runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-25:
Vi i Dansk Folkeparti finder ikke, at det er en retfærdighed, at nogle skal betale så høje elregninger på grund af en i vores øjne forfejlet energipolitik her i Danmark, hvor vi jo løber med syvmileskridt foran de andre lande af hensyn til den smule CO2, vi kan nedbringe ved de der 1,4 mia. kr., som betales ekstra.
Og så kan jeg ikke huske, hvad det andet var, ministeren sagde, men det var i hvert fald et af svarene.
Jeg har gentagne gange stillet spørgsmål gennem ca. 1½ år.
Nu er sagen gået til statsrevisorerne og Rigsrevisionen, og jeg læser i Berlingske Tidende i dag, at man vil ikke gå længere tilbage end til januar 1997 i de registre, man nu vil lave efterfølgende, og jeg vil gerne spørge: Er det nok, at man kun går tilbage til januar 1997?
Er der ikke foretaget den samme form for registrering tidligere?
Skulle den ikke have været foretaget allerede fra 1996?
Jeg mener, der stod i loven, at ministeren skulle oprette disse registre i 1996, og enhver kan jo regne ud, at når de ikke er lavet endnu, kan der være sket mange ting med hensyn til, at tilskuddene ikke er kommet til de rette ejermænd.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvorfor skal registrene kun gå tilbage til 1997?
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-25:
Det vil altså sige, at ministeren ikke vil gå længere tilbage
end til 1997. Ministeren havde en bemærkning om, at fru Aase D. Madsen er tilhænger af kontrol.
Ja, det kan ministeren sandelig tro, jeg er i dette tilfælde, når det er så store værdier, det drejer sig om.
Det drejer sig om tilskud på ca. 700 mio. kr.
, og vi ved ikke, om de er udbetalt til de rette.
Det er da sandelig noget, der skal kontrolleres, må jeg sige til ministeren, og jeg kan ikke få ind i mit hovede, at ministeren ikke meget tidligere har taget stilling til at lave dette register, for energisektoren har jo bedt ministeren om det og har sagt til ministeren, at man ikke kan kontrollere tingene, men alligevel har ministeren siddet den henvendelse overhørig.
Svend Auken (S), 2000-04-25:
Der er ingen grund til at blive så vred.
Jeg noterede mig bare, at det altså er i orden at kontrollere folk, der får tilskud til vindmøller, med registre og overvågning
Det er det, jeg har svært ved at få til at hænge sammen.
Selvfølgelig har fru Aase D. Madsen ret i, at det skal kontrolleres.
Der er heldigvis intet, der tyder på, at der i nævneværdigt omfang er blevet udbetalt tilskud til de forkerte, men vi ved jo alle sammen, at vi har et samfund, der i et vist omfang hviler på tillid.
Det vil sige, at borgerne ligesom i selvangivelserne siger, hvor meget og hvor lidt og hvordan og hvorledes de forskellige ting er opfyldt og klaret, og mit indtryk er, at når vi har registret og når vi har tingene på det rene, vil det vise sig, at der faktisk ikke er sket misbrug af denne tilskudsordning, og det skal både fru Aase D. Madsen og jeg være taknemlige for.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-25:
Jeg vil gerne sige, at det var en dårlig sammenligning med fartsyndere.
Får fartsyndere et statstilskud?
Det har jeg i hvert fald aldrig hørt om, så sammenligningen med kontrol af fartsyndere og registrering af vindmølletilskud dutter altså ikke.
Og hvad var det så, ministeren sagde?
... Ja, det svipsede altså.
Svend Auken (S), 2000-04-25:
Ja, efter mine begreber - men det er jo det, der gør politik interessant - er det altså langt mere alvorligt, hvis folk kører hurtigere end de lovforeskrevne fartgrænser og dermed bringer andres liv og førlighed i fare, end hvis nogle har fiflet med et bopælskrav.
Alle andre ting er jo under fuld kontrol i forbindelse med vindmøllefolket.
