runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-17:
Jeg vil gerne spørge fru Henriette Kjær, hvad hun mener med, at Vandmiljøplan II, som blev lavet i 1998, virker.
Vi har netop lavet en midtvejsevaluering, der faktisk for nogle partiers vedkommende lægger op til, at man laver en Vandmiljøplan III, og at man implementerer vandrammedirektivet, der tager nogle helt andre elementer ind.
Derfor vil jeg gerne vide, hvad det er, der virker så godt i Vandmiljøplan II.
Er fru Henriette Kjær slet ikke klar over, at de tal, vi har fremskrevet, er nogle tal, der står i en maskine, og det har ikke noget at gøre med, hvordan miljøet i virkeligheden har det?
Henriette Kjær (KF), 2001-05-17:
Hvis bare det var sådan, at man kunne overflødiggøre alle reguleringer, var det jo besnærende at sige ja.
Men det kan det her forslag jo selvfølgelig ikke gøre.
Tværtimod vil det udradere det konventionelle landbrug fuldstændig.
Det mener vi ikke tiden er inde til.
Vi kan heller ikke se, at det er nødvendigt.
Vi synes også, det er fremragende, hvis folk omlægger til økologisk drift.
Men vi mener, at det må ske af egen fri vilje og ikke ved, at man brandbeskatter landbruget.
Og så til fru Vibeke Peschardt: Man skulle altså ikke tro, at fru Vibeke Peschardt var en del af det, vi lige har siddet og lavet i forligskredsen.
Det undrer mig virkelig.
Vi har lige revideret Vandmiljøplan II.
Vi har sat nogle foranstaltninger i værk, som vi er fuldt overbevist om lever op til de mål, der er fastsat, ellers havde vi ikke vedtaget det, ellers havde vi ikke gjort det, Hvis fru Vibeke Peschardt troede noget andet, fatter jeg virkelig ikke, at De Radikale har tilsluttet sig den aftale, vi skal behandle, og som skal udmøntes i næste uge.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-17:
Jeg må sige, at jeg bad om ordet før sidste del af fru Henriette Kjærs indlæg.
For mit spørgsmål til fru Kjær var nemlig, om fru Kjær havde bemærket den ganske alvorlige splid, der er imellem regeringspartierne, hvor Socialdemokraterne lige har været oppe og bekræfte, at Vandmiljøplan II virker, og hvor den radikale ordfører siger, at den overhovedet ikke virker.
Men det har fru Henriette Kjær jo altså allerede bemærket.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-17:
Jeg bed mærke i fru Henriette Kjærs ordvalg: brandbeskatter landbruget.
Hvor meget er det egentlig, at landbruget samlet set betaler i skat?
Og hvor meget er det egentlig, landbruget samlet får i tilskud?
Kender fru Henriette Kjær tallene?
Jeg kender dem nogenlunde.
Ellers kan skatteministeren bekræfte nogle tal senere.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Vil fru Henriette Kjær bekræfte, at man kan lave en afgift på kvælstoftab med et bundfradrag på en sådan måde, at man sikrer sig, at der ikke betales én eneste krone til en grøn fond eller en socialistisk fond, netop fordi kernetankegangen i det her er at opmuntre til godt landmandskab?
Henriette Kjær (KF), 2001-05-17:
Til hr. Aage Frandsen: Det ved jeg virkelig ikke.
Jeg ved ikke, hvor meget de samlet betaler i skat.
Jeg ved ikke, hvor meget de får i tilskud.
Men jeg ved, at der er stor interesse
for, at man omlægger det således, at man ikke skal få nogle tilskud, hvor man skal redegøre, hvor man skal bruge utrolig meget tid på administrativt arbejde
Men kunne man derimod blive nedsat i nogle af de skatter og afgifter, man skal af med, ville det være en fordel for alle parter, og det er jo det, vi skal ind på.
Til hr. Søren Kolstrup: Hvis man nu vil arbejde med en model med et bundfradrag, var det jo det, man så skulle have foreslået i stedet for.
Jeg vil i hvert fald være meget trist ved, at vi skulle til at opbygge en fond.
