runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2000-02-10:
Hvis man vælger at indvandre til Danmark, og hvis man vælger at flygte til Danmark, er det jo, fordi man har tænkt sig at bo i Danmark.
Det er ens eget frie valg, også selv om man flygter og måske flygter af helt forfærdelige årsager, fordi man er forfulgt at politiske eller religiøse grunde osv. Når man har valgt at flygte til Danmark, er det, fordi man har tænkt sig at bo i Danmark.
Og hvis man har tænkt sig at bo i Danmark som indvandrer eller som flygtning, må det danske samfund stille nogle helt elementære betingelser for, hvordan man vil håndtere den situation.
Vi har sagt fra Det Konservative Folkepartis side, at Danmark har en humanitær forpligtigelse til f.eks. at hjælpe FN-flygtninge, og vi varetager fuldt ud den opgave og synes, vi er vores ansvar bevidst.
Men vi har også et ansvar for, at det danske samfund kommer til at fungere med de mennesker, som vi har inviteret hertil, og som har inviteret sig selv hertil, og de klarer sig altså bedst i det danske samfund ved at lære dansk.
Jeg synes, det er helt fint, og jeg synes, det er utrolig vigtigt, hvis man skal fungere som menneske, at man er sig sine kulturelle rødder bevidst - hvor kommer man fra, hvilken identitet har man, og hvilket sprog taler man?
Det er ikke alle mulige andre ting, vi skal stille krav om.
diskussionen om flygtninge er selvfølgelig relevant, men når man nu har valgt at flygte til Danmark - det er jo trods alt også et frit valg, man kunne også være flygtet til andre lande - er det, fordi man godt kan tænke sig at bo i Danmark, og så skal man altså også lære dansk, og det må være hovedsproget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg vil fastholde mit synspunkt om, at vi lytter til de flygtninge- og indvandrerorganisationer, som udtaler, at modersmålsundervisningen kan man sagtens påtage sig inden for hjemmets fire vægge.
Og til fru Anne Baastrup vil jeg sige, at vi respekterer selvfølgelig de EU-beslutninger, der måtte være, men man kan også nogle gange have sine tvivl om det grundlag, som beslutningerne bliver taget på, og der vil jeg så nævne, at lige netop den beslutning, som fru Anne Baastrup refererer til, fandt - så vidt jeg er orienteret - sted i hr. Bertel Haarders ministertid, og på det tidspunkt var jeg ikke politisk aktiv, så derfor kan jeg ikke svare på spørgsmålet.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Hvordan er det, hr. Jacob Buksti plejer at sige: VVV - Venstre ved man aldrig, hvor man har, eller hvordan? Jeg må fortolke Venstres ordfører på den måde, at Venstre er fuldstændig flintrende ligeglad med, hvad man træffer af beslutninger i EU, herunder også, hvis man følger direktiver op med rådsbeslutninger, også selv om man har haft en minister, der har deltaget i det.
Det synes jeg er interessant.
Skal jeg forstå hr. Hans Peter Baadsgaard på en sådan måde, at hr. Hans Peter Baadsgaard mener, at det er til skade for et barn eller en voksen at beherske andre sprog, og herunder at det specielt er skadeligt at beherske sprog, der er uden for den europæiske sproggruppe, eksempelvis arabisk eller tyrkisk?
Er det sådan aktivt skadeligt?
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Venstre generelt, men nogle mere end andre,
Så vil jeg godt spørge: Er det et særskilt mål for Venstre, at de, der måtte vende hjem, kommer hjem som analfabeter?
Kurt Christiansen (DF), 2000-02-10:
Når en dansk statsborger kommer hjem fra udlandet efter at have været i udlandet et stykke tid og har børn, der går i 1., 2., 3. klasse, og de børn skal have ekstraundervisning i dansk, så skal de igennem en skolepsykolog først.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvordan kan det være, at danske statsborgere skal igennem en skolepsykolog, men når vi taler modersmålsundervisning og danskundervisning for de fremmede, skal de ikke igennem en skolepsykolog?
