runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Men det var jo just, hvad jeg sluttede mit indlæg med at sige, at jeg ser meget frem til disse drøftelser, disse forhandlinger i Grundlovsudvalget.
Jeg synes bestemt, der er mange ting at drøfte.
Jeg synes f.eks., at der var mange ting at drøfte i forbindelse med at få en bedre beskyttelse af den private ejendomsret i det danske samfund, end vi har i dag.
Så jeg kan også komme med nogle ønsker til den drøftelse.
Mit synspunkt er blot, at en række af de ting, som hr. Svend Auken peger på, slet ikke forudsætter nogen grundlovsændring.
De kan løses så udmærket ved almindelig lovgivning i Folketinget og i øvrigt ved hensigtsmæssig administrativ praksis osv.
Og jeg må sige omkring udenrigs- og sikkerhedspolitikken, at jo, det kan godt være, at Folketinget i henhold til grundloven formelt er råd givende, men sådan er det jo ikke reelt.
Reelt er det jo sådan, at den til enhver tid siddende regering er afhængig af, at den har et flertal i Folketinget bag sig.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Jo, men så indrømmer statsministeren jo også, at jeg har ret i, at det ikke kun er sproget.
Hvis man nu f.eks. tager ejendomsretten, vil det i løbet af få år være sådan, at 8.000 brug i Danmark ejer 60-70 pct. af Danmarks natur.
Med den forståelse, der er for naturen og miljøet, må det selvfølgelig også være rigtigt, at samtidig med at vi har en fuld beskyttelse af ejendomsretten, har vi også en beskyttelse af hensynet til naturen.
Men det er jo en afvejning, der skal foretages i en grundlovsmæssig sammenhæng.
Det nytter jo heller ikke noget at beskytte brevvekslingen, hvis den måde, vi kommunikerer på i vore dage, er via e-mails.
Og når vi ser på udenrigs- og sikkerhedspolitikken, så er Folketingets rolle jo bortset fra Europapolitikken, hvor Folketinget har fået en medbestemmende myndighed sammen med regeringen, rådgivende.
Skal man ikke der gå skridtet videre?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jo, men jeg må da sige til hr. Svend Auken, at jeg også lægger meget vægt på, at der føres en fornuftig miljøpolitik, og at vi beskytter naturen.
Men det sikrer man jo ikke ved at ændre grundloven.
Det sikrer man ved at føre en fornuftig miljøpolitik.
Jeg er da enig i, at it-udvikling og anden teknologisk udvikling også sætter begreber som ytringsfrihed og brevhemmelighed osv. i et nyt lys.
Ja, men det løser man jo ikke alene ved at ændre grundloven.
Det kan man sagtens løse ved at vedtage fornuftige love her i Folketinget.
Og jeg må sige til hr. Svend Auken, at vi efter min opfattelse har udmærkede rammer for tilrettelæggelse af udenrigs- og sikkerhedspolitikken, som sikrer, at Folketinget har fuldt indseende i og styr på det.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Jeg vil gerne sige tak for svaret og også tak for tilsagnet om, at vi i Grundlovsudvalget kan diskutere det her igennem.
Jeg må med det samme rette den misforståelse, at det kun skulle være sproget, der skal bringes i overensstemmelse med nutidens krav.
Det er ikke det, der er det vigtigste for vores del: Det er spørgsmålet om at se borgernes rettigheder og pligter i lyset af de helt nye kendsgerninger, som man ikke havde øje for dengang i 1953, f.eks. it-revolutionen, f.eks. hensynet til natur og miljø.
Det er ønsket om at grundlovssikre, at Folketinget har den fulde kontrol med og beslutningsret i udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Det er princippet om fuld offentlighed eller fuld åbenhed i forvaltningen.
Man kunne nævne andre principper, som i allerhøjeste grad også interesserer befolkningen.
Der tror jeg, at vi har en fælles interesse i uhildet at gå ind i denne her diskussion, for selv om det kan lyde ejendommeligt at sige det oven på i dag, så skal det her jo ende med, at vi på et tidspunkt, om det så lige bliver i denne vinter, jo skal finde hinanden.
Jeg siger bestemt ikke, at han skal være enig, men der er jo i hvert fald en hensigt, som ...
