Jørn Jespersen (SF), 2000-11-30:
Tak for de to besvarelser.
Jeg er glad for, at regeringen så kraftigt understreger, at miljø er et meget højt prioriteret område for Danmark og for hele EU i den kommende udvidelsesproces.
Det er jo vigtigt at gøre sig klart, at udvidelsen med de central- og østeuropæiske ansøgerlande er en enestående mulighed for, at vi kan slå bro over de kløfter, som jerntæppet skabte mellem Vesteuropa på den ene side og Central- og Østeuropa på den anden side.
Dermed er der skabt et grundlag for, at vi kan sikre fred, stabilitet og udvikling i hele Europa.
Udvidelsen er også en enestående mulighed for at høste en meget stor miljøgevinst for ansøgerlandene og for hele Europa.
I ansøgerlandene ser vi nogle steder en voldsom forurening af vand, af jord, af luft på grund af en gammeldags, svinende teknologi, på grund af en meget ringe energieffektivitet, på grund af mangel på miljømæssig infrastruktur og på grund af en ringe kapacitet til at regulere miljøforhold.
Her vil EU's miljøregler, når de er implementeret og gennemført og levet op til i ansøgerlandene,
sikre et kolossalt løft i miljøstandarden, og EU har mulighed for at hjælpe til med ny, ren teknologi, med kapacitet til at rense og rydde op på de mest forurenede såkaldte hotspots og med at hjælpe til opbygning af en kapacitet til at håndtere miljøudfordringerne i et moderne samfund.
Men miljøgevinsterne kommer ikke af sig selv, og de kommer ikke, blot fordi man indfører reglerne på papiret i de nye ansøgerlande - langtfra.
Der er noget, der af den måde udvidelsesprocessen i øjeblikket kører på, tyder på, at den er grebet helt forkert an.
Der er desværre meget, der tyder på, at udvidelsesprocessen på miljøområdet er ved at drukne i teknik, i formalia, fordi man har en alt for snæver fokus på, at ansøgerlandene blot skal overtage EU's regelsæt, uden at man sikrer sig, at reglerne kan føres ud i livet.
Fordi vi ikke får set på en samlet miljømæssig tilgang til de her problemer og udfordringer, er der en risiko for, at ansøgerlandene i alt for stort omfang kan komme til at overtage ikkebæredygtige forbrugsmønstre fra vores samfund og dermed komme til at begå nogle af de samme fejl, som vi har gjort, og som vi er ved at rette op på nu.
Der er en risiko for, at man ikke får lagt tilstrækkeligt håndfaste planer for at bevare de meget store naturværdier, den biodiversitet, der er i mange af ansøgerlandene.
Der er en risiko for, at vi ikke får ændret vores sektorpolitikker, f.eks. for landbrug, for transport, for energi, sådan at det sikrer en samlet bæredygtighed også for ansøgerlandene.
Der er også en risiko for, at de mange gode initiativer og planer mangler den nødvendige finansiering og derfor ikke kan omsættes til praksis.
Og endelig er der en risiko for, at offentligheden i ansøgerlandene ikke i tilstrækkeligt omfang bliver inddraget i projektet, og at vi derfor ikke får den nødvendige opbakning, som kan realisere alle de gode målsætninger. Derfor er det vigtigt, at vi fra dansk side bestræber os til det yderste på at sikre, at udvidelsesprocessen bliver opfattet som et fælles ansvar for begge parter, at der bliver tale om et reelt partnerskab, og at der også er tale om en række forpligtelser, som påhviler os i udvidelsesprocessen med henblik på at sikre bæredygtighed i den.
Vi skal tænke nyt og kreativt, hvis opgaven skal lykkes, og ikke bare overføre vores model.
En reel inddragelse af ansøgerlandene i politikker og strategier som f.eks. Cardiffprocessen, udarbejdelse af fælles landbrugs- og fiskeripolitik, udarbejdelsen af det sjette miljøhandlingsprogram er afgørende.
Vi skal sikre integration af miljøhensyn og bæredygtighed i alle sektorpolitikkerne, også i Den Europæiske Investeringsbank, og jeg ville sådan set bede miljøministeren om at kommentere, om regeringen er enig i, at miljøhensyn i Den Europæiske Investeringsbank er et vigtigt prioriteret område i fremtiden.
Selvfølgelig er det uundgåeligt med nogle overgangsperioder, især på kapitalintensive områder, men de må ikke gives bevidstløst, og de skal gives med medfinansiering også fra EU15's side og med klare og præcise handlings- og tidsplaner.
Ansøgerlandene bør i den kommende tid måles på den samlede miljøindsats og ikke kun på, om de vil gennemføre en formel overtagelse af EU's regelret.
Det hjælper jo ikke at have en god lovgivning, hvis den ikke kan overholdes i praksis, og hvis de generelle økonomiske politikker trækker i den helt modsatte retning.
På den baggrund skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og CD fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget understreger vigtigheden af at holde fremdriften i udvidelsesprocessen og af en miljømæssig bæredygtig udvikling, opfordres regeringen til i de igangværende tiltrædelsesforhandlinger og i den danske miljøstøtte til kandidatlandene at lægge vægt på, at - kandidatlandene hurtigst muligt optages i EU under opfyldelse af Københavnskriterierne, - kandidatlandene inddrages i EU's arbejde med at udvikle væsentlige strategier og politikker på miljøområdet, - kandidatlandene holder tempoet i reformprocessen bl.a. for at bidrage til, at eventuelle overgangsordninger, især på miljøområdet, bliver så korte som muligt.