runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2003-12-02:
Jeg vil også lige gøre justitsministeren opmærksom på, og det kunne hun så måske lige undersøge, inden hun tager telefonen og ringer til Slagelse, at Slagelse-Korsør-området er et meget - undskyld, jeg siger det - kriminelt område. Der er utrolig mange store sociale problemer, og det fremgår også tydeligt af dagspressen.
Jeg vil også godt gøre justitsministeren opmærksom på, at når hun siger, det er politimesteren selv, der suverænt kører der her ting, er det rigtigt, men i det øjeblik, der sker alvorlige ting i Slagelse-Korsør-området, rettes skytset
jo ikke så meget mod politimesteren som mod landets justitsminister.
Derfor synes jeg, at justitsministeren overordnet set må have en vis sikkerhed for, at det, der foregår rundtomkring i politikredsene, også lever op til det, som befolkningen kan forvente i relation til tryghed.
Med hensyn til overarbejdet: Det glæder mig, at man fra den 1. januar kan få det udbetalt.
Det er jo sådan set også det, der har været hele meningen bag det overarbejde, politiet har haft, og de bevillinger, der er er givet i forbindelse med finanslovene, altså at de får udbetalt noget af det overarbejde, således at vi får gjort rent bord
, forhåbentlig én gang for alle.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-02:
Jeg vil gerne fortsætte i det spor.
Et ord, som regeringen meget ofte bruger, er netop ordet konsekvens, at der skal være konsekvens i alle sammenhænge.
Nu forstår jeg, at konsekvensen af en dårlig evaluering er, at instituttet bare skal fortsætte, men vil konsekvensen også være, at de skal have 5 mio. kr. ekstra?
Altså sidst de fik en dårlig evaluering, fik det den konsekvens, at de fik øget bevillingen med 50 pct.
Er det også sådan, det vil gå
næste gang?
Er det sådan, at hvis man går hen og får en dårlig evaluering, kan man være sikker på at få flere penge?
Så fik jeg ikke svar på mit spørgsmål: Hvordan har regeringen anvendt de resultater, som Institut for Miljøvurdering er kommet frem til?
Det er trods alt 25 mio. kr., der er anvendt indtil nu, og derfor er det selvfølgelig ønskværdigt for borgerne at vide, hvilke konsekvenser rapporterne har fået.
Hvordan har konklusionerne sat sig igennem i regeringens politik?
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Ikke andet end en bekræftelse på, at jeg vil rette henvendelse for at få afklaret problemstillingen, ikke mindst for så vidt angår næste år, herunder de muligheder, som jeg finder absolut foreligger i den aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti om politiets fremtid.
Jeg må så også sige til hr. Poul Nødgaard, at jeg bliver nødt til at fastholde, at når det gælder politimesterens dispositioner, har jeg faktisk tillid til, at politimestrene også sikrer sig, at der er det nødvendige beredskab til at klare de situationer, der måtte opstå.
Det vil være vanskeligt andet, specielt fordi hverken landets justitsminister eller øvrige medlemmer af Folketinget har det lokale kendskab, som det lokale politi har. Derfor synes jeg som udgangspunkt, at man må have tillid til, at politiet kan disponere, og at politimesteren kan disponere efter en nøgtern, grundig og saglig vurdering.
jeg, det er væsentligt at få gjort opmærksom på, at her er der altså nogle gode muligheder for at blive aflastet.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-02:
Hr. Jørn Jespersen spørger, hvordan vi kan bruge alt det her, som Institut for Miljøvurdering har lavet, til at føre en miljøpolitik, som vil have mere miljø for pengene.
Jamen det er jo det, der er hele udgangspunktet for instituttets arbejde.
Det er netop at lægge grundlaget både i de rapporter, de laver, og også i den debat, der bliver skabt; at få vendt dette slappe miljøudgangspunkt, at penge og økonomi ikke har nogen betydning på miljøområdet, at det ikke har noget perspektiv at inddrage og koble miljø og økonomi sammen.
Det er jo netop det, der er hele pointet med det institut: at få vendt ikke blot befolkningens opmærksomhed mod det meget vigtige element, men også politikernes her i Folketinget.
