runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Først vil jeg sige, at der jo ikke er nogen, der ved, hvornår de får et tilsynsbesøg.
Der er nogle, man primært starter med, men man kan stadig væk godt få besøg helt tilfældigt.
Det med, at jeg ikke sådan decideret siger i min ordførertale, at det her er forebyggelse, det her er forebyggelse, det her er forebyggese, er, fordi stort set alt, hvad der er i denne her reform, jo lægger op til en bedre forebyggende indsats.
Til det her med om man nu får tvang eller ikke tvang: Jamen jeg er da fuldstændig enig i, at hvis man bliver tvunget, uanset hvad man gør, så hjælper det da ikke noget.
Men det, der jo netop er guleroden her, er, at man kan slippe for tvangen, hvis man gør tingene fornuftigt på sin egen måde.
Men der er da ikke nogen som helst tvivl om, at hvis man har et uacceptabelt arbejdsmiljø, jamen så skal man selvfølgelig pålægges at få orden i det.
Vi skylder da lønmodtagerne, at de kan være sikre på, at deres virksomhed fungerer ordentligt, og så har jeg ikke noget imod at tvinge de virksomheder, der ikke kan finde ud af det.
Men jeg vil også godt sikre mig, at de virksomheder, der kan finde ud af det, så også får lov at gøre det på den måde, der er bedst for dem, for så er jeg sikker på, at de også har mest lyst til at gøre en indsats.
Lene Garsdal (SF), 2004-04-20:
Nu lyttede jeg til fru Charlotte Dyremoses tale, og det kan være, jeg tager fejl, men jeg syntes ikke, at jeg hørte ordet forebyggelse nævnt.
Det er så siden blevet nævnt, at screeningen er nok til at lave forebyggelse.
Så vil jeg gerne høre: De virksomheder, der nu ved, at de først om 4 år kan forvente besøg, hvilke incitamenter har de til at sikre deres arbejdsmiljø?
Så siger fru Charlotte Dyremose, at så kommer der rådgivningspåbud, og at man nu tvinges til at bruge rådgivning.
Hvornår har tvang været godt set med konservative øjne, når man skal have hjælp til noget?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Nu lyder det næsten, som om hr. Bjarne Laustsen bare ønsker at misforstå, hvad der nu engang kan misforstås.
Man får naturligvis et uanmeldt besøg, men det, der åbenbart er helt uforståeligt, helt utænkeligt, i Socialdemokratiet, er, at det faktisk er sådan, at man er stensikker på, at man nu får et besøg.
Man ved ikke, hvornår man får det, det er uanmeldt, fordi man ikke ved, hvornår man får det, men man ved, at man får det, for med den nye reform kommer det, hvilket det aldrig nogen sinde gjorde før.
Det har aldrig været sådan, at man har været stensikker på, at på et tidspunkt kom de forbi, og så tjekkede de en.
Så forstår jeg slet ikke den der tanke med, at lønmodtagerne slet ikke er med i det her.
Vi har jo netop lagt vægt på det.
Det er en af de ting, der har undret mig såre gennem flere af de debatter, vi har haft her i Folketingssalen om arbejdsmiljøområdet, at det slet ikke er interessant for Socialdemokraterne, at arbejdsmarkedets parter nu får mulighed for f.eks. at indgå partsaftaler, sådan at lønmodtagere og arbejdsgivere til daglig får talt om de her ting ude på den enkelte virksomhed, og at man på den måde virkelig får inddraget de mennesker, som det her vedrører, frem for at det bare er de stive systemer, der har tjek på tingene.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg kan kun sige, at det bliver værre og værre.
Nu ved arbejdsgiverne, at de får besøg, siger fru Charlotte Dyremose, men det skal da være et uanmeldt besøg, ellers er der noget, jeg har misforstået.
Jeg forstår simpelt hen ikke det med bureukrati.
Lad os bare tage et enkelt punkt i lovforslaget.
Det er sådan, at BST-foreninger i fremtiden skal til at køre to regnskaber på grund af Det Konservative Folkepartis bureaukrati.
