runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2001-01-25:
Jeg vil godt starte med at sige dét til fru Annie Lunde Hansen, som jeg egentlig også har sagt til tidligere ordførere: Jeg anklager ikke indvandrere for at være skyld i boligsituationen.
Det er de danske politikere, jeg anklager.
Det vil jeg godt gentage endnu en gang.
Så vil jeg i øvrigt sige generelt til de øvrige ordførere, at jeg da er enig i, at vi for øjeblikket har en mangelsituation på boliger.
Det er jo også det, der har affødt forslaget fra Enhedslisten.
Så er det, jeg giver mit bidrag til at belyse, hvorfor vi har et boligproblem.
Det er ikke kun, fordi der i gennemsnit bliver færre pr. bolig.
Så mit bidrag til, hvad man skal gøre ved det, er jo selvfølgelig, som jeg også sagde tidligere, og jeg vil godt gentage det, at man skaber gunstige vilkår for de private, så de igen bygger lejeboliger.
Så vil jeg også godt lige sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg er hundrede procent enig i, hvad min partileder, fru Pia Kjærsgaard, siger.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-25:
Når vi er kommet i den situation, som nødvendiggør det her forslag, og som regeringen jo er enig i er en alvorlig situation, så skyldes det, at antallet af beboere pr. husstand i 1980 var ca. 2,5 beboer pr. husstand og nu er på vej ned mod godt og vel 2 beboere.
Det kan ventes at falde til omkring 2 beboere pr. husstand.
Det er ganske enkelt forklaringen på det problem, vi har med mangelen på boliger og underskuddet i boligforsyningen sammenholdt med, at boligbyggeriet er for lavt, vil jeg sige til hr. Egil Møller.
Så er der nogle, der kommer ind i landet, og nogle, der forlader landet hvert år.
Dem, der forlader landet, tager
hr. Egil Møller jo ikke med i sit regnestykke, og derfor bliver det jo helt hen i vejret.
Men blot til oplysning for hr. Egil Møller: Dét er den egentlige årsag til problemerne.
Jeg tror, at hvis det skulle være sådan, at Dansk Folkeparti kun måtte udtale sig om flygtninge- og indvandrerpolitik under de emner, hvor det var på dagsordenen, så ville vi høre meget lidt fra Dansk Folkeparti under Folketingets debatter.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-25:
Jeg skal da gerne prøve igen.
Min opfordring gik faktisk også på, at vi gjorde det til en debat, hvor vi var farveblinde i forhold til hudfarven.
Men det lykkedes åbenbart ikke helt.
Men jeg efterlyste faktisk nogle løsninger på de her problemer.
For problemet er jo klart ikke, at der kommer nogle flere.
Problemerne er, at der ikke bliver bygget nok, og det er det, vi skal fokusere på.
Det er da klart, at vi som politikere har et ansvar for det, og vi skal da også stå ved, hvad vi gør.
Det kommer vi så til at diskutere senere.
Det er helt givet, at vi i de næste par måneder kommer til at diskutere det.
Hvis bare Dansk Folkeparti ville overveje, hvordan man giver pengene bedst ud: Om de er bedst givet ud til en massiv støtte til privat boligbyggeri, udlejningsbyggeri eller til alment boligbyggeri?
Jeg tror faktisk, det er det sidste, hvis vi skal i gang med noget, der virkelig batter.
Jeg synes, det er omsvøb, når Dansk Folkeparti bare tror, at vi kan klare det ved privat udlejningsbyggeri.
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-25:
Jeg er nødt til at sige til hr. Egil Møller: Det er altså ikke en udlændingedebat, vi for øjeblikket har på dagsordenen.
Det, vi diskuterer, er løsningen af boligsociale problemer her i vores land.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med at stille hr. Egil Møller et spørgsmål med udgangspunkt i de påstande, der kom for et øjeblik siden.
Betyder påstanden - altså at hvis ikke de partier havde givet alle de mennesker adgang her til landet, så havde vi ikke haft problemerne - at hr. Egil Møller er uenig med Dansk Folkepartis leder, fru Pia Kjærsgaard, om, at man naturligvis også i Dansk Folkeparti står inde for, at man vil overholde bl.a. flygtningekonventionen?
Det er forudsætningen for, at de mennesker har fået lov til at komme her.
