runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg kan forstå, at hr. Jan Trøjborg ser frem til også at behandle den del, der ligger hos beskæftigelsesministeren, i morgen.
De bemærkninger, der sådan set har været kritiske her i dag, er jo kommet fra Enhedslisten.
Vi vil prøve på at besvare de kritiske spørgsmål, fru Line Barfod kan have, under udvalgsbehandlingen.
Men blot lige som en kommentar til noget af det, der er sagt, kan vi sige, at vi jo skal behandle de her SE-selskaber som aktieselskaber.
Det gælder også i skattemæssig henseende, og de skal beskattes efter de samme regler, som gælder for almindelige aktieselskaber.
Stiftelsen af også de her selskaber kan jo i et vist omfang foretages uden skattemæssig virkning via reglerne for skattefrie omstruktureringer, og så kan man jo altid tage en debat, når man stifter selskaber, om, hvorvidt man skal lukke det hele ned, eller man skal give de her muligheder.
Jeg synes faktisk, som det også blev sagt fra en af ordførerne, at det her er lidt af en særlig dag, når man kan behandle det her i Folketinget i dag.
Det er en diskussion, som har været løbende siden 1970, forordningen er kommet i 2001, og vi har altså muligheden for at implementere nu.
Jeg er klar over, at det her er et forslag med mange tekniske detaljer, som der er mulighed for at få boret i under udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2004-02-17:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Lovforslagene drejer sig om muligheden for, at transnationale selskaber lettere kan operere hen over grænserne.
Det mener vi ikke der er brug for.
De har allerede alt for gode muligheder for at handle hen over grænserne og udøve økonomisk magt.
Efter at have læst lovforslagene står det os desuden lidt uklart, hvad der er de egentlige konsekvenser af dem.
Hermed har det pågældende land så også visse muligheder for at føre kontrol med og regulere selskabets virksomhed i det pågældende land.
Men hvad vil være gældende, hvis dette lovforslag vedtages?
Kan ministeren ikke forklare, hvilke betingelser der så er gældende, og hvad det har af konsekvenser for de enkelte landes muligheder for at regulere erhvervsvirksomheden i de tilfælde, hvor selskabet har hovedsædet i et andet land?
Og vi er i særdeleshed betænkelige ved de skatteretlige konsekvenser af forslaget. Selv om der står, at forslaget ikke ændrer på andre retsområder, vil vi gerne have belyst, hvad konsekvenserne er på de områder, hvor der er forskel på skattelovgivningen i det land, hvor SE-selskabet er hjemmehørende, og øvrige lande, hvor selskabet er aktivt. Hvordan er det med kontrollen af transfer pricing?
Det er allerede svært.
Det viser listen af multinationale selskaber, der ikke betaler skat i Danmark.
Bliver det ikke endnu vanskeligere, i hvert fald i praksis, at kontrollere transfer pricing, hvis denne lov godkendes? Og så er vi betænkelige ved de skatteregler, som f.eks. Finansrådet og Foreningen af Statsautoriserede Revisorer påpeger skal løses, før denne nye selskabsform vil blive anvendt.
Det kan altså forudses, at der hvis ikke før, så om nogle år, når der er oprettet SE-selskaber, vil komme et krav om skatteændringer.
Derfor må vi kende konsekvenserne af de eventuelle skatteændringer, der måtte komme som følge af denne lov.
Endelig er ministeren vel enig i, at der under ingen omstændigheder må ske en forringelse af medarbejdernes indflydelse som følge af denne lov.
Det er i hvert fald et emne, som Enhedslisten vil forfølge under udvalgsbehandlingen.
Naser Khader (RV), 2004-02-17:
Da Det Radikale Venstre er et meget EU-positivt parti støtter vi både L 142 og L 143. Begge forslag skal i øvrigt ses som lettelser for erhvervslivet, samtidig med at beskyttelsen af aktionærer, kreditorer m.v. bevares på højt niveau.
Med rådsforordningen, som træder i kraft den 8. oktober 2004,
bliver det muligt at stifte europæiske aktieselskaber.
Det bliver bl.a. muligt for nationale selskaber, som har hjemsted i forskellige medlemsstater, at danne et SE-selskab ved fusion på tværs af landegrænser.
Efter de hidtil gældende regler har dette ikke været muligt.
