runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Noget af det, der virkelig er slået igennem som en meget glædelig fornyelse af socialpolitikken i de senere år, er den nye rolle, som det frivillige sociale arbejde har fået.
Men det er i for høj grad sådan, at det stadig væk er en kontakt, der går mellem staten, Socialministeriet og det omgivende samfund via nogle puljer til de enkelte projekter udeomkring. Og det er egentlig lidt uheldigt, for det gør, at kommunerne ikke rigtig er opmærksomme på den mulighed, der faktisk ligger i det frivillige sociale arbejde.
Derfor gør vi nu det, at vi - og det er der et meget bredt flertal i Folketinget, der er enige om - kanaliserer
Og det er klart, at i det løbende arbejde med, hvad der skal ydes, vil sådan en forebyggelse kunne spille en vigtig rolle. Det gør f.eks. Børns Voksenvenner, som er en fremragende organisation med en meget stor forebyggende betydning.
Anne Baastrup (SF), 1997-10-22:
Tror ministeren ikke, at et af problemerne med nogle grupper af unge rent faktisk er, at vi i alt for mange år har droppet enhver form for konsekvent ungdomspolitik?
Er man så ulykkelig, at man ikke er god til sport, så har man et problem, for det er meget få steder, man i og for sig kan være om eftermiddagen og om aftenen.
Nu ved jeg, at undervisningsministeren er begyndt at snakke om det, og ville det så ikke være en god idé, at ministeren så fulgte det op med, at vi fik nogle ungdomsklubber, og at vi i højere grad fik sat fokus på, at også ungdomsklubberne blev et normalt tilbud i den normale kommune?
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Så derfor har det været vigtigt for mig at tilskynde kommunerne til at have en samlet ungdomspolitik.
Det er jo faktisk kommet ind i bistandsloven.
Som et selvstændigt afsnit er ungdomsklubberne skilt ud, og kommunerne har fået et pålæg om at lave en særlig fritidspolitik for de unge mennesker, der også omfatter nogle af dem, der ellers ikke kommer i de fritidstilbud, der er.
Mange steder har de faktisk klubber, men mange steder er de halvtomme, fordi de ikke appellerer nok til nogle af dem, der har allermest brug for at komme der.
Jeg synes, at noget af det, der godt kunne være brug for nu, var at få fulgt op på den lov.
Jeg vil gerne vide, om kommunerne har taget det alvorligt at lave
sådan en samlet ungdomspolitik og har taget det, der står i loven, alvorligt, nemlig at de unge selv skal inddrages i hele planlægningen og driften af en klub for at sikre, at noget af det, der sker, faktisk interesserer dem, for at sikre, at de kommer der. Jeg synes, loven faktisk er meget god, men det kan godt være, at vi mangler en opfølgning på, om kommunerne, jeg havde nær sagt overhovedet har opdaget, at den er der.
Jes Lunde (SF), 1997-10-22:
Jeg vil gerne takke socialministeren for de positive bemærkninger om systemet med at etablere en nær voksenkontakt til de børn, der savner den i deres hverdag.
Det var jo et forslag, som vi tog hul på i sidste års finanslovforhandlinger.
Jeg ser frem til, at vi i de forhandlinger, vi skal have i år, kan få en vurdering af, hvordan det gik med de ordninger, vi fik sat i gang.
Jeg vil gerne spørge socialministeren, om hun så til de finanslovforhandlinger vil lave en redegørelse for, hvor vi i dag har åbenlyse mangler, hvor der i dag er åbenlyse huller i vores sociale omsorg for børn.
Jeg tænker f.eks. på den akutte mangel på døgninstitutionspladser.
Jeg tænker på de ventelister, der stadig væk er til børnepsykiatrisk behandling, hvor det umiddelbart står for mig som en uhyrlighed, at børn, der er i en så svær situation og er visiteret til børnepsykiatrisk behandling, kan risikere at skulle vente både halve og hele år for at få den behandling, de har behov for.
Vil socialministeren prøve at lave en redegørelse for, hvad vi har af den type problemer med henblik på finanslovforhandlingerne i efteråret?
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Ja, det vil jeg gerne, hvis det kan lade sig gøre.
