runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2003-12-04:
Jeg prøver lige igen.
Det er selvfølgelig svært at svare på et spørgsmål, når man ikke hører efter, men nu går jeg ud fra, at fru Anne Grete Holmsgaard hører efter.
Jeg ved da udmærket godt, at det ikke har noget med vind
at gøre
Det strømudfald, der skete, skete selvfølgelig af helt andre årsager.
Dem kender vi alle og har læst til hudløshed.
Men det, der var min pointe, og det, der var mit spørgsmål, var: Hvor blev strømforsyningen fra vindmøllerne så af i det tilfælde?
Jeg mener, havde vi nu haft 100 vindmøller på Sjælland, så skulle de jo f.eks. have leveret noget strøm i forbindelse med det strømudfald, men det kunne de jo ikke.
Det, jeg siger her, er, at det aldrig kan blive et alternativ til det eksisterende, aldrig.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-12-04:
Jeg vil godt sige først til hr. Dalgaard, at strømudfaldet på Sjælland altså ikke havde en pind med vindkraft at gøre.
Det havde at gøre med, at først gik Oscarshamn ned, så var der et lynnedslag i en transformator, eller nej, det var en gren, der gik ind over en transformatorstation, og så gik Ringhals, og så gik Sjælland i sort.
Det har intet, absolut intet, med vind at gøre.
Vi har jo haft den ene gennemgang efter den anden i Energipolitisk Udvalg af det her.
Det har intet med det at gøre.
Konsekvensen var, at det jo hverken var kraftværkerne eller vinden overhovedet.
Nettet gik død, og man kunne ikke få det op igen.
Så til fru Helga Moos: Sådan som jeg husker det, varierer vanddybden et eller andet sted mellem 12 og 20 m. Jeg kan ikke huske det helt præcist, men det er cirka dér.
Og det er klart, at de 12 m jo er tæt på det, man har nu, og at de 20 m er et pænt stykke derfra. Jeg synes, det er positivt at gå ud på dybere vand, fordi man får en teknologiudvikling ud af det, man får en gevinst vindmæssigt, men man får det altså også i forhold til at eksportere sin teknologi, så det synes jeg er fornuftigt. Vi skal bare være enige om, at vi også vil betale den dyrere pris.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er fornuftigt at gøre det.
Helga Moos (V), 2003-12-04:
Det er altså ikke sådan, at de alle sammen kommer til at stå ude på det dybeste vand.
Det vil sige, at man godt kan lave en park, hvor det ikke bliver
så dyrt teknologisk, men hvor man alligevel presser teknologiudviklingen, og det synes jeg er en ganske udmærket måde at gøre det på.
Jeg vil høre, om fru Anne Grete Holmsgaard ikke er enig i, at man godt kan få en teknologiudvikling og samtidig få noget kendt, og at det netop kan kombineres på Horns Rev.
Per Dalgaard (DF), 2003-12-04:
Nu har vi jo her, jeg tror, det var i september måned, oplevet, hvad det vil sige, når en stor landsdel går sort,
hvor strømmen fra Sverige og på hele Sjælland røg - måske også på Lolland-Falster, det kan jeg ikke huske, men det er sådan set også underordnet.
Hvordan var det lige, de her vindmøller kunne levere strøm til sjællænderne dengang?
Nul og niks.
Og hvorfor det?
Ja, det er jo, fordi det, de er baseret på, er, at der er et elnet, der er strøm på.
Det er jo netop en alternativ energi, et supplement til noget eksisterende, som hele tiden fungerer.
Og det er jo en fuldstændig romantiseret holdning, at man kan basere et moderne industrisamfunds krav til energi på strøm fra sol, vind og biomasse.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-12-04:
Jeg vil godt sige til hr. Dalgaard: Nej, det er der faktisk ikke grænser for.
Men det er klart, at det er fornuftigt at kombinere forskellige former for vedvarende energi.
Det er fornuftigt at kombinere vind med sol, med biomasse, med biogas, med geotermi. Det er fornuftigt, og det er fornuftigt at have en ordentlig udveksling med det øvrige Norden og vandkraften. Men egentlig er der ikke nogen begrænsning for det, og jeg vil sige, det er helt klart, at vi da går efter, at så stor en del af vores energiforsyning som muligt skal være fra vedvarende energi.