Det bliver også muligt at flytte SE-selskabers hjemsted fra en medlemstat til en anden, uden at det er nødvendigt at opløse selskabet først og derefter stifte en ny juridisk person.
Det ene forslag, forslag til lov om det europæiske selskab, har til formål at fastsætte supplerende regler til forordningen om det europæiske selskab i dansk ret.
Det andet forslag er et følgelovforslag, som indeholder forslag til tilpasninger i aktieselskabsloven, årsregnskabsloven og revisorloven som følge af forordningen.
Med andre ord: Vi er positive, og vi støtter forslagene, da de gennemfører en europæisk forordning vedtaget i 2001.
Colette L. Brix (DF), 2004-02-17:
I og med at lovforslagene kommer som følge af en EF-forordning, er der ikke så meget at tale om her, når det kommer til gennemførelsen af nærværende lovforslag.
Nu får aktieselskaber mulighed for at fusionere på tværs
af EU-landegrænser, og de får ligeledes mulighed for at flytte deres hjemsted uden først at skulle opløses.
Samtidig er Dansk Folkeparti også tilfreds med, at økonomi- og erhvervsministeren får mulighed for at gøre indsigelse over for fusioner eller flytninger af virksomheder, der er underlagt Finanstilsynets tilsyn, begrundet i samfundshensyn. Ligeledes har vi noteret os diskussionen om en enstrenget og en tostrenget ledelse i forhold til den danske lovgivning og kan tiltræde den i lovforslaget valgte model.
Vi har et par spørgsmål til udvalgsarbejdet, men vi ser frem til, at det videre arbejde med lovforslagene vil føre til noget positivt.
Jan Trøjborg (S), 2004-02-17:
Hvis formanden tillader, skal jeg igen gøre den bemærkning, at SF's ordfører, i dette tilfælde fru Anne Grete Holmsgaard, har bedt mig hilse og sige, at hun kan erklære sig enig i de betragtninger, jeg skal gøre her.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget, som er en gennemførelse af de nødvendige bestemmelser i dansk lovgivning, der gør det muligt at stifte SE-selskaber.
Sagen har jo været længe undervejs.
Jeg tror, der er mange, der har stiftet bekendtskab med den i Europaudvalgsbehandlingen eller Ministerrådsbehandlingen.
Vi har også under den tidligere Nyrupledede regering støttet, at det blev muligt at stifte europæiske selskaber under visse betingelser, og her har knasten primært været spørgsmålet om medarbejderindflydelse.
Forslaget om gennemførelse af medarbejderindflydelsesbestemmelserne behandles jo af Folketinget i morgen, og det er et forslag, der er fremsat af beskæftigelsesministeren.
Vi synes, det kan være fornuftigt at etablere ordninger, således at der kan etableres et europæisk selskab på tværs af landegrænserne, således at man kan reorganisere aktiviteter fra selskaber fra forskellige medlemsstater på fællesplan.
Vi synes også, det kan være hensigtsmæssigt at have en ramme for, hvorledes man på tværs af landegrænserne kan etablere disse selskaber, også således at man kan flytte selskabet fra et land til et andet uden nødvendigvis at opløse et selskab, og uden at der skal stiftes et nyt.
Det er enten Finanstilsynet, der har overtalt ministeren til det, eller også er det ministeren, der selv har gennemført den supplerende bestemmelse om, at vi i dansk ret kan anvende muligheden for, at økonomi- og erhvervsministeren får mulighed for at nedlægge veto mod fusion over for virksomheder i den finansielle sektor.
Det er naturligvis således, at en sådan indstillelse eller et veto skal være begrundet i samfundshensyn, som f.eks. opretholdelse af en stabil finansiel sektor.
Det synes jeg er ualmindelig fornuftigt at gennemføre.
Med disse bemærkninger skal jeg tilsige Socialdemokratiets positive støtte til forslagets
videre behandling.
Så skal jeg om L 143 blot sige, at vi kan støtte dette følgelovforslag, der gennemfører en tilpasning af dansk lovgivning, som skal finde anvendelse på SE-selskaberne, når reglerne herom træder i kraft den 8. oktober i år.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-17:
Da flere ordførere allerede har gennemgået lovforslaget på udmærket vis, og da Kristendemokraterne ikke har nogen større problemer med de forskellige elementer i lovforslaget, skal jeg blot her tilkendegive, at vi kan støtte de to lovforslag, som er fremsat af regeringen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Undskyld, hr. formand!
