runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2006-10-12:
Vi har jo desværre gennem de senere år set nogle ganske alvorlige og omfattende ulykker foranlediget af fyrværkeri og opbevaring af fyrværkeri.
Det forslag, som nu er til behandling, skal ses på den alvorlige baggrund.
Ved bl.a. den store fyrværkeriulykke i Seest ved Kolding viste det sig, at der var koordineringsmæssige vanskeligheder i forbindelse med slukningsarbejde og evakuering, vanskeligheder foranlediget af uklare regelsæt og en vanskelig koordinering mellem de forskellige myndighedsinstanser.
Derfor gennemførtes i januar 2006 ved kongelig resolution en overflytning af et regelgrundlag fra Forsvarsministeriet til Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Forslaget her er en opfølgning herpå for at få et fælles mere entydigt lov- og regelgrundlag og en klarere myndighedsfordeling og -kompetence i de her sager, som er alvorlige, således at de bedre vil kunne bekæmpes, at slukningsopgaver og evakueringsfunktioner bedre vil kunne varetages effektivt, når eller måske desværre rettere hvis ...
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Nu har man også afsat penge til at gennemføre nogle af de her indsatser, som man påpeger.
Desuden vil jeg sige med hensyn til fosforområdet, at der er det jo også vigtigt, at der i forbindelse med den, jeg vil kalde det miljøgodkendelseslov, som vi taler om i de her dage, sker tiltag.
Nogle vil sige, at det er små tiltag, men det er tiltag, som alt i alt gør, at vi gerne skulle få en mindre udledning af de skadelige stoffer, og dermed skulle vi også gerne fremover få mere natur.
Derfor vil jeg sige, at den her regering sammen med Dansk Folkeparti selvfølgelig har gjort et kæmpe arbejde for at få mere natur og miljø til de danske borgere, og det arbejde vil vi fortsætte.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Der er to ting i den korte bemærkning fra hr. Jørn Dohrmann, jeg synes der lige skal rettes.
Det er sådan set stigende, det er ikke vigende.
Det var også stigende op igennem 1980'erne under en borgerlig regering, og der kan man vel sige, at hver gang der er en borgerlig regering, strømmer folk til, for så ved de godt, at den er gal rundtomkring.
Men der bliver faktisk rejst nogle meget centrale spørgsmål om biodiversiteten, og hvad Dansk Folkeparti vil gøre.
Noget af det, der har stor indvirkning på biodiversiteten, er jo brug af pesticider.
Vi har lige diskuteret det tidligere; forbruget går op.
Det ligger 50 pct. over det, som man egentlig skulle nå ifølge pesticidplanen.
Hvilke konkrete instrumenter vil Dansk Folkeparti tage i brug for at få nedsat pesticidforbruget i dansk landbrug?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Jeg synes, det med pesticiderne er meget centralt, og det kræver en længere forklaring at vise, hvordan de her ting hænger sammen.
Jeg synes, at man skal se på, hvordan de midler egentlig blev godkendt dengang.
Jeg ved godt, at det her kan blive teknisk for nogle, der måske ikke rigtig har sat sig ind i det, men man skal ind og se på de her ting.
Nu har man så fået nogle helt andre pesticider med helt andre data, og derfor kan der opstå nogle problemer med den måde, man har regnet det ud på.
Derfor vil jeg opfordre til, at man ligesom reviderer hele det her system i forbindelse med pesticiderne og prøver at se, om man ikke kan lave en ensartethed her, for jeg tror, det giFTTM006.fm Page 376
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
ver et forkert billede af det, der er lagt frem på nuværende tidspunkt.
Ud over det mener jeg, at man selvfølgelig skal gøre alt for at reducere mængden af pesticider.
Det skal stå
lysende klart.
Landbruget har ikke gjort det godt nok, det må vi også erkende, og derfor skal vi have fundet en løsning, som kan bruges fremover.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Jeg kan konstatere, at ud over lidt om godkendelsesordninger og pesticider er der absolut ingenting – det kunne have været bufferzoner, det kunne have været økonomiske incitamenter, det kunne have været alt muligt andet – for at nedbringe pesticidforbruget og sikre biodiversiteten, men hr. Dohrmann får chancen en gang mere.
