runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg synes i og for sig, at vi vanskeligt kan bebrejde hr. Peter Skaarup noget.
Det er fuldstændig krystalklare svar, han giver.
Der er intet indhold, der er ikke noget krav til regeringen om nogen bestemt politik, og det, der står i det forslag til vedtagelse, kan tolkes, som man vil - altså som regeringen vil.
Vi har hørt fortvivlede forsøg fra den socialdemokratiske ordfører og fra Venstres ordfører på at forklare, hvad der var indholdet i det forslag til vedtagelse, som de vil stemme for.
Det lykkedes dem ikke at forklare det.
Hr. Peter Skaarup har på forhånd indset, at det også ville være en håbløs opgave, og derfor kapitulerer han på forhånd.
Det må man da i og for sig respektere.
Det er da åbent og ærligt spil.
Der er ikke noget indhold, og det forsøger man heller ikke at foregive.
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Jeg er da glad for, at hr. Peter Skaarup har fået noget at tænke over, når det drejer sig om forholdet mellem socialisme og frihandel og den slags ting.
Jeg tror bare ikke, han er kommet så langt i sine overvejelser, at der er basis for nogen meningsfuld samtale nu, men det håber jeg kommer, og derfor skal jeg holde mig til emnet.
Jeg spurgte, om Dansk Folkeparti er tilhænger af dansk medlemskab af WTO set i lyset af partiets generelle holdning til dansk suverænitet.
Det synes jeg er af generel interesse.
Når jeg spørger om tydning af teksten, siger hr. Peter Skaarup, at den kan jeg selv tyde, men sådan spiller klaveret altså ikke.
Det må være medforslagsstillerne, der fortæller, hvad den betyder, og jeg skal nok fortælle, hvad SF's forslag til vedtagelse betyder, hvis der er nogle, der er interesseret i en uddybning.
Derfor beder jeg hr. Peter Skaarup om at fortælle, hvad det forslag, han er medforslagsstiller til, betyder.
Hvad er en afskaffelse af handelsforvridende landbrugsstøtte?
Er det en total afskaffelse af enhver støtte?
Er det inklusive eksportsubsidierne?
Hvornår skal det påbegyndes?
Det er da rimelig elementært at svare på det.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
Ja, man kan jo spørge sig selv efter hr. Jørn Jespersens indlæg: Hvor er socialismen blevet af? Mig bekendt har man vel haft en socialistisk indgang til verdensøkonomien, der hedder, at man vil have indført overskudsdeling, eller hvad socialismen nu har arbejdet for gennem årene.
For os at se vil frihandel være vældig godt, og her er vi sikkert enige, tror jeg.
Men vi er ikke enige i den måde, hvorpå hr. Jørn Jespersen betragter nye lande på verdenskortet og betragter den handelspolitik, som f.eks. Taiwan udøver, som noget negativt.
Vi skal huske, at Taiwan i hvert fald har haft verdens 21. største økonomi og formentlig er kommet højere op, og det er for mig at se i en periode, hvor også Taiwan har måttet vænne sig til, at der er øget frihandel i verden, og Taiwan er også blevet medlem af WTO via Kina.
De lande, jeg taler om her - Sydkorea, Vietnam, Taiwan - er lande, der må anerkende, at sådan er vilkårene, og de går altså mere og mere i retning af frihandel. Hvordan hr. Jørn Jespersen vil tyde teksten, må stå for hans egen regning.
Vi tyder i hvert fald teksten i retning
af, at det går mere i retning af frihandel og en international arbejdsdeling: dér, hvor produkterne kan produceres billigst, vil de også blive produceret fremover, og det er den vej, vi gerne vil gå.
Hr. Keld Albrechtsen har et anderledes syn på verdensøkonomien.
Jeg opfatter det lidt sådan, at hr. Keld Albrechtsen bekræfter sin fortid som socialistisk eller kommunistisk, eller hvad man kan kalde det, og det synes jeg måske er mere rimeligt at sige, for det er vel også for en dels vedkommende udgangspunktet for hr. Jørn Jespersen.
Men hr. Keld Albrechtsen siger, at der skal være begrænsninger, og det er jeg også enig i på visse områder, f.eks. miljøet. Det kan ikke være rimeligt, at visse ulande f.eks. bare producerer løs ud fra ikke rimelige miljøstandarder.