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-02-10:
Til fru Anne Baastrup: Nej, nej, nej.
Jeg mener absolut ikke, det er skadeligt at kunne to sprog, og kan man tre, så er det endnu bedre.
Vi taler her alene om, i hvilket omfang kommunerne skal tilbyde modersmålsundervisning.
Jeg vil gerne, at børnene bliver tosprogede, og det kræver, at de i hvert fald kan to sprog.
Det er jo spørgsmålet, om de, som vi kalder tosprogede, altid er tosprogede.
Det, de mangler, er som regel, at de kan noget mere dansk.
Dermed mener jeg også jeg har svaret på hr. Søren Kolstrups spørgsmål: Selvfølgelig er det ikke skadeligt, og det kan endda være et aktiv, at kunne nogle sprog, bestemt.
Det har jeg intet imod, og jeg mener, det kan være udmærket,
og jeg taler ikke for, at man derhjemme og i de kredse, man færdes i dér, absolut skal tale dansk.
Jeg har ikke noget imod, at de taler to sprog, bestemt ikke.
Det mener jeg heller ikke jeg har givet udtryk for.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Vil den socialdemokratiske ordfører, hr. Hans Peter Baadsgaard, bekræfte mig i, at hvis man skal integreres på det danske arbejdsmarked, så er det ganske godt at kunne det danske sprog til fingerspidserne, og at det endda er et fortrin at kunne det?
Og vil hr. Hans Peter Baadsgaard bekræfte mig i, at der på den seneste tid har været en debat, som netop har gået på, at det, at man ikke har kunnet beherske det danske sprog, har været et problem?
Brian Mikkelsen (KF), 2000-02-10:
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg opfattede den socialdemokratiske ordførers snak som en næsten betingelsesløs overgivelse til hans radikale partnere i regeringen.
Forudsætning nummer to for at klare sig i det danske samfund er, at man kan dansk, for at man kan få en uddannelse og få et job.
Forudsætning nummer tre er, at man kan dansk for at få en uddannelse og for at få et job.
Derfor vil jeg godt spørge den socialdemokratiske ordfører, hr. Hans Peter Baadsgaard, om han er enig i, at dansk kan opfattes som andetsprog i den danske folkeskole for de fremmedsprogede.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Jeg er hundrede procent enig med hr. Hans Peter Baadsgaard i nytten af modersmålsundervisningen.
Der er ikke nogen forskel.
Det er vi ganske enige om.
Det springende punkt er: Hvorfor ønsker Socialdemokratiet så en mikroskopisk - en mikroskopisk - reduktion af tilbudet?
Jeg ved ikke, hvad det er for et lillebitte beløb, vi så taler om.
Hvorfor skal man så spare det lillebitte beløb?
Man kan jo næppe få råd til en ekstra kanon eller et ekstra krigsskib; det er jo ikke det, vi taler om.
Hvad er det, man kan få råd til ved den her lillebitte besparelse?
For det handler vel slet ikke om ideologi det her, eller hvad?
Jeg går ud fra, at det handler om, at man vil spare et lillebitte beløb på statens budget. Hvad skal det bruges til, det lillebitte beløb?
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-02-10:
Jamen det står vel klart for enhver, at der er problemer med deltagelse i arbejdslivet, med integration på arbejdsmarkedet, hvis ikke man kan det danske sprog.
Det er da også derfor, vi har peget på, og regeringen peger på, at der skal en øget indsats til for dansktilegnelsen.
Ingen tvivl om det.
Så dér er vi jo helt enige.
Men det har da sådan set ikke noget med modersmålsundervisningen at gøre.
Til hr. Brian Mikkelsen: Jeg ved ikke, om det er gigantiske problemer, der knytter sig til modersmålsundervisning.
Der kan godt være store problemer knyttet til at få integreret de fremmede i det danske samfund dér, hvor der er en stor koncentration af fremmede.
Det vil jeg ikke afvise.