Jeg vil ikke sige, at man har været døv og blind på det her område, men man har ikke ønsket at få økonomien ind, for grønt var bare godt, og miljø var bare godt, så derfor fyrer vi bare en masse penge af, og vi ved ikke rigtig, hvad vi bruger dem til, og i øvrigt er det heller ikke sikkert, at vi bruger dem, for de kan overføres år for år, som hr. Svend Auken med støtte fra SF og Enhedslisten gjorde som miljøminister.
De rapporter - det er så et svar til fru Elsebeth Gerner Nielsen - der bliver sendt ud, har da dannet grundlag både for den almindelige opfattelse af, hvordan man griber miljøpolitikken an, netop med kombinationen af miljø og økonomi, og også for de problemstillinger, de har rejst om partikler, CO2-udslip osv., osv.
Jeg ved, at fru Elsebeth Gerner Nielsen også har læst de rapporter, og derfor er det ikke nødvendigt at spørge mig om det.
Det burde fru Elsebeth Gerner Nielsen vide i forvejen.
Jeg er enig med hr. Mogens Nørgård Pedersen, ikke i det sidste, hr. Mogens Nørgård Pedersen sagde om, at det bare er et debatforum, men i, at man gennem de mange år, man har givet penge til miljøøkonomi, ikke har fået nok ud af det.
Jeg mener, at man har spildt mange penge, ved at forskere har siddet og lavet noget, der ikke er blevet brugt.
Karina Sørensen (DF), 2003-12-02:
Dansk Folkeparti vil gerne udtrykke vores fulde begejstring
for dette forslag.
Det er utrolig glædeligt, at vi endelig kan få vedtaget denne lov, så handicappede studerende bliver ligestillede med andre studerende.
Praksis for handicappede studerende har mildest taget været uhensigtsmæssig, idet handicappede, der ønskede optagelse på en uddannelse, skulle have godkendt dette ønske i kommunen for at kunne modtage revalidering under uddannelseforløbet.
Vi er blevet gjort opmærksom på, at alt for mange handicappede desværre ikke har fået godkendt deres ansøgning om revalidering og derved ikke har haft mulighed for at gennemføre den ønskede uddannelse.
Men dette lovforslag giver handicappede et reelt valg, hvorefter de får friheden til selv at vælge deres uddannelse.
Det er en kendsgerning, at nogle handicappede har nedsat mulighed for både at studere og supplere SU-indkomsten med erhvervsarbejde.
Dette lovforslag giver handicappede mulighed
for et tillægsstipendium i stedet for revalidering, der svarer til det månedlige laveste fribeløb, som andre SU-berettigede studerende kan supplere deres SU med uden fradrag i SU'en.
Dette er en klar forbedring, da handicappede studerende også kan have brug for mere tid til at forberede sig end andre studerende.
Studerende med et handicap kan få forlænget deres studietid i forhold til andre bl.a. på grund af sygdom eller lign.
Derfor giver dette lovforslag 12 ekstraklip til studerende, der er visiterede til tillægsstipendiet.
Dette er Dansk Folkeparti meget positive overfor. Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at der på bedste måde bliver taget hensyn til de udfordringer, der kan være for handicappede studerende, og derfor er det også vigtigt, at partierne er enige om at følge op på loven og dens virkning, der selvfølgelig forventes at have en utrolig positiv virkning for handicappede studerendes reelle frihed til selv at vælge uddannelse, men også en positiv betydning for den personlige udvikling for den enkelte.
Dansk Folkeparti hilser med stor glæde dette lovforslag velkomment og støtter lovforslaget som helhed og også formålet: at handicappede selv kan vælge deres egen uddannelse og deres egen fremtid.
Thomas Adelskov (S), 2003-12-02:
Endelig får vi løst problemet med det dobbelte optag.
Det forslag, som vi har liggende foran os, går jo netop ind og giver studerende, som har nedsat erhvervsarbejdsevne, en kompensation.
I høringssvarene har der været rejst en del kritik af, at særlige grupper ikke har været nævnt eksplicit i lovforslaget.
Det har særligt været de ordblinde, og det har været epileptikerne, der har været fokuseret på.
Fra Socialdemokraternes side har vi lagt vægt på, at det sådan set ikke er selve diagnosen for det eventuelle handicap, man har, men den faktiske erhvervsarbejdsevne, der kan udløse en forhøjet SU og det særlige SU-stipendium.
