runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg er rigtig glad for, at den konservative ordfører tager ansvaret på sig og vedkender sig, at man har haft ansvaret for, at der er underskud nu, og så vil jeg gerne sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig meget gerne vil sætte sig til forhandlingsbordet og være med til at finde en løsning på nogle af tingene.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål om forholdet mellem strategisk forskning og fri forskning.
Det er jo sådan, at Det Konservative Folkeparti er kendt for at være erhvervslivets parti, og der er jo flere repræsentanter for erhvervslivet, der siger: Lad være med at bruge så mange ressourcer på den anvendte forskning.
Den skal vi nok selv tage os af, brug noget mere på fri forskning.
Jeg kan nævne et konkret eksempel.
Da man etablerede kryptering og digitalsignatur osv., brugte man nogle resultater fra teoretisk matematik, som forskere fandt frem til i 1920'erne.
Det var altså fri forskning, som lå til grund for, at man kunne løse opgaven, og havde der ikke været fri forskning dengang, havde man aldrig kunnet gøre det.
Er hr. Per Ørum Jørgensen som De Konservatives repræsentant her i Folketinget ikke nervøs for, at man kommer til at skade erhvervslivets interesser ved at minimere chancen for at opnå denne førviden som et resultat af fri forskning?
Skal vi ikke lytte til erhvervslivet, når de kommer med de kommentarer?
Er den konservative ordfører ikke nervøs for, at man med det forslag, regeringen har lagt frem, kommer til at gå den modsatte vej af, hvad erhvervslivet har foreslået?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-11:
Jeg ved ikke rigtig, hvad hr. Rasmus Prehn betegner som et skråplan.
Så vidt jeg er orienteret, mener jeg faktisk, at hvis man tager universiteterne under et og kigger på deres egenkapital, ligger beløbet i hvert fald over 2 mia. kr.
Jeg kan ikke huske det præcise tal, men er det et økonomisk skråplan efter hr. Rasmus Prehns mening?
Nu har jeg ikke haft mulighed for at læse den pågældende artikel, og jeg synes også, det er synd, hvis debatten skal være en enkeltsagsdebat.
Det bliver spændende, når Socialdemokraterne kommer til bordet, for så tror jeg, vi konstruktivt kan drøfte også den problemstilling, når tid er.
Men jeg synes, det vil være synd at gøre denne debat til en enkeltsagsdebat.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Der er simpelt hen underskud på de universiteter, og det er jo noget, der er sket i den periode, hvor V og K har haft ansvaret for universitetspolitikken.
Er det ikke en forkert spiral, vi er inde i, når der er underskud på universiteterne, og de ressourcer, der er, bliver brugt til at jage efter flere penge og flere ressourcer, mens der alt i alt udføres mindre forskning?
Er vi så ikke ude på et skråplan?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-11:
Jeg skal beklage, at jeg ikke havde mulighed for at svare på spørgsmålet før, men det vil jeg hermed gøre.
Angående konkurrence binder hr. Per Clausen det op som en form for ideologi.
Nu har vi det jo sådan i Det Konservative Folkeparti, at vi synes, at ideologi grundlæggende er noget bras, så derfor er det måske ikke den rigtige præmis, hr. Per Clausen arbejder med.
Det er en mekanisme, som vi kender, og netop ved at styrke konkurrencen sikrer vi generelt en højere kvalitet.
Jeg synes, det er så åbenlyst, som noget kan være: Netop ved at styrke konkurrencen sikrer man bedre resultater og dermed også en bedre generel udvikling til glæde for samfundet.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg er nødt til at gentage, også over for hr. Per Ørum Jørgensen, at det ikke er mig, der har kædet investeringerne i forskning sammen med velfærdsudspillet.
Ministeren og Venstres ordfører har klart sagt, at hvis man ikke vil være med til at forringe efterløn, dagpenge og SU, får man ikke lov til at være med til at forhandle Danmarks fremtidige forskningspolitik.
Det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt, men det gør også, at jeg er nødt til at så tvivl om forudsætningen.
Jeg kan fortælle hr. Per Ørum Jørgensen, at jeg har spurgt ministeren om det, og jeg har fået et svar, der går på, at det ved ministeren ingenting om, men det tror han på.