Der skal være nogle standarder, og det håber jeg også at vi kan arbejde hen imod.
Men vedtagelsen er for os at se bestemt ikke nogen blankocheck til regeringen.
Vi følger løbende arbejdet, og det mener jeg i øvrigt Folketingets partier bør gøre, når vi forbereder os til den konference, der skal finde sted.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg lagde også mærke til, at hr. Peter Skaarup helt undlod at komme ind på sagens kerne, nemlig det forslag til vedtagelse, som han sluttede med at meddele, at han vil støtte.
For Dansk Folkepartis vedkommende må man jo nok konstatere, at her er blankochecken helt blank.
Man har ikke forsøgt bare antydningsvis at skrive noget som helst på den, og derfor vil jeg heller ikke forsøge at få det uddybet. Til gengæld kom hr. Peter Skaarup med nogle meget interessante og meget principielle bemærkninger, og det vil jeg bestemt ikke kritisere ham for, for det er en væsentlig diskussion.
Men jeg kan oplyse over for hr. Peter Skaarup, at Enhedslisten ikke er tilhænger af den kapitalistiske verdensøkonomi, sådan som hr. Peter Skaarup er.
Vi er ikke tilhængere af frihandel for enhver pris.
Vi er modstandere af protektionisme fra de stærkes side imod de svage, og derfor er vi modstandere af de landbrugsstøtteordninger, som eksisterer i dag.
Men vi er så sandelig ikke tilhængere af frihandel, der rammer de svage, som rammer ulandene, og vi er slet ikke tilhængere af hr. Peter Skaarups princip om, at man bare skal behandle stærke ilands- og svage ulandsøkonomier på lige fod, for så ved vi jo godt, hvem der taber.
Der skal selvfølgelig være en begunstigelse af ulandene.
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Hr. Peter Skaarups indlæg baserede sig i stor udstrækning på fejlagtige forudsætninger og manglende viden om området.
Først om arbejdet for fremdrift i WTO: Sagen er jo, at vi i SF er utilfredse med tempoet i fremdriften.
Vi synes, det går for langsomt med fremdriften.
Vi vil meget gerne have store, omfattende og hurtige resultater i den forhandlingsrunde, der er i gang, og vi tror, at det er EU's modstand mod liberaliseringer på landbrugsområdet, der er bremseklodsen.
Med hensyn til udviklingsbistanden er det jo ikke emnet i dag, og jeg har overhovedet ikke nævnt den med ét ord.
Men jeg skal bare sige, at de lande, som hr. Peter Skaarup nævnte - Taiwan, Sydkorea osv. - jo er eksempler på, at man ved at beskytte sin egen industri i en periode, ved at sikre indenlandsk opsparing, ved at have restriktioner for samhandel osv. og samtidig satse på en eksportorienteret opbygning af industrien kan komme med på verdensmarkedet, fordi man har gjort det under vilkår, som WTO aldrig ville tillade landene i dag.
Jeg anbefaler hr. Peter Skaarup at studere de landes udviklingsproces nøjere.
Hvad betyder det?
Claus Larsen-Jensen (S), 2003-03-26:
Jeg beklager, hvis mine pædagogiske evner ikke rækker til at gøre det forståeligt for hr. Keld Albrechtsen.
Måske bliver det spildte Guds ord på Balle-Lars, men alligevel vil jeg sige: Jeg synes da, det er meget klart, hvad der står: Handelsforvridende landbrugsstøtte, herunder eksportsubsidier, skal væk, og der skal tages hensyn til forbrugere, dyrevelfærd, miljø og udviklingslandenes landbrugsproduktion.
Er det ikke meget klart?
Det stridende spørgsmål er selvfølgelig hurtigheden, og her er svaret fra vores side, at der skal gøres alt, hvad der kan, for at det bliver gennemført hurtigst muligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg er i og for sig glad for, at hr. Niels Helveg Petersen fik mulighed for at stille et støttespørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Han læste jo de afgørende ord i forslaget til vedtagelse op, og derfor vil jeg egentlig gerne spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Hvad betyder disse besynderlige og kryptiske formuleringer egentlig?
Det kunne jo dybest set være rart at vide.
Det kan være, at man ikke har nogen klar forestilling om, hvad det betyder.
