runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2006-09-07:
Jeg håber selvfølgelig, at De Radikale bliver en del af et flertal imod den nuværende statsminister; selv om der er kommet lidt forvirring ud i æteren, tror jeg, det ender sådan trods alt.
Men der er alligevel nogle ting, der undrer os, og det er det, jeg godt vil spørge til.
Vi ser, at et ellers sympatisk parti med masser af gode forslag altså også har nogle asociale træk, som jeg ikke forstår.
Og det er stadig væk sådan – og det er mig komplet uforståeligt – at Det Radikale Venstre hjælper den siddende regering med at stjæle milliarder fra Landsbyggefonden, altså fra de penge, der tilhører beboerne i de almene boliger, og som skulle bruges til moderniseringer og reparationer.
Hvordan kan man hjælpe med at tage penge fra Landsbyggefonden, fra lejerne, i samarbejde med en regering, der samtidig har så travlt med at forære et milliardbeløb til de allerrigeste husejere her i landet?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Dernæst: Hvis vi forestiller os det tankeeksperiment, at man bare fortsatte ud ad tangenten, udbetalte nogle af lånene i den almene boligsektor og foretog huslejenedsættelser, ville det jo reelt være sådan, at der ville være mennesker rundtomkring i den almene boligsektor, om hvem man kunne sige: Jamen hvorfor er det nødvendigvis dem, der skal have en huslejenedsættelse?
Her er vores pointe, at det er alt for vilkårligt, alt for tilfældigt, hvem der i givet fald ville nyde godt af det, og derfor synes vi faktisk, at der er mere retfærdighed i at kigge på, hvordan vi kan frigøre midler til at bekæmpe ghettoer og skaffe noget mere nybyggeri.
Det synes vi faktisk der er en god profil i.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Historien med jordskatterne har jo sin helt egen historie.
I takt med reduktioner fra EU, ja, så reducerer man også jordskatterne, så det er en helt speciel problemstilling.
Men hvordan er det for hr. John Dyrby, når der i Socialdemokratiets oplæg står, at man vil finansiere en lempelse i personskatten ved at finde det, man kalder for skattehuller?
Har hr. John Dyrby gjort sig nogen betragtninger over, hvornår Socialdemokratiet vil medvirke til det her?
Socialdemokratiet påstår, at den borgerlige regering er i gang med at spare op, men hr. John Dyrby er jo med i et parti, som også vil beskæftige sig med lettelser i personskatten, og som også på den måde vil skabe et råderum for den enkelte.
Så jeg forstår slet ikke, at man i den grad er ude på ligesom at skubbe den her dagsorden ind i den borgerlige regering.
Line Barfod (EL), 2006-09-07:
Jeg er fuldstændig enig i, at der er masser af alment byggeri, som er rigtig gode boliger, og at der er masser af lejere, som har gode job og tjener gode penge.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor det kun er lejerne, der skal betale, hvorfor de penge, de har indbetalt gennem mange år for at være sikre på, at boligerne kunne sættes i stand, når der var brug for det – at man kunne udskifte tage, når der var brug for det osv. – skal bruges til at løse boligproblemer, til at bygge nybyggeri og til at modvirke ghettodannelse.
Hvorfor er det ikke et fælles ansvar for hele samfundet og dermed også for de boligejere, som regeringens skattepolitik giver milliardskattelettelser?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
To ting: Den ene er, at vi bryder skattestoppet, og det gør vi i forbindelse med vores skatteforslag
, så hvis man endelig skal have en diskussion om boligforhold og fordelingspolitik, synes jeg nu, vi står temmelig skarpt i den diskussion.
Den anden ting er i forbindelse med Landsbyggefonden og hele den almene boligsektor: Jeg tror, man skal være varsom med at opstille et billede af, at alle i den almene boligsektor nødvendigvis er nogle, der har det virkelig skidt og nødvendigvis ikke er formuende, og hvad ved jeg.
Der er jo stor, stor forskel på folk, der bor i den almene boligsektor, og vores pointe er, at hvis man fortsætter de aftaler, som løber nu, vil det være helt vilkårligt, hvordan eventuelle huslejenedsættelser i givet fald vil virke.