Gør hr. Per Ørum Jørgensen det samme?
Tror han på det?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-11:
Nu er der jo ingen tvivl om, at Enhedslistens præmis for denne debat er en velfærdsdiskussion.
Enhedslistens præmis er, at man tager det bekvemme synspunkt, uagtet og uden hensyn til at der ligger nogle udfordringer forude, og så er det jo meget enkelt og nemt for Enhedslisten at stå udenfor og ikke som de fleste andre partier her i Folketinget gå med i forhandlinger og tage et ansvar for at fremtidssikre velfærdssamfundet i Danmark.
Jeg synes faktisk, at det udspil, der ligger som grundlag for forhandlingerne, er nænsomme justeringer.
Der bliver netop plads til at investere i fremtiden, investere i de ting og på de områder, hvor det er nødvendigt af hensyn til at sikre vores børn og børnebørn et godt velfærdssamfund.
Men det er jo nemt at tage det bekvemme udgangspunkt, som hr. Per Clausen gør.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg forstår selvfølgelig godt, at hr. Per Ørum Jørgensen, der jo er konservativ, er stolt af at tilhøre et parti, som er med i en regering, som fremlægger forslag om forringelse af dagpenge og efterløn; det forstår jeg godt at Det Konservative Folkeparti kan gå ind for.
Men jeg vil sådan set bare spørge hr. Per Ørum Jørgensen om to ting.
Den første er, om hr. Per Ørum Jørgensen ikke er enig med mig i, at de løfter, regeringspartierne har givet om at give et løft til forskningen, gælder, uanset om man er i stand til at få flertal i Folketinget for at forringe dagpenge og efterløn.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Per Ørum Jørgensen, er: På hvilken viden baserer hr. Per Ørum Jørgensen sit udsagn om, at det vil være kvalitetsforbedrende, hvis der kommer mere konkurrence om midlerne?
Er det erfaringerne fra England, eller er det erfaringer fra Danmark, han baserer denne begejstring for dette synspunkt på, eller er det bare, fordi han principielt går ind for det af ideologiske grunde og er lidt ligeglad med virkeligheden?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-11:
Fremgang, fornyelse og tryghed er overskriften på regeringens globaliseringsudspil.
Vi skal tænke stort, og vi skal tænke langsigtet for at ruste Danmark til globaliseringen.
Globaliseringen er ikke et valg, vi kan sige ja eller nej til, men et vilkår, vi skal tackle i tide, og det gør regeringen, der med sit udspil udviser rettidig omhu.
Danmark er et lille land med store muligheder i den globale landsby, hvis vi i god tid indstiller os på, at mulighederne bliver større, når verden bliver mindre.
Enhedslisten ønsker med denne forespørgsel at belyse, hvilke konkrete forskningspolitiske initiativer regeringen vil tage i forlængelse af Globaliseringsrådets rapport.
Regeringen vil løbende følge gennemførelsen af strategien og hvert år afgive en redegørelse, som giver et billede af, om udviklingen går i den rigtige retning.
I regeringens velfærdsudspil er der lagt op til, at det ved at gennemføre de nødvendige reformer sikres, at der gradvis skaffes 13 mia. kr. ekstra om året til forskning, uddannelse, innovation og iværksætteri.
Vi Konservative ønsker ikke at smide regningen i børneværelset, og ved at satse massivt på forskning, uddannelse, innovation og iværksætteri sikrer vi, at der også er et velfærdssamfund til vores børn og børnebørn.
I regeringens udspil til velfærdsforhandlingerne er der fremhævet flere elementer fra globaliseringsstrategien.
Det er et klart mål, at den offentlige indsats på forsknings- og udviklingsområdet skal nå op på 1 pct. af bruttonationalproduktet i 2010.
Jeg hæftede mig lidt ved, at hr. Per Clausen igen fremmanede erhvervslivet som den store, stygge ulv i spillet om, hvad der tjener samfundets interesser.
Men jeg kan ikke se noget forkert i, at vi har et stærkt erhvervsliv, for det er jo netop det, der er med til at sikre samfundets interesser, så vi får og fastholder en god økonomi i Danmark.
Det er samtidig en klar målsætning for Det Konservative Folkeparti at styrke innovationen og indsatsen for iværksættere.
