runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-24:
Der er ikke nogen tvivl om, at regeringen lægger meget stor vægt på en stadig forbedring af dyrevelfærden og på, at dyrevelfærden også har en meget fremtrædende plads i samfundet og i den almindelige befolknings bevidsthed.
Regeringen har, som spørgeren sikkert er opmærksom på, fremsat en handlingsplan for bedre dyrevelfærd under overskriften »Dyrs velfærd - vores ansvar«.
Handlingsplanen er udarbejdet i Justitsministeriet, som er ressortområde for denne her sag.
Regeringen arbejder også i EU og i andre internationale organisationer på at forbedre de internationale regler for dyrevelfærd.
På baggrund af arbejdet, der foregår i Europarådet, er der gennemført en række regelsæt om dyrevelfærd, både i EU og i Danmark.
Af betydning er i øvrigt Europarådets konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål, og det er udmøntet i et tilsvarende direktiv fra Europarådet.
I Europarådets regi arbejder regeringen for en færdiggørelse af en ny konvention om international transport
af dyr, sådan at der også stilles større krav til dyr, der forlader EU's medlemslande og fortsætter transporten i tredjelande. Regeringen forventer jo, at Kommissionen vil fremlægge et forslag til ændring af direktivet om transport af dyr, og regeringen vil under det danske formandskab lægge meget stor vægt på at få en væsentlig forbedring af de regler, der gælder i dag for transport af dyr.
Med hensyn til forholdene for dyrevelfærd i lande uden for Europa vil jeg fremhæve, at dyrevelfærd nu også efter pres fra EU indgår i forhandlingerne om de fremtidige regelsæt inden for WTO-området.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-24:
Det er fuldstændig korrekt, at den skat, som var en del af den tidligere lovgivning, er fjernet netop med henvisning til regeringens løfte om et skattestop
, fordi det var en decideret skat, som den tidligere regering valgte at pålægge arbejdsgiverne. Så må jeg bedrøve hr. Jens Peter Vernersen med, at hr. Jens Peter Vernersen tilsyneladende ikke har fulgt særlig godt med i, hvad der rent faktisk foregår på det her område. Regeringen har således på intet tidspunkt lagt op til, at den enkelte medarbejder selv skulle finansiere den deltagerbetaling, som introduceres på området.
Derimod har jeg gang på gang både i Folketingets Uddannelsesudvalg og også fra Folketingets talerstol undervejs i lovbehandlingen understreget, at regeringen anser det for en naturlig følge, at det netop er arbejdsgiverne som finansierer omkostningerne ved efteruddannelse, specielt når efteruddannelsen finder sted i arbejdstiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-24:
Nu sagde statsministeren for et øjeblik siden, at det ikke var en fagministers opgave at rejse spørgsmålet om menneskerettighederne i Kina, men først og fremmest at tage op, hvad der var inden for ministerens eget område.
Det er i hvert fald det indtryk, man får, når man læser de referater, der har været i pressen af ministerens udtalelser.
Det synes jeg er uheldigt.
Jeg vil gerne bede om, at ministeren forklarer, hvad der er foregået i Kina.
Jeg synes, at der henstår en hel del mystik om, hvad der egentlig er sagt og gjort i Kina.
Men jeg vil godt spørge ministeren: Vil det være sådan fremover, at den danske minister, når ministeren med repræsentanter for andre lande deltager i drøftelser vedrørende samhandel med landbrugsvarer, så vil kræve, at disse lande arbejder med på at få hævet standarden for dyrevelfærd, også således, at det bliver muligt for os her i Danmark at hæve standarden uden at blive udkonkurreret? For jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at det er afgørende, at vi går i spidsen her i Danmark og forbedrer dyrevelfærden, og at vi samtidig kræver af de andre lande, at de skal følge efter og gøre det samme.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-04-24:
Ministeren sagde også i sit svar til hr. Nicolai Wammen, at der ikke ville blive tale om nogen afskedigelser.
Det er jo en meget generel formulering, og derfor ville jeg godt vide: Hvad dækker det egentlig over? Er det så stillinger, der ikke er besat?
Hvilken type stillinger?
Da vi spurgte til situationen i det sønderjyske område, viste det sig jo f.eks., at det var ubesatte dyrlægestillinger, og det forstår jeg så er blevet klaret efterfølgende.