Søren Krarup (DF), 2006-01-31:
Endnu et lille trin i den diskussion her: Jeg er sikker på, at hr. Niels Helveg Petersen også har haft børn med i kirke.
Der er jo ikke noget sjovere end at have sine børn med i kirke, hvor de sidder med en salmebog og finder tekster og gamle salmer, som de har svært ved at forstå.
De sidder og grubler over dem, og der er ganske givet udtryk, som de ikke fatter, og så ligger de i deres bevidsthed og bliver pludselig forstået.
Pludselig bliver sproget og dermed også salmen af en helt anden værdi end læseletbøger.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Jeg tror ikke, at jeg kan komme svaret nærmere end mit forsøg på at beskrive min holdning til det sproglige udtryk.
Jeg mener, at Folketinget traf en rigtig beslutning, i øvrigt også sammen med Dansk Folkeparti, om, at vi ikke bare skulle sende grundloven ud i rå og uforarbejdet form, men at det var nødvendigt at sende den ud i en kommenteret udgave.
Søren Krarup (DF), 2006-01-31:
Jeg vil sige til hr. Niels Helveg Petersen, at jeg kender ikke værre bøger end læseletbøger.
De er blottet for sproglig originalitet, styrke og kraft, og det hænger sammen med, at man netop skal være så pædagogisk.
Jeg vil sige, at det barn eller den fremmede, der får vores nuværende grundlov i hånden, fornemmer, at vedkommende er kommet til et land, der har en historie, hvor disse ofte gamle, men meget præcise udtryk har en bestemt baggrund, som fortæller, at det ikke er noget, der er blevet til i går.
Det, som er sprogets egentlige betydning, er, at det skildrer en virkelighed, som var der, før vi kom.
Derfor er og bliver det en meget Rinsohvid sprogforståelse, hr. Niels Helveg Petersen har.
Det hele er et spørgsmål om en korrekthed, men ikke om det sproglige præg, som historien har givet.
Sproget er ikke opfundet i går, sproget er meget ældre end hr. Niels Helveg Petersen.
Jeg brugte tidligere på eftermiddagen billedet med de engelske kåber og parykker, der udtrykker traditionen og på den måde faktisk er med til at skabe et engelsk folkestyre af en vældig styrke.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Jeg ønsker ikke at sige noget.
Det ... undskyld.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Jeg vil ikke indlade mig i en teologisk diskussion med hr. Søren Krarup.
Det ville være meningsløst, og det har jeg ikke forudsætninger for.
Men jeg mener dog at turde sige, at der er forskel på en forfatningstekst og salmer.
Der er bl.a. den forskel, at en forfatningstekst gerne skulle udtrykke klart, hvad der er borgerens rettigheder og pligter.
Derfor er forståeligheden af, hvad der står i en forfatning, noget centralt i min opfattelse.
Forfatningen er det enkelte menneskes forsvar imod myndigheders overgreb.
Det er kernen i en forfatning, og det bør udtrykkes så klart og så godt, som man kan.
Det gør man ikke i den nuværende grundlov.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Ole Sohn (SF), 2006-01-31:
Nej, det kan der ikke.
Vi har et folkestyre, men det fremgår ikke af grundloven.
Vi regerer ikke alene landet i kraft af grundloven, men i kraft af summen af aftaler, regler, love og de konventioner, vi har tilsluttet os, så man kan simpelt hen ikke se af grundloven, at vi har et folkestyre, og at det er det, vi agerer ud fra, så spørgsmålet er: Er der slet ikke noget, der kan få statsministeren til at sige, at vi skal se at få skrevet grundloven om, så den svarer til virkeligheden?
Line Barfod (EL), 2006-01-31:
Et stort problem handler om EU og hele internationaliseringen, hvor vi jo senest har set, at EF-Domstolen har afsagt en dom om, at Danmark i et konkret tilfælde har afgivet langt mere suverænitet, end regeringen, Folketinget og befolkningen troede, da der blev sagt ja ved en folkeafstemning.