Her tænker jeg ikke mindst på den brugerdrevne innovation, som rummer et kæmpe potentiale for danske virksomheder.
Der skal ikke herske tvivl om, at regeringen er godt i gang med at ruste nationen til en fremtid, hvor globaliseringen bliver den store udfordring for det danske samfund, og vi Konservative er glade og stolte over det ambitiøse niveau, regeringen har lagt, så vi sikrer et samfund præget af fremgang, fornyelse og tryghed.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Vi vil sandelig gerne præge debatten, og det gør vi ved ikke på forhånd at skære firkantet ud, hvad forhandlingerne skal ende med.
Men vi går ind i forhandlingerne på det grundlag, jeg har fremlagt.
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg mere kan gøre for hr. Steen Gade, som pludselig er blevet overrasket over, at jeg siger noget, han godt kan lide.
Jeg er glad for, at jeg glæder hr. Steen Gade, men jeg tror ikke, jeg for nærværende kan gøre ham mere glad, end han er i forvejen.
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Jeg skal sige til hr. Jesper Langballe, at i dag er det da en hel fornøjelse at debattere med hr. Jesper Langballe, som jeg plejer at diskutere flygtninge/indvandrere med.
Det her er da langt bedre, og hvis der har været lidt mistænksomhed i mine spørgsmål, beklager jeg det, for jeg leder faktisk efter det positive i budskabet.
Men tilbage står, at jeg ikke synes, jeg får et klart svar.
Vi har et meget detaljeret bud fra regeringen – et meget detaljeret bud – og på i hvert fald to meget klare punkter har jeg nu hørt, at Dansk Folkeparti tager afstand fra det, der står i regeringens forslag, nemlig tanken om storfusioner og nedskæringen af basisbevillingernes andel.
Dansk Folkeparti plejer jo i hvert fald en gang imellem at sige, at de også præger debatten.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Man kan ikke rigtig forestille sig, at sådan en djævelsk sort præst han kan sige noget fornuftigt, og det er jo et lidt underligt udgangspunkt.
Men jeg kan kun sige, at vi går ind i forhandlingerne.
Vi deltager ikke i demonstrationer den 17. maj, vi siger heller ikke her i dag, hvad resultatet af forhandlingerne skal blive, men vi går ind i forhandlingerne på det ret klare grundlag, som jeg har prøvet at give udtryk for her.
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Jamen det er jo spændende, at andelen skal øges.
Når jeg også vil fortsætte i det spor, er det, fordi jeg vil undersøge, om hr. Jesper Langballe på en eller anden måde alligevel signalerer noget dobbelt i dag.
Det er positivt, som det lige er sagt, at andelen af basismidler skal stige, og det er jo også oppositionens synspunkt, men hr. Jesper Langballe er også med i et forslag til vedtagelse, hvor det konstateres, at regeringen har fremlagt sin strategi i forbindelse med Globaliseringsrådets arbejde.
Betyder det, at på de punkter er Dansk Folkeparti lodret imod det, regeringen har foreslået?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Alting er jo relativt.
Basismidlernes andel er så at sige stagneret, så jeg kan bekræfte, at vores synspunkt er, at andelen skal i vejret, samtidig med at den konkurrencebaserede forskning bliver styrket.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-11:
Diskussionen går på, om vi skal øge basismidlerne absolut set, og det vil jo ske, fordi vi omsider får styrket midlerne til forskningsområdet, jævnfør Barcelonamålsætningen, sådan som vi hele tiden har sagt at vi skulle.
Men Det Radikale Venstre har en større ambition om at øge basismidlernes andel.
Vi foreslår jo, at den skal op på 70 pct. af de samlede forskningsmidler, og jeg vil bare lige have bekræftet, at Dansk Folkepartis synspunkt også er, at basismidlernes andel skal op.
Det synes jeg ville være utrolig positivt, og jeg tror, at universiteterne og forskerne ville blive rigtig glade for den melding.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Her er det meget let for mig at svare, fordi jeg sådan set kan sige ja til alt det, fru Charlotte Fischer spurgte om.
Nej, vi mener ikke, at basismidlernes andel skal sænkes.
Vi mener, at basismidlernes andel skal øges, men vi er også helt indstillet på, at konkurrencemidlerne skal have et løft.
