runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Det, der betyder noget, er, at de mennesker, vi lukker ind her i samfundet, er nogle, der også kan blive en del af fællesskabet i det her land; mennesker, der, som vi også kunne opleve her i Tinget i søndags, er en positiv del af vores samfund, og som både er med til at yde og nyde.
Til hr. Steen Gade må jeg sige: Der står desværre stadig væk for mange uden for fællesskabet, som vi skal bruge alle vores ressourcer på at få lukket ind i fællesskabet, nemlig dem, som SF sammen med den tidligere regering har været med til at klientgøre og ikke har lukket ind i vores fællesskab.
Det ligger mig meget på sinde, at de kommer det.
Og så skal vi tage dem ind, som umiddelbart kan integreres.
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Så kan jeg forstå, at det ikke gør indtryk på fru Irene Simonsen, at folk, der kigger på os udefra, der ser på, om vi er et land, der er egnet til at drive virksomhed i i fremtiden, advarer os, både fru Irene Simonsen og mig, om, at hvis vi fortsætter den kurs, vi har på udlændinge- og indvandrerpolitikken, vil det skade os også økonomisk, ikke bare menneskeligt, men også økonomisk.
Har fru Irene Simonsen ikke læst de ting?
Der er jo heldigvis mange af den slags oplysninger i medierne for tiden.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Jo, sådan noget gør indtryk på mig, men det gør et helt andet indtryk end det, jeg tror hr. Steen Gade efterlyser.
Med hensyn til hele den der trend, der nu er kommet, med at Danmarks omdømme i forhold til udlændinge er ramponeret, er jeg nemlig fuldstændig overbevist om, at det alt sammen stammer fra danskere, der skal rejse det store udland imod nogle indenrigspolitiske modstandere.
Jeg vil godt sige, at jeg simpelt hen synes, det er en led affære.
Og det synes jeg, fordi vi altid har haft det sådan hjemme i min familie, at to af os kunne give sig til at skændes og slås om et eller andet, men hvis der var nogen udefra, der vovede at bagtale en anden i familien, så blev man gal i hovedet og forsvarede den pågældende.
Sådan synes jeg også, at den familie, der hedder Danmark, skulle bære sig ad.
Jeg kan ikke fordrage alle de politisk korrekte, der går ud og sviner deres land til i udlandet og på den måde skader det danske omdømme.
Det kommer man ikke uden om.
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Nu er det jo ikke altid, at man får svar her i Folketingssalen.
Men så vil jeg stille et andet spørgsmål.
Det er, om det gør indtryk på hr. Jesper Langballe, at Economist Intelligence Unit, som har kigget på Danmark udefra, siger, at det går fantastisk godt i Danmark økonomisk, at vi er verdens mest stabile økonomi, og at der kun er én ting, der for alvor trækker ned, når man ser 5 år frem: »Den største risiko er knyttet til de kulturelle faktorer.
Det kan i løbet af de kommende år forringe Danmarks evne til at tiltrække udenlandske virksomheder.«
Gør det ikke indtryk?
For det er jo lige netop i de sidste 3-4 år, at Dansk Folkeparti har fået lov til at skabe den stemning, som de her erhvervsfolk advarer imod.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Hvis det var et rigtigt billede, ville jeg da synes, at det var skrækkeligt.
Det er da klart, at formålet med den store integrationsplan, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti i fællesskab har lavet, men som Socialdemokratiet ikke turde gå med i, og som venstrefløjen slår syv kors for sig over, jo netop er at få så mange udlændinge som muligt i arbejde ved at motivere dem selv og samtidig motivere den del af erhvervslivet, som ikke på forhånd måtte være motiveret, til at tage dem.
Det er da klart, at det er idealet for os, så jeg forstår overhovedet ikke, at hr. Steen Gade stiller det spørgsmål.
Hvis hr. Steen Gade er så optaget af den integration, som vi er optagede af, hvorfor var hr. Steen Gade så ikke med til at skubbe på og hjælpe med at få den integrationsplan igennem?
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Jeg tror, at hr. Jesper Langballe må vænne sig til, at det er hr. Jesper Langballe, der er politisk korrekt.
