runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-01:
Nu ved jeg ikke, hvorfor det lige er ægteskabsbureauer, der skal fremhæves, der er jo så mange andre erhverv, der er listet op på den her bilagsliste, men jeg har taget stilling til det ud fra en rimelighedsbetragtning, og når nogle erhverv er fritaget for at betale vandafgift, synes jeg det er rimeligt, at alle erhverv er fritaget for det.
Ellers er det i sidste ende en form for forvridning af konkurrencen og en begunstigelse af visse erhverv frem for andre.
Erik Mortensen (S), 2004-12-01:
Nu nævnede hr. Dencker, at Dansk Folkeparti finder, at det her er gode og fornuftige og rimelige forslag, og nu var jeg jo lidt inde på de her ægteskabsbureauer.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre hr. Denckers definition af det vandbehov, som et ægteskabsbureau måtte have, siden han finder, at det er rimeligt, at de skal fritages for vandafgiften.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-01:
Lovforslaget her er en blandet omgang inden for energiafgifterne.
Det første element er, at biobrændstoffer fritages for CO2-afgift, fordi biobrændsel tilnærmelsesvis er CO2-neutralt.
Hertil kommer, at lovforslaget også præciserer CO2-afgiftsloven som opfølgning på den lov, som Folketinget vedtog her for et halvt år siden.
Lovforslaget indeholder også et punkt om ophævelse af bilaget til vandafgiftsloven, og det medfører, at alle erhverv nu ligestilles og ikke skal betale vandafgift.
Det finder vi er en ganske rimelig ligestilling af de forskellige former for erhverv.
For at fremme brugen af svovlfri benzin og diesel foreslår regeringen at sænke afgiften på disse produkter, indtil de efter forventningen er fuldstændig indfasede i 2009.
Endelig sænkes registreringsafgiften for importerede køretøjer med 60 kr.
Alt i alt synes vi, at det virker som en række fornuftige og velargumenterede justeringer af forskellige afgiftslove, og Dansk Folkeparti kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-12-01:
På miljøområdet er det et af regeringens vigtigste mål at sikre mest muligt miljø for pengene.
Det er også hovedideen bag forslaget i dag om at fritage biobrændsler til transport for CO2afgift og lette afgiften på svovlfri benzin og svovlfri diesel.
Biobrændstoffer er næsten CO2-neutrale, og derfor er det heller ikke rimeligt, at der her skal betales CO2-afgift.
Afgiftsfritagelsen svarer stort set også til biobrændstoffernes samlede CO2-fordel.
Med fjernelsen af CO2-afgiften på biobrændstoffer og lettelsen i afgiften på svovlfri benzin og svovlfri diesel får forbrugerne en mulighed for at vælge miljørigtige produkter.
Nedsættelsen af afgiften på svovlfri benzin og svovlfri diesel vil efter al sandsynlighed også føre til, at mange benzinselskaber vil finde det attraktivt at omstille deres anlæg til svovlfri benzin og svovlfri diesel.
En omstilling, som olieselskaberne under alle omstændigheder skal have gennemført inden 2009, hvor det ifølge EU-direktiv ikke længere er lovligt at sælge benzin og diesel med svovl.
Med nedsættelsen af afgiften får selskaberne en oplagt mulighed for at være på forkant med et rigtig godt produkt.
Den foreslåede nedsættelse af afgiften på benzin og diesel svarer til 4 øre for benzinen og 2 øre på dieselen, og det svarer stort set til den skønnede miljømæssige effekt.
Den foreslåede lettelse af svovlfri benzin og svovlfri diesel betyder en årlig besparelse for bilisterne på ikke mindre end 120 mio. kr. Et ganske stort beløb.
Ud over det her nævnte forslag indeholder lovforslaget også tre mindre ændringer i den nuværende lovgivning.
Venstre kan støtte det samlede lovforslag.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-01:
Jeg skal gerne under udvalgsbehandlingen se på alle mulige forskellige eksempler og prøve at oplyse om, hvilke beløb der da vil være tale om.