Vi har brændslet hertil, og vi vil blive langt mere uafhængige på den måde, også prismæssigt, fordi vi ikke vil være udsat for svingninger på brændsel på verdensmarkedet.
Så vil jeg gerne sige til fru Helga Moos om miljøovervågningsprogrammet, at jo, det er betalt af PSO-midler.
Det er jeg helt på det rene med.
Med hensyn til vanddybderne: Jo, jeg mener godt, det kan være fornuftigt.
Jeg synes, der er meget teknologisk fornuft i at gå ud på større vanddybder, blot vi så er enige om, at det vil forøge prisen, og at vi er villige til at betale den pris.
Konkurrencemæssigt vil det da stille os i en god situation, at vi også på hjemmemarkedet har havmøller, hvor vi kan vise i praksis, at de står på større vanddybder.
For det er jo med havmøller, ligesom det er med sko og marmelade og ost osv., det er et vanvittigt godt salgsargument, og det bruger vi også her.
Per Dalgaard (DF), 2003-12-04:
Der står, at Danmarks udbygning med varig energi fortsætter.
Nu ved jeg ikke, om fru Anne Grete Holmsgaard hører efter.
Jeg går ud fra, at den varige energi er det, man i nogle tilfælde kalder vedvarende energi eller alternativ energi.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor stor en udbygning
man egentlig kan forestille sig et moderne industrisamfund kan kapere, når udbygningen med varig energi fortsættes, så, som der står nedenunder, næsten som et resultat af den forrige linje, Danmarks elforsyningssikkerhed øges. Nu hørte vi lige før, at vi får energi, som vinden blæser.
Hvis vinden holder op med at blæse, så er der ikke rigtig noget energi.
Kan et moderne industrisamfund basere sig på 50 pct. vindenergi, 40 eller 80 eller hvor meget?
Skal vi ikke hele tiden have noget produktion i gang, også når vinden ikke blæser?
En anden form for alternativ energi, solenergi, leverer jo f.eks. kun energi, når solen skinner på solpaneler.
Er der trods alt ikke grænser for det her?
Helga Moos (V), 2003-12-04:
Der er to ting.
Jeg skal lige være sikker på, at fru Anne Grete Holmsgaard helt skelner mellem, hvad der er miljøovervågning, og hvad der er VVM.
Selve miljøovervågningen, som ligger ved Horns Rev og Nysted Havvindmøllepark, er jo betalt over PSO-midler.
Det er altså offentligt tilgængelig viden.
VVM-proceduren har en helt anden karakter og er fast knyttet til havmølleparken, og der vil miljøovervågningen være med til at gøre det mere overskueligt, hvad VVM vil indebære, fordi vi nu har fået noget viden.
Jeg skal lige være sikker på, at fru Anne Grete Holmsgaard er klar over, at vi har fået den viden. Med hensyn til større vanddybder: Er det ikke fornuftigt at få teknologiudviklingen ind?
Det er heldigt, at det er mig, der må stille spørgsmål til fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Jeg vil så gerne spørge, om fru Elsebeth Gerner Nielsen er klar over, at det lovforslag, der kan løse de problemer, vi her er så enige om skal løses, har været i høring.
Det ligger derude, og det er parat til at blive fremsat, men der har ikke været det store initiativ til at fremme processen, tværtimod har jeg oplevet, at oppositionen nærmest har træneret og udsat lovforslagets fremsættelse.
Irene Simonsen (V), 2003-12-04:
Jeg kan kun bekræfte, at fru Lissa Mathiasen har forstået det fuldstændig rigtig, at den rykkes der ikke ved, og det kommer stadig væk an på den lægelige vurdering, så ingen kommer i klemme.
Sagt til hr. Jann Sjursen: Jeg har bestemt læst alle høringssvarene og tænkt virkelig grundigt over det og også fremlagt det i Venstres gruppe.
Vi er kommet til, at når man nu rykker den fra 28. til 22. uge, så ligger der jo også nogle dokumentationer i høringssvarene, der siger, at jamen 22. uge, så rækker den lovgivning, vi laver nu, ret langt ud i fremtiden.