Det er fuldstændig rigtigt, at man kunne sige, det var et generelt problem, at der var ventelister til børnepsykiatriske afdelinger, og det var jo noget af det, vi fik taget hul på ved sidste års finanslovforhandlinger.
Pengene er fordelt, og amterne har været meget optaget af at lave de tilbud, vi blev enige om i finanslovforhandlingerne.
Men det er ikke så ligetil at lave en liste over det, der mangler på landsplan, for billedet er jo faktisk tit det, at nogle kommuner er gode til at tage sig af de helt spæde børn, men ikke så gode til at tage sig af dem med skolevanskeligheder.
Det er der så en anden kommune, der er god til, men den har ikke noget til de spæde børn.
Så for at prøve at gøre noget ved det arbejder vi med en idé om at lave det, der hedder en stjernekommune, hvor vi siger: Nu prøver vi at samle alle de initiativer, vi ved har en positiv effekt, i én kommune, så vi ser en ensartet systematisk indsats for at forebygge social udstødning af børn, altså stoppe den sociale arv, og så se på, om man kunne få sådan en mønsterkommune, der viser, at hvis man gør alt det her, så får man faktisk bonus i den anden ende i form af langt færre børn og unge, der kommer ind i et negativt livsforløb.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Tom Behnke (FP), 1997-10-22:
Vi har inden for det sidste par dage desværre set en ganske forfærdelig sag, en ganske uhyggelig sag, som har sat tilsynet med landets plejehjem og plejehjemslignende institutioner noget frem.
Det er op til domstolene at vurdere.
Politiet har foreløbig rejst en sigtelse.
Vi skal ikke blande os i, hvad retten når frem til på nogen måde, men det, der kunne være interessant at få belyst her i dag, er, hvor tilsynet med den pågældende institution har været henne.
Hvem har det politiske ansvar?
Og hvad vil der ske med dem, der har det politiske ansvar?
Hvilke sanktioner er der mulighed for at tage i anvendelse?
Og er der f.eks. tale om, at Socialministeriet i den sidste ende også har et ansvar i forbindelse med tilsyn af landets plejehjem?
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Nej, det er ikke sådan, at Socialministeriet har et overordnet ansvar for tilsynet med landets plejehjem.
kommunerne, der har ansvaret for tilsyn med landets plejehjem, og i det omfang man mener, der er noget galt, så er det tilsynsrådene, der skal reagere på det.
Men det er klart, at Socialministeriet på lige fod med andre ministerier har en særlig pligt til at reagere, hvis vi får nogle henvendelser.
Man kunne forestille sig, at nogle pårørende havde henvendt sig til en kommune, fordi de syntes, at der var uregelmæssigheder på et plejehjem, og at kommunen slog det hen og ikke ville gøre noget.
Så kunne man sige, borgerne så skulle henvende sig til tilsynsrådet, men det vil mange borgere jo ikke være bekendt med.
De ville så typisk henvende sig til Socialministeriet.
Så har vi selvfølgelig en pligt til at tage sådan nogle henvendelser alvorligt og reagere på dem.
Men i den konkrete sag har vi ikke på nogen måde fået nogen henvendelser.
Der bliver nu sat en undersøgelse i gang af politiet, men også af Københavns Kommune for at undersøge, hvordan kontrollen og tilsynet har fungeret.
Og det siger sig selv, at det vil vi følge meget nøje.
Det vil jeg følge meget nøje for at se på, om der i regelsættet er noget, der kan ændres.
Men jeg mener også, det siger sig selv, at det vil være meget svært for ikke at sige umuligt at lave en detaljeret beskrivelse af, hvordan et tilsyn skulle foregå.
Det ville være utrolig bureaukratisk og meget svært at leve med for de enkelte plejehjem. Men i den konkrete sag ser det ud til, at det er omkring medicinudleveringen, der kan have været problemer.
Tom Behnke (FP), 1997-10-22:
Der er ingen tvivl om, alt efter som sigtelser ligger i øjeblikket, at det jo selvfølgelig er de involverede personer, der har et direkte ansvar, et strafferetligt ansvar.
Men det, der er interessant, er i forhold til tilsynet med de her institutioner.