Hele forskningen skal have et løft, og konkurrencebaserede midler er en meget vigtig del af forskningsbevillingerne, fordi de er med til at skabe dynamik.
Men det er helt, helt afgjort, at den fordybelse og den koncentration, som forskerne på universiteterne og universitetsarbejdet som helhed skal være præget af, får man ikke, hvis universiteterne udsultes med for få basismidler.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-11:
Jeg vil nu alligevel holde mig lidt i samme spor og spørge til basismidlernes andel af forskningsmidlerne, for jeg synes, det er et meget principielt spørgsmål, om man mener, der er brug for flere basismidler, og at det af alle mulige grunde er vigtigt at gå den vej, eller om det er vigtigt at øge andelen af konkurrenceudsatte midler.
Det er jo sådan, at regeringens forslag indebærer, at basismidlernes andel af alle offentlige forskningsmidler sænkes fra to tredjedele i dag til 50 pct., og jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordførers helt overordnede syn på spørgsmålet.
Vil det være rigtigt at øge andelen i forhold til i dag?
Skal den blive ved mad at være, som den er i dag, eller skal den sænkes?
Der er jo nogle fordele ved at have en stor andel af basismidler i sammenligning med konkurrenceudsatte midler.
Med basismidler får forskerne faktisk tid til at forske, og jeg ved, at Dansk Folkepartis ordfører tidligere har udtrykt bekymring for, at vore forskere i stigende grad bliver presset til at bruge tiden på alt muligt andet end at forske i det, de faktisk er sat på jorden for.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Nu har Dansk Folkeparti det jo sådan, at når vi går til nogle forhandlinger, annoncerer vi ikke samtidig en demonstration, hvor vi vil gå med transparenter, hvor der står: Ned med dig og op med mig.
Vi går faktisk ind i forhandlinger for at forhandle, og det gælder både velfærdsforhandlingerne og sandelig også den senere udmøntning af globaliseringspuljen.
Jeg er selvfølgelig glad for, at fru Margrethe Vestager synes, at mit indlæg var prægnant, men det kunne jo være, fordi det handlede om noget, og jeg ikke bare sagde: Vi støtter det, eller vi støtter det.
Denne skematiske partitænkning synes jeg er træls.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-11:
Kan jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti ikke støtter regeringens forslag og vil modarbejde, at regeringens forslag bliver resultatet af de forhandlinger, der skal finde sted, når nu Dansk Folkeparti har været med til at ændre efterlønnen, så der skabes et stort provenu, som kan bruges til forskningsformål?
Er det Dansk Folkepartis pointe i dag, at man vil noget helt andet end det, regeringen vil, men også noget helt andet end det, den samlede opposition i øvrigt vil?
Og hvad er det så, man vil?
Er man indstillet på, at den frie forskning relativt set skal aflevere midler til den strategiske forskning, hvor det er regeringen, der bestemmer, hvad der skal forskes i?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Det er egentlig mærkeligt at sammenligne regeringens globaliseringsudspil med oppositionens vedtagelsesforslag, for det er jo det samme som at sammenligne, hvad der er højest – et tordenskrald eller Rundetårn.
Regeringens udspil er netop et oplæg til forhandling, men i det øjeblik, oppositionen kunne få flertal for sin vedtagelse, ville den derimod fuldstændig baste og binde Folketinget til en bestemt fordeling af forskningsmidlerne, og så var der faktisk ikke mere at tale om.
Derfor er det altså en dårlig sammenligning.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-11:
Ordførerens udfald mod forslaget til vedtagelse undrer mig noget.
I regeringens forslag til vedtagelse, som jeg kan forstå at ordføreren støtter helhjertet, henvises der jo netop til regeringens globaliseringsoplæg, som må siges at være en endog særdeles detaljeret køreplan for, hvad der skal ske i forhandlingerne, og det står i skærende kontrast til ordførerens, synes jeg, meget prægnante og udmærkede udsagn om, at den frie forskning er omdrejningspunktet.
Er der noget, regeringens oplæg er renset for, er det ethvert tilløb til fri forskning.
Det handler om styring, evaluering, kvalitetsparametre, og jeg ved ikke hvad – alt muligt, som trækker i den stik modsatte retning af de værdier, som Dansk Folkepartis ordfører på udmærket vis giver udtryk for.