Så hr. Søren Kolstrup får mig ikke til at sige ja til den her model, for jeg mener, vi er godt i gang med de vandmiljøplaner, vi har sat i værk, så jeg mener ikke, der er behov for yderligere tiltag.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-17:
Jamen jeg må så udtrykke mig lidt mere præcist.
Hvor mange tons var det, der manglede i fremskrivningerne fra Vandmiljøplan II?
Nu skal jeg så selv besvare spørgsmålet.
Det var 6.000 t, de var ikke fundet, fordi der var en masse af tiltagene, som ikke var blevet gennemført, og som ikke virkede, og fordi landmændene havde lavet for meget brødhvede og alt det der. Det blev så aftalt, at man skulle finde de 6.000 t, og samtidig var der en tillægsaftale, der gik ud på, at nogle partier, nemlig regeringspartierne og SF, lægger op til - bl.a. med baggrund i et EU-direktiv - at der skal laves en Vandmiljøplan III.
Jeg vil så gerne spørge fru Henriette Kjær, om hun har tilsluttet sig den aftale.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-17:
Ja, det var jo en ordentlig svada om socialistiske kasser, og jeg ved ikke hvad.
Men det, der bringer mig herop på talerstolen, er, at jeg godt kunne blive i tvivl om fru Henriette Kjærs frasigelse af, at man skulle ændre på produktionsformer.
Jeg kan da huske, at Det Konservative Folkeparti var meget i front, da Mariager Fjord eutrofierede og var helt grøn, de lavede nærmest en indsamling.
Og jeg synes, at det er rigtigt, at vi må konstatere, at vandmiljøet ikke har det godt.
Men det, vi har lavet forlig om, er at få de 100.000 t besparelser i kvælstofforbruget iværksat, og det mener jeg, og det går jeg ud fra, at alle forligspartierne kan tilslutte sig, at vi er godt på vej til med de revisioner, der er foretaget.
Men spørgsmålet går faktisk på, om fru Henriette Kjær ikke er enig i, at vores havmiljø, vores åer, ikke har det godt nok, når de er som sødsuppe hver sommer.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Jeg skal ikke kommentere fru Henriette Kjærs dybe forelskelse
Men jeg synes, det er vigtigt, vi bliver fuldstændig enige om, at den her afgiftsform kan indrettes sådan.
Vi kan diskutere bundfradraget, fru Henriette Kjær kan sige, at det her bundfradrag måske er lidt for lille, ikke helt tilpas, men man kan med den her teknik indrette det således, og det kan vi diskutere, at man ikke betaler én eneste krone i afgift, men opmuntrer alle dem, der vil godt landmandskab og dermed overflødiggør en lang række af de detailreguleringer, som fru Henriette Kjær sumper rundt i i Vandmiljøplan II.
Henriette Kjær (KF), 2001-05-17:
Nu var det jo sådan - og jeg sagde det faktisk som en lille optakt til valget, der jo kommer inden for en overskuelig fremtid - at da vi var færdige med de meget konstruktive og positive forhandlinger om revisionen af Vandmiljøplan II, så var der en lille gruppe, der havde lavet et udspil til noget, de kaldte Vandmiljøplan III, og jeg må bare sige, at de øvrige forligspartier var overhovedet ikke blevet spurgt eller inddraget i arbejdet.
Derfor har vi ikke tilsluttet os det.
Vi vil se konstruktivt på det, hvis det er noget, der er behov for. Så vil jeg sige til hr. Niels Bloch Jespersen, at det der med indsamling til Mariager Fjord og sådan noget, det er fri digtning.
Men med hensyn til hvordan vandmiljøet i øvrigt har det, så er vi enige i, at det ikke har det lige godt alle steder.
Derfor har vi også fremsat forslag om, at kommunerne skal til at gøre noget ved deres kloakker, der er utætte.
Der skal være flotte skoler, der skal være alting,
Lige nu føler vi faktisk, at der er sat nogle gode tiltag i værk, som vi gerne vil se resultaterne af, og som vi tror på.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-17:
Da SF's ordfører, hr. Jørn Jespersen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre SF's synspunkter i forhold til dette beslutningsforslag.
Vi kan forholde os til beslutningsforslaget på to planer.
Der er forlig på området, og det begrænser naturligvis de partier, som er med i forliget, i at forholde sig med henblik på at vedtage andre forslag.