Nu skal
arbejdsgiverne i fremtiden til at betale moms af deres ydelser, som de hidtil har kunnet få uden, fordi det jo var deres egne penge.
Nu skal man lige pludselig til at lave et andet system og indføre en hel masse andre rådgivere.
Man havde et meget, meget godt, enkelt system; ufattelig mange arbejdsgivere i dette land er kloge folk, og de er meget, meget glade for BST.
Men der findes en arbejdsgiverforening i dette land, der er imod BST.
Den har Det Konservative Folkeparti valgt at lytte mere til, og det skal jeg beklage.
Jeg forstår simpelt hen slet ikke, at Det Konservative Folkeparti kan overse den meget vigtige lønmodtagerdel her, den har man slet ikke haft forståelse for.
Den er squeezet fuldstændig ud, den har ingen indflydelse på det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Jeg tror ganske enkelt, at forskellene beror på helt ideologisk forskellige holdninger til, hvordan man får mennesker til at tænke konstruktivt.
Hvor Socialdemokraterne tidligere i regering tænkte, at jo flere bureaukratiske forordninger, vi putter ned over hovedet på virksomhederne, jo bedre skal det nok gå, så tror vi Konservative rent faktisk på, at man skal sørge for at give virksomhederne et incitament til at gøre det godt og så sige til dem, at hvis de gør det godt, så er der jo ikke nogen grund til, at vi sådan putter alle de her bureaukratiske forordninger ned over dem, så får de lov at slippe.
Men gør de det ikke godt, ja, så falder hammeren, for det er jo der, vi er nødt til at sætte ind.
Så taler hr. Bjarne Laustsen om det her med forebyggelse.
Ja, der har vi jo netop screeningen, man ved altså, at man bliver besøgt.
Det er vel befordrende for at forebygge.
Man har mulighed for at få forhåndsbesked.
Der er partsaftalerne, som jeg omtalte, og så er det da et klart incitament, at man nu bliver pålagt rent faktisk at bruge rådgivningen, hvis man bliver pålagt den, og ikke kun at betale til den.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Det her er arbejdsgivernes reform, og derfor griner arbejdsgiverne jo hele vejen hen til banken, når de måske skal hen at betale, for her har de virkelig fået noget for pengene.
Det er et rent arbejdsgiversynspunkt.
Arbejdsgiveren har altid haft det sådan, at han var imod BST-pligten, forebyggelse og alt det der.
Derfor er det jo rent gas, når fru Charlotte Dyremose siger, at der er noget som helst forebyggelse i det her.
Det er der ikke.
Der er en hel masse mere kontrol i det, og det bliver nødvendigt at ansætte 140 mand ude på hver virksomhed, der har BST-pligt i dag, ellers kan man ikke komme af med dem.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at Det Konservative Folkeparti, som jo ellers på mange andre områder har mere sådan humane synspunkter, slet ikke kan forstå, at det at forebygge er bedre end at helbrede og som regel også langt billigere, men det skal selvfølgelig ses på lang sigt.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Hensigten er, at vi starter med de 50.000 plus de 20.000 mest belastede.
Det er de virksomheder, der virkelig er belastede.
Det er godt og vel 70.000.
Jeg har ikke det helt nøjagtige tal, men det er ca. 70.000.
Dem bliver der startet med, og de 20.000 er de mest belastede.
Der er altså ikke noget med, at der først bliver taget hul på dem, når man er færdig med de 50.000.
Arbejdstilsynet starter samtidig med de 50.000 BST-pligtige og de 20.000, der er mest belastede.
Så der er ikke noget med, at de bliver skudt i baggrunden.
Det kan lige så godt være en af de 20.000 mest belastede virksomheder, som får det allerførste besøg, som det kan være en BST-pligtig virksomhed, da de starter sideløbende.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
For mig ser det ud, som om målet er at få BST ud af vagten.
Det er det, det her lovforslag er skruet sammen til.
Kan hr. Bent Bøgsted opklare for mig, hvad hensigten er?