Jeg synes altså, at der kunne argumenteres stik modsat det, fru Aase D. Madsen gør, men jeg forventer heller ikke at kunne overbevise hende om, at min vurdering er mere rigtig
end hendes.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-25:
Jamen det var med hensyn til, hvorfor ministeren har siddet loven overhørig.
Der stod i loven, at i 1996 skulle der oprettes disse registre.
Det har ministeren ikke gjort, og derfor er der dannet baggrund for, at der kan snydes, og det har ministeren et meget, meget, meget alvorligt ansvar for.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-04-25:
Jeg synes sådan set, at det rejste spørgsmål fra fru Aase D. Madsen er meget relevant, og jeg er også forundret over, at man ikke har mere styr på de mange penge, der udbetales i tilskud.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Ministeren siger, at der ikke er mistanke om, at der er udbetalt forkerte beløb, men hvis, såfremt, ifald det skulle vise sig, at der er udbetalt for store eller forkerte beløb til personer, der ikke er berettigede ifølge loven, hvad agter ministeren så at gøre ved det?
Svend Auken (S), 2000-04-25:
Jeg har ikke sagt, at det ikke var relevant at rejse spørgsmålet, men jeg tror, hr. Hansen-Nord vil medgive mig, at der har været redegjort for denne sag over for Folketinget ved gentagne lejligheder.
Nu vil det fornødne kontrolapparat være bragt i anvendelse.
Når jeg siger, at problemet ikke er stort, er det til dels, fordi vi ingen sager har haft, som jeg har kendskab til.
Det kan være, der har været et par stykker, men jeg har ikke haft kenskab til dem.
Det andet er, at man jo ikke kan snyde med, hvor meget strøm man leverer, og det er heller ikke det, registret drejer sig om.
Så man må altså sige, at hvis det her er en storm i et glas vand, er det et af de mindste glas, der er set i nyere tid.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-04-25:
Fra tid til anden diskuteres det, når vi har haft en orkan, som vi netop havde den 3.-4. december 1999, om man nu også får dækket alle områder og får dækket alle de folk, der er blevet ramt af den orkan.
En af de ting, der er blevet nævnt ved flere lejligheder, er de fredede bygninger, og der har jo også været foretræde i Miljø- og Planlægningsudvalget.
Jeg vil gerne spørge ministeren, når nu de fredede bygninger ikke er omfattet af stormlovpakken, om der kommer nogle initiativer på området ved siden af selve stormfaldspakken.
Svend Auken (S), 2000-04-25:
Der skete f.eks. meget stor skade på hele den samlede bygningsmasse.
Både erhvervsbyggeri, privatbyggeri og offentlige bygninger blev hårdt ramt i de pågældende områder, og der skete også stor skade på fredede bygninger.
Vi har valgt i regeringen - og det tror jeg er en model, der tiltrædes af et flertal i Folketinget - at sige, at vi laver et snit.
Vi laver en egentlig ordning, der kan afhjælpe stormfaldet i skovene, og så må vi på alle de andre områder hjælpe hinanden så godt, vi kan via forsikringsordninger, særlige puljer osv.
Vi har jo, som hr. Schmidt vil vide, en særlig pulje på området »fredede bygninger«, en særlig bevilling, som vi naturligvis kan målrette på en sådan måde, at det ikke mindst er dem, der er blevet ramt af orkanskader, der får glæde af den.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-04-25:
Tak for svaret!
Nu kunne det jo godt gå hen og ende med et problem med at finde penge til det her.
Et eller andet sted skal vi jo finde dem, men som jeg har forstået det, er det sådan, at hos by- og boligministeren er der på byfornyelseslovgivningsområdet afsat penge til nogle arbejder for bevaringsværdige bygninger, og jeg vil godt spørge ministeren: Kan ministeren forestille sig, at man prøver at lave en koordination, hvor man måske inddrager og redegør for alle de puljer, der måtte være på området?
Svend Auken (S), 2000-04-25:
Jeg må undskylde over for hr. Hans Christian Schmidt, at jeg ikke er opmærksom på den ordning, han beskriver.