Derfor synes vi, at hvis man vil bekæmpe ghettoer, og hvis man vil sætte gang i nybyggeri, er der større fornuft i, at man forholder sig til tingene, og derfor er vi også spændt på rapporten om hele boligområdet og hele den almene boligsektor.
Vi venter på den, og vi er selvfølgelig også spændt på at forhandle spørgsmålet igen.
Line Barfod (EL), 2006-09-07:
Jeg forstod simpelt hen ikke hr. Morten Helveg Petersens svar til hr. Frank Aaen før.
Jeg synes også, det er vældig fornuftigt at gøre noget for at bygge mange flere boliger, og vi skal gøre en indsats for at få noget ordentligt boligbyggeri og for at imødegå ghettodannelser osv.
Hvorfor er det nogle af dem, der har færrest penge, der skal betale for det?
Hvorfor er det ikke nogle af dem, der har flest penge her i landet, der skal betale?
Hvordan hænger det sammen, at de får milliardskattelettelser på grund af regeringens politik på det område, samtidig med at De Radikale er med til at tage penge fra lejerne til at dække udgifter, som vel burde være et fælles ansvar for os alle sammen?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-09-07:
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at få bekræftet, at Det Radikale Venstre er tilhænger af, at den aftale, der er indgået om østeuropæiske arbejderes adgang til det danske arbejdsmarked, ikke bliver løsnet, fra nu af og indtil overgangsperioden udløber, og at det samtidig er nødvendigt, at vi gør noget ved den brug af udstationeret arbejdskraft, som er medvirkende til at undergrave overenskomster og fagforeningsdækning i Danmark.
Vil hr. Helveg Petersen også bakke op om, at det skal håndhæves, og at vi også skal have forbedret reglerne på de områder?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Jamen det kan jeg svare klart ja til.
Det må selvfølgelig være udgangspunktet, at der er overenskomstmæssig dækning.
Sådan bør det være.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-09-07:
Nu hørte jeg med interesse hr. Niels Helveg Petersen fremhæve, at De Radikale er store tilhængere af, at der kommer udenlandsk arbejdskraft til Danmark, og det kan der jo også være meget rigtigt i.
hr. Morten Helveg Petersen.
Ja, undskyld, han er kommet til at se ældre ud.
Jeg hørte ikke hr. Morten Helveg Petersen sige noget om, på hvilke betingelser det skulle ske, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvad er egentlig Det Radikale Venstres holdning til, at der i dagens Danmark arbejder tusindvis af bygningshåndværkere fra de østeuropæiske lande uden overenskomst og uden at være medlem af en fagforening?
Er det ikke også en politisk opgave at sikre, at de forhold, som folk, der kommer her til landet, arbejder under, falder ind under det overenskomstdækkede arbejdsmarked, og at de bliver en del af det, vi kalder den danske model, medlemmer af en fagforening osv.?
Er det ikke Det Radikale Venstres holdning, at sådan bør det være, og at den politik, der bliver ført i dag, bør ændres?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Jamen det siger da sig selv, at hvis Det Radikale Venstre er i regering, føres der også en ansvarlig økonomisk politik.
Det er jo helt evident, det er altså helt indlysende.
De forslag, vi har lagt frem gennem de sidste mange, mange år på alle områder, har jo alle sammen været ekstremt ansvarlige, måske endda nogle af de mest ansvarlige udspil begået af oppositionspartier i nyere tid.
Det er da klart, at for vores vedkommende er ansvarlighed fortsat en dyd.
Det holder vi bestemt fast i, og det kan man overbevise sig selv om ved at kigge i Det Radikale Venstres forslag til finansloven.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Ja, men det er alligevel interessant for omverdenen, i den forstand om en fremtidig regering, der måtte komme med Socialdemokratiet og De Radikale, er en regering, som ingen økonomisk ansvarlighed har, eller om den vil have en økonomisk ansvarlighed, fordi De Radikale stiller som et krav, at man kommer tilbage på vækstsporet.
Hvad skulle en sådan vækst så være?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Min opgave her i dag er vel først og fremmest at forsøge at forklare, hvad Det Radikale Venstres udspil går ud på, og bedømmelsen af andre partiers må være op til folk selv.
