runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Det hindrede da ikke justitsministeren i at sige, at der var ekspropriationsretlige problemer.
Det var det, ministeren sagde som afvisning af Københavns ordning på det tidspunkt.
Ministeren kan jo ikke bare sige, at det vidste hun næsten ingenting om.
Altså kunne ministeren jo rent faktisk godt have sagt: Vi laver et nyt grundlag.
Og det var jo faktisk også, hvad oppositionen allerede bad om på det tidspunkt.
Klaus Hækkerup (S), 2006-02-01:
Jeg vil gerne kvittere for transport- og energiministerens tilsagn og sige, at nu ligger det ikke til mig at true med at kalde ministeren herned igen, men jeg kan love ministeren, at jeg vil følge sagen med opmærksomhed, og hvis fremdriften ligesom skulle gå af projektet, så vil jeg benytte alle muligheder for at erindre ministeren om, at der her ønskes en kraftig fremdrift.
Jeg betragter det som et løfte, hr. Klaus Hækkerup giver mig, og det skal jeg nok leve op til, hvis han kalder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lene Espersen (KF), 2006-02-01:
Nu synes jeg, det er vigtigt at fastholde, at der ikke har været tale om en opbremsning af det verserende arbejde.
Sagen er den, at der er en treleddet strategi fra Københavns Politi, hvor man dels går efter bagmændene, dels går efter pushermellemleddet og så også går efter restaurationsmiljøet.
Der er det selvfølgelig en prioritering, hvordan man lægger kræfterne i løbet af en uge, hvor man sætter ind og hvornår.
I den konkrete sag vil jeg sige, at jeg nu har forstået, at det ikke alene bare er et spørgsmål om, at der skulle være nogle flere jurister til at køre nogle sager igennem, men at også efterforskere skal bruge kræfter på de her sager.
Så det er sådan et samlet prioriteringsspil, der selvfølgelig gør, at man skal have sikkerhed for, at der er tilstrækkeligt med ressourcer.
Det, jeg synes er vigtigt at få præciseret over for hr. Kim Christiansen, er, at den indsats bliver prioriteret meget højt, det gør den også i Københavns Politi, og det vil den også gøre fremover.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Christian Lund (S), 2006-02-01:
Som ministeren ved, har jeg været soldat i 42 år, og derfor synes jeg, at krig er noget af det mest forfærdelige, man kan forestille sig.
Jeg føler, at der i øjeblikket diskuteres meget rundtomkring i verden om sikkerhed, specielt på grund af energisituationen.
Vi har her i den senere tid set, hvilke problemer EU og de europæiske lande har haft, når rør fra Rusland er blevet saboteret.
Vi ved, at mange af de steder, som vi baserer vores fossile brændstoffer på, er meget urolige områder og områder, som kan medføre, at vi får problemer med at få fossile brændstoffer.
Når jeg hører eksperter, så siger de alle sammen, at man kan overgå fra fossile brændstoffer til vedvarende energi, og specielt i Danmark kan man gøre det meget hurtigt.
Jeg vil godt bede ministeren forklare mig, om han ikke er enig i, at sikkerhed er afgørende her, og at det er utrolig væsentligt, at vi hurtigst muligt får konverteret fra fossile brændstoffer til vedvarende energi.
Strategien viser, at anvendelsen af vedvarende energi må forventes at stige betydeligt i de kommende år, bl.a. på grund af den øgede vindmøllestrøm fra udbygningen af havvindmøllerne, havvindmølleparkerne, den teknologiske udvikling, de høje priser på energi og de høje priser på CO2-kvoter.
Jeg er enig med spørgeren i, at internationale politiske forhold spiller en stadig større rolle for energipolitikken.
Det har vi fået en tydelig illustration af, nøjagtig som beskrevet af hr. Lund, det skal jeg ikke remse op.
Jeg forventer derfor, at der i hele EU vil blive lagt endnu større vægt på vedvarende energi i de kommende år.
Vi er heldigvis i Danmark meget langt fremme med anvendelse af vedvarende energi, måske et af de lande, der er længst.
Men selvfølgelig kan vi gøre det endnu bedre, og det skal vi gøre.
Vi peger i Energistrategi 2025 på forskellige forslag, som vil styrke udviklingen.
Et af dem er et elkabel under Storebælt, eftersom kablet vil medvirke til, at man bedre kan håndtere de større mængder vindkraft, der kommer.