Vi har jo tidligere set, at man i Stockholm havde en sag, hvor der var et privat firma, der udførte nogle opgaver på et plejehjem, og da firmaet ikke kunne løse opgaverne på tilstrækkelig vis, ja, så opsagde man kontrakten.
Firmaet blev fyret.
Men det kan man jo ikke så godt gøre med en kommune.
Derfor er det ret relevant.
Det er tilsynsrådet, har vi nu hørt ministeren sige, der vurderer, hvem der har et ansvar her, men hvem kan stilles til ansvar?
Hvem har egentlig ansvaret?
Hvem kan pålægges ansvar i de her sager?
Og når man bliver pålagt ansvar i de her sager, har det så overhovedet nogen konsekvenser f.eks. på det politiske niveau?
Kan en borgmester blive sat fra bestillingen, fordi borgmesteren ikke har sørget for, at tilsynet har været i orden?
Det ville man kunne gøre, hvis det var et privat firma, men hvad sker
der i kommunerne?
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Det er først nu, at sigtelserne er rejst, og det er klart, vi må afvente forløbet og finde ud af, hvad der egentlig gemmer sig bag den her forfærdelig tragiske sag.
Men det er også klart, at vi så må vurdere, om der er nogle initiativer, det bliver nødvendigt at tage.
Anne Baastrup (SF), 1997-10-22:
Sådan som jeg har forstået sagen, er det virkelig en sag, der lander mellem to ministerstole.
Og det, jeg så vil spørge om, er, om socialministeren måske vil tage kontakt med sundhedsministeren for at høre, om der er et hul mellem embedslægens rolle og ansvar og så et tilsynsråd og eventuelt i sidste ende socialministeren via den nye administrationslov.
Jeg tror i hvert fald, at der er en eller anden sammenhæng dér, som det ville være smart, hvis de to ministre samtalede om.
Så jeg vil høre, om ministeren vil det.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Det er klart.
Der har selvfølgelig allerede været kontakt, og vi skal sørge for i fællesskab at følge den her sag og vurdere, om der er grund til nogle regelændringer, der omfatter begge ministerier.
Men der kan jo så altså også være andre regelsæt i andre ministerier, der er berørt af den her sag.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1997-10-22:
Hr. Lars Løkke Rasmussen var inde på adskillelsen af myndighedsopgaver og driftsopgaver, ikke bare i relation til den konkrete sag, men også generelt, for generelt er vi jo begyndt på, også inden for staten, at adskille myndighedsopgaver og driftsopgaver.
Mener ministeren på dette område, at det vil være en god ting at indføre en adskillelse af myndighedsopgaver og driftsopgaver?
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Når vi snakker plejehjem - og det er jo så heller ikke bare plejehjem, hvis vi nu skal holde os til lovens ord og bogstav, for det er jo også ældreboliger med plejearealer - vil jeg igen sige, at vi ikke skal bruge den her sag til at kaste os ud i forhastede konklusioner.
Men adskillelsen af myndigheder og drift er nogle af de ting, vi skal have med i vore overvejelser, når vi ser på, i hvilken forstand der er brug for at effektivisere den offentlige sektor.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Kjærsgaard (FP), 1997-10-22:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke der er mulighed for, at landets socialchefer kan sige fra over for den åbenlyse svindel, der tilsyneladende foregår ved udbetaling af forsørgerbidrag til pensionister af udenlandsk herkomst, som faktisk påstår i en meget høj alder at være forældre til usædvanlig unge mennesker.
Og jeg vil også høre, om det vil ske for personer, der allerede er godkendt som forældre til påfaldende, meget påfaldende unge mennesker.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Nu er fru Else Winther Andersens parti jo ellers tilhænger af, at det, der nu engang ligger ude i amterne, også skal have lov til at blive liggende, og at den store stygge statsmagt helst skal blande sig udenom.
Men jeg har ment, der er så alvorligt et problem her og også et problem af en ny karakter, at der kan være brug for, at vi sammen med amter og kommuner ser på, om vi er nødt til at finde nogle nye veje.
Derfor gav jeg tilsagn om at indrette reglerne for de sikrede afdelinger på en måde, så de kunne bruges af disse unge mennesker.
