runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2002-05-27:
Det er til ekkoet fra USA og Bushs tale: Jeg er med på, at Venstre og De Konservative vil forsvare alt, hvad der drejer sig om missilskjoldet.
Jeg har også forstået, at forsvarsministeren har ment, at det var en fordel for grønlænderne at få sådan et.
Det, som jeg syntes, udenrigsministeren meget fint fangede i sin afslutning, er, at den her form for terror ikke sætter afsender på.
Den dukker pludselig op i form af et fly, der eksploderer.
Det ville da være tosset at skrive, at man er afsender - med sikker viden om, at man i løbet af ganske få timer ville komme i nærkontakt med verdens største militærmagt.
Derfor er pointen vel, at det, det hævdes at skulle beskytte imod, nemlig angreb fra Iran, Irak, Nordkorea, ikke er særlig sandsynligt, for hvorfor skulle de lande med fuldstændig sikkerhed for fuldstændig destruktion inden for få timer sende et missil af sted?
Der er da meget mere raffinerede måder at ramme USA på.
Og dét er jo den principielle diskussion i forhold til et missilskjold.
Først til hr. Helge Adam Møller: Vi deler opfattelsen af de danske soldaters gode ry, så det skal jeg ikke gentage.
Og så til spørgsmålet, om det er tæt forbundet med værnepligten.
Det synes jeg man skal overveje i forhold til politiet.
Vi sender jo også ret mange politifolk ud, og de er som bekendt professionelle.
Vil det ikke være forfejlet at beskylde dem for ikke at kunne det, som soldaterne også kan?
Selvfølgelig er det noget andet, de er ude at lave, men de løser vel også deres opgave i meget stor overensstemmelse med lokalbefolkningen, selv om det er et professionelt korps.
Deler hr. Helge Adam Møller ikke den opfattelse, og er det ikke derfor for let at komme om ved analysen at sige, det har noget at gøre med værnepligt eller ikke værnepligt? Når sammenligningen går på andre lande, er det vel specielt de engelske soldater, vi har dårlige erfaringer med, når de har været sendt ud.
Det tror jeg har noget at gøre med, at de konservative i så mange år regerede Storbritannien, at lagdelingen i samfundet blev så voldsom, at nogle af de sociale konflikter, som eksisterer i det engelske samfund, genspejler sig i militæret i et omfang, de slet ikke gør i det danske.
Det tror jeg er hovedforklaringen.
Så til hr. Morten Helveg om NATO's udvidelse: Jeg troede faktisk ikke, at verden havde bevæget sig så hurtigt - det vil jeg godt medgive - til et punkt, hvor det her kan gøres med så lille en konflikt, som tilfældet formentlig bliver; det synes jeg er ubetinget positivt.
Jeg bad om, at man var lidt mere forbeholden i vurderingen af aftalen om atomnedrustning.
Det mener jeg stadig væk, men jeg mener, at set fra et dansk synspunkt er
Det troede jeg faktisk ikke var lykkedes i 1999.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-27:
Jeg skal ikke kaste mig ind i værnepligtsdiskussionen, om end det er fristende.
Nej, mit spørgsmål til hr. Villy Søvndal vedrører udvidelsen, som hr. Søvndal berørte om end ganske kort.
Jeg tror, det var med ordene: Udvidelsesdiskussionen er en helt anden nu.
Ja tak, men det havde den jo altså ikke været, hvis hr. Villy Søvndal og SF havde fået sin vilje for et par år tilbage, da Folketinget diskuterede de her ting sidste gang.
Tilbage i 1998 under førstebehandlingen af B 92: »Alle ved jo, at de baltiske lande ikke kommer med i NATO af grunde, som jeg ikke behøver at nævne.« Derfor er spørgsmålet ret påtrængende, om hr. Villy Søvndal ikke føler, at der måske var behov for at uddybe holdningen til udvidelsen her i dag og ikke blot de få stikord, som vi fik under begrundelsen.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-27:
Det var meget godt at få et hjælpespørgsmål, det luner jo altid, når man er lidt presset.
Jeg hørte hr. Kristen Touborg sige, at lokalpolitikere, altså kommunalpolitikere, i højere grad end amtspolitikere kunne lade sig påvirke af interesser i kommunen.
