runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Jamen jeg vil gerne fortsætte i fru Anne Baastrups spor, som jeg også gjorde det i forhold til fru Else Winther Andersen tidligere i debatten.
Når nu De Konservative ønsker sig, at den midlertidige opholdstilladelse i Danmark skal forlænges til 7 år, og hvis vi bruger eksemplet fra tidligere i debatten med, at man er barn af forældre, som er analfabeter, synes hr. Brian Mikkelsen så, det er rimeligt, at et barn, der så kun for alvor har lært dansk, skal sættes i den situation efter 7 år som 14-årig eller 18-årig at komme tilbage til det fædreland, som forældrene flyttede fra i sin tid, og kun kunne dansk?
Synes hr. Brian Mikkelsen, at det er rimeligt?
Jeg kan ikke forstå det konservative menneskesyn; det må da stritte og gøre ondt, hvis man tænker konsekvensen helt igennem.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-03:
Jeg hæfter mig meget ved, at hr. Brian Mikkelsens tonefald var sådan meget ydmygt, da han talte om, om der var mange eller få, der var taget fra Danmark og til deres hjemland og sagde, at der er nogle ganske, ganske få, der er taget hjem.
Jeg ved ikke, om det var nogle chilenere; der var også nogle andre, nogle ganske få.
Men derfor er det jo interessant at få hr. Brian Mikkelsens klare bekræftelse på, at hr. Brian Mikkelsen og Det Konservative Folkeparti ønsker, at der skal sendes ikke få, men mange, mange hjem.
Er det ikke korrekt opfattet?
Og det andet er om erfaringer: Der er entydige danske erfaringer.
Når vi ser på den pædagogiske forskning, så ved jeg godt, at der er nogle Mikkelsen-erfaringer fra junior Mikkelsen-holdet, men hvilke erfaringer tror hr. Mikkelsen mest på, junior Mikkelsen-erfaringerne eller det arbejde, som seriøse danske pædagoger har foretaget systematisk og seriøst?
Brian Mikkelsen (KF), 2000-03-03:
Se, nu er jeg jo konservativ, så jeg tror jo selvfølgelig meget på mig selv.
Men hvis vi nu holder os til kendsgerningerne og empirien på området, så er kendsgerningen den, at der ingen - og jeg gentager: ingen - undersøgelser er, som dokumenterer, at man bliver bedre til at lære dansk, fordi man får modersmålsundervisning.
Det er det, der er sagens kerne.
Det er jo også derfor, at hvis det nu var så saliggørende og det var så fantastisk godt, det princip, man har her i Danmark, jamen så ville alle europæiske lande jo bruge det.
De ville stå i kø for at opleve det danske vidunder, det fantastiske eksperiment.
Men det er jo ikke sagens kerne.
Langt de fleste europæiske lande tilbyder ikke modersmålsundervisning, og det er der selvfølgelig en årsag til.
Og nu er der jo lande i Europa, som så har en mere liberal politik, men selv om de har en mere liberal politik, har de altså valgt ikke at tilbyde modersmålsundervisning, og det er selvfølgelig ud fra deres erfaringsgrundlag.
Til fru Anne Baastrup
: Jamen realiteten og kendsgerningen er - og det er også et svar til hr. Henrik Svane - at langt, langt, langt de fleste vælger at blive boende i Danmark.
Man vælger at etablere sig i Danmark, og så må kendsgerningen og konstateringen jo også være, at så må man lære dansk for at klare sig i det danske samfund, så er det ikke andre sprog, man skal lære for at klare sig.
Hvis man vil lære andre sprog, så er det en forældreopgave.
Det synes jeg er glimrende.
Det er fornemt.
Det ville jeg også påtage mig som forælder i et andet land, men jeg ville ikke forvente, hvis jeg flyttede til et andet land, at det land skulle lære mine børn dansk, fordi jeg havde valgt at etablere mig dér.
Det er mit ansvar.
Det danske samfund har ansvar for, at de børn kan klare sig hos os, fordi realiteten er, at de bliver boende.
Hvis vi så får ændret det - og det er min sidste replik på spørgsmålet om flygtninge - så tror jeg, og det er også derfor, det undrer mig, at hr. Søren Kolstrup er oppe på den knage, at de fleste ansvarlige politiske partier jo gerne ser, og det gør flygtninge jo forhåbentlig også selv, at hvis der er kommet fred og ro i deres hjemland, så vil de gerne tilbage igen. Jeg har den humanistiske tilgang til det, at hvis man flygter fra undertrykkelse, nød og forfølgelse, så må man have adgang til at komme til Danmark.
