runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2004-05-12:
I Det Konservative Folkeparti kan vi fuldt ud tilslutte os de mange positive meldinger, der er kommet fra ordførerne indtil nu i debatten om dette forslag.
Det er da oplagt at få etableret en højere grad af ligestilling mellem dem, der passer nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom, og dem, som passer en nærtstående i den sidste fase af livet.
Så vi vil ikke her og nu stemme for forslaget, men vi støtter intentionerne i det, og vi vil, så snart det er gennemarbejdet og parterne har været hørt, støtte et lovforslag, så vi sikrer den ligestilling, der lægges op til i Kristendemokraternes forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-12:
Jeg vil starte med at sige, at det er et meget, meget, meget
sympatisk forslag, som Kristendemokraterne er kommet med.
Det er egentlig svært at finde nok positivt at sige om det, for det er samtidig også meget følelsesmæssigt betonet.
Men det er et forslag, vi godt kan lide i Dansk Folkeparti.
Samtidig synes vi også, at det fortjener at komme ud i høring hos de organisationer, der bliver berørt.
Det kunne også være, at der dukker noget op undervejs, hvor det vil vise sig, at vi kunne sige, at det skulle vi nok have med, når der skal laves en ændring i serviceloven.
Men som helhed er vi meget, meget positivt indstillet over for det.
Vi vil godt give det en chance for, at det kommer ud i høring, og derfor er det også med tilfredshed, at vi hører, at ministeren er klar til at komme med et forslag i næste samling.
Vi vil også have svært ved at se, at det kunne nås at få på plads inden den 1. juli, hvis vi skulle have det ud i høring.
Men jeg tror, at det ikke bliver ringere, når ministeren kommer med det, og så opnår vi det, vi vil med det.
Vi er positivt indstillede over for det, men vi vil godt lige have det ud i høring.
Lone Møller (S), 2004-05-12:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på Socialdemokratiets vegne meddele, at Socialdemokratiet er positiv over for dette forslag.
Vi synes, det er utrolig vigtigt, at der gives mulighed for orlov til borgere, som ønsker at passe en nærtstående døende i den sidste, svære tid, og vi synes, at det er rimeligt at ligestille dem, der passer døende, med dem, der passer alvorligt syge og handicappede.
Derfor må vi sige, at det på alle måder er en prisværdig indsats, som man skal have ret til uden risiko for at miste sit arbejde.
Vi er dog lidt i tvivl om den udvidelse af perioden, i hvert fald begrundelsen for den, altså om man vil få flere i vikararbejde ved at udvide fra 2 til 4 uger.
Jeg har ikke noget imod at udvide til 4 uger, men det er nok mere på baggrund af den belastning, som det jo kan være at passe en døende.
Jeg er enig i de bemærkninger, der er sagt heroppefra, om, at forslaget fortjener at få en høringsrunde.
Det er faktisk overenskomststof, så derfor er vi jo vant til i hvert fald også at høre parterne.
Jeg er også tilfreds med, at ministeren har givet et tilsagn om at ville kigge nærmere på det her og fremkomme med et lovforslag i næste samling.
Så Socialdemokratiet er positiv og vil følge nøje op på, at der sker noget rimelig hurtigt i næste samling.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-12:
Dette forslag, som giver lønmodtagerne en ret til pasning af nærtstående døende, er Venstre helt enig i.
Venstre har medvirket til de orlovsordninger, vi har i dag, der giver mulighed for vederlag til de familiemedlemmer, som selv vælger at gå ind og passe meget syge handicappede eller døende pårørende.
Det er meget individuelt, om man kan og har overskud til en sådan opgave, og det er et ægte velfærdssamfund, som giver borgerne dette frie valg.
Derfor er det kun naturligt, at det også bliver en ret for lønmodtagerne at kunne meddele arbejdsgiveren, at man for en stund må tage orlov for at passe et nærtstående familiemedlem.
Det er så moderne at tale om kvalitetstid, og her taler
vi om kvalitetstid.
Det forslag her er jo båret af ønsket om kvalitetstid, og Venstre kan fuldt ud tage forslaget til sig.
Derfor kan jeg allerede nu oplyse, at Venstre meget gerne ser, at vi til efteråret kan stemme for og vedtage en gennemarbejdet lov, som kan indeholde stort set de samme elementer.