Så kan jeg lige understrege - for det er igen sådan, at når man er lidt presset, kommer man til at sige noget forkert - at det med at bygge i skovene og i naturskønne områder er der ikke nogen i regeringen eller i regeringspartierne, som har planer om.
Der er måske noget, hr. Touborg lige skal samle op på.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
Jeg tror ikke, vi på dette forholdsvis fremskredne tidspunkt skal diskutere for meget, hvad det er, regeringen og regeringspartierne har af planer for skovenes fremtid.
Jeg har hørt en del andre udsagn end det, hr. Vesselbo siger nu,
og så vil fremtiden jo vise, hvem der har ret.
Sådan som jeg har forstået det, var der i hvert fald én minister i regeringen, som meget gerne så, at det skulle være sådan, men det er muligt, at ministeren ikke havde et flertal bag sig.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kan bekræfte fru Margrethe Vestagers spørgsmål: Der er mange forskellige opfattelser af, hvad der forstås ved den store frihed, hvornår man må røre ved det kommunale selvstyre, og hvornår man ikke må.
Eksemplet, fru Margrethe Vestager nævnte, er ét eksempel, og et andet eksempel er udfordringsretten.
Her vil regeringen åbenbart ikke lade kommunerne selv bestemme, hvordan tingene skal fungere.
Nej, man vil sikre, at enhver privat virksomhed kan byde på et projekt med alt det bureaukrati, det nu måtte medføre.
Med hensyn til at der er meget bureaukrati i det ene eller det andet: Det er nok lidt vanskeligt at få dette samfund til at køre helt uden bureaukrati.
Til hr. Kofoed
: Jeg sagde, at der kunne være problemer med forureningen i forbindelse med rensningen, for det er jo klart.
Hvis man ligger langt fra et rensningsanlæg eller fra et bysamfund, vil det kunne give nogle problemer, og de løses lettere i et industriområde, end når man ligger langt væk derfra.
Endelig skal jeg sige til hr. Vesselbo, at jeg føler mig ikke spor presset - ikke det fjerneste!
Men jeg mener i øvrigt, det er rigtigt, at der er områder, som ligger godt hos amtet, for som jeg sagde i min ordførertale, kan der sagtens være små kommuner, som føler, at de ikke kan sige nej, selv om de burde gøre det.
Det har ikke noget at gøre
med, om man sidder i amtet, det har noget at gøre med, hvor nær man er på sagen.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-05-27:
Jeg vil sige tak for en god og overordnet ordførertale.
Den var meget overordnet, vil jeg sige, men den tog bare ikke stilling til redegørelsens største tema, nemlig skævvridningen - det, at vi har en meget stor opdeling af Danmark, som man tydeligt kan se af redegørelsen.
Når man ser på, hvad den regering, fru Margrethe Vestager var medlem af, gjorde, foretog den en omlægning af refusionerne på pensionsområdet, på sygedagpengeområdet og af flygtningerelaterede omkostninger ved at skære refusionerne ned.
Ude i de områder af landet, hvor der ikke er nogen virksomheder, hvor man kunne putte folk hen, blev der
flere og flere førtidspensionister.
Den omlægning ramte de skæve områder meget hårdt, og derfor havde de ikke råd til alle de luftige planer, som den tidligere regering havde.
Vil man slet ikke være med til at løse de problemer?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-27:
Jeg vil også takke for indlægget.
Der var jo ikke overraskende en del utilfredshed med den måde, det foregår på i øjeblikket, og der var udtalelser om, at det var ærgerligt, som det kører nu.
Det kan man jo have en mening om.
Men det, jeg manglede, var nogle konkrete forslag til, hvordan det her så kunne ændres. Derfor vil jeg spørge fru Margrethe Vestager: Kunne vi ikke bare få fem centrale, konkrete forslag til, hvordan vi kan få gode og ligelige levevilkår, uanset hvor vi bor i landet, for så kunne det være, det kunne blive lidt mere konstruktivt?
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-27:
Jeg kunne måske nok have ønsket at være blevet spurgt om det, da Venstres ordfører og den konservative ordfører havde ordet, for vi er jo godt klar over, at sådan som det spiller i øjeblikket fra de tre regeringspartier, får vi andre ikke meget indflydelse på den kommende finanslov. Jeg tror, det er helt afgørende i forhold til at løse refusionsproblemerne, at den finansieringsreform, som egentlig var stillet i udsigt, dog synes at blive gennemført om end med en vis forsinkelse, og det er meget afgørende, at førtidspensionsreformen faktisk bliver gennemført, sådan at man kan se på folks kompetencer og ikke på deres svagheder, hvilket jeg tror vi er fuldstændigt enige om.