Men hvis der så er kommet ro i ens hjemland og man ikke bliver forfulgt, fordi man har den hårfarve, man har, eller fordi man har den tro eller den politiske overbevisning, man har, så skal man tilbage igen.
Det er jeg sikker på at langt de fleste flygtninge føler, og det er jeg sikker på at de fleste politiske partier føler, men realiteten er altså bare, at sådan fungerer det ikke herhjemme i dag, og så må man lære folk dansk.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Der er jo vild forvirring om Venstres og De Konservatives udlændingepolitik for tiden, men jeg må konstatere, at der i hvert fald er en enkelt ordfører, nemlig næstformanden for Det Konservative Folkeparti, der ikke ønsker at få gennemført Det Konservative Folkepartis udlændingepolitik.
Det ser jeg frem til, og jeg er meget glad for det, og jeg håber, at den opfattelse kommer til at blive delt af hele den konservative gruppe.
Hr. Brian Mikkelsen er en meget fin mand i den gruppe, og jeg går ud fra, at han også har så stor gennemslagskraft, at Det Konservative Folkepartis udlændingepolitik bliver ændret således, at udlændingene ikke skal sendes hjem inden for en 7-års-periode.
Hvis det er sådan, at hr. Brian Mikkelsen holder fast i, at de skal sendes hjem, så forsvinder jo det humanistiske menneskesyn, og så forsvinder alle de pæne ord, hr. Brian Mikkelsen lige har sagt, og så bliver alle jo lidt kede af det.
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Jeg er enig med den konservative ordfører i - som jeg også har sagt tidligere fra Tingets talerstol - at en succesfuld integration er en frivillig tilbagevenden for en flygtning.
Det står jeg ved, og jeg tror også, mit parti står fuldstændig bag den holdning, for det ville være det bedste.
Men vi ved selvfølgelig også af erfaring, at den type krige, som skaber flygtninge i vor tid, ikke er - man kunne sige det lidt koket - en god, gammeldags krig, hvor der kommer en fredsslutning, og så kan der nok findes ud at lave nogle ordentlige tilbagesendelser, osv.
Det er jo ofte etniske krige, borgerkrige osv., og derfor tager det lang tid.
Men jeg kan altså konstatere, at Det Konservative Folkeparti ønsker, at Folketinget ikke skal bevilge
offentlig støtte i 7 år til, at de børn og unge, der måtte komme hjem på et tidspunkt, skal kunne lære deres modersmål, og jeg trækker igen den familie frem, hvor forældrene, som er analfabeter, ikke kan lære børnene deres eget sprog.
Det er altså det menneskesyn, som vi nu skal begynde at operere med i forbindelse med De Konservative, og det synes
jeg ikke er behageligt.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-03:
Da jeg sagde i et spørgsmål til hr. Brian Mikkelsen, at de danske erfaringer med tosprogedes undervisning er rimelig entydige, og at de i hvert fald under alle omstændigheder viser, at modersmåls- og danskundervisning kan være til gavn
for hinanden,
svarede hr. Brian Mikkelsen: Nej, der findes andre erfaringer.
Derfor spørger jeg helt konkret hr. Brian Mikkelsen: Hvordan læser hr. Brian Mikkelsen så erfaringerne fra de københavnske sproggruppeforsøg, som peger i en bestemt retning?
Er det sådan, at man i Det Konservative Folkeparti har nogle præcise kritikpunkter i de erfaringsopsamlinger?
Jeg læser bogen meget entydigt, men det er muligt, at man læser den på en anden måde i Det Konservative Folkeparti.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-03-03:
Når vi nu diskuterer den knage, som hedder flygtningeproblematikken, vil jeg som en anden senator Cato igen sige: »I øvrigt mener jeg«, at problemet er allerstørst på hele indvandrersiden, når anden-, tredje-, fjerdegenerationsindvandrere osv. også får modersmålsundervisning, hvilket virker helt malplaceret.
