Tove Videbæk (KD), 2004-04-21:
Kristendemokraternes holdning til kunstig befrugtning er jo, at nu, hvor denne mulighed findes, bør vi skabe de bedst mulige rammer for de ufrivilligt barnløse par og især for de børn, som bliver et resultat af fagre nye verden. Kunstig befrugtning er en mulighed, som mange barnløse par har haft stor glæde af.
I denne sag som i så mange andre
vil Kristendemokraterne tage den svagestes parti, og det er børnene, og her er det både de ufødte og de fødte.
Det er afgørende, at vi ikke ukritisk lader os rive med af udviklingen.
Vi har som politikere et stort ansvar for at overvåge og kontrollere udviklingen og sætte grænser og rammer op for den.
I forbindelse med den opgave er jeg taknemlig for det arbejde, som Det Etiske Råd udfører med at give os et godt grundlag at diskutere på ved at pege på de forskellige etiske problemstillinger. Nu til de forskellige forslag i lovforslaget, som ligger her:
Det første er forslaget om, at ethvert barnløst par får mulighed for at få et barn via kunstig befrugtning.
Det ændringsforslag til loven er vi for.
Vi er enige i, at tilbuddet om kunstig befrugtning er et tilbud til barnløse par, og har man fået et barn, er man ikke længere barnløs.
Ønsker man så flere børn, er der jo mulighed for det, bl.a. ved behandling på private klinikker.
Det andet forslag er forældreegnethedskriterierne.
Kristendemokraterne er også positive over for, at der kommer nogle krav på det område.
Vi kunne godt have ønsket, at der kom en reel godkendelsesprocedure, hvor andre end læger var involveret.
Men sådan som reglerne er i dag, er der jo ikke hjemmel til som betingelse for adgang til kunstig befrugtning at tage hensyn til en vurdering af barnets efterfølgende opvækst og øvrige vilkår på grund af kvindens eller parrets forhold.
Det bør naturligvis være sådan, at samfundet ikke skal medvirke til, at der fødes børn, hvis opvækstmuligheder på forhånd er meget tvivlsomme.
Vi er enige i, at der bør være en mulighed for lægen til at sige nej, hvis der er åbenbar tvivl om parrets mulighed for at tage vare på et barn efter fødslen.
Vedrørende det tredje, altså præimplantationsdiagnostikken eller ægsortering, kan jeg sige, at det forslag jo blev hastebehandlet og desværre vedtaget som L 188, og det skal jeg derfor ikke opholde mig yderligere ved.
Så kommer vi til længere tids nedfrysning af æggene.
Kristendemokraterne er efter længere tids overvejelse kommet frem til eller tilbage til, at vi ikke ønsker at støtte en tilladelse til forlængelse af nedfrysningstiden.
Det mener vi bl.a. på baggrund af og i tråd med Det Etiske Råds udtalelser om sagen.
Det Etiske Råd siger, at nedfrysning af befrugtede æg fører til en ikke ønskelig tingsliggørelse af det befrugtede æg og rummer et radikalt brud med den naturlige reproduktion.
Rådet fremhæver, at der med nedfrysning indskydes en kortere eller længere pause i det påbegyndte menneskeliv.
Kristendemokraterne vil i forlængelse af regeringens fire ændringsforslag også komme med enkelte ændringsforslag.
Det er om ophævelse af donoranonymitet, ligestilling mellem udgifter til adoption og kunstig befrugtning, opsætning af kun et æg og om fritagelse for personale til at medvirke f.eks. til ægsortering.
Disse ændringsforslag vil vi komme med, muligvis flere.
Til sidst ønsker jeg at pointere og understrege behovet for forskning i barnløshed, som også tidligere ordførere har været inde på, for hvad er egentlig de grundlæggende årsager til, at så mange par ikke kan få børn? Kristendemokraterne mener, at der skal langt mere fokus på forebyggelse end på helbredelse på dette område.
Og vi mener, at forskning i infertilitet bør opprioriteres, så befolkningen kan få adgang til mere nuanceret information om, om det er miljøet, om det er maden, om det er livsstilen eller helt andre ting, der forhindrer par i at få børn.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen af dette forslag, da det er et livsvigtigt område.
Det er også et minefyldt område, vi bevæger os ind i, og vi skal være meget opmærksomme på alle detaljer i det.
Jo, men hvad enten vi så er enige eller ej, så mener jeg stadig væk det samme.
Jeg mener så også, at de kvinder eller par selvfølgelig selv skal bestemme, om de vil have børn, når de er unge, eller når de er lidt ældre, om det er før, midt i eller efter, at de har taget deres uddannelse.
Men temaet kom ind her i forbindelse med forebyggelse.
Her mener jeg, at befolkningen har krav på at få at vide, at man faktisk er mest fertil og har lettest ved at få børn, jo yngre man er.
Derfor bør vi også være med til at orientere om dette.
Befolkningen har krav på oplysning på det her område, sådan at de ved noget om, hvorfor det kan være svært at få børn.
Det er jo netop også alderen, der kan være med her.
Så det synes jeg da absolut at vi skal have med som en af grundene til, at kvinderne kan beslutte at få børn noget før, men de skal selvfølgelig selv bestemme.