runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-02:
Til fru Margrethe Vestager: Jeg er lige så optaget som fru Margrethe Vestager af at sikre de sårbare børn en ordentlig opvækst, og jeg bliver lige så vred og indigneret, når jeg oplever, at man i kommuner eller andre steder spekulerer økonomisk og kynisk i ikke at give dem optimale opvækstforhold.
Jeg kender selv nogle konkrete eksempler på, at nogle sager bliver genoptaget, fordi den ene forælder flytter over en kommunegrænse, og det bringer børnene i en helt umulig og urimelig situation, hvor usikkerhed og utryghed igen kommer til at præge dagliglivet.
Det er uacceptabelt, og jeg mener, der skal gøres noget ved det. På samme sæt og vis skal der gøres noget ved de kommuner, som måtte finde på at hjemtage børn alene af økonomiske grunde.
Det er ikke acceptabelt, og derfor kan jeg også bekræfte over for fru Karen Jespersen, at jeg synes, det er rimeligt, at man giver ankestyrelsen et vink med en vognstang om, at dette område skal der altså fokus på, for vi vil ikke acceptere et svigt over for disse sårbare børn og unge.
Til fru Line Barfod: Jeg ved ikke rigtig, for det er jo en gentagelse af den debat, der allerede har været.
Vi har fremhævet ganske mange gange, hvordan vi allerede i opposition uden om den daværende regering gennemtvang et forslag, der halverede den kommunale byrde ved opførelse af nye, almennyttige boliger.
Det er en kendsgerning, og vi har altså lettet mulighederne for at opføre nye boliger.
Der skal mere til, det er der ingen tvivl om, men jeg synes ærlig talt ikke, der er nogen grund til at blive ved med at stille de samme spørgsmål og bare få de samme svar.
Der er mere fremdrift i at se på de mere målrettede, socialpolitiske perspektiver, så lad os prøve at få det til at præge resten af debatten.
Jens Rohde (V), 2002-05-02:
Det var en ordentlig omgang, vi der fik fra fru Line Barfod.
Skeletterne vælter ud af skabet fra den tidligere regering og dens parlamentariske grundlag.
Det er jo et forfærdeligt samfund, vi har fået opbygget, og det er gået så grueligt galt i de sidste 9 år.
Jeg må spørge fru Line Barfod: Hvordan i alverden har Enhedslisten dog kunnet medvirke til at opbygge så rædselsfuldt et samfund, som vi fik udmalet her fra talerstolen på de 5 minutter, som var meget lange?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-02:
Forslaget her er udtryk for et ønske om, at der bliver en bredere parlamentarisk debat om dansk-grønlandske forhold.
Det finder SF er fornuftigt, i og med at debatten og beslutningerne i dag er henlagt til den danske regering og det grønlandske landsstyre, hvorefter visse af aftalerne, som indgås, kommer til debat i Folketinget, hvis de indebærer lovændringer.
Vi finder, at forslaget er udmærket, og vi er også positive over for at lave et udvalg.
Jeg vil godt udtrykke mig nok så klart, som Venstre gjorde det omkring selve forslaget: Vi synes, at det er en udmærket idé, at man opretter udvalget, så man får muligheden for at få en lidt mere folkelig debat om dansk-grønlandske forhold, end det er tilfældet i dag.
Så vi er positive over for forslaget.
Jørn Pedersen (S), 2002-05-02:
Jeg beklager over for formanden, at jeg først kan være til stede nu, men jeg sad i et andet møde.
Jeg vil gerne sige, at vi i Socialdemokratiet synes, det er et fornuftigt forslag.
Jeg forstår, at forslagsstillernes baggrund for at stille det er, at man ønsker en mere generel debat om grønlandske forhold, men også er interesseret i fremover at få et bredere forum at diskutere sådan nogle eventuelle ændringer i.
Det synes jeg er fornuftigt, og jeg synes, det er såre fornuftigt, at vi også får det klaret rimelig hurtigt.
Vi har jo tidligere haft Grønlandsudvalget som et fast stående udvalg.
Vi blev så for år tilbage enige om at ændre det, men jeg synes, det er fornuftigt at gå tilbage.
Især når man fra Grønlands side selv ønsker at få et forum, hvor man kan diskutere parlamentarisk også med resten af partierne her i Folketinget, synes jeg, det er en tilkendegivelse af, at man ønsker en åben debat, og at man også ønsker en bredere debat.