Derfor synes jeg, det er mærkeligt, at Dansk Folkepartis ordfører overhovedet ikke kan se, at så længe man går regeringens ærinde, er man imod den frie forskning.
Regeringens ærinde er at styre mere og mere og mere, og det har Dansk Folkepartis ordfører gentagne gange givet udtryk for er imod partiets politik.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Jeg kan da godt finde et par glimt af noget fornuftigt i det forslag til vedtagelse, som oppositionen har fremsat.
Der er da et par ting, der er udmærkede, men jeg vil aldrig nogen sinde kunne skrive under på det samlede forslag til vedtagelse, hvor der er tale om sådan en fuldstændig minutiøs køreplan, der foregriber alle forhandlinger.
Altså, hr. Per Clausen kan jo have fuldstændig ret i, at det er i Folketinget, det foregår, og at det her er det vigtigste sted at diskutere de ting, men derfra og så til, at man på forhånd fremsætter et forslag, der har låst alt fast og udelukket al forhandling, er fuldkommen meningsløst.
At man skal tage stilling til fusioner en for en, ja, i det ligger vel bare, hvis jeg skal forstå det positivt, at man skal tænke sig om.
Men det, jeg først og fremmest har efterlyst fra ministeren og fra regeringen, er bare en eneste god grund til, at massefusioner af universiteterne i sig selv er en fordel.
Jeg tror på, at forskningsmiljøer gror naturligt frem.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-11:
Nu ved jeg ikke, hvad hr. Rasmus Prehn mener med, at jeg erkender at have et ansvar for økonomien, når det gælder universiteterne, men som jeg sagde før, har de i øjeblikket en positiv egenkapital på over 2 mia. kr., og det, jeg sådan set synes, vi måske skulle drøfte, er, hvordan det egentlig har kunnet lade sig gøre, at beløbet er blevet så stort, og hvordan vi kan få de penge ud at arbejde, i stedet for at de står passivt rundtomkring.
Det synes jeg faktisk ville være en konstruktiv drøftelse, som jeg også håber Socialdemokraterne vil deltage i.
Angående erhvervslivet er det da rigtigt, at vi er et erhvervsvenligt parti, men det er jo også, fordi det i meget, meget høj grad er her, nøglen til fremtiden ligger.
Netop det, at de midler, vi investerer i forskning, også bliver til gavn for dansk erhvervsliv, synes jeg ikke er negativt, og jeg kan heller ikke se, at der skulle være noget negativt i det, for det er jo erhvervslivet, der skal være lokomotivet for at sikre den vækst og velstand, vi også gerne vil have om 30 og 40 år.
I dag tilgodeser man i høj grad den frie forskning, og det vil man også gøre fremadrettet.
Der har ikke været andre meldinger på det område, så jeg kan simpelt hen ikke se, hvilken præmis det egentlig skal debatteres ud fra.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-11:
Ja, undskyld.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-11:
Nu taler den konservative ordfører sådan meget varmt om De Konservatives tilknytning til erhvervslivet, og det er også udmærket.
Men jeg vil bare gerne høre, hvilken holdning man har til det bureaukrati, der typisk følger med den såkaldte konkurrenceudsætning.
Det, der er kernen i konkurrenceudsætning, er jo, at en hel masse mennesker skal gå i gang med at skrive ansøgninger, og at kun et begrænset antal af de ansøgninger kan imødekommes.
Hvad med den tid, der spildes hos de mennesker, som skriver ansøgninger, der ikke bliver imødekommet?
Vi hører faktisk ikke fra forskningsrådene, at de har besvær med at kæmpe sig frem til kvalificerede ansøgninger og sortere alle de ukvalificerede fra.
Tværtimod foregår der rigtig meget kvalificeret forskning i Danmark, og den har brug for en direkte og umiddelbar finansiering i stedet for det bureaukratiske cirkus, som regeringen og, forstår jeg nu, også Det Konservative Folkeparti støtter.
Jamen det betyder jo, at der ikke er noget som helst i ordførerens tilsyneladende imødekommenhed.