Men jeg synes faktisk, at vi her har fundet en rigtig model for, hvordan vi kan tildele den supplerende pensionsydelse, og jeg må gentage, at jeg er lidt forundret over, at fru Grete Schødts nu taler negativt om den model i forbindelse med formuegrænsen, som fru Grete Schødts selv har været med til at indføre.
Vi kan selvfølgelig godt gå ind og analysere forholdene for i øvrigt dårligt økonomisk stillede pensionister, og de, der er i lavindkomstgruppen, det er bl.a. brøkpensionister, eller det kan være nogle, som har opbygget en meget stor gæld.
Men det er ikke meningen med den supplerende pensionsydelse, at den så skal gå ind og fylde hullerne ud i forhold til dem.
Jeg ved ikke, om det er sådan en model, fru Grete Schødts hellere ville have set, men det er jo nogle, der på grund af nogle bestemte forhold så har mindre økonomisk til rådighed end andre.
Jeg synes bare, det er vigtigt at sikre, at der er overensstemmelse mellem de forskellige modeller, og derfor synes jeg, det er rigtigt, at vi bruger den samme tildelingsmekanisme som den, vi har valgt med hensyn til helbredstillæg.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Grete Schødts (S), 2004-12-01:
Vil ministeren bekræfte, at det meget nemt kunne være det ægtepar, som jeg skitserede før, der har en meget stor friværdi i deres ejendom, hvor man kan tage nedtrapningslån og rejse til udlandet, og hvor pensionsydelsen og ældrechecken så følger med?
Mener ministeren virkelig, at det er de økonomisk svagest stillede?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-01:
Der er opstillet nogle helt klare kriterier for, hvornår man kan få den supplerende pensionsydelse, og de pensionister, der er bosiddende uden for landets grænser, men som har muligheden for at tage folkepensionen med sig, er omfattet af præcis de samme regler som alle andre.
Jeg synes faktisk, det er et ret vigtigt princip, at vi siger, at danskerne gerne må tage de sociale ydelser med og bosætte sig i et andet land.
Vi skønner, at der her er omkring 1.900 pensionister, der skal modtage den supplerende pensionsydelse, og heraf vil en hel del af dem få en reduceret ydelse, men hvad de i øvrigt så måtte have til rådighed, kan jeg ikke udtale mig om, ud over at de skal opfylde præcis de samme kriterier og ligge inden for de samme indkomstgrænser som alle andre, der er modtagere af den supplerende pensionsydelse.
Grete Schødts (S), 2004-12-01:
Når jeg brugte eksemplet med de 1.900 folkepensionister, der er flyttet uden for Danmarks grænser, sandsynligvis til Solkysten – det kan jeg ikke vide helt præcist, men en del af dem er nok – er det, fordi jeg ganske enkelt vil spørge socialministeren: Er det de økonomisk fattigste folkepensionister, der har råd til det?
Tove Videbæk (KD), 2004-12-01:
Intentionerne med det her forslag er jo at give de økonomisk svagest stillede folkepensionister et ekstra beløb, og det er jo egentlig positivt.
Men i Kristendemokraterne ser vi, at problemet med dette forslag bl.a. er, at de økonomisk svagest stillede eller de allerfattigste faktisk stadig væk ikke bliver fuldt tilgodeset, heller ikke med det her forslag.
I øvrigt kan jeg sige, at ældres livskvalitet er en mærkesag for os Kristendemokrater.
De fleste ældre i Danmark ved vi jo har det rigtig godt, men der er desværre også mange ældre, der ikke trives, og som føler sig tilsidesat.
Disse ældre vil Kristendemokraterne gerne være med til at gøre mere for.
Vi mener ikke, at det er nok at udskrive en ældrecheck og så tro, at de ældre bliver mere lykkelige af den grund.
Indsatsen mener vi særligt skal målrettes de svage ældre.
Vi skal sikre, at samfundets penge bruges, så vi får mest muligt for dem.
Vi ønsker livskvalitet frem for en større ældrecheck.