Apropos de debatter, der har været om andre steder i Nordatlanten, tror jeg, at det kunne være meget fornuftigt, at vi netop her, inden tingene begynder at udvikle sig for voldsomt, får taget fat om debatten og får den stille og roligt, som der er lagt op til i forslaget.
Så vil jeg gerne sige, at i Socialdemokratiet kan vi varmt anbefale det her forslag.
Bertel Haarder (V), 2002-05-02:
Også jeg har stor sympati for Kamal Qureshis forslag, som han fremsatte på SF's landsmøde om, at når man får indfødsret, så skal man underskrive, at man vil følge den grundlov og den lovgivning, der gælder i Danmark.
Så det er der åbenbart bred forståelse for.
Til gengæld synes jeg, at hr. Kamal Qureshi gør sig skyld i total forvirring, når han sammenligner en lovreligiøs imam med en tidehvervskristen som hr. Søren Krarup.
Der er en afgrund til forskel.
Det er meningsløst, også af fru Margrete Auken, at sammenstille de to.
Man kan sige meget, men sammenligne de to holdninger til religion og stat kan man altså ikke.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2002-05-02:
Jeg vil gerne sige, at jeg betragter det som en så alvorlig sætten spørgsmålstegn ved Folketingets formand, at jeg agter at tage det op i Præsidiet, og jeg går ud fra, at også regeringspartierne vil være konstruktive.
Det er simpelt hen uacceptabelt.
Der må et eller andet sted også være grænser for, hvad hr. Søren Krarup kan stille sig op og uimodsagt sige heroppe.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-02:
Jamen det er jo helt utroligt.
Vi behandler et lovforslag, der hedder nr. L 151.
Og så bruger hr. Søren Krarup sin tid, men også ministerens tid på at diskutere et eller andet spørgsmål om forskellen mellem forskellige former for overtro. Hold da jeres tro for jer selv, dyrk den i jeres kirke, bland ikke os andre ind i det, bland ikke det danske folk ind i det!
Hvorfor ikke give en klar forklaring på, hvorfor regeringen stemmer, som den gør i denne her sag?
Hvorfor ikke forholde sig til det forslag, der er til debat, i stedet for at føre en absurd debat om imamer og alt muligt andet?
Venstrefløjen afgør ikke denne her afstemning, må jeg sige til hr. Krarup.
Det er Venstre og De Konservative, der stemmer det her forslag igennem, og de vil åbenbart ikke forsvare det.
Margrete Auken (SF), 2002-05-02:
Det er integrationsministeren, som forfærder mig nu.
Han går sådan set op og giver indirekte støtte til det, som hr. Søren Krarup sagde.
Jeg stod ikke her og sammenlignede hr. Krarup med de vildeste mullaher, det kan jeg i sådan mere spøgefulde stunder få lyst til, men det var ikke det, jeg gjorde her.
til de højrekræfter, der er,
en støtte til, at det, der fremover skal styre, hvis han får noget at skulle have sagt, hvis Dansk Folkeparti, som vi må gå ud fra står bag disse her horrible synspunkter, får noget at skulle have sagt, skal være race og religion.
Det, som er rystende, er, at vi ikke får en alvorlig afvisning fra regeringen af den slags synspunkter.
Jeg har ikke sagt, at man ikke fremover skal kunne bruge Dansk Folkeparti som støtteparti, men på dette afgørende punkt har vi brug for at vide, at det i hvert fald ikke er og aldrig vil blive Venstres og De Konservatives politik.
Søren Krarup (DF), 2002-05-02:
Det glæder mig meget, at jeg lige har hørt fru Margrete Auken sige, at det er tilladt at fremføre spøgefuldheder heroppefra.
Det var faktisk også det, jeg gjorde, da jeg omtalte den nuværende formand, som jeg naturligvis ikke på nogen måde ellers ville genere, det kunne jeg ikke drømme om.
Det var en spøgefuldhed, og det glæder mig at det er tilladt.
