runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2002-04-05:
Jeg vil indledningsvis glæde mig over den store tilslutning, der er til Socialdemokratiets ordførertale.
Det er da altid glædeligt. Men jeg vil sige, at vi har valgt en kort vedtagelse med et bredt flertal af partier bag.
Det synes jeg er afgørende, og det er den linje, der er fortsat fra maj 2001, hvor vi havde debatten om det amerikanske missilforsvar.
Det betyder ikke, at man af den vedtagelse kan læse, at vi støtter de mest højreorienterede kræfter i USA.
Det er noget sludder, som hr. Villy Søvndal siger i denne her sammenhæng, det vil jeg gerne understrege.
Jeg lagde netop vægt på, at det gjorde vi ikke.
Hvis man læser vedtagelsen, vil man se, at vi understreger betydningen af, at Rusland og USA når frem til en international aftaleramme, hvorunder man får en betydelig nedskæring i antallet af strategiske atomvåben.
Så jeg synes altså, at på det her punkt burde Enhedslisten og SF sige: Det her er en god vedtagelse.
Den bringer mere fred i verden, hvis den bliver gennemført.
Derfor vil vi gerne være med til at arbejde for de mål, som vi også opsætter her.
Jeg synes, at det er en underlig debat, vi får, hvor man går ind og tolker noget ud af teksten, som overhovedet ikke står der.
Troels Lund Poulsen (V), 2002-04-05:
Først til hr. Søren Søndergaard, der efterlyser en yderligere definition af slyngelstater: Jeg vil ikke her fra Folketingets talerstol begynde at lave en ny definition.
Det gjorde vi også i forbindelse
med den debat, der var sidste år.
Og det er lande, som helt kategorisk ønsker at undertrykke menneskerettigheder, og som jo også for Iraks vedkommende ikke har tøvet med at bruge masseødelæggelsesvåben, endog heller ikke over for sin egen befolkning.
I forhold til spørgsmålet fra hr. Søren Søndergaard om at provokere Rusland vil jeg sige, som jeg sagde i min ordførertale, at reaktionerne fra Rusland har været afdæmpede, og som jeg også sagde i ordførertalen, lægger vi vægt på, at man når frem til en aftale mellem USA og Rusland.
Der er i øvrigt også meget, der i øjeblikket tyder på, at man på topmødet vil nå frem til en aftale, som gør, at der bliver tale om en nedrustning.
Venstre mener ikke, at det her er en aftale, som kun har betydning for Europa, den har også betydning for verden, og det håber jeg så hermed at have gjort klart.
Jeg vil så også sige til hr. Jeppe Kofod, at vi selvfølgelig beklager, at aftalen bliver opsagt, men vi erkender også, at det er ud fra et nyt sikkerhedspolitisk billede, og det gjorde jeg meget ud af at understrege i min ordførertale.
ABM-traktaten bygger på en anden historisk forudsætning end den, vi ser nu, og det er derfor, at jeg synes, det er særdeles naturligt, at man reviderer aftalen og også laver en ny, for det er ikke længere en kold krig, vi befinder os i.
Endelig til hr. Villy Søvndal
om, hvorvidt det er afgørende, om våbnene bliver destruerede eller de bliver puttet i siloer:
Jeg vil sige, som jeg også sagde i min ordførertale, at for Venstre er det afgørende, at man får lavet en aftale, som sikrer en nedrustning, og som får nedbragt antallet af sprænghoveder.
Vi noterer os, at det går
i den retning, og det er vi selvfølgelig glade for.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-05:
Det var jo en tale på et meget højt analytisk niveau, må man sige.
Jeg kan godt lide, når man henter sin inspiration til sådanne store sikkerhedspolitiske debatter fra præstegårdens høns med afhuggede hoveder.
Så var det vel i øvrigt en tale, der bar præg af, at Pentagonfolkenene derovre forekommer rimelig moderate.
Vi skulle så i øvrigt, forstår jeg, være taknemlige over, at vi endelig havde nogen, der ville tage vare på sikkerheden, inklusive grønlænderne - grønlænderne, for hvem det sikre resultat er, at hvis Thule anvendes, bliver de det første bombemål, for ville man sætte det her system ud af kraft i en krisesituation, bombede man selvfølgelig det fremskudte varselssted, der hedder Thule.