Med hensyn til konkrete forslag vil jeg sige, jeg synes, det er meget afgørende, at vi får gennemført de ideer, som lå i redegørelsen om erhvervsakademier, sådan at de lokale erhvervsskoler faktisk sammen med de lokale virksomheder kan sikre, at der bliver en konkret vækst i et givet område.
Derudover vil jeg nævne en række af de forslag, som ligger i det jysk-fynske samarbejde.
Det er forslag om samarbejde mellem universiteter; det er forslag om digitalisering; det er forslag om samarbejde på tværs af kommuner, sådan at det ikke er den enkelte kommune, men tværtimod kommuner i fællesskab, som sikrer, at der bliver en regional forandring.
Jeg skal ikke gennemgå alle de initiativer, som er i den jysk-fynske redegørelse, men jeg synes dog, at det er karakteristisk nu, hvor der bliver bedt om konkrete svar, at man ikke tidligere fra Venstre og De Konservative har kunnet få bare skyggen af konkrete svar, men at de vil skyde på noget, de vist efterhånden mener er et ubetydeligt oppositionsparti for at få inspiration til det arbejde, som burde være færdigt nu hos Venstre og De Konservative.
Vi kunne ikke hos den konservative ordfører få så meget som et eneste konkret forslag til den finanslov, der udarbejdes i de her måneder, som jeg antager De Konservative har stor indflydelse på.
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Jeg vil gerne kort spørge fru Margrethe Vestager, hvornår finansieringsreformen skulle træde i kraft i forhold til den tidligere regerings udmeldinger?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-27:
Jeg vil godt sige til fru Margrethe Vestager: Det var egentlig ment konstruktivt.
Det var ikke for at skyde på et lille oppositionsparti, at jeg spurgte om nogle konkrete forslag.
Det var egentlig for at høre, om der var nogen, og de kom så.
Det var ikke for at skyde på det lille parti.
Vedrørende indflydelse på finansloven: Ja, der skal jo to til en tango, og hvis man har lyst til at være med, så drejer det sig jo om at give og tage.
Hvis ikke De Radikale vil give noget for at få noget, ja, så er der jo ingen muligheder.
Men det er vel op til Det Radikale Venstre selv at være med i den debat.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-05-27:
Det er også meget kort: Hvor er forslagene om, hvordan man skaber arbejdspladser i yderområderne?
Det synes jeg ikke rigtig jeg hørte noget om, for erhvervsakademier og det jysk-fynske samarbejde er stadig i midten af Danmark.
Hvor er alle de områder, som redegørelsen siger har et problem med beskæftigelsen?
Hvor er forslagene?
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-27:
Om regeringsreformen, finansieringsreformen - ja, en regeringsreform kunne vi også nok have brug for - men finansieringsreformen: Det, der skulle have været på plads tidligere, var selvfølgelig grundlaget for at begynde at drøfte den.
Nu er der faldet mange gode bemærkninger i dag om, at den skal tilgodese nogle af yderområderne.
Det vil jeg gerne se, før jeg tror det, for vi ved godt, at der sidder ganske stærke, ganske rige kommuner, som faktisk synes, at de finansierer
alt for meget, og at det skal gå den anden vej
Men vi havde sådan set
håbet, at det udvalg, som sidder og skal skabe grundlaget for en finansieringsreform,
havde været færdigt tidligere, sådan at vi kunne have fået en finansieringsreform, der ville være trådt kraft.
Jeg kunne forstå på ministeren, at udvalget først ville være færdigt hen på det sene efterår. Med hensyn til at deltage i finansloven så deltager vi selvfølgelig meget, meget gerne, og når vi står bag vedtagelsen i dag, er det netop, fordi vi synes, det er ganske konkret at love stats- og medfinansiering til de konkrete lokale og regionale projekter, der er.
Det er ret konkrete forslag, der ligger, der er ikke noget som helst der, og det var sådan set derfor, vi kunne have håbet på, at vi kunne have begyndt en konstruktiv drøftelse af, hvad der skulle til regionalpolitisk ved at få et tilsagn fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti om, at det faktisk var noget af det, man så positivt på.