Men det siger jo sig selv, at når vi fremlægger vores eget udspil med vores egne prioriteter, er det selvfølgelig det, der er vores grundlag i diskussionen.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Jeg vil gerne spørge Det Radikale Venstre, hvordan de egentlig har det med det finanslovudspil, Socialdemokraterne er fremkommet med.
Det bryder jo fuldstændig med den økonomiske plan, som stammer fra den tid, hvor Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet var i regering sammen, og hvor det også fra radikal side var et krav, at man skulle have nogle ansvarlige økonomiske rammer at styre efter.
Det er nu smidt over bord fra Socialdemokratiets side, der er sådan set nærmest ingen rammer længere, og hvordan har Det Radikale Venstre det med det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Med hensyn til nationalparker og den diskussion er det et forslag, som vi har lagt frem i flere år.
Netop fordi vi synes, at regeringen ikke prioriterer det område højt nok, har vi valgt at afsætte en pulje penge til etablering af nationalparker, og angående den præcise placering og kriterier for anvendelse af midlerne har det været vores forhåbning, at det var noget, vi kunne diskutere og prioritere i samarbejde med de partier, der viser interesse for det.
Jeg vil nødig stå her og lægge mig fast på de kriterier, der bør tages i anvendelse, men det centrale er, at vi prioriterer det som et væsentligt felt.
Med hensyn til det andet spørgsmål: Vi har fremlagt vores eget udspil til finanslov, og vores prioriteringer fremgår klart af det.
Det er fuldt finansieret, det er helt ansvarligt, og det er vel egentlig det, som det er min opgave at forholde mig til her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Der er jo regnet frem og tilbage, op og ned og ind og ud.
Det er jo sådan, at der bl.a. er stillet forslag om at bruge 500 mio. kr. på nationalparker i 2007.
Nu har jeg jo selv været rundt og kigge på nationalparker, og jeg vil gerne høre hr. Morten Helveg Petersens kommentar til, hvor man vil bruge de penge i 2007.
Og så vil jeg slutte af med at spørge: Hvordan vurderer hr. Morten Helveg Petersen Socialdemokraternes finanslovudspil?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Der ligger det i det, at vi som bekendt var med til at indgå den aftale sidste år, og at vi ser frem til, at den skal forhandles igen i år, og hæfter os ved, at vi helt tilbage i 2002 var med til at lave en aftale på dette felt, hvor man også anvendte nogle af de samme mekanismer som sidste år.
Så igen: Aftalen giver mulighed for at afsætte midler til at bekæmpe ghettoer og sætte gang i noget nybyggeri, og det er alt sammen utrolig fornuftige initiativer, så derfor synes vi da, vi også gerne vil være med til at kigge på det i år.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Hr. Morten Helveg Petersen har tidligere sagt i forbindelse med Landsbyggefonden: Vi har tidligere sammen med Socialdemokraterne hugget væsentlig flere af lejernes penge i Landsbyggefonden.
Kan hr. Morten Helveg Petersen bekræfte det udsagn, og hvad ligger der i det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Nu skal jeg selvfølgelig ikke svare på regeringens vegne, men jeg tror nok, at hvis man betragter vores udspil på skatteområdet som en hjælp til regeringen, er det nok en hjælp, regeringen gerne vil have sig frabedt.
Det er da i hvert fald det klare indtryk, jeg har fået hidtil, men det kan finansministeren måske selv redegøre for senere hen.
Vi hæfter os ved, hvordan vi kan øge arbejdsudbuddet mest muligt, og hvordan vi kan bruge skatteinstrumentet til at øge arbejdsudbuddet, og igen: Vi finder faktisk, at der er stor fornuft i muligheden for at skabe endnu flere arbejdspladser, og det er grunden til, at vores udspil ser ud, som det gør.
Med hensyn til Landsbyggefonden vil jeg sige igen: Vi har lagt til grund, at hvis det bliver ved på samme led, som det har fungeret på hidtil, vil det være helt vilkårligt og helt tilfældigt, hvordan eventuelle huslejenedsættelser vil virke.
Det er da bedre at bruge de penge målrettet på at bekæmpe ghettoer, og det er da bedre at bruge nogle af de penge på nybyggeri og være med til at stimulere den del af boligsektoren.