Men at det skulle knytte sig til pligten til at tilbyde modersmålsundervisning, og at der skulle være gigantiske problemer, tvivler jeg stærkt på.
Og så er det jo spørgsmålet, hvordan man definerer udtrykket »andetsprog«.
Hvis det skal opfattes som en degradering af det danske sprog, så er jeg enig.
Men det skal det jo ikke.
Det er blot sprog nummer to, børnene lærer, og det kan vi jo ikke gøre noget ved, for de har deres modersmål med sig hjemmefra, og det næste sprog, de lærer, bliver så nummer to.
Så ifølge matematikkens regler bliver det deres andetsprog.
Mere ligger der ikke i det fra min side, og hvis nogen skulle være i tvivl, så skal dansk jo også stadig væk være hovedsproget i den danske skole, lige så vel som det skal være det i friskoler, hvor man også må kræve at der undervises på dansk.
Ingen tvivl om det.
Jeg er glad for, at hr. Søren Kolstrup er enig med mig, og jeg skal ikke disponere over eventuelle besparelser, der måtte komme ud af en eventuel drøftelse om, hvorvidt vi kunne begrænse kommunernes pligt til at tilbyde modersmålsundervisning.
Lad os nu spise brød til.
Jeg bruger ikke de penge, hvis jeg ellers kunne få lov til det, før de er sparet i hvert fald.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Jeg vil bare spørge hr. Hans Peter Baadsgaard, om han er bekendt med, at det kan være et aktiv for et menneske eventuelt at kunne to sprog?
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Jeg vil spørge den socialdemokratiske ordfører, om han ikke finder, at det kan være et stort problem for en jysk kommune i Ringkøbing Amt, at den faktisk skal tilbyde modersmålsundervisning i 64 forskellige sprog, og at der typisk kun er meget få elever til hvert af sprogene.
Taler vi om, at det er andengenerationsindvandrere, tredjegenerationsindvandrere, syvendegenerationsindvandrere?
Hvis det er syvendegenerationsindvarere, burde jeg i hvert fald have haft et tilbud om modersmålsundervisning.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Jeg forstår på hr. Hans Peter Baadsgaard, at snittet skal lægges dér, hvor en dansksproget får en fremmedsproget ægtefælle og som følge deraf får børn; det er dér, snittet skal lægges.
Så vil jeg godt høre, hvilke overvejelser hr. Hans Peter Baadsgaard så har, når det drejer sig om den dér identitetsskabelse, som jo også er vigtig: at begge forældre kan snakke med barnet.
Hvordan har Socialdemokratiet forestillet sig at man skal sikre, at barnet får glæde og gavn af begge forældre i opdragelsen, hvis barnet får vanskeligt ved at tale med den ene forælder på et højt niveau?
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-02-10:
Til hr. Christian H. Hansen: Der refereres til nogle indvandrere, der ikke ønsker modersmålsundervisning, men der er jo ikke én eneste, der bliver tvunget til at modtage tilbudet, så det problem kan vi da hurtigt løse herindefra i hvert fald.
Der er jo ingen, der bliver tvunget til at tage modersmålsundervisning.
Hvis ikke man ønsker at modtage tilbudet, kan man lade være.
Og som bekendt er det mellem halvdelen og to tredjedele af indvandrerbørnene, der så af den ene eller anden grund ikke får det.
Så skal jeg besvare fru Gitte Lillelund Bechs spørgsmål,
om ikke det er et problem for de små kommuner: Jo, det kan det jo være, men der skal jo være 12 på et hold, før kommunen er forpligtet til at oprette det, og det kan være svært i de små kommuner, og nogle søger så samarbejde med andre kommuner, og det er udmærket, men det kan jo godt være en af årsagerne til, at der er en del, der ikke får modersmålsundervisning.
Der undervises vist i 40 sprog af de mulige, og der har jeg hørt, at det er omkring 80-90 forskellige sprog, der kunne komme på tale, og man skal også kunne skaffe kvalificeret arbejdskraft.