Vi har forstået, at regeringen vil fremsætte et sådant forslag, og det er vi meget tilfredse med.
Når vi ikke her og nu kan stemme for dette lovforslag, som skal træde i kraft den 1. juli 2004, så hænger det sammen med hensynet til en lovkvalitet.
Normalt holder vi jo fast i, at der skal være en høringsrunde.
Man skal tænke på, at loven her, som den er foreslået, jo vil gribe ind i aftalegrundlaget ude på arbejdsmarkedet.
Loven her handler ikke kun om de statslige institutioner, men den handler også om verden omkring os.
Det er kun naturligt, at arbejdsmarkedets parter bliver hørt, inden man vedtager et sådant diktat, som en lov ville være på dette område.
Det vil også være naturligt at høre kommunerne.
Det sker jo ofte, at vi under høringsrunderne bliver gjort opmærksom på fejl og ulemper, som vi kan nå at rette.
Den mulighed får vi ikke, hvis vi vedtager lovforslaget, som det ligger her.
Det er heller ikke belyst, hvad forslaget betyder af administrative byrder for virksomhederne.
Venstre mener, at vi blot skal bringe disse tekniske ting på plads.
Det er jo ærgerligt, hvis en god idé, vi er helt enige om, skal snuble i starten på grund af lovsjusk.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-05-12:
Kristendemokraterne har fremsat forslag om, at en lønmodtager, der passer en nærtstående døende, får ret til fravær fra arbejdet i den eller de perioder, hvor lønmodtageren kan få plejevederlag efter servicelovens § 104.
Jeg har stor sympati for Kristendemokraternes forslag, og jeg er også positivt indstillet over for intentionerne bag forslaget.
Jeg mener imidlertid, at der før en ændring af loven på dette område er behov for nærmere at overveje, hvordan disse ændringer gennemføres.
Der er bl.a. behov for at få de økonomiske og administrative konsekvenser af forslaget belyst, det gælder både i forhold til erhvervslivet og i forhold til det offentlige.
Derudover vil det også være naturligt at høre de relevante organisationer om deres holdning til en sådan ændring.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget, men jeg vil gerne give tilsagn om, at regeringen i næste folketingssamling vil fremsætte et ændringsforslag, som har til formål at give lønmodtagere, der passer nærtstående døende, ret til fravær fra arbejdet.
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-12:
Nej, det er ikke gidseltagning.
Det er såmænd et forsøg på at være noget, som måske ligger meget fjernt fra SF, nemlig forholdsvis realistisk med hensyn til, hvordan systemer reagerer.
Det, der er den historiske erfaring, er, at hvis man lader systemerne sejle deres egen sø, lader perioderne være ubegrænsede, ja, så kommer der ingen hjælp til dem, der er i knibe.
Og vi ønsker hjælp til dem, der er i knibe.
Derfor lægger vi med den type foranstaltninger, som vi har her, og med begrænsninger pres på systemerne, og det kommer mange, mange, mange tusinde mennesker til gavn hvert eneste år.
Nej, løsningen er at tage fat det konkrete sted og få løftet opgaven derude, hvor problemet er.
Det burde hr. Villy Søvndal tage at hjælpe med i stedet for at slæbe sagen herind.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg skal bare høre, om jeg virkelig hørte Det Radikale Venstre rigtigt, for jeg synes, det er ret råt, at næste gang et menneske, som har mistet forsørgelsesgrundlaget f.eks. efter en hjerneskade, ringer til mig og er ked af, at han ikke længere har et forsørgelsesgrundlag, skal jeg sige, at det skal han ikke være så ked af, fordi hans nytte lige nu er, at han er med til at lægge pres på nogle systemer.
Det er jo gidseltagning under en eller anden form, oven i købet gidseltagning af nogle af de mennesker, der har de allerfærreste ressourcer til at lægge ryg til.
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-12:
Det er derfor, jeg benyttede eksemplet fra dagpengeperioderne, hvor vi kunne se, at systemet reagerede hver gang.
Vi gik fra en potentiel dagpengeperiode på op til 17-18 år og ned til en samlet aktiv dagpengeperiode på 4 år, uden at der åbnede sig den sociale massegrav, som SF påpegede eller udråbte at der ville opstå.