Jeg tror da, de vil lytte med meget stor interesse til hr. Jesper Langballes analyser på Grønland og føle en dyb taknemmelig over, at det er dem, der sikres at blive det første bombemål.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-04-05:
Ja, jeg må på hele sammenhængen forstå, at det altså er hr. Villy Søvndals opfattelse, og, må jeg gå ud fra, også hr. Søren Søndergaards, som er medforslagsstiller til forslaget til vedtagelse, at f.eks. spørgsmålet om ABM-traktat, spørgsmålet om missilskjold skulle diskuteres i EU's ministerråd.
Det er virkelig det, der ligger i det.
I så fald er der tale om en udvidelse af de dagsordener, man har i EU.
Og det er det, jeg finder så interessant.
Jeg har godt tidligere set sådan spredte udtalelser rundtomkring i samme retning, men jeg har aldrig set det formuleret som en officiel EU-SF-EL-politik, at vi på dette område skal udvide EU's kompetenceområde.
Jann Sjursen (KRF), 2002-04-05:
Det kan godt være, at hr. Peter Skaarup synes, at debatten er ved at køre i ring, men det er den sådan set kun af én grund, og det er, at hr. Peter Skaarup ikke svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Det er derfor, debatten kører i ring.
Jeg synes, det vil være interessant at få præcise svar - vel at mærke præcise svar - på det, som også hr. Søren Søndergaard tidligere har spurgt hr. Peter Skaarup om over et par omgange, nemlig for det første: Vil hr. Peter Skaarup dokumentere sin nu også senest gentagne påstand om, at Det Danske Center for Menneskerettigheder, specielt direktøren, skulle have været imod enhver stramning på udlændingeområdet?
For det andet: Vil hr. Peter Skaarup helt præcist fortælle os, hvad det er i lovforslaget, der gør, at det nye Institut for Menneskerettigheder ikke kan politisere, sådan som hr. Peter Skaarup har så meget imod?
De to svar skylder hr. Peter Skaarup os i debatten i dag.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-05:
Jeg kunne forstå på hr. Peter Skaarup, at han ikke kunne forstå, at debatten kørte i ring, men det har vi jo allerede hørt forklaringen på.
Jeg vil godt indrømme, at jeg egentlig ikke havde forventet at få de svar, jeg søgte efter, for det får man sjældent.
Men hr. Peter Skaarup siger, at Dansk Center for Menneskerettigheder har skadet sig selv, og at det egentlig er derfor, man ville hjælpe til med at få det lukket.
Man vil styrke arbejdet, kunne jeg forstå, ved at nedlægge det center, og det må jo så blive hr. Peter Skaarups arbejde at forklare, hvordan den løsning kan gøre det. At arbejde for menneskerettigheder er sådan set i orden, hvis det er danske statsborgere, man sikrer menneskerettigheder, men ikke mennesker, som kommer hertil, fordi de er i nød, og det er heller ikke rigtig til at forstå.
præcist på følgende: Er han enig i, at de centre, nævn osv. er blevet oprettet, fordi Danmark har syntes, at det var godt at have dem, men i øvrigt også, fordi internationale konventioner tilsiger os at oprette den slags ting og følge og overvåge arbejdet? Det er nemt at forstå, hvad Dansk Folkepartis rolle er.
Det har været svært for os andre at forstå, hvad V og K's rolle er, men det er jo blevet meget åbenbart med denne debat, hvad rollen har været.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-05:
Man skal nok prøve at høre efter, når der bliver svaret på de spørgsmål, man stiller, i stedet for at gentage de samme spørgsmål.
Men vi kan godt prøve at tage det en gang til, det er helt klart.
Hr. Sjursen spørger, om jeg vil dokumentere udsagnene om, at menneskerettighedscenteret i den form, vi kender i dag, har brokket sig over en række af de stramninger, der er kommet, og også over de udsagn, der har været om ønsker om stramninger.
Jeg synes ikke, det er min opgave at vejlede hr. Jann Sjursen i, hvordan man læser aviser, men hr. Jann Sjursen kan gå op til sin avishylde og tage aviser fra de seneste 2, 3, 4 år.
I den danske udlændingedebat findes der gentagne kritikpunkter fra menneskerettighedscenteret, hvor nogle måske har været fremført ud fra en saglig vurdering, men efter vores opfattelse har langt hovedparten af indlæggene i debatten været et rent ekko af SF og Enhedslisten og også Socialdemokratiet, som jo ikke har villet være med til nogen stramninger.
