runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Statsministeren sagde på Venstres landsmøde, at Venstre ikke gik ind for øget ulighed.
Det er jo en ædel holdning at have.
Nu kan vi selvfølgelig konstatere, at statsministeren på en række områder har begyndervanskeligheder med at omsætte sine nye ritualer og sin nye retorik i handling, og der kunne man sige, at der her er en anledning til i forbindelse med det radikale forslag at imødekomme holdningen om at skabe mindre ulighed netop ved at sikre, at nogle af de børn, som har dårlig økonomi, kan få bedre mulighed for at komme på musikskoler på fripladser.
Derfor vil jeg sige, at SF synes, det er et godt forslag, som Det Radikale Venstre har fremsat, og vi ville selvfølgelig under alle andre omstændigheder end lige den, at vi har indgået en aftale, som går et lille skridt i den rigtige retning, have stemt for forslaget, men jeg formoder, at forslaget også mere er fremsat for ligesom at vise, at vi gerne vil gå videre ad denne vej, og at vi med det forlig, som vi har lavet i forbindelse med finanslovforhandlingerne, er kommet et lille skridt i den rigtige retning, samt at De Radikale – også her vil jeg gerne tilkendegive SF’s støtte – vil gå videre, når muligheden foreligger.
Men indtil videre vil jeg sige, at jeg synes, det er et godt forslag, og at det peger i den retning, som vi har lavet en finanslovaftale om at vi skal.
Så et lille skridt i den rigtige retning, som med de ideer, der ligger i det radikale forslag, kan blive bedre, når muligheden foreligger.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Jeg er meget enig i det af hr. Eyvind Vesselbo fremførte, men jeg er sådan set også meget enig i det af hr. Troels Ravn anførte, nemlig at vi jo er enige om intentionerne bag det her forslag, og det er, fordi intentionerne i virkeligheden ligger til grund for det forlig, som et samlet Folketing bortset fra Enhedslisten står bag.
Så jeg ser i virkeligheden det her beslutningsforslag som noget, der er fremsat, inden man trådte ind i en finanslovaftale, hvori det altså er indeholdt, og så har man af en eller anden uvis grund ikke fået det trukket tilbage.
Nu er det ikke mig, der skal stille spørgsmål heroppefra, men det undrer mig, at forslaget ikke er trukket tilbage.
Jeg er enig i de sympatiske intentioner, der ligger bag forslaget, og jeg mener, at det nøjagtig er de samme intentioner, som vi får opfyldt med den her aftale, som allerede er indgået.
Så vi kan altså ikke støtte forslaget.
Louise Frevert (DF), 2005-11-29:
Jeg kan jo forstå, at jeg ikke er den eneste, der sådan kunne føle, at mystikken bredte sig, da jeg fik det her beslutningsforslag i hånden, for jeg gik jo også ud fra, at De Radikale var med i den kulturaftale, der var indgået.
Da jeg så nærlæste det, kunne jeg jo godt se, at der overhovedet ikke var taget højde for de beregninger, som man egentlig foreskriver i forslaget.
Det vil sige – hvis den radikale ordfører vil høre efter, men det vil den radikale ordfører åbenbart ikke, det er ikke særlig relevant, hvad jeg har at spørge ordføreren om her – at der ikke er taget højde for, at der er udlånsinstrumenter, hvis man skal Fttm.023.fm Page 1616 Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
etablere de her fripladser.
Det er en af de ting, som jeg vil være helt sikker på ikke også vil kunne dækkes af de 10 mio. kr., som her er foreslået.
Jeg synes også, man skal være lidt fortrøstningsfuld og sige, at når man har bevilget den her pulje på de 3 mio. kr., så er det en forsøgsperiode, og at man så derefter kan finde ud af, om der skal gøres mere eller mindre.
Desuden mener jeg også, at i den strukturaftale, der er lavet, er det jo altså op til kommunerne, om de selv har lyst til at etablere mere undervisning eller mindre undervisning, men at der under alle omstændigheder skal være en musikskole i hver kommune.
Så jeg vil nok sige, at der jo er taget højde for alle de forslag, som De Radikale egentlig kom med, og som er i overensstemmelse med det, der er i den aftale, som vi allerede har indgået.
