lovforslag bliver gennemført, vil det fortsat kræves, at der i overenskomsterne laves bestemmelse om netop bjærgeløn.
Per Clausen (EL), 2006-04-04:
Det her lovforslag indeholder to problematiske elementer.
Det ene er forslaget om pant i fiskerirettigheder, hvor man jo kan sige, at når man læser det her forslag og begrundelsen for det, så kan man konstatere, at en meget væsentlig del af den kritik, vi havde af den aftale, som er lavet mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti på fiskeriområdet, nemlig at det ville føre til yderligere kapitalisering af de fisk, der findes i havet, sådan set bliver dokumenteret med det her forslag, fordi det er hele begrundelsen for, at det er nødvendigt at fremsætte det.
Selv om det så som overbygning på en aftale, vi grundlæggende er imod, måske kan være et teknisk set fornuftigt forslag, så er det altså udtryk for, at man gennemfører ting, som vi politisk grundlæggende er imod.
Det andet element i forslaget, som er problematisk, er den del, der handler om bjærgningsregler.
Uanset hvor meget man snakker om, at det bare handler om, at ting skal ligestilles, så er det reelle indhold i det her forslag, at man fratager lønmodtagerne på de danske skibe en ret til bjærgningsløn, som de har haft indtil nu.
Det er jo ikke sådan, at udgangspunktet er, at så får de mulighed for at forhandle det væk, nej, udgangspunktet er, at det er væk, og alternativet til det er altså, at det er der.
Så der er tale om en soleklar forringelse af lønmodtagernes vilkår, og det kan Enhedslisten i udgangspunktet selvfølgelig ikke være med til.
Så er der alle de ord, man bruger, som jo plejer at være sådan nogle ord, der skal få ting til at glide ned, nemlig at det bliver mere tidssvarende, og at det vil udligne konkurrencesituationen for danske skibe.
Man har ikke fremført et eneste argument, der underbygger udgangspunktet for lovændringen, og derfor synes vi ikke, at man med udgangspunkt i nogle lidt mere principielle, generelle betragtninger omkring konkurrencesituationen kan gennemføre en så grundlæggende ændring af de ansattes vilkår.
I øvrigt er det mit synspunkt, at hvis det virkelig er et alvorligt problem, så synes jeg, at skibsrederne burde have drøftet sagen igennem med repræsentanter for lønmodtagerne og væFttmo070.fm Page 5325
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
ret nået frem til et forslag til, hvordan dette muligvis eksisterende problem kunne løses.
I stedet har et stort flertal i Folketinget valgt at sige: Vi løser sagen til redernes fordel.
Det anføres i bemærkningerne, at det skal være skibe, som også er indrettet til at udføre bjærgningsopgaver, og som regelmæssigt gør det.
Vi vil nu bore lidt under det videre arbejde i, hvad der menes med regelmæssigt, og hvad der menes med, at de er udrustet til det, for det kan vi i hvert fald ikke læse ud af lovforslaget og heller ikke af bemærkningerne.
Vi er altså grundlæggende imod den her del af lovforslaget.
Når jeg så ikke har sagt noget om de to andre elementer i lovforslaget, så er det, fordi vi såmænd godt kunne stemme for det, hvis vi ikke skal tvinges til også at tage de to negative elementer med.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Der er tre elementer i det her forslag.
Et første element rummer en for SF at se meget fornuftig digitalisering af skibsregisteret.
Det kan vi gå helt ind for.
At der så også bliver havn i Herning, det tager vi med, når det kan glæde nogen.
Så er der et andet element, som ud fra en teknisk vurdering jo også er fornuftigt.
Altså, der er vedtaget en lov på fiskeriområdet, hvorefter havets fiskeressourcer er kapitaliseret i form af kvoter.
Den aftale har vi været virkelig lodret imod, da den blev lavet: kapitalisering af fiskekvoterne.