Sådan er det at indgå i et forlig.
Men allerede den hidtidige diskussion viser jo, at uanset om man er med i et forlig eller ej, så hænder det, at forskellige partier har forskelligt nært forhold til nogle forlig eller til dele af det, og andre dele har man et mindre nært forhold til.
Man vurderer heller ikke nødvendigvis, fordi man er med i et forlig, andres forslag på samme måde.
Man kan være meget uenige om de forslag, der kommer fra andre partier.
Dermed er jeg så fremme ved den anden del af det, nemlig det forslag, som ligger her.
Der er en række tanker i det i forhold til at bruge afgiftssystem og tilskudssystem for at fremme en bestemt adfærd, og det er vi helt klart tilhængere af.
Både når det drejer sig om miljø og om landbrug er vi tilhængere af, at man bruger forskellige incitamenter - det kan være en afgift, og det kan være et tilskud - til at fremme en bestemt adfærd, som vi gerne vil have på miljøområdet.
Om det forslag, der ligger her, så er det ideelle, eller om der er andre muligheder, jamen det vil jeg ikke afvise, heller ikke at det også kan være det her forslag.
Vi er tilhængere af, at man netop bruger, hvad man kan kalde rigtige grønne afgifter, som ikke har til formål at sørge for, at der kommer penge i skatteministerens kasse, men som har til formål at fremme en bestemt adfærd. Men altså på grund af vores forligstilknytning kan vi selvfølgelig ikke støtte forslaget, og der er også elementer i det, som vi kunne forestille os anderledes, og så siger vi jo heller ikke ja af den grund.
Men det er selvfølgelig også ud fra, at når man er bundet af et forlig, så er man bundet.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-17:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Svend Aage Fauerholdt, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremsætte følgende bemærkninger til forslaget: Dansk Folkeparti kan ikke støtte det fremlagte beslutningsforslag.
Landbrugets facitliste, nærmere betegnet Vandmiljøplan II, arbejdes der meget seriøst med.
For os at se er det helt malplaceret med yderligere tiltag på nuværende tidspunkt.
Af de mange punkter, som er nævnt i beslutningsforslaget, skinner det klart igennem, at det er rene økologiske tiltag, der skal fremmes.
Vi i Dansk Folkeparti prioriterer landbruget højt, og derfor er vi ikke med på yderligere stramninger over for et erhverv, der beskæftiger så mange mennesker og samtidig er vor største eksportleverandør.
Som sagt ved begyndelsen af ordførertalen: Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-17:
Først en kommentar til hr. Klaus Kjær: Dansk landbrug med tilhørende er ikke længere det største eksporterhverv i Danmark, vindmøllerne har overfløjet det, landbruget er det tredjestørste.
Men med hensyn til selve teksten her må vi sige, at vi jo er en del af det Vandmiljøplan
II-midtvejsevalueringforlig, der netop er indgået, og det betyder, at vi på nuværende tidspunkt ikke kan støtte et forslag som det, der ligger her.
Vi synes måske heller ikke, det lige er den måde, det skulle gøres på, men hvis jeg skal sige noget positivt om det, så vil jeg sige, at vi jo ikke er fremmede over for disse markedsbaserede styringsredskaber, som afgifter er.
Det kunne måske betyde for landbruget, at de slap for noget af det forfærdelige bureaukrati, som de har i dag, og som de er kede af, at de har, nemlig gødningsregnskaber og andet.
På den anden side så kan det være, at det kan blive en del af det, der hedder de grønne regnskaber.
Vi har jo i anden sammenhæng i Miljøudvalget behandlet et lovforslag her
for ganske nylig om grønne regnskaber, og landbruget var ikke med, men det lå ligesom under overfladen, at de faktisk selv var interesserede i at komme med. Til allersidst vil jeg sige: Vi har også i andre sammenhænge hængepartier med landbruget, og her er jo foreslået en CO2-afgift på salg af kunstgødning.
Det er faktisk sådan, at landbruget står for 20 pct. af det samlede udslip af drivhusgasser, trafikken for andre 20 pct., og så resten af samfundet for resten, så på længere sigt kan det bestemt godt være, at vi kan være interesserede. Modellen som sådan vil jeg ikke forholde mig til, jeg er ikke sikker på, at det skal se sådan ud, men jeg tror, at man på længere sigt godt kan lande i noget, der minder om det.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Ja, det var jo et interessant indlæg, fru Vibeke Peschardt holdt, og fru Vibeke Peschardt var en smule tøvende over for den her model.