Da det er nogle nye regler, og da vi har haft lange overvejelser om, hvad vi gør med dem under 15 år, og da det skulle afstemmes med børnekonventioner og børns rettigheder, har det altså taget nogle måneder, men det er også noget ret nyt, vi er i gang med.
Men jeg har sagt, at der ikke må være noget problem, der blokerer for, at det nu kan træde i kraft, og derfor kommer disse regler en af de kommende dage.
De skal komme i denne uge, så på den måde kan jeg love fru Else Winther Andersen, at reglerne kommer nu, således at kommunerne kan begynde at tage denne nye mulighed i brug fra næste måned.
Else Winther Andersen (V), 1997-10-22:
Jeg vil gerne stille ministeren et yderligere spørgsmål om, hvordan det kan være, at der er gået så lang tid, inden der er kommet nogen konkret handling i forhold til de voldelige unge.
Der skal jo ingen tvivl være om, at det er en situation, der har været tiltagende rundt om i landets kommuner, så vi er noget forbavsede over, at det har varet så længe.
Vi har længe gerne villet være med til en løsning.
Ulla Tørnæs (V), 1997-10-22:
Skriftlig begrundelse
Lov om en aktiv socialpolitik giver umiddelbart mulighed for at medtage revalideringsydelse til udlandet under studieophold i typisk 1-2 semestre.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Jeg kan sige til spørgeren, at det i hvert fald er sådan, at der i den nye sociallov er nogle klare opstramninger af de regler, der handler om børn, der skal fjernes fra hjemmet, således at der skulle komme et bedre og tydeligere regelsæt, der ikke bare hjælper barnet bedre og på et tidligere tidspunkt, men også hjælper familien.
Det håber jeg meget vil betyde, at sådan nogle familier bliver hjulpet på et tidligere tidspunkt og også på en bedre måde, end det sker i dag.
Jeg tror, at en af de ting, man kunne gøre, var at tage nogle eksempler på nogle af de børn og unge, som vi kan se, at det er gået helt galt for, at tage nogle livsforløb og sammen se på, hvor i det forløb det gik galt.
Kunne der være gjort noget på et tidligere tidspunkt, og hvad kan vi så lære af det?
Hvis vi kan få kommunerne med til det, vil jeg meget gerne være med til det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-10-22:
Forleden kunne pressen oplyse, at ældre indvandrere kunne få mere i bistandshjælp, end jævnaldrende danskere kunne få i folkepension.
Nu bliver den trafik heldigvis stoppet med en lovændring, som vi selv har været med til at lave.
Før sommerferien kunne pressen oplyse, at en somalisk familie kunne hæve over 600.000 kr. i bistandshjælp.
Det er naturligvis helt uacceptabelt, og jeg vil gerne understrege, at det er det, hvad enten det er en udenlandsk eller en dansk familie.
Det skal altid kunne betale sig at arbejde, og derfor bør ingen selvfølgelig kunne hæve mere i offentlige ydelser, end de kan tjene ved at gå på arbejde.
De nye tal viser, at antallet af flygtninge på bistandshjælp vokser og vokser.
I Venstre mener vi, at der er for meget forsørgerkultur i udlændingepolitikken.
Vi synes, det er urimeligt, at flygtninge næsten pr. automatik kan få offentlige ydelser på samme niveau eller endda højere, end danskere kan.
Jeg vil gerne spørge, om socialministeren ikke er enig i det synspunkt.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Jeg vil gerne sige, at for mig har det været en mærkesag at indrette de sociale ydelser sådan, at det så vidt muligt kan betale sig at arbejde.
Jeg synes, at et af de store problemer ved vores velfærdssamfund har været, at man i al for høj grad har givet passive ydelser, der har henvist folk til en passiv tilværelse og i virkeligheden fjernet dem mere og mere fra en aktiv tilværelse på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, at jeg intensiverer bestræbelserne for at aktivere folk, for at få dem tilbage på arbejdsmarkedet, og det er lykkedes.
Jeg synes, det er alarmerende, at der er så mange flygtninge og indvandrere på kontanthjælp, og noget af det, som jeg gerne vil tage fat på sammen med kommunerne, er, hvordan vi sørger for, at de bliver aktiveret på lige fod med danskere.