Fru Charlotte Antonsen siger, at det i hvert fald ikke betyder Harbinson, hr. Claus Larsen-Jensen siger, at det betyder det muligvis nok, og man bekræfter, at det godt kan være, at det er i overensstemmelse med Europa-Kommissionens planer og med de aftaler om en fastholdelse af landbrugsstøtten frem til 2013, som er lavet i EU.
Jeg vil spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Betyder det dét?
Det bekræftede Venstres ordfører jo.
Sådan kunne man jo blive ved med spørgsmål, som vi ikke har fået nogen som helst svar på, men jeg skal gøre et sidste fortvivlet forsøg på at få Socialdemokratiets ordfører til at konkretisere.
Claus Larsen-Jensen (S), 2003-03-26:
Jeg kunne jo nøjes med at sige til hr. Niels Helveg Petersen:
Jo, det er korrekt forstået
Men jeg vil tilføje i forbindelse med hr. Jørn Jespersens spørgsmål, at hvis denne vedtagelse ikke læner sig helt op ad SF's datoer og procenter og meget tekniske gennemgang, er hr. Jørn Jespersen ikke tilfreds.
Vi har ønsket et større råderum, fordi vi vil af med den støtte, og vi vil tage det maksimale, vi overhovedet kan få, og også gerne mere end det, hr. Jørn Jespersen har peget på.
Men om det er realistisk eller ej, vil tiden vise.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-03-26:
Jeg får lyst til at blande mig i diskussionen, fordi jeg synes, at hr. Jørn Jespersen og hr. Keld Albrechtsen kører i helt forkerte spor.
Der står jo ikke i denne vedtagelse, at der ikke skal ske noget.
Der står faktisk, at der skal ske en øget liberalisering af handel med landbrugsvarer, bl.a. gennem afskaffelse af handelsforvridende landbrugsstøtte, herunder eksportsubsidier, under hensyntagen til forbrugere, miljø, dyrevelfærd og udviklingslandenes landbrugsproduktion.
Og så står der én ting mere.
Der er en henvisning til vedtagelsen af V 13 af 5. november 2002, som er en aldeles udmærket vedtagelse, hvor nogle af disse synspunkter om afvikling af landbrugsstøtte er uddybet.
Da jeg skal stille et spørgsmål, vil jeg gerne spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Er dette ikke en korrekt forståelse?
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Det burde da føre til, at man erkendte: Vi har måske givet lidt for løse tøjler, og vi har været lidt for tillidsfulde over for regeringen, for de signaler, der lå om reduktion, er ikke blevet fulgt.
Men tværtimod har man brugt det til at sige: Jo, principielt går vi ind for en reduktion, osv., men dette konkrete forslag, som er meget moderat, er for vidtgående, det er for voldsomt, og det er lemlæstende.
Har Socialdemokratiet slet ikke draget nogen konsekvenser af den erfaring?
Der er da fuldstændig frie hænder for regeringen til at sige:
Principielt går vi ind for en reduktion, men i virkelighedens verden er alle de forslag, der peger i den retning, for voldsomme.
Jeg synes, det er dårligt håndværk fra Socialdemokratiets side.
Claus Larsen-Jensen (S), 2003-03-26:
Jeg vil sige til hr. Jørn Jespersen, at det så sandelig er graden af indflydelse på indholdet af det, der skal komme ud af det i den sidste ende, der er afgørende.
Men jeg vil også gerne have det brede flertal, der har været om WTO, og hvor SF faktisk også har været med i en række vedtagelser, men altså er stået af her på det sidste.
Det beklager jeg, det synes jeg er ærgerligt, for det, der er hovedopgaven, er jo netop i fællesskab at fremme de hovedmål, der er indholdet i tingene.
Det er klart, at hvis jeg havde siddet i udenrigsministerens stol, ville jeg selvfølgelig også have grinet og nikket. Selvfølgelig ville jeg have frie hænder, men der er jo ikke frie hænder her.
Næste fase kommer, når vi kommer til konkretiseringen af, hvad det indholdsmæssigt skal medføre.
Dette her er begyndelsen af et forløb, hvor vi skal mase massivt på på områderne.
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er stærkt betænkeligt, hvis udenrigsministeren nu bekræfter, at han har fået fuldstændig frie hænder til at fortolke denne vedtagelse, i og med at udenrigsministeren i eftermiddags talte om cremefarvede og bolsjestribede bokse.