Må jeg så sige til hr. Søren Søndergaard, at når jeg naturligvis i dette spørgsmål angriber venstrefløjen, så er det, fordi det er venstrefløjens ideologi, der ligger til grund for den ødelæggelse af begrebet indfødsret, der finder sted.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-02:
Hvis det her lovforslag skulle være udtryk for venstrefløjens ideologi, er der jo så meget desto mere grund til at være tilfreds med, at den ideologi tilsyneladende har vundet stort indpas i regeringen, for venstrefløjen stemmer jo sammen med regeringen i denne her sag.
Jeg kunne i øvrigt tillade mig at spørge hr. Søren Krarup, om den tale, han holdt nu i første runde her, adskiller sig væsentligt fra den tale, der blev holdt under andenbehandlingen, eller om det i virkeligheden er spild af Folketingets tid, at vi den ene gang efter den anden skal høre svadaer af denne her fremmedfjendske kaliber.
I øvrigt vil jeg lade være med at bruge andre udtryk end det, men blot sige, at venstrefløjen stemmer sammen med regeringen.
Vi er enige.
Der er lavet en bred aftale i Folketinget, som dækker begrebet dansk indfødsret.
Den aftale skal laves om, og hr. Søren Krarup kan have alle sine ønsker til, hvordan den skal laves om, men jeg går ud fra, at regeringen indkalder til forhandling på et tidspunkt, når den her aftale skal laves om i juli måned, og da stiller Socialdemokratiet gerne op.
Socialdemokratiet stiller gerne op til samtaler med regeringen om forbedrede vilkår for danskundervisning, forbedrede vilkår for integration i øvrigt, men vi deltager ikke i en fest sammen med Dansk Folkeparti på det her felt.
Lad det være sagt med det samme.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-02:
Jeg vil meget gerne sige, at jeg er lidt ærgerlig over, at integrationsministeren i hvert fald ikke har læst mit oplæg så godt, som hr. Søren Krarup har, men jeg vil da meget gerne benytte lejligheden, hvis integrationsministeren har lyst til det, til at give en lidt mere uddybende forklaring på, hvad det var, der lå i mit udspil. Så vil jeg meget gerne takke hr. Søren Krarup for de pæne ord om, at venstrefløjen er styret af ideologi.
Så siger hr. Søren Krarup, at regeringspartierne mangler moral, men det må hr. Søren Krarup så diskutere med regeringspartierne.
Det er jo ikke mine samarbejdspartnere, som jeg så efterfølgende kan sige mangler moral.
Men jeg vil meget gerne takke for de pæne ord om, at venstrefløjen er styret af ideologi.
Bertel Haarder (V), 2002-05-02:
Det, som jeg sagde til hr. Kamal Qureshi, var, at når han i visse debatindlæg måske i lighed med fru Margrete Auken har sammenlignet tidehvervskristendom med fundamentalistisk lovreligion, så er det en begrebsforvirring, som teologer ikke bør gøre sig skyldige i.
Margrete Auken (SF), 2002-05-02:
Jeg ikke kunne drømme om at sammenligne tidehverv med islam, men hvis mennesker, som har et temmelig absolutistisk forhold til det og mener, at man kan bruge sin religion til politisk dirigeren, så er det jo nærliggende en gang imellem at bruge udtrykket mullaher om dem - og alle ved jo, hvem vi taler om - men det gør jeg jo sjældent fra Folketingets talerstol, og det er i denne her sammenhæng uinteressant.
Det, som er interessant, er, at integrationsministeren igen undveg at svare på betingelserne for at få statsborgerskab, når man nu skal revidere statsborgerskabsloven.
Igen undveg han og fik ikke sagt fuldstændig klart, at det siger sig selv, det står jo i grundloven.
Nu vil jeg altså lige sige til hr. Kamal Qureshi, at det er altså kun os, der skal skrive under på grundloven, for det er kun os, der kan bryde den.
Det er en detalje.
Jeg håber, at det siger sig selv, at regeringen gør det, men jeg synes ikke, det er blevet sagt tydeligt heroppefra.
Jeg synes, at det, som integrationsministeren foretog sig nu ved at henvise til, hvem der skulle fyres først osv., var en undvigelse.
Vi snakker nu om, hvem der skal have indfødsret, og der spørger jeg igen, helst statsministeren, men han siger jo nødigt noget, når han kan komme i klemme, så derfor integrationsministeren: Er det race, er det religion, der har den mindste indflydelse på, hvem der skal have dansk indfødsret?