Men lad os tage det lille segment, som hedder flygtningediskussionen. Til hr. Søren Kolstrup og hr. Henrik Svane
: De erfaringer, der er i Københavns Kommune, ser ud til at være positive for Københavns Kommunes vedkommende, så for min skyld ingen alarm, så må Københavns Kommune jo fortsætte med det forsøg, men jeg tvivler på, at man vil gøre det, når det kommer til stykket.
Jeg har hørt om de holdninger, man har inde i Borgerrepræsentationen på Københavns Rådhus, men vi hører også helt andre meldinger.
Lad os tage nærområdet, de storkøbenhavnske vestegnskommuner, hvor vi hører en Anders Bak, som er borgmester i Høje-Taastrup, hvor vi hører en Kjeld Rasmussen, som er borgmester i Brøndby, hvor vi hører en anden socialdemokratisk borgmester, nemlig Per Madsen i Ishøj, og hvor vi hører Kjeld Hansen, der er socialdemokratisk borgmester i Herlev.
Alle siger de med én og samme tunge, at deres erfaringer med modersmålsundervisningen mildt sagt er elendige.
Når vi så ser sagen i et større perspektiv og ser ud i Europa, er der ikke mere end to andre lande, som også tilbyder modersmålsundervisning, og hvis vi ser på hele verden, hvor der findes over 200 lande, er der ikke andre lande, der har fulgt vort eksempel, må jeg sige til hr. Søren Kolstrup.
Godt nok er vi kloge og fantastiske her i Danmark, men er vi så kloge, at vi ved meget bedre end resten af verdens befolkning, hvad der skal til?
Det tillader jeg mig at tvivle på.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-03:
Jeg skal blot konstatere, at når hr. Brian Mikkelsen nærmest bringer diverse socialdemokratiske borgmestre i vidneskranken i denne sammenhæng, men ikke bringer nogen rapporter fra de mennesker, der har undersøgt sagen, bliver det svært at føre debatten.
Men jeg takker, fordi hr. Brian Mikkelsen erkender, at der foreligger positive erfaringer fra Københavns Kommune, for så har vi dog endelig i det mindste fået ikke en fælles enighed, men en fælles erkendelse.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Vi har støttet Kristeligt Folkepartis forslag ud fra den forventning, at Kristeligt Folkeparti kommer med nogle forslag til finansiering, som SF kan støtte.
Det er ikke et SF-forslag, der er på banen nu, det er Kristeligt Folkepartis forslag, der er på banen.
Det er det, vi diskuterer.
Så det var et fuldstændig tåbeligt spørgsmål.
Her har vi jo det problem, at det ikke er alle steder, der er mulighed for det.
Nu kom jeg med det eksempel, at forældrene selv er analfabeter, men vi har også et andet eksempel, hvor disse mennesker kommer fra et land, hvis ambassade her i landet meget, meget gerne vil tilbyde undervisning af deres børn.
Den undervisning, de tilbyder, ser jeg meget nødigt, at børn, der skal vokse op her i landet, får tilbudt, for det vil ofte være med nogle undervisningsmaterialer og andet, som vi i det danske samfund ikke har styr på.
Vi havde diskussionen sidst, og fru Else Winther Andersen er naturligvis lovligt undskyldt.
Men vi havde altså diskussionen sidst: Skal de gå på aftenskole, skal vi ændre aftenskolelovgivningen med henblik på at sikre, at der kommer
de tilbud, og hvor skal vi skaffe de tilbud fra?
Jeg fik ikke noget svar under den sidste debat, og jeg kan se, at fru Else Winthter Andersen i virkeligheden heller ikke har noget svar.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-03:
Der er noget mærkeligt ved denne her debat:
Man kan sige, hvis man prøver at leve sig ind i Venstres og De Konservatives holdning, at de prøver at argumentere for vigtigheden af at kunne dansk.
Og det har de så et bud på.
Man kan også sige, at der argumenteres for det vigtige i, at forældre tilskyndes til at sætte deres børn i offentlige institutioner, og det drages der en konklusion af.
Men hvorfor skal modersmålsundervisningen afskaffes?
Det vil forslaget ikke fortælle noget udtrykkeligt om, selv om det er en afskaffelse af modersmålsundervisningen i folkeskolen, der her er det centrale.
Den debat har vi haft tidligere, og den har vi så også nu.
Så siges det, at det skal være frivilligt og forældrenes ansvar, og vi har hørt, at man kan lave frie skoler, og man kan gå på aftenskole.
Det har Venstre og De Konservative tidligere sagt, og det har de så også sagt i dag.