Så kommunerne skal gøre, hvad de kan for at få det etableret, men det er jo ikke sikkert, at det kan lykkes alle vegne, og dermed er de små kommuner så også tilgodeset. Identitetsskabelse: Jamen hvis faderen taler dansk og moderen taler et andet sprog, kan det jo godt være, at barnet lærer at omgås med andre derhjemme på to sprog, allerede inden det kommer i skole, og så er det spørgsmålet, om det så fortsat har behov for modersmålsundervisning, det kan man da godt drøfte.
Men jeg mener, at barnet sagtens kan skabe sig en identitet, selv om det lærer to sprog allerede fra barnsben, fordi den ene forælder kan tale dansk og den anden kan tale tyrkisk, for nu at tage det som eksempel.
Det kan barnet da godt.
Ellers er der da mange børn, der er i klemme også i den vestlige kulturkreds, hvor der er masser af børn, der vokser op helt fra de første leveår med at skulle håndtere to sprog.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar fra den socialdemokratiske ordfører på mit spørgsmål om, hvor mange generationer der skal til, før kommunerne ikke længere skal forpligtes til at tilbyde modersmålsundervisning.
Så derfor vil jeg gerne stille dette spørgsmål igen.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-02-10:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om ikke Socialdemokratiets ordfører er bekymret over, at vi er nået ind i en samlet debat på det her område, hvor det er blevet en modsætning, altså at det skulle være et problem at lære dansk, hvis man også lærer et andet sprog.
Mener Socialdemokratiets ordfører ikke også, at det er et problem, at vi er nået derhen, at vi faktisk efterhånden taler sammen på en måde, som om det at lære flere sprog er et problem og ikke et fremtidigt behov?
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Det er lidt, som om Socialdemokratiet vil det hele og kan det hele.
Det kan de måske også.
I hvert fald indtil efter næste valg.
Men man har da lov til at lytte lidt til, hvad der rører sig ude i samfundet.
Man har vel lov til at lytte, når indvandrerbørn faktisk kommer med et ønske om, at det ikke er nødvendigt.
Man har vel også lov til at lytte, når Hüseyin Tas, som er medlem af Farum Byråd og formand for Farum Kommunes integrationsudvalg, melder klart ud til de danske politikere: Spar de mange millioner på den såkaldte modersmålsundervisning!
Hvis indvandreres børn vil lære andet end dansk, må det være for egen regning!
Det har man vel lov at lytte til.
Det er der vel ikke noget galt i.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører vil overlade alt til kommunerne.
Men hvis fru Lillelund Bech sad i Københavns Kommune og hun dér kunne læse om helt entydige, positive erfaringer med flere sproggruppeforsøg, og når man, alt afhængig af tilgang, alligevel når frem til det samme resultat, er det så fru Lillelund Bechs opfattelse, at man skal bekæmpe det eller ikke bekæmpe det, når der foreligger positive erfaringer?
Det er vi åbenbart uenige om, men dér, hvor der foreligger entydige, positive erfaringer,
hvad ville fru Lillelund Bech sige i sådan en situation?
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Til hr. Christian H. Hansen kan jeg præcisere, at det, vi mener, er, at det er danskundervisningen, der skal styrkes, og kommunernes pligt til at udbyde den her undervisning skal ikke være kommunernes pligt; den skal simpelt hen fjernes.
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige, at jeg stadig væk mener, at modersmålsundervisning er et familieanliggende, det er et privat anliggende.
Hvis jeg sad i Københavns Kommune, så kunne jeg jo så sige, hvad jeg mener, og så ville der sandsynligvis være en flertal i Københavns Kommune, som ville fastholde, at man skulle opretholde modersmålsundervisningen, så ville jeg blive stemt ned, og det måtte jeg jo så tage til mig - sådan er demokratiet.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Er hr. Hans Peter Baadsgaard ikke opmærksom på, at det rent faktisk ikke er nogen tvang at tage imod en modersmålsundervisning?