Men kan fru Vibeke Peschardt bekræfte, at vi jo rent faktisk i dag inden for gruppen af landmænd, der laver grønne regnskaber, nu har landmænd, der sidder og laver opgørelser over kvælstoftab?
Det er det ene.
Og det andet: Med hensyn til denne gruppe af landmænd, der laver opgørelser over kvælstoftab, der har man via deres egne udtalelser og via de målinger, vi har fra dem, kunnet registrere, at de rent faktisk tager langt mere nænsomt og følsomt på kvælstoffet, og dermed kan man konkludere, at det her forslag rent teknisk om ikke ligger på den flade så dog næsten på den flade.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-17:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for det ved jeg ikke noget om, men det skal da nok være rigtigt
, når hr. Søren Kolstrup siger det.
Når jeg overhovedet ikke ønsker at gå ind i sådan nogle tekniske løsninger som det her og heller ikke kan støtte forslaget, så er det jo, fordi vi har teknikere til at regne
det her ud, når tidens fylde en gang er inde, men det er altså ikke, før vi når frem til en eventuel Vandmiljøplan III om 1½ år.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-17:
Der har været en diskussion om vedtagelsesforslag.
Jeg er fuldstændig enig i det, hr. Villy Søvndal har sagt. Der er tale om en klar afsvækkelse af den vedtagelse, der ligger her, i forhold til den, der blev vedtaget for lidt over 1 år siden. For det første har hr. Villy Søvndal nævnt spørgsmålet om den skarpe fordømmelse, der nu er blevet til bekymring.
Det bliver gjort til et stort akademisk problem om, hvordan man skulle formulere det, uden at det kan misforstås.
Jeg ville ikke have nogen problemer med at formulere en sætning, der hedder: Folketinget tager regeringens redegørelse om konflikten i Tjetjenien til efterretning og udtrykker sin skarpe fordømmelse af Ruslands alvorlige brud på menneskerettighederne.
Det er faktisk utrolig let, det bliver oven i købet kortere af det, men det har man altså valgt ikke at gøre.
For det andet mener jeg, at man ikke kommer uden om, at der er sket et politisk ryk i den russiske regerings favør.
Den fredsaftale, som blev indgået mellem tjetjenerne og den russiske regering i 1996, nævnes nu ikke med et ord.
Det må jo være et udtryk for noget.
Derfor lyder der ingen klar opfordring om tilbagetrækning, men kun beklagelser over, at der ikke er skåret tilstrækkeligt ned i styrkerne.
Hvad der måske også er værre, glemmes der et vigtigt argument for politiske forhandlinger, nemlig at det i fredsaftalen i 1996 blev slået fast, at Tjetjeniens status i forhold til den russiske føderation skal afgøres i 2001, det vil sige i år.
Det fremgår heller ikke af vedtagelsen.
For det tredje er ideen om en lang række konkrete initiativer på internationalt plan væk i den nye vedtalelse.
I januar 2000 blev regeringen opfordret til at iværksætte sanktioner ...
Aage Frandsen (SF), 2001-05-17:
Dette lovforslag er, som andre også har været inde på,
Det er prisværdigt.
Jeg synes, det er et glimrende oplæg til skatteministeren om at kigge nærmere på det her lovforslag og se på, i hvilket omfang det løser problemerne og eventuelt også giver anledning til, at der er andre problemer, der også skal løses. Man kan sige, at lovforslagets fremkomst på det her tidspunkt gør, at det nok er bedst egnet til, at forslagsstilleren og andre stiller spørgsmål til lovforslaget med henblik på at få undersøgt, i hvilket omfang der er behov for de ændringer, som ligger i lovforslaget.
Var det kommet tidligere på året, kunne man måske forestille sig, at noget af det kunne være vedtaget.
Det bliver det ikke.
Ting tager tid; det gør det her også.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-17:
Kristeligt Folkeparti fordømmer helt klart de russiske overgreb mod den tjetjenske befolkning.