Så der hersker ikke nogen tvivl om, at forslagets sigte - at ville styrke flersprogede børns danskkundskaber - kan vi hurtigt blive enige om.
Problemet er, at forslaget, både ud fra sine egne præmisser og vi andres præmisser, er ulogisk.
Det er dokumenteret mange gange, at et veludviklet modersmål er et vigtigt grundlag og en forudsætning for at kunne tilegne sig et andet sprog.
Vi har udenlandske undersøgelser af det.
Vi har københavnske undersøgelser af det.
Hvis man nu i stedet for den her debat havde forestillet sig, at man virkelig ville en frugtbar debat, så havde vi jo givet os i kast med at drøfte, hvordan vi kunne arbejde med at udbrede erfaringerne fra f.eks. de københavnske sprogruppeforsøg til resten af landet, til de andre storbyer, hvor der er områder med mange tosprogede elever.
Så havde vi talt om, hvordan vi sætter gang i en positiv og fremadrettet tosproget undervisning til gavn for alle.
En anden konklusion fra de københavnske sproggruppeforsøg er, at tosprogede elever opnår bedre resultater, når de går på skoler, hvor forventningerne er positive - det kan jo altså ikke undre, hvis man har haft en lille smule med undervisning at gøre - hvor de bliver værdsat og betragtet som en ressource, og hvor deres modersmål respekteres og bruges aktivt i undervisningen.
Det er denne respekt, som gør, at man kan sætte en dynamisk proces i gang, og det er denne respekt, der gør, at man også kan sætte en effektiv - også effektiv ud fra fru Else Winther Andersens synspunkt, også effektiv set fra hr. Brian Mikkelsens synspunkt - og positiv spiral i gang. Vore skolers udvikling er central for landets udvikling, og i Enhedslisten ønsker vi en folkeskole med plads til alle, hvor alle er velkomne, og hvor der tages udgangspunkt i børnenes forskellige ressourcer og baggrund. Vi ønsker en folkeskole, som bidrager til gensidighed, til ligeværdighed, til integration mellem danske børn og børn fra etniske mindretal.
Og en forbedret og styrket modersmålsundervisning er så central for at opnå det mål.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Jeg tror, jeg skal læse i forhandlingerne, hvad det var, fru Else Winther Andersen spurgte om først.
Men sagen er den, at vi ønsker en pligt for kommunerne, og så er den ikke længere, for vi har ikke tillid til, at kommunerne af sig selv vil give det tilbud.
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-03:
For ikke ret lang tid siden havde vi en debat, som strakte sig over lidt over 2 timer.
Vi fik da også et tilsagn dengang
fra Venstre og De Konservative om, at de kunne bakke intentionerne i vort forslag op.
Forslaget her går ud på, at kommunernes pligt til at tilbyde modersmålsundervisning ophæves, og at man i stedet bruger ressourcerne på at styrke danskundervisningen for de fremmedsprogede.
Det går også ud på, at kommunerne i højere grad skal gøre en indsats for at få børn af fremmedsprogede til at gå i børnehave fra deres tredje leveår.
Det er alt sammen pinde, som vi fra Dansk Folkepartis side kan støtte.
Nu kommer der så en udvalgsbehandling, og vi har haft en stor debat om de spørgsmål, og måske skulle vi i det videre arbejde i udvalget prøve at koordineret de to forslag.
Så må jeg sige, at i Dansk Folkeparti er vi også meget interesserede i, at det svar, som fru Else Winther Andersen påstod at Venstre havde modtaget, kommer frem.
Vi er lige så interesserede, som hr. Søren Kolstrup var, og jeg vil gerne opfordre til, at man får det fundet frem, så også det kan indgå i udvalgsarbejdet.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Jeg vil godt spørge hr. Christian H. Hansen
Er det, fordi børnene skal lære bedre dansk?
Eller er det, fordi Dansk Folkeparti ikke under nogen omstændigheder ønsker, at der er nogen særtilbud til de børn?
Så til punkt 2: Er det sådan, at Dansk Folkeparti nu har ændret strategi og politik angående integration?
Ønsker Dansk Folkeparti rent faktisk, at børn af etniske minoriteter skal have et særligt tilskud, en særlig ydelse i form af ekstra danskundervisning?
Det synes jeg var ganske interessant at høre.