Og hvis det er sådan, at det foregår på det dér høje, nuancerede niveau hjemme, så er der jo ikke nogen forventning om, at forældrene mener, at barnet skal have en modersmålsundervisning.
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, i hvert fald uddannelsesordføreren, at man i Venstre er fuldstændig ligeglad med, hvad der træffes af beslutninger i EU.
Det synes jeg er interessant. Så kan jeg så også forstå, at fru Gitte Lillelund Bech ikke er helt klar over, at der ikke foreligger en pligt for børnene til at tage imod tilbudet om modersmålsundervisning; det er en mulighed.
I den forbindelse vil jeg godt bede Venstres ordfører om at fortælle, hvor mange der skal til for at danne et hold, for på et tidspunkt har ordføreren jo sagt, at det er ganske, ganske små hold.
Så jeg vil godt have at vide: Hvor mange skal der til, og er der i øvrigt et kvalitetskrav til, hvor mange forskellige aldersgrupper der skal med?
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Fru Gitte Lillelund Bech erkendte faktisk lidt i retning af det, som formanden for Høje Taastrups kultur- og fritidsudvalg, Svend Erik Hermansen, for nylig har udtalt, at der er de her problemer både med anden-, tredje og fjerdegenerationsindvandrere, og at problemerne er, også med tredjegenerationsindvandrere, at man ikke magter det danske sprog godt nok.
Når man møder op i f.eks. børnehaveklassen, ja, så kan man ikke en gang tale det danske sprog endnu.
Det var en af de ting, der netop gav problemerne, og derfor mente han, at modersmålsundervisningen skulle afskaffes og det danske sprog skulle styrkes. Jeg ved ikke, om jeg fik helt fat i det.
Bare lige en bekræftelse på det.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
To spørgsmål: For det første har jeg forstået, at Venstres udlændingepolitik går på, at flygtninge skal sendes hjem, hvis der kommer fred i det pågældende land inden for en 7-års-periode, og så jeg vil høre, om Venstre mener, at det både er flygtninge og indvandrere, som ikke skal have tilbud om modersmålsundervisning.
Så vil jeg spørge, om den her politik fra Venstres side så også er udtryk for nytænkning i Venstre, idet Venstre jo på et tidligere tidspunkt, da Venstre havde undervisningsministerposten, deltog i vedtagelsen af et EU-direktiv om, at EU-landene skulle forpligtes til at give modersmålsundervisning, også via en rådsbeslutning, som Bertel Haarder - jeg ved ikke, om fru Gitte Lillelund Bech kender hr. Bertel Haarder, men han er Venstres tidligere undervisningsminister - støttede, en rådsbeslutning, hvorefter der skulle tilbydes modersmålsundervisning også til tredjelandes statsborgere.
Mener Venstre, at de beslutninger, som Bertel Haarder traf på det tidspunkt, var forkerte?
Og i givet fald: Hvordan vil Venstre så forholde sig til denne her rådsbeslutning?
Skal man komme med et nyt forslag i EU om, at man overhovedet ikke behøver at følge de forskellige direktiver eller hvordan?
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Venstres ordfører ønsker en, man kan vel nærmest kalde det effektiv, undervisning i dansk - sådan har jeg forstået det - og det skal ske hurtigt, det skal ske vel, og det skal ske over hele landet.
Er vi enige om det, og er vi også enige om, at der ligger entydige og positive erfaringer med modersmålsundervisning, ikke lidt sådan til den ene side og til den anden side, men entydige og positive?
Det gælder i hele den internationale litteratur, Virginia Cole, Thomas Wayne, hele baduljen, alt, hvad de har lavet, alle disse folk.
Vi har undersøgelserne fra Danmarks Pædagogiske Institut.
Vi har erfaringerne fra Københavns Kommune omkring flersprogetheden og sproggruppeundervisning og sproggruppe og undervisning.
Og hvad er det, disse erfaringer siger?
De siger, at modersmålsundervisning er et afgørende aktiv.