Det synes vi faktisk der er god fornuft i, og det ser vi da frem til at forhandle igen med regeringen.
Frank Aaen (EL), 2006-09-07:
Ja, begge målsætninger er vi da enige i.
Vi vil gerne skabe flere arbejdspladser, men skal det absolut ske med en skattereform, der gør, at de, der i forvejen har mest, skal have endnu mere, og de, der ikke er i arbejde – de, der er på pension eller måske er arbejdsløse – ikke skal have skattelettelser?
Det synes jeg altså er en profil, som jeg mener hører et meget, meget borgerligt parti til og ikke et mere centrumsorienteret parti, som jeg anser De Radikale for at være.
Angående det at bygge flere boliger og bekæmpe ghettoer: Ja, det er vi enige i.
Men hvorfor skal pengene tages fra lejernes sparepenge?
De penge, som lejerne hver eneste måned indbetaler, fordi der skal være råd til at modernisere deres boliger, når de trænger til det, hvorfor skal pengene tages derfra?
Og hvorfor hjælpe en regering, der er så hamrende asocial på skatteområdet, at den tager penge – 12 mia. kr. alt i alt – fra lejerne, samtidig med at den forærer ejerne og ikke mindst de rige ejere nord for København et stort milliardbeløb?
Jeg vil i hvert fald sige det på denne måde til den radikale ordfører: Sådan nogle ting kan man ikke komme igennem med sammen med Enhedslisten efter regeringsskiftet, det er helt sikkert.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Må jeg sige med hensyn til skattediskussionen, at det, som er vores udgangspunkt, er, hvordan vi kan skabe flest mulige arbejdspladser ved at bruge skatteinstrumentet som redskab.
Det er meget styrende for, hvordan vi tænker, hvordan vi indretter vores bud på skattereform, og der mener vi faktisk, at det er en rigtig god pointe og for så vidt også rigtigt rent socialt at skabe flest mulige arbejdspladser.
Det er det, der ligger til grund, det er det, der er filosofien i vores skatteudspil, og det er derfor, vi mener at kunne påvise, at der kan skabes op mod 30.000 ekstra arbejdspladser som følge af vores udspil.
Må jeg sige med hensyn til Landsbyggefonden, at vi var med i en aftale fra sidste år, den skal genforhandles, og det ser vi da frem til.
En af grundene til, at vi gik med sidste år, er, at vi syntes, der var alt for megen tilfældighed i, hvordan hele området blev reguleret, og hvordan midlerne blev udnyttet.
Vi er glade for den aftale, vi lavede sidste år, fordi der blev sat midler af til at bekæmpe ghettoer og i øvrigt også til nybyggeri, så jeg synes, der er masser af fornuftige tiltag i den aftale.
John Dyrby (S), 2006-09-07:
Nu synes jeg egentlig, og den ros skal ordføreren have, at ordføreren kom tættere på noget, der egentlig var mere end blot det, at man har en vision, nemlig at det ikke sker med denne finanslov.
Næh, det sker i denne valgperiode, og i denne valgperiode er der vel, som jeg kan se det, maks. halvanden finanslov tilbage, om man så må sige.
Skal vi så forvente, at der ikke i år, men til næste år ved samme tid kommer et forslag fra Det Konservative Folkeparti om skattelettelser i toppen?
Sandheden er jo, at der allerede er nogle få skattelettelser indbygget i det finanslovforslag, vi skal til at debattere, nemlig skattelettelser til landbruget i form af grundskyldspromillen.
Er ordføreren ikke enig i, at det er en besynderlig prioritet at sige, at det er landbruget, der skal have det hele, og ingen andre, når man i sit valgprogram og sit valgløfte har, at der skal skattelettelser til lønmodtagerne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
Jeg er i hvert fald enig så langt, at det aldrig har været hensigten, ikke er hensigten og heller ikke skal være hensigten, at man skal spare på ældre eller på skoler eller på børn for at finansiere engangsomkostninger i forbindelse med kommunalreformen.
Derfor var det også afgørende for os, da vi skulle godkende den aftale, der er lavet mellem regeringen og KL, om KL's vurdering var, at man som minimum kunne give det samme serviceniveau næste år som det, man giver i dag, og det var KL's vurdering.