Men hvad taler vi om med hensyn til Århus?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-24:
Nu er det sådan, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at ikke alt, der står i avisen, står til troende.
For det er jo selvfølgelig på den måde, at vi kan være med til at lægge pres på de diskussioner om dyrevelfærd, der foregår, også i Kina.
Så det spørgsmål blev rejst hver eneste gang, der var lejlighed til det.
Nicolai Wammen (S), 2002-04-24:
Det var dejligt at høre, at ministeren er parat til at komme til Århus.
Jeg tror, der er mange århusianere, der gerne vil tale med ministeren og høre om de her ting.
Vi kan selvfølgelig godt have en vis munterhed i denne her debat, og det synes jeg også er fint, men selve emnet er jo meget alvorligt.
Jeg vil derfor også spørge ministeren, som siger, at selvfølgelig gør det indtryk, når kompetente mennesker retter en alvorlig kritik: Men gør det så meget indtryk på ministeren, at man vil ændre beslutningen - det er jo det, der er det interessante - for hvis man ikke vil det, så er der jo ikke meget ved de pæne ord?
Så vil jeg også spørge ministeren om de 1.300 færre prøver, der bliver omtalt, er i detailleddet, for der har været diskussioner fremme om, at i forhold til detailleddet vil det på landsplan være ca. 50 pct. færre prøver, der bliver foretaget, og set i forhold til Århus vil det altså give et noget højere tal, i hvert fald mig bekendt, end 1.300.
Så vil jeg endelig spørge ministeren, om det er sådan, at der er ubesatte stillinger i Århus, som nu ikke kan besættes på grund af regeringens spareplan.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-24:
Først til hr. Nicolai Wammen: Selvfølgelig, når kompetente folk udtaler sig om mit område, er det klart, at så lægger man også øre til de udtalelser, der måtte komme.
Men jeg bliver nødt til at sige, at hvis de besparelser, der er foretaget - i øvrigt i en meget lille størrelsesorden i forhold til det udspil, der egentlig lå - ville have betydet dårligere fødevaresikkerhed, er det da klart, at så ville regeringen aldrig have taget ansvar for sådan nogle besparelser.
Jeg må selvfølgelig klart holde mig til den rådgivning, som jeg har fået fra Fødevaredirektoratet, der er utrolig kompetent på det her område, og jeg har ikke været i tvivl om, at det råd og den vejledning, jeg har fået, også har stået til troende.
Med hensyn til antallet af prøver fortsætter vi blot den implementering af fødevareloven, som den tidligere regering tog fat på sidste år, hvor antallet af prøver også blev sat ned.
Begrundelsen er da helt klart, at vi ønsker en fuld kontrol fra jord til bord.
Hele den diskussion vil vi få lejlighed til at tage i morgen i forbindelse med diskussionen
under forespørgslen om fødevaresikkerhed
Så til hr. Keld Albrechtsen: Jeg ser frem til at blive inviteret ud i Århus.
Jeg vil overhovedet ikke nære nogen betænkeligheder ved at tage ud at spise i Århus, heller ikke med hr. Keld Albrechtsen.
Hr. Keld Albrechtsen ser jo også ud til at have et godt helbred.
Så vi klarer formodentlig skærene i Århus.
Til fru Ritt Bjerregaard skal jeg sige, at jeg ikke er gået ned i den enkelte vurdering af, hvem der skulle ansættes på hvilke områder.
Der har jeg fuld tillid til den udmelding og den rådgivning, som jeg får fra vores Fødevaredirektorat og fra vore fødevareregioners ledelse.
Hvis ikke jeg kunne have den tillid, så ville det være en uoverkommelig opgave overhovedet at tage diskussionen om den justering, som regeringen har ønsket at foretage.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-24:
Nu er det jo specielt den diskussion, der har været om egenbetaling på AMU-uddannelser, jeg måske godt ville lidt nærmere ind på.
Ministeren bruger flere gange ordet styringsredskaber.
Det er jo sådan et ministerielt udtryk, som er ganske velkendt her i Folketinget.
Som undervisningsminister må ministeren vel frem for en sådan halvering have et ønske om og en interesse i, at der var flere, der kom på uddannelse.
Det er vel sådan set det, der er brug for i fremtidens samfund.
