Svend Aage Jensby (V), 2001-10-04:
I foråret i år var forholdene i Makedonien yderst kritiske. Spliden mellem de etniske albanere og den slaviske makedonske befolkning vil kunne bringe hele stabiliteten på Balkan i fare igen, ligesom vi oplevede det i Bosnien og i Kosovo. De tiltag, EU, NATO og ikke mindst USA foretog, var afgørende for at bringe parterne til bordet og til at etablere en våbenhvile og senere her i august en fredsaftale.
Derfor er der al mulig grund til at indsætte en NATO-styrke, der kan bistå de makedonske myndigheder med at sikre de mange - det er vel ca. 250 observatører og politifolk - der fra forskellige organisationer er udsendt til området for at iagttage og forsøge at gennemføre fredsaftalen.
I Bosnien og i Kosovo har danske soldater vist sig som nogle af de bedste, hvis ikke de bedste overhovedet - det ved jeg fra amerikanske officerer - til at løse de meget specielle og for vores forsvar forholdsvis nye opgaver.
Jeg føler mig tryg ved - det gør vi i Venstre - at den deling, der nu kommer til Makedonien, vil kunne løse den opgave, som jo er noget beslægtet, nøjagtig lige så godt, som de har gjort det de to nævnte steder.
Vi er i Venstre tilfredse med, at vi yder et bidrag på det her nævnte af de ca. 1.000 for at sikre stabiliteten i denne for Europa så vigtige region og for at redde menneskeliv.
Men der er en anden ting, vi i Venstre lægger vægt på - det skal jeg ikke undlade at kommentere - og det er, at her giver Danmark også et bidrag til USA.
Jeg var glad for at høre statsministeren forleden dag sige, da det blev annonceret, at vi skulle sende styrker til Makedonien, at det skulle opfattes som en aflastning for USA, der nu på så meningsløs en baggrund er så hårdt engageret andre steder.
Jeg er også glad for, at det står i bemærkningerne til forslaget, at et dansk bidrag kan »medvirke til at aflaste NATO-allierede, især USA, i lyset af terrorhandlingerne den 11. september 2001.«
Derfor er det som sagt for Venstre en velkommen lejlighed til at betale lidt gæld tilbage til det land, USA, som Europa - og vi - kan takke for vores frihed.
De, der ikke husker, hvad vi skylder, kan tage en ferierejse, om jeg så må sige, til Normandiets kyst for at få et vist indtryk af, at der på denne strand den første dag faldt 1.500 unge amerikanske soldater, og siden blev det jo mange flere op igennem Europa.
Det skulle bare mangle, hvis vi ikke nu betaler lidt gæld tilbage, om jeg så må sige.
Så det passer os godt.
Som både forsvars- og udenrigsministeren ved fra tilkendegivelser, der er givet andre steder end her fra talerstolen, vil man aldrig gå forgæves til Venstre, hvis der fra USA's eller fra NATO's side kaldes på yderligere bistand på grund af den meningsløse og helt uanstændige handling, der er begået over for vores mest trofaste allierede. Nu kan jeg se
, at formanden for Socialistisk Folkeparti desværre er gået.
Jeg læste her i Berlingske Tidende den 26. september i år artiklen »NATO har brug for danske soldater«, som handlede om, hvad man nu kunne yde fra dansk side.
Udenrigsministeren var citeret.
Her er hr. Holger K. Nielsen citeret for at sige: »Det vil absolut være mere spiseligt, end hvis vi skal hjælpe USA direkte.«
Hvad er det for en politik?
Vi hjælper netop USA ved, at de kan deployere styrker til en eventuel operation andetsteds.
Så jeg vil gerne sige til hr. Holger K. Nielsen: Det er sølle, hvis man virkelig skal tale om sikkerheds- og forsvarspolitik og allianceforpligtelser så at sige, at det er mere spiseligt, hvis vi sådan hjælper indirekte.
Det tager jeg afstand fra.
Så vil jeg sige, at jeg har noteret mig, at der vil blive taget mest muligt hensyn til vore soldater.
Det ved jeg forsvarsministeren vil gøre.
Vi støtter forslaget.