Derfor vil vi gerne, at der f.eks. kunne opstilles nogle minimumskrav vedrørende ældreplejen f.eks. i forbindelse med personlig hygiejne og rengøring af hjemmet, men også vedrørende genoptræning, bedre koordinering mellem sygehus og socialforvaltning, en kontaktperson, der følger den ældre i behandlingsforløbet osv. osv.
Men svage ældre har også ret til et liv med kontakt til andre.
Livskvalitet handler nemlig ikke bare om kroner og øre, det handler også om nærvær.
Derfor skal vi sætte langt større fokus på ensomme ældre, og her er der ingen lette løsninger.
Men en af modellerne er f.eks. at styrke og støtte det frivillige arbejde, så der bliver mere tid til hver enkelt ældre.
Og det er jo et område, som socialministeren også tit og ofte har været inde på.
Men her må jeg da også presse lidt på for at skabe forståelse for, at vi som pårørende selv har et ansvar for de ældre, som er vores pårørende eller naboer.
Jeg vil gerne, at det står tindrende klart, at Kristendemokraterne hellere end gerne vil være med til at give ældre en bedre livskvalitet og bedre vilkår, men vi tror ikke, at vi gør det med en lidt større check hver måned.
Vi mener faktisk, at det at bruge flere hundrede millioner til at forhøje ældrechecken er en rigtig skidt anvendelse af så mange penge.
De ville være givet langt bedre ud til en mere målrettet indsats til gavn for livskvaliteten for de virkelig svage ældre.
Vi mener, at det er meget mere konkrete områder, vi skal ind på for at give de ældre en bedre livskvalitet.
Jeg har nævnt nogle af disse områder.
Disse områder vil vi gerne være med til at gøre noget ved også i den kommende tid.
Dette forslag kan vi heller ikke den her gang støtte.
Jørn Pedersen (S), 2004-12-01:
Det var ikke et tilfældigt citat, jeg kom med, for det var faktisk, før man startede på finanslovforhandlingerne i 2003, at Venstres daværende socialordfører, den nuværende socialminister, og den konservative ordfører kom med de udtalelser.
For på det tidspunkt var der andre svage grupper, der havde mere behov.
Vil hr. Hans Andersen fortælle mig, hvilke grupper det er, der har afleveret, for at det her kan lade sig gøre?
For der må jo være sket et eller andet, siden det der holdningsskifte er kommet.
Jeg skal ikke blande mig i holdningen, det undrer mig bare, at man sådan kan ændre fuldstændig holdning til, hvem der er de svage grupper, og hvordan man vil bruge pengene.
Nu er der jo kommet ny ordfører, så det kan jo være, der kommer en forklaring i år, eller har man vedtaget, at man ingen har?
Hans Andersen (V), 2004-12-01:
Jeg har forventninger om, at hr. Villy Søvndal følger med og også læser den Jyllands-Posten, der udkom dagen efter, og de andre aviser, der udkommer her i landet.
Der vil man jo kunne læse, at de tal, hr. Villy Søvndal nu har oplyst om, ikke er sammenlignelige.
Det er forskellige opgørelsesmetoder, og det vil jeg bare gerne bede hr. Villy Søvndal om at bekræfte.
Man kan ikke sammenligne det her.
Så det handler ikke om, at der er 3.500 hjem, hvor ældrehjemmehjælpen er bortfaldet, og der vil jeg gerne bede hr. Villy Søvndal om at bekræfte, at det ikke er tilfældet.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Jeg kan pege på, at på lovforslagets forside står der: »Kommunen skal i forhold til tilrettelæggelsen af pleje og omsorg m.v. af en person ...«
Og det er jo hjemmehjælp eller det, der sker på et plejehjem, så det her drejer sig i høj grad om hjemmehjælp og plejehjem og derfor i høj grad også om den diskussion, som jeg godt forstår er ubekvem både for Dansk Folkeparti og for regeringspartierne – selvfølgelig er den det, når man har markedsført, at man ville hjælpe med hensyn til hjemmehjælpen.