Nu har vi så lavet den der tilføjelse, som jeg har refereret til tidligere, som også er refereret i teksten til det her lovforslag, med mulighed for at forlænge med 2 gange
13 uger
, og det kan være, at der er nogle andre småhuller, der skal lukkes; det er vi helt med på.
Men at lave det her som en generel nyordning, at man kan gå permanent på den her ydelse, så er man sikker på, at så ville vi ikke bare opleve måske et par tusinde, som SF påstår, der på nuværende tidspunkt er i klemme, så ville vi opleve rigtig, rigtig, rigtig, rigtig mange, som bliver efterladt på bagperronen, fordi der ikke længere er det pres på systemet for at komme frem til en afklaring.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg skulle lige sige, at jeg ikke har talt om en social massegrav i den her sammenhæng.
Det må stå for De Radikales egen regning.
De betaler en meget høj pris.
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor det, at syge mennesker har mulighed for at få sygedagpenge i en længere periode, skulle gøre, at man ikke kunne gøre maksimalt, hvad man kan i starten af perioden for at sikre afklaringsforløbet.
Jeg kan heller ikke se den sammenhæng, at det her skulle lægge pres på systemet.
Det system, som kun tænker økonomisk, får jo maksimal fordel, for når en dumper ud over sygedagpengekanten efter 52 uger, så har X Kommune ikke en krone i udgift til vedkommende.
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-12:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Forslaget er en genfremsættelse, og derfor er det nok ikke den store overraskelse, at vi ikke kan støtte forslaget.
Forslagsstillerne postulerer, at man vil lukke huller her.
Jeg er bange for, at man vil åbne større afgrunde, end man lukker huller ved at gå den vej, som SF anbefaler.
Man kan sige, at der er to situationer eller to udgange, som er mulige ved det, at man kommer på sygedagpenge.
Den ene er, at man qua en hurtig indsats kommer tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er det, vi alle sammen håber på.
Den anden er, at man får en afklaring, som gør, at man skal på en permanent forsørgelse, en anden forsørgelse, en førtidspension f.eks.
Det er de to principielle udgange, der er på et sådant forløb.
Hvis nu man sammenligner situationen med den diskussion, vi har haft i forbindelse med, at vi har afkortet dagpengeperioderne, har SF også sagt hver eneste gang, når vi har kortet et år eller to af dagpengeperioden, at nu ville vi åbne den sociale massegrav.
Der ville blive et kæmpemæssigt hul, folk ville vælte ud over kanten og ville ikke have en ordentlig forsørgelse efterfølgende.
Det har vi ikke oplevet, og hvorfor har vi ikke oplevet det?
Det har vi vel primært, fordi systemerne faktisk har rettet ind efter det.
Det lægger et pres på systemet, at der er en begrænsning i den anden ende.
Man kan ikke bare lade stå til.
Man er nødt til, da man har med konkrete menneskeskæbner at gøre, at yde en indsats for at få afklaret situationen
enten ved at få folk tilbage på arbejdsmarkedet, hvilket er det, der primært er sket for folk på dagpenge i forbindelse med de afkortninger, vi har haft, eller ved at få folk afklaret derhen i retning af, at de skal på en permanent forsørgelse. Derfor er det faktisk en forkert løsning i Det Radikale Venstres øjne at prøve at forlænge en mulighed for at være på en midlertidig ydelse, som i øvrigt også må være dybt stressende for de folk, der er på den, fordi den netop er kendetegnet ved, at der ingen afklaring er.
Det, der er behov for, er det modsatte, nemlig en afklaring, så på den baggrund kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
kunne rettes op på
Det er bl.a. derfor, hvilket også er bemærket i teksten her, at man ved lov nr. 1305 af 20. december 2000 indføjede en forlængelsesmulighed for dagpengeudbetaling på op til 2 gange 13 uger, i tilfælde hvor det anses for nødvendigt at gennemføre arbejdsprøvning eller andre afklarende foranstaltninger med henblik på at klarlægge pågældendes arbejdsevne.
Den type vil vi gerne se på, men en generel suspendering af perioden er vi ikke med på.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-12:
Jeg må skuffe hr. Villy Søvndal med, at det er en lidt vidtgående fortolkning af det, jeg har sagt.