Grundloven taler kun om, at vi kan afgive suverænitet i nærmere bestemt omfang, og derfor er der ikke nogen bestemmelse om, hvad man gør, når en domstol konstaterer, at suveræniteten er afgivet i langt større omfang, end man egentlig troede fra både regeringens, Folketingets og befolkningens side.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
De kan blive opfyldt ved at føre en fornuftig politik, og derfor er svaret sådan set: Der er ikke noget i den nuværende grundlov, som spærrer for, at det danske folkestyre kan udvikle sig.
Det har udviklet sig siden 1953, og jeg synes, grundloven stadig er en god og rummelig ramme for udviklingen af det danske folkestyre.
Line Barfod (EL), 2006-01-31:
Nu ved jeg ikke, hvad der skal til, før statsministeren mener, at der er et tvingende behov, men det ville vel være et problem, hvis vi pludselig opdagede, at der var et tvingende behov for en grundlovsændring, for en grundlovsændring tager lang tid.
Hvis det skal gøres ordentligt, skal en grundlovskommission først beskæftige sig i nogle år med det grundige forberedende arbejde, der skal udføres inden en grundlovsændring.
Derefter skal forslaget vedtages af Folketinget, så skal der afholdes folketingsvalg, så skal forslaget vedtages af det nyvalgte Folketing, og så skal det til folkeafstemning.
Det er en proces, der tager mange år, hvis man skal udvise rettidig omhu, som nogle jo taler om en gang imellem, og man er vel nødt til at sætte processen i gang, når man kan se, at der er en lang række punkter, hvor grundloven ikke lever op til den virkelighed, vi står i i dag, så det tvingende behov ikke lige pludselig opstår, fordi man ikke har ændret grundloven i tide, så den kan leve op til de krav, der stilles i dag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg må sige, at når jeg læser grundloven, har jeg ingen problemer med at forstå, at vi har et folkestyre, så jeg er ikke dækket af hr. Ole Sohns beskrivelse.
Jeg kan udmærket se, at vi har et folkestyre.
For at bære en grundlovsændring, som jo kræver meget stor folkelig tilslutning, igennem skal der altså være en meget bred erkendelse af, at der er et tvingende behov for at ændre nogle ting, og derefter skal der være meget bred opbakning til at gøre det.
Det er derfor, jeg siger, at det under alle omstændigheder kræver en meget grundig forberedelse.
De grundlovsforslag, der fremsættes, bliver henvist til et udvalg i Folketinget, og det er det første sted, der sker en drøftelse af, om der virkelig kan identificeres nogle punkter, hvor man synes, der er et tvingende behov for at ændre grundloven.
Forslaget her har været behandlet et stykke tid, og efter de oplysninger, jeg har fået, er der ikke blevet identificeret et sådant tvingende behov under udvalgsbehandlingen.
Som jeg også sagde allerede under den foregående debat, vil det efter min opfattelse kræve, at der er meget bred enighed om, at der er behov for at ændre grundloven, før det betaler sig at sætte processen i gang, og jeg kan ikke konstatere, at der er en sådan bred opbakning til, at der er et tvingende behov for en ændring af grundloven.
Sagen er den, at selvfølgelig kan man pege på, at noget af sproget i grundloven fra 1953 sikkert var blevet formuleret anderledes i dag, og det kan vi jo vende tilbage til under et senere punkt.
Men det kan jo ikke bære en grundlovsændring, at man vil modernisere sproget.
Vi er nødt til at kigge på, hvad realiteten er, og realiteten er jo, at den nuværende grundlov fungerer som en ganske glimrende ramme om det danske folkestyre, og derfor synes jeg altså, at den rigtige fremgangsmåde er at se på grundloven i sin helhed i stedet for at pille enkeltparagraffer ud.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Der er da ikke noget, jeg hellere ser, end at vi ser det alt sammen i en sammenhæng.
Mit argument er: Når man alligevel er i færd med at ændre indholdet af grundlovens § 2 – og det er uomtvisteligt, for den vil ikke længere betyde det, den betyder i dag, når tronfølgelovforslaget er vedtaget – kunne man også gøre sig umage med ændringer af den type, som vi har foreslået.
Jeg bruger udtrykket »af den type«, fordi vi er fuldstændig klar til at diskutere, om det lige netop er den rigtige formulering, og om ændringen kan have betænkelige konsekvenser for andre dele af forfatningen.