Hvorfor er det så vigtigt at starte med de virksomheder, som er tilknyttet BST?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-20:
Socialdemokraternes ordfører, hr. Bjarne Laustsen, indledte sin ordførertale med at sige, at det ikke er en glædens dag i dag.
Jeg vil faktisk gerne sige det modsatte, for jeg mener faktisk, at det er en glædens dag i dag, og det er en glædens dag, fordi arbejdsmiljø bliver sat på dagsordenen, for det trænger vi virkelig til at få diskuteret, fordi det er så vigtigt, og fordi arbejdet fylder så stor en del i vores hverdag.
Derfor er det meget vigtigt, at vi sætter fokus på det område. Det, der så er sørgeligt at se for os Kristendemokrater, er den måde, som det bliver gjort på.
Vi mener, at regeringen har haft alle tiders mulighed for virkelig at gøre noget godt og noget stort ved arbejdsmiljøet, nu hvor den alligevel tog fat i det.
Vi kan godt følge tankegangen i at screene virksomhederne, og vi kan godt følge tankegangen i, at Arbejdstilsynet skal være mere aktivt, at der er sat tidsperspektiver på, at det skal ske så og så hurtigt, men vi synes, det er ærgerligt, at man samtidig nedlægger en fungerende BST-ordning.
Når vi kommer rundt på arbejdspladser og virksomheder, så hører vi jo, hvordan det fungerer.
Vi ser jo ikke bare på tal og på, hvad det koster, hvem der bruger det, og hvem der ikke bruger det.
Det fungerer faktisk på en lang række virksomheder.
Det er ikke, fordi BST er en hellig ko for os, men vi havde gerne set, at BST var fortsat under den nuværende ordning i hvert fald i 4-5 år, og at Arbejdstilsynet havde fået den saltvandsindsprøjtning, som det derigennem kunne have fået, uden at det var blevet dyrere, i hvert fald ikke for det offentlige, og virksomhederne ville blot gøre brug af den rådgivning, som de i forvejen havde betalt for.
Jeg har et eksempel fra det nordjyske.
Det er måske ikke det bedste, men alligevel.
En stor virksomhed, i hvert fald en virksomhed, som var stor, og som bliver stor igen, Flextronics, er underlagt BST i det gamle system.
De glæder sig over at være BST-pligtige, for derved får de afsat midler af deres tyske ejer til at gøre en indsats på arbejdsmiljøområdet, midler, som de ikke fik, hvis de ikke havde pligt til det.
Det er altså et eksempel på en stor virksomhed med mange medarbejdere, som er udenlandsk ejet, hvor tingene rent faktisk har fungeret.
Hvorfor ikke tage det med, når vi vil gøre noget ved arbejdsmiljøet?
En anden side, som vi Kristendemokrater er skeptiske over for i det ny lovforslag, er, at der overhovedet ikke bliver sat fokus på børnenes arbejdsmiljø.
Børnene opholder sig 2.000 timer i dagpasning om året, indtil de er 6 år.
Hvad med støj?
Hvad med plads?
Hvad med luft?
Hvad med det personale, som arbejder i børnehøjde?
Der er virkelig god brug for at tage fat på det.
Afsluttende skal jeg lige nævne smileyordningen.
De Radikale måtte jo også have et fingeraftryk på den ny arbejdsmiljøreform, og det er fint nok.
Vi tror bare ikke, at det hjælper arbejdsmiljøet.
Vi håber selvfølgelig, at den lysregulering hjælper.
Vi håber selvfølgelig, at de tiltag, som er gjort, kommer til at fungere, selv om vi har vores tvivl, men om vi nogen sinde får en smiley, tvivler jeg nu på.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
Jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre for et fantastisk godt samarbejde om denne arbejdsmiljøreform.
Vi står her med den største forbedring af arbejdsmiljøet i mands minde.
For første gang er der lagt en plan for besøg
på samtlige landets 180.000 virksomheder med ansatte.
Inden for 7 år vil samtlige virksomheder få besøg.
De vil få deres arbejdsmiljø gået efter i sømmene. I modsætning til det, som venstrefløjen har talt om i dag, står vi her over for et virkeligt gennembrud inden for arbejdsmiljøet.