For vi ved godt, at når vi rykker på det her, er det jo i virkeligheden også, fordi man heldigvis får større og større mulighed for at redde for tidligt fødte børn, og den grænse rykker jævnligt. Derfor vil vi sige, at her har vi fået et klart svar i høringssvarene og også i Sundhedsministeriets besvarelser om, at der er tænkt godt ud i fremtiden her.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-04:
Jeg havde nok på fornemmelsen, at det svar, som vi havde modtaget i udvalget på spørgsmålet uden for vores egentlige sagsbehandling i udvalget, var lidt rodet.
Det var også derfor, jeg fandt det betimeligt at tage ordet her.
Angående disse modsætningsforhold mellem rederne og officererne er det i dag sådan, at disse sager afgøres som besætningssager, hvor de menige besætningsmedlemmers organisationer ikke er inddraget.
Det er ikke det, der er blevet anfægtet.
Det mener vi stadig væk skal være en mulighed.
Men når det drejer sig om sager, hvor der kan være et konfliktforhold mellem det, man normalt kalder A- og B-siden på det danske arbejdsmarked, så er det, at vi har rejst det spørgsmål, om ikke det ville være rimeligt, at pariteten, når det drejer sig om disse sager, kommer til at ligne det, der foregår på det øvrige arbejdsmarked.
Ellers har vi indtryk af, at man så undergraver det gode forhold mellem besætningsmedlemmerne.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-04:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg ikke mener, man helt kan drage de sammenligninger, som hr. Ole Vagn Christensen gør, i forhold til det ordinære arbejdsmarked.
KL. 10.10 Der vil som hidtil være en naturlig deling mellem på den ene side rederiernes interesser og på den anden side de søfarendes, herunder skibsofficererne.
Skibsofficerernes interesse kan på samme måde som de meniges også være i modstrid med rederiernes.
Det fremgår også klart af de hidtidige regler for f.eks. besætningsnævn, at der sammensættes en ligelig repræsentation af de søfarendes organisationer og redernes organisationer.
Det er altså hensigten at videreføre denne ordning i det nye ankenævn for søfartsforhold.
Jeg finder ikke, at der i det nye nævn vil blive behandlet sager, som kan berettige, at visse af de søfarendes organisationer fremover medtages på rederside.
Så jeg skal sige, at det svarer til det, jeg har afgivet i mine besvarelser på de spørgsmål, der er afgivet til lovforslaget, og det mener jeg i bund og grund er en begrundelse, som hr. Ole Vagn Christensen må tage til sig.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-04:
Ved førstebehandlingen af forslaget fik vi en god dialog omkring paritet, bemandinger i disse nævn, og vi fik også et tilsagn om, at man vil redegøre for hovedelementerne i den planlagte bekendtgørelse, som ministeren vil udarbejde.
Vi har modtaget svar, og vi har stillet et nyt spørgsmål, og vi har modtaget et nyt svar.
Det har jo drejet sig om, hvordan paritet skal forstås, dvs. udpegningen af medlemmerne til disse nævn.
Derfor har jeg følgende bemærkninger og spørgsmål til ministeren: Det er korrekt, at officererne hidtil har været udpeget som arbejdstagerrepræsentanter, men ved paritet forstår vi, at denne nuværende sammensætning må antages at være utidssvarende, når vi ser den sammenholdt med det øvrige arbejdsmarked.
Officererne bør derfor i kraft af deres stilling og beføjelser fremover udpeges af A-siden, hvilket vil være helt i tråd med det øvrige arbejdsmarked.
Jeg håber, at ministeren ikke er uenig med os i denne fremstilling.
Angående disse modsætningsforhold mellem rederne og officererne er det i dag sådan, at disse sager afgøres i besætningssager, hvor de menige besætningsmedlemmers organisationer ikke er inddraget.
Her er der altså en form for paritet, idet rederne og lederne respekterer hver sin gruppe.
Men ser vi på det øvrige arbejdsmarked, er det almindeligt antaget i dag, at lederne udpeges af A-siden, og vi vil derfor opfordre til, at der med henblik på samme retsstilling indarbejdes, at denne paritet også eksisterer, når vi taler om Besætningsnævnets behandling af sager vedrørende menige.
Vi har forstået, at ministeren i sine svar ønsker paritet.
Jeg skal derfor spørge ministeren, om ministeren er enig i, at rederne og søfolk med lederbeføjelser er at betragte som en gruppe, og at menige besætningsmedlemmer er at betragte som en anden gruppe, når vi taler om paritet i Besætningsnævnets behandling af sager angående de menige søfolk.