Det er stærkt bekymrende, at der fortsat kan læses rapporter om alvorlige og vilkårlige overgreb mod civilbefolkningen.
Det er en dybt ulykkelig situation. Udenrigsministeren har jo grundigt redegjort for situationen set med regeringens øjne og for de initiativer, regeringen har taget i EU og Europarådet i øvrigt.
Der er vel næppe dem her i forsamlingen, der vil mene, at der ikke kunne være gjort mere, end der allerede er gjort.
Jeg vil blot sige her, at for Kristeligt Folkeparti er det afgørende, at vi forstærker presset på Rusland i denne her sammenhæng, både som nation og altså også i alle de internationale fora, hvor vi har muligheden for at gøre det. De få og små skridt, Rusland har taget, er så langt fra tilstrækkelige, og derfor er der ingen tvivl om, at presset på Rusland mindst af alt skal slækkes, tværtimod.
Når fordømmelsen er udtrykt, synes jeg også, det er vigtigt at have med i debatten i dag, at så må vi også være villige til at udvise reel solidaritet med de folk, som er ofre i Tjetjenien-konflikten - det gælder befolkningen i nærområdet.
Jeg synes, det er fint, at Danmark - selvfølgelig også bl.a. via private organisationer - har bidraget med humanitær hjælp i denne sammenhæng, men det må også gælde, sådan som det også har været understreget af andre ordførere her i debatten, at forfulgte på baggrund af en konkret vurdering også kan få asyl i Danmark.
Holdninger må følges op af handlinger i praksis
, og derfor er de humanitære aspekter af konflikten og det bidrag, vi kan yde helt konkret, utrolig vigtigt.
Vi støtter fra Kristeligt Folkepartis side selvsagt det forslag til vedtagelse, som vi selv er medforslagsstillere til.
Og jeg kan oplyse, inden jeg eventuelt måtte blive spurgt af hr. Søren Søndergaard, at Kristeligt Folkeparti selvfølgelig gerne vil støtte en opfordring til, at der bliver rejst en sag ved Menneskerettighedsdomstolen, så de russiske krænkelser af menneskerettighederne også kan blive fulgt op i det regi.
Det synes jeg er udmærket at få med, og vi vil gerne være med til at tage et initiativ vedrørende det, også efter debatten her i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-17:
Jeg må indrømme, at hr. Jann Sjursens bemærkninger er meget vanskelige at forstå, al den stund det faktisk er første gang, at Folketinget har lejlighed til at diskutere de ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet, og som altså er nye elementer i denne debat.
Når vi så f.eks. har spurgt den socialdemokratiske ordfører, hvad han mener om de forslag, som vi har fremsat i dette møde, har svaret været larmende tavshed.
Så jeg ved ikke, om hr. Sjursen måske er helt på niveau
med udviklingen i den her sag; det kunne der være noget der tyder på at han ikke er. Og så må jeg sige, at jeg simpelt hen er dybt skuffet over hr. Sjursens tilbagefald på det demokratiske område.
Jeg havde faktisk forstået det sådan, at Kristeligt Folkeparti mente, det var vigtigt, at befolkningen bliver spurgt.
Nu mener Kristeligt Folkeparti, at nå ja, det var da måske nok meget godt, men så vigtigt er det da heller ikke.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-17:
Hvis hr. Keld Albrechtsen så ville holde sig til at diskutere sine ændringsforslag ikke mindst i debatten i dag, ville det jo være helt fint, men det har hr. Keld Albrechtsen jo ikke gjort.
Og det var bl.a. baggrunden for, at jeg sagde det, jeg sagde i mit ordførerindlæg.
Når det så gælder spørgsmålet omkring folkeafstemning, er vi jo altså i den situation - det er både til hr. Thulesen Dahl og til hr. Keld Albrechtsen - at der skal 90 mandater til et flertal her i Folketinget.
Og uanset om vi havde gjort det til en forudsætning for dansk ratifikation og vores tilslutning hertil, at der skulle være en folkeafstemning, ville den proces, Folketinget har været igennem her, ikke have været udemokratisk.
Ifølge grundloven kan Folketinget gennemføre en dansk ratifikation, som det nu sker ved tre behandlinger her i Tinget og en endelig afstemning senere i denne folketingssamling.
Det er ikke udemokratisk.
