Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-03-14:
Formålet med det her lovforslag siges at være at forbedre retsstillingen for forsikringstageren.
Det formål er Enhedslisten selvfølgelig fuldstændig enig i, men desværre lever forslaget slet ikke op til det formål.
De forbedringer, der foreslås, er utilstrækkelige, og Enhedslisten vil derfor på en række områder forsøge at samle et flertal for forbedringer af loven.
Efter Enhedslistens opfattelse bør det fastlægges, hvilke oplysninger et forsikringsselskab kan indhente ved forsikringstegningen, og hvordan det i givet fald skal ske.
Der skal ikke kunne ske begrænsninger i dækningen, hvis forsikringstageren har svaret korrekt på de spørgsmål, man med nogenlunde rimelighed har mulighed for at svare på.
Herudover bør erstatning kun kunne nægtes i de tilfælde, hvor der er forbindelse mellem forsikringsbegivenheden og den oplysning, der ikke er givet.
Det skal ikke være sådan, at fejl, der ikke har nogen som helst betydning for den konkrete sygdom eller skade, skal kunne føre til, at den forsikrede ikke kan få dækning.
Selskaberne bør pålægges at være lige så grundige med hensyn til indhentning af yderligere oplysning ved aftalens indgåelse, som når selskabet senere mødes med et erstatningskrav.
Hvis de har forsømt dette, kan de ikke efterfølgende gøre krav på at slippe for at betale erstatning.
Der bør indføres en regel om, at forsikringstageren efter udløbet af opsigelsesfristen kan bringe forsikringsaftalen til at løbe igen ved at betale den manglende præmie.
Selskabet skal pålægges af egen drift at foretage acontoudbetaling i de tilfælde, hvor der er grundlag herfor.
Der indføres en almindelig adgang for skadelidte til at rette sit krav mod skadevolderens ansvarsforsikring.
Forsikringsselskaberne skal pålægges at give en saglig begrundelse for et afslag på at oprette og nægte at forlænge opsigelse af en forsikring.
Her anfører Forsikring & Pension i sit høringssvar, at de store forsikringsselskaber senest i foråret 2004 vil tilbyde sådanne forsikringer inden udgangen af 1. kvartal 2004.
Ministeren anfører, at hvis selskaberne ikke lever op til disse løfter, vil hun i 2004 fremsætte et sådant lovforslag, som kan træde i kraft 1. juli 2004.
Problemet, som jeg fortsat ser det, som vi har diskuteret i dag, er imidlertid, at der ikke er nogen som helst sikkerhed for, at forsikringsselskaberne vil indføre dette for deres kerneydelser, og derfor går vi ind for, at der allerede med det her lovforslag kommer en ændring.
Vi vil også se på den såkaldte ulykkesdefinition, ligesom vi vil stille forslag, der kan styrke ugifte samleveres retsstilling i forhold til indsættelse som begunstigede i livsforsikringsselskaber.
Det er også urimeligt, at man, hvis man får afslag på erstatning for skade, en anden har forvoldt, ingen som helst mulighed har for at klage over afgørelsen
Det eneste, man kan gøre,
er at anlægge en opslidende og dyr retssag.
Det er efter vores opfattelse en helt urimelig situation, som man må gribe ind over for.
Der skal være klageadgang i tilfælde af den slags sager.
Enhedslisten medvirker gerne positivt i udvalgsbehandlingen af det her forslag, men vi har klare forventninger om, at der i processen må kunne skaffes et flertal for en række forbedringer.