Ressourcerne dirigeres nu derhen, hvor de gør størst nytte, nemlig på de virksomheder, som ikke lever op til vores regler om et godt og sundt arbejdsmiljø.
Forligspartiernes ordførere har redegjort for reformen, og derfor skal jeg ikke begynde at gennemgå reformens enkelte elementer.
Jeg kan jo bare konstatere, at venstrefløjen stadig sidder fast i bøder, strafafgifter og skat.
Det er virkemidlerne over for de problemer, som man gerne vil afhjælpe. Jeg vil gerne erindre om, at de arbejdsmiljøafgifter, man betalte tidligere, som denne regering som en af sine første gerninger afskaffede, var penge, der gik i finansministerens kasse.
Gik de til arbejdsmiljø?
Næ, de gik til finansiering af samfundet, og det er jo typisk for den snak, vi har hørt her i dag.
Det er bøder, strafafgifter og skat.
Nej, lad mig rose vores reform her, hvor vi tager udgangspunkt i den enkelte virksomhed.
Vi tager ud og konstaterer fysisk og faktisk, om der er noget på virksomheden, som skal gås efter i sømmene.
Og er der noget, der halter, ja, så bliver virksomheden idømt en rådgivningspligt og ikke bare, som systemet er i dag, en betalingspligt til BST, men hvor der ingen pligt er til at bruge rådgivningen.
Nej, kære venstrefløj, det går jo nok med denne her sag,
ligesom det gjorde med EU.
Først skal I være imod i mange, mange år, og så på et eller andet tidspunkt, nå ja, så er der jo nok lidt godt i det.
Så lad os nu mødes igen om nogle år
og gøre status over denne her arbejdsmiljøreform.
Så tror jeg, I vil være kommet på bedre tanker.
Se, denne her reform er en landvinding for arbejdsmiljøet.
Det er en landvinding ved, at vi kommer ud på hver eneste virksomhed.
Jeg kan ikke understrege det tit nok, for det er noget teoretisk snak, vi hører, om, hvor vidunderligt det tidligere system var.
Hvis man skulle se på, hvor hurtigt virksomhederne ville blive gennemgået, så ville det tage 22 år - jeg gentager: 22 år!
Nu lægger vi altså en plan, hvor vi går samtlige af landets virksomheder igennem på 7 år, og derefter kommer vi ind i en turnus med besøg hvert tredje år.
Man kan næsten ikke tænke sig et mere effektivt arbejdende Arbejdstilsyn end det.
Så jeg vil gerne igen takke Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre for et rigtig godt samarbejde om en fremsynet reform til glæde for arbejdsmiljøet på danske virksomheder.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jamen altså selvros mangler der i hvert fald ikke noget af.
Nogle gange ville det måske være bedre, om det var andre, der roste.
De eneste, jeg kender til, der har rost det, er sådan set arbejdsgiverne.
De griner hele vejen hen til banken.
Men ministeren sagde, at regeringspartiernes ordførere havde redegjort for reformen.
Det er i hvert fald en overdrivelse, der vil noget, for alle de relevante spørgsmål, som er stillet af os i venstrefløjen, som ministeren betegner os, er jo ikke blevet besvaret.
Og derfor ville det være rimeligt nu.
Det må ministeren tage sig af i anden omgang, så jeg prøver igen.
Men først er jeg nødt til at rette en misforståelse.
Mage til hykleri har jeg aldrig nogen sinde hørt.
Kristendemokraterne stillede et forslag, da vi nåede hen til sommer, om at stoppe opkrævningen af afgiften.
Hvad stemte beskæftigelsesministerens parti for at få penge i kassen?
Det kunne være rart at vide.
Her ved de sidste finanslovforhandlinger skete der det
for de virksomheder, der gjorde det eneste rigtige i dette land, nemlig at få et arbejdsmiljøcertifikat, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti afskaffede muligheden for, at de kunne få det tilbage.
Det hedder troværdighed og brudte valgløfter osv.
Jeg vil gerne i første omgang høre, hvordan ministeren håndterer det spørgsmål.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
Jeg er ked af, at hr. Bjarne Laustsen ikke har fulgt med i debatten her.