Da aftalen blev indgået i juni, var vurderingen endda, at man næste år kunne give en lille serviceforbedring i forhold til i år.
Det skyldes jo, at KL-formanden nu bedre end tidligere er klar over, hvad det er for nogle omkostninger, man tænker på i forbindelse med kommunalreformen.
John Dyrby (S), 2006-09-07:
Nu er det jo sådan, at hvis man går ind på ordførerens partis hjemmeside, så ser man valgløfterne fra sidste folketingsvalg, og et af de allerførste valgløfter er skattelettelser i toppen for dem, der tjener over, jeg tror, det er 25.000 kr. om måneden.
Men nu kan jeg forstå på ordføreren, at det valgløfte ikke længere er et valgløfte, men at det er blevet til en vision hos De Konservative, og en vision, der nok ikke gennemføres i den nuværende periode, men er skudt ud til senere.
Kan ordføreren ikke forstå, at det virker en anelse besynderligt for os andre og en anelse bekymrende, at man sådan kan ændre noget fra et valgløfte til en ubestemmelig vision, der kommer, når den engang kommer?
Hvad er det konkret, der er ændret i forhold til for blot et par uger siden, hvor meldingerne fra Det Konservative Partis skatteordfører var, at der nu skal ske lettelser i toppen?
Hvad er det, der er ændret siden da?
Magnus Heunicke (S), 2006-09-07:
Nu fik vi så endelig nogle ord om den konservative skattevision, for der var ikke et ord i talen om det, og jeg kan da ikke tro, at ordføreren i alvor håbede på at kunne slippe uden om skattedebatten i dag.
Den får vi så nu, og det synes jeg er glimrende, for De Konservative har jo over sommeren talt højt og flot om skattelettelser til samfundets rigeste, altså om, at topskatten skal ned.
Jeg kan citere fru Charlotte Dyremose fra stribevis af avisartikler, hvor hun siger: En skattelettelse skal udelukkende ske for folk med topskat.
Hun siger også i Børsen, at det selvfølgelig skal være i 2008.
Venstre siger så: Klap lige hesten.
Så jeg må spørge De Konservative: Har man fuldstændig sluppet tøjlerne i den her skattedebat?
Hvad er regeringens politik?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Nu er det jo fru Charlotte Dyremose, der er skatteordfører.
Sådan er det.
Jeg er glad for, at hr. Johs. Poulsen redegør for den konservative skattepolitik, som jo er, at ingen skal betale mere end 50 pct. i skat af den sidst tjente krone.
Det er vores vision.
Jeg er også glad for, at hr. Johs. Poulsen er enig i vurderingen af de effekter, en skattelettelse vil have, nemlig at den vil give et større arbejdsudbud, og at der vil være flere, der føler, at der er et incitament til at yde en ekstra indsats.
Så vurderingen af det er vi enige om, men i ordet skattereform ligger der jo, at det er en omlægning fra en skattetype til en anden skattetype for netop at imødekomme det her mål, og det er ikke en del af den konservative skattevision.
Vi stopper med det, at vi siger, vores vision er, at ingen skal betale mere end 50 pct. i skat af den sidst tjente krone.
Johs. Poulsen (RV), 2006-09-07:
Betød det, at det ikke var muligt at tage ordet skattereform i sin mund, hvilket jo var anden del af spørgsmålet?
Nu kan jeg jo spørge igen: Er det muligt?
Og må jeg så tilføje: Gør det ikke indtryk på en konservativ finansordfører og en skatteordfører, når man samstemmende fra både internationale anerkendte institutioner og personer og også danske anerkendte økonomer hører, at det, dansk økonomi og en fremtidssikring af velfærdssamfundet har brug for, er en skattereform, som sikrer, at man får en lavere skat på arbejde; som omlægger vores skat, således at økonomien ikke overophedes; og som måske i tilgift kunne indløse De Konservatives store ønske om, at man maks. betaler 50 pct. af sin indkomst i skat?
Gør det ikke indtryk på en konservativ finansordfører, som jo også er skatteordfører?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Først vil jeg sige om det kommunale selvstyre, at det er min opfattelse, at velfærdsstaten bryder sammen, hvis man ikke bygger på det kommunale selvstyre.