Jeg kan godt se, når det nu er vedtaget, at så var det jo meget fornuftigt at lave en enkel procedure, hvor man sammen med registreringen også registrerer kvoterne.
Så langt, så godt.
Det er bare ufint alligevel, for den kvotetildeling, der kom, er et sprængfarligt politisk emne.
Vi henstiller meget, at forslaget bliver delt.
Det må der være en vis rimelighed i, sådan at vi kunne slippe for at være med til at gennemføre den del af forslaget, som vi virkelig har været rigtig meget imod.
Det sidste element i forslaget er om bjærgeløn, og det lyder egentlig også umiddelbart o.k.
Jeg bemærker, at der i høringssvarene er nogle protester imod det, og for almindelig anstændigheds skyld var det rimeligt, at man hørte parterne.
Det er i hvert fald et område, som kræver spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-04-04:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede her i dag, har jeg lovet at fremkomme med Venstres synspunkter.
Formålet med forslaget om digitaliseret skibsregistrering er at skabe mulighed for digital, papirløs skibsregistrering i Danmark.
Forslaget følger således regeringens målsætning om at etablere en digital forvaltning, og Venstre kan varmt tilslutte sig forslaget.
Det vil gøre det muligt for skibsregisterets brugerkreds at anmelde matrikulære ændringer.
Hermed menes eksempelvis ændring af et skibs navn eller hjemsted og rettigheden over skibet.
Denne del af lovforslaget vil derfor reducere de administrative byrder for erhvervet.
Samtidig giver det mulighed for en mere smidig, hurtig og moderne skibsregistrering.
Disse rettigheder vil som en konsekvens heraf også kunne pantsættes særskilt i personbogen, dvs. uafhængigt af de pantrettigheder, der er registreret i skibsregisteret vedrørende et skibsfartøj.
Med forslaget vil pant i et fiskerfartøj, der er registreret i skibsregisteret, automatisk komme til at omfatte fiskerirettigheder, som er tilknyttet det pågældende skib.
Ændringer af reglerne omkring bjærgeløn gør bestemmelsen mere tidssvarende og forbedrer danske skibes konkurrencesituation.
Det foreslås, at muligheden for at indgå en aftale med mandskabet om at give afkald på bjærgeløn også kan gælde for skibe.
Hermed bringes bestemmelsen i bedre overensstemmelse med den retspraksis, der er i andre nordiske lande.
Venstre støtter forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører gerne vil frem til, at kommunerne har en frihed.
Jamen hvorfor så fremsætte et lovforslag, som fastlægger de her begrænsninger om, at hvis et kommunalt selskab, som også har private aktører, sælger mere end 25 pct. af deres ydelser til andre, skal de holde op med det og nedjustere den del eller simpelt hen likvidere selskabet?
Hvorfor sætte den begrænsning, at den private part skal være på 25 pct.?
Hvorfor ikke gøre det helt frit?
Hvorfor ikke give kommunerne den totale frihed til selv at organisere, hvad det er for en service, man vil have, og hvordan man organiserer den service?
Jeg synes ikke, at de procentsatser, der er lagt ind i den her lov, er velbegrundede.
Jeg synes, det er nogle firkantede rammer, man lægger for kommunerne i stedet for at give dem frihed.
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-04:
Alle skoler inden for den branche, også erhvervsskolerne, har haft svært ved at dokumentere en bestemt beskæftigelsesgrad.
Det, der er specielt for Alexandra-Skolen og andre skoler, er, at de kun er en del af en uddannelse; eleverne videreuddanner sig.
Det er ikke nok for SUstyrelsen og ministeren, det er sådan set bare det, ministeren skal sige.
Jeg står her med et brev, der er sendt til skolen den 28. september.
Hvis det står ved magt, så er skolen lukket.
Det er derfor, jeg takker for, hvis der er en dialog i gang om, at de regler, der gælder i Århus, også kommer til at gælde i Frederikshavn.