Men jeg vil meget gerne undersøge sagen nærmere, for selvfølgelig skal vi bruge alle de værktøjer, der findes i lovgivningen, til at hjælpe de mennesker.
Det er jo ofte de samme folk, som har oplevet stormfaldsskader, som har oplevet betydelige skader på deres fredede bygninger, og vi har en fælles interesse i at hjælpe dem.
Så hvis vi kan finde en udvej, er jeg åben over for det, men jeg har ikke lovet noget, for jeg kender ikke til de nærmere konsekvenser af et eventuelt løfte.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Martin Glerup (S), 2000-04-25:
Lovforslaget indeholder fire elementer: For det første udligning af udgiften til miljøvenlig elproduktion mellem Øst- og Vestdanmark.
Det betyder, at alle danske elforbrugere kommer til at betale samme merpris pr. kWh forbrug, uanset om de bor øst eller vest for Storebælt.
På grund af den i sig selv udmærkede store produktion af vedvarende energi kan forbrugerne i Vestdanmark kun købe 60 pct. af deres elforbrug på det fri marked, mens østdanske forbrugere kan købe 75 pct. ikke prioriteret el.
Udligningen af de ca. 500 mio. kr. om året sker i to tempi, nemlig første halvdel fra 1. januar 2001 og anden halvdel fra 1. januar 2002.
Socialdemokratiet finder det rimeligt, at alle danske elforbrugere bidrager ligeligt til Danmarks miljørigtige energifremstilling.
For det andet åbner lovforslaget mulighed for, at egenproducenter af elektricitet kun får pligt til at aftage prioriteret el i forhold til det elforbrug, de modtager gennem det kollektive elforsyningsnet.
For det tredje bemyndiger loven energiministeren til at fastsætte regler, som sikrer, at aftaler om brug af elforsyningsnettet ikke blokerer for anvendelse af overskydende kapacitet.
For det fjerde bliver der ifølge lovforslaget mulighed
for, at biomasseanlæg og andre anlæg til produktion af vedvarende energi, f.eks. havvindmølleparker, kan etableres efter afholdt licitation. Alt i alt et rimeligt og godt lovforslag, som Socialdemokratiet støtter.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-04-25:
Venstre støtter også nr. L 275.
Der er ikke bare tre ting, der er fire ting i samme lovforslag.
Der er en af dem, jeg ikke er så meget bekendt med andet end fra aviserne, men jeg tager dem i den rækkefølge, de står i lovforslaget.
Udligning af aftagepligten til den miljøvenlige elektricitet har jo været diskuteret i forligskredsen
efterfølgende.
Hvad skal man sige om det som sjællænder?
Man skal vel sige det om den del af forslaget, at det er et kompromis, hvor man har forsøgt at imødekomme forskellige ønsker i erkendelse af, at de er flest vest for Storebælt.
Nu er det jo sådan, at alle nu kan handle el på tværs af Storebælt, så effekten vil vi selvfølgelig komme til at se, men vi vil også se, at effekten stille og roligt fader ud, efterhånden som VE-markedet kommer til at fungere.
Så er der det næste punkt: egenproducenters pligt til at aftage miljøvenlig elektricitet.
Dér er jeg særdeles glad for at kunne konstatere, at en række virksomheder nu kan køre efter nettoprincippet, og jeg er også enig i, at det ikke er meningen, at det så skal betyde, at en række nye brændsler skal introduceres, men at man skal fastholde de her egenproducenter i den brændselssammensætning, som de har haft hidtil.
Det er med det i tankerne, denne ting er gennemført, og jeg har også ladet dem vide, at vi bliver meget kede af det i første omgang, og senere bliver vi alvorligt kede af det, hvis de begynder at fuske med brændslerne for at opnå endnu større gevinster.
Det tredje punkt, regler til sikring af udnyttelse af den fulde kapacitet i det kollektive net, er for mig sådan lidt nyt.
Jeg er klar over problematikken, at der er nogle, der ved at have nogle særlige rettigheder kan gå ind og blokere nettet, og at det især har givet problemer med im- og eksport, hvor der så er nogle flaskehalse.