Et andet problem, som vi jo også har set, og som jeg også har taget op tidligere i dag, er randzoner til mindskelse af mængden af fosfor i de danske åer og søer.
Der skulle man ifølge planen være oppe på 30.000 ha.
Her i foråret var man på 100 ha.
Hvad agter Dansk Folkeparti konkret at gøre for at få det tal bragt op, sådan at vi både kan sikre målene i vandrammedirektivet og også målene for biodiversitet?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Nu er det sådan, at der ligger en ganske klar plan i forbindelse med vandmiljøplan III, og selvfølgelig har vi en forventning om, at den bliver opfyldt; det ligger helt klart.
Nu er det også sådan – bare til almindelig oplysning – at vi kun har 1 minut til at svare i, og når man bliver stillet mange forskellige spørgsmål, går det minut utrolig hurtigt.
Det kom i vandmiljøplan III, og derfor er det jo et skridt i den rigtige retning for at få en bedre natur og et bedre miljø, at man inddrager nogle af de ting, hvor man kan se, at her er der måske en fare for, at der sker for stor en udledning.
Når vi så kigger på, hvad det var, der skete rundtomkring, bl.a. med Mariager Fjord og den slags steder, kan man spørge: Jamen hvad ville der være sket, hvis man slet ikke havde haft noget landbrug i området?
Havde man så egentlig fået en reduktion af udledningen af fosfor?
Hvor stor ville den reduktion have været?
Det er jo ganske, ganske få procent, man sådan set kan få væk den vej igennem.
Har man så den store instrumentkasse til at ligge klar?
Næ, det har man nok ikke alle steder, og derfor skal der være en mere nuanceret debat om det her.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Bare en forbrugeroplysning til hr. Dohrmann: Fosfor tog vi jo virkelig fat på i 1990'erne, hvor vi fik en markant reduktion – vel 90 pct. – ved at satse på byer og industri.
Så mangler vi landbruget.
Og der håber jeg, at hr. Dohrmann forstår, at det nu må være på tide, at landbruget ikke kan slippe på det punkt.
Men det får vi se senere.
Hr. Dohrmann taler om Wilhjelmudvalget, og at det, der står i Wilhjelmudvalgets rapport, skal vi ikke tage så alvorligt.
Så vil jeg spørge, om hr. Dohrmann så er stolt over, at da den regering, som hr. Dohrmann støtter, kom til, udskød man i 2 år at lave en plan for biologisk mangfoldighed, man standsede naturskovsregistreringen, og målene for det nationale skovprogram er ikke gennemført.
Er det noget, Dansk Folkeparti er stolt over, fordi det fører i den rigtige retning?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Altså, jeg må bare sige til det med fosfor, at vi kan konstatere, at det nok mere eller mindre var held, at man fik reduceret fosforudledningen fra industrien og den slags ting.
Hvorfor tog man så ikke landbruget med ind, hvis man allerede på daværende tidspunkt var klar over, at det var den absolut store synder?
Det var jo, fordi man egentlig ikke ønskede at gøre noget ved det her problem.
Det var rent tilfældigt, at der skete en reduktion.
Jeg mener bare, det er vigtigt også at sige, når vi arbejder med skovene: Hvad er det, der skal til for at få mere skov i Danmark, mere natur?
Natur og miljø er sat vældig højt på dagsordenen.
FTTM006.fm Page 377
er noget, der bare kommer af sig selv.
Det er virkelig noget, der bliver prioriteret utrolig højt.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Med hensyn til fosfor vil jeg sige, at vi alle sammen vidste, at der også var et fosforproblem i landbruget, men vi startede der, hvor de store problemer var, og derfor vidste vi også, at vi på et tidspunkt skulle i gang med landbruget.
Så det passer simpelt hen ikke, hvad hr. Dohrmann siger.
Tilbage til det væsentlige i mit spørgsmål, og det er ikke for at kigge tilbage, for jeg vil hellere kigge frem – det kommer i mit indlæg – men det er jo hr. Dohrmann selv, der kigger tilbage: Er hr. Dohrmann stolt af de svækkelser i opfølgningen på Wilhjelmudvalgets rapport, som er sket under den her regering?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Jeg føler bare, at man er nødt til ligesom at erkende: Hvad er det for nogle opgaver, man kan løfte på nuværende tidspunkt?