Det er jo politisk korrekt i Danmark at tale dårligt om de fremmede og på den måde fremme en de mod os-holdning.
Så hvis nu hr. Jesper Langballe lige sætter sig ind i den situation, at det er Dansk Folkeparti, der er politisk korrekt, vil jeg spørge: Hvordan har det politisk korrekte parti, Dansk Folkeparti, det så med, at man på den ene side siger, at man vil åbne op for højtuddannede, vel i høj grad fra udviklingslandene, og på den anden side må se i øjnene, at en lang række indvandrere, som også kan komme fra nogle af de samme lande, når de bliver højtuddannede, så gerne vil væk fra Danmark, fordi vi faktisk har sådan et dårligt klima i Danmark?
Hvordan klarer Dansk Folkeparti det dilemma?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Jamen det er da klart, at jeg da ikke står her og siger, at vi skal åbne sluserne, så det vælter ind med fremmed arbejdskraft.
Det har hr. Morten Østergaard åbenbart forventet af mig at jeg ville gøre, men der vil jeg altså ikke opfylde hans forventninger.
Det er jo ikke første gang, jeg oplever det her, men jeg har altid syntes, at det er en ejendommelig debatform, det her med, at man river en ordfører i næsen, at en anden ordfører eller en minister har sagt noget helt andet – og hvad så?
Man stiller spørgsmål til den anden om, hvad den første har sagt, i stedet for at diskutere med den, man nu taler med.
Fru Irene Simonsen og jeg holdt ikke den samme ordførertale, det er fuldstændig rigtigt.
Hvorfor skulle vi da også gøre det?
Vi tilhører to forskellige partier.
Morten Østergaard (RV), 2006-03-28:
Nu spurgte jeg sådan set, om hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti var enige med fru Irene Simonsen i, at der var behov for, at man simpelt hen gav udlændinge, som havde nogle efterspurgte kompetencer, fri adgang til at komme til Danmark og søge job, altså at man simpelt hen åbnede op for sluserne og lod det vælte ind med højtuddannet arbejdskraft, som så kunne søge job.
Det var jo det, jeg forsøgte at få et svar på.
Jeg vil også gerne sige til hr. Jesper Langballe, at der nu bliver henvist til velfærdsforhandlingerne, og det er jo meget godt.
Men er hr. Jesper Langballe enig i den analyse, som en af dem, der måske ikke normalt bliver beskyldt for at være en del af godhedsindustrien og de politisk korrekte, nemlig hr. Jørn Neergaard Larsen, administrerende direktør i Dansk Arbejdsgiverforening, er kommet med?
Han har i dag skrevet i Politiken, at hvis ikke vi får åbnet vores arbejdsmarked og tiltrukket kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, så bliver det en dagligdag, og jeg citerer, som bliver præget af serviceforringelser, ventetider, mangelsituationer og meget mere, som ingen af os ønsker.
Er Dansk Folkeparti enig med Dansk Arbejdsgiverforening, og for den sags skyld også Det Radikale Venstre i, at vi er nødt til at åbne vores arbejdsmarked på en markant anderledes og nytænkende måde, som fru Irene Simonsen fra Venstre siger?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Jeg synes egentlig, spørgsmålet er overflødigt.
Enhver, der har hørt vores ordførertaler, kan jo høre, at fru Irene Simonsen fra Venstre og jeg fra Dansk Folkeparti lægger vægten vidt forskelligt.
Der er ingen, der siger, at vi er tvunget til altid at tale i kor.
Men jeg vil da gerne for mit partis vedkommende give udtryk for en forståelse for intentionen i den foreslåede greencardordning.
Der er ikke tvivl om, at hensigten er god nok, men vi vil under ingen omstændigheder risikere for det første, at vi opbygger en arbejdsløshedskø af udlændinge, og for det andet, at danskerne mister job på grund af, at der importeres for mange udlændinge.
Det undgår vi med den nuværende jobkortordning.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
En af fornøjelserne ved at drøfte det her med den konservative ordfører er jo, at der ikke er nogen tvivl om, at Det Konservative Folkeparti ønsker statsstyring.
Altså, det er et andet skolesyn, der er kommet ind i skolepolitikken, og derfor kan man sige, at her ved vi, hvad vi har med at gøre.