Det er derfor også vigtigt at sige, at når vi kigger på lovforslaget og dets praktiske udførelse, er det rimeligt, at de studerende får en rimelig og fair arbejdsevnevurdering.
Spørgsmålet er, hvor man skal lægge snittet, men det har været svært i den behandling, som forligspartierne har lavet af forslaget, at få lagt et ordentligt snit.
Det har derfor været lidt afgørende at få nogle klare meldinger frem, og de skal også komme her i dag.
Den første klare melding er, at alle grupper af handicappede i princippet vil kunne komme ind under ordningen, altså også ordblinde og epileptikere.
Men det er vigtigt at sige, at det er handicappet og den nedsatte erhvervsarbejdsevne, der skal lægge snittet.
Om det nu bliver lagt rigtigt af de myndigheder, som skal forestå udmøntningen af lovforslaget, har forligspartierne drøftet indgående og er enedes om, at vi skal kigge nærmere på lovforslaget og den praktiske udmøntning, allerede inden der er gået 1 år, for at se, om alle de grupper, der med rette kunne føle sig berettigede til at få det forhøjede SU-stipendium til studerende med nedsat arbejdserhvervsevne, også får det.
Derfor lægger vi også vægt
på i Socialdemokratiet, at det er helt afgørende, at den udmøntning, som ministeriet og SU-styrelsen kommer til at lave af dette forslag, rent faktisk tager højde for, at grupper af studerende, der med rette kunne føle, at de hører ind under ordningen, også får tilført et forhøjet SU-stipendium for den nedsatte erhvervsarbejdsevne.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget, men vil i den praktiske udførelse følge det meget nøje.
Tina Nedergaard (V), 2003-12-02:
Lovforslaget lægger op til klare forbedringer af SU-støtten til uddannelsessøgende i videregående uddannelse, som på grund af varig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse har meget betydelige begrænsninger i evnen til at påtage sig erhvervsarbejde.
Venstre hilser forslaget velkomment.
For Venstre er det afgørende, at personer i målgruppen gives så gode muligheder som overhovedet muligt for at gennemføre en uddannelse. Uddannelse bærer i sig selv en række fordele for den enkelte, men i det moderne samfund forudsætter beskæftigelse også i mange tilfælde en højere og højere grad af uddannelse.
Forslaget forbedrer således målgruppens mulighed for senere selvforsørgelse med de fordele, dette giver.
Det er for os vigtigt, at målgruppen på denne vis sidestilles økonomisk med personer, som har erhvervsarbejde under uddannelsen.
Det finder vi i Venstre uhensigtsmæssigt, hvorfor vi i Venstre finder forslaget om et SU-tillæg fuldt berettiget, da det betyder, at målgruppen sidestilles med andre studerende.
Venstre støtter forslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-12-02:
Nu er det jo sådan, at ekspertpanelet fremhæver, at der ved opstarten af et institut som Institut for Miljøvurdering er en lang række vanskeligheder og praktiske forhold, der skal ordnes, før instituttet fungerer, og at det er ret usædvanligt at vurdere rapporterne så tidligt efter et instituts start, og jeg er helt enig i den vurdering.
Man siger også, at rapporternes kvalitet, hvad angår formidling og aktualitet, generelt bliver bedømt positivt.
De vurderes altså at være velskrevne og aktuelle.
Hvad angår det faglige indhold, er der også positive vurderinger.
Det gælder f.eks. rapporten om pant på engangsemballage, rapporten om omkostning ved reduktion af CO2 og rapporten om knallerter.
Evalueringen rummer også kritik, og der gives en række gode råd, og selvfølgelig er det nu op til instituttes bestyrelse at bruge panelets arbejde til at forbedre og fremtidssikre instituttets arbejde.
til at bestyrelsen gør.
Institut for Miljøvurdering har altså klart en berettigelse.
Det viser den meget tidlige evaluering også.
Derfor er der ingen grund til, at jeg står og gætter på, hvordan det kan gå, for vi konstaterer bare, hvordan det er nu.
Næh, jeg står bare og læser op fra en pressemeddelelse fra hr. Jens Morten Hansen, direktør for forskningsstyrelsen, og der siger han såmænd bare i et af afsnittene
: Forskningsrådene har, som det fremgår af lov om forskningsrådgivning, pligt til at rådgive miljøministeren om, hvem man finder kvalificeret og egnet til at sidde i Institut for Miljøvurderings bestyrelse.