Men jeg tror som sagt ikke, at det økonomiske overslag holder i det forslag, som er her, og det vil også være en af grundene til, at vi overhovedet ikke ser, det kan være nødvendigt for Dansk Folkeparti at stemme for det her, fordi vi som sagt mener, at der er taget højde for de ting, som forslaget indebærer.
Så vi må desværre sige nej i denne her omgang og så vente, til den 4-årige forsøgsperiode er gået.
Troels Ravn (S), 2005-11-29:
Til det spørgsmål eller vel nærmere den kommentar må vi jo så sige, at den tid, den glæde.
Jeg har givet udtryk for Socialdemokraternes holdning til beslutningsforslaget her.
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Jamen det er jeg da meget glad for, for så ser jeg frem til, at vi får en andenbehandling af det her forslag og får en afstemning, hvor det bliver vedtaget enstemmigt, da det åbenbart er noget, man nærmest allerede har aftalt med regeringspartierne.
Men det bliver da spændende at høre, vil jeg sige, når De Konservatives og Dansk Folkepartis ordførere får ordet, om de har samme opfattelse af, hvad det her handler om.
Troels Ravn (S), 2005-11-29:
Ja, der må jeg forklare, at Socialdemokraterne opfatter forslaget her som en udmøntning af den aftale, der er indgået i forbindelse med finansloven 2006, og at vi derfor konkret går positivt ind for netop det her forslag.
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Og hvis det kom til andenbehandling, så ville alle partier i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten være nødt til at stemme imod det.
Troels Ravn (S), 2005-11-29:
Socialdemokraterne er meget enige i de bemærkninger, som motiverer beslutningsforslaget, nemlig at det er vigtigt, at alle børn og unge under deres opvækst har reel mulighed for at beskæftige sig aktivt med at udøve musik.
Der er mange undersøgelser, der peger på og dokumenterer, at børn ud over at blive fagligt dygtige til at spille og synge også udvikler koncentrationsevne, identitetserkendelse, god adfærd i omgangen med andre m.m.
Det er vigtigt at stimulere det hele menneske.
Det er vigtigt, at børn udnytter deres fulde potentiale, altså udnytter alle deres evner og talenter i deres opvækst.
Baggrunden for at fremsætte beslutningsforslaget her fra Det Radikale Venstre skal findes i den kulturaftale, der i forbindelse med finanslovforhandlingerne for 2006 er indgået mellem regeringen, SF, De Radikale, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne.
I finanslovaftalen afsættes der således bl.a. 3 mio. kr. til at støtte talentudviklingen på musikskolerne, herunder støtte
Fttm.023.fm Page 1615
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM rettet mod børn og unge fra familier med begrænsede økonomiske ressourcer.
Som aftalepart er Socialdemokraterne naturligvis positivt indstillet over for det konkrete beslutningsforslag her fra Det Radikale Venstre.
De 3 mio. kr. til denne indsats er et godt initiativ og et vigtigt skridt i den rigtige retning for at skabe gode forhold for musikskolerne og ikke mindst til at sørge for, at børn fra mindrebemidlede hjem kan deltage i aktiviteterne.
Det er positivt, at visioner og gode hensigter og skåltaler på musikskoleområdet nu kan følges op af konkret handling, lad os endelig få mere af den slags.
Som afslutning vil jeg stille et spørgsmål, nemlig om der er nogen, som ved en sæsonafslutningskoncert for musikskolen har oplevet, hvordan et særdeles afvekslende program har henrykket et stort publikum af forældre, bedsteforældre og søskende.
Alle oplever på samme tid at få en klump i halsen, blive varme i maven og føle, at det af fryd risler koldt ned ad ryggen på en ved synet af og ved at lytte til, at eleverne spiller på deres instrumenter.
De yngste piger og drenge fra blokfløjtebegynderholdet var der sammen med alle sommerfuglene, som fløj rundt i maverne på de stolte kunstnere.
Den unge mand på tærskelen til voksenlivet var der med sin akustiske guitar og sin fantastiske fingerteknik, og de håbefulde rockmusikere fra sammenspilsgruppen var der og trykkede den af, så alle i rummet blev sendt tilbage til dengang, hvor det var o.k. at være sej og cool.