Det er ikke som med Socialdemokraterne, og det er ikke som med Venstres svigt.
Derfor synes jeg, det er interessant at komme tættere på, hvordan man fra konservativ side vil kunne konstatere, om vi har verdens bedste folkeskole, hvis det ikke er sådan, at det ligesom er testen, der er udslagsgivende.
Derfor vil jeg gerne vide: Hvornår ved vi, om vi har verdens bedste folkeskole?
Hvad er egentlig målestokken?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Det var dog et besynderligt spørgsmål.
Lad os nu sige, at jeg havde, hvad jeg ikke har, sådan en indre strategi, som vi havde siddet i tusmørket i Dansk Folkepartis gruppe og aftalt om priser og handel – lad os nu sige, jeg havde sådan en strategi – så ville jeg da i hvert fald ikke fortælle fru Elsebeth Gerner Nielsen det.
Hun er måske oven i købet den sidste, jeg ville fortælle det til.
Vi går til velfærdsforhandlingerne med et åbent sind, og bl.a. er der mange tekniske spørgsmål i forbindelse med greencardordningen, som vi gerne vil have løst.
Det kan være, vi har sådan nervøse pletter i os, som kan beroliges, men i hvert fald er det givet, at vi ikke foregriber velfærdsforhandlingerne ved her i dag at fortælle fru Elsebeth Gerner Nielsen, hvad vi vil sige.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Kunne Dansk Folkeparti fortælle noget om, hvad prisen er, hvis Dansk Folkeparti skal være med til en greencardordning?
Altså, hvad er det for krav, Dansk Folkeparti vil stille, hvis der skal gennemføres en greencardordning?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Jeg må begynde med at beklage, at jeg i min ordførertale fuldstændig havde forregnet mig, for det spørgsmål ville jeg selvfølgelig have været inde på til slut.
Det er utilgiveligt for en ordfører, at han står til sidst og mangler at sige en tredjedel af det, han ville sige.
Men jeg vil sige: Vi er ikke i tvivl om, at erhvervslivet har brug for flere højtuddannede, og det problem skal vi først og fremmest løse ved selv at uddanne nogle flere uden at slække på kvaliteten.
Det er en langsom, men sikker metode.
Vi vil heller ikke udelukke, at en greencardordning kan skrues sådan sammen, at den ikke frembyder de risici, jeg har talt om her.
Men vi synes, at der er for mange usikkerhedsmomenter, som ikke er afklarede, og jeg vil sige, at vi glæder os over ministerens slutbemærkninger, hvor hun henviste det her til velfærdsforhandlingerne.
Det er der, sagen efter vores mening hører hjemme, og så må vi se, hvilke metoder vi kan nå frem til.
Vi har bare villet hejse nogle advarselslamper.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Jeg vil gerne give Dansk Folkeparti mulighed for at redegøre for sin politik.
Nu er der blevet stillet mange spørgsmål til Det Radikale Venstre.
Dem vil jeg gerne svare på i anden runde.
Mit første spørgsmål drejer sig om Dansk Folkepartis syn på en række forskellige muligheder for at løse det her problem.
En af dem er at lave en særlig udvidet ordning for opholdstilladelse for velkvalificeret arbejdskraft, altså en såkaldt greencardordning.
Er Dansk Folkeparti indstillet på at være med til at gennemføre en sådan greencardordning?
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Jo, jeg har læst den slags ting, og jeg har set masser af oppositionspolitikere, der har gjort alt for at stille regeringen i et lys, hvor man er menneskefjendsk.
Jeg kan kun konstatere, at det er regeringen ikke, og det er regeringspartierne ikke.
Det eneste krav, vi i modsætning til tidligere regeringer har stillet, er, at nu skal man ikke bare kunne modtage, men også give, når man går ind i det fællesskab her.
Deri ligger en forskel.
For vi vil ikke være med til at klientgøre folk og sætte dem uden for fællesskabet, som det tidligere er sket.
John Dyrby (S), 2006-03-28:
Jeg bemærkede før, at ordføreren ikke nævnte noget om de gråhårede, og det kan jeg sådan personligt godt være lidt bekymret over, men jeg håber, at vi kan råde bod på det på et andet tidspunkt.