Derfor vil jeg gerne have fru Lillelund Bech til at forholde sig til de erfaringer, man f.eks. har fra Københavns Kommune, når vi nu er så enige om, at det er vigtigt med danskundervisning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige, at vi er ikke enige om, at der er entydige, positive erfaringer med modersmålsundervisningen.
Jeg kan referere fra det svar, som undervisningsministeren har givet en af mine partifæller i forbindelse med Danmarks Pædagogiske Instituts undersøgelse.
Men det er ikke nødvendigvis sådan, at det hænger sammen, når vi ser på kvaliteten af vores modersmålsundervisning.
Hvis vores kvalitet af modersmålsundervisning er ringe, så har vi intet bevis for, at man bliver bedre til dansk.
Og det, jeg plæderer for, er, at det er væsentligt at give en styrket indsats i dansk.
Jeg tror på, at det er sprogstimuleringen, der hjælper.
Jeg tror ikke på, at det nødvendigvis er modersmålsundervisningen.
Til fru Anne Baastrup vil jeg sige, at vi i Venstre jo lytter til, hvad flygtninge- og indvandrerorganisationerne melder ud, og de melder meget klart ud, at modersmålsundervisningen bør være et privat anliggende.
Margrethe Vestager (RV), 2000-02-10:
Det er op til den enkelte kommune og skoleleders bestemmelse, om der skal ske en visitation via skolepsykolog, eller om det ikke skal ske via skolepsykolog.
Det er dermed ikke noget, som er fastsat fra centralt hold.
Det samme gælder i øvrigt tosprogede børn: Også her kan skolepsykologen spille en rolle, hvilket jeg også vil forvente at hr. Hans Peter Baadsgaard vil være enig i: at det er vigtigt i kvalitetssikringen, at de, som er kvalificerede til at vurdere og understøtte børn i deres sproglige indlæring, får den hjælp, de har brug for.
Kurt Christiansen (DF), 2000-02-10:
Det er jo regeringens politik, at man vil have de fremmede ud i de små samfund.
Så de dér 12 personer, man skal have for at oprette modersmålsundervisningen, kommer man meget hurtigt op på ude i de små kommuner, og vi synes, det er urimeligt, at de små kommuner pålægges den ekstraudgift.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-02-10:
Det var fru Gitte Lillelund Bech, der gerne ville have at vide, hvor mange generationer det så drejer sig om.
Jamen dér er det jo, jeg siger: Vi kunne jo drøfte det, for hvis det forholder sig sådan, at barnet faktisk derhjemmefra, fordi det taler to sprog derhjemme, mestrer to sprog, når det kommer i skole, så er det jo spørgsmålet, om der er et behov. Men hvis ikke det kan det, kan det jo godt være, at det, til trods for at den ene forælder er født i Danmark, alligevel skal have modersmålsundervisning. Altså det, at jeg lægger op til en drøftelse, er jo ikke det samme, som at jeg har et færdigt svar, for så behøver man jo ikke drøfte så forfærdelig meget.
Og derfor vil jeg også sige til spørgsmålet, om ikke det er trist - eller hvad det nu var, der blev sagt - at det bliver et problem: Jo, det synes jeg det er, for det behøver ikke at være et problem at kunne mestre to sprog.
er at gøre dem til reelle tosprogede på den eller den anden måde og give dem de bedst mulige vilkår for det, og det er det, Socialdemokratiet har givet udtryk for her i dag.
Og så kan det da godt være, at fru Anne Baastrup har ret i, at der vil komme en naturlig afvikling, for hvis det er sådan, at vi får den situation, som jeg refererede til før, så kan det godt være, at det afvikler sig selv, men det er jeg ikke klar over, det er jeg ikke overbevist om.
Og skal vi videre i drøftelserne, skal vi selvfølgelig have klarhed over det, for hvis det afvikler sig selv efter en generation eller to, ja, så behøver vi jo ikke bekymre os om, om vi skal give det i femte generation, som fru Anne Baastrup ved sidste runde i den her sag mente vi jo måtte fortsætte med, så længe
der var behov for det.