Jeg mener, vi skal sikre, at folk enten bliver vurderet med henblik på tildeling af førtidspension, hvis det er sådan, at de er varigt syge og efter alt at dømme ikke vil kunne genvinde arbejdsevnen, eller kommer ind i et forløb, hvor de får genetableret arbejdsevnen og kommer i arbejde igen.
Sygedagpenge er som sådan ikke egnet til at være en varig ydelse; de er ment som og bør være en midlertidig ydelse.
Men jeg medgiver, at der er problemer, og at der er nogle, der falder ud af systemet og kommer i knibe, sådan som reglerne er i dag, og det problem skal vi have løst i forbindelse med en samlet revision af både reglerne og forvaltningen af reglerne.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Her har vi jo et godt eksempel på, at samtale fremmer forståelsen.
Jeg forstod den konservative ordfører sådan - og det vil jeg egentlig bare have bekræftet - at hvis forslaget her bliver parret med et forslag om en bedre indsats i starten af en sygedagpengeperiode, er Det Konservative Folkeparti villig til at ophæve varighedsbegrænsningen, netop for at undgå at tage de syge som gidsler.
Jeg vil gerne have bekræftet, at det er rigtigt forstået, og at vi så kan sætte os ned og skrive en fælles beretning om det i Folketingets Socialudvalg, for så er jeg sikker på, at mange syge mennesker vil blive fantastisk glade.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-12:
Jeg mener ikke helt, at jeg koblede de to ting sammen som et modsætningsforhold, som hr. Villy Søvndal siger.
Jeg sagde bare, at SF's forslag er udtryk for et alt for lavt ambitionsniveau, når man blot vil sikre en tidsmæssigt ubegrænset ret til sygedagpenge.
Selvfølgelig kunne Socialistisk Folkepartis forslag kombineres med, at der blev gjort en bedre indsats i kommunerne for at få folk i arbejde igen så hurtigt som muligt; det vil jeg ikke afvise.
Sygedagpenge bør kun være en midlertidig kompensation for den indkomst, man mister, når man er syg, og det må være sådan, at på et tidspunkt kommer man enten ind i førtidspensionssystemet eller ind i et forløb, hvor man genvinder arbejdsevnen og kommer i arbejde igen.
Det må være alternativerne. Jeg erkendte faktisk i mit indlæg, at der er eksempler på, at tingene ikke fungerer, som de skal, og at der er mennesker, der kommer i knibe, fordi reglerne er udformet, som de er i dag.
Det er ikke tilfredsstillende, og det mener jeg skal tages med i betragtning, når vi skal modernisere reglerne.
Men jeg mener, der er behov for en grundig vurdering af hele sammenhængen mellem regelsættet, indsatsen og de økonomiske incitamenter, så vi på en kvalificeret måde sikrer, at folk ikke kommer i knibe, sådan som nogle ganske rigtigt gør i dag.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Hr. Lars Barfoed opstiller den samme modsætning som ministeren og Venstres ordfører mellem en hurtigere indsats og det ikke at have nogen varighedsbegræsning
Jeg kan ikke forestille mig, at nogen vil stemme for, at mennesker vil være syge i så lang tid som muligt.
Men det prekære spørgsmål er jo: Hvad så, når det ikke lykkes?
Situationen i dag er, at den syge mister sin indkomst, når det ikke lykkes.
Jeg kan ikke forestille mig, at det kan være det konservative ambitionsniveau, at meget syge mennesker oven i købet skal rammes, fordi deres indkomst pludselig forsvinder,
så er hr. Lars Barfoed ikke enig i, at det fundamentale problem er, at i øjeblikket bliver nogle syge mennesker i tilgift behandlet fantastisk dårligt?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-12:
Som flere tidligere ordførere har nævnt, er det her jo en genfremsættelse, og det skal SF bestemt ikke have utak for.
Da lovforslaget var til behandling tidligere,
var Kristendemokraterne nølende.
Vi er faktisk af den opfattelse, at ministeren har haft tid til at løse det problem, som SF nu påpeger igen, og derfor kan vi Kristendemokrater støtte forslaget.