Og jeg ser meget frem til, at ministeren over for undertegnede dokumenterer, også over for skolen, for at vi kan få udryddet enhver tvivl om, hvorvidt man behandler folk og institutioner ens her i samfundet: Hvad er det for nogle ting, de har opfyldt, og hvad er det for nogle ting, man på Alexandra-Skolen skal opfylde for at køre videre?
Selvfølgelig skal der være nogle regler, det er vi da enige om, men det er lidt underligt, at det er en borgerlig regering, der vil lukke en privat uddannelse, hvor folk selv betaler for at gå.
Det synes jeg er underligt.
Men hvis det er det, der er konsekvensen, så må ministeren tage ansvaret for det.
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
Jeg ved ikke, om den er afgjort.
Det kan man få at vide i SUstyrelsen.
Jeg ønsker netop ikke, at hr. Bjarne Laustsen og jeg skal overtage den dialog, der er mellem SUstyrelsen og AlexandraSkolen.
Så det tror jeg ikke vi skal ind på.
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-04:
Så kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man ikke har meddelt Alexandra-Skolen: I skal opfylde de og de betingelser.
Har ministeren gjort det, har SUstyrelsen gjort det?
Nej, det har man ikke.
Jeg står her med et papir, der viser, at SUstyrelsen tilsyneladende agter at godkende Århus Skrædderskole.
Det er fint, at man godkender den, for så er der i det mindste en skole tilbage, der kan få SUstyrelsens blå stempel eller godkendelse.
De mennesker her, der har valgt en uddannelse, betaler selv for den, så jeg forstår ikke: Er det virkelig blevet borgerlig politik, at man ikke kan acceptere, at folk, der selv betaler for at få en uddannelse som et led i en videreuddannelse, rejser til udlandet og arbejder på forskellige teatre, og hvad ved jeg, rundtomkring i verden og gør et godt job?
Det er ikke nok for ministeren.
Kan man så ikke bare få at vide, hvad det er for nogle ting, de skal opfylde?
De bemærkninger, som ministeren kom med i dag, vil jeg tage som en fremstrakt hånd om en dialog, så jeg vil gerne have at vide: Er den her sag afgjort, eller er den ikke afgjort, så skolen ved, om den kan køre videre?
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
Jeg har svært ved at forstå spørgsmålet.
Men lad os endelig fortsætte dialogen, og det kan vi også gøre i kommende spørgetider.
Men der er én ting, jeg vil sige, at jeg allerede har konkluderet efter disse mange ordvekslinger om AlexandraSkolen, og det er, at disse afgørelser skal ligge i SUstyrelsen.
Man skal gå frem efter objektive, klare kriterier, for ellers ender hver eneste lille uddannelse i Folketingssalen med spørgsmål til ministeren fra medlemmer, som er valgt i det pågældende område, eller som har sympati for de pågældende, og det har jeg jo den største forståelse for.
Men det er jo netop derfor, at vi skal løfte det ud af den politiske verden og i stedet praktisere nogle meget klare kriterier.
Det gør vi under den nuværende regering, og det gjorde man, så vidt jeg ved, også under den tidligere regering.
Og kriterierne går ud på, at man ikke blot skal have en god beskæftigelsessituation for de færdiguddannede, hvis de skal have SU; den beskæftigelse, de får, skal også have noget at gøre med den uddannelse, de har taget.
Vi har jo tidligere udvekslet bemærkninger om netop Alexandra-Skolen, og jeg har fremhævet, at SUstyrelsen, som foretager disse afgørelser, benytter nogle kriterier, som jeg synes er både nødvendige og overbevisende.
Det er kriterier, som har at gøre med, hvor mange af de færdiguddannede der får job, altså hvor arbejdsmarkedsrelevant den pågældende uddannelse er.
Og hvis man har sådanne krav, så er man også nødt til at tage konsekvensen af dem, når der kommer eksempler på uddannelser, der ikke lever op til dem.