Jeg vil godt spørge ordføreren om noget helt konkret, nemlig om greencardordningen.
Kan ordføreren bekræfte det eller afkræfte det?
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Jeg ved ikke, hvad regeringen har lovet.
Jeg ved, at Venstre ser frem til at indgå i de her forhandlinger, at Venstre har nogle klare mål om, at vi skal have tiltrukket den højtuddannede arbejdskraft, som der er brug for.
Så kan jeg næsten ikke gentage mig selv mere nu.
I øvrigt kan jeg sige med hensyn til gråhårede, at de også skal være vældig velkomne, på trods af at vi andre forsøger at skjule det med farve.
John Dyrby (S), 2006-03-28:
Fair nok med greencardet.
Jeg tror i virkeligheden, at jeg har forstået, hvad Venstre mener.
Når det kommer til stykket, er vi jo ikke så farlig meget uenige om behovet for højtuddannet arbejdskraft.
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Jeg synes, det er dejligt at høre, at vi ikke er så farlig meget uenige, for noget af det, jeg siger i talen, er, at jeg ser frem til de her forhandlinger og har nogle klare forventninger om, at lige præcis det her område står vi sammen om.
Men det er jo ikke i en forespørgselsdebat, man starter forhandlingerne og bliver konkret.
Det gør man omkring forhandlingsbordet på lukkede møder, hvor alt skal have lov at komme frem på bordet.
Og i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne har lavet sammen med Radikale og SF, er der alt for mange konkrete ting, man låser sig fast på nu.
Hvis vi vil gøre det her godt for dansk erhvervsliv og for de mennesker, der skal arbejde, skal vi hele vejen rundt.
Så skal forhandlingerne være åbne, dem skal man ikke stå og lukke i en forespørgselsdebat.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-03-28:
Nu får man jo ikke hjertebanken af det forslag, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti kommer med i den her sammenhæng.
Hvis jeg må blive i hårdebatten, så handler det også meget om de helt unge, og der er nogle af dem, der slet intet hår har, når de er moderne nok.
Kan fru Irene Simonsen se forskel på den unge danske ingeniør, som fru Irene Simonsen startede sin ordførertale med at være glad for kunne tage til udlandet for at arbejde og tage kæresten med, og så den unge færdiguddannede ingeniør fra Tyrkiet, der også gerne ville til Danmark og have kæresten med?
Kan fru Irene Simonsen se forskellen på situationen for de to unge mennesker?
Irene Simonsen (V), 2006-03-28:
Hvis de er over 24 år, og det er de som regel, når de er færdige som ingeniører, kan jeg ikke se nogen forskel – hvis det er det, hr. Bjørn Medom Nielsen mener.
Så må jeg igen gentage noget af det første.
Det bliver udlagt, som om det her er en stor katastrofe, og som om der er et nettounderskud.
Hvis der er et underskud, er det meget, meget lille.
Der er jo næsten balance på ind- og udvandringen i Danmark i 2005.
Men det er ikke godt nok.
Det er også, hvad jeg har sagt.
Det er ikke godt nok, for erhvervslivet mangler flere.
Derfor skal vi skabe et overskud, og det er det, jeg ser frem til at gå ind i forhandlinger om.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Er der nogen, der kan huske år 2004?
Det er der formentlig nok, det er ikke så længe siden.
Men dengang var det sådan, at en socialdemokrat dårligt kunne holde en tale uden ...
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-03-28:
Det undrer mig meget, at de unge mennesker, som er kommet til landet, har lært det svære sprog, har fundet sig i vejrliget og alle de andre ting, ikke bliver her.
Bl.a. kunne nogle af de regler og i øvrigt den holdning, der i det hele taget er i det danske samfund for øjeblikket, være begrænsende.
Det var det, jeg ville gøre ordføreren opmærksom på.
Jeg håber sandelig også, at Venstre, hvad det angår, vil være til at snakke med i forbindelse med det meget uldne og meget brede forslag til vedtagelse, der foreligger.