Men jeg synes, det er uklogt, og det har jeg sagt ved flere lejligheder, at regeringen og et flertal her i Folketinget ikke har valgt at sende Nicetraktaten til folkeafstemning, for demokrati er ikke bare sådan nogle formelle beslutningsprocesser, som finder sted her i Folketingssalen, men også en dialog, en samtale, som foregår i befolkningen og i en debat forud.
Men at sige, at det her er udemokratisk, hvor man bare bulldozer noget igennem, synes jeg næsten er at udvise mangel på opfattelse af, hvad grundloven rent faktisk også foreskriver i denne her sammenhæng.
Jeg skal gerne gentage, at jeg synes, det er uklogt, at man ikke har taget en folkeafstemning om Nicetraktaten.
Jeg synes, det havde været godt efter euronejet sidste år, hvor et stort flertal i Folketinget blev underkendt af befolkningen, at man da havde taget debatten én gang til, og jeg er så i øvrigt sikker på, at det ville være blevet et klart ja fra befolkningens side, om man havde gjort det, og så havde man faktisk fået helet nogle sår, som vi har brug for at hele.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-17:
Jeg må altså sige til hr. Jann Sjursen, at han ikke har hørt meget efter de indlæg, som har været.
Vi har rent faktisk her i debatten - fra min side i hvert fald - udelukkende holdt os inden for rammen af de ændringsforslag, der er stillet, og som er nye. Så hr. Jann Sjursen har simpelt hen ikke opfattet, hvad den her debats tema har været.
Det har netop været Enhedslistens ændringsforslag, og jeg har i hvert fald ikke udtalt mig f.eks. om det spørgsmål, som vi diskuterede så meget ved førstebehandlingen, som hr. Sjursen nu genrejser, nemlig spørgsmålet om forholdet til grundloven.
Jeg tror ikke på, at forholdet til grundloven er ordentligt afklaret i den her sag, men det har jeg ikke stået og gentaget ved den her debat.
Det havde vi en lang debat om under førstebehandlingen.
Så glæder det mig, at hr. Sjursens demokratiske sans er ved at vågne til live igen stærkt påvirket af den kritik, han nu bliver udsat for.
Det her har jo meget stor betydning for fremtiden, for der kommer jo en ny traktat i 2004, og statsministeren har ikke villet give noget tilsagn om, at befolkningen skal have lov til at tage stilling til den forfatning for en føderation, der kommer i 2004.
Den risikerer vi også bliver gennemført hen over hovedet på befolkningen.
Derfor er det et meget dybt demokratisk underskud, der er ved at blive opbygget, og derfor glæder det mig, at hr. Jann Sjursen nu måske er ved at komme op på sporet igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-17:
Nu kan man jo altid vurdere sine egne evner, og hr. Jann Sjursen vurderer så åbenbart Kristeligt Folkepartis og SF's evner som meget små, fordi han alene ser det i forhold til, hvad der kan skabes flertal for. Jeg tror faktisk - måske med lidt større respekt for de to partiers indflydelse, end de selv vil gøre det til nu -
at det vil have en utrolig stor påvirkning over for flertallet, hvis de to partier sagde, at en forudsætning for et ja her i salen til Nicetraktaten er, at befolkningen får lejlighed til at tage stilling til spørgsmålet.
Dels fordi jeg tror, at i forhold til den diskussion, der udspandt sig efter den 28. september sidste år, er det vigtigt for flertallet at vise, at man har nogle af de partier, som anbefalede et nej, med på vognen i det her projekt, og derfor tror jeg, det ville betyde noget af den grund, dels fordi jeg også tror, det vil betyde noget på grund af grundlovens regler, hvis der nu på et senere tidspunkt viser sig at ligge suverænitetsafgivelse i projektet, måske ved en retlig behandling.
Så tror jeg, det betyder noget for regeringen at vide, at der har været et fem sjettedeles flertal for godkendelsen af Nicetraktaten her i Folketinget.
Det ville der ikke være på den anden måde, så derfor tror jeg faktisk, det betyder mere, end de to partier ønsker at gøre det til, fordi man har bestemt sig for at ville sige ja under alle omstændigheder, også selv om man ikke får det igennem med, at befolkningen bliver spurgt.