Hvad er det for nogle ting, vi har ressourcer til?
Med hensyn til at kigge tilbage – nu er det jo hr. Steen Gade, der siger, at vi skal kigge lidt tilbage her – så siger hr. Steen Gade, at man udmærket var klar over, at man skulle have gjort noget ved landbrugets fosforproblem, men at man bare ikke ønskede at gøre noget.
Altså, det er jo selvfølgelig også en holdning at have.
Vi ved, der er mange folk, der dør på grund af partikler i luften.
Skulle vi så også bare fra Dansk Folkepartis side sige, at vi ikke ønsker at gøre noget ved det?
Nej, vi ønsker, at der bliver gjort noget ved partikelforureningen.
Det er, fordi vi har en konkret viden om, at her er der et område, som er skadeligt, og så ønsker vi også at gøre noget ved det – i modsætning til SF åbenbart.
Og så kan det godt være, man ikke får taget det skridt, som man allerhelst ville have taget, altså det store skridt, men så tager man et lidt mindre.
Det er en prioritering, og den har vi også foretaget i de her sager.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Nu kom hr. Christian Wedell-Neergaard med en række, synes jeg, meget rigtige betragtninger.
Og jeg synes da også, at betragtningen om det personlige ansvar er vigtig.
Men man kan jo sige, at som ordfører for et regeringsbærende parti, har man også et særligt personligt ansvar for den politik, der bliver ført.
Derfor vil jeg spørge hr. Christian WedellNeergaard, om han synes, at det er i overensstemmelse med alle de her smukke intentioner og den erkendelse, at viden er meget vigtig for at gennemføre vores planer på den mest rigtige måde, at man rent faktisk, når det handler om natur- og vandmiljøovervågning, har lagt op til, at indsatsen skal reduceres.
Og det er jo ikke kun et spørgsmål om beløbet, de 75 mio. kr.
Det er også et spørgsmål om, at nu sidder man i Danmarks Miljøundersøgelser og andre steder og diskuterer, hvordan man kan reducere indsatsen vedrørende overvågning af vand og natur.
Og det synes jeg måske er et problem, som vi skulle starte med at få løst.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Nu er det jo tredje gang, hr. Per Clausen stiller sit spørgsmål.
Vi har i dag en redegørelsesdebat om fremtidens natur og vores ansvar, og det er jo en gennemgang af og en drøftelse af naturen som helhed.
Og jeg har jo forsøgt på den ene side at vise min store kærlighed til naturen og på den anden side at vise, at det også medfører et personligt ansvar for at gøre noget ved tingene.
Og det er jeg glad for at hr. Per Clausen kvitterer for.
Med hensyn til de 75 mio. kr. vil jeg sige, at gør man det op, vil det jo være sådan, at amterne har haft en aktivitet på naturområdet, men at det jo ikke er ført konto for konto, hvad der er brugt til natur.
Derfor er der usikkerhed om de 75 mio. kr.
Og hr. Per Clausen kan jo ikke på stående fod sige, hvad der bliver lagt i kommunernes budgetter for 2007 på naturområdet, når man nu får planlægning i det åbne land.
Og jeg vil garantere for, eller jeg er – for man skal aldrig give en garanti – sikker på, at aktiviteterne vil blive forøget over tid
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Jeg vil bare sige, at de 75 mio. kr. jo er en opgørelse, som Danmarks Miljøundersøgelser har lavet på baggrund af amternes regnskaber fra 2003.
Og jeg har godt bemærket, at miljøministeren også har svaret mig, at det ikke kan gøres op.
Jeg er glad for, at hr. Christian Wedell-Neergaard erkender, at der i dag er nogle opgaver, som amterne udfører og betaler for selv, som vedrører overvågning af natur og vandmiljø, og at de midler, som amterne i dag afsætter til det, ikke er afsat på finansloven for næste år.
Så jeg går ud fra, at hr. Christian WedellNeergaard er enig med mig i, at det problem er et af de problemer, vi skal have løst, når vi går i gang med at diskutere, hvordan man skal bruge ekstra midler på det her område.