Morten Østergaard (RV), 2006-03-28:
Jeg synes ikke, det er så overraskende, at hr. Jesper Langballe havde problemer med at få tiden til at slå til i forhold til alt det, Dansk Folkeparti kunne have at sige i denne sag, ikke mindst fordi vi jo står i en situation, hvor Dansk Folkeparti vel aldrig har været så uenig med regeringen om udlændingepolitikken, som man er netop nu.
Dansk Folkeparti har lagt ud med, at man vil have flere stramninger for at gå ind i velfærdsreformer og efterlønsdiskussion, og har fået en klar kurv fra regeringen, som siger: Det kan ikke lade sig gøre.
Derfor er det jo interessant i den her sag, hvor vi så kan forstå, at hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti halser efter regeringen og nu gerne vil tale om greencardordninger, at spørge, om hr. Jesper Langballe som ordfører for Dansk Folkeparti er enig med fru Irene Simonsen, ordføreren fra Venstre, som Dansk Folkeparti normalt plejer at læne sig op ad, da hun var inde på, at Danmark skal ind i hjernekampen.
Fru Irene Simonsen sagde: Vi bliver nødt til at tænke nye tanker for at sikre Danmark den kvalificerede arbejdskraft, vi har brug for.
Og hun foreslog, at man skulle lade udlændinge med efterspurgte kompetencer få fri adgang til Danmark, hvis de kan forsørge sig selv.
Er hr. Jesper Langballe enig med Venstre i det forslag?
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Jeg synes da, der er grund til at kommentere det her.
Jeg stiller et spørgsmål til ministeren, men der er bare slet ikke nogen som helst lyst til at diskutere det.
Det siger lidt om processen i det hele taget.
Det var jo det, lærerne i går, hvor vi var i Danmarks Lærerforening og snakke om det her, sag de, at sådan har det været hele vejen igennem.
Man har ikke lyttet.
Man har ikke villet inddrage nogen.
Det er bare sådan, man vil have det, og så kører man det igennem.
Skal behandlingen her i dag i salen virkelig illustrere det så tydeligt?
Jeg synes, ministeren skulle gå herop og svare på mit spørgsmål.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Det takker jeg meget for anledningen til.
Når jeg gjorde noget ud af at præcisere, hvad der er forskel på statens test og lærernes test, er det jo, fordi det slang, som den konservative ordfører bruger, godt kunne bruges til et spin, som handler om, at Det Radikale Venstre er imod test i enhver forstand, hvilket jo er at se fuldstændig hen over det, der er centralt i debatten, nemlig at det handler om styring og om lærerens pædagogiske råderum i forhold til den statsstyring, som flertallet vil indføre.
Og derfor forudsætter et godt arbejde af den lærer også, at der bliver givet et ansvar for at løfte konkrete problemer.
Derfor er vores bud, at hver enkelt skole skal lave en konkret 5-årig handlingsplan for, hvad man vil sætte ind over for, herunder også i forhold til at få et bedre skole-hjem-samarbejde.
Det tror jeg egentlig vi kunne have haft meget konstruktive udvekslinger om, for det ved jeg at De Konservative også går utrolig meget op i.
Der ligger et potentiale, som vi ikke nærmer os endnu, og hvis undervisningsministeren får held med at få flere katedertimer, så er det i hvert fald helt sikkert, at det kommer til at ske på bekostning af samarbejdet med forældrene, for det tager nemlig også tid.
Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
Jeg var lige ved at komme i tvivl om, hvorvidt jeg egentlig fik svar på mit spørgsmål, men jeg fornemmede her til sidst, at vi sådan set er enige om at anerkende, at der er behov for en stærk evalueringskultur i den danske folkeskole.
Nu har vi haft en lang debat, og det, jeg synes står tilbage, er, at vi simpelt hen mangler at få Det Radikale Venstres bud på, hvad løsningen er.
Man er imod nationale test – endnu en gang brugte man sin taletid til at kritisere regeringens forslag – men vi får ingen konkrete forslag fra Det Radikale Venstre.
Vi har intet at forholde os til, vi aner ikke, hvordan man vil løse problemet, så nu synes jeg, fru Margrethe Vestager skulle komme herop og give Det Radikale Venstres bud på, hvordan vi kan styrke evalueringskulturen i folkeskolen.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Nu er Det Radikale Venstres politik ikke betinget af, hvad vi kan lide, og hvad vi ikke kan lide.