Jeg er enig i, at det ikke er hensigtsmæssigt, og det har i hvert fald ikke været meningen hos partierne bag elreformen, at det skulle kunne lade sig gøre.
Det sidste punkt, der er behandlet i det her lovforslag, er regler om adgang til at opføre VE-anlæg efter afholdelse af licitation.
Dér er jeg meget enig i, at det er det markedsinstrument, vi skal bruge.
Vi har jo lavet biomasseaftalen.
Herudover er det selvfølgelig med henblik på havvindmøller og andet, licitationsmodellen skal bringes i anvendelse.
Vi er helt enige i hensigten med dette forslag.
Der er en EU-problematik omkring det, så det varer vel lidt, før det kommer til at træde i kraft, og ministeren kunne måske give os et billede af, hvornår man forventer at disse nye rammebetingelser for støtte til VE og miljøvenlig energi er på plads i Europa-Kommissionen, og samtidig, hvornår en sådan godkendelse kan foreligge, så man kan genfremsætte det her over for EU.
Gitte Seeberg (KF), 2000-04-25:
Også dette lovforslag kan Det Konservative Folkeparti støtte.
Jeg har dog et enkelt spørgsmål til ministeren, og det angår udligningen af omkostninger til den prioriterede produktion.
Jeg vil bare gerne sikre mig, at det lovforslag, som vi nu vedtager, ikke går længere end det, der er vedtaget i aftalen, og heller ikke giver ministeren bemyndigelse til på egne vegne i al fald at gå videre end det, der er aftalt.
Det vil jeg bare gerne lige have ministerens bekræftelse på.
Det er det ene.
Det fremgår af lovforslaget, at ministeren beslutter, hvornår loven træder i kraft, og at de forskellige delelementer i forslaget kan træde i kraft på forskellige tidspunkter.
Dér hører jeg gerne, hvornår man havde tænkt sig at det skulle træde i kraft, for måske var det rimeligt at rette op på den fejl, der er blevet begået for nu mere end 1 år siden, og måske kunne man så give det virkning fra et tidligere tidspunkt.
Anni Svanholt (SF), 2000-04-25:
Også dette forslag er jo en del af udmøntningen af den aftale, der er indgået af en række partier, og som SF er med i.
Den indeholder forskellige elementer, men det, jeg sådan her i særlig grad vil understrege, er det vigtige i at lave en udligning af omkostningerne ved den miljøvenlige og vedvarende energi, og at der sker en udligning på landsplan.
Det er jo heldigvis blevet sådan, at alle elforbrugere i dette land - almindelige store og små forbrugere og industri
og landbrug - jo skal være med til at betale for den vedvarende energi.
Det er vi meget tilfredse med, for vi mener, at der bliver tale om, at der skal produceres mere vedvarende energi, og så er det også klart, at der må være en udligning af omkostningerne på landsplan.
Det følger helt naturligt af det, og vi synes, det er godt, at det nu også bliver sat på plads i dette forslag.
Vi støtter lovforslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2000-04-25:
Dansk Folkeparti har ikke modtaget nogen høringssvar til dette lovforslag.
Jeg ved ikke, om det gælder alle partierne.
Nu har jeg været inde i påsken, og jeg har ikke set noget
Dansk Folkeparti har jo hverken lod eller del i de pristillæg, der ligger til grund for disse udligningsordninger, så derfor kan vi ikke deltage i udligningen.
Tilsyneladende slipper storforbrugerne billigere, end hr. og fru Jensen gør, da der i loven er en særlig reduktionsregel til det formål.
Og politikerne her på Christiansborg lever tilsyneladende i en tryg overbevisning om, at hr. og fru Jensen ikke så let opdager de mange ekstra udgifter, som i en lind strøm bliver pålagt deres energiregninger.
Det går jo strygende med at lægge pristillæg efter pristillæg over på den almindelige husholdningselregning.