Svaret på det her retoriske spørgsmål, som det naturligvis er, er selvfølgelig ja og underbygger, hvorfor det er så vigtigt, at vi i Danmark skaber de bedste rammer om musikundervisning i musikskolen, herunder som forslaget her fra Det Radikale Venstre er med til at skabe, og som vi vil medvirke til.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-11-29:
Nu ved jeg godt, at det ikke sådan er en helt dagligdags situation for hr. Per Clausen og Enhedslisten at skulle prioritere økonomi.
Det er jo nemmest at komme her i Folketingssalen og sige: Vi giver bare gratisydelser til alle, og så bliver alle glade og tilfredse.
Men det, der er problemet med hr. Per Clausens filosofi, er jo, at det netop ikke er gratis, fordi der jo faktisk er nogle, der skal betale.
Og derfor er der nogle i denne her sal, der har påtaget sig – også på kulturområdet – at prioritere økonomien, altså de penge, der er til rådighed, og der er det altså faldet ud på denne her måde.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Tror fru Elsebeth Gerner Nielsen, at børn og unge vil komme alene på de danske museer?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Hvis det er sådan, at der i et museums lokalområde går eksempelvis 10.000 børn rundt, som alle repræsenterer en værdi af 100 kr., så vil der være et økonomisk incitament for museerne til at forsøge at få disse børn ind på museet, fordi det, at børnene kommer på museet, samtidig er garantien for, at man får de 100 kr.
Vi kan i alt fald tænke, at det vil være befordrende for museernes kreativitet, når de kan se, at det kan betale sig.
I stedet for alene at have de børn, der kommer der nu, forsøger man også at få fat i nogle børn, herunder de børn, som også Enhedslisten må være interesseret i kommer på museerne, arbejderklassens børn, de socialt udsatte børn.
Jeg mener ikke, det er sådan, at museer alene ser på billetindtægterne og ser på, hvor mange penge de får ind ved få besøgende.
Selvfølgelig har museer også i sig selv en interesse i, at der kommer så mange som muligt og ser deres udstilling.
Jeg kan bare ikke se andet, end at det vil være fornuftigt at skrue den økonomiske model sammen på en sådan måde, at man altså også belønnes.
I det øjeblik der rent faktisk kommer mange børn på ens museum, får man også penge for det.
Samtidig er der jo ingen tvivl om, at hvis vi skal have de sidste 50 pct. på museerne, så er der brug for nogle særlige formidlingsinitiativer.
Det vil sige, at der er brug for, at der er museumsinspektører, der sætter sig ned og finder ud af, hvad det er, der skal til.
Hvad er det for nogle særlige oplevelser, der er brug for, hvis også de børn skal have lyst til at komme på museum sammen med deres forældre?
Hvis vi sørgede for, at der var en ordentlig økonomisk incitamentsmodel, som man kan kalde det, samtidig med at der var penge i formidlingspuljen til de særlige initiativer, så ville vi så at sige have to redskaber, der trak i samme retning.
Louise Frevert (DF), 2005-11-29:
Indledningsvis startede jeg med at sige, at jeg var fuld af fortrøstning med hensyn til Formidlingsudvalget, altså netop det at se på, hvad man kan gøre i fremtiden.
Jeg er da med på, som jeg også sagde, at det godt kan være, at det her kun er et lille skridt på vejen.
Det kan da godt være, at vi skal gøre mere ud af det, men lad tiden vise det.
Den her evalueringskultur på alle mulige områder tror jeg ikke er nødvendig i de her forhold, idet vi har Formidlingsudvalget, der er blevet nedsat.
Hvis jeg skal være helt ærlig, er det mange, mange, mange penge, det drejer sig om, som kommer i spil nu, lige nøjagtig til den her opgave.
Så jeg er fuld af fortrøstning.
Arne Toft (S), 2005-11-29:
I forlængelse af fru Elsebeth Gerner Nielsens spørgsmål vil jeg godt spørge, om det så ikke kunne være en idé, at vi fik skrevet ind, at man, når det her har kørt i 2 år, tager det op og evaluerer.
Det fremgår af mange af høringssvarene, at museerne netop ønsker at blive målt på den indsats, de yder.
Og vil fru Louise Frevert være med til, at vi i forslaget afsætter et tidsrum, hvorefter vi evaluerer og ser, om lovforslaget har fået den virkning, som vi alle sammen håber på det får?