Det betyder naturligvis ikke, at syge mennesker ikke så hurtigt som muligt skal i arbejde og blive raske.
Det betyder heller ikke, at der ikke skal være et incitament til at få folk i arbejde så hurtigt som muligt, naturligvis.
Vi mener ikke, at forslaget, sådan som det ligger her, er nogen sovepude.
Der kan være en række andre tiltag, som kan gøre, at man overhovedet ikke kommer ud i det tidsperspektiv ud over det ene år.
Men den mindre gruppe, som falder i, vil vi gerne være med til at tage hånd om.
Vi skal jo tænke på, at det er på grund af sygdom.
Det er jo ikke på grund uvilje mod at arbejde, at folk når ud over den rampe.
Så ligger der jo også det i det, at der faktisk, og det er måske en lidt anden vinkel, i den lovgivning, der er nu, er en diskrimination af ægteskabet, idet man, hvis man er gift, i og for sig kommer hurtigere til skade i hvert fald på indkomsten, nemlig ved at man går over på kontanthjælp, og for gifte mennesker er det altså over på ingenting.
Det synes vi er ganske urimeligt.
Det gavner i hvert fald hverken helbredet eller livskvaliteten, at mennesker ramler ud over den rampe her, hvor man kommer på kontanthjælp eller på slet ingen indkomst.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-12:
Jeg skal ikke forlænge debatten yderligere.
Også Det Radikale Venstre er ret positivt indstillet over for forslaget.
Hvorvidt vi skal stemme for eller undlade at stemme, er vi ikke helt afklaret om endnu efter de meldinger, som er kommet fra ministeren.
Det vigtigste er vel også bare, at vi sikrer, at det her kommer på plads, og at det kommer på plads på en ordentlig måde.
Tak til forslagsstillerne for forslaget, og lad os så se at få det på plads helst senest engang i efteråret.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-05-12:
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at takke SF for at fremsætte beslutningsforslaget her, for det er en god anledning til at diskutere nogle principper og retningslinjer
for dette helt centrale arbejde i efterretningstjenesterne
, og det er jo mildest talt en diskussion, der trænger sig på, når man tænker på, hvad vi i øvrigt har diskuteret igennem de forgangne måneder.
Der er vel bred enighed om, at netop efterretningsvirksomhed står helt centralt i kampen mod terror, og af samme grund er der bevilget flere midler til efterretningstjenesterne gennem de seneste par år.
Når man investerer flere midler i den type funktioner, er det jo også helt afgørende og centralt, at der også opnås, skal vi sige større gennemsigtighed med hensyn til, hvad midlerne anvendes til. Vi diskuterer meget åbenhed.
For mig at se
Vi er positive over for intentionen i SF's beslutningsforslag
Der er nogle ting i det, der gør, at vi ikke kan tilslutte os umiddelbart, men meget gerne vil arbejde konstruktivt videre med sagen under udvalgsbehandlingen.
Jeg synes, det kunne være nyttigt, om det var sådan, at forslagsstillerne her kunne uddybe pinden om, at efterretningsofficerer skulle stå til rådighed for høringer afholdt af Folketinget.
Er det så i givet fald lukkede høringer, og under hvilke vilkår skal efterretningsofficerer så kunne udtale sig?
Det er for mig at se et af de centrale spørgsmål i beslutningsforslaget, som vi gerne vil være med til at dyrke videre under udvalgsbehandlingen, men som gør, at vi ikke kan melde positivt ud lige i dag, før vi får nærmere belyst, hvad dette måtte indebære. Derudover har vi noteret os ministerens bemærkninger og finder det positivt, at der tages skridt i den retning, som ministeren skitserer her.
Det er på høje tid, og det er meget, meget nyttigt.
Det Radikale Venstre har jo selv presset på for at søge
at tilvejebringe større åbenhed
, og vi har også selv efterlyst et, om man vil, hovedeftersyn af Forsvarets Efterretningstjeneste i forbindelse med Frank Grevil-sagen. Så vi er positive over for intentionen i beslutningsforslaget.
Vi føler, at der er ting i det, der gør, at vi ikke kan støtte det hundrede procent, som det ligger her.