Det var det hele.
Det forholder miljøministeren sig til.
Når jeg får de navne, udpeger jeg dem, og det er den rolle, jeg har i det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-02:
Det er jeg glad for.
Og så vil jeg bare slutte med at sige, at vi havde håbet, vi kunne have fået en dialog med ministeren og de tre partier i regeringsblokken.
Det kunne vi ikke.
Intet ville man diskutere med os.
Jeg tror bare ikke, at man gør sig klart på regeringsbænkene, at det, man i virkeligheden har gjort i dag, er, at man har sendt Institut for Miljøvurdering ud over skrænten.
Dette institut har ikke vist evne til at kunne styre sig selv.
Det har ikke vist evne til at kunne lære af de evalueringer, der har været.
Derfor tror jeg, det vil gå galt
for instituttet, og derfor tror jeg desværre på baggrund af den debat, vi har i dag, at vi vil blive nødsaget til, når vi en dag får flertallet til det, at lukke det institut.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-02:
Nu hørte vi tidligere fra Venstres ordfører, at det ikke var muligt for instituttet at få så dårlige evalueringer, at man ville nedlægge det.
Er det også regeringens opfattelse, at det ganske enkelt er umuligt at nedlægge instituttet, uanset hvor dårlig evalueringen er?
Altså, regeringen står bag det her institut, uanset om der kommer en evaluering, der er lige så dårlig som den, der allerede er kommet.
Sidste gang gav den meget dårlige evaluering anledning
til, at man bevilgede instituttet 5 mio. kr. ekstra, så jeg kan godt se, at vi måske er inde i noget, der ligner en tendens.
Alligevel kunne jeg godt tænke mig at høre, om det også er miljøministerens holdning, at en dårlig evaluering aldrig kan føre til, at miljøinstituttet nedlægges.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-12-02:
Jeg forstod det sådan, at et af de spørgsmål, som både hr. Jørn Jespersen og fru Pernille Blach Hansen stillede, var: Hvordan mon det vil gå instituttet, når engang om formentlig mange, mange, mange år, at det kunne ske, at der kom en regering bestående af de partier, som jeg hørte nu? Jeg vil sige både til hr. Jørn Jespersen og fru Pernille Blach Hansen: Jeg tror ikke, man får ret i de dystre spådomme
om, at Institut for Miljøvurdering ikke ville overleve det.
Det tror jeg såmænd fint vil fortsætte også med de partier, jeg hører nu, i regeringsstolene, for de ville nemlig igen blive ansvarlige.
De ville igen vide, at man altså skal sørge for, at man får mest miljø for pengene.
De ville igen skulle være sikre på, at når man sætter et arbejde i gang, skal det ske på et sagligt grundlag. Og det vil det komme til.
Så jeg tror sådan set ikke, at man vil gå ud og nedlægge Institut for Miljøvurdering.
Så må jeg bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg har ikke på et eneste tidspunkt sagt noget om, at jeg vil tvinge noget forskningsråd til noget som helst.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen hørte, hvad jeg sagde, nemlig at jeg overhovedet ingen grund har til at tro, at forskningsrådene ikke lever op til det, der står i loven.
Det tror jeg på at de vil gøre.
Og jeg forholder mig slet ikke til det, for hvis det skulle være et problem, går jeg ud fra, at jeg får noget at vide om det. Jeg går ikke ind i et arbejde, som slet ikke tilkommer miljøministeren, da det ligger i et helt andet ministerium. Jeg får jo bare navnene på tre personer, og dem agter jeg at udnævne, nøjagtig som jeg gjorde første gang.
Så sagde hr. Keld Albrechtsen, at de 2 mio. kr., som ministeren har givet til det her projekt, er givet i det gedulgte.
Ja, jeg kan oplyse over for hr. Keld Albrechtsen, at det er blevet mellem mig og pressen, men det kommer da også lidt ud.
Det har faktisk stået i aviser og alle andre steder, at jeg har givet 2 mio. kr. og støttet det.
Jeg har endda udtalt det til alle, der gerne ville bringe det videre, at jeg syntes, det er en rigtig god idé, fordi Miljøministeriet mener, at det flugter fint med de vedtægter, der er for instituttet.