Det vil nok skabe en del forvirring i forhandlingerne, og jeg tror ikke, det vil være et dynamisk element.
Men der er åbenbart et flertal, der giver frie hænder til det.
Jeg vil gerne spørge hr. Claus Larsen-Jensen
: Når nu vi er enige om, at EU's nuværende position er uacceptabel, hvad er det så, der skal til, for at Danmark lægger maksimalt pres på EU for at bevæge sig i retning af mere frihandel og afskaffelse af subsidierne?
Tror hr. Claus Larsen-Jensen virkelig, at det er en vedtagelse af denne totalt indholdsløse karakter, der vil få EU til at sige: O.k., nu ser vi lyset, det skal gøres mere operationelt?
Eller er sandheden i virkeligheden ikke, at det, der er afgørende for Socialdemokratiet, er at være med i et bredt flertal, og så er det mindre afgørende, hvad det flertal vedtager?
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-26:
Ja, man skulle være udenrigsminister med den vedtagelse.
Jeg vil godt følge op på det svar, hr. Claus Larsen-Jensen gav for lidt siden vedrørende Harbinsons forslag.
Jeg kan selvfølgelig være enig i det, hr. Claus Larsen-Jensen siger, at det er klart, at det forslag også kan forbedres, for selvfølgelig kan det det.
Jeg tror, svaret er, at det bliver det ikke, og derfor kunne Danmark jo lige så godt melde ud nu og sige: Vi bakker
Det kunne vi gøre i stedet for at få det til at se ud, som om EU nok kommer med noget, der er bedre, for det tvivler jeg meget på.
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Dog skal jeg lige sige, at der er jo ingen, der har foreslået en afvikling af støtten sådan overnight.
Der ligger i alle forslag, at det skal være en gradvis aftrapning.
Det, vi i dag diskuterer som det mest vidtgående, er Harbinsons forslag, som er over 9 år for eksportsubsidiernes vedkommende og en halvering over kun 5 år for den direkte støtte. Det, jeg egentlig gerne vil spørge Det Radikale Venstre om, er: Hvordan vil Det Radikale Venstre sikre sig, at man ikke én gang til kommer i den situation, at man sammen med regeringen har lavet en vedtagelse om aftrapning af landbrugsstøtten, hvorefter regeringen de facto modarbejder den, som det skete fra fødevareministerens side?
Hvordan vil man sikre sig, at regeringen ikke går imod et forslag om at halvere den direkte landbrugsstøtte over 5 år?
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-03-26:
Der findes jo kun én metode til at sikre det, og det er ved en fortsat tæt dialog med regeringens ministre med ansvar på området i Folketingets Europaudvalg og i debatter her i salen.
Anden metode har jeg ikke, og anden metode har hr. Jørn Jespersen sådan set heller ikke.
Det er jo demokratiets vilkår.
Jeg vil da bare sige i den anledning, at regeringen skal regne med, at Det Radikale Venstre ihærdigt vil presse på, for at vi kan opnå så hurtige og så gode resultater som overhovedet muligt til gavn for verdensøkonomien og især til gavn for udviklingslandene.
hvor han taler om, at landbrugspolitikken er en skandale.
Jeg ved så godt - det har jeg fået at vide - at det er et citat af en ung Venstremand, men det bliver det ikke bedre af.
Det er ikke ved at starte den retorik, at man får en dialog i gang.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Det er uden tvivl rigtigt, at de, der bliver hårdest ramt, er danskerne.
I denne her sag er det danskernes levevilkår, vi selvfølgelig først og fremmest er bekymret for,
det vil jeg godt indrømme helt klart. Vi har i Enhedslisten den holdning, at selv om vi lægger utrolig meget vægt på forholdene i ulandene, så må vi godt også indimellem se på, hvordan vi sikrer ordentlige vilkår for befolkningen her i Danmark.
Det vil jeg også opfordre Venstre til at gå over til.
Så stillede jeg et spørgsmål om vandforsyningen
: Om det ville være en fordel for ulandene?
Så kan hr. Vestergaard sige: De kan bare sige nej.
Det håber jeg så sandelig også de vil gøre.
Men hr. Henrik Vestergaard var ude med en påstand
om, at det ville være en fordel for disse lande at få den privatiseret, og det vil jeg godt høre om han tør gentage, altså at det ligefrem skulle være en fordel for dem.