Er der nogle problemer der?
Hvad kan vi i særlig grad gøre for at få dem tilbage på eller ind på
Det er sådan set også det, som regeringens integrationslov har haft som sit hovedmål, nemlig at sørge for, at vi også her kommer væk fra passive ydelser og mere over på aktive ydelser.
Jeg vil gerne understrege, at når det gælder ydelsernes størrelse, er det faktisk denne regering, der har taget fat på at få stoppet de huller, der overhovedet har været, med hensyn til for høje ydelser.
Det gælder også, hvor man kunne påstå, at der var forskel, fordi systemerne var forskellige for flygtninge og indvandrere og for danskere.
Når hr. Anders Fogh Rasmussen taler om flygtninge og indvandrere, der er over 67 år, var den lov allerede lavet om, da avisen skrev om det.
Men for at der ikke skulle være nogen som helst tvivl om, at det er totalt uacceptabelt, blev loven fremrykket med den hurtigst mulige ikrafttrædelse. Det er således min grundholdning, men vi mangler stadig væk at finde ud af, hvordan vi kan få flygtninge og indvandrere ind på arbejdsmarkedet, således at de kan tjene deres egne penge og ikke være afhængige af offentlig hjælp.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-10-22:
Man kan i hvert fald roligt konstatere, at socialministeren ikke svarede på mit meget præcise spørgsmål, nemlig om ministeren mener, det er rimeligt, at flygtninge næsten pr. automatik kan komme ind og få offentlige ydelser på samme niveau som danskere eller oven i købet større ydelser, end danskere kan få.
Vi synes ikke, det er rimeligt, og vi vil gerne høre, om socialministeren virkelig synes, at det er rimeligt.
Så sagde socialministeren, at det er vigtigt, at flygtninge og indvandrere bliver aktiveret på lige fod med danskere.
Se, jeg står her med nogle udtalelser, som er fremsat af et medlem af et af regeringspartierne, nemlig den radikale udlændingeordfører, hr. Henrik Svane, som til Jyllands-Posten den 9. oktober har udtalt, at der skulle laves en positiv særbehandling af flygtninge og indvandrere, nemlig ved at arbejdsgivere med løntilskud skal lokkes til at ansætte flygtninge og indvandrere i halvtidsjob, og oven i skal det offentlige yde et tilskud på niveau med SU. Vi synes i Venstre, at det er meget betænkeligt at lave positiv særbehandling af flygtninge og indvandrere.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der oven i en debat om, hvorvidt der gives højere ydelser til flygtninge og indvandrere end til andre, også skal gives positiv særbehandling til flygtninge og indvandrere?
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Jeg vil gerne sige, at jeg mener, det er urimeligt, hvis vi har et system, der tilskynder flygtninge og indvandrere til ikke at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det kan godt være, og det vil regeringen undersøge, at vi i virkeligheden skal give de ydelser, som flygtninge og indvandrere får, til dem, når de kommer her til landet, i form af tilskyndelser til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg kan ikke udtrykke det mere præcist, fordi det ville være en ret stor omlægning, men jeg er enig i, at der kan være en meget stor fare i, at mennesker, der kommer fra lande med en meget fattig baggrund, får meget høje ydelser her.
Det kan være en tilskyndelse til, at de holder sig væk fra arbejdsmarkedet.
Jeg er enig i, at der påhviler os en stor opgave med hensyn til at give ydelserne, når folk kommer her til landet, på en måde, så det tilskynder dem til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jes Lunde (SF), 1997-10-22:
SF er meget enig i, at det er afgørende, at vi giver vores flygtninge en chance for at lære dansk fra starten, en chance for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg bliver en lille smule i tvivl om, hvad der er Venstres linje i sagen, når jeg nu hører, at man vender sig meget imod det, så snart der er nogle, der begynder at tænke tanker om, hvordan man kunne opnå at få dem ud på arbejdsmarkedet.
Men jeg vil gerne spørge socialministeren, om hun vil gøre en indsats dels for at aflive de nye myter, som Venstre nu forsørger at opbygge om, at alle, der er fremmede, har ret til 10 pct. højere sociale ydelser end danskere, eller noget i den stil.