Og hvis det ikke er tilfældet, om ministeren så vil begrunde, hvorfor paritet for søfolk skal være anderledes end for alle øvrige ansatte.
Jeg håber hermed, at ministeren kan klargøre, hvordan situationen vil være fremover.
Tove Videbæk (KD), 2003-12-04:
Dette har ført til, at udbygningen med havvindmøller er blevet forsinket mindst 2 år.
Kristendemokraterne ønsker, at der skal sikres gunstige vilkår for udbud af havvindmølleparker.
For det første mener vi, at udbygningen med havvindmøller er en effektiv måde at reducere udledningen af CO2 på.
Fordelen ved havvindmølleparker er, at det er muligt at opstille større møller end på land, fordi havvindmøllerne ikke påvirker omgivelserne på samme måde.
Med større møller kan man få en bedre lønsomhed på møllerne.
Desuden fører udbygningen med vindmøller på land til, at de gunstige placeringer efterhånden er benyttet.
En videre udbygning med vindmøller kræver derfor, at der i langt højere grad satses på havvindmøller.
For det andet giver vindmølleproduktion beskæftigelse og indtjening i Danmark.
Omkring 18.000 personer er beskæftiget i vindmølleindustrien, og ved at sikre en fortsat udbygning med vindmøller kan vi sikre en fortsat beskæftigelse til gavn
for alle parter.
Ønsker vi en fortsat dansk førerposition vedrørende produktion af vindmøller, kræver det, at der også er et hjemmemarked for salg af vindmøller.
Desuden er det vigtigt, når danske vindmølleproducenter skal sælge vindmølleparker til udlandet, at de kan påvise, at der er positive erfaringer med danske vindmølleparker.
I forbindelse med udbud af havvindmøller er det vigtigt, at de relevante risikofaktorer er afdækket, før projektet sendes i udbud.
Derfor foreslår vi i beslutningsforslaget at dele udbuddet op i etaper, så første etape består i at få foretaget en VVM-undersøgelse og få afdækket øvrige forudsætninger for projektet.
Disse oplysninger skal gøres tilgængelige for de tilbudsgivere, der siden hen byder på etablering af havvindmølleparker.
Derudover må det også sikres, at omkostninger til ilandføring og til byggemodning ikke skal betales af tilbudsgiverne.
Kristendemokraterne kan støtte dette forslag.
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-04:
Det er jo netop det, vi har manglet hele vejen igennem i hr. Svend Aukens tid.
Der fik vi ikke nogen som helst oplysninger.
Nu har vi et godt samarbejde på energiområdet med regeringen, og så får vi flere og flere oplysninger.
Det er jo det, jeg har efterlyst hele tiden, altså konsekvensberegninger.
Det er så spørgsmålet, om jeg kan være tilfreds med konsekvensberegninger i sådan et lille bitte tyndt forslag på halvanden side.
Det kan ikke forlanges af en nogenlunde seriøs ordfører på energiområdet, at man skal tage stilling til så stor en sag på så spinkelt et grundlag.
Det, jeg efterlyser gang på gang, er lovkvaliteten.
Det er netop disse beslutningsforslag fra Socialdemokratiet og fra andre partier her i siden, som har været ufattelig dårlige.
De har manglet konsekvensberegninger, også på det sociale område.
Med hensyn til min væmmelse: Nej, jeg væmmes overhovedet ikke, tværtimod er jeg glad for, at jeg nu får lejlighed til at komme ind i forhandlingerne om udbud af havvindmøller.
Torben Hansen (S), 2003-12-04:
Jeg må sige, at jeg har her i salen ofte hørt mange spøjse argumenter for at sige nej til noget, men det, fru Aase D. Madsen præsterede før vedrørende etapeopdelingen, nemlig at fru Aase D. Madsen ikke er i stand til at vurdere det, og derfor siger nej, synes jeg er et lidt specielt argument. Hvis det er sådan, at fru Aase D. Madsen vil have hjælp til at vurdere det, vil jeg da meget gerne stille mig til rådighed.
Kan fru Aase D. Madsen ikke se mulighederne i det her?
Man har gennemskuelighed hele vejen igennem, man sikrer, at risikopræmien for dem, der byder ind, bliver så lille som overhovedet muligt.