Dansk Folkeparti har jo som bekendt ikke stemt for integrationsloven.
Dansk Folkeparti har som bekendt en politik, der går på, at flygtninge skal sidde i lejre.
Det skal ganske vist være lejre i Danmark og ikke lejre i fremmede lande, men de skal sidde i lejre.
Jeg troede, at Dansk Folkeparti ikke ønskede, at de skulle integrere sig aktivt i Danmark.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-03:
Under den sidste debat om modersmålsundervisning blev der stillet et spørgsmål, som Dansk Folkepartis ordfører ikke havde mulighed for eller ikke havde tid til, eller hvad nu årsagen var, at svare på. Der er blevet argumenteret for en form for danskundervisning, hvorfor man så end går ind for den, set fra Dansk Folkepartis synspunkt.
Men der er ikke blevet argumenteret for, hvorfor alle de, der ifølge Dansk Folkeparti skal sendes hjem, ikke skal lære deres eget modersmål.
Jeg fik det ikke at vide sidste gang, og derfor synes jeg, det var interessant, om vi kunne få det at vide i dag, og om man aldrig har gjort sig nogle tanker desangående.
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-03:
Det har været og er stadig Dansk Folkepartis opfattelse, at med hensyn til at hjælpe skal man fortrinsvis gøre det så tæt på nærområderne som overhovedet muligt.
Når vi ønsker, at modersmålsundervisningen skal afskaffes, er det, fordi vi mener, at i Danmark er det meget naturligt, at man fortrinsvis lærer det danske sprog.
Det er sådan set vores holdning på det område, og det vil det blive ved med at være.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Vi bliver simpelt hen nødt til at få Dansk Folkeparti til at se deres politik, hvis de har en, i en større sammenhæng.
Dansk Folkepartis udlændingepolitik er, at kommer der flygtninge her til landet, skal de afsondres i lejre, og de må ikke have kontakt med det danske samfund, indtil de kan sendes tilbage.
Det er fuldstændig rigtigt, at Dansk Folkeparti allerhelst ser, at de bliver nede i nærområderne.
Dansk Folkeparti ønsker ikke, at disse mennesker skal integreres.
Dansk Folkeparti har gang på gang sagt, at der overhovedet ikke under nogen omstændigheder må gives nogen som helst særlige tilbud til mennesker fra etniske minoriteter.
Dansk Folkepartis ordfører havde en makker sidste gang, der gik op og netop argumenterede mod modersmålsundervisning, fordi den var en forvridning i forhold til almindelige danske børn, så Dansk Folkeparti bliver nødt til - også selv om det er uddannelsesordføreren - at fortælle her fra talerstolen, hvordan det hænger sammen med Dansk Folkepartis udlændingepolitik.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-03:
Jeg kan konstatere, at Dansk Folkeparti forsøger - ja, netop forsøger - at argumentere for, hvorfor der skal være danskundervisning.
At det så ikke hænger sammen med partiets politik i øvrigt, er jo en intern strid, som partiet selv må varetage.
Men tilbage står, at jeg savner nogle særskilte, eksplicitte, udtrykkelige argumenter for, hvorfor man skal afskaffe modersmålsundervisningen, når det er så vigtigt, at folk skal hjem til nærområderne og til deres eget land.
Dér kan jeg konstatere, at jeg fortsat har et svar til gode.
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-03:
Det kommer ikke bag på mig, at ordførerne for både SF og Enhedslisten forsøger at sige, at der ikke er nogen sammenhæng i tingene.
Men man har nu lov til at have den holdning, vi har, nemlig at vi foretrækker, at det er dansk, der bliver undervist i i folkeskolen, og hvis der er tale om modersmålsundervisning, skal det ske for egen regning.
Det er simpelt hen vore grundprincipper, og dem står vi ved.
Anne Baastrup (SF), 2000-03-03:
Jeg må jo så konstatere - og det er da glædeligt - at Dansk Folkepartis uddannelsespolitiske ordfører mener, at der skal gøres nogle særlige tiltag for at forsøge at få integreret tosprogede børn, og at Dansk Folkeparti er indstillet på at finansiere dem.
Det synes jeg er en god holdning fra Dansk Folkepartis side, og jeg håber så også, at Dansk Folkeparti hen ad vejen, når vi tager de andre politikområder, som Dansk Folkeparti står for, kan få tingene pillet fra hinanden, så vi kan komme lidt videre med en ordentlig og anstændig samtale.