Er hr. Egil Møller uenig med Dansk Folkeparti i, at den skal man overholde?
Jeg mener, det giver sig selv, og så synes jeg, vi skulle prøve at komme tilbage til det, debatten rent faktisk drejer sig om her i dag.
Det ville klæde også Dansk Folkeparti.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-25:
Det er vel ikke de nye indbyggeres skyld, at byggeriet rundtomkring er stagneret.
Det kan der være mange årsager til.
Men jeg vil sige en gang til til hr. Egil Møller: Det er ikke alle politikere her i Folketinget, der skal skæres over én kam.
Det er ikke os alle sammen, der har gjort det tungt for privatbyggeri at lave nogle byggerier.
Men så lad os dog bruge, måske ikke lige dette beslutningsforslag, men et andet.
Vi kan bede ministeren om at kalde os over og lade os se, hvad vi i fællesskab kunne gøre, så det private boligbyggeri kunne komme bedre i gang.
Der er mange gode ideer, og mange politikere har - bl.a. også mig selv - stået i kø, når pressen har ringet for at finde gode motiver.
Børge Klit Johansen (KRF), 2001-01-25:
Kristeligt Folkeparti beklager, at den gældende, frivillige ordning med belønning ikke har virket efter hensigten.
Vi tror dog ikke på, at der i den nuværende situation med stor bolignød vil kunne komme noget positivt ud af tvangsforanstaltninger.
Kristeligt Folkeparti har gennem årene støttet en række initiativer på boligområdet, på kvarterløft, byfornyelse osv., hvor målet har været at bevare en bredt sammensat beboermasse.
Problemet med ghettodannelser bør måske først og fremmest
løses ved at gøre det mere attraktivt for ressourcestærke lejere at blive boende i den almennyttige sektor, selv om de selv skal betale hele huslejen.
Vi konstaterer, at pinsepakken har rykket balancen mellem ejer- og lejerbolig til lejerboligens fordel og tror, at det vil være med til på lang sigt at løse problemet med ghettodannelser.
Kommunerne kan ikke henvise til boliger, hvor der allerede bor nogen, og derfor har vi også taget initiativer
til bygning af boliger for ældre, til handicappede, plejeboliger osv., som vil frigøre boliger både i den almene og i den private boligmasse.
Der er en mand, der har sagt, at i en krisesituation har man som leder to muligheder.
Den ene er at tjene sig rig, den anden er at spare sig fattig.
Og jeg vil sige, at dette forslag, som så meget andet, tager det forkerte valg, nemlig fattigdommen.
Der bliver ikke mere guld af det her.
Kristeligt Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Per Kaalund (S), 2001-01-25:
Jeg mener ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål til hr. Kristian Jensen.
Ønsker partiet Venstre ud over alle disse ideologiske betragtninger, der kommer fra talerstolen i dag, at fastholde gældende lovgivning omkring frameldingskuponer, eller kan vi forvente et lovforslag fra Venstre om, at denne lov afskaffes?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Vil partiet Venstre fremsætte forslag her i folketingssamlingen om, at læger ikke skal være medlem af lægernes organisationer?
Og skal advokaterne - kommer der også lovforslag om det? - ikke være medlem af Advokatsamfundet?
Der er helt klare lovgivningsbestemmelser, hvor der står, at de skal være medlem for at have en række rettigheder og forpligtelser og en hel masse andre ting.
Derfor skal der selvfølgelig ændres i lovene, hvis man ikke vil sikre, at lægerne, advokaterne og i et vist omfang også landmændene er medlem af deres organisationer; der er nogle tilskudsbestemmelser osv., der administreres derigennem.
Det er ret afgørende spørgsmål, og derfor må vi da have et svar på disse ting og ikke blot ideologisk snak.
Thomas Adelskov (S), 2001-01-25:
Jeg troede, at når hr. Kim Behnke kom herop for at spørge mig, så var det, fordi han havde gjort sig ulejligheden at undersøge det for Folketinget, og det havde jo været betimeligt, hvis han så samtidig havde svaret.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-25:
I hvilket omfang har man gjort sig den ulejlighed at kontakte f.eks. Danmarks Idræts-Forbund eller Team Danmark og spørge, om de havde en vurdering af, hvor mange der ville blive omfattet af det?