Henrik Vestergaard (V), 2003-03-26:
Det er jo noget sludder det her.
Der er jo ingen lande, der tvinges til at lave liberaliseringer på områder, hvor de ikke ønsker det.
Det kan hvert enkelt land, hver enkelt region selv byde ind med, så det er ganske enkelt forkert.
Men basis for varehandelen i verden, som udviklingslandene jo også er interesseret i, er jo en velfungerende transport så billig som muligt.
Det er jo velfungerende kommunikationssystemer.
Hvis vi ikke får liberaliseret det og får det gjort bedre og billigere, så er vi også med til at forhindre, at handelen kan udvikle sig, og det er ikke til fordel for udviklingslandene.
Jeg tror heller ikke, man kan finde nogen samlet anmodning fra udviklingslandene om, at man ikke skal liberalisere tjenesteydelser overhovedet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg tror, at svaret er ja.
En række udviklingslande vil f.eks. have en klar interesse i at kunne opbygge en it-sektor på et selvstændigt grundlag, uden at det nødvendigvis er Microsoft, der skal styre det hele i deres land.
Så der vil være mange eksempler på, at det for udviklingslandene vil være hensigtsmæssigt, og i særlig grad vil det da være hensigtsmæssigt for udviklingslandene, at de får lov til at opbygge deres egen offentlige sektor, og at de ikke fra starten skal påtvinges at have f.eks. en privatiseret vandforsyning.
Jeg vil godt spørge: Synes Venstre, det er en god idé, at EU har fremsat krav om markedsadgang i en række ulande, der har en velfungerende offentlig vandforsyning, f.eks. Honduras og Tunesien og Botswana, så den skal privatiseres?
Henrik Vestergaard (V), 2003-03-26:
Hvis jeg forstår hr. Keld Albrechtsens forslag til vedtagelse korrekt, så står der sådan set, at man skal sætte hele GATS-processen i stå, standse her, overhovedet ikke acceptere yderligere liberalisering inden for tjenesteydelser, den største økonomiske sektor i verden.
Er det til fordel for udviklingslandene?
Er det, hvad udviklingslandene ønsker?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg er glad for, at vi også fik mulighed for at drøfte en anden vigtig side af WTO-forhandlingerne, nemlig liberaliseringerne inden for serviceydelserne og den offentlige sektor.
Det er et område, som ikke har været meget diskuteret, og som regeringen heller ikke har gjort sig nogen særlig umage for at få en offentlig debat om og kun nødtørftigt er begyndt, efter at vi har klaget over den dårlige orientering, Folketinget har fået, på det seneste at orientere Folketingets Europaudvalg om.
Det er rent faktisk et område, som kan få meget stor betydning både i Danmark og i ulandene, fordi det vedrører vilkårene for, hvordan vi i fremtiden kan indrette den offentlige sektor, hvilke områder der skal liberaliseres og udliciteres, og hvilke krav vi derefter må stille til de virksomheder, der er tale om, og det er en bred kreds af virksomheder.
Det kan være søfart, det kan være havnetjenesteydelser, det kan være postvæsen, det kan være skovene for den sags skyld - jeg ved ikke, om de er kommet ind endnu - og der er forhandlinger om, at endog vores offentlige eller nonprofit vandforsyning, som vi i Danmark jo har en fremragende sektor omkring, kan blive kastet ud i liberalisering, vores energisektor osv.
Det er rent faktisk dybt alvorlige emner, og derfor har vi fra Enhedslistens side syntes, det var rigtigst, at Danmarks politik på det område blev fastlagt i fuld offentlighed, og ikke bag lukkede døre, igennem vedtagelser her i Folketingssalen, som jeg så håber vi kan få under den her debat.
Besvarelse
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Udenrigsministeren er tilsyneladende meget stolt over at have siddet pænt og roligt og have lyttet til en debat i 2 timer, men det er jo sådan set det, han er ansat til, ikke af mig, men af et flertal af befolkningen. Så sådan er det.
Jeg tror, at både hr. Keld Albrechtsen og jeg har forstået den aftale, der er blevet lavet i forbindelse med Østudvidelsen, ganske udmærket.
Der er i hvert fald ikke blevet påvist nogen fejl i vores analyse andet end en generel påstand om, at sådan er det ikke.