Det siger jeg for så vidt med beklagelse, for det ville da være langt bedre, hvis problemet kunne løses ved, at beskæftigelsesfrekvensen blev noget bedre for Alexandra-Skolens færdiguddannede.
Fttmo070.fm Page 5313 Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-04:
Jeg har tidligere her i salen haft lejlighed til at spørge undervisningsministeren om AlexandraSkolen i Frederikshavn, skrædder- og konfektionsskolen deroppe, en velfungerende skole, som nu regeringen vil lukke, fordi man siger, at eleverne ikke er berettiget til at modtage SU.
Jeg synes, det er synd og skam, fordi skolen har et godt formål.
Den ligger ikke nogen til last.
Eleverne betaler selv op mod 120.000 kr. for at gå der.
Det eneste er, at vi giver SU til de elever, der går deroppe.
Det synes jeg vi fortsat skal gøre, for hvis det lykkes regeringen at lukke den skole, så er vi jo i den situation, at et fag, som har været i Danmark i århundreder, risikerer at uddø, og det synes jeg faktisk ikke er et godt skridt på vejen.
Det, der er stridens kerne, er jo, om de unge er kommet rigtig i beskæftigelse.
Det går rigtig godt med de unge mennesker, der har været på Alexandra-Skolen i Frederikshavn, med at komme til noget andet, men måske ikke lige til det, som undervisningsministeren gerne vil have.
Kan vi så ikke få at vide, hvad det er for nogle krav, vi skal opfylde, for at den skole kan køre videre?
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at der skal være nogle regler; det er jo netop det, jeg siger.
Det vil jeg godt lige ved lejlighed høre, om det er Socialdemokratiets politik, det tror jeg ikke det er.
Det kunne også være interessant på et tidspunkt at høre, om det er Socialdemokratiets politik at ændre de generelle regler, som SUstyrelsen har for godkendelse.
Det tror jeg nemlig heller ikke er Socialdemokratiets politik.
Hvad angår brevet af 28. september, som jeg selvsagt ikke kender, vil jeg sige: Den dialog, der er brug for mellem Alexandra-Skolen og SUstyrelsen, synes jeg man skulle optage direkte.
Det er altså en stor omvej at gå via hr. Bjarne Laustsen til ministeren her i salen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg blev lidt tummelumsk i hovedet.
Jeg synes egentlig, jeg har svaret ret grundigt.
Jeg har forklaret, at det almene gymnasium har sit meget veldefinerede, kulturelle program, som i allerhøjeste grad inddrager andre kulturer i en stribe fag.
Og det er nu den måde, hvorpå man lærer om interkulturel forståelse i gymnasiet.
Så er der andre steder, hvor man ikke har så stærkt et kulturelt program, som man har i gymnasiet, og der har man så måske et særligt fag, som hedder interkulturel forståelse, sådan som jeg også kan forstå, man f.eks. har på handelshøjskolerne.
Så alting har en god forklaring, synes jeg.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 103
Svaret er nej.
Det almene gymnasium har sit eget program.
Vi har vedtaget en gymnasiereform, vi har lige justeret den, der var bredt flertal, og der er der ikke blot de fag, jeg nævnte, men også andre fag – tænk på faget dansk, hvor man jo også læser udenlandsk litteratur.
Så hvis der er noget sted i den danske undervisningssektor, hvor der er masser af interkulturel undervisning, så er det da i det almene gymnasium.
Thomas Krog (SF), 2006-04-04:
Jeg er glad for, at vi både er enige om, at interkulturel forståelse er vigtig, og at det, der gøres i dag, ikke er godt nok.
Mit spørgsmål er så bare helt konkret med hensyn til ungdomsuddannelserne: Kan vi ikke der gøre noget for at gøre det bedre?
Kulturforståelse C og B kan læses som valgfag på hf, htx og hhx i dag, men ingen steder i det almene gymnasium.