Thomas Adelskov (S), 2001-01-25:
Jeg skal sige til hr. Kim Behnke, at det har jeg også svært ved at finde ud af, når jeg læser forslaget, for det er ganske svært at overskue, hvilke grupper af idrætsudøvere der egentlig er tale om.
Derfor har det været ganske umuligt at finde ud af, hvem det er, man mener skulle dækkes ind af forslaget.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-25:
Når man kommer med den påstand, bliver jeg nødt til at spørge Socialdemokratiets ordfører, om Socialdemokratiet under forberedelserne til ordførertalen i dag har undersøgt, hvor mange mennesker det drejer sig om.
Ved man det?
Det må jo være et rimeligt krav, at man undersøger tingene, inden man kommer med udokumenterede påstande.
Hvor mange mennesker ville være omfattet af det her?
Hvor mange taler vi om i det her mellemlag?
Thomas Adelskov (S), 2001-01-25:
Jeg vil sige, at Socialdemokratiet altid er tilfreds med, at der bosætter sig mennesker i Danmark, som kan bidrage til at betale skat.
Så på den baggrund finder jeg ikke nogen anledning til, at vi skal gå ind og indføre særregler.
Desuden har jeg svært ved at se af forslaget, hvad det er for nogle idrætsfolk, der er tale om her.
I øvrigt mener jeg, at man bør henvise det til diskussioner om Team Danmark.
Hvad med den idrætsudøver, som altid bliver nummer fire, men som ligger lige under det der eliteplan, som forslagsstillerne taler om.
Jeg synes, der er en række forhold, der taler for, at det her er en tilgodeseelse af en meget, meget lille gruppe personer, som altid kommer ind på første-, anden- eller tredjepladsen.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-25:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, hvordan man i Socialdemokratiet egentlig har det med, at et desværre stigende antal danske idrætsudøvere vælger at bosætte sig uden for Danmark.
Når de bliver spurgt, hvad begrundelsen er, angiver de alle sammen entydigt, at det er på grund af de høje danske skatter. Piner det ikke en socialdemokrat, at hvor vi med lidt lempeligere regler kunne have fået bare lidt skat fra dem, er vi i dag i den situation, at vi får nul skat, når de vælger at bosætte sig i udlandet?
Thomas Adelskov (S), 2001-01-25:
Dog vil jeg ligesom ministeren understrege, at vi i lighed med forslagsstillerne er af den klare overbevisning, at vi både bør og skal fremme bredde- og eliteidrætten.
Men vi mener ikke, det skal ske via særregler i skattelovgivningen, derimod via velovervejet støtte gennem bl.a. Team Danmark. Jeg vil samtidig gerne bruge lejligheden til at påpege, at det er bemærkelsesværdigt, at forslagsstillerpartierne er dem, der ofte her fra talerstolen taler og råber om lovjungle og kræver forenkling af den danske lovgivning og pludselig vender på en tallerken og i situationer som denne ønsker særregler på skatteområdet.
Med det in mente kan Socialdemokratiet ikke stemme for forslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-25:
Hvis det var en underskrift på, om man ville anerkende, at man følger de danske love, så var det o.k.
Men hvis det er en underskrift på, at man anerkender værdierne fuldt ud, så er det problematisk, for så er det grundlæggende imod vores frihedstradition om, at vi kan have forskellige værdier.
Det er klart, at man skal følge lovene.
Men det, der står i forslaget, er, at man skal anerkende værdierne fuldt ud, og det er problematisk.
Jann Sjursen (KRF), 2001-01-25:
Blot denne ene bemærkning, selv om hr. Knud Erik Hansen nu prøver at sige, jamen hvad er så de fælles værdier, der er tilbage, hvis grundloven også udtrykker en pluralitet, som vi er enige om: Jamen der er jo altså mennesker, som rent faktisk går ind for f.eks. teokrati i stedet for demokrati, og som ikke anerkender nogle af de grundlæggende frihedsrettigheder.
Der er mennesker, der mener, at der f.eks. ikke skal være reel religionsfrihed i et land som det danske.
Så i den forstand har grundloven altså også betydning, hvis man med sin underskrift også skal gøre sig den overvejelse.
Det mener jeg.