Når jeg synes, det er ærgerligt, så er det jo ikke så meget for vores skyld, men fordi der, som også andre ordførere har været inde på, har været involveret utrolig mange mennesker i den proces, og det har været en konstruktiv proces forstået på den måde, at det ikke sådan har været, hvad man kunne ønske sig, hvis penge voksede på træer, men i stedet for har været en meget realistisk og meget konkret proces i forhold til, hvad man mente, der ville være virkningsfuldt.
Når jeg ikke er kommet så meget ind på arbejdspladser, er det, fordi der er sagt så utrolig meget udmærket om, hvordan man skaber flere arbejdspladser, og derfor vægtede jeg min ordførertale med den begrænsede tid, man har til rådighed, meget i forhold til det, som skal være til stede, for at man som forældre og dermed også som medarbejder har lyst til at bosætte sig et af de steder, hvor arbejdspladserne skabes.
En af de udfordringer, der hele tiden er, er ikke kun at sørge for, at der er en arbejdsplads, men også, at der er nogle omverdensvilkår, som gør, at kvalificerede medarbejdere faktisk ønsker at flytte derhen, hvor arbejdspladserne er, og hvor de udvikles.
Det gælder også infrastrukturen, som andre ordførere har været inde på.
Nu er min tid brugt.
Niels Sindal (S), 2002-05-27:
Når jeg har bedt om ordet uden for ordførernes talerække, så hænger det sammen med de danske øers forhold, som også en tidligere taler var inde på, og ikke mindst trafikken til øerne og licitation af færgetrafik, som ofte betyder, at det bliver rasende dyrt.
Jeg vil spørge, om jeg kunne få ministerens tilsagn om at se på disse forhold, analysere dem og eventuelt komme med nogle løsningsforslag, der også kan sikre øerne gode og lige vilkår.
Specielt er jeg optaget, og det er jo ikke uden grund, af øerne Læsø, Samsø og Ærø, hvor massive ændringer i erhvervsstruktur, indtægtsgrundlag, muligheder for udpendling ændres væsentligt.
Jeg skal i dag ikke lancere løsningsforslag, blot anmode om ministerens tilsagn om at se på disse forhold.
Klaus Hækkerup (S), 2002-05-27:
Også jeg vil godt sige tak for den regionalpolitiske redegørelse og for ministerens besvarelse af forespørgslen.
Jeg har hæftet mig ved, at der i forespørgslen står, at det skal tilstræbes, at befolkningen skal sikres gode og ligelige levevilkår, uanset hvor i landet de bor, og sikres, at alle områder af landet bliver attraktive områder for udvikling, bosætning og den økonomiske aktivitet.
Vi har tidligere oplevet konkrete tilbageslag rundt om i landet.
Vi har f.eks. oplevet, at Svendborg Skibsværft blev lukket, vi har oplevet, at Danyard i Frederikshavn blev lukket, og vi har oplevet, at Nakskov Skibsværft blev lukket.
Frederikshavn fik f.eks. 9 mio. kr. i omstillingstilskud.
Varslingspuljen er nu nedlagt, men jeg har hæftet mig ved, at der i finanslovens bemærkninger står, at der kan ydes støtte som led i erhvervsfremme
, hvis sådanne situationer skulle optræde igen.
I fredags gik Det Danske Stålvalseværk i Frederiksværk
så i betalingsstandsning.
Om det lykkes at redde værket helt, muligvis delvis, eller om det ender med konkurs, ved vi ikke.
Det ene er, hvis der nu tegner sig en mulighed for en rekonstruktion af værftet, som forudsætter, at der må foretages et fornyet kapitalindskud.
Her vil det være naturligt, om staten som 30 pct.-aktionær påtager sig sin naturlige ejerskabsforpligtelse og medvirker med et forholdsmæssigt bidrag som indskud i en rekonstruktion.
Den anden mulighed - den anden ekstreme mulighed kan man sige -
er, hvis værket lukkes eller eventuelt indskrænkes.
Ja, så vil der selvfølgelig være et behov for støtte til området med henblik på omstilling og etablering af nye arbejdspladser, sådan som den tidligere regering gjorde det f.eks. i Frederikshavn.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Jeg er glad for, at vi har fået struktureret debatten, men jeg er da ked af, at vi ikke har forstået visdommen i ministerens ord fra starten.