Vi ved udmærket godt, at der er lagt et loft på 1 pct., og det betyder, at det bliver en lillebittebitte smule udhulet, men det skal jo ses i sammenhæng med, at der var lagt op til en gigantisk reform fra 2006.
Nu har man så i stedet for denne gigantiske reform af EU's landbrugsordninger sagt: Beløbet er med den lille udhuling på grund af inflationen lagt fast frem til 2013.
Inden for det kan man så reformere, og det er ikke sikkert, man udfylder loftet, siger udenrigsministeren.
Jeg tror også, at udenrigsministeren vil medgive mig, at det mest sandsynlige er, at når man har lavet et loft, så bliver der gået fuldstændig op til det med hensyn til støttebeløbet, og når man så oven i købet har givet de nye lande mulighed for at komme op på fuldt niveau i 2013, så har man da skabt dårligere muligheder for at skabe en reform fremme i 2013, og det synes jeg er kritisabelt.
Men jeg fik i øvrigt ikke svar på mit spørgsmål: Kan Danmarks regering støtte, at eksportsubsidier bliver afviklet på 9 år eller på kortere tid?
Kan vi støtte, at den gule boks bliver reduceret med 60 pct. på 5 år, den blå boks med 50 pct. på 5 år?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg tror, det må være krigen, der går ministeren på, siden han bliver så polemisk her ved afslutningen af debatten.
Jeg vil bare understrege over for ministeren, at selv om der selvfølgelig er den der helt mikroskopiske regulering, hvor man ikke helt forhøjer i takt med pristallet, men på samme måde som med de sociale overførselsindkomster i Danmark skærer en lille smule af dem hvert år, så er det ikke noget, der kan kaldes en afskaffelse.
Jeg har jo bare sagt til ministeren, at jeg havde altså svært ved at finde ud af, hvordan ministeren skal få ændret de aftaler, når vi på forhånd ved, at Frankrig og Tyskland og Polen og Spanien og Italien og Grækenland ikke vil være med til det.
Det er bare det, jeg har sagt.
Men det kan da være, ministeren har aftaler med nogle andre lande.
Det er bare svært at se, hvordan de lande så skulle få flertal, og derfor synes jeg ikke, der er nogen grund til at polemisere sådan mod det problem.
Ministeren står med et kæmpeproblem på grund af de aftaler, han har været med til at indgå, men det kan jo ikke hjælpe ham at skælde mig ud for det.
Per Stig Møller (KF), 2003-03-26:
Nu har jeg siddet pænt og stille og hørt på, hvorledes man i et par timer har fremstillet EU's aftale fra oktober forkert.
Forkert.
Så bliver man meget fornærmet over, at jeg siger, at man må have sovet i timen i oktober.
Det er lidt småligt at blive sur over det, men så skal jeg gerne ændre det.
Det lyder, som om man har sovet i timen, men det har man altså ikke.
Man har bare ikke forstået det.
Det, der skete, var, at man blev enig om, at der skulle være et loft efter 2006.
Det betyder ikke, at man skal gå op til loftet.
Man blev altså også enig om, som jeg sagde før, at der skal være en nedbringelse i forhold til inflationen.
Det betyder, der sker en nedbringelse.
Det vil sige, der sker
Så blev man også enig om, at der kan reformeres, men i reformen tog man ikke stilling til i denne mid term review, som det hedder.
Det betyder ikke, den ikke finder sted.
Der skal f.eks. tages højde for de resultater, man når i landbrugsrunderne, man når i forbindelse med WTO.
Så jeg beklager.
Så var det dog bedre, at de sov i timen, i stedet for de ikke havde forstået det.
Så havde det dog været en undskyldning.
Så skal jeg sige til hr. Jørn Jespersen om Fødevareministeriets referat fra rådsmødet, hvor Danmark hilste Harbinsons papir velkommen, at så forstår jeg slet ikke, at man har været så kritisk over for fødevareministeren, der har hilst Harbinsons papir velkommen.
Det indgår selvfølgelig som grundlag for forhandlingerne på den måde, som hr. Jann Sjursen jo også her har præciseret, at det er forstået, og sådan forstår regeringen det også.
Med de indvendinger, vi har haft, får vi balance i forhold til USA, og vi får de ting ind, som må interessere os med hensyn til landbrugets fremtid, miljø, dyrevelfærd og fødevarekvalitet.
Det tror jeg er hvad jeg skal svare på.