For det skulle jo gerne være sådan, at der blev tale om, at der skete et løft af overvågning af natur og vandmiljø og ikke en forringelse.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Altså, hr. Per Clausen er jo i gang med at afspore debatten og få det hele til at ligne et stort spareprojekt, og det er det jo naturligvis ikke.
De 75 mio. kr. kan ikke opgøres eksakt, og derfor er FTTM006.fm Page 380 Thursday, November 16, 2006 9:51 AM det også forkert at fremføre de 75 mio. kr. som et eksakt tal, for så vidt angår budgettet for 2005 og 2006.
Og det betyder jo, at man kan sige, at der er en diskussion om beløbets størrelse og den aktivitet, der har fundet sted.
Jeg siger bare, at det er vores hensigt, at den overvågningsaktivitet, som var, ikke skal blive mindre.
Nu er kommunerne sammenlagt, amterne er nedlagt og indlagt i kommunerne, og aktiviteten skal ikke blive mindre af den grund.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Jeg glæder mig ligesom Det Konservative Folkepartis ordfører over de forbedringer, man kan se i naturen, og det synes jeg er et godt udgangspunkt.
Det, jeg vil spørge hr. Christian Wedell-Neergaard om, er, hvordan han egentlig selv synes, at det går med at aflevere naturen i en bedre tilstand.
Jeg vil måle det på, hvad en anden konservativ sagde, netop Wilhjelm i Wilhjelmudvalget, for der blev det præciseret og tydeliggjort, at vi faktisk har en nedgang i biodiversiteten.
Og jeg synes ikke, det hænger godt sammen.
Jeg vil spørge, hvordan Det Konservative Folkepartis ordfører mener at det går.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Altså, min begejstring vil ingen ende tage, når jeg ser en havørn svæve hen over et stort skovområde, en fugl, som jo er så stor, som var den en flyvende dør.
Det er noget af det mest imponerende, man kan se, og det glæder jeg mig naturligvis over.
Og jeg vil gerne have flere havørne, flere sortspætter og flere af alle de arter, som vi holder så meget af.
Jeg er da også ærligt bekymret for vadefuglene og deres tilstand.
Derfor er jeg med på, at der må være projekter, som særlig tilgodeser kobbersneppe, brushane, bekkasin osv.
Dermed tilkendegiver jeg også en bekymring for, om vi kan nå det mål, som blev sat i forbindelse med Wilhjelmudvalget, og som siger, at alle bestræbelser må gå på, at vi forsøger at nå det mål, at vi stopper tilbagegangen i arterne, således som vi også konventionsmæssigt er bundet til.
Men jeg kan da have en vis bekymring for, om det kan nås.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Tak for det ærlige svar, for det er også min opfattelse, at vi i hvert fald ikke kan nå det, heller ikke med det ambitionsniveau, der ligger i redegørelsen, men det kan vi komme tilbage til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Med hensyn til opbygning af økologiske korridorer vil jeg sige, at ethvert projekt set fra et konservativt synspunkt involverer både de lokale brugere og de lokale lodsejere.
Det vil sige, at et projekt skal skabes på grundlag af de muligheder, som konkret er i det landskab.
Det skal altså ikke være en overordnet planlægning af, at her vil vi have en korridor, og så maser vi som samfund sådan noget igennem.
Men kan vi lave projekter, synes jeg, at det er fornuftigt.
Alle ved jo, at større sammenhængende naturområder danner grundlag for visse arters liv, og ved at få større sammenhængende naturområder får vi dermed også en større biodiversitet, og den målsætning er jeg naturligvis helt enig i.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Også jeg er af den opfattelse, at der hos ordføreren lå en lang række betragtninger, som bestemt kan danne afsæt for en diskussion om, hvordan vi bedst muligt udvikler vores naturgrundlag i Danmark i de kommende år.
Jeg synes måske nok, at nogle af dem var noget forsigtige og måske ikke bar præg af, at man sådan havde den helt store tiltro til, at det ville lykkes at komme stærkt videre.
Men udgangspunktet synes jeg alligevel var fornuftigt for en snak om det.
Derfor er der en ting, der undrer mig rigtig meget.