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-03:
Jeg kan endnu en gang bekræfte, at Dansk Folkeparti mener, at det er danskundervisning, der skal foretages i folkeskolen,
og hvis man ønsker den såkaldte modersmålsundervisning, kan det ske for egen regning uden for folkeskolen.
Tom Behnke (FRI), 2000-03-03:
CD skal selvfølgelig have lov til at stemme, som CD ønsker at stemme, men jeg synes, at argumentationen skal være i orden.
Og sidst vi behandlede et beslutningsforslag om modersmålsundervisning, fik vi rent faktisk et bilag fra ministeriet, hvor det jo dokumenteres, at de argumenter, som har været fremført mange gange her i Folketingssalen, er forkerte.
Det er ikke en forudsætning for børn at lære dansk, at de kan deres eget modersmål.
Internationale og danske undersøgelser viser, at hvis voksne skal lære et andet sprog, så er det en fordel, at de kan deres eget sprog og egen grammatik.
Så er det nemmere at tilegne sig et andet sprog.
Men det fremgår klart og tydeligt af dokumentet fra ministeren, at når det er børn, der skal lære det, så forholder det sig ikke på den måde.
Man kunne også stille spørgsmålet: Hvis det virkelig var sådan, hvordan skulle danske børn så lære at tale dansk?
Hvad er det så for et sprog, de skal kunne først, inden de skal lære dansk?
Det er selvfølgelig noget vrøvl.
Hvis man er født og opvokset i Danmark, så er dansk selvfølgelig det første sprog, uanset hvad der tales i familien.
Susanne Clemensen (CD), 2000-03-03:
Det er fuldstændig rigtigt, at det ikke er en forudsætning at være god til sit modersmål, at man bliver god til dansk.
Det kan også være en yderligere satsning på dansk, der gør, at man efterfølgende bliver endnu bedre til dansk.
Men vi mener, som jeg nævnte, at der også er andre grunde til at bevare modersmålsundervisningen, og vi mener, at modersmålsundervisning kan støtte en positiv udvikling i dansk, hvilket forsøg fra Københavns Kommune altså også har vist.
Henrik Svane (RV), 2000-03-03:
Jamen jeg skal gøre det kort, for vi jo har lige for ca. 3 uger siden haft en lang debat, og Det Radikale Venstre har ikke ændret synspunkter siden dengang.
Man kan slå hinanden i hovedet med diverse undersøgelser, som også hr. Tom Behnke forsøgte at gøre det for et øjeblik siden.
Det er klart bedre og lettere at lære et fremmed sprog, hvis man kan sit eget modersmål.
De, der siger sådan, holder jeg med.
Jeg skal ikke undlade bare kort at sige, at Det Radikale Venstre opfatter dette beslutningsforslag som endnu et eksempel på en utrættelig hetz mod udlændinge og endda også mod danske statsborgere med anden etnisk baggrund, en hetz, som desværre er så udbredt, og vi kan nu forstå, at det ikke blot er blandt Dansk Folkepartis tilhængere, men også i Venstre og hos De Konservative. Jeg synes, det er en ubehagelig trekant, der begynder at danne sig på højrefløjen, som gør, hvad de kan for at gøre det svært for fremmede i vores land - især med de forslag, som nu ligger fremme, hvor man, når man kan få dem hjem igen, gerne vil sikre, at det bliver så besværligt for dem som overhovedet muligt at begå sig i deres eget hjemland
, når vi ikke længere vil være med til at stimulere til, at de også lærer deres modersmål.
De unge, børnene, som lærer de to sprog, er for mig at se en slags kulturgesandter mellem den kultur, de kommer fra, deres forældres kultur, og den nye danske kultur
, så hvis man fjerner modersmålsundervisningen, er man også inde på nu pludselig at gøre den barriere, der er mellem nydanskerne og os, større, fordi børnene ikke længere kan virke som noget af det vigtigste: som kulturgesandter mellem de to forskellige samfund.
Det Radikale Venstre kan naturligvis ikke støtte forslaget.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-03:
Jeg vil gerne spørge hr. Henrik Svane, om han ikke kan bekræfte, at kommunerne til enhver tid frivilligt kan etablere modersmålsundervisning, hvis man føler, der er en gruppe borgere og børn i kommunen, der har brug for det.