Det er nok fuldstændig rigtigt, at det kan have noget at gøre med, at man selv har nogle notater, som man gerne vil se igennem, og så hører man ikke alt.
Jeg synes, beskrivelsen af hovedvejen og bivejen var ganske udmærket.
Der er bare det ved det, at selv om jeg fuldt ud accepterer hovedvejen, altså de generelle lettelser for erhvervslivet osv., som jeg langt hen ad vejen er positiv over for, fremmer de bare ikke de svage områder.
Der skal bare være nogle begrænsninger, for det er sigtesystemer, og de vil med den dynamik, vi i øvrigt har i samfundet, udkonkurrere de små virksomheder - om ikke før, så når de små virksomheder i udkantområderne skal fusioneres ved et generationsskifte osv. Uanset om man laver hovedvejen bedre, bredere og med bedre asfalt osv., har man altså brug for bivejene.
Jo mere dynamisk samfundet er
, jo flere lettelser og udfoldelsesmuligheder man giver markedsøkonomien, desto mere brug har samfundet i virkeligheden for bivejene, og vi har ikke rigtig fået at vide, hvad det er for noget asfalt, der ligger på dem.
Det er mit spørgsmål.
Ole Stavad (S), 2002-05-27:
Ministeren er sådan en beskeden mand.
Jeg vil meget gerne give den kompliment, at udi manipulation er ministeren en sand mester. Så dér synes jeg ikke, han behøver holde sig tilbage og sætte sit lys under en skæppe.
Det ville have svært ved at være der.
Det jysk-fynske samarbejde, siger ministeren, hører ligesom ikke hjemme i denne debat.
Jamen det er jo en del af den redegørelse, vi har fået.
Det er det da!
Når jeg lytter til indenrigsministeren, og det synes jeg er vigtigt, når nu indenrigsministeren har den koordinerende opgave, lyder det, som om han ikke har sat sig tilstrækkelig dybt ind i, hvad det jysk-fynske samarbejde går ud på.
Det er jo ikke en hel masse generelt, der er smidt tilfældigt ud.
Det, som vi taler om her, er nogle meget konkrete projekter, som er født i et tæt jysk-fynsk samarbejde med Venstrefolk, med konservative, med alle.
Det er det ikke.
Det er et samspil.
Pengene var der.
Og når ministeren har et meget stærkt behov for at antyde, at der ikke rigtig ville blive levet op til det, er jeg glad for at vide, at ministeren ved, at det, han siger på feltet, er lodret forkert.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Det er kun lige en afsluttende bemærkning.
Jeg er lidt ked af, hvis ministeren har fået det indtryk, at vi debatterede, om det jysk-fynske område sådan totalt set var et svagt område, som vi skulle have penge til.
Det har i hvert fald ikke været hensigten.
En af grundene til, at vi overhovedet har nævnt det jysk-fynske samarbejde i forslaget til vedtagelse, er faktisk, at vi mener, Storstrøms og Vestsjællands Amter har brug for - det har ikke været sagt ret tydeligt i den debat, det er derfor jeg tager det op nu - noget lignende, for det er virkelig svage områder.
Det er svage områder, som især vil kunne have noget ud af at få placeret nogle højere uddannelser i området.
Det har været nævnt af andre i dag, at det er noget af det, der giver udvikling.
Det vil give betydelig mere, for nu også at fornærme dem dernede, end at lave en Femerbro.
At få etableret nogle bedre uddannelsesmuligheder, at få højere og længere uddannelser til området ville virkelig være godt, og det var derfor, vi nævnte det.
Med hensyn til debatten om 300 mio. kr., der var der eller ikke var der: Jeg ønsker bare, at de skulle være der, og derfor har vi snakket om medfinansiering i vores forslag til vedtagelse.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-27:
Hr. Villy Søvndal nævner, at NATO's generalsekretær har været ude med nogle tanker om værnepligtens fremtid.
Så nævner han i forlængelse af det også det meget gode ry, som danske soldater har i forbindelse med fredsbevarende operationer rundtomkring i verden, og det er helt korrekt.