Louise Frevert (DF), 2005-11-29:
Jeg er helt enig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, at alle børn skal have indblik i kulturarven, og det er også derfor, vi har museerne.
Det er simpelt hen alfa og omega også for mig, og det ved fru Elsebeth Gerner Nielsen også.
Det er et af mine hjertebørn, vi taler om her.
Men hvis vi nu ser helt konkret på situationen, er der jo heller ikke nogen kompensation til museerne i den nugældende lovgivning.
Jeg tror, at det incitament, som museet har, lige nøjagtig er det, som vil komme frem i det, som Formidlingsudvalget skal komme med som et oplæg.
Selvfølgelig skal vi da ikke sætte markedskræfterne ud af spil, tværtimod.
Der skal jo være nogle muligheder for, at museerne kan se, at der er en gulerod i at formidle.
Men så kan man sige, at museerne altså også i sig selv har en formidlingsforpligtelse, og det skal ikke honoreres.
De bliver jo honoreret i og med – hvis man kan sige det på den måde – at de i sagens natur er museer.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Hvis vi nu tager et tilfældigt museum, Trapholt: Vi siger, at Trapholt har 5.000 børn, der kommer og besøger museet i dag, og så fra næste år bliver museet kompenseret for de 5.000 børn.
Men hvis nu Trapholt virkelig gør sig umage og forsøger at få fat i rigtig mange børn, og de fordobler besøgstallet til 10.000, så får de økonomisk overhovedet ikke noget ud af, at de altså har gjort sig de ekstra anstrengelser.
Derfor, vil jeg sige til fru Louise Frevert, er min bekymring, at det her forslag simpelt hen bare vil konservere en museumsstruktur.
Fru Louise Frevert talte selv om, at der var en antikvarisk museumsstruktur, og at museerne var lidt antikvariske.
Det er jeg ikke helt enig i, men lad os nu tage det udgangspunkt, at der er nogle museer, der er lidt antikvariske.
Der er vores udgangspunkt så, at der simpelt hen ikke vil være noget incitament i fremtiden til at lave det om og forsøge at få fat i alle børn.
For vi er jo helt enige i, at det er meget vigtigt, at vi får alle børn ind, sådan at alle børn i Danmark får et grundigt kendskab til den danske kulturarv.
Louise Frevert (DF), 2005-11-29:
Vi er da altid villige til at se positivt på gode initiativer.
Det ved fru Elsebeth Gerner Nielsen også.
Men jeg synes da, som det er formuleret her i lovforslaget, at der er taget højde for den kompensation, der skal gives, sådan at der vil være en margen, hvis der skulle være et slip i de beregninger.
De tal, det er blevet beregnet efter, er ikke minimumstal som sådan; det er jo nogle tal, som museerne selv har opgivet til Kulturministeriet.
Så skal jeg også lige bemærke, at det bliver reguleret efter pris- og lønfremskrivningen, og det vil sige, at jeg tror, at det er helt i overensstemmelse med det, som er givtigt for museerne.
Hvis det ikke er tilfældet, tror jeg da også, at kulturordførerne på området – og museerne ligger dem meget på sinde – vil være de første til at råbe vagt i gevær og stille spørgsmål til ministeren.
Fttm.023.fm Page 1600
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Det, jeg siger nu, handler kun om de museer, der allerede er omfattet af lovforslaget.
Vi er helt enige i fra radikal side, at det er en god idé at gøre det gratis for børn og unge at komme ind på de statsanerkendte museer.
Spørgsmålet er, om det er nok bare at gøre det gratis.
Vi tror, det er nødvendigt, at man tager nogle særlige initiativer fra museernes side, og det, der vil kunne give museerne et incitament til virkelig at gøre sig umage for at få fat i alle børn, ville være, at de tjente nogle penge ved at gøre det.
Derfor vil jeg høre Dansk Folkeparti, om de kunne være interesseret i bare at se på et forslag, der altså indebærer, at det bliver sådan, at det enkelte museum tæller op, hvor mange børn og unge der kommer hos dem på et år, og derefter får de så refunderet pengene af Kulturministeriet, så det konkret svarer til det antal børn, der har været på museum, i stedet for et tilfældigt tal for 2004 eller 2005.