Undskyld!
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-18:
Vi er ikke så sarte hernede på bageste række.
Vil hr. Keld Albrechtsen dog ikke medgive, at der kom
800 mio. kr. med til jernbaneforbedringer på Vestbanen, som ikke var med i regeringens første udspil, at der blev afsat 800 mio. kr. i reserve, som stadig er til rådighed til jernbaner vest for København, og at man ved at indgå i et forlig netop binder partierne til ikke bare at sige, at det her vil man gøre i det næste eller de næste 2 år, men også om 8 år, når Det Radikale Venstre - det sker forhåbentlig langt tidligere - igen sidder i regering.
Man kan holde partierne fast på noget.
Ideen med et forlig er jo netop, at man får bundet nogle af de partier, som måske ikke traditionelt har været de mest begejstrede for jernbanerne, fast på det, og anerkender hr. Keld Albrechtsen slet ikke, at det er noget værd?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Nu ved hr. Martin Lidegaard jo godt, at indholdet af trafikforliget er det, som trafikministeren under alle omstændigheder var nødt til at gennemføre.
Det var det absolut minimale, hvis togene overhovedet skal fortsætte med at køre, så det kunne hr. Martin Lidegaard have fået uden overhovedet at give nogen indrømmelser.
Hvis ministeren ikke havde kunnet lokke hr. Martin Lidegaard til at være med i en finansiering, som var komplet uacceptabel,
var ministeren blevet nødt til at lave den alligevel, men selv tage ansvaret for den, så uden at være direkte grov vil jeg sige, at hr. Martin Lidegaard sådan set er blevet snydt, så det driver.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-18:
Det er afstedkommet af hr. Keld Albrechtsens vurdering af, hvor meget det lykkedes at få med til jernbanerne i det forlig, der lige er indgået, og hvorfor i alverden det ikke lykkedes for Det Radikale Venstre at få afsat disse 628 mio. kr.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen efter de mange år, hr. Albrechtsen har været i dansk politik, trods alt vil medgive mig, at det er jo som regel sådan i et forlig, at man netop bøjer sig imod hinanden. Man kan kalde det en studehandel, men man kan også sige, det er regulært, hvis man ønsker at fremme sin politik.
Især når man kun har ni mandater, som vi har, må man, når man indgår i et forlig, nødvendigvis forsøge at sætte sit stærke præg på det, og vi føler, at det har vi fået gjort her.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille hr. Keld Albrechtsen et spørgsmål.
Jeg er klar over, at en del af finansieringen af forliget ikke er Enhedslistens kop te, og det accepterer jeg.
Det er helt reelt, det skyldes politiske forskelle.
Men hvis vi lægger det til side og kigger på indholdet, er det altså sådan, at for en gangs skyld går
to tredjedele af de penge, der indgår i forliget, til jernbanerne og en tredjedel til vejene.
Vi har båndlagt DSB's overskud til jernbanerne, vi har fået gennemført langt mere end tidligere, og jeg troede, Enhedslisten altid gik ind for noget, der går i den rigtige retning.
Kunne man så ikke have stemt ja til dette forlig?
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-18:
Jeg tror, at vi for fremtidige generationers skyld skal tilføje, at de hentydninger, der kommer til arbejdspladser, sigter til finansieringen af trafikforliget og ikke til motorvejen, om jeg så må sige. Det fremgår meget tydeligt af trafikforliget, at parterne ikke har givet tilsagn om at støtte nogen løsning efter den etape, vi diskuterer i dag.
Det Radikale Venstre har ikke givet tilsagn om at støtte hverken den ene eller den anden motorvej i det trafikforlig, der er indgået.
Vi har støttet den etape, vi i dag har til behandling.
Det står vi ved.
Vi har støttet, at vi får undersøgt de andre linjeføringer til bunds, og vi forbeholder os ret til at støtte en fornuftig linjeføring, hvis der skulle vise sig at være det i kombilinjen, men vi har tilkendegivet fuldstændig krystalklart, og det har vi gjort hele vejen igennem, at den løsning, der allerede er VVM-undersøgt, og som går gennem Gudenådalen, ikke er os.