Statsministeren har givet udtryk for det uden dog at konkretisere det, jamen lad os da så vurdere det og se på det.
Det er vi klar til, og det er ikke det, det kommer an på.
Vi kan sagtens lægge den retningslinje for arbejdet, at det hele skal gennemarbejdes ordentligt, og at det ikke nødvendigvis er netop den formulering, der er foreslået her, som er den rigtige.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg helt præcist sagde.
Jeg sagde: Men denne del af bestemmelsen i § 2 må i øvrigt antages at være uden egentlig forfatningsretlig betydning.
Jeg tror ikke, der er ret mange, der er i tvivl om, hvordan vores folkestyre fungerer, og jeg tror heller ikke, der er ret mange, som overhovedet er i tvivl om, hvilken praktisk betydning det egentlig har, at regeringsformen er indskrænketmonarkisk.
Tingene fungerer jo ganske tilfredsstillende i det daglige liv.
Folketinget vedtager lovforslagene, alle ved, at de skal gennemgå tre behandlinger, og alle ved, at der skal et statsråd og regentens underskrift til, før lovforslagene kan træde i kraft.
Det fungerer jo ganske glimrende, og det er derfor, jeg må sige, at hvis man skal ændre grundloven, skal man altså kigge på den som en sammenhængende helhed og ikke bare pille en enkelt paragraf ud i ny og næ.
Det kan altså ikke bære en grundlovsændring.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Jeg noterede mig, at statsministeren begyndte med at sige, at bestemmelsen om, at Danmarks styreform er indskrænket-monarkisk, ikke har nogen forfatningsmæssig betydning, og det tror jeg da vil interessere både hr. Langballe og hr. Krarup, for jeg hørte i første omgang, at det netop har dyb betydning.
Men jeg vil godt bede statsministeren om at uddybe: Hvad vil det sige, at det ikke har nogen forfatningsmæssig betydning?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Det spørgsmål, fru Line Barfod rejser her, er jo ikke et, som kan løses ved en ændring af den danske grundlov.
Jeg må stadig sige, at jeg ikke synes, vi har ret store problemer med at få vores folkestyre til at fungere, og det er derfor, jeg ikke ser noget iøjnefaldende behov, som kan begrunde, at vi iværksætter en så omfattende proces, som en ændring af grundloven er.
Jo, jeg mener bestemt, at det er en politisk opgave at sende masser af signaler; det er sådan set en vigtig del af en politikers opgave.
Men jeg er nødt til at sige til hr. Svend Auken, at spørgsmålet om indholdet og værdien af principperne bag folkestyret ikke står og falder med formuleringen af grundlovens § 2.
Det er i meget højere grad et resultat af vores politiske indsats for at sikre, at vi har et velfungerende folkestyre, der lever op til de grundliggende principper, som vi ønsker, et folkestyre skal bygge på.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Statsministeren siger, at det lovforslag, vi behandlede for lidt siden, ikke ændrer grundlovens § 2, men det gør det jo.
Da befolkningen i sin tid stemte om grundloven, troede den, at der blev foretaget en ganske bestemt nyordning af tronfølgespørgsmålet.
Det indgik som et integreret led i hele sagens behandling, derfor er det direkte nævnt i grundlovens § 2, og når man ændrer tronfølgeloven, ændrer man derfor i realiteten betydningen af § 2.
Derfor er behovet for til gengæld at give den samlede § 2 et mere tilfredsstillende indhold helt nærliggende.
Hvis vi i øvrigt kunne blive enige om en samlet revidering af § 2, hvad er det så i formuleringen, der gør, at statsministeren må sige nej, også af indholdsmæssige grunde?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Statsministeren svarede ikke på spørgsmålet om sammenkædningen af tronfølgeloven og grundloven, som jo er uomtvistelig.
Man kan ikke skille de to ting ad, det lader sig simpelt hen ikke gøre.
Jeg har godt lagt mærke til, at statsministeren bruger ordet folkestyre, og jeg deler i øvrigt helt statsministerens opfattelse af, at det da er et begreb, som vi har megen anledning til at holde fast ved og holde af.