Louise Frevert (DF), 2005-11-29:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at museerne ikke alene ligger mig, men også Dansk Folkeparti, meget på sinde.
Det er vores kulturarv.
Uden vores kulturarv, uden vores rødder, kender vi heller ikke vores egen identitet.
Desværre har museerne gennem mange år haft en sådan lidt antikveret aura, kan man sige, og de har faktisk ikke været særlig gode til at formidle til omverdenen.
Jeg har været ude til mange debatter, hvor museerne egentlig godt selv har været klar over, at de ikke har været gode nok til det, men jeg må sige, at der trods alt er sket en hel del undervejs.
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Det er også derfor, at jeg synes, at det her med det formidlingsudvalg, der nu skal til at træde i funktion, simpelt hen er den største revolution, der er sket i årtier inden for kulturverdenen og specielt inden for museernes verden.
Jeg synes, det er fantastisk.
Jeg ser frem til det.
Jeg har stor tiltro til det og glæder mig til at se, hvilke tiltag de kommer frem med, og vil følge arbejdet på meget tæt hold.
Når det så er sagt, vil jeg nok også sige, at med hensyn til den kritik, der har været af, at man ikke bare giver fri adgang til alle museer, så tror jeg altså ikke, det er den rigtige måde at gøre det på.
Her har man sat nogle grænser.
Her er der mulighed for, at børn og unge kan komme ind på de statsanerkendte museer, og der vil jeg nok sige, at de er lokalt forankrede, og det vil være lige præcis det område, som vi også i vores finanslovforhandlinger har ment at det vil være et godt sted at sætte ind på.
Man kan så diskutere, om man under næste finanslovforlig, eller skal vi sige forhandlinger – selv om det måske er at tage ønskerne lidt på forskud – måske kan gå ind i en dialog og se på, hvordan vi måske kan gøre det endnu bedre.
Men jeg vil nok sige, at vi er nået et langt, langt, langt skridt hen ad vejen, når det gælder om at komme gratis ind på museerne.
Vi skal heller ikke være blinde for, at hvis man fuldstændig giver frit lejde og gratis adgang over hele linjen – og det er min fulde overbevisning – og det hele er et stort, rent tagselvbord, så har folk en større tendens til at sige: Åh ja, når tingene er gratis, så betyder de i virkeligheden ikke så meget; vi venter med at gå derind til næste måned igen.
En lille brugerbetaling tror jeg ikke det er dårligt at have, og det er der jo også hjemmel i loven til, at andre museer kan tage, ligesom der også nu er mulighed for en gratis dag om ugen.
Så alt i alt synes jeg, vi er ved at komme op på et niveau museumsmæssigt, som vil være tilgængeligt for alle og på alle niveauer i det danske samfund.
Så det er da dejligt, at vi kan komme til at sidde i de samme forhandlinger lige netop på det her område.
Arne Toft (S), 2005-11-29:
Vi starter med at påvise, hvor vi skaffer pengene.
Og jeg kan så sige, at ministeren jo har hele sit apparatur til finde ud af, hvad det koster, og ministeren har sagt, at 100 mio. kr. til fri museumsbesøg skulle med i regeringsgrundlaget – og det er på alle store museer, endog Louisiana.
Så det må være det, det koster, hvis ellers vi kan regne med det, ministeren siger.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-11-29:
Men det virker en smule underligt at stå her og sige, at det, som regeringen gør, bare er en start, og så samtidig sige, at man gerne vil have det hele med, og så bagefter sige, at det, vi starter med, er 55 mio. kr.
Men kunne hr. Arne Toft ikke bare give et fingerpeg om, hvor meget Socialdemokratiet mener endemålet vil koste?
For man kan da ikke bare stå og have en mening om en ting, og så ikke vide, hvad det koster, og i øvrigt ikke kunne forklare Folketinget, hvor man vil skaffe pengene fra.
Arne Toft (S), 2005-11-29:
Vi har jo i vores forslag sagt, at vi starter med at sætte 55 mio. kr. af.
Vi har ikke som ministeren sagt, at det er 100 mio. kr.
Vi har sagt, at vi er nødt til at starte her.