Poul Andersen (S), 2004-02-18:
Jeg vil gerne spørge hr. Martin Lidegaard: Hvis der indgås en aftale mellem Socialdemokraterne og de nuværende regeringspartier, Venstre og De Konservative, sammen med Dansk Folkeparti om det sidste stykke af motorvejen, må det jo være noget, der skal respekteres af en kommende SR-regering.
Er det ikke korrekt?
Hvis De Radikale har nogle aftaler på nogle områder, forventes det jo også, at Socialdemokraterne respekterer dem.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-18:
Nu tror jeg, hr. Jørn Pedersen vil give mig ret i, at det der med, hvad der objektivt viser sig at være det miljømæssigt rigtige, er et vidt begreb i trafikpolitik, og at der oftest vil være en stærk afhængighed af, hvem man spørger, hvilke beboere man spørger, hvilke brugere af naturen det er i forhold til, hvad der miljømæssigt og objektivt set er den bedste løsning.
Vi vurderer, at Gudenådalen er blandt de allersmukkeste naturarealer i Danmark.
Vi vurderer, at en løsning gennem Gudenådalen vil ødelægge dette naturområde, og at der et eller andet sted må være en grænse for, hvor meget smuk natur man vil ødelægge for at få en vej.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-18:
Vil det sige, at Det Radikale Venstre har den klippefaste tro, at uagtet det måtte vise sig, at den miljømæssigt mest forsvarlige løsning på en eller anden måde er hen over Gudenådalen, vil Det Radikale Venstre stemme imod?
Altså uagtet at det viser sig, at det miljømæssigt er den bedste løsning, vil man stemme imod.
Hr. Martin Lidegaard var jo meget stolt af den der trafikaftale, som Det Radikale Venstre indgår i, hvor man kan sige, at man betalte med tabte arbejdspladser for at få den igennem, men det er jo en anden sag. Det, jeg godt vil spørge hr. Martin Lidegaard om, er: Hvis det viser sig i den undersøgelse, der skal laves ifølge forligsteksten af 5. november, at det bedste alternativ, når vi taler om det sidste stykke af motorvejen, er over Gudenådalen, vil Det Radikale Venstre så under alle omstændigheder stemme imod?
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-18:
Jeg føler ikke, at jeg har meget at tilføje analysen fra hr. Keld Albrechtsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Hvis man danner en regering, er det jo sådan, at til de forslag, der er til behandling, vil de pågældende to regeringspartier, hvis regeringen består af to partier, stemme ens.
Det betyder, at når Det Radikale Venstre siger, at de ikke lægger stemmer til det projekt, så gør Socialdemokratiet det heller ikke, for så vil der ikke være nogen regering.
Det anser jeg for at være et fuldt ud tilfredsstillende svar, og når jeg anser det for at være tilfredsstillende, er
det, fordi vi dermed har fået den melding, og den er jeg utrolig glad for at rejse hjem til Jylland med, at det med Gudenåen har vi i hvert fald sikkerhed for, forudsat at folketingsvalget går godt.
Det kan jo så indgå i midtjydernes overvejelser, når de stemmer ved det kommende folketingsvalg, om de vil have Gudenåen ødelagt eller ej.
Det synes jeg er et fremragende valgtema.
Det vil jeg gerne sige hr. Martin
Lidegaard tak for.
Det sker jo, at Det Radikale Venstre mestrer kunsten både at blæse og have mel i munden, og det må man nok sige lidt er tilfældet i denne sag; det tror jeg alle kan se.
Hvis nogen ville beskylde Det Radikale Venstre for at have lavet en studehandel i forbindelse med trafikforliget, vil hr. Martin Lidegaard vel heller ikke bestride, at sådan kan det godt kaldes.
Men det var ikke lige det, jeg ville spørge om.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-18:
Men jeg kan sige, at Det Radikale Venstre ikke ønsker at lægge stemmer til en linjeføring gennem Gudenådalen.
Derfor vil vi i den kommende regering arbejde aktivt for, at det aldrig bliver til virkelighed.
Hvis vi skal kigge på, hvilket held Det Radikale Venstre generelt har haft med at få sin politik igennem i et sådant samarbejde, ville jeg sove forholdsvis roligt, hvis jeg hed Keld Albrechtsen.