Kan fru Aase D. Madsen ikke se perspektiverne i det, der ligger i det her forslag, netop af hensyn til forbrugerne?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-04:
Jeg undskylder over for fru Aase D. Madsen, hvis hun har tolket mit indlæg sådan, at fordi hun ikke har fået en orientering af ministeren, skulle jeg have fået det.
Jeg vil da i øvrigt anbefale ministeren at gå frem på den måde, det vil da ikke genere mig.
Jeg vil godt spørge fru Aase D. Madsen: Det vil altså sige, at den politiske situation er den, at ministeren har nogle planer, som vi jo altså kender fra pressen - det er dem, jeg har kendskab til - men det er ikke planer, som Dansk Folkeparti på nogen som helst måde er forpligtet til at støtte?
Som vi jo nærmest kunne høre på fru Aase D. Madsen, vil det være med nogen væmmelse, hvis Dansk Folkeparti skulle ind.
Fru Aase D. Madsen ville blive nødt til at holde sig for næsen, hvis hun skulle skrive under på en sådan aftale, sådan måtte man tolke hendes ordførertale.
Jeg spørger bare for at få det afklaret, for det kan jo være, at det giver andre muligheder og andre forhandlingssituationer i forhold til ministeren.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-04:
Som jeg sagde i min besvarelse allerede i mit første indlæg, så mener vi ikke, at det er det rigtige at dele det op i de her to etaper, som der er lagt op til.
Torben Hansen (S), 2003-12-04:
Økonomi- og erhvervsministeren siger, at vi skal forholde os til en faglig diskussion.
Jeg mener rent faktisk også, at det er det, vi har gang i her.
Det er det, der er ideen med hele beslutningsforslaget.
Det er at række en hjælpende hånd både til økonomi- og erhvervsministeren, det vil vi gerne, men selvfølgelig også til både miljøet og til vindmølleindustrien.
Nu bliver det så sagt, at den diskussion kan man ikke tage på nuværende tidspunkt, men kan ministeren ikke godt se ideen i det her beslutningsforslag, hvor man deler udbuddet op i to etaper?
Ved at gøre det på den måde, bliver den risikopræmie mindre, som de, der byder ind, ville beregne sig.
Det vil sige, at i sidste ende vil elregningen til forbrugeren også blive mindre.
Kan ministeren ikke se princippet i det?
Ved at dele det op i to etaper, hjælper man jo sådan set også forbrugerne.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-04:
Når nu forslaget ikke er færdiggjort i regeringen, så kan jeg sige til hr. Torben Hansen og til dem, der i dagspressen har sagt, at det vil jeg ikke læse og det vil jeg ikke kigge på, at jeg synes, at man skulle tage at vente og forholde sig til en faglig diskussion frem for til noget, man har hørt på vandrørene.
Jeg kan godt bekræfte over for hr. Svend Auken, at der ikke er opstillet vindmøller i Danmark i sidste kvartal.
Det, vi arbejder på i øjeblikket, er selvfølgelig at få et udbud klar, få et udbud lagt ud og så forhåbentlig få bygget på de vilkår, som regeringen fremlægger.
Så kan jeg sige til fru Aase D. Madsen, at vi jo oplever forskellige sager indimellem her i Folketinget.
Jeg stod her sidste år i forbindelse med privat udlejningsbyggeri, hvor pensionsbranchen på det nærmeste skar forslaget ned og sagde, at der overhovedet ikke var nogen, der ville byde på privat udlejningsbyggeri.
Det betød, at vi kunne imødekomme under 1 pct. af dem, der havde søgt.
Så lad os nu lade være med at skyde det her ned og gøre det så negativt, for det hjælper hverken vindmølleindustrien eller branchen som sådan, at man er negativ på forhånd, inden man kan begynde at lave nogle kalkulationer over, hvilken forrentning man kan få af sine penge efter de gældende regler.
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-04:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke det er normalt, når der er mange økonomiske interesser involveret i sådan et udbud med havvindmøller osv., at man går ud og piber og siger, at det her er helt ude i hampen, det kan vi simpelt hen ikke bygge vindmøller for.
Det ville da være en helt normal taktik, at man agerer på den måde. Så er jeg glad for, at hr. Auken så klart har sagt, at alle omkostninger skal over på forbrugerregningerne.
Det er en klar melding, og det er netop derfor, vi siger, ja, ja, men pas nu på, at omkostningerne med projektet ikke løber løbsk.