Det er det kommunale selvstyre og det lokale ansvar og det at finde løsninger, som er tilpasset den befolkning, som man nu har ansvaret for, der er styrken i hele velfærdssamfundets evne til at levere service af en høj kvalitet til gavn for borgerne.
Og hvis man ikke er i stand til det, ja, så står vi i en situation, hvor velfærdsstaten ikke vil være i stand til at fungere, og derfor er det lokale selvstyre af afgørende betydning.
Så det kommunale selvstyre er et element, vi står meget stærkt på, og skal vi nogen vegne, ja, så skal vi altså slække på tovet og ikke stramme på tovet.
Vi er jo også på vej rundt om det skarpe hjørne, så derfor vil det være naturligt, at man, når nu man har fået født kommunerne rigtigt og fint, så begynder at bygge på det lokale selvstyre for at komme videre.
Johs. Poulsen (RV), 2006-09-07:
Jeg kan ikke lade være med at kvittere over for den konservative finansordfører, når han i sin tale sagde, at det ville være et brud, hvis man kom i den situation, at man skulle forhandle med kommunerne enkeltvis.
Jeg citerer direkte: Det er et brud på det kommunale selvstyre.
Det synes jeg er en meget klar markering af, at den tanke, som hr. Thulesen Dahl og efterfølgende Venstres kommunalordfører, hr. Leif Mikkelsen, har været ude med, i hvert fald i konservative kredse klart opfattes som et brud på det kommunale selvstyre, ud over at det selvfølgelig har været en slet skjult trussel.
Men det var blot en kvittering for det.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er egentlig meget enkelt: Ville det være muligt for en konservativ finansordfører, som også er skatteordfører, at tage ordet skattereform i sin mund?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Det er altså sådan, at regeringen har iværksat en komplet kulegravning af kontanthjælpsområdet.
Alle sider af kontanthjælpen vil blive endevendt, og kulegravningen skal bl.a. afdække kontanthjælpsmodtagernes jobpotentiale, undersøge kommunernes indsats og undersøge, hvem det er, der får kontanthjælp og bliver ramt af kontanthjælpsloftet.
Resultatet af den kulegravning skal præsenteres midt i næste år, og da vil det være sådan, at man på baggrund af den undersøgelse vil kunne se konsekvenserne af kontanthjælpsloftet.
Men når hr. Arbo-Bæhr siger, at det er samme antal, vil jeg sige, at det ikke er de samme personer.
Der vil hele tiden være folk, som kommer i arbejde, og andre, som vil blive ramt af kontanthjælpsloftet, og derfor er det ikke de samme personer.
Det er sådan, at man kan forbedre situationen.
Et ægtepar, hvor hver især arbejder blot 5 timer om ugen, vil kunne gøre sig fri af kontanthjælpsloftet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-09-07:
Jeg synes ikke, hr. Wedell-Neergaard svarede på, hvad jeg spurgte om.
I øvrigt er antallet af mennesker, der rent faktisk er ramt af kontanthjælpsloftet, ikke faldet.
Der er stadig lige så mange, der er ramt af kontanthjælpsloftet, som der var for 1 og 2 år siden, og det er ikke mig, der påstår, at de mennesker er blevet fattige.
Det er et regeringsnedsat råd, Rådet for Socialt Udsatte, der siger det, og jeg vil anbefale hr. Wedell-Neergaard at gå ind på den hjemmeside, der hedder Loftsramte Eksperter, hvor de ramte selv beskriver, hvordan det er at skulle leve for 20 kr. om dagen pr. person i familier, der er ramt af kontanthjælpsloftet.
Jeg ved ikke, om hr. Wedell-Neergaard kan leve for 20 kr. om dagen, men jeg ved i hvert fald, at det er et problem for de familier, så jeg synes faktisk, det er lidt fantastisk, at man kan sige: Jeg ved ikke, om disse mennesker er fattige.
Jeg vil sige som et modsvar, at jeg ved, de er fattige.
Jeg håber, hr. Wedell-Neergaard vil give mig ret i det, og jeg håber også, hr. Wedell-Neergaard vil give mig ret i, at vi taler om tusinder af mennesker, der er blevet fattigere i løbet af de seneste år, samtidig med at samfundsøkonomien buldrer derudad.