Det er faktisk også en af tankerne bag vores forslag, at vi mener, at de, der skal erhverve dansk statsborgerskab, med deres underskrift må overveje, om de så også anerkender, at vi bygger på en demokratisk samfundsopfattelse, hvor der også skal være plads til, at man f.eks. kan udøve forskellig tro og religion, som jo f.eks. er en af de helt grundlæggende rettigheder i grundloven.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-25:
Ja, vi kan jo efterhånden begynde at finde mange værdier i grundloven.
Der ligger også mange værdier i grundloven.
Som hr. Jann Sjursen nævnte, ligger der også pluralismen i den, netop friheden til at have sine forskellige værdier, have sine meninger, udvikle meningerne i en diskussion og altså i en fri diskussion.
Det er også derfor, det her forslag faktisk er i modstrid med den grundlæggende værdi, at vi skal anerkende værdierne som personer.
Der ligger jo nogle værdier i den, som vi som fællesskab er blevet enige om, at dem bygger Danmark stort set sin forfatning, sit styre på.
Klart - det er vi enige om.
Men det er ikke det samme som at sige, at man som person skal stå inde for alle de værdier, der ligger i den.
Men man skal overholde dem, og det er dér, jeg mener, man går fejl.
Jeg synes også, der ligger en forskel, det synes jeg heller ikke, Kristeligt Folkeparti har taget ordentligt stilling til, at det er jo os som Folketing, der er forpligtet til at overholde grundloven.
Som borger er man sådan set ikke forpligtet til at overholde grundloven, man er forpligtet at overholde lovene.
Men grundloven giver faktisk én nogle rettigheder, og det er det, man får via grundloven, ikke, at man som borger er forpligtet til at overholde en hel masse ting ifølge grundloven.
Helge Bo Jensen (EL), 2001-01-25:
Jamen jeg synes da, det er vældig interessant, at vi nu hører, at der er en pluralitet af værdier, så altså de her fælles værdier i virkeligheden godt kan opfattes på den måde, at vi hver har vores lille sæt af værdier.
Men så er problemet jo så, at de ikke nødvendigvis er fælles mere, og så bliver det jo en lidt mystisk handling, de nye indvandrere skal til.
De nye statsborgere skal til at skrive under på nogle fælles værdier, som der refereres til, uden at Kristeligt Folkeparti eller andre vil fortælle præcis, hvad det er for nogle fælles værdier.
Jann Sjursen (KRF), 2001-01-25:
Jeg vil sige, at det, at jeg ikke ønsker, at Amsterdamtraktaten eller tidligere traktater eller den kommende Nicetraktat, når den er færdigskrevet, havde jeg nær sagt, skal udsendes til borgerne, er altså ikke udtryk for, at jeg ikke har respekt for disse traktater.
Jeg vil også godt sige til hr. Helge Bo Jensen
, at det er da klart, at f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention klarere udtrykker menneskerettighederne, end den danske grundlov gør.
Det vil jeg godt sige.
Det er jo en af grundene til, at vi i øvrigt også fra Kristeligt Folkepartis side ønsker en forfatningskommission netop for i højere grad at få indarbejdet menneskerettighederne i den danske grundlov, som på det område, synes jeg, ikke er tidssvarende og ikke har fulgt med det, der er sket internationalt.
Men i forhold til det principielle spørgsmål, som både hr. Helge Bo Jensen og også hr. Knud Erik Hansen rejser, om man ligesom skal skrive under på, at det er så de fælles værdier, vil jeg sige, at grundloven giver jo også udtryk for en pluralitet.
På den måde er der jo indbygget en pluralitet i grundloven, og det er den, jeg faktisk mener også skal være afgørende, hvis man skal reflektere over, hvad det er for et samfund, man vil erhverve sig indfødsret i, overveje, om man vil acceptere den pluralitet, som grundloven giver udtryk for, f.eks. de frihedsrettigheder, der er.
For den mener jeg er til stede med grundloven, selv om den så også selvfølgelig, som jeg siger, udtrykker nogle fælles værdier, som vores samfund bygger på.
Men vi stiller krav også i dag til de borgere, som ønsker at erhverve sig dansk indfødsret.