Bertel Haarder (V), 2002-05-02:
Selvfølgelig er det ikke det.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-02:
Det kan altså godt være, at integrationsministeren har hørt ordet grundloven, men jeg har overhovedet ikke sagt grundloven på noget tidspunkt i mine oplæg.
På intet tidspunkt. Når jeg har snakket om sammenligning mellem fundamentalister, uanset om de er fra Dansk Folkeparti eller fra andre bevægelser, så har jeg ikke snakket om tidehverv. Jeg føler i hvert fald, at jeg vil have lov til at ytre mig politisk uden at være teolog.
Jeg ved godt, at det er ved at blive sådan, at man næsten ikke kan gøre det, hvis ikke man er teolog.
O.k., jeg kan en lille smule latin, fordi jeg er læge, men jeg vil altså meget gerne have lov til at kunne deltage i debatten uden at være teologisk uddannet.
Jeg vil også meget gerne sige, at jeg har meget svært ved at se forskellen på hr. Søren Krarups ytringer om nationalisme og den nationalisme, der har hærget andre dele af Europa og ført til alvorlige borgerkrige og andre ting.
Så ja, jeg synes, det er farligt, og jeg ser en klar sammenhæng mellem den religiøse nationalisme, som hr. Søren Krarup lægger for dagen, og den, som andre religioner i Danmark også lægger for dagen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-02:
Jamen jeg vil bare bede hr. Søren Krarup om, at man i fremtidige debatter kunne lade være med at diskutere det her på et teologisk grundlag.
Vi befinder os i Folketinget, og der skal tages politisk stilling til nogle ting, men at forestille sig, at man står på en prædikestol og svovler og strør forbandelser ud over en forsamling i den kaliber, som vi oplever det, når hr. Søren Krarup står her, vil jeg egentlig gerne anmode om at vi kunne undlade og tilsvarende i øvrigt lade være med få gjort det her til en teologisk diskussion.
Vi diskuterer indfødsretsloven, og vi er så i øvrigt også kommet til at diskutere et fremtidig gældende kontorcirkulære, kan jeg forstå, under det her lovforslag.
Og der vil jeg godt tilkendegive Socialdemokratiets synspunkt.
Vi er tilhængere af, at der bliver stillet krav omkring danskkundskaber for at kunne få dansk indfødsret.
Vi er tilhængere af, at man forbedrer vilkårene for denne danskundervisning, at man stiller øgede krav til danskundervisningen og øgede krav til de mennesker, der skal tale dansk.
Og vi er enige i, at dansk samfundsforståelse er en væsentlig del af det, der skal til for at blive dansk statsborger.
Men alt det andet teologiske sludder er der ikke nogen grund til at stå og hælde ud over denne forsamling.
Søren Krarup (DF), 2002-05-02:
Ja, men jeg har en udpræget respekt for hr. Kramer Mikkelsen, og jeg ville meget gerne hælde ikketeologiske fraser ned over hovedet på ham.
Men jeg vil gøre ham opmærksom på, at jeg taler ikke teologi.
Jeg taler om det helt grundlæggende: Hvad er det at være menneske, hvad er det at være et folk?
Så jeg kan ikke tro, at hr. Kramer Mikkelsen har noget imod, at man faktisk prøver på at tale om det, der er det dybestliggende grundlag herinde, og måske ikke bare nøjes med de fraser og de overfladiskheder, som hr. Kramer Mikkelsen kalder politik.
Der vil jeg så også sige med hensyn til hele dette forsøg på at gøre det danske folks og de europæiske folks forsøg på selvbesindelse, at kalde det for nationalisme.
Jeg siger, at det er gårsdagens magthavere, der ved hjælp af deres fraser søger at kriminalisere befolkningerne for at forhindre dem i at sige det befriende ord, de er ved at finde frem til.
Derfor vil jeg sige til hr. Kramer Mikkelsen: Lad ham tale så meget, han vil.
Gudskelov, er jeg lige ved at sige, han og hans ideologi er på vej ned og ud.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-02:
Jeg er ikke sikker på, at formanden vil give mig al den taletid, som jeg gerne vil have.