Vil ministeren gøre en indsats for at aflive de myter, og vil ministeren, når vi skal i gang med satspuljeforhandlingerne, være indstillet på også at kigge på, om vi kan understøtte de kommuner, som gør en særlig indsats for at sørge for, at flygtninge kan komme ud på arbejdsmarkedet?
Jeg har forstået, at et af problemerne i øjeblikket er, at mange med fremmede navne får et nej, når de søger at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er faktisk mere problemet i øjeblikket, end at de ikke selv ønsker det.
Derfor vil jeg gerne høre, om socialministeren er indstillet på, at vi, når vi skal forhandle satspulje, prøver at kigge på, om vi kan tilskynde kommunerne til at gøre en indsats for en integration.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Jeg har fået et godt samarbejde med en række arbejdsgivere her i landet, og jeg vil meget gerne tage det op som et særligt tema sammen med dem, hvordan de også kan bidrage til, at der kommer nogle flere fremmedsprogede ind på det danske arbejdsmarked.
Som det også hele tiden har været sagt som regeringens politik, er det et af de vigtigste bidrag til, at de kan blive en del af det danske samfund.
Når det drejer sig om de ydelser, der bliver givet,
vil jeg gerne slå en pæl igennem enhver påstand om, at mennesker med en fremmed baggrund bliver forskelsbehandlet eller positivt særbehandlet.
Man får i dag de samme ydelser, men der er nogle gange forskellige regelsæt afhængigt af, hvilken baggrund man har.
Det kan være uhensigtsmæssigt, men det kan f.eks. hænge sammen med vores pensionsregler.
Jeg vil godt bruge anledningen til også at slå en pæl igennem det eksempel, som hr. Anders Fogh Rasmussen brugte, med en familie, der fik 600.000 kr. i sociale ydelser. For det første var der ikke tale om en familie, det var tre familier.
For det andet var det ikke sociale ydelser, men det var velfærdsydelser, det var børnetilskud, og det var boligsikring.
Det var ikke ydelser, der kom fra Socialministeriet.
I den forstand var det ikke sociale ydelser, og det synes jeg er vigtigt at slå fast.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-22:
Jeg vil godt på baggrund af det sidste svar fra socialministeren sige, at selv om ministeren siger, og det har hun gjort før, at det ikke alene er sociale ydelser og altså ikke socialministerens ansvar, er det jo skattepenge under alle omstændigheder.
Det er offentlige ydelser, og det er jo det, det drejer sig om.
Jeg vil godt på baggrund af de oplysninger, der har været fremme om forskelsbehandlingen mellem danske og udenlandske pensionister, spørge ministeren, om regeringen i de mange nye initiativer, som vi må forvente kommer fra regeringen med hensyn til hele udlændingeområdet, også påtænker at graduere ydelsen, således at udlændinge ikke pr. automatik får del i de danske ydelser på samme måde som en dansk statsborger.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Nu ved jeg ikke, om fru Pia Kjærsgaard ikke var til stede fra starten, men det, jeg har sagt, er, at det er en del af regeringens overvejelser, om man kan binde de ydelser til mennesker, der kommer her til landet, sammen med en særlig pligt til og mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet og i den forbindelse lave en særlig form for ydelse.
Vi kan se, at det system, vi har nu, ikke har slået til, i og med at det er fuldstændig rigtigt, at vi har alt for mange mennesker på kontanthjælp.
Det har faktisk været en mærkesag for denne regering, og jeg er ret stolt af, hvor mange på både kontanthjælp og understøttelse vi har været i stand til at få ind på arbejdsmarkedet.
Det er den samme linje, der gælder, når vi snakker om flygtninge og indvandrere, og kan vi også tilskynde til, at det bliver den måde, vi regulerer vores ydelser på, mener jeg, det kan være en god idé.
Ole Stavad (S), 1997-10-22:
Jeg er helt opmærksom på, at hr. Anders Fogh Ramussen vistnok har brugt sin spørgetid, men jeg kan se, at der er andre Venstrefolk til stede, bl.a. sidder hans formand ved siden af.
Man kan også opfatte det, som hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, positivt, og derfor vil jeg godt spørge: Er det sådan, at Venstre er enig med os i analysen, er det sådan, at Venstre er parat ...