Der har ikke på noget tidspunkt været tale om, at Danmark har brudt nogen som helst internationale konventioner.
Men hver gang, man har debatteret det, har menneskerettighedscenteret alligevel ment, der har været brud på internationale konventioner, det har været på kanten, osv. osv. Hr. Jann Sjursen spørger også: Hvornår stopper vi denne politisering?
Jamen det gør vi da efter den debat, vi har haft, og med det lovforslag, der er fremsat.
Det er da et stop for den uheldige politisering, vi har set, og som mange mennesker ikke ønsker at betale skattekroner til.
Man er velkommen til at politisere alt det, man vil, men så skal man melde sig ind i et politisk parti, og kontingentet skal man selv betale.
Det skal ikke være sådan, at skatteyderne betaler til propaganda, som ikke har noget med forskning at gøre.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen bliver ved med at sige, at vi nu vil styrke arbejdet.
Jeg synes ikke, jeg har sagt, at vi vil styrke arbejdet for etnisk ligestilling, så er det i hvert fald forkert hørt af hr. Lars Kramer.
Det, jeg har sagt, er, at som et led i aftalen fortsætter DUPI's arbejde, bare i et andet regi, og jeg har fremhævet en række af de projekter, DUPI har stået for, og som har været gode.
Det arbejde skal selvfølgelig køre videre, så vi kan få belyst bl.a. danmarkshistorien.
Jann Sjursen (KRF), 2002-04-05:
Jeg må i denne omgang nøjes med at konstatere, at hr. Peter Skaarup ikke kan dokumentere, at Centeret for Menneskerettigheder har fordømt enhver stramning af udlændingeloven.
Jeg fik det svar fra hr. Peter Skaarup, at han henviste til avisartikler, som jeg selv kunne undersøge, osv. - det kan jeg selvfølgelig gøre - hvor man havde fordømt en lang række af de stramninger, som blev foreslået under den tidligere regering.
Der er en lille forskel i ordvalget, som har stor betydning, også for den debat, vi har her.
Det er ikke ligegyldigt, om man taler om en lang række af de stramninger, som er blevet foreslået, eller enhver stramning, og det er derfor, at nogle af os bliver lidt knotne, for at sige det mildt, når hr. Peter Skaarup har en så lemfældig omgang med sin dokumentation og sit ordvalg, som debatten i dag har vist.
Lad mig så stille hr. Peter Skaarup et spørgsmål, som han ikke har besvaret tidligere, og det er, om Dansk Folkeparti er enig i de såkaldte Paris-principper, som lovforslaget bygger på.
Det spørgsmål er heller ikke blevet besvaret i debatten.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-05:
Vi kunne jo fortsætte det meste af dagen med det her.
Som sagt synes jeg ikke, det er min opgave at hjælpe hr. Jann Sjursen med at læse aviser.
Jeg går ud fra, at hr. Jann Sjursen læser aviser hver dag, ligesom vi andre gør, og her har man jo kunnet læse gennem de seneste år, at menneskerettighedscenteret gang på gang har udtalt sig på en måde, der er blevet betragtet som partisk.
Kritikerne af det har i forbindelse med den løsning, der er fundet, og det lovforslag, vi behandler i dag, netop nævnt, at formålet med centeret bl.a. har været, at man skulle være upartisk, og det har været det, der har været problemet: man har netop ikke været upartisk.
Det, vi sikrer nu, er forhåbentlig, at centeret bliver reelt upartisk og laver den forskning, som bl.a. Mads Bryde Andersen har gjort opmærksom på, man ud fra et juridisk grundlag ikke har lavet.
Så spørger hr. Jann Sjursen om Paris-principperne og menneskerettighedskonventionen.
Jeg har hele tiden sagt, at der er ikke nogen her i Folketinget, der ikke overholder internationale konventioner.
Det kan være, at vi på et tidspunkt siger, at nogle konventioner er forældede, og at de skal ændres, men som det er i dag, er konventionerne, som de er, og Danmark har tilsluttet sig dem.
Det tror jeg alle
medlemmer af Folketinget er enige i.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-04-05:
Jeg har haft den fornøjelse i en temmelig lang periode at være udenrigsminister for Danmark og dermed også haft mulighed for at tale om menneskerettigheder med mange repræsentanter for mange forskellige stater, herunder absolut mange stater, hvis forhold til menneskerettighederne var tvivlsomt.