I øvrigt må jeg påpege, at tre borgmestre fra hovedstadsområdet har protesteret og vil have analyseret de forhold, der ligger bag fordelingen, inden der bliver taget endelig stilling til udligningsbeløbene, og jeg mener, at vi i udvalget bør have en uvildig undersøgelse eller uvildige beregninger af, om den skillelinje, der siger 250 her og 250 der, er rigtig, eller om det hedder 400 til den ene og 100 til den anden del af Danmark.
Det må vi have opklaret.
Så ligger der i øvrigt forslag om, at de industrielle egenproducenter, der producerer el ved biogas og biomasse, kan vælge at bruge nettoprincippet i forbindelse med aftagepligten for miljøvenlig el, og det kan Dansk Folkeparti jo kun acceptere, da det jo kun er en tilbagevenden til den ordning, der var før energireformen, hvor energireformens vise fædre tilsyneladende ikke havde tænkt på, at den ville medføre så store millionbeløb, f.eks. for Dalum Papirfabrik.
Så det er helt o.k.
Dansk Folkeparti finder det også positivt, at lovforslaget indebærer, at der rettes op på de flaskehalsproblemer, vi har set i forbindelse med transportkapaciteten for el, således at der bliver adgang for alle til at benytte det kollektive net og netkapaciteten så udnyttes fuldt ud.
Den sidste del af lovforslaget gør de meget vrede halmleverandører glade, for der skal bygges
flere biomasseværker, og de to nye biomasseværker har en samlet værdi på 1,5 mia. kr. Ja, Danmark er et rigt land, og halmleverandørerne er jo gået glip af indtægter på op til 500 mio. kr. om året på grund af forsinkelsen.
Havvindmølleplanerne skal også udbydes i licitation, og det er jo helt fint, men stadig vender jeg tilbage til, at den energi, der bliver produceret, skal betales gennem nye pristillæg.
Alt i alt er vi i Dansk Folkeparti altså negative over for dette lovforslag.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-25:
CD kan også støtte dette lovforslag.
Når der gælder udligningen øst-vest, er der ingen tvivl
om, at der i hvert fald i overgangsfasen, indtil vi har nået den ideelle løsning, som vi har vedtaget med en aftagelse efter 80-20-princippet, vil være en overgangsordning, hvor belastningen er større i forhold til den grønne energi vest for Storebælt.
Så kan man diskutere, om det er det rigtige beløb, om det er nok osv., men jeg tror, at det, der ligger på nuværende tidspunkt, er en rimelig udgang på det her.
Vi skal så også huske, som jeg tror jeg har nævnt et par gange, at det, at man har opbygget den stærke kapacitet i Jylland, jo også betyder, at man på et senere tidspunkt vil få megen glæde af at levere grøn strøm til det østlige område, og det bliver ikke så dårlig en forretning, når man har apparatet og kapaciteten i orden.
Et andet område, som også glæder mig meget, er det, at vi fik rettet en lille skønhedsfejl - men bestemt ikke lille for nogle - og fik nettoprincippet tilbage.
Der var en række virksomheder, som blev ramt urimelig hårdt her, og jeg synes, det var både behændigt og hurtigt og fornuftigt, at vi fik rettet det igen, så vi ikke har de skævheder, der bestemt ikke var forudsat i det arbejde, der er lavet på det område.
Endelig skal jeg da også sige om halmsiden, at vi selvfølgelig også stadig væk støtter, at vi gennemfører biomasseaftalen op til de 1,4 mio. t, men at jeg også har givet udtryk for, at jeg ikke synes, det gør noget, at vi har været lidt længe om det.
Der er og har været visse tekniske problemer på det her område, og at hastigheden ved indførelse af halmen ikke er særlig høj, mener jeg har været fornuftigt, også fordi det er meget omkostningsfyldt og det er en relativt dyr strøm, men halmen, biomassen, skal nok også få sin plads i det danske energibillede.
Så vil jeg i øvrigt ikke bruge så meget mere tid på det andet end sige, at de her ting, som vi nu har fået rettet, synes jeg er vigtige, og hvis vi støder på flere ting, som måske ikke helt virker efter den hensigt, vi har haft, og det gør vi givet, så håber jeg stadig væk, at der vil være en vis imødekommenhed.