Det er klart, for vi kan jo desværre ikke forhindre Socialdemokraterne i at indgå aftaler med regeringen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Det eneste, der skete, var, at Det Radikale Venstre forpligtede sig til en meget ubehagelig finansiering, som Det Radikale Venstre ikke havde været nødsaget til. Som formanden var inden på, ligger det selvfølgelig lidt uden for emnet.
Men det, der helt ubetvivleligt er inden for emnet, er, at det ville altså - hvad jeg også håber hr. Martin Lidegaard er enig i - have været en uomtvistelig samfundsøkonomisk, miljømæssig og trafikal gevinst, hvis de 628 mio. kr., som er en del af det lovforslag, vi behandler her, var blevet overført til den kollektive trafik.
Gudrun Laub (V), 2004-02-18:
Lovforslag nr. L 131 er et forslag om at give trafikministeren bemyndigelse til at anlægge en motorvej mellem Brande og Ris til erstatning for den nuværende hovedlandevej på strækningen.
Anlægget af motorvejen er et led i regeringens målsætning om, at rute 18, Holstebro-Herning-Vejle, på sigt skal udbygges til motorvej på hele strækningen fra Herning til Vejle for at understøtte erhvervsudviklingen i det midt- og vestjyske område.
Lovforslaget er samtidig et led i udmøntningen af den politiske aftale af 5. november 2003 mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne om investeringer på trafikområdet for de kommende 10 år.
Anlægget af motorvej på strækningen mellem Brande og Ris forudsættes at ske i to etaper.
Ved aftalen af 5. november 2003 om investeringer på trafikområdet er der skabt økonomisk grundlag for at anlægge første etape mellem Give Nord og Ris.
Anlægsudgiften til denne strækning er anslået til 266 mio. kr. i 2004-priser, der er indbudgetteret på finanslov 2004, og strækningen forventes åbnet for trafik i 2008.
Anlægget af strækningen vil blive koordineret med Vejle Amts anlæg af diagonalvejen syd om Give, så der sikres sammenhæng mellem det statslige og det amtslige vejnet.
Tidsplanen for gennemførelse af anden etape mellem Brande og Give Nord vil senere blive drøftet med partierne
bag aftalen af 5. november 2003.
Der er gennemført VVM-undersøgelse for den samlede strækning Brande-Ris.
Det er hensigtsmæssigt, at der vedtages anlægslov for strækningen nu, for så ligger den overordnede linjeføring fast, og lovgrundlaget for gennemførelse af etape 2 er på plads
, når det økonomiske grundlag for gennemførelsen af denne etape er til stede. Venstre støtter lovforslaget.
Kaj Ikast (KF), 2004-02-18:
Det Konservative Folkeparti kan også tilslutte sig lovforslaget.
Jeg er godt tilfreds med den løsning, der foreslås med hensyn til Give, for det ser betydelig bedre ud, når man kommer ud og ser på det ude i fædrelandet, end det fremgår af forslaget, og vi kan som sagt støtte det.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-18:
Vi diskuterer her en af de mest omdiskuterede vejstrækninger
i Danmark
, kan vi vist roligt sige.
I de mange års diskussioner, der har været om det her stykke vej mellem Silkeborg og Århus, har Det Radikale Venstre haft to helt faste overbevisninger, som vi har fulgt.
Den ene har været, at det aldrig bliver med radikal deltagelse, at vi stemmer for en motorvej, der går gennem Gudenådalen.
Det er en opfattelse, vi har forfægtet hele vejen igennem og fortsat vil forfægte.
Vi mener, at man må sætte en grænse et eller andet sted for, hvor meget smuk natur man vil smadre på udviklingens bekostning.
Det andet faste princip, vi har fulgt, har været, at vi ønskede en så fuld belysning af alle muligheder for at gå videre i sagen, om jeg så må sige.
Som hr. Homann meget rigtigt har beskrevet, har vi to stumper motorvej og en stor by midtimellem.
Det er ikke noget helt let udgangspunkt for at finde en løsning, som alle bliver glade for, og derfor har vi hele vejen igennem ønsket at få alle dele belyst.