Men jeg bliver bare nødsaget til at sige, at uanset at det er en politisk drøftelse, synes jeg, det er interessant at opleve, at hr. Søren Krarup mener, at man trækker ting ned på et plan eller et niveau, hvor man ikke diskuterer, hvis man diskuterer politik, hvis man tager et politisk udgangspunkt i denne her sag.
Så kan man jo stille sig selv det spørgsmål: Hvorfor i alverden sidder hr. Søren Krarup så i Folketinget?
Søren Krarup (DF), 2002-05-02:
Det skal blive en meget afsluttende bemærkning, for jeg vil bare gøre hr. Kramer Mikkelsen opmærksom på, at jeg ved politik måske forstår en noget anderledes, noget mere dybtgående, jeg er lige ved at sige noget mere eksistentielt, end hr. Kramer Mikkelsens interesse i det, han kalder politik, som jeg kalder for overfladiskhed.
Det er derfor, at vi har fået en ny regering, det er derfor, hr. Kramer Mikkelsen nu sidder på oppositionsbænkene.
Det er, fordi en ny forståelse af - eller det er den gamle - men et mod til at turde vedkende sig den gamle dybtgående forståelse af, hvad det er at være et folk, og hvad det er at være menneske, er ved at brede sig, sådan at det selv herinde har sine virkninger.
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-02:
Det er også i forlængelse af fru Eva Kjer Hansens udmærkede formulering, nemlig at det handler om at give den enkelte de bedste muligheder for at klare så meget som muligt af tilværelsen.
Jeg deler også den opfattelse, at et godt socialt arbejde ikke nødvendigvis er et spørgsmål om bevillinger, selv om halvering af bevillingerne givetvis vil give en række problemer.
Derfor vil jeg spørge, hvad det er Venstres anbefaling, at ministeren gør i forhold til at sikre, at eksisterende lovgivning faktisk bliver til virkelighed.
F.eks. viser det sig jo, at nogle af dem, som er - ja, hvad skal man sige - klienter for kommunernes foranstaltning, oplever, at der mangler en målrettet plan for samarbejdet med kommunen om at løse børnenes skoleproblemer, at de indimellem føler sig overvåget uden at vide, hvad der kommer ud af det, og at børn er relativt usynlige i det forebyggende arbejde set fra sagsbehandlernes side.
Det synes jeg er meget store, konkrete problemer, som hverken kræver penge eller ny lovgivning.
Derfor vil jeg gerne vide, hvad Venstre vil gøre for at sikre, at ministeren følger op på den type af evalueringsresultater, som jeg står med i hånden.
Søren Krarup (DF), 2002-05-02:
Jeg vil ikke - slet ikke med den nuværende formand i sædet -
sige noget grimt om fru Margrete Auken, selv om jeg for 30 år siden havde lejlighed til at diskutere med hende og der egentlig også vedtog, at vi to var færdige med at snakke sammen. Derfor vil jeg lade hendes udtalelser stå for det, de er; kun vil jeg gentage, at jeg hilser med stor glæde, og det tror jeg også den nuværende regering gør, at der i Europa som helhed finder en selvbesindelse sted, som betyder, at gårsdagens ideologiske magthavere sættes fra styret og en vilje til at bevare den virkelighed, som er Europas, på ny kommer i højsædet.
Jeg efterlyser VK's forsvar for det samme.
Jeg undrer mig over, at det altid er os, der skal tage dagens byrde og hede, mens disse regeringspartier kører på frihjul og i øvrigt altid stemmer imod os.
Jeg synes, det var rimeligt, at de også viste sig solidariske med os i forsvaret for danskernes indfødsret.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-02:
Altså der er jo et vist element af absurditet i denne her diskussion.
Lad os nu forestille os, at SF og Enhedslisten - venstrefløjen i Folketinget - undlod at stemme eller stemte imod det forslag, vi har til behandling her, så ville det jo blive vedtaget alligevel.
Det er jo ikke os, der leverer de afgørende stemmer til, at det her forslag bliver vedtaget.
Hvorfor diskuterer hr. Krarup dog ikke med dem, der afgør, om det her forslag bliver vedtaget.
Det tør hr. Krarup måske ikke?
Margrete Auken (SF), 2002-05-02:
Jeg tror, det er over 30 år siden, jeg vedtog med mig selv ikke at diskutere med hr. Søren Krarup, da det strengt taget giver mere mening at snakke med et bornholmerur.