Men derfor vækker det også min store forundring, at statsministeren kan melde sig som modstander af at indskrive det i den danske grundlov.
Det synes jeg ville være smukt, også i forbindelse med en helt berettiget ændring af tronfølgeloven.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Det kunne jeg såmænd knytte mange bemærkninger til, men først og fremmest vil jeg gerne si ge, at vi ikke lovgiver om signalværdi.
Vi har snakket om begrebet folkestyre, og lad mig tage begrebet en selvstændig stat, som indgår i forslaget, op.
Betyder det, at der i sammenligning med den gældende grundlov sættes nye grænser for, i hvilket omfang Danmark kan deltage i et tæt europæisk samarbejde?
Det gør forslaget muligvis/muligvis ikke, men det er i alle tilfælde uklart, og jeg nævner det bare som et yderligere eksempel på noget, som slet ikke er belyst i forslaget.
Søren Krarup (DF), 2006-01-31:
Jeg har flere gange, senest grundlovsdag 2005, hørt Niels Helveg Petersen ironisere over ordlyden af grundlovens § 2.
Regeringsformen er indskrænket-monarkisk,
har Niels Helveg Petersen citeret ...
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Det er et erklæret politisk ønske, som i øvrigt deles af mange politiske partier og af mange, som har beskæftiget sig med spørgsmålet, så der er ikke nogen negative bagtanker.
Som hr. Langballe måske ved, må man undertiden, når man ikke kan tage skridtet fuldt ud eller tage et stort skridt, nøjes med et lille skridt.
Nu er både regeringen, Venstre og De Konservative jo bange for Dansk Folkeparti – det er jo ufatteligt, så stor indflydelse de herrer har på dansk politik – og man ved godt, at det at tage skridtet fuldt ud ville sætte blodet i kog og følelserne ud af kontrol i Dansk Folkeparti, og derfor vil man ikke være med til en egentlig samlet revision.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-31:
Ja, og så er der vel også en hel masse andre ønsker.
Men med hensyn til læseligheden af grundloven kender jeg ikke ret mange tekster, der er så ufattelig klare og forståelige, også for nutidsmennesker, som den sprogligt moderniserede udgave af grundloven.
Man ønsker at få en masse sociale rettigheder med i grundloven, man ønsker, at de negative frihedsrettigheder, som grundloven bygger på, skal suppleres med en masse positive rettigheder, som ikke hører til i en grundlov, og der er utvivlsomt mange, mange, mange andre politiske ønsker.
Hr. Svend Auken og hr. Niels Helveg Petersen siger det ene øjeblik: Nej, uh, sådan nogle bagtanker har vi sandelig ikke, og derfor foreslår vi nu et projekt, der alene sigter mod at revidere §
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Der er jo ingen tvivl om, at vi gerne vil have en tidssvarende grundlov, som giver et sandt billede af folkestyret i Danmark, som kan læses og forstås af alle mennesker i Danmark, og som også giver den danske befolkning både rettigheder og pligter, som svarer til det 21. århundredes udfordringer; det er vores principielle ønske.
Men kan vi ikke få et flertal for det, og skal vi i gang med hele møllen i forbindelse med revision af grundlovens § 2 – det er jo den, som i realiteten ændres med regeringens forslag, som vi tidligere har diskuteret – er det hr. Niels Helveg Petersens og mit ønske, at arbejdet skal gøres færdigt.
Uanset om man vil kalde det bagtanker eller andre nedsættende udtryk, vil jeg bare sige, at det er det erklærede formål.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-31:
Man skal passe meget på ikke at krænke folks religiøse følelser og meget andet, og nu vil jeg egentlig gerne have rede på, om hr. Svend Auken føler sig virkelig krænket over, at nogle ondsindede personer har drømt om og antydet, at der skulle foreligge en bagtanke, når hr. Svend Auken og hr. Niels Helveg Petersen lægger en sådan lidenskab i at få ændret dette ene udtryk, indskrænket-monarkisk, i grundloven.
Synes hr. Svend Auken, det er krænkende?
Jeg hørte en dag hr. Svend Auken og hr. Niels Helveg Petersen i radioen, og her var de næsten krænkede over, at man kunne tillægge dem bagtanker om, at de vil åbne grundloven og lave en hel masse om, og derfor foreslog de at igangsætte et projekt, som isoleret ændrede § 2 og ikke noget andet.