Vi vil gerne arbejde videre med det under udvalgsbehandlingen, men vi kan ikke støtte det på det her grundlag.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-12:
Jeg må indrømme, at jeg står helt uforstående over for bemærkningen om, at nogle skulle forsøge at gemme sig i forbindelse med Forsvarets Efterretningstjenestes arbejde.
Det tror jeg hverken regeringen eller Dansk Folkeparti gør.
At SF så ikke ville tage et medansvar og gerne ville have, at Saddam Hussein kunne fortsætte det, han var i gang med på det tidspunkt, er så en anden sag.
Det var derfor, man gjorde det.
Men i forhold til efterretningstjenesternes arbejde vil jeg da give hr. Villy Søvndal så meget, at der er grund til, at man er mere åben om arbejdet, for der er ingen grund til at stikke ting under stolen, som det ikke er nødvendigt at stikke under stolen. Men der er altså ting, som man er nødt til at holde hemmelige, kan man godt sige, for ellers vil de, der truer statens sikkerhed på den ene eller anden måde, være i stand til at finde ud, hvor man har de oplysninger fra, som man gerne vil have om dem, der truer statens sikkerhed, f.eks. terrorister. Så for at opretholde kampen mod terrorisme er det vigtigt - sagt til hr. Villy Søvndal - at vi har en efterretningstjeneste, der fungerer effektivt og også kan holde ting hemmeligt, hvis det er nødvendigt.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Tak for oplysningen.
Det er da rart at vide.
Jeg tror, vi sad sammen i den tidligere forsvarskommission, hvor en del af SF's betænkningsbidrag faktisk gik på at udvide efterretningstjenesten ud fra den vurdering, at vi har behov for en efterretningstjeneste.
Problemet er jo, at vi oplever, at regeringen og Dansk Folkeparti i øjeblikket bruger efterretningstjenesten som nogle, man gemmer sig under, hvad angår de argumenter, der i sin tid blev anvendt, som ikke holder.
Der skal man jo huske, at en efterretningstjeneste jo ikke er tænkt til hverken at beskytte regeringen eller hr. Peter Skaarup mod nogle ting, han måtte komme til at sige, men faktisk for at beskytte nationen, og det er det, vi godt vil have frem med det her forslag.
Det er måske også det, hr. Peter Skaarup er lidt bekymret over?
Peter Skaarup (DF), 2004-05-12:
Nu er det jo ikke et af de forslag i Folketinget, der er længst eller sværest forståeligt, så jeg kan forsikre hr. Villy Søvndal for, at jeg som ordfører for Dansk Folkeparti selvfølgelig har læst det her forslag.
Men jeg kan også konstatere, at SF i de bemærkninger, der er til det, nærmest skal snøvle sig sammen til at udtrykke noget positivt om Forsvarets Efterretningstjeneste. Der må vi jo sige, at det da er grundlæggende positivt for en stats sikkerhed, at man har efterretningstjenester, som kan undersøge mulige trusler mod det lands overlevelse, det lands mulighed for at fungere som selvstændig nation, og jeg har da kunnet konstatere ved mange debatter i Folketinget, også af nogle af de sætninger, som står i bemærkningerne, at det tyder på, at SF dybest set helst ikke ser, at vi har nogen efterretningstjenester, for det er noget værre noget, og uha der skal ikke være noget, der stikkes under stolen, men det er nu engang nødvendigt, hvis man skal undersøge de trusler, der er, at man sikrer sig, at ikke alt er offentligt.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg ville egentlig bare sikre mig, at hr. Peter Skaarup havde læst forslaget, for når han ser ud, som om han har gjort sig meget dybe overvejelser og er nået frem til den konklusion, at ikke alt kan offentliggøres, så svarer det jo meget præcist til, hvad forslaget faktisk siger, nemlig at offentliggørelsen naturligvis skal foregå under skyldig hensyntagen til beskyttelse af personfølsomme oplysninger, oplysninger, der kunne udgøre en sikkerhedsrisiko for landet, oplysninger, der kunne kompromittere andre lande eller danske relationer til fremmede magter og andre landes efterretningstjenester. Så når hr. Peter Skaarup beskriver det, som om vi fremsætter et forslag, hvor alt skal offentliggøres, så kan det kun skyldes, at hr. Peter Skaarup enten ikke har læst og/eller ikke forstået forslaget.