Der er jo altså et flertal her i Folketinget, der roser denne her reform, så det er ikke kun selvros fra ministerens side, der er tale om.
Der er faktisk et stort flertal for denne her reform i denne her sal.
De penge gik i statskassen.
Og sådan er det. Vi har ophævet de ordninger.
Det gjorde vi, da vi tiltrådte.
Men det er jo selvfølgelig klart, at vi arvede et budget, som skulle hænge sammen, og i det indgik den tidligere regerings finansiering.
Men jeg håber ikke, vi skal vende tilbage til sådan nogle ting.
Det, vi skal gøre, er jo at bruge ressourcerne på at sikre arbejdsmiljøet på de enkelte virksomheder.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Jeg vil bare sikre mig, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Poul Fischer, har læst hele forslaget, for hr. Poul Fischer rundede af med at sige, at på sygehusområdet skulle princippet gælde begge veje.
Hvis man læser bemærkningerne, står der følgende: »Og princippet skal gælde begge veje.
Ved aflysning eller længere ventetid efter det aftalte mødetidspunkt, skal patienten have en økonomisk kompensation.«
Jeg vil spørge: Var Dansk Folkeparti opmærksom på det set i forhold til hr. Poul Fischers bemærkninger?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-20:
Det er det samme, vi gør over for kommunerne.
Og der sættes selvfølgelig ind med vejledning i, hvordan man bruger en god rådighedskontrol og en god visitation, og der er selvfølgelig også en økonomisk sanktion - det var jeg også inde på - hvis kommunerne sjusker med indsatsen over for borgerne.
Poul Fischer (DF), 2004-04-20:
Dansk Folkeparti er enig i, at noget for noget indpasses mest muligt i lovgivningsarbejdet, uden at man dog af den grund skal gå i selvsving.
Ved indpasning af yderligere noget for noget i lovgivningsarbejdet vil der kunne gives ressourcer til andre påtrængende områder.
Det fremsatte beslutningsforslag fra SF lægger op til, at regeringen på ni områder skal sætte gang i noget for noget-processen.
Områderne virker tilfældigt valgt, og i bemærkningerne skriver man også, at man er åben for at drøfte flere ideer.
Her er vi nok inde ved kernen: at man i fremtidigt lovgivningsarbejdet indpasser noget for noget-filosofien i videst muligt omfang.
Det er vi i Dansk Folkeparti enige i.
Det vil også medføre, at man har incitament til at få sager afgjort på et tidligere tidspunkt eller fra start får truffet den rigtige beslutning.
I bemærkningerne skriver man, at det svarer til, hvad der sker ved domstolene.
Det er desværre ikke korrekt.
De tilkendte sagsomkostninger for den vindende part i en retssag dækker yderst sjældent honoraret til advokaten.
I forslag 2 er Dansk Folkeparti generelt enig i, at sagsbehandling, hvor borgerne fremmer processen, alt andet lige bør føre til kortere sagsbehandlingstider.
Det kan overføres til mange andre områder.
I det konkrete tilfælde er der allerede iværksat foranstaltninger til at nedsætte sagsbehandlingstiden, og korrespondancen skal naturligvis foregå på dansk.
I forslag 3 lægges op til, at kommuner med en dårlig opfølgning på en sygedagpengesag får nedsat sagsrefusionen til 30 pct., og/eller at varighedsbegrænsningen på sygedagpenge afskaffes.
Der findes i dag en tidsplan for, hvorledes en kommune skal køre en sygedagpengesag.
For at fremme incitamentet hos kommunerne kan Dansk Folkeparti være enig i en nedtrapning af statstilskuddet efter et halvt år.
Forslag 4 kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig, da køb af BST-ydelser ikke er nogen garanti for, at Arbejdsmiljøet i en virksomhed er i orden.
Dansk Folkeparti har tilsluttet sig den netop indgåede aftale om en arbejdsmiljøreform, hvor virksomheder testes af arbejdstilsynet.
Virksomheder med et ordentligt arbejdsmiljø udstyres med et arbejdsmiljøcertifikat.