Derfor var vi sådan set glade for at få den løsning, at vi fik fortsat motorvejen på et stykke, hvor vi tror at det sådan set kan være fornuftigt nok, men fik det koblet til, at vi samtidig fik sparket resten af motorvejsstrækningen til hjørnespark og får undersøgt den såkaldte kombilinje. Vi har den opfattelse, at vi skal have alle linjer og muligheder undersøgt, også dem, der ikke indbefatter motorvej, inden vi lægger os fast på, om vi skal have den ene, den anden eller den tredje afslutning på hele den her diskussion.
Jeg skal heller ikke lægge skjul på, at det selvfølgelig har haft stor betydning for Det Radikale Venstres stillingtagen i den her sag, at det har indgået i et stort trafikforlig, hvor vi samtidig fik mange milliarder til jernbanerne.
Det har selvfølgelig hjulpet lidt på velviljen i forhold til det stykke, vi snakker om her.
Det skal jeg ikke lægge skjul på. Vi har altså også haft det sådan med det, at vi faktisk godt kan forsvare det, fordi vi samtidig fik det koblet til en yderligere undersøgelse af det andet.
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Dette lovforslag bemyndiger ministeren til at anlægge en motorvej mellem Brande og Ris og, når dette er gjort, at nedlægge hovedlandevej 344 som hovedlandevej i takt med udbygningen.
Dansk Folkeparti er meget enig i, at der etableres en motorvej i sydgående retning i det midtjyske.
Erhvervslivet i bl.a. Herning, Ikast og Holstebro fortjener dette, og en god infrastruktur er medvirkende til, at erhvervslivet bliver eller etablerer sig i dette område til gavn for beskæftigelsen.
Dansk Folkeparti vedstår naturligvis trafikaftalen af 5. november 2003, men vil dog ikke ved denne lejlighed undlade at sige, at løbet er kørt.
Dansk Folkeparti mener stadig, at den rigtige linjeføring fra Herning i sydgående retning er over Billund med tilslutning til motorvejsnettet nord for Kolding.
Dermed ville man undgå at belaste Vejlefjordbroen unødigt, og samtidig havde man tilgodeset Danmarks næststørste lufthavn.
Men løbet er kørt, og når man ikke kan få den bedste løsning, må man jo nøjes med den næstbedste.
Strækningen Brande-Ris skal etableres i to etaper.
I første omgang er der penge til strækningen Ris-Give, en strækning på 6-7 km, der forventes at kunne åbne i 2008 med en vurderet anlægspris på 266 mio. kr. Samtidig fastlægger lovforslaget linjeføringen for strækningen Give-Brande.
Efter høringsrunden lægger lovforslaget op til, at linjeføringen, der blev nævnt som alternativ 1, anbefales, og det er dejligt at se, at høringer har deres berettigelse, og at der lyttes til lokale interesser.
Strækningen Give-Brande kan først etableres, når der er fundet penge hertil. Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget, som det foreligger.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-18:
Jeg vil godt sige, at jeg mener faktisk, det er en rimelig fornuftig investering, for ellers havde vi ikke stemt for den.
Vi har allerede bevilget en etape, og når man starter på et projekt, er det i hvert fald vores normale indstilling, at så gør man det også færdigt.
Derfor er det helt naturligt, at vi støtter det, også fordi det er en forlængelse af et projekt på strækningen, som vi tidligere har støttet.
Dengang syntes vi, det var fornuftigt, og det mener vi stadig.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Tak for svarene, men jeg synes bare ikke, der var et egentligt svar på det, jeg spurgte om.
Det kan jeg godt forstå, men det er dog stadig en ekstra udgift, og mit spørgsmål er: Hvad er det, der i vores nuværende situation, hvor pengene fosser ud af statskassen, kan berettige, at vi smider disse yderligere penge ud?
Det var bare det, jeg gerne ville vide.
Hr. Jørn Pedersen er sikkert godt klar over, at nu sidder han på en glidebane, fordi der er nogle strækninger, der i øjeblikket er ved at blive lavet til motortrafikvej.
Man behøver altså ikke være nogen stor profet for at regne ud, at så vil der komme et massivt krav om, at de skal bygges om til motorvej, så jeg er bange for, at hr. Jørn Pedersen på skatteydernes vegne skal frem med checkhæftet adskillige gange som følge af denne beslutning.