Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Altså ministeren siger bare, at det ikke er en god idé, og han sagde også allerede i 2002, at Nationalbanken ikke skal drive bankvirksomhed.
Når det er relevant at stille spørgsmålet igen, så er det jo, fordi der lige præcis er en meget stor forskel fra 2002 og så til i dag.
Hvad er den store forskel?
Den store forskel er, at i 2002 havde vi et gratis betalingskort.
Det har vi ikke i dag.
I dag skal man betale 50 øre, hver gang man laver en transaktion, og det vil sige, at folk altså nu begynder at gå med penge på lommen.
Det kan give problemer med overfald og hvad som helst.
Der bliver mange problemer ud af det her.
Det er da en afgørende forskel, at det dengang var gratis, og at det ikke er det nu.
Derfor synes jeg, at økonomi- og erhvervsministeren må grave et spadestik dybere og forklare, hvorfor det er en dårlig idé, at Nationalbanken overtager denne her opgave.
M039S33213397subh.fm Page 3367 Monday, February 14, 2005 12:24 PM
Jeg glæder mig jo over, at Forbrugerrådets barometer, som omhandler virksomheder, der ikke kræver gebyret af kunderne, stiger, og i går steg det time for time.
Jeg havde også gerne set, at der var nogle detailhandelsforretninger, der gik om bord i Forbrugerrådets liste.
Det tror jeg vi alle sammen gerne havde.
Der er 80.000 forretningssteder i Danmark, der er undtaget fra det her gebyr.
Dem skriver vi til nu.
Dem tager vi kontakt med for at sige, at de ikke behøver at tage det her gebyr, for de skal ikke aflevere det.
Tilbage til spørgsmålet: Det er jo netop, fordi vi ikke mener, at Nationalbankens opgave i Danmark er at drive almindelig bankvirksomhed.
Det var svaret i 2002; det er svaret i 2005.
Nu lige først om de 80.000 forretninger skal det jo siges, at det jo er de mindste forretninger.
Altså folk betaler jo pr. gang, de bruger dankortet, og det er jo klart, at det har noget at gøre med, hvor mange gange man bruger det.
Jeg kunne godt tænke mig at bede om en uddybning af det med Nationalbanken.
Det næste spørgsmål til økonomi- og erhvervsministeren er: Hvorfor vil man ikke have, at Nationalbanken driver bankvirksomhed, i den udstrækning man kan kalde det bankvirksomhed at køre et dankort?
Der må da være en begrundelse.
Altså er begrundelsen, at det er, fordi det er dårligt for forbrugerne, eller at det er dårligt for samfundet?
Jeg kan ikke forestille mig, at den eneste begrundelse er, at det er dårligt for bankernes indtjening.
Der må vel være en anden begrundelse, end at det er dårligt for bankernes indtjening, og der vil jeg så bare høre: Hvad er den begrundelse?
Hvis økonomi- og erhvervsministeren kommer med en god begrundelse og forklarer, hvordan det er dårligt for forbrugerne, at vi får et Nationalbankens dankort, ligesom vi har Nationalbankens penge, jamen så kan det da godt være, at vi kan blive overbevist, men ellers er det jo svært at blive overbevist, når man hver gang skal betale 50 øre for at bruge et dankort.
Det, vi har sagt, er, at vi har en Nationalbank, der varetager de opgaver, som en nationalbank nu engang har.
Det er bankernes bank.
Vi ønsker ikke, at Nationalbanken skal drive almindelig bankvirksomhed.
Jeg har jo netop sat Konkurrencestyrelsen til at afdække, hvad transaktionsomkostningerne er, hvad udviklingsomkostningerne er ved det nye dankort med det antal transaktioner, man kan forvente der kommer, i forhold til afskrivning osv., og det får hr. Søren Søndergaard jo et svar på.
Selv om han ikke deltager i forliget om aftalen, så skal jeg sørge for, at hr. Søren Søndergaard også får de oplysninger.