Men nu i dag har jeg hørt noget helt andet, nemlig at begge ordførerne vil have kulegravet det hele i en grundlovskommission.
Kan jeg ikke få at vide, om hr. Svend Auken virkelig er krænket, eller hvordan det forholder sig?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Forskellen er jo indlysende: I det forslag, jeg er medforslagsstiller til, udgår udtrykket styreformen er indskrænket-monarkisk, og i stedet nøjes vi med at sige, at Danmark er et monarki.
Det er nøgternt konstaterende, men det siger ikke noget om styreformen.
Styreformen er noget andet, nemlig at Danmark er en selvstændig stat, der bygger på folkestyre og retssikkerhed.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Jamen hvis bestemmelsen skal udgå, hvorfor søren står den så i forslaget?
Der står klart i forslaget, at Danmark er et monarki.
Nu ved jeg ikke, om det er nogle andre, der har skrevet det, men der står altså i forslaget, at Danmark er et monarki.
I dag står der, at Danmark er et indskrænket monarki, og derfor tillader jeg mig at spørge: Er det nu et uindskrænket monarki?
Og hvad betyder det?
Jeg er stadig vældig nysgerrig efter at få det afklaret.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Jamen det, der skal udgå, er, at regeringsformen er indskrænket-monarkisk, og det skal erstattes af, at Danmark er en selvstændig stat, der bygger på folkestyre og retsprincipper.
Udtrykket indskrænket-monarkisk bortfalder, og jeg kan forsikre, at når de læser det, tror mange unge mennesker nærmest, at det er injurier mod monarken, og at monarken skal være indskrænket.
Det er jo ikke det, der er meningen, og det er jeg helt på det rene med, men det statsretlige begreb indskrænket-monarkisk udgår, og det kan vi også godt undvære.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Jamen så er man da vej med noget viden, som vi kan få omdelt i udvalget.
Men så er jeg spændt på at høre, hvordan hr. Niels Helveg Petersen forholder sig til det uindskrænkede monarki.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Ved at ændre § 2 ændrer man altså ingen af de øvrige bestemmelser i grundloven.
Det vil sige, at alle de øvrige 87 paragraffer, der ikke ændres, stadig består med den velkendte virkning, de har på, hvorledes vort samfund er indrettet, og det er da helt lødigt at diskutere den problemstilling.
Forslaget tilstræber jo ikke ændringer af grundlovens øvrige bestemmelser.
Specielt begrebet en selvstændig stat vil jeg godt gøre lidt ud af.
Højesteret har jo netop lagt til grund, at Danmark er en selvstændig stat.
Jeg har ikke taget afgørelserne med, men i de afgørelser, Højesteret har truffet, er det forudsat, at Danmark er en selvstændig stat, og at der derfor f.eks. er grænser for, hvad der kan gennemføres via grundlovens § 20.
Det er just pointen: Når Højesteret alligevel har fastslået, at Danmark er en selvstændig stat, gør det vel ikke så meget at indskrive det i grundloven?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Tak, men jeg synes stadig, hr. Svend Auken som forslagsstiller skulle svare på de spørgsmål, jeg har stillet.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Vi mener, det vil give et meget bedre signalement af den styreform, vi har i Danmark, og som grundloven i øvrigt efterfølgende beskriver rammerne for, hvis man siger, at Danmark er en uafhængig stat, et demokrati og en retsstat, end hvis man siger, at styreformen er indskrænket-monarkisk.
Velkommen til det 21. århundrede – velkommen til det 21. århundrede.
Det er sådan, det skal forstås, og vi svarer meget, meget gerne på spørgsmål.
Det er selvfølgelig rigtigt, at uanset hvordan man stiller det op, er det uheldigt kun at se på en enkelt paragraf, og derfor er det selvfølgelig bedst at gøre et grundigt arbejde – først i et grundlovsudvalg og efterfølgende i en forfatningskommission – inden man skrider til en samlet revision af grundloven.
I den forbindelse vil jeg endnu en gang takke ordføreren for de bemærkninger, hun sluttede sit indlæg med.