Den er betinget af, hvad vi vurderer vil virke på en god måde, og det er vores vurdering, at statens obligatoriske test, der skal gennemføres, som skal måle, hvor eleverne befinder sig i forhold til de bindende trinmål, og som skal holdes op imod den nationale præstationsprofil, er skadelige for udviklingen af folkeskolen.
Der er principielt meget stor forskel mellem statens test og den test, som læreren stiller og ofte selv udarbejder for at finde ud af, om eleverne har fået det ud af undervisningen, som er undervisningens mål.
Det er to vidt forskellige ting, og ligesom vi viser tillid til læreren, tror vi også, det er vigtigt og rigtigt, at læreren har de pædagogiske redskaber, som læreren skal bruge.
Men når man laver statslige test, som kun har til formål at kontrollere, tror vi, det trækker den forkerte vej, også når det gælder om at skabe en stærkt efterspurgt og meget påkrævet evalueringskultur.
Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
Som jeg er sikker på at fru Margrethe Vestager ved alt om, er der jo lavet en række undersøgelser af den danske folkeskole.
OECD har lavet en meget stor undersøgelse, Danmarks Evalueringsinstitut evaluerer løbende folkeskolen, og i 2004 lavede instituttet to meget store undersøgelser, som entydigt konkluderede, at der er brug for en stærk evalueringskultur i den danske folkeskole.
Nu ved jeg godt, at Det Radikale Venstre ikke kan lide test – det er fremgået tydeligt ved andenbehandlingen her i dag –
men jeg har bare et helt opklarende spørgsmål: Anerkender Det Radikale Venstre, at der er problemer i den danske folkeskole, og at der mangler en stærk evalueringskultur?
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Hvis jeg må kommentere det sidste først, er der jo mange grunde til, at unge ikke gennemfører en ungdomsuddannelse.
Det meget, meget store flertal, mellem 94 og 96 pct., begynder på en ungdomsuddannelse, og de har faktisk mod på og vil gerne lære mere, så de har forstået budskabet om at tage en ungdomsuddannelse.
Det er et meget broget og differentieret billede, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet er nødt til at begrunde sit skift i skolepolitikken med, at man vil gøre noget for en gruppe elever, der har anden undervisning behov eller har brug for en anden type lærerstøtte, for det kan sandelig gennemføres, uden at man ofrer hele folkeskolen på dets alter.
Jeg synes, det er meget tankevækkende i denne diskussion, at Socialdemokratiet synes at reducere den lovgivning, vi behandler i Folketinget, til en uvirksom detalje, når man siger: Det, der gøres i folkeskolen med udviklingsarbejde og ansvar, er smaddergodt, og vi viser jer tillid, og vi gør alt muligt, men nu skal I høre: Vi synes alligevel, der skal være nogle centrale test og noget kontrol med, hvordan det hele fungerer.
De to ting passer ikke sammen, men de to ting påvirker hinanden, og problemet er, at statens test og statens styring vinder over det engagement, som er folkeskolens brændstof og udgangspunkt.
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Jeg er ked af, at vi øjensynligt misforstår hinanden.
Der kan være historiske uoverensstemmelser med hensyn til, hvilke bøger der skal læses, men det, der egentlig er sagen, og som jeg godt vil understrege, er, at det arbejde jo faktisk allerede foregår i folkeskolen i dag til ug med kryds og slange.
Der foregår vitterlig et kæmpearbejde med at udvikle pædagogik, med at udvikle evalueringsværktøjer og med at drive den danske folkeskole, så herinde fra Folketingets talerstol behøver vi ikke at sige: Kom i gang med det.
Det foregår jo allerede i dag.
Vi er tilhængere af, at det udviklingsarbejde, der foregår på folkeskolerne, får så gode muligheder som overhovedet muligt for at trives, men vi er også tilhængere af, at der bliver mulighed for at gøre en indsats for den meget store gruppe børn, der ikke får et tilfredsstillende udbytte af folkeskolen i dag og derfor ikke får de kundskaber, de skal bruge for at kunne gennemføre en uddannelse, når de forlader folkeskolen.