Den kommende handlingsplan for et mere fleksibelt elforbrug er et andet eksempel på et nyt initiativ, der både kan gavne forsyningssikkerhed, økonomi og miljø.
Endelig vil jeg fremhæve over for hr. Lund, at den langsigtede forskning og udvikling på energiområdet er af helt afgørende betydning.
Det er vigtigt, at indsatsen for at udvikle nye teknologier ses i et samlet energipolitisk perspektiv, og jeg forventer en større forskningsindsats i de kommende år, bl.a. som et resultat af Globaliseringsrådets arbejde.
Connie Hedegaard (KF), 2006-02-01:
Med hensyn til, hvor stor en del af menneskets drifter der kan reguleres, tror jeg, vi er på kanten af både hr. Per Clausens og min ekspertise, så det er nok bedst at lade det ligge.
Nu kommer Vildtforvaltningsrådet tilbage efter sine drøftelser.
En arbejdsgruppe har analyseret spørgsmålet, og den vil formentlig pege på nogle problemer og komme med nogle refleksioner over, om der er nogle steder, hvor der er behov for at regulere og stramme op.
Det er præcis det, jeg som miljøminister og i en eller anden forstand også Folketinget har Vildtforvaltningsrådet til, og efter mødet den 31. marts er tiden kommet til at høre de bud, det har. Jeg har set den foreløbige rapport.
Jeg har fået den meget sent, og jeg har ikke haft lejlighed til at læse hele rapporten, men jeg kan godt se, at de må have gjort sig nogle overordentlig interessante etiske overvejelser.
Men normalt lægger Vildtforvaltningsrådet jo ret stor vægt på at prøve at være så enigt som muligt om det, de ender med at anbefale os politikere, og derfor tror jeg trygt, vi kan afvente de seriøse bud, der kommer fra det.
Dem har vi i hvert fald været heldige med at få, også i andre vanskelige spørgsmål.
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Mit spørgsmål går på det etiske.
Jeg vil spørge, om ministeren er uenig i det, man kan kalde de almindelige jagtetiske regler, for det lyder jo, som om ministeren synes, det er etisk forsvarligt at sætte disse mange hundrede tusinde skydefugle ud og derefter bare skyde dem.
Det er der faktisk meget få mennesker her i landet der mener, vil jeg godt sige til miljøministeren.
Gør ministeren ikke det?
Connie Hedegaard (KF), 2006-02-01:
Det kan der jo svares helt kort på: Jo, jeg går ind for de almindelige jagtetiske regler, og jeg tror ikke, der er nogen herinde, der ville svare benægtende på det spørgsmål.
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Men hvad er det nu, der står i dem?
Der står, at man skal jage naturens overskud, og det er faktisk det modsatte af at jage skydefugle.
Jeg siger det bare til ministeren, fordi det står i jægernes beskrivelse af jagtetiske regler og også gennemgås alle de steder, hvor der gives undervisning forud for udstedelse af jagttegn, så det, vi foreslår her, er blot, at der skal leves op til de jagtetiske regler, som er god tone for alle jægere.
Connie Hedegaard (KF), 2006-02-01:
Ja, men hr. Steen Gade kommer jo ikke uden om, at der i ganske, ganske mange år er sket stor udsætning af fugle fuldstændig ukontroversielt og stort set uden problemer.
Det, der er det afgørende, er vel nok, om det foregår på en ordentlig, anstændig og etisk forsvarlig måde de enkelte steder, og det handler også om, hvor mange dyr der bliver udsat på et givet areal.
Der skal selvfølgelig ikke udsættes flere, end naturen kan bære og tåle, og det er jo bl.a. det, Vildtforvaltningsrådet har fået til opgave at komme med et bud på.
Det tilsagn, jeg gav i mit første indlæg, var klart nok: Kommer rådet og siger, at der er nogle problemer, må vi kigge på dem.
Det er det, vi har rådet til, og i halvandet år har der nu siddet en arbejdsgruppe, som skal komme med et seriøst input til den videre diskussion.
Derfor synes jeg bare, det vil være naturligt at tage debatten til den tid frem for at tage den uden at afvente resultatet af det omhyggelige arbejde, der er gjort i nu halvandet år.
