Sonja Mikkelsen (S), 2000-05-24:
Rygning er som bekendt det største enkeltstående sundhedsproblem i Danmark, og den nok væsentligste årsag til problemets omfang er, at tobakken indeholder det stærkt vanedannende stof nikotin, som fastholder rygerne i den farlige vane.
Nu er nikotin jo et naturligt stof i tobaksplanten, og jeg vil godt slå fast, inden vi tager fat på at drøfte tilsætningsstoffer til tobakken, at hovedproblemet ved rygning som sådan er de afhængighedsskabende og sundhedsskadelige stoffer, som forekommer naturligt i tobaksplanten.
Ikke desto mindre er det en væsentlig problemstilling, Enhedslisten har taget op med sit beslutningsforslag.
Som udgangspunkt er regeringen enig i, at det er uacceptabelt, hvis tobaksindustrien anvender tilsætningsstoffer, som gør flere mennesker til rygere, eller gør det endnu mere sundhedsskadeligt at ryge.
Det kan f.eks. være stoffer, som forstærker nikotinens afhængighedsskabende virkning, eller det kan være stoffer, som gør røgen mindre generende for nybegyndere eller for rygerens omgivelser.
Jeg gætter på, at de færreste rygere nød den første cigaret, og mon ikke det afholder en hel del unge fra at blive rygere, at røgen faktisk er meget generende for en nybegynder?
Tilsvarende er jeg sikker på, at det har en præventiv virkning, at rygning generer omgivelserne.
Når næsten halvdelen af alle rygere giver udtryk for, at de gerne vil holde op med at ryge, tror jeg, det ikke kun hænger sammen med den kontante viden, vi har om rygnings skadevirkning på rygerne selv, men også med den stigende opmærksomhed om generne ved passiv rygning og med vores større viden om de sundhedsrisici, som passiv rygning indebærer for fostre, små børn og f.eks. astmatikere.
Både etisk og sundhedsfagligt er det derfor meget problematisk, hvis man ved hjælp af tilsætningsstoffer fjerner de advarselssignaler, som er med til at fastholde opmærksomheden på tobakkens sundsskadelige virkning, og som indirekte virker begrænsende på forbruget. Når regeringen alligevel ikke kan støtte forslaget, er det, fordi der på nuværende tidspunkt ikke er det nødvendige vidensgrundlag for at gennemføre en regulering af området efter den model, Enhedslisten lægger op til.
Forslaget pålægger regeringen at opstille en positivliste over tilladte tilsætningsstoffer og aromastoffer til tobaksvarer inden udgangen af år 2000, og formålet med positivlisten er at forbyde stoffer, som øger rygerens afhængighed, som forstærker optagelsen af nikotin, som gør det lettere at begynde at ryge, som er med til at gøre rygning mere sundhedsfarligt, eller som skader det ydre miljø.
Det er rigtigt, at visse stoffer er under mistanke for at have de effekter, som forslagsstillerne nævner, og for nogle af disse stoffers vedkommende ved vi også, at de er blevet tilsat med det bestemte formål at øge rygerens afhængighed.
Under de amerikanske retssager mod tobaksindustrien blev det f.eks. afsløret, at man tilsatte stoffet ammoniak for at øge hastigheden af nikotinoptagelsen
, fordi det ekstra kick, som rygeren derved får, kan være med til at forstærke afhængigheden.
Men problemet er, at vi generelt kun har begrænset viden om virkningerne af de mange stoffer, der her er tale om.
Det kan f.eks. ikke udelukkes, at andre stoffer, der tilsættes med et helt andet formål, kan have den ikke tilsigtede effekt at øge nikotinoptagelsen
eller på anden vis medvirke til at øge rygningens omfang
Dertil kommer, at det vil være en særdeles omfattende opgave at undersøge virkningerne før og efter forbrændingen af samtlige tilsætnings- og aromastoffer, der kan tænkes anvendt i tobak.