Det er, når ordføreren i sit spørgsmål til hr. Torben Hansen tidligere, sådan som jeg hørte det, næsten blankt afviste at diskutere en omlægning af den nuværende landbrugsstøtte til en støtte, som i højere grad fremmer muligheFTTM006.fm Page 381
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
den for at opfylde en lang række af de målsætninger, der jo er lagt frem i den her naturpolitiske redegørelse, og som jeg om lidt som ordfører vil sige er et godt afsæt for en diskussion.
Hvordan kan det være, at ordføreren i den grad afviser at tage et instrument i brug, der rent faktisk ville kunne bruges til at opfylde de målsætninger, som jeg, om end lidt forsigtigt, hører den konservative ordfører have?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Det er næsten synd, at hr. Johs. Poulsen stiller mig det spørgsmål på nuværende tidspunkt, for det er klart, at det jo er lidt i en anden boldgade.
Mit synspunkt er, at tilskuddet til landbruget gradvis skal afvikles, og i den forbindelse ønsker jeg, at det afvikles ligeligt i alle EU-lande, og at der ikke sker en renationalisering af landbrugspolitikken.
I forbindelse med modulation modulerer man 20 pct. i Danmark, men ikke i de øvrige EU-lande.
Dermed skaber vi andre vilkår for landbruget hos os end hos andre, og vi skaber forskellige forhold i de forskellige EU-lande.
Jeg ved, at hvis vi presser på, får vi en gradvis reduktion af EU's landbrugsstøtte.
Men sker det via nationale tiltag, kan der opstå meget stor uenighed, og en stat kan være fristet til, da der jo er stor beskæftigelse og andre ting på spil, at gennemføre en national ordning, og det ønsker jeg simpelt hen ikke.
Derfor siger jeg nej til modulation.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Nu er det ikke sikkert, at alle ved, hvad modulation betyder.
Modulation betyder, at man flytter penge fra den direkte landbrugsstøtte, der er knyttet til produktionen og arealerne, til formål, hvor man i højere grad fremmer naturmæssige interesser og lignende.
Der, hvor jeg synes, den konservative ordførers kæde så at sige hopper af,
er der, hvor han giver indtryk af, at hvis man flytter midler fra den direkte landbrugsstøtte til de her formål, så flytter man også en del af støtten til landbruget.
Det er jo ikke rigtigt.
Rent faktisk kan nøjagtig de samme penge gives til landbruget, i form af at man i højere grad er naturforvaltere og afgræsser nogle af de lysåbne ådale, som vi har brug for af få afgræsset; er medvirkende til en miljøvenlig jordbrugsdrift; er medvirkende til, at vi kan ekstensivere noget af den intensive jordbrug, vi har i dag, og dermed i højere grad skaber natur og dermed igen i endnu højere grad lever op til nogle af de målsætninger, som ligger i naturredegørelsen.
Jeg synes ikke, det er fair, når den konservative ordfører siger, at hvis man modulerer, flytter man penge fra landbruget.
De kan blive i landbruget, men samtidig være med til at opfylde nogle af de målsætninger, vi taler om i dag.
Og vi har faktisk i Det Radikale Venstre den opfattelse, at der bør være sammenhæng i det, vi foretager os, og sammenhængen kan faktisk skabes, hvis man ønsker at bruge modulationsinstrumentet.
Der er jo ingen, der siger, at det behøver at være 20 pct., det kan også være 10 pct. eller 5 pct. Alt sammen vil være medvirkende til, at vi kan lave målopfyldelse.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Der skal jo være forskel på Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Jeg vil kvittere for, at den radikale ordfører siger, at her ligger et godt udgangspunkt i redegørelsen.
Det er vi enige om, og vi er også enige om, at målsætningen er at stoppe arternes tilbagegang osv.
Og det er jeg glad for, så vi har et fælles udgangspunkt der.
Når det kommer til spørgsmålet om finansiering af denne plan, er jeg glad for, at regeringen har taget så godt fat, som den har, og har en ambitiøs målsætning.
Men jeg mener, at det ville være forkert at overføre penge fra den direkte landbrugsstøtte til det, som er, man kan sige en anden form for støtte til en anden form for projekt, som er reguleret på en anden måde.