Jeg har stillet spørgsmålet for at få klarhed over, i hvilket omfang undervisningsministeren ønsker at gøre brug af brugerbetaling og lade brugerbetaling afløse skattefinansiering.
Når det overhovedet kommer på tale at stille spørgsmålet, er det jo, fordi der allerede i indeværende finansår sker en sådan ganske betydelig glidning.
Er det noget, undervisningsministeren påtænker at fortsætte?
Jeg vil også gerne vide lidt om, hvad konsekvensen af det, man sætter i gang på den her måde, bliver.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-24:
Jeg vil gerne starte med hr. Erling Christensen
: Hele området med salmonella og campylobakter bliver ikke berørt af de besparelser, der er meldt ud fra regeringens side.
Statistikker over udviklingen af salmonella viser en nedadgående retning.
Jeg er fuldstændig bevidst om, at der i 2001 var et større angreb af salmonella på grund af den varme sommer, meget grill osv., men tendensen går klart i den rigtige retning.
For så vidt angår campylobakter, er vi fuldstændig bevidste om, at det er et problem, og vi har sat forskellige initiativer i søen for at sikre, at vi kan nedbringe antallet af angreb fra campylobakter.
Det er klart et område, som vi har prioriteret utrolig højt.
De to områder, må jeg sige til hr. Erling Christensen, bliver overhovedet ikke berørt.
Så til hr. Nicolai Wammen: Altså antallet af prøver er fuldstændig korrekt faldende.
Det er en hel klar bevidst prioritering fra både den tidligere og den nuværende regerings side, fordi vi sikrer, at vi får en total sammenhæng fra jord til bord.
Det er her virksomhedernes egenkontrol kommer ind i billedet.
Det er jo indlysende, at vi ikke kan stå ude i en butik hver eneste dag og tage prøver af alting, og derfor bliver vi nødt til at sikre, at virksomhederne er meget opmærksomme på, hvordan de håndterer deres daglige salg og tilberedelse af fødevarer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Erling Christensen (S), 2002-04-24:
Jeg har spurgt vedrørende fødevarekontrollen i Odense, og som jeg husker ministerens svar, var det ca. halvdelen af laboranter på området med prøver, der skulle afskediges, altså 50 pct.
Men det var såmænd ikke det, jeg var særlig interesseret i.
Det, jeg var interesseret i, var jo, at når der så kun bliver taget 50 pct. af prøverne, så er det epidemikontrollen, som jeg synes er væsentlig.
Det kan godt være, ministeren har ret i, at det omkring fødevaresikkerheden i det daglige måske ikke har større betydning, men jeg husker også godt ATV-sagen.
Det, der er væsentligt i det her, som Fødevareudvalget jo ved flere besøg på Serumsinstituttet er blevet gjort bekendt med, er, hvordan vi får mulighed for at følge epidemiudviklingen i de her voldsomme og kostbare sygdomme og forgiftninger med salmonella og jo særlig de nye campylobakter.
Det er der, jeg synes, der er en fare ved at nedsætte antallet af prøver.
Så kan vi få problemer med statistik og dermed epidemikontrollen.
Nicolai Wammen (S), 2002-04-24:
Jeg vil gerne sige til ministeren, at jeg synes, det er væsentligt, at vi får nogle svar på de her spørgsmål.
Det er i hvert fald fremgået af dagspressen, at i forhold til detailleddet må man forvente, at der vil blive taget ca. 50 pct. færre prøver. Mig bekendt, men ministeren må sige, hvis ministeren har andre tal, bliver der i Fødevareregion Århus årlig foretaget sådan ca. 5.500-6.000 prøver i detailleddet.
Derfor er det meget væsentligt, at ministeren giver os klare svar på: Hvad er det egentlig vi har med at gøre her?
Og jeg ville være meget glad, hvis ministeren i dag i Folketingssalen kunne sige, hvor mange stillinger der er ubesatte i Århus, og hvor mange prøver vi reelt taler om.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-24:
»Vil ministeren oplyse, i hvilket omfang brugerbetaling skal erstatte skattefinansiering inden for Undervisningsministeriets område, og hvad vil den samlede besparelse på Undervisningsministeriets område være ved at lade brugerne betale?« Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles for at få et overblik over, hvor mange opgaver Undervisningsministeren påtænker at lade brugerfinansiere dels i 2002, dels i 2003.