Det gør andre lande også, og det synes jeg faktisk er helt naturligt at gøre i forhold til at erhverve det, som dansk indfødsret giver ret til også, nemlig valgret til Folketinget.
Helge Bo Jensen (EL), 2001-01-25:
Jeg synes, at det er tankevækkende, at det eneste konkrete eksempel på de her værdier, der bliver nævnt, de her fælles værdier, det er frihedsrettighederne.
Det er jo også sådan, at der er uenighed om fortolkningen af frihedsrettighederne.
Vi så det lige for et par forslag siden tidligere i dag, hvor der var uenighed om, hvorvidt de foreninger, der hedder fagforeninger, har deres frihed til at disponere over deres økonomiske midler, som de vil.
Det var der uenighed om.
Der var partier, der mente, at det skulle de ikke have.
Bare for at nævne et konkret eksempel.
Endelig synes jeg, man kan sige, at frihedsrettighederne også er bedre beskrevet i menneskerettighedserklæringen end i den danske grundlov.
Hvis jeg ikke er fejlagtig oplyst, så er det jo også sådan, at folketingsmedlemmerne i den ceremoni, vi har her, skriver under på, at de vil overholde grundloven, og ikke, at de tilslutter sig grundloven ud i alle hjørnerne.
Ret mig, hvis jeg tager fejl - sådan har jeg opfattet det.
Endelig glæder det mig naturligvis, at Kristeligt Folkeparti ikke har den store respekt for EU-Traktaten, for sådan må man jo fortolke det, der blev sagt.
Det er jo en glædelig oplysning.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-25:
Jeg mangler egentlig kommentarer til noget af det måske grundlæggende, der er galt i forslaget, netop at man siger, at vi skal have fælles værdier.
Det er jo det, der ligger, hvis man skal anerkende grundloven. Vi har givet mange fælles værdier i det danske samfund, vi har givet også mange forskellige værdier.
Og det, der bliver problematisk, er, hvis man ved en underskrift skal anerkende et værdisæt.
Det er jo grundlæggende sådan, også efter principperne i vores grundlov, at vi faktisk har ret til at have forskellige værdier, men det, der er afgørende, er, at vi overholder det, vi vedtager i fællesskab.
Så man kan godt have forskellige holdninger, men samtidig ligger forpligtelsen i at overholde det, vi har aftalt, det vil sige overholde grundloven, overholde lovene.
Og det er jo det, man forpligter sig til ved at bo i det danske samfund.
Og så forpligter man sig så sandelig også til at være åben over for forskellige værdier og udvikle forskellige værdier.
Derfor er det for mig at se problematisk
, hvis man vil have, at man skal underskrive et bestemt værdisæt, det er faktisk imod principperne, men selvfølgelig ikke, at man skal overholde loven.
Det er klart en del af principperne.
Kristian Jensen (V), 2001-01-25:
Venstre er medforslagsstiller på forslaget her, og det er vi, fordi vi gerne vil være med til at støtte dansk idræt.
Vi føler, at dansk idræt har gavn af, at der er dygtige idrætsudøvere, der bor i Danmark og har Danmark som hjemsted,
både som forbilleder for andre idrætsudøvere, for at tiltrække nye til idrætten og for at motivere andre til at yde det ypperligste, de kan.
Derfor mener vi, at en Team Danmark-kontoordning, der kan være med til at holde nogle af de dygtige idrætsudøvere i Danmark, vil være til gavn for dansk idræt generelt set.
Derfor er vi medforslagsstillere, og vi synes, det er et rigtig godt forslag. Nu har jeg normalt det princip, at jeg ikke læser op af bemærkningerne til et forslag, men i dag vil jeg læse op af bemærkningerne til forslaget, sjette afsnit, hvor der står: »Vi har brug for et sæt skatteregler, som vil kunne rumme mellemgruppen, dem, der ikke længere er amatøridrætsudøvere og ej heller professionelle idrætsudøvere, som kan leve af deres idræt.«
Dér har man gruppen, som dette forslag gerne skal rumme inden for sine rammer.
Det er den gruppe, som vi tror kan have gavn af den her Team Danmark-konto, der kan klare de udsving i indkomsterne, som er der, når man ikke kan leve fuldt ud af sin idræt, og når man ikke er ansat i f.eks. en ishockeyklub, en håndboldklub eller en fodboldklub, hvor man har en fast løn.