Vi er fuldgyldige medlemmer af EU, vi bør give vores landbrug samme muligheder i konkurrencen.
Og vi bør ikke lave tiltag, som med ét slag fuldstændig vil lade landbruget finansiere vores naturpolitik.
Det mener jeg ikke vi kan medvirke til.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Noget af det, vi jo også har kunnet konstatere, er, at mere end halvdelen af vandløbene, tre fjerdedele af alle søerne og over 90 pct. af kystvandene overhovedet ikke med de redskaber og de muligheder, der ligger nu, kan leve op til de målsætninger, som vi gerne vil nå i 2015.
Og det FTTM006.fm Page 382 Thursday, November 16, 2006 9:51 AM regner jeg med at den konservative ordfører heller ikke synes er specielt tilfredsstillende.
Men synes den konservative ordfører, at det er tilfredsstillende, at vi for stort set alt overfladevands vedkommende i det her land ikke kan leve op til de helt grundlæggende målsætninger om 10 år?
Og hvis den konservative ordfører synes, det ikke er tilfredsstillende, hvilke konkrete instrumenter vil den konservative ordfører tage i brug i de kommende år, for at vi kan komme til at leve op til målsætningerne?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Og der er nu flere ordførere, der har tilsluttet sig, at det er et godt grundlag at gå videre på.
Så kommer vi så til næste skridt, og det er, når vi kommer til vandrammedirektivet, når vi kommer til at skulle lave vandplaner i 2009, når vi skal have gennemført tiltag frem til 2015, og når vi skal have opnået en god økologisk tilstand i 2027.
Jeg synes, at det projekt, som starter nu og slutter i 2027, og som er et projekt lavet fra denne talerstol, der skal overtages af vores børn, da er et ægte kontraktemne.
Jeg er enig i, at vi ikke skal have grøn algesuppe i fjordene, vi skal ikke have grumsede søer, vi skal ikke have vandløb, hvor fiskene ikke kan leve.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Jamen efter at den konservative ordfører har konstateret, at det kan være, at alle kan enes om overskriften, og derefter skyder resten til hjørnespark og pakker det ind i vandplaner og alt mulig andet, vil jeg sige, at jeg ikke så skyggen af konkret handling.
Det eneste, jeg sådan set har hørt fra den konservative ordfører, er, at man ikke på nogen som helst måde vil være med til, at landbruget selv kan være med til at betale den regning, som de har skabt igennem de seneste mange, mange år.
Men vil den konservative ordfører være parat til, at vi for det første skal have reduceret næringsstofudvaskningerne, for det andet skal have betydelig flere bufferzoner, og for det tredje generelt skal have hævet også engarealer og vandløbsnære arealer op i 100.000 ha-klassen, for ellers kommer vi ingen vegne?
Og mål for 2027, ja tak, men vi har sådan set også en forpligtelse allerede i 2015 – og også i årene derefter.
Vi behøver vel ikke allerede nu opgive ambitionerne og skyde tingene ud i 20 år.
Det vil ikke være en generationskontrakt, det er at sende tingene videre ubehandlet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Det er sådan, at man kan bruge instrumenter, som hr. Torben Hansen nævner, med bufferzoner osv.
Man kan lave mange frivillige ordninger.
Man kan sikre, at skal man ind og ekspropriere, er det mod fuld erstatning, og på den måde ligesom arbejde sig ind på at få lavet en opfølgning, som tilgodeser den målsætning, som vi jo begge to, tror jeg, ser, nemlig at få så stor en del af det danske vandmiljø til at have en så god økologisk tilstand som overhovedet muligt.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Med lidt god vilje tager jeg det som et svar, der lød som om, at man skal sikre, at der sker en fortsat reduktion.
Jeg hørte så ikke midlerne så stærkt præciseret.
Lad mig så bevæge mig over på biodiversitetsområdet, som også allerede har været vendt lidt.
Hvis man også her forudsætter, at det er Dansk Folkepartis opfattelse – det forudsætter jeg så – at biodiversitetstilbagegangen skal stoppes, så spørger jeg: Hvordan skal det ske efter Dansk Folkepartis mening?