Inger Støjberg (V), 2006-02-01:
SF’s og Enhedslistens beslutningsforslag om at afvikle opdræt af fugle, som udsættes til jagt, og fremlægge en pleje- og genopretningsplan for den danske natur, så der udelukkende drives jagt på naturens overskud, vedrører jo to meget interessante diskussionsemner, men jeg synes ærlig talt ligesom miljøministeren, at timingen for fremsættelsen mildt sagt ikke er særlig god.
Der blev i august 2004 nedsat en arbejdsgruppe under Vildtforvaltningsrådet, som netop skal undersøge forholdene i forbindelse med indfangning, udsætning og jagt på fasaner, agerhøns og gråænder.
Arbejdsgruppen, som jo er bredt sammensat, fremlægger nu sine vurderinger og råd, og Vildtforvaltningsrådet vil tage stilling til dem senere på foråret.
Vi har det i hvert fald sådan i Venstre, at når der er nedsat en arbejdsgruppe, afventer man selvfølgelig dens konklusioner, inden man tager stilling til eventuelle ændringer, og jeg tror egentlig også, at både SF’s og Enhedslistens ordførere er enige med mig i, at vi skal gøre det.
Nu er det jo sådan, at der allerede i dag gøres meget på netop denne front, hvilket også er rigtig godt.
Netop naturpleje og genopretningsprojekter er en vigtig del af jagt- og vildtforvaltningen, og derfor bliver der også allerede nu taget mange initiativer på det her område.
Venstre kan altså ikke støtte beslutningsforslaget.
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Jeg er helt forundret over, at Venstre, der plejer at prale af, at man skal sige, hvad man mener osv., nu siger, at med hensyn til dette spørgsmål kan vi ikke sige noget endnu, fordi vi ikke har fået rapporten fra Vildtforvaltningsrådet.
Jeg synes, det er noget af den bedste timing, der nogen sinde er set.
Ved denne lejlighed kunne Venstre sige noget om sine principper, vi får nogle afgørelser efter nogle drøftelser i Vildtforvaltningsrådet, mens vi arbejder med forslaget her i Folketinget, og så kommer der en andenbehandling.
Man kan da ikke være bedre stillet, hvis man mener, at vi som politikere også skal give udtryk for nogle overordnede principper.
Men jeg vil spørge fru Inger Støjberg: Er det virkelig rigtigt, at Venstre ikke kan se nogen problemer på dette område?
Så ville vi i hvert fald være ilde stedt, når Vildtforvaltningsrådet engang kommer med en eller flere indstillinger af en eller anden art.
Inger Støjberg (V), 2006-02-01:
Nu er det jo ikke den første arbejdsgruppe, der er blevet nedsat i denne regerings periode.
Det er sket på mange andre områder, også uden for miljøområdet,
og jeg kan se, at hr. Steen Gade sidder og nikker, så hr. Steen Gade er sikkert også godt klar over, at der er blevet nedsat mange arbejdsgrupper.
Det er jo generelt set sådan, at det sådan set er en meget god ting at vente på, at arbejdsgrupper gør deres arbejde færdigt og kommer med nogle vurderinger og nogle råd, som vi derefter tager politisk stilling til.
Det synes jeg egentlig er fuldstændig almindelig høflighed, for hvorfor skulle vi dog ellers bede nogle eksperter om at bruge masser af arbejdskraft og -timer på at rådgive os, hvis man bare med et slag i luften, som det sker med dette beslutningsforslag, tager stilling uden at lytte til de råd, der bliver givet?
Jeg har ikke sagt, at Venstre ikke kan se problemer på dette felt.
Det er klart, at det skal foregå på en etisk forsvarlig måde, når man går på jagt, og derfor vil Venstre også afvente, hvilke råd og vurderinger der kommer fra arbejdsgruppen, og så tage stilling senere hen.
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Det var jo at bruge mange ord på at fortælle, at man ingenting vil sige nu.
Det er o.k., Venstre siger ingenting nu, men når forløbet er færdigt, vil man sige noget.
Men Venstre kommer jo ikke uden om det overordnede spørgsmål, som vi også stillede miljøministeren: Skal jagten i Danmark bygge på, at jagten på langt de fleste fugle, der bliver jaget og bliver skudt, ikke lever op til de jagtetiske regler, fordi fuglene er udsat?
Skal vi fortsat acceptere en sådan jagt?
Venstre må da have lidt mening om det.
Inger Støjberg (V), 2006-02-01:
Jeg hører ikke til det hold, der nedsætter en arbejdsgruppe og bare tilsidesætter dens arbejde og tænker: Nå, det har jo alligevel ingen betydning.