Forslag 6 må forslagsstillerne have misforstået, da det allerede med rette er gældende regler.
Forslag 7 kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig, da det overordnede vandløbsnet tjener væsentligt andre interesser end afvanding af marker.
Forslag 8 kan Dansk Folkeparti heller ikke tilslutte sig.
Hvis den ledige udebliver fra et aktiveringstilbud uden gyldig grund, er det kun dennes problem, hvis ellers?
Med hensyn til forslag 9 må jeg meddele, at Dansk Folkeparti er modstander af brugerbetaling i det offentlige sygehusvæsen.
Skal der åbnes en flig i debatten, må konsekvenserne være, at der samtidig tales om erstatning for borgere, der bliver udsat for aflyste undersøgelser eller operationer.
Luftfartsselskaberne skal jo også erstatte, når de har overbooked og dermed ikke kan levere varen.
Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig det fremsatte beslutningsforslag, selv om enkelte elementer er mere spiselige end andre.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Da vores ordfører, hr. Jan Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på Socialdemokratiets vegne fremføre følgende: I Socialdemokratiet er vi enige med SF i, at noget for noget-udspillet fra regeringen fortjener en mere sammenhængende debat, men samtidig må vi jo indrømme, at når opgaven konkretiseres, som SF her gør det, må diskussionen føres videre og gøres færdig inden for en lang række politikområder, hvor princippet skal stå sin praktiske prøve.
Vi er grundlæggende enige med SF i, at der selvfølgelig skal skelnes mellem mennesker med mange ressourcer og mennesker med få ressourcer, noget for noget kan hurtigt blive til et noget for nogle, vel at mærke nogle, der sagtens kan, mens resten får en på lampen.
På dette overordnede plan tror jeg, at SF og Socialdemokratiet har samme grundlæggende holdninger.
Det gælder f.eks. klageomkostninger, når klageren får ret.
Andre af forslagene lyder spændende, men må udsættes for en mere detaljeret debat.
Det gælder f.eks. offentliggørelse af virksomheder, der ikke følger klageafgørelser, men også forslaget om, at tilskud knyttes til en positiv indsats over
for miljø og natur i vores skove
Også forslaget om, at landmænd betaler for oprensning af vandløb, synes vi er spændende.
På arbejdsmarkedsområdet foreslår SF, at der gives bøde ved for sen indberetning af aktiverede.
Det er jo et interessant forslag, som vi gerne vil overveje i sammenhæng med den kommende arbejdsmarkedsreform.
Tilsvarende ønsker SF at belønne virksomheder, der bruger bedriftssundhedstjenesten.
Et sådant forslag virker også sympatisk, men vi vil gerne drøfte det i sammenhæng med en opprioritering af hele arbejdsmiljøområdet, når vi nu engang får magten, hvilket vi mener, at der er brug for, efter at regeringen har været ude med grønthøsteren på de her vigtige områder.
SF foreslår også, at kommuner, der ikke følger op på langvarig sygdom, skal betale sygedagpenge ud over 1 år.
Her er vi lidt skeptiske.
Det er ikke, fordi vi mener, at kommunerne gør det godt nok i dag, men fordi vi er stærkt i tvivl om, hvorvidt øget straf til kommunerne med svag økonomi i realiteten vil hjælpe her.
En hurtigere sagsbehandling ved familiesammenføring er vi enige om.
Endelig foreslår SF, at der indføres bøde ved udeblivelse af planlagt operation, og at der indføres en økonomisk kompensation, såfremt en operation aflyses.
Jeg forstår, at et sådant forslag behandles her i salen senere på ugen, og skal derfor nøjes med at sige her, at selv om det kan være fornuftigt at give amterne en adgang til at opkræve sådanne bøder, skal en sådan adgang anvendes med stor varsomhed.
Tilsvarende gælder kompensation ved aflyst operation.
En sådan aflysning kan der være gode grunde til, selv om det er en yderst ubehagelig situation for den enkelte.
Jeg opfordrer dertil, at denne debat fortsætter på baggrund af det konkrete lovforslag.