Men det, som jeg synes må vække lidt til eftertanke også hos Dansk Folkeparti, er, at man faktisk har bidraget til at plyndre 3.500 hjem for hjemmehjælpen.
Det er den faktiske virkning, hvis man skærer igennem alle hyldesttalerne.
Pia Kristensen (DF), 2004-12-01:
Ja, jeg har et kort spørgsmål.
Jeg vil godt spørge hr. Villy Søvndal, om han kan fortælle mig, hvor i det her lovforslag der står noget om hjemmehjælp.
For mig at se står der noget om plejetestamenter og ikke om hjemmehjælp og alt muligt andet.
Kan hr. Villy Søvndal pege på et sted i lovforslaget, hvor der står noget om nedskæringer i hjemmehjælpen?
Er det det, det her forslag handler om?
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Det er også derfor, vi støtter forslaget.
Vores holdning er, at lidt også har ret.
Vi er bare meget optaget af at få tegnet, hvad skal man sige, hele billedet af, hvordan det ser ud på ældreområdet.
Og der er det da fint, at man laver det her forslag.
Derfor støtter vi det.
Men det er jo klart, at når vi skal tegne det samlede billede, så er det Jyllands-Posten, der havde fat i pointen, nemlig at hvis man skærer igennem alle de smukke taler, der er holdt om at ville hjælpe de gamle, så har de gamle mistet hjemmehjælp i et omfang, der betyder, at 3.500 færre hjem modtager hjemmehjælp.
Det tror jeg bare er vigtigt at få sagt, for ellers bliver folk jo meget overraskede over, at vi har en regering og et Dansk Folkeparti, der hele tiden melder ud, at det bliver bedre og bedre og bedre, mens folk privat oplever det stik modsatte, nemlig at der bliver skåret.
Og der synes jeg, at SF’s opgave er at få virkeligheden lidt ind i det her hus, så man ikke løber rundt i en vildfarelse.
Pia Kristensen (DF), 2004-12-01:
Nu ved jeg godt, at jeg skal stille et spørgsmål, men i sidste uge benyttede hr. Villy Søvndal da en kort bemærkning til mig for at korrigere en misforståelse, og det er sådan set også det, jeg vil have lov til nu.
Jeg vil godt have lov til at korrigere hr. Villy Søvndal, når han siger, at regeringen og Dansk Folkeparti tror, at der tale om et meget stort socialpolitisk øjeblik med hensyn til det her lovforslag.
Jeg vil for det første gøre opmærksom på, at det ikke kun er regeringen og Dansk Folkeparti, der er med i aftalen, Kristendemokraterne er også med.
For det andet ser vi ikke det her som et stort socialpolitisk øjeblik.
Vi ser det her forslag som en lille del i mængden af alle mulige andre initiativer, der skal iværksættes over for demente.
Jeg synes faktisk, det er fint, at SF støtter det her forslag.
Jeg ved tilfældigvis, at mange pårørende og mange demente efterlyser at kunne få deres ønsker nedfældet, inden den demente bliver så syg, at vedkommende ikke er i stand til at kunne tage vare sig selv.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Det sidste ville bestemt være forkert, for jeg synes ikke, det er smuk socialpolitik at beskære de gamles hjemmehjælp, specielt ikke når man har lovet det modsatte.
Jeg synes ikke, det er smuk socialpolitik at kaste sig over nogle af de allermest udsatte børn, vi har, og lave aftaler med kommunerne om hjemtagelse af børn.
Jeg synes ikke, det er gedigen, ordentlig socialpolitik at beskære daginstitutionerne.
Jeg synes ikke, det er ordentlig socialpolitik at skære ned på de mest fattige grupperinger, vi har i det her samfund, hvilket Rådet for Socialt Udsatte har påpeget.
Så bestemt nej.
Men jeg kvitterer for regeringens evne til optisk bedrag.