Jeg kan se, at det forslag, som ligger her, også er en start, og så må vi, når vi går videre, se, hvordan vi finder pengene.
Vi vil selvfølgelig også være med til at finde pengene til de forslag, vi fremsætter.
Det her er en start.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-11-29:
Hr. Arne Toft sagde også lige til sidst, at det her kun var en start, og at hr. Arne Toft og Socialdemokratiet gerne vil have det hele med.
Er det sådan, at hr. Arne Toft også kunne oplyse os om, hvor meget det vil koste at få det hele med?
Hvor mange hundrede millioner eller milliarder kroner vil det koste at få det hele med, altså at få gratis adgang til museerne over det hele?
Kan hr. Arne Toft også fortælle, hvor pengene til det så skal komme fra?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Vil Socialdemokratiet være med til, at vi sammen i udvalget finder ud af at lave et ændringsforslag, der indebærer, at museerne simpelt hen bliver kompenseret efter det antal børn og unge, der rent faktisk kommer på det enkelte museum?
Målet med det skulle være at sikre, at det enkelte museum har et maksimalt incitament til at forsøge at få fat i alle børn og unge.
Arne Toft (S), 2005-11-29:
Det kan jeg kun svare ja til.
Vi er da heller ikke tilfredse med det forslag, som ligger her, og derfor siger vi også, at det er vigtigt, at man tager det op og evaluerer det og ser, om det vender den tunge ende nedad.
Det er en mangel i forslaFttm.023.fm Page 1598
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM get.
Jeg håber på, at vi, inden vi får forslaget vedtaget, i alt fald får den mangel ryddet af vejen.
I øvrigt står det klart i meget af det, vi har fået sendt ind, at museumsforeningerne ønsker, at man evaluerer og ser, om det her er noget, som er et gode, eller om det er noget, som måske skader de andre museer, hvor det ikke er gratis for børn og unge op til 18 år at komme ind.
Så jeg er enig med spørgeren, og det her er ikke et forslag, som vi er hundrede procent tilfredse med.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Set gennem radikale briller
er det her forslag et ret konservativt forslag forstået på den måde, at man simpelt hen i al fremtid konserverer den fordeling af entreindtægter, der var gældende i 2004 eller i 2005.
Der er med andre ord ikke noget økonomisk incitament for det enkelte museum til at gøre sig umage og få fat i alle børn.
Mit spørgsmål til Socialdemokratiet er: Er Socialdemokratiet ikke bange for, at de 50 pct. af børnene, der ikke på nuværende tidspunkt kommer på et museum, fortsat ikke vil komme på et museum, fordi der ikke bliver nogen særlige aktiviteter med henblik på at forsøge at få fat i dem?
Man må bare konstatere, at der næsten ikke sker nogen udvikling i besøgstallet, når vi taler om børn og unge, og at fordelingen vender den tunge ende nedad.
Det er arbejderklassens børn, det er de fattigste børn, der ikke kommer på de danske museer.
Er Socialdemokratiet fuldstændig overbevist om, at det vil blive ændret med det her forslag?
Arne Toft (S), 2005-11-29:
Jeg forstår ikke, at spørgeren står og bruger sin tid på at læse nogle ting op.
Vi siger også, det er en god ting, at børn og unge mennesker får lov til at gå gratis på museum.
Vi siger da også, det er godt, man får lov til at gå gratis på de to store museer.
Vi vil bare gerne have flere museer over hele Danmark, hvor man kan komme gratis ind, således at der både er nogle i – for at nævne de store byer – Århus, Aalborg, Odense og København, og også gerne andre steder.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Jeg nævner igen: Hvor er det, § 16-museerne ligger i Ribe Amt, i Ringkøbing Amt, i Viborg Amt, i Sønderjyllands Amt, i Vestsjællands Amt, i Storstrøms Amt, Bornholms Amt, Fyns Amt?
Der ligger ingen § 16-museer.
Derfor er og bliver det forslag, som regeringen har lagt frem, og som sikrer børn og unge adgang over hele landet, langt mere lokalt forankret end det, hr. Arne Toft står og plæderer for.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad det er, der gør, at hr. Arne Toft stadig væk mener, at et forslag, der kun omhandler § 16-museerne, er mere lokalt forankret end det forslag, der ligger på bordet nu.