Erling Christensen (S), 2002-04-24:
Jeg har læst og nu også hørt ministerens svar her, at halveringen af antallet af fødevareprøverne ikke betyder noget for fødevaresikkerheden.
Uanset at ministeren siger, at salmonella er med i virksomhedernes egen planlægning af kontrollen, så har vi også problemer med campylobacter.
Statistikken over udviklingen af fødevarerforgiftninger er ikke alene for salmonella, men også for campylobacter, at der vil halveringen af prøver have betydning for, hvordan man kan følge udviklingen af fødevareforgiftninger.
Det synes jeg er væsentligt, og det var også det, vi diskuterede, da vi havde behandlingen af fødevareloven.
I den forbindelse vil jeg så spørge ministeren: Har man haft samtaler med Seruminstituttet om de forhold her?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-24:
Jeg er meget glad for, at ministeren gerne vil komme til Århus.
Jeg tror, at der er mange, der også gerne vil deltage i drøftelser med ministeren om det her spørgsmål, når det sker.
Jeg synes ikke, ministeren svarede på det spørgsmål, som fru Ritt Bjerregaard stillede, nemlig: Hvad er det for et antal
af stillinger, der forsvinder? For arbejdets udførelse er det jo ikke afgørende, om det sker ved, at en person umiddelbart bliver afskediget, eller om det sker ved, at stillingen bare ikke længere bliver besat.
Mangelen på indsats bliver jo den samme.
Jeg synes også, at ministeren er noget uklar i beskrivelsen af, hvad det egentlig er for et niveau, vi kommer ned på.
Er det korrekt, som det er beskrevet i dagspressen, at vi kommer ned på et niveau, hvor man i realiteten lige så godt kan lade være med at tage prøverne?
Det er rigtigt, at vi kan diskutere det videre i morgen, hvis der ingen svar kommer i dag, men jeg godt opfordre ministeren til at svare lidt mere specifikt.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-24:
Hvis hr. Wammen synes, at mine svar blafrer i vinden, så er det, fordi hr. Wammen ikke har hørt efter.
Jeg kan godt endnu en gang slå fast, at de dispositioner, der er truffet i forbindelse med justeringen af fødevareregionerne, efter regeringens opfattelse, efter Fødevaredirektoratets opfattelse, efter specialisternes opfattelse ikke betyder, at fødevaresikkerheden på nogen måde bliver kompromitteret.
Det ligger bestemt ikke i de udmeldinger, som regeringen er kommet med, så det må vist bero på en misforståelse.
Men jeg vil godt sige, at hele diskussionen om salmonella og campylobacter ligger i forespørgslen fra de tre partier, og jeg vil foreslå, at vi for at få en mere dybtgående debat om de spørgsmål tager den diskussion under forespørgselsdebatten i morgen.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-04-24:
Jeg efterlyste ikke, om ministeren havde tillid til sit embedsapparat.
Det gik jeg ud fra at ministeren havde, men der er jo stillet et meget specifikt og konkret spørgsmål, og ministeren har mulighed for at svare, sådan at vi også kan få det at høre her i Folketingssalen.
Derfor er mit spørgsmål sådan, som nu også hr. Wammen og hr. Albrechtsen har været inde på: Hvad vil det sige, at der ikke er nogen afskedigelser?
Hvad betyder det, og er der ubesatte stillinger sådan, som andre har spurgt om?
Med andre ord: Hvilken situation er Fødevareregion Århus i?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-24:
af de beslutninger, der blev truffet i forbindelse med beslutningen omkring en ny fødevarelov, en fødevarelov, som et bredt flertal i Folketinget stod bag.
Vi har ikke foretaget vores dispositioner med bind for øjnene.
Vi har klart hældet mod en ATV-rapport, der gav et klart udtryk for, at antallet af prøver ikke i sig selv er afgørende for fødevaresikkerheden.
Jeg vil godt vende tilbage i morgen til hele den disponering af fødevarekontrollen, som ligger i de beslutninger, der lå i fødevareloven, altså en kontrol fra jord til bord, der skal sikre en større fødevaresikkerhed end den, vi kender i dag.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-24:
Jeg kan berolige hr. Jens Peter Vernersen ved at sige, at regeringen absolut ikke har nogen planer om, at brugerbetaling generelt skal erstatte skattefinansieringen inden for Undervisningsministeriets område.