Det er vist nødvendigt.
Hr. Jann Sjursen, Kristeligt Folkeparti, kan ikke være til stede, og jeg skal sige, at han også støtter lovforslaget, og jeg skal også på hr. Jann Sjursens vegne udtrykke uforbeholden glæde over, at biomasseaftalen er kommet på plads.
Helga Moos (V), 2000-04-25:
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Ebbe Kalnæs, hvordan han kan få det til at blive en fordel for Vestdanmark, at man producerer grøn strøm derovre.
Hvis nu Danfoss skal købe 40 pct. grøn strøm, hvordan kan det så blive en fordel for Danmark eller for Danfoss at skulle købe så meget grøn strøm.
Det må da blive en fordel for Danfoss, at vi får en udligning.
Det vil jeg godt se om jeg kan få en forklaring
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-25:
Som jeg sagde til udligningsspørgsmålet, så tror jeg, at det beløb, man er landet på i udligningen mellem øst og vest i den overgangsordning, vi har, er en rimelig udgang.
For der er tale om en overgangsordning, indtil vi er inde på det maksimale, altså i 2003, hvor vi må aftage 80 pct. sort strøm og 20 pct. grøn.
Det bliver kravet, det bliver målet.
På det tidspunkt i 2003 er det givet, at kapaciteten til at levere de 20 pct. grøn strøm ikke vil være udbygget og slet ikke på Sjælland.
Jeg nævnte i en sidebemærkning, at mine regnestykker fortæller mig, at det, at man i mellemtiden på jysk side har opbygget kapaciteten for udligningen og har produktionsapparatet til den grønne strøm, ikke er så dårligt at stå med den dag, hvor man skal til at levere for alvor.
Det er det, man kan glæde sig over vestpå.
Nu kunne det jo lyde som om, at jeg jo var meget bekymret over at skulle rammes af det her, men det er jeg faktisk ikke; jeg hører til de blide.
Og jeg bor på Fyn, så jeg skal også udlignes.
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-25:
Jeg skal blot ganske kort sige, at Det Radikale Venstre kan støtte dette lovforslag om elementer vedrørende miljøvenlig elektricitet, hvilket er en aftalt opfølgning på elreformen fra sidste forår.
Kim Behnke (FRI), 2000-04-25:
Jeg skal på vegne af Frihed 2000 slutte af med fire plusser i karakterbogen til ministeren.
Vi støtter elementet med udligning mellem øst og vest, og det skyldes ikke kun, at der er fire folketingsmedlemmer valgt i Jylland i vores gruppe, men det skyldes, at det forekom som en urimelighed, at det ligefrem skulle udløse en straf, blot fordi man i Elsam-området havde været mere på mærkerne i retning af at få investeret i vindmøller og anden vedvarende energi.
Det forekom ikke rimeligt.
Så derfor støtter vi det første element.
Det andet element, om den industrielle kraftvarme, er der fornuft i.
Vi har haft samråd om det i udvalget osv.
Det er en løsning, som vi kan støtte.
Så er der kabelspørgsmålet.
Nu står der jo i bemærkningerne i en lille parentes noget om udlandsforbindelser osv.
Man kan sige, at det jo er lidt mærkeligt, at der skal lovgives om det sidste element, nemlig licitationerne.
Det burde være en selvfølge, at disse anlæg opføres, efter at der har været afholdt en licitation,
så det punkt kan vi naturligvis også fuldt ud støtte.
Svend Auken (S), 2000-04-25:
Jeg noterer med interesse, at fru Aase D. Madsen er tilhænger
af registre, overvågning og kontrol.
Jeg tror, det i anden sammenhæng vil give stof til positiv eftertanke.
Om det konkrete spørgsmål kan jeg sige, at fru Aase D. Madsen jo ved, at der har været vanskeligheder med at etablere registret, men at det er i en god gænge nu, og at vi selvfølgelig skal sørge for, at der er den tilstrækkelige kontrol.