Nu har de måske arbejdet med noget i halvandet år, men vi ved bedre som politikere, for vi er jo eksperter på samtlige felter.
Angående det etiske er det jo ikke noget nyt, at der bliver opdrættet fugle, som bliver sat ud til jagt.
Det skete såmænd også, da hr. Steen Gades parti var støtteparti for den tidligere regering, så det er jo ikke noget nyt.
Men det er klart, at det skal foregå på etisk forsvarlig vis, og denne arbejdsgruppe skal bl.a. vurdere, hvorvidt det er tilfældet nu, og om der måske skal nogle ændringer til.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Jeg ved ikke, om fru Inger Støjbergs bemærkninger skal udstrækkes til alle de områder, som er dækket af regeringens utallige udvalg, der arbejder på forskellige områder, for så er der jo ingenting tilbage, vi kan diskutere her i Folketinget.
Om ikke andet har vi Globaliseringsrådet, der jo arbejder med det hele, så det gør det nok lidt vanskeligt.
Men da vi næppe kommer tættere på Venstres holdning til denne sag, vil jeg gerne spørge fru Inger Støjberg: Er fru Inger Støjberg enig i det synspunkt, som flere politikere har fremsat i dag i pressen, nemlig at det bliver sådan, at det, Vildtforvaltningsudvalget når frem til, bliver lov, og at den lov ikke kan ændres?
Eller vil Venstre til den tid forbeholde sig ret til at gennemføre ting imod dette udvalgs anbefalinger eller til fordel for en del af udvalget, der måske har en anden opfattelse end flertallet/mindretallet?
Inger Støjberg (V), 2006-02-01:
Jeg fatter ikke, at hr. Per Clausen siger, at der efterhånden slet ikke er nogen ting, vi kan diskutere her i Folketingssalen.
Jeg synes, at når man kigger på Folketingets debatter, er de til tider nærmest endeløse, så der er masser, vi kan diskutere i Folketingssalen.
Det, jeg har sagt, er, at jeg ikke vil diskutere på baggrund af en rapport, hvis konklusioner ikke engang er blevet fremsat endnu.
Jeg synes simpelt hen, det er helt uanstændigt at diskutere på en baggrund, hvor man ikke engang har villet lytte til de eksperter, der faktisk ved noget om emnet, men vil diskutere, inden de er kommet med deres vurderinger og råd.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Til spørgsmålet om, hvorvidt man skal følge Vildtforvaltningsrådets anbefalinger, når de kommer: Det har jo i mange år været en fast tradition at følge Vildtforvaltningsrådets råd og vejledninger, og det er også sådan, at Vildtforvaltningsrådet ofte har haft nogle meget entydige vejledninger, som har ligget til grund for de beslutninger, vi skulle træffe efterfølgende, så jeg ser faktisk meget frem til, at vi får nogle vurderinger og nogle råd fra Vildtforvaltningsrådet.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Fru Inger Støjberg har da ret i, at vi diskuterer mange ting i Folketinget, for det er jo sådan, at det hverken er regeringen eller Venstre, der fastsætter dagsordenen.
Den debat har vi med jævne mellemrum.
Så vil jeg også konstatere, at i denne sag er det sådan, at fru Inger Støjberg og Venstre virkelig synes, at der skal lyttes til smagsdommerne.
Ikke alene har man nedsat et udvalg, hvis sagkyndige vejledning man vil lytte til og derefter træffe politisk beslutning – nej, i denne sag er det sådan, at Venstre vil følge dette udvalgs indstillinger uden nærmere overvejelser, og det sætter jo spørgsmålstegn ved, om vi overhovedet skal have debatter i Folketinget.
Hvis det er det, der skal være udgangspunktet for det videre arbejde, er det jo lidt ligegyldigt, hvad vi siger her.
Inger Støjberg (V), 2006-02-01:
Nu er det jo sådan, at vi ligesom er fælles om at sætte dagsordenen i Folketingssalen.
Oppositionen fremsætter sine beslutningsforslag, hvilket sker i dag, og regeringen fremsætter lovforslag, hvilket nærmest sker dagligt.
Jeg vil ikke sige, at det er forkert at diskutere noget som helst på et bestemt tidspunkt.
Næh, sagen er, at det sker på et forkert grundlag.