Brugerbetaling eller måske nærmere deltagerbetaling er imidlertid et velkendt styringsredskab på visse uddannelsesområder.
har i en længere årrække været omfattet af lige præcis deltagerbetaling.
Frem til 2001 var alle uddannelser under åben uddannelse omfattet af deltagerbetaling.
1. januar 2001 blev EUD-enkeltfag omfattet af arbejdsmarkedets uddannelsesfinansiering og dermed fritaget for deltagerbetaling. Deltidsuddannelser på erhvervsuddannelsesniveau blev også omfattet af AUF'en, men var fortsat belagt med deltagerbetaling.
Uddannelser under åben uddannelse på videregående niveau har hele tiden haft deltagerbetaling.
På VUC-området er en række ikkecentrale grundfag pålagt deltagerbetaling.
Det blev gennemført under den tidligere regering efter anmodning fra Amtsrådsforeningen, og endelig blev AMU-uddannelserne i 1997 pålagt deltagerbetaling ligeledes af den tidligere regering.
Det blev imidlertid ophævet i 1998.
Jeg kan da også lige nævne, at der på det folkeoplysende område ligeledes i en lang årrække har været deltagerbetaling i forbindelse med deltagelse i aftenskoleundervisning.
Deltagerbetaling på uddannelsesområdet er således ikke et nyt fænomen.
Det er et velkendt og smidigt styringsinstrument, som har været anvendt både af den tidligere socialdemokratisk ledede regering og af den konservativt ledede firkløverregering før den.
Konkret arbejder regeringen i øjeblikket på at indføre deltagerbetaling på dele af voksen- og efteruddannelserne.
Det vil berøre visse af de uddannelser, som er omfattet af AUF-bestyrelsens rådgivning, og deltagerbetaling vil således medfinansiere arbejdsmarkedsuddannelserne og enkeltfag fra erhvervsuddannelserne.
Indførelse af nye styringsredskaber herunder deltagerbetaling følger i øvrigt af den nyligt vedtagne AUF-lov.
Nicolai Wammen (S), 2002-04-24:
men jeg vil nu gerne markere over for ministeren, at jeg synes, det er utilfredsstillende, at vi ikke kan få et svar på: Står der stillinger ledige i Århus, som ikke kan besættes på grund af regeringens spareplan?
Det synes jeg er væsentligt, og nu har vi spurgt tre, fire gange uden at få svar.
Ministeren har selvfølgelig ret i, at det ikke nødvendigvis er antallet af prøver, der er det afgørende, men vil ministeren så på den anden side ikke også medgive, at antallet af prøver kan blive så lavt, at de ikke har nogen værdi?
Det er jo lige præcis den problemstilling, som laboratoriechefen i Århus peger på ved at sige: Med det, der ligger nu, kan vi sådan set lige så godt lade være med at lave de der prøver.
Hvor mange prøver bliver ikke lavet?
Hvad betyder det her for Århus Amts borgeres fødevaresikkerhed?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-25:
Jeg skal prøve at gøre det kort, for nu bliver der jo uro i salen.
Jeg vil godt sige til hr. Jørn Jespersen, at når vi snakker om restkoncentrationer i frugt og grønt, er det klart, at målsætningen må være en så lav koncentration som overhovedet muligt, og derfor har vi også en målsætning for kontrolsiden om at fokusere på de virksomheder, der importerer frugt og grønt med de høje koncentrationsrester.
Dem vil vi specifikt rette vores søgelys imod for at sikre, at de også stiller nogle krav til deres leverandører, for det er jo den eneste måde, vi kan løse det problem på. Jeg vil godt give hr. Jørn Jespersen tilsagn om, at kontrollen vil blive målrettet specifikt på basis af de prøver, vi tager, mod de virksomheder, hvor vi kan se, det går galt.
Til hr. Morten Bødskov: Jeg vil godt sige, at med hensyn til den økologiske produktion har regeringen en målsætning om at sikre, at vi kan fremme afsætningen på eksportmarkederne.
Jeg har specifikt bedt de økologiske brancher om at komme med et bud på, hvordan vi kan gøre det, for det er den vej, vi
skal bevæge os, hvis vi ønsker, at der skal ske en udvikling på det område.