Så der er ikke noget gedulgt, det er lige ud ad landevejen.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg kan forstå på hr. Keld Albrechtsen, at det, som hr. Keld Albrechtsen sagde i starten om, at man måske godt ville have været inde og kigge på det institut, ikke holdt længere, end vi nåede hen til debatten, og så havde hr. Keld Albrechtsen den holdning, at det i virkeligheden alligevel skulle have været lukket.
Det er ærgerligt.
Jeg kan jo se på det forslag til vedtagelse, som hr. Jørn Jespersen har fremsat, hvis jeg husker det ret, at der står simpelt hen, at instituttet skal nedlægges.
Måske var det så lige så rigtigt at sige det fra begyndelsen.
Sådan går det jo tit.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-02:
Det er selvfølgelig ærgerligt at høre, at ikke nok med at den dårlige evaluering er blevet belønnet med en forøgelse af bevillingen på 50 pct., nej, miljøministeren har også dykket ned i sit eget ministerium og fundet 2 mio. kr. oveni.
Der vil jeg da gerne bede om en konkretisering af, hvor det så er, man har taget de penge fra.
Det synes jeg nemlig ikke er helt uinteressant i den sammenhæng. Så vil jeg sige, at jeg faktisk synes, at hr. Keld Albrechtsen fra starten af debatten, også med sit forslag til vedtagelse, lagde op til, at her kunne vi godt gå ind og diskutere, hvad indholdet i miljøøkonomi er, og aftale retningslinjer med de andre partier i Folketinget.
Det er jo det, der står i hr. Keld Albrechtsens forslag til vedtagelse.
Det synes jeg er ærgerligt, og jeg kunne da godt tænke mig for det første at spørge regeringen om, hvordan man selv synes, det går, og for det andet sige, at for mig at se er der ikke nogen tvivl om her, at der ikke er nogen interesse fra regeringspartiernes side i at finde en måde at gøre det her ordentligt på, så vi undgår usaglige rapporter smækfyldte med fejl og dårlige evalueringer.
Jørn Jespersen (SF), 2003-12-02:
Men det er der jo ikke noget at gøre ved, heller ikke for miljøministeren, for det er en bunden opgave, der er blevet ham pålagt højere oppefra i regeringen, og så løser han den pligtskyldigt, åbenbart.
Hvis man nu havde haft seriøse hensigter på miljøøkonomiens vegne, så havde man selvfølgelig sørget for at fundere det på et bredere politisk flertal.
Ingen udstrakte hænder bliver der taget imod.
Her vil man have sin vilje, og man bøffer den igennem med sit flertal.
Den konstatering kunne jeg egentlig godt tænke mig at få bekræftet fra de andre partier i det kommende grønne flertal.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-02:
Nu begynder vi langt om længe at få svarene på de spørgsmål, vi stiller.
Det havde været godt, hvis vi kunne have indledt debatten på det grundlag, at vi alle sammen var bekendt med, hvad det var, ministeren gik og lavede.
Men nu kan vi altså forstå, at ministeren simpelt hen har taget 2 mio. kr. et eller andet sted i Miljøministeriet - med eller uden lovhjemmel, det må vi jo have undersøgt - og dem har han foræret direktøren for Institut for Miljøvurdering. Jeg vil godt spørge ministeren: Hvilke aftaler er der knyttet til den bevilling?
Har ministeren fastsat bestemte vilkår for den konference, eller er det bare en blankocheck, eller hvad er det, der er foregået?
Jeg synes, det er meget mystisk.
Jeg forstår heller ikke, hvorfor det har skullet foregå i så stor gedulgthed.
Alene det forhold giver jo anledning til mange skeptiske spørgsmål.
Så vil jeg lige spørge ministeren: Er det virkelig ministerens agt at tvinge forskningsrådene til at udpege medlemmer til en bestyrelse, selv i en situation hvor de måske ikke ønsker det?
Sådan synes jeg nærmest jeg hørte ministeren sige det.
Det synes jeg godt nok lød ret ridefogedagtigt af ministeren.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-02:
Det er ikke nogen hemmelighed, at Kristendemokraterne aldrig har været de store fortalere for dette Institut for Miljøvurdering, og den seneste tids debat og debatten i dag har bestemt ikke gjort os til varmere tilhængere af instituttet, nærmest tværtimod.
Mest miljø for pengene, ja - eller for fremtiden.