Det er fælles for dem alle sammen, når man diskuterer menneskerettigheder, at de siger nøjagtig det samme som hr. Peter Skaarup.
Alle diktatorer, alle, der krænker menneskerettigheder, siger det, hr. Peter Skaarup siger: Jamen vi har såmænd ikke noget mod menneskerettigheder, men menneskerettighedsorganisationer politiserer.
Ja, det gør de, fordi menneskerettigheder drejer sig om at begrænse magthavernes indflydelse og magt over det enkelte menneske, og derfor vil det for en diktator at se altid være en politisering.
Det er nøjagtig den samme argumentation.
Da det skal ende med et spørgsmål, vil jeg gerne spørge hr. Peter Skaarup: Synes hr. Peter Skaarup, at det er en klædelig argumentation?
Er han glad for at være i det selskab?
Jann Sjursen (KRF), 2002-04-05:
Hr. Peter Skaarup bedyrede, at man selvfølgelig skal overholde internationale konventioner og lovgivning osv.
Det ville svare til, at jeg spurgte, om hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti f.eks. ikke vil overholde gældende lov.
Jeg vil gå ud fra, at man ville bekræfte, at det vil man gøre, uanset om man i øvrigt måske ikke var enig i al den lovgivning.
Det var lige præcis det, jeg sidst spurgte hr. Peter Skaarup om: Er Dansk Folkeparti enig i Paris-principperne?
Ja eller nej?
Det spørgsmål kan besvares meget klart og kort, men det er ikke blevet besvaret endnu, heller ikke med det svar, jeg fik før.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-05:
Hr. Niels Helveg Petersen var inde på diktatorer, og jeg kan altså ikke gøre for, at hr. Niels Helveg Petersen kan se, at nogle argumenter, som er brugt af en eller anden diktator, skulle være de samme, som vi bruger her fra Folketingets talerstol i dag.
Det kan jeg altså ikke gøre for.
Jeg tror heller ikke, hr. Niels Helveg Petersen nødvendigvis var enig i Sovjetunionens politik, da Sovjet eksisterede.
Men alligevel delte Det Radikale Venstre argumenter med Sovjetunionen, da man kritiserede, at der blev placeret skibe, som muligvis havde atomvåben om bord, i Danmark, og på den måde kan vi jo blive ved.
Fordi man har fælles synspunkter på et område eller har en fælles måde at argumentere på, behøver man altså ikke at være enig med diktatorer eller lignende.
Når det gælder hr. Jann Sjursens spørgsmål, synes jeg, jeg har besvaret det.
Vi er enige i de principper, vi støtter menneskerettighedskonventionen, og vi støtter de konventioner, Danmark er omfattet af.
Men hr. Jann Sjursen er velkommen til at spørge om det samme igen.
Altså det, vi beder en række parter om, bl.a. Menneskerettighedscenteret, er jo i forbindelse med en høringsproces at vurdere, om de kan se nogen juridiske problemer i et forslag i forhold til en konvention.
Der er det, vi har sagt, at vi har opfattet Menneskerettighedscenteret i den form, vi kender det i dag, som nogen der, som ud over den jura, der ligger i det, gang på gang har været god for en bemærkning, der har været politisk, og hvor man målrettet har forsøgt at påvirke bl.a. den danske udlændingedebat i en retning af, at man ikke vil have stramninger.
Så vil jeg sige, at de yderligere bemærkninger, hr. Søren Søndergaard kommer med, jo er det rene pindehuggeri, som vi kan bruge Folketingets tid i flere døgn på at diskutere, men sagen er bare, at nu får vi en god lov, som må til at virke, og nu må vi videre i stedet for det surmuleri, som jeg synes, venstrefløjen kommer med.
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Da det jo ikke er lige meget, hvad man siger fra Folketingets talerstol, er det faktisk ret skandaløst, at Dansk Folkepartis ordfører bliver ved med at beskylde mennesker, der ikke har mulighed for at forsvare sig, for ikke at gøre deres arbejde på den korrekte og vederhæftige måde.