Til illustration kan jeg nævne, at der i England findes 600 godkendte stoffer,
Jeg mener dog, der er meget, der taler for, at vi går sammen med andre EU-lande og får lavet nogle fælles regler på området, og det skal jeg vende tilbage til.
Foreløbig har regeringen valgt at tage hul på problemstillingen ved at få skabt overblik over, hvilke stoffer der anvendes i Danmark.
Den 30. marts i år indgik Sundhedsministeriet en frivillig aftale med tobaksindustrien om indberetning af oplysninger om industriens brug af tilsætningsstoffer i cigaretter.
Aftalen betyder, at Sundhedsministeriet og Sundhedsstyrelsen årligt vil få tilsendt en samlet oversigt over de tilsætningsstoffer, der anvendes i cigaretter på det danske marked, og aftalen omfatter både cigaretter fremstillet i Danmark og importerede cigaretter.
For hvert stof skal industrien oplyse, med hvilket formål det pågældende stof tilsættes, og det vil sige, om der f.eks. er tale om et fugtighedsregulerende stof eller et konserveringsmiddel.
Listen kommer også til at omfatte oplysninger om den maksimalt anvendte mængde, idet det skal angives, om man overholder den mængdebegrænsning, som er gældende efter de engelske regler på området.
Aromastoffer er ikke omfattet af aftalen.
Her følger tobaksindustrien de regler, som gælder for aromastoffer i levnedsmidler, men hvis der er behov for det, f.eks. fordi der opstår mistanke om, at et tilsætningsstof er sundhedsskadeligt, har tobaksindustrien med aftalen forpligtet sig til at udlevere yderlige oplysninger om det pågældende stof til Sundhedsstyrelsen.
Viser det sig så, at der faktisk er et problem, vil vi naturligvis tage det op over for industrien.
Den første liste skal ifølge aftalen foreligge senest den 1. august i år, og tobaksindustrien har besluttet at offentliggøre listen.
Det finder jeg meget klogt og positivt
, for dermed har forbrugerne i Danmark som de første i EU mulighed for at se, hvilke tilsætningsstoffer der faktisk anvendes i cigaretter. I det hele taget mener jeg, at vi med aftalen er nået et skridt videre, end man er i de øvrige EU-lande.
Nogle steder har man ganske vist indført positivlister, men der sker ingen indberetning til myndighederne af, hvilke stoffer der rent faktisk anvendes, og i flere lande er området slet ikke reguleret.
Dermed vil vi også være bedre stillet, hvis det senere viser sig, at der må en regulering til.
Jeg vil gerne understrege, at den aftale, vi nu har indgået med industrien, jo på ingen måde udelukker, at vi på et senere tidspunkt kan forbyde stoffer, som viser sig at være særdeles afhængighedsskabende eller sundhedsskadelige i øvrigt.
Vi ved ikke endnu, hvad resultatet af forhandlingerne bliver, men Kommissionen har foreslået en indberetningsordning ikke ulig den, vi nu har fået i Danmark.
Formålet er få tilvejebragt grundlaget for en harmonisering af reglerne på europæisk plan, f.eks. i form af en fælles positivliste.
Indberetningsordningen er altså tænkt som et første skridt i retning af en harmonisering og skal vurderes i forhold til, at de nationale regler på området i dag er meget forskellige, og at der forestår et stort arbejde med at indsamle oplysninger og vurdere den aktuelle viden på området.
Dermed er ikke sagt, at vi nødvendigvis skal vente på initiativer fra Kommissionen.
Navnlig hvis det viser sig, at der er problemer med de stoffer, vi nu får indberetning om, skal vi bestemt tage spørgsmålet op igen.
Jeg mener, at vi gør det, vi i praksis kan på nuværende tidspunkt, og at vi går i den retning, Enhedslisten ønsker, og jeg skal på den baggrund på regeringens vegne anbefale, at Folketinget ikke vedtager det foreliggende beslutningsforslag.