For det synes jeg er en særlig kunst, som den her regering formår, nemlig at mens man skærer og skærer og skærer på de store områder, så leverer man bittebittebittesmå forslag; man redegør hæderligt for, at de ingen konsekvenser har, og siger, at det er et tegn på, hvor voldsom en socialpolitik den her regering fører.
Det er efter min bedste opfattelse optisk bedrag.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-01:
Der kan jeg så netop oplyse om, at det jo bl.a. er, fordi man allerede har omsorg i ældreplejen, gudskelov da, men at det her jo netop er et redskab til, at man på forhånd kan gå ind i at drøfte, hvordan det skal blive i fremtiden, og at man så i øvrigt kan bruge det som et af de mange redskaber, man jo allerede bruger nu rundtomkring.
Så vil jeg godt spørge hr. Villy Søvndal, om ikke det er meget hensigtsmæssigt, at man ikke hundrede procent bare gør, som der står, for jeg kunne forestille mig, at man ikke altid kan forestille sig konsekvenserne af, hvad det egentlig er, der sker med en selv, når man bliver dement, og at man ikke på den måde som en person, der jo ikke har været udsat for at være dement endnu, altid vil kunne tage højde for alting.
Så vil jeg blot til sidst lige glæde mig over, at den eneste kritik, hr. Villy Søvndal på det sidste har haft af regeringens socialpolitik, er, at der skulle være noget mere.
Alt det, vi gør, er rigtig godt, og så kan man kun finde på at sige, at der skulle være noget mere.
Det tager jeg som en cadeau til regeringens socialpolitik.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Jeg synes, det er meget sagligt at læse et forslag fra ende til anden, og jeg er i stigende grad blevet opmærksom på under den nuværende regering, at det er meget vigtigt at få dem læst, fordi der tit er et misforhold mellem, hvad der meldes ud i offentligheden, og hvad der er reelt.
Det er jo ikke rigtigt, når fru Charlotte Dyremose siger, at det her kun forholder sig til de miljømæssige konsekvenser.
Det forholder sig til de økonomiske konsekvenser, til de administrative konsekvenser, til forholdet til EU-retten og selvfølgelig også til de miljømæssige konsekvenser.
Pointen er, at hvert eneste felt er udfyldt med det lille ord ingen i forhold til konsekvenser.
Jørn Pedersen (S), 2004-12-01:
I dag tilføjer vi jo et nyt ord i den danske ordbog: plejetestamenter.
Det fremgår af lovforslaget, at man længe og grundigt har diskuteret, hvad man skulle kalde det her, men det var så det bedste, man kunne komme på.
Det er vel sådan set også et udmærket ord, bortset fra at mange mennesker jo nok forbinder ordet testamente med noget, der er mere juridisk bindende end det her, men lad nu det ligge.
Hvis man ser på de intentioner, der ligger bag, er de absolut positive.
Det lægger vi i Socialdemokratiet meget vægt på.
Vi synes også, det er positivt for de pårørende, og vi synes i høj grad, at det er positivt for det personale, der ofte i de situationer kan stå lidt famlende over for: Hvad gør vi nu, og hvordan hjælper vi bedst muligt?
Vi synes, at det er et skridt i retning af at skabe en tryggere alderdom for en speciel gruppe mennesker.
Det vil vi altid medvirke positivt til, og derfor også et ja til det her, som er et skridt i den rigtige retning.
Jeg forudser bare, at der måske kan være andre forventninger til et sådant plejetestamente, end virkeligheden kan honorere, men vi må se på det hen ad vejen.
Jeg synes også, det er glædeligt, at alle høringssvarene, og det er faktisk sjældent, er meget positive.
Der er en enkelt lille undtagelse, og det er ikke overraskende KL, der måske ser lidt spøgelser.
Det synes jeg ikke at der er nogen grund til.
Det er en bedre service, man giver, og man har jo i forvejen pligt til at give en god service.
Det kunne måske være, at vi på et senere tidspunkt, det vil vi ikke være afvisende over for, bringer det her til at gælde en større gruppe, så det ikke kun er dem, der har fået stillet diagnosen demens, der får den her mulighed, men at det også kan gælde andre, der måske har nogle ønsker til, hvordan de synes, deres alderdom skal være.