Svend Auken (S), 2003-12-04:
Jeg tror, vi glemte at sige til ministeren før, at det selvfølgelig ikke er statskassen, der skal dække omkostninger til VVM.
Det er klart.
Andersen,
vil jeg spørge ministeren, om han kan bekræfte, at der i sidste kvartal ikke blev opstillet en eneste vindmølle i Danmark, at udbygningen på land nu er gået totalt i stå, og at vi er færdige med at udbygge til vands?
Det vil sige, at i øjeblikket er en af Danmarks allerstørste industrier arbejdsløs på hjemmemarkedet.
Kan ministeren bekræfte det? Agter han i det mindste ikke som erhvervsminister at tage den krisesituation, der er for erhvervet, alvorligt og i det mindste gå ind i en positiv drøftelse med forslagsstillerne om principperne i det her forslag?
Torben Hansen (S), 2003-12-04:
Der er bestemt ikke noget, der indikerer, at vi tager sorgerne på forskud.
Det er jo bare erfaringerne inden for det her område, og man kunne jo fra økonomi- og erhvervsministerens side i princippet have undgået den her diskussion, hvis man havde rykket lidt hurtigere på det her område, hvilket jo egentlig også var meningen i forhold til aftalerne fra den tidligere regering.
Betyder det, at det, der ligger planlagt, det, økonomi- og erhvervsministeren regner med at komme med, er fundamentalt anderledes end det, der bl.a. har været beskrevet i dagspressen for 14 dage siden, hvor de store aktører sagde, at de simpelt hen ikke ville være med?
Det må vi kunne få at vide.
Eller er det bare for at få den her diskussion lukket af, og så kommer der noget om 14 dage, som ingen alligevel vil være med til?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-04:
Som Venstres ordfører tilkendegav under behandlingen af det sidste forslag til folketingsbeslutning, vil jeg gerne tilkendegive, at regeringen jo ikke har noget imod vindkraft, som det bliver tilkendegivet fra spørgerne mere eller mindre imellem linjerne.
Hr. Torben Hansen spørger, om det ikke gør indtryk, at aktørerne dårligt vil læse materialet.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er en meget forkert holdning at have, når forslaget endnu ikke ligger på bordet.
Og jeg synes, at man skal se frem til, at regeringen færdiggør det udbud, som vi i øjeblikket arbejder hårdt på at færdiggøre.
Desuden synes jeg, at det, man har hørt, må man vente en lille smule på at se hvordan kommer til at se ud. Til hr. Svend Auken: Jo, vi er godt klar over, at der er dybder på omkring 20 m og lidt mere, hvis man skal etablere ved siden af de nuværende møller på Horns Rev.
Det blæser mere på Vestkysten, end det gør de andre steder, vi har undersøgt, men det er hele tiden en vurdering på investeringssiden.
Vi kan også se, at vi nu ved at anvende realkreditlån for etableringen forsøger at få omkostningerne ned.
Vi er godt klar over, at en øget fundering på Horns Rev vil være dyrere end den, der allerede er etableret på Horns Rev, men det skal altså også sammenholdes med, at der er mere vind set i forhold til de andre pladser, som har været anvist i den tidligere screening, der er foretaget med hensyn til placering af pladser. Så det er blot for at sige, at vi selvfølgelig forventer at kunne fremlægge et udbud, og jeg har det ikke den måde, at jeg tager sorgerne på forskud.
Svend Auken (S), 2003-12-04:
Ud over det spørgsmål, som hr. Torben Hansen stillede om, hvorfor alle har meldt negativt ud i forhold til de kommende betingelser i udbuddet, er ministeren så ikke opmærksom på, at hvis man skal bruge Horns Rev, skal man ud på større havdybder?
Det vil sige, at omkostningerne til funderingen selvfølgelig også vil stige ganske kraftigt, og at det derfor er en enig ekspertbedømmelse, at der ikke kan bygges
vindmøller, hvis man lægger et loft på 36 øre over den samlede pris
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre, det kan ikke lade sig gøre.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren, som jo har en meget stor ambition på det her område, nemlig én park nu til næste år og så én park hvert andet år derefter, indtil man er nået op på de tre: Hvad nu hvis det viser sig, at de betingelser, man udbyder, slet ikke fører til et eneste tilbud, hvad agter ministeren så at gøre?
Skal det hele så bare gå i stå?