Det er på et forkert grundlag, man har fremsat dette beslutningsforslag, for der sidder en arbejdsgruppe, som nu har arbejdet i halvandet år, men lige inden dens anbefalinger og vurderinger kommer, ved man bedre fra oppositionen.
Man ved lige præcis, hvordan tingene skal skrues sammen i mange år frem, og det er da en mageløs måde at tilsidesætte fagkundskaben på.
I Venstre vil vi gerne lytte til fagkundskaben.
Vi vil gerne lytte til den arbejdsgruppe, der er nedsat, vi vil gerne lytte til Vildtforvaltningsrådet, og når de er kommet med deres anbefalinger, tager vi stilling.
Det er da godt politisk håndværk.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-01:
Jeg går ud fra, vi alle sammen kender historierne om folk, der kommer kørende på en dansk skovvej og på det nærmeste må ud af bilen for at puffe de dumme udsatte fasaner ind i skoven igen, fordi fasanerne er opdrættet og udsat og derfor faktisk ikke har begreb skabt om, hvordan de skal klare sig i naturen eller i trafikken for den sags skyld.
Vi er vel også alle sammen enige om, at den slags historier næppe er særlig fremmende for omdømmet, hverken for dem, der opdrætter fasaner, eller for dem, der udsætter dem.
Men hvis vi Socialdemokrater skal bidrage til at lukke et erhverv, skal der virkelig være vægtige grunde til det.
Det er jo sådan, som det også er blevet nævnt af den tidligere ordfører og af ministeren, at Vildtforvaltningsrådet faktisk drøfter netop dette spørgsmål i dag, og Socialdemokraterne lægger stor vægt på, hvad Vildtforvaltningsrådet siger.
Det består jo af en række relevante interessenter på området lige fra kloge folk fra Dyrenes Beskyttelse og Danmarks Naturfredningsforening over Dansk Ornitologisk Forening til Jægerforbundet.
Derfor vil vi gerne vente på deres anbefalinger, før vi drager en endelig konklusion. Men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke gerne vil drøfte spørgsmålet.
Vi vil gerne se på vilkårene for opdræt og udsætning, og måske viser det sig, at Vildtforvaltningsrådet kan komme med nogle forslag til, at det kan ske sådan, at vi ikke ligefrem behøver at forbyde erhvervet.
Vi vil gerne se nærmere på dyrenes velfærd under opdrættet.
Vi vil også gerne se på en begrænsning af, hvor mange fugle der må sættes ud på arealerne, både af hensyn til dyrenes velfærd og faktisk også af hensyn til miljøet.
Hvis det virkelig er rigtigt, som jeg mener vi kan læse i rapporterne, at der hvert år indfanges 36.000 fasaner, som holdes i fangenskab under æglægningen, ser vi faktisk også ret alvorligt på det, for det er jo væsentligt, at der er tale om et bæredygtigt opdræt, og det kan det tal vist ikke rigtig være foreneligt med.
Endelig vil jeg selvfølgelig nævne spørgsmålet om sygdomme.
Fugleinfluenza er blevet nævnt som en risiko.
For et par måneder siden fik vi et svar fra myndighederne om, at det ikke er noget problem, men her til morgen blev der udsendt en meddelelse om, at man har skærpet beredskabet, og det er selvfølgelig en situation, vi vil følge nøje.
Sammenfattende tror jeg, jeg vil sige, at Socialdemokraterne finder hensigten med forslaget meget sympatisk.
Vi mener, det er væsentligt at beskytte både naturen og dyrene mod overlast, men vi vil gerne afvente Vildtforvaltningsrådets indstilling, før vi tager endelig stilling til beslutningsforslaget.
Jens Christian Lund (S), 2006-02-01:
»Er ministeren enig i, at den seneste tids problemer med forsyninger fra Rusland, usikkerhed i visse arabiske lande m.v. gør det nødvendigt at satse markant på alle former for vedvarende energi?«
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Jeg bad sådan set ikke om en lang forlængelse af, hvornår vi kunne have behandlet forslaget.
Jeg er glad for, at svarene i hvert fald antydede, at vi kan kigge på noget med antal dyr pr. hektar, som jeg kan forstå man arbejder med i Dansk Folkeparti, og specielt kigge på gråænderne.
Men når der sættes 1,5 million fugle ud, mener hr. Jørn Dohrmann så ikke, der er tale om industrijagt?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-02-01:
Men for os er det vigtigt, at der virkelig sker noget på området, fordi vi mener, der f.eks. kan være en stor miljøbelastning forbundet med at udsætte mange gråænder i et meget lille vandhul.