Hr. Peter Skaarup har ikke dokumenteret det; hr. Peter Skaarup har opført sig skandaløst, og det burde være påtalt, at hr. Peter Skaarup vedvarende sviner andre til, der ikke har en chance for at forsvare sig, og derved bringer ikke alene sig selv, men også Folketinget i miskredit ved at omtale andre mennesker på den måde.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-05:
Jeg vil i den sammenhæng spørge til høringssvarene, der ligger dels fra Det Udenrigspolitiske Selskab, dels fra de fire centerdirektører, der jo klart peger på, at det lovforslag, der er fremsat, er unødig bureaukratisk i sin form.
Man kunne snildt fjerne det led, der hedder centerbestyrelsen og centerdirektøren, samt to institutter og dermed spare mange penge på det administrative og bruge dem til noget mere fornuftigt.
Jeg vil bare høre, om det er noget af det, Det Konservative Folkeparti vil gå med ind og samarbejde med øvrige partier om, for det kunne være noget af det, der kunne være med til at styrke den her lovgivning.
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Dansk Forskningsråd har faktisk også en meget vigtig pointe i, at der i øjeblikket pågår et udredningsarbejde, som forventes færdigt 1. maj, om hele sektorforskningen.
Og der er et eller andet grotesk ved, at vi sidder og bygger en stor institution op, uden at det arbejde, der bliver lavet, bliver inddraget.
Jeg kunne ikke drømme om at mistænke hverken fru Pia Christmas-Møller eller udenrigsministeren for at have noget imod at høre, hvad kyndige folk har at sige, for man har trods alt for meget ordentlig selvfølelse til, at man synes, det er fornærmende at få kyndige folk på banen.
Det ved jeg.
Det er altså i tillid til den respekt, at jeg spørger, om man også godt lige vil have i beredskab - kan man kalde det - til at høre, hvad der måtte blive sagt fra Forskningsrådets side om denne her institution.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-05:
Med risiko for at blive skældt ud af den konservative ordfører, som jeg blev det af Dansk Folkepartis ordfører, for at rønnebærrene skulle være sure, at vi blot var sure osv., når vi ønskede at diskutere det her forslag, nu hvor der endelig er mulighed for det i Folketingssalen, vil jeg godt spørge den konservative ordfører, om jeg forstod det rigtigt, nemlig at man med det her forslag ønskede at styrke arbejdet for etnisk ligestilling og arbejdet for menneskerettighederne også i Danmark. Det vil jo være fuldstændig i strid med, hvad Dansk
Folkeparti sagde fra talerstolen, og dem har man jo indgået en aftale med, da det er det parlamentariske grundlag for regeringen.
Var det det, den konservative ordfører sagde her fra talerstolen var sigtet med forslaget?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-05:
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Jeg kan forsikre hr. Lars Kramer Mikkelsen, Socialdemokratiet og Folketinget om, at hensynet til menneskerettighederne, respekten for menneskeretten nationalt og internationalt er et kernepunkt for Det Konservative Folkeparti.
Sådan er det.
Og vi mener faktisk, at det forslag, der ligger på bordet her, vil styrke indsatsen på området.
Til hr. Jeppe Kofod: Vi vil meget gerne gå ind i et konstruktivt udvalgsarbejde.
Jeg vil dog advare en lille smule imod forestillinger om, at man kan bryde den fremlagte konstruktion fuldstændig op, for så vil der jo ikke længere være sammenhæng i det nye center.
Lad os kigge på de forskellige høringssvar og lad os få en ordentlig teknisk diskussion i udvalget.
Det er jeg åben over for.
Men jeg giver ikke tilsagn om her fra talerstolen, at vi nu vil bryde hele konstruktionen op.
Vi har allerede nu fået en række høringssvar.
Men grundlæggende mener jeg, at lovforslaget, som det ligger, faktisk imødekommer de overordnede hensyn, som ikke bare regeringen, men også Det Konservative Folkeparti gerne ser imødekommet.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-05:
Først til hr. Niels Helveg Petersen, som synes, det er et meget radikalt brud at bekræfte villigheden til i EU-samarbejdet at arbejde for at forme en fælles udenrigspolitik.
At det skulle være et voldsomt brud i SF's EU-politik tror jeg skyldes manglende forståelse for, hvad der har været ønsket i SF's EU-politik.
Vi har hele tiden sagt, at det var vigtigt på EU-plan at sikre langt, langt større europæisk fodslag i de afgørende politiske spørgsmål, også i forhold til konsekvenserne af ABM-traktaten, og at prøve at sikre en langt højere grad af fælles europæisk vurdering, for konsekvensen er jo, at det her har stor sikkerhedspolitisk betydning for Europa som sådan, fordi vi jo alle bliver ramt af de sikkerhedspolitisk negative konsekvenser af ophævelse af ABM-traktaten.