Det omhandler det her forslag ikke, men det kan måske blive en senere diskussion og et senere forslag.
Som sagt støtter vi forslaget.
Charlotte Antonsen (V), 2004-12-01:
Forslaget handler om, at kommunerne så vidt muligt fremover skal respektere et såkaldt plejetestamente.
Et plejetestamente er et testamente, hvor en ældre dement kan skrive ned, hvordan vedkommende ønsker at bo og blive plejet, hvilken form for omsorg der lægges vægt på.
Det er altså en mulighed, som vi giver de mennesker, der er blevet diagnosticeret demente, for faktisk selv på et tidspunkt, hvor de endnu er i stand til det, at kunne beskrive, hvilke interesser de har, og hvilke ønsker de har til den fremtidige pleje.
Det er klart, at det er et vejledende forslag, for det siger jo sig selv, at reglerne kan ændres over tid.
Man kan jo heller ikke forestille sig, at den ældre ved hjælp af plejetestamente kan bede om at få champagne hver dag til frokost, medmindre den ældre måske selv betaler for det.
Der er selvfølgelig nogle ting, hvor vi er nødt til at lade det være vejledende, for ellers kunne der stå hvad som helst, at man ville have lov at dø på et slot, hvad ved jeg.
Man er altså nødt til at skrive, at det er vejledende.
Men det ligger altså også i kortene, at i det omfang, hvor det overhovedet kan lade sig gøre, skal kommunen og plejepersonalet på et eventuelt fremtidigt plejehjem følge de synspunkter, som den ældre har tilkendegivet.
Man skønner, at der ca. er 80.000-100.000 demente i Danmark, og der kommer 19.000 yderligere til hvert år, så det er en meget stor gruppe af de ældre, som kan blive ramt af demens, og derfor er det et vigtigt forslag at få igennem.
Vi synes, det er godt, hvis lovforslaget her kan animere nogle, som har fået denne diagnose, til faktisk at sætte sig ned og beskrive, hvilke ønsker der er til fremtiden, hvilke vaner man gerne vil have videreført, også selv om man på et senere tidspunkt måske ikke helt selv kan give udtryk for det.
Det er en god idé, at det også på den måde kan bidrage til, at man gør sig nogle overvejelser i god tid.
Det er klart en hjælp for den ældre demente, at vedkommende også på et senere tidspunkt i forløbet af demenssygdommen har sikkerhed for at blive behandlet efter egne behov.
Det vil også gøre det lettere for personalet, at de har en idé om, hvad den demente lægger vægt på.
Vi mener samlet set, at det er et glimrende forslag, som man skulle have fundet på for længe siden.
Lene Espersen (KF), 2004-12-01:
Jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold, at jeg ikke deler fru Elisabeth Arnolds opfattelse.
Der er jo meget, meget ofte i Folketinget, når vi taler om strafskærpelse, en diskussion af, om man skal gøre det, for at det skal have en præventiv effekt, om det skal være en slags symbollovgivning, der vil medvirke til, at folk lige pludselig er lovlydige.
Jeg tror ikke, at fru Elisabeth Arnold kan finde mange eksempler på, at det er det, jeg har brugt som primær argumentation for strafskærpelser.
Min intention med denne strafskærpelse og de bemærkninger, der fremgår af lovforslaget, har været at sikre, at udgangspunktet, når det gælder folk, som får andre til at afsone for sig, mere skulle nærme sig sammenlignelige kriminalitetstyper.
Jeg har her fra talerstolen nævnt de personer, som afgiver falsk forklaring, og det står også i bemærkningerne.
Derfor synes jeg ikke, at det udgangspunkt, der har været hidtil, har været godt nok.
Det er min politiske holdning, at jeg synes, det skal nærme sig en anden type kriminalitet, som jeg synes er sammenlignelig.
Det kan fru Elisabeth Arnold være uenig i.