Vi har ikke set så meget som et tilløb til afbureaukratisering af det, der foregår i øjeblikket, og hr. Per Ørum kan ikke komme så lidt i forskningsmiljøer, at det ikke er gået op for ham, at det opfattes som en pest og en plage, at der skal bruges så meget tid på bureaukrati, på omsvøbsdepartementer og på papirformidling for at få de helt nødvendige forskningsmidler, der skal til for at kunne gennemføre det, som det er fornuftigt at lave.
Nu roser hr. Per Ørum sig af ikke at være ideologisk, men vil han alligevel lade sig fange af en fiks idé om, at konkurrence altid er det bedste, uanset hvilket bureaukrati den medfører, og uanset at der tilsyneladende ikke er tegn på, at konkurrence giver en bedre kvalitet i forskningen?
Det synes jeg er meget mærkeligt.
Helge Sander (V), 2006-05-11:
De besvarelser, de breve, jeg har fået fra bestyrelserne for så vel universiteterne som sektorforskningen, har en sådan karakter, at jeg roligt tør anvende udtrykket, at det er positive tilbagemeldinger.
Med hensyn til det faglige forsøgte jeg netop at understrege, ikke mindst over for fru Margrethe Vestager, at vi fra regeringens side har lyttet meget til de faglige indspil, der er kommet i det store forberedelsesarbejde, der er gået forud.
Og så må jeg fastholde: Vi har folkestyre i Danmark, og derfor er det Folketinget, der vedtager, hvordan fordelingen skal være.
Med hensyn til hvordan pengene så bliver anvendt og i hele spørgsmålet om forskningsfrihed tror jeg ikke vi er særlig uenige.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-11:
To spørgsmål.
Sådan som jeg har hørt det, var det heller ikke noget særlig åbent spørgsmål, ministeren stillede.
Og så må man sige, at det er lidt svært for en institution at få den forestilling, at man kan lade være med at fusionere og sige: Jamen der er gode faglige grunde til, at vi bliver ved med at have den position, vi har, og den udviklingsplan, vi har.
Det vil jeg godt have ministerens kommentarer til.
Det andet er det her spørgsmål om det strategiske.
Nu er ministeren jo stadig væk en slags liberal, tror jeg, på en eller anden måde, og derfor kan det vel ikke være helt fremmed for ministeren, at Folketinget også kan bestemme at lade andre bestemme.
Det står ikke skrevet nogen steder, at Folketinget skal bestemme, hvad ting skal gå til.
Folketinget kan også træffe den beslutning, at nogle andre, som har en faglig kompetence, som har en indsigt, skal tage vare på tingene, og at de skal finde ud af, hvor det findes mest hensigtsmæssigt.
Som ministeren selv redegør for, er der en levende, kvalificeret debat i forskningsmiljøer, som gør, at man kan have tillid til, at det også ville finde sted.
Helge Sander (V), 2006-05-11:
Med hensyn til midlernes anvendelse vil jeg meget, meget kraftigt fastholde, at det er noget, der foregår til efteråret, når vi skal forhandle en række af de elementer, som fremgår af globaliseringsstrategien, og når vi har fået finansloven fremlagt.
Så må vi diskutere, hvordan og hvorledes fordelingen skal være.
Det er klart vigtigt for regeringen at understrege, at vi ønsker flere midler til basis, men i den sammenhæng, hvor vi får betydelig flere midler, skal den største stigning efter vores opfattelse ske på det strategiske område.
For så vidt angår fusionsstrategien, er det sådan, at jeg har måttet konstatere, at de besvarelser, der er kommet fra bestyrelserne for både universiteterne og sektorforskningen, viser et udbredt ønske om, at der skal ske et eller andet, at man mener, at tingene skal centreres på forskellig vis.
Det, der bliver afgørende, er selvfølgelig, hvordan det kommer til at ske, og så langt er vi jo ikke kommet endnu.
Så derfor har jeg meget svært ved at svare konkret på hr. Per Clausens spørgsmål.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg er også enig med ministeren i, at det burde gøre, at ministeren får meget vanskeligt ved at få sin politik gennemført, og så kan man jo have den forventning, at ministeren måske alligevel kunne løfte lidt af sløret for, om ministeren er villig til at lave en aftale, som betyder, at den fusionsstrategi, der er fremlagt, bliver korrigeret, og at der faktisk bliver en større andel af forskningsmidlerne til basismidler i fremtiden.