Man kan håbe, som også hr. Kofod gør, at det her vil bidrage til noget, at der kommer - jeg tror også at hr. Niels Helveg Petersen var inde på det i sit ordførerskab - noget godt ud af aftalen mellem Putin og Bush i slutningen af maj.
Det håber vi selvfølgelig alle sammen på.
Kendsgerningen er bare, at ved at erklære villigheden til at opsige traktater i det omfang, som jeg synes USA gør p.t., er det en chancesejlads, vi er ude på.
Det kan ikke udelukkes.
Men jeg tror, og jeg er ret overbevist om, at konsekvensen af det her bliver en mere usikker verden, hvor usikkerheden er spredt yderligere, hvor spændingerne stiger, hvor landene svarer igen med at opruste til en situation, som er usikker, men karakteriseret ved, at man aldrig ved, om et aftalesystem holder ret lang tid.
Og dermed er summen af overvejelserne, at det betyder større og ikke mindre usikkerhed.
Per Stig Møller (KF), 2002-04-05:
Jeg skal starte med også at gøre hr. Lars-Emil Johansens forhåbninger til det nye center til mine.
Selvfølgelig bliver det da et nyt center, som er en værdig samarbejdspartner og spiller i dansk udenrigspolitisk forskning og dansk offentlighed.
Hvad angår hr. Lars-Emil Johansens ønske om, at jeg skulle sørge for, at Grønland og Færøerne bliver repræsenteret i Rådet for Menneskerettigheder, vil jeg sige, at hvis jeg stod og sagde ja til det, ville jeg bryde Parisprincipperne.
Det er jo ikke mig, der sammensætter Rådet for Menneskerettigheder - det er Menneskerettighedscenteret.
Jeg går ud fra, at de har lyttet til hr. Lars-Emil Johansens tale, for hvis jeg stod her og sagde, at det skulle jeg nok sørge for, ville andre her i salen komme efter mig og sige, at dér sprængte jeg uafhængigheden.
Hvad angår det øvrige med strategiske studier og udenrigspolitiske studier, er det klart, at jeg også har hørt på hr. Lars-Emil Johansen.
Det er jo ikke meningen, at vi skal flække rigsfællesskabet.
Vi er da meget interesserede i, at rigsfællesskabet hænger sammen, også i vores almene forskning.
Vi har jo også gjort det ovre i DUPI, som hr. Lars-Emil Johansen har nævnt, med nogle fremragende undersøgelser, som vi alle har glæde af, og det samarbejde skal fortsætte på den ene eller den anden måde.
Hertil vil jeg sige, at det er lidt mærkeligt, for den klagefunktion finder ikke sted i forbindelse med Nævnet for Etnisk Ligestilling; det har ikke nogen klagefunktion.
Der kommer tværtimod en klagefunktion, men den er der altså ikke, og den kan altså ikke forsvinde, da den ikke er der.
Det, vi har gjort, er, at vi sætter de opgaver ind i det nye center.
Det vil sige, at det, man forestiller sig, altså er, at det meget vel kan være et menneskerettighedscenter, som får den opgave at tilse ligebehandling og hjælpe folk med at klage over manglende ligebehandling.
Jeg synes da egentlig, at det er meget godt, at det kommer i forbindelse med Menneskerettighedscenteret, og alle de, der har været glade for Det Danske Center for Menneskerettigheder, skulle jo juble over, at det nu også får den opgave at sørge for at sikre, at folk har klagemuligheder i forbindelse med forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse og race.
Så det skulle jo være en styrkelse af arbejdet.
Som jeg forstår det , er der meget bred tilslutning til, at Menneskerettighedscenteret bevares, og så må der jo også være tilslutning til, at den opgave kommer i det nye danske menneskerettighedscenter og institut.
Der er også blevet nævnt, at den nye konstruktion kan være for tung, og jeg kan da godt forstå, at det kan se sådan ud.
Man skal bare være opmærksom på, at hovedformålet her er at få en synenergieffekt.
Det er altså ikke at spare en pedel væk, som fru Margrete Auken sagde...
... Nej, pedeller i stedet for direktører - det var ordene...
Ja, ja, men lad mig nu få lov at...
Er der ingen, der kan belære...