Vi beklager, at man tilbage i 1995 stoppede den tidligere præmiekonto.
Vi beklager også, at der var nogle eksempler på, at folk ikke helt overholdt de intentioner, der lå bag de præmiekonti, der var.
Derfor synes vi, det er en god kombination nu at give en mulighed for, at idrætsudøverne kan sætte lidt af deres meget svingende indtægter til side og, hvis de bruger dem på deres idræt, trække dem ud skattefrit, men naturligvis med den klausul, at det skal være til deres idræt, og naturligvis også med den klausul, at bruger de dem ikke, skal de betale skat af dem.
Thomas Adelskov (S), 2001-01-25:
Jeg skal spørge den konservative ordfører, om ikke han kan bekræfte, at det er sådan i dag, at ropigen, som blev omtalt i ordførertalen, faktisk kan fratrække udgifter i forbindelse med stævner osv. under reglerne om hobbyvirksomhed, og at vi derfor ikke går ind og brandskatter den her gevinst på de 15.000 kr. Jeg vil så samtidig igen spørge, om det er sådan, at Det Konservative Folkeparti mener, at vi, hver eneste gang der er en gruppe i det danske samfund, som enten markerer sig godt i medierne eller på anden måde opfattes som ypperlig, skal gå ind og lave særlovgivning og give dem ekstra fradrag i vores skattelovgivning.
Var det ikke mere betimeligt at tage diskussionen, når man senere på foråret skal diskutere Team Danmark og revision af lovgivningen dér i stedet for at diskutere det omkring skattelovgivning?
Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-25:
Til hr. Thomas Adelskov: Vi vil også meget gerne løfte i forbindelse med en revision af lovgivningen om Team Danmark
, men i det her tilfælde er det meget svært at slæbe den socialdemokratiske hest til truget, kan jeg godt betro hr. Thomas Adelskov, og det betyder, at vi må prøve at løfte de steder, hvor man kan. I det her tilfælde har man mulighed for at etablere en præmiefriordning, som jo er med til at konjunkturudligne. Det vil sige, at man også kan have nogle opsparede penge de år, hvor man f.eks. ikke vinder nogen penge.
Jeg kan også betro hr. Thomas Adelskov, at f.eks. den ropige, vi taler om her, godt kan risikere at vinde 15.000 kr., men stadig væk får kolossale problemer med sit skattevæsen, hvis hun i det her tilfælde vil investere i en romaskine og skal slås med skattemyndighederne i flere år. Ved at etablere en direkte Team Danmark-konto slipper
man for det besvær og de problemer, og man kan så bruge pengene til træningsfaciliteter, træningslejre og det, der ellers er relevant for éns idræt.
Kristian Jensen (V), 2001-01-25:
Til hr. Per Kaalunds første spørgsmål, nemlig om, hvorvidt Venstre ønsker at ændre loven om frameldingskupon, vil jeg sige: Det vil vi ikke, for vi mener, det er et vigtigt signal, som det enkelte medlem kan sende.
I den situation, hvor vi ikke har reel foreningsfrihed i Danmark, er det et signal, det enkelte medlem kan sende om utilfredshed med den linje, ledelsen lægger.
Så derfor ønsker vi ikke at stille forslag om ændringer på det område.
Til hr. Per Kaalunds andet spørgsmål må jeg sige, at det overrasker mig.
Hr. Per Kaalund kender ikke de forslag, der blev behandlet i denne her sag, som netop en del af det beslutningsforslag, som Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Frihed 2000 og Kristeligt Folkeparti har fremsat: Det går på, at også erhvervsdrivende skal have ret til at melde sig ud.
Det er da ikke mere rigtigt, at en landmand skal tvinges til at være medlem af en forening, end at en metalarbejder skal tvinges til at være medlem af en forening, og hvis vi fra lovgivningens side stiller krav om et bestemt medlemskab for at opnå visse rettigheder, så er vi med til at tvinge folk ind i en forening, som de muligvis ikke ønsker, og det synes vi principielt er lige så forkasteligt som at tvinge lønmodtagere ind i det.
Så derfor var det noget, hr. Per Kaalund kunne vide ved at læse beslutningsforslaget eller ved at have fulgt debatten, dengang det forslag var til debat.