Vi vil hellere tænke på fremtiden, når vi taler om miljøet,
mest miljø for fremtiden
Ganske vist er det kun, som man kan sige, når det gælder miljøindsatsen, 15 mio. kr., der bliver brugt til instituttet om året plus måske noget mere, som vi ikke rigtig ved noget om, heller ikke for det næste år.
Men man kunne trods alt få meget for de penge, og det kan jo være, der bliver sat mere fokus på miljøet, når og hvis instituttet får en ny bestyrelse.
Vi må jo vente og se, for der er jo ikke meget tilbage.
Som vi kan vurdere det, er der faktisk ikke miljømæssigt belæg for at opretholde instituttet.
Det er også derfor, at vi allerede i vores forslag til finansloven for 2003 foreslog, at instituttet skulle nedlægges - ikke fordi vi ikke mener, at der skal bruges penge på miljøvurdering, og ikke fordi vi ikke mener, at der skal være en kvalificeret miljødebat, men fordi vi mener, at de 15 mio. kr. plus et eller andet mere kunne bruges til et mere væsentligt miljøinput ved at bruge dem på andre områder.
Der har været nævnt flere forslag i dag, og dem vil vi gerne tilslutte os.
Alt i alt mener vi, at 15 mio. kr. er alt, alt for mange penge at bruge til det polemiske debatforum, vi betragter instituttet som.
Vi går godt nok ind for polemik og debat, men ikke, når der skal bruges så mange penge til det.
Jørn Jespersen (SF), 2003-12-02:
Jeg skal da gerne bekræfte, at hr. Eyvind Vesselbo hørte forkert første gang, og det er ikke første gang, det sker.
Sagen er, at det, som jeg mener er sket, er, at man har lukket munden på dem, der har deltaget i den generelle miljøpolitiske debat på miljøet og naturens side.
I stedet har man lavet et monopoliseret institut, der kunne fremføre synspunkter helt ude på den yderste fløj i retning af, at miljøproblemer ikke er væsentlige, for de går over af sig selv, og i hvert fald går de over, hvis der kommer økonomisk vækst.
Det synes jeg ikke tjener et liberalt parti til ære.
Men jeg har ikke spor imod, at Lomborgs synspunkter indgår i debatten, og jeg vil såmænd oven i købet gerne give penge til det, hvis det sker på pluralistisk vis, så andre kræfter også kan komme til orde.
I øvrigt tror jeg, at hr. Eyvind Vesselbo vil opdage, at forskningen i miljøøkonomi ville være godt tjent med at få f.eks. de 10 mio. kr., som i dag er spildt på Institut for Miljøvurdering.
Helle Sjelle (KF), 2003-12-02:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget glade for den aftale, der nu ligger mellem partierne i SU-forliget, som indebærer, at handicappede studerende fremover skal have adgang til en højere SU
Det er en rigtig løsning, som vi tror vil medvirke til at give handicappede studerende bedre mulighed for at deltage fuldt og helt i uddannelserne.
Dermed undgår vi den uheldige løsning, at studerende skal være henvist til den kommunale revalideringsydelse, hvilket har været tilfældet på grund af de handicappedes ringe mulighed for at få et studiejob.
Vi har i Danmark brug for, at alle har adgang til og motivation til at uddanne og dygtiggøre sig.
Til gengæld synes vi, det er ærgerligt, at det kun blev til en enkelt ændring i SU-systemet frem for en reel SU-reform.
Vi havde bl.a. gerne set, at man havde ændret på forholdene for studerende med børn, herunder den enlige mor, der har flere udgifter og dårligere muligheder for at supplere med erhvervsarbejde end andre studerende
, og vi havde gerne set, at de studerendes fribeløb var blevet hævet, og at der var blevet gjort noget ved de stive lånerammer.
Endelig havde vi gerne set nærmere på tilbagebetalingsreglerne for færdiguddannede, så studerende efter endt uddannelse ikke skulle bøvle mere med tilbagebetaling af SU.
Som sagt ser vi i Det Konservative Folkeparti gerne, at bl.a. disse spørgsmål bliver vurderet i forbindelse med en velovervejet, grundig og helhedsorienteret SU-reform.
Vi tilslutter os fuldt og helt det fremsatte lovforslag, men vil gerne understrege, at det ikke bør afskære os fra at arbejde videre med en helhedsorienteret reform af Statens Uddannelsesstøtte.