Er det ikke sådan, vil jeg spørge hr. Villy Søvndal
, at stort set 80 pct. af de fredsbevarende soldater, vi har ude, er nogle, der indtil kort tid før, var værnepligtige, og så med 1½ måneds uddannelse oveni indtræder i Den Internationale Brigade og derefter bliver sendt ud, og at en meget medvirkende og væsentlig årsag til, at de klarer sig så fantastisk godt, netop er, at de kommer og er en del af det almindelige danske samfund, som de har været, før de blev værnepligtige? Det er altså ikke egentlige professionelle, men det er en bred del af den danske befolkning, som får en særlig specialistuddannelse, og det er en medvirkende årsag til, at de klarer sig så godt i modsætning til enkelte professionelle soldater fra andre lande.
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-27:
Jeg er fuldstændig enig i fru Else Theill Sørensens bemærkninger om, at der er mange stærke ressourcer, som bare venter på at blive brugt.
En del af dem har regeringen ved sit eget sunde håndværk selv skabt, nemlig dem, som nu bliver frigjort fra forskningscentre i Sydthy og på Bornholm, dem, som ikke længere skal drive daghøjskoler, dem, som ikke længere skal formidle folkeoplysning, dem, som ikke længere skal arbejde i skovene, og så fremdeles.
Hvordan forestiller Det Konservative Folkeparti sig helt konkret, at det skal ske?
Altså ikke generelle vækstpakker eller generelt dit og dat, men specifikke regionalpolitiske tiltag, som kan sikre, at de udmærkede ressourcer, der ser ud til at være i også de svage regioner, rent faktisk bliver brugt?
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Til fru Line Barfod, der mener, at når vi sidder 8 år mere, så vil vi have udjævnet: Nej, vi vil have sørget for at føre en politik, således at der er blevet mere vækst generelt i landet, mere optimisme og større lyst til at gøre et stykke arbejde. Med hensyn til Sønderjylland vil jeg sige: Det var jo Sønderjyllands Amt, der selv havde lagt en plan frem om, hvordan det ville køre sit sygehusvæsen.
Til fru Sandy Brinck om erhvervspolitisk redegørelse, Vestsjællands og Storstrøms Amter,
må jeg sige: Der må jo komme nogle projekter på bordet.
nogle projekter
De ligger der indtil videre ikke.
Med hensyn til den ene milliard kroner, fru Sandy Brinck påstår Socialdemokratiet havde sat af, vil jeg meget gerne bede om helt klart at få at vide og få dokumentation for, hvor den ene milliard er sat af i det finanslovforslag, de nåede at fremsætte, inden denne regering tiltrådte. Jeg ved godt, der har været forslag fra en anden tidligere minister om Vestsjællands Amt, hvor man lovede, at der var disse penge til tiltaget, når der kom en færdig redegørelse for det område, men det var vist noget, der dengang blev sagt i kampens hede.
Til fru Bierbaum om taxameter i de svage områder
vil jeg sige, at det vil vise sig, hvordan udviklingen vil komme til at gå, når man får lagt AMU-centrene sammen med de øvrige uddannelsescentre, tekniske skoler, handelsskoler og landbrugsskoler osv.
Bliver der en skævvridning, bliver der en mangel, jamen så man se på det til finanslov 2003.
Jeg kan ikke her stå og love, at der bliver sat yderligere penge af, men uddannelse har den siddende regerings store bevågenhed.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-27:
Jeg vil godt sige tak for det indlæg, vi fik fra fru Else Theill Sørensen, og så vil jeg godt spørge angående den forskningsinstitution i Sydthy, som man nu har besluttet at reducere eller måske nedlægge
: Betyder det, at det svagtudviklede område, som Thy jo er, får mere dygtig arbejdskraft eller mindre dygtig arbejdskraft i fremtiden?
Jeg kunne spørge på samme måde: Når det drejer sig om de reduceringer, der er sket på skovområdet med fjernelse af forstkandidater og forskellige andre, betyder det så, at man undergraver den vidensbank, der er i området, eller betyder det, at man har styrket vidensbanken?
Så kunne jeg også spørge: Når vi skal til at snakke om politi og domstole, hvad er så Det Konservative Folkepartis holdning
Vi kunne ikke få at vide, hvad holdningen er hos Dansk Folkeparti, men jeg håber, at vi kan få det at vide for Det Konservative Folkepartis vedkommende.