Mit spørgsmål er så meget konkret til ministeren: Vil ministeren være med til at se på, at det her også skal være en mulighed i det almene gymnasium, hvor 50 pct. af en ungdomsårgang altså går, sådan at vi også på den måde kan være med til at løfte det vigtige, der hedder den interkulturelle forståelse i Danmark? Fttmo070.fm Page 5312
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
I undervisningssektoren er der aldrig noget, der er godt nok, for det skal ligge i enhver pædagog og enhver minister og enhver uddannelsespolitiker, at vi skal gøre det bedre.
Vi er i gang med i regeringen at gøre det bedre støttet af et bredt flertal i Folketinget.
Vi har jo netop sagt, at fag som historie og samfundsfag og kristendomskundskab nu skal tages mere alvorligt i folkeskolen, og derfor bliver det også prøvefag, som kan udtrækkes til prøve.
Man kommer jo ikke op i dem alle sammen, men man kan i løbet af en periode komme op i dem, og det får jo den virkning, at man så er nødt til at være mere klar med hensyn til målene, og så er man også mere sikker på, at de lærere, der underviser i fagene, er lærere, der faktisk har baggrund for at undervise i fagene.
Det er rigtigt, at der er elever, der går på erhvervsskoler, som kun får den undervisning, de har fået i folkeskolen, og som ikke får noget, der svarer til oldtidskundskab og religion og historie, altså det, man har i det almene gymnasium.
Men sådan har det jo altid været, og heldigvis er det jo sådan, at vi har en righoldighed af folkeoplysningstilbud, folkehøjskoler, aftenskoler, fritidsundervisning osv., så der jo er rig lejlighed i Danmark, ja, bedre end i noget andet land, til, at man kan få denne interkulturelle forståelse på anden vis, hvis man i sin ungdom har valgt en praktisk uddannelse.
For vi skal jo have lov at vælge praktiske uddannelser.
Der er altså nogle, som helst ikke vil gå lige fra skole til skole.
Thomas Krog (SF), 2006-04-04:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at det er vigtigt.
Så har jeg to spørgsmål tilbage.
Det ene spørgsmål er så, om ministeren mener, at den interkulturelle forståelse i Danmark i dag er god nok og at vi derfor altså ikke behøver at gøre noget yderligere for at gøre det bedre på det punkt.
Det andet spørgsmål er, at når vi har ungdomsuddannelserne, og der er mulighed for at vælge faget kulturforståelse på nogle ungdomsuddannelser, men ikke på andre, hvorfor skal så lige præcis de 50 pct., der går på det almene gymnasium, ikke have mulighed for at vælge faget kulturforståelse?
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
Jeg forstod måske ikke helt spørgsmålet.
Og det skyldes måske, at jeg synes, at kulturforståelse, både fortrolighed med egen kultur og kendskab til andres kulturer, er noget ret så gennemgående i dansk skole- og uddannelsespolitik.
Hvis jeg havde været forberedt på spørgsmålet, havde jeg kunnet opremse en lang række eksempler på, hvordan interkulturel forståelse er vigtigt i det danske uddannelsessystem.
Det skulle også bare mangle.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Thomas Krog.
Thomas Krog (SF), 2006-04-04:
Globaliseringsrådet skriver under overskriften »Uddannelser med globalt perspektiv«: Alle ungdomsuddannelser skal have et globalt perspektiv, så de unge får forståelse for andre kulturer og kvalifikationer til at deltage i den globaliserede verden.
OECD har også identificeret interkulturel forståelse som en af de ti nøglekompetencer i det såkaldte nationale kompetenceberedskab.
Man må også sige, at Muhammedsagen har vist, at der er behov for indsigt i og forståelse for andre kulturer for at kunne begå sig i en globaliseret verden.
Mit spørgsmål er på den baggrund, at når vi nu har en ungdomsårgang, og over 50 pct. af dem går i det almene gymnasium, skal de så ikke også på lige fod med andre have mulighed for at vælge faget kulturforståelse?