Til hr. Martin Lidegaard: Jeg ved ikke, om vi skal lave en bearnaise sammen, men jeg er sikker på, at den ikke vil skille for os, og jeg vil godt give den melding, at budgetoverslagsårene med garanti ikke vil komme til at se ud på samme måde, som de gør i den kolonne, hvor der står BO 2003.
Med hensyn til, hvordan udviklingen vil blive,
vil det være helt forskelligt for de forskellige områder i Fødevareministeriets regi.
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-25:
Jeg vil gerne takke ministeren for tilsagnet om at målrette indsatsen, når vi snakker om pesticidrester i frugt og grønt, men jeg går også ud fra, at når ministeren er indstillet på at målrette endnu mere, end man har gjort indtil nu, er det i virkeligheden også et tilsagn fra ministeren om at have et ambitionsniveau om at nedbringe antallet af prøver med restindhold af pesticider i frugt og grønt. I dag er det, så vidt jeg husker - og ministeren har ikke korrigeret det, så jeg går ud fra, at det er rigtigt - ca. 60 pct. af prøverne, der viser, at der er et restindhold af pesticider i frugt og grønt.
Jeg går ud fra, at ministerens tilsagn betyder, at ministeren har en ambition om, at det tal skal meget længere ned og helst ned på nul, så der ikke er rester af sprøjtemidler i frugt og grønt, der sælges i Danmark og i EU.
Det kræver givetvis en meget mere målrettet og meget mere effektiv indsats, men de 40 pct. uden pesticider viser jo, at det kan lade sig gøre, så derfor synes jeg, vi i fællesskab skal arbejde for ikke bare så lidt som muligt, men ingen pesticidrester i frugt og grønt.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-25:
Jeg har læst dette forslag med stor interesse.
Det er nemlig et forslag, som i princippet harmonerer ganske fint med regeringens politik om større valgfrihed på en række områder. Desværre er forslaget efter min opfattelse ikke helt klart.
Jeg har således vanskeligt ved præcis at se, hvad det er, SF her foreslår.
Går forslaget kun ud på at give den enkelte afdeling frihed til at beslutte at blive administreret af en anden boligorganisation end den boligorganisation, som har opført afdelingen, og som afdelingen er en integreret del af, eller går forslaget ud på faktisk at give afdelingen ret til at løsrive sig fra boligorganisationen og overgå til en anden boligorganisation, altså således at afdelingen juridisk kommer til at indgå som en del af en anden boligorganisation?
Jeg tillader mig at gå ud fra, at der er tale om det sidste.
Et rent administratorskift synes ikke rigtig at give nogen mening, da der ikke ændres på kompetence- og ansvarsfordelingen i boligorganisationen.
Afdelingen vil fortsat være afhængig af de beslutninger, som tages på et højere niveau, og der vil næppe kunne blive tale om meget markante besparelser på administrationsudgiften ved et sådant skift - om nogen overhovedet - eftersom afdelingen ikke vil kunne give helt slip på at betale administrationsbidraget til denne organisation, den juridisk hører under, og som udfører opgaver, der vedrører alle afdelingerne, f.eks. administration af ventelisterne.
Når lovforslaget, hvilket jeg altså tror, handler om at udskille afdelingen fra én boligorganisation og indlemme den i en anden, indebærer forslaget en række uafklarede spørgsmål.
Det er først og fremmest nogle problemstillinger i forhold til ejerforholdene, og hvordan boligorganisationens midler skal fordeles, hvordan de funktionærer, som arbejder i den pågældende afdeling, vil være stillet, og om afdelingen blot skal kunne shoppe rundt i én uendelighed.
Vi vil vurdere det her forslag.
Som det ligger i den nuværende form, synes jeg, det ser besværligt ud og kan derfor ikke støtte det, selv om vi principielt er positivt indstillet over for det.
Vi foretrækker at se de tanker, der ligger i forslaget i tilknytning til det arbejde, som foregår i mit regi, altså først og fremmest og fremmest det udvalgsarbejde, som skal forberede modellen for lejernes mulighed for overtagelse af deres bolig på ejer- eller andelsbasis.
På den måde kan vi sikre, at der bliver sammenhæng i de ændringer, som vi ønsker gennemført i den almene sektor.
Vi er altså positive i forbindelse med holdningerne, der ligger bag, men mener faktisk, at der ligger problemer, der
er ret uafklarede, som vi gerne vil se nærmere på.