Men jeg vil godt sige: Det her er en alvorlig sag, og statsministeren, som tidligere har taget klar afstand fra Le Pen, hører nu, at hans støtteparti bebuder, at det ikke vil respektere, at det er Folketinget som helhed, der taler på det danske folks vegne.
Det er der ingen partier, der kan.
Det er ikke i sig selv det værste; det værste er, at vi står over for at skulle revidere indfødsretsloven, og der bliver det en alvorlig udfordring for statsministeren, hvis statsministeren fremover accepterer, at det skal være religionskriterier, og så vidt jeg kan høre også etniske kriterier, der afgør, om man skal kunne få dansk statsborgerskab.
Det er lodret imod grundloven, men det er vel ikke det, der er det afgørende for statsministeren, eller det er det forhåbentlig, men det er tydeligvis ikke det afgørende for Dansk Folkeparti.
Nu bør statsministeren sige: Dette er ikke den danske regerings politik og bliver det ikke.
Line Barfod (EL), 2002-05-02:
Også Enhedslisten kan støtte forslaget.
Ligesom de øvrige ordførere finder vi, at det vil være fornuftigt at få et udvalg, hvor man mere bredt kan diskutere de grønlandske forhold og forholdet mellem Grønland og Danmark.
Vi ser frem til, at vi under udvalgsarbejdet finder frem til, præcis hvorledes udvalget skal sammensættes, og også får set på, om man så skal nedlægge det nuværende udvalg, der er, vedrørende Grønland.
Det kunne jo være, at havde man haft et sådant udvalg, havde man også her i forhold til andre dele af lovgivningen, EU-afgørelser osv., været opmærksom på, at der kunne være nogle ting i forhold til Grønland - f.eks. den europæiske arrestordre, som bliver behandlet i Retsudvalget i øjeblikket - som også vil få betydning for de mange, der bor på Grønland.
Så kunne det jo være, at man også fra Grønlandsudvalgets side ville være opmærksom på her at se på: Hvad har det egentlig af konsekvenser for Grønland, og er det noget, man dér burde gå ind og se særskilt på og undersøge?
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-02:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede, kan jeg meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-02:
Beslutningsforslag nr. B 106 drejer sig om nedsættelse af et udvalg vedrørende grønlandske forhold.
Hvis dette udvalg er et ønske og et behov, som medlemmer i Folketinget fra Grønland har, synes vi i Kristeligt Folkeparti, at vi bør lytte til det og reagere på det ved at opfylde deres ønske og nedsætte et sådant udvalg.
Dette udvalg skal i højere grad end det nuværende Udvalg vedrørende Grønlandslove være et forum, hvor mere generelle forhold vedrørende Grønland vil kunne drøftes, og hvor alle spørgsmål af betydning for en nyordning af forholdet mellem Grønland og Danmark, herunder forberedelse af ny selvstyrelov for Grønland, med fordel vil kunne tages op til almen drøftelse, som det siges i bemærkningerne.
Endvidere skal dette udvalg følge forhandlingerne mellem den danske regering og det grønlandske landsstyre i selvstyreprocessen.
Så alt i alt et godt forslag, og Kristeligt Folkeparti støtter det.
Kuupik Kleist (IA), 2002-05-02:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for denne støtte, som det samlede Folketing åbenbart giver det her forslag.
Udover de skriftlige bemærkninger vil jeg blot ganske kort sige, at når vi har fundet behov for at fremsætte det her forslag, så er det selvfølgelig for at få skabt et forum, som kan diskutere andet og mere end de lovforslag, der
eventuelt måtte blive stillet her i Tinget
Med hensyn til bemærkningerne fra ordførerne vil jeg sige, at vi selvfølgelig også har skelet til den færøske situation og den måde, som den dansk-færøske debat om Færøernes selvstyre har udviklet sig.
Jeg vil gerne slå fast, at vi jo i hvert fald fra vores side har et inderligt ønske om, at den dansk-grønlandske proces foregår under hensyntagen til respektfuld dialog og i mindre grad på den måde, som den dansk-færøske debat har foregået.
Vi tror også, at de kommende år vil bringe flere sager af mere generel karakter, som vil trænge til behandling i Folketinget og gerne mere dybtgående i det kommende udvalg.
Jeg skal endnu en gang sige tak for støtten.