Derfor er det vigtigt, at vi foretager os noget.
Så formoder jeg, man godt kunne have bedt om, at det blev udsat yderligere en uge eller 14 dage, så vi alle sammen havde haft tid til at læse rapporten og måske kunne have gennemgået de resultater, rapporten kommer frem til, lidt bedre.
Der kunne være forskellige metoder, bl.a. et maksimalt antal fasaner pr. hektar, eller man kunne regulere andre områder eller måske oprette en uddannelse.
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Allerførst: SF har ikke trukket forslaget, men det har ikke kunnet passes ind i Folketingets arbejdsplan før nu, selv om det er fremsat allerede den 10. november 2005.
Jeg takker for hr. Jørn Dohrmanns melding og har lyst til at spørge, om jeg kan få lidt mere at vide.
Jeg forstår, at det, som falder hr. Jørn Dohrmann mest for brystet, er udsætningen af gråænder.
500.000 ud af den 1,5 million fugle, der udsættes om året, er gråænder, og som hr. Jørn Dohrmann siger, er det jo industrijagt, der drives på dem.
Jeg vil spørge, hvor langt hr. Jørn Dohrmann som udgangspunkt er indstillet på at gå med hensyn til de fugle, han er mest bekymret over, altså gråænder.
Jeg skal sige, at det også er dem, jeg er mest bekymret over.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-02-01:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg synes, tidsplanen for fremsættelsen er lidt kikset, når man ved, at der er en rapport på vej.
Man trak forslaget i december måned for at få det udsat, og kunne man ikke godt have trukket det yderligere bare en uges tid, så vi i hvert fald havde haft god tid til at læse rapporten igennem?
Men ud over det vil jeg godt sige, at selvfølgelig går vi fra Dansk Folkepartis side ikke ind for det, vi kalder industrijagt.
Vi går ikke ind for, at man bare udsætter en hel masse fugle på et meget lille område for at skyde dem ned kort tid efter.
Der skal selvfølgelig være gode etiske regler, der gør, at fuglene og det øvrige udsatte vildt har en fair chance ude i naturen, og man kan godt sætte spørgsmålstegn ved, om det efterleves i dag.
Derfor er jeg også sikker på, at når Vildtforvaltningsrådet i dag diskuterer spørgsmålet, f.eks. om udsætning af de såkaldte skydefugle skal afvikles, som det foreslås her, vil man se på, om der kan gennemføres andre løsninger.
Forslagsstillerne efterlyser også, at der etableres en vildtpleje.
Det gør man jo allerede i dag, bl.a. med tilplantning, etablering af nye vådområder og oprettelse af naturgenopretningsprojekter, så mange af de ting, der er nævnt i forslaget, er allerede i gang i dag.
Som sagt skal der ikke herske nogen tvivl om, at vi f.eks. skal se antallet af udsatte fasaner og især gråænder.
Men vi skal se på de tal, og jeg er sikker på, at ministerens rådgivende organ selvfølgelig også er forberedt på, at man gerne vil have nogle stramninger på området.
Hvad kunne sådan nogle stramninger så gå ud på?
Jeg kunne sagtens forestille mig nogle ting, som kunne gøre, at man f.eks. fik mere styr på, hvem der udsætter de fugle.
Som det er nævnt tidligere i dag, er der kommet nogle stramninger, men i den forbindelse ville jeg forslå uddannelse.
Det kunne sagtens lade sig gøre, men det skal ikke være obligatorisk for alle.
Det skal ikke være sådan, at bare fordi man kun har et lille areal, kan man ikke få lov til at give den vildtpleje i sit naturområde, som man selv gerne vil give.
Der skal selvfølgelig være nogle minimumsgrænser, som man kan falde tilbage på.
For os er det i hvert fald vigtigt at sige, at intentionerne, som ligger i forslaget, kan man have en vis sympati for, men bakke op om forslaget, som det ligger her, og om den procedure, som er fremlagt i det, kan vi ikke på nuværende tidspunkt.
Men vi vil gerne klart understrege, at vi ikke går ind for den industrijagt, man har kunnet se på nogle arealer.
Her vil vi gerne have fingeren på pulsen og se, hvad der er op og ned, og hvad Vildtforvaltningsrådet har tænkt sig at gøre ved det, inden vi træffer vores endelige beslutning.