Niels Helveg Petersen (RV), 2000-03-30:
Til indledning vil jeg gerne henvise til den skriftlige redegørelse til Folketinget om styrkelse af OSCE, som er afgivet, herunder også om parlamentarikerforsamlingens rolle.
Udenrigsministeriet udgiver desuden i disse dage i sin temaserie et hæfte om OSCE.
Dette hæfte tilgår selvfølgelig Folketingets medlemmer.
Som det fremgår, har OSCE en vigtig plads i arbejdet for europæisk sikkerhed.
Det gælder i dag først og fremmest forebyggelse af konflikter, og det gælder demokratisering.
I Kosovo, i Bosnien-Herzegovina og i resten af det vestlige Balkan har OSCE vigtige opgaver at løse.
Også for de fleste af landene i det tidligere Sovjetunionen er OSCE rammen for udviklingen af de internationale forbindelser, og fremme af demokrati og stabilitet i Centralasien bliver en ny, og jeg tror meget vigtig opgave for organisationen.
Med charteret for europæisk sikkerhed fra OSCE-topmødet i Istanbul sidste år fik vi nye rammer for samarbejdet.
Vi fik også skabt grundlag for en styrkelse af OSCE som organisation, og det er jo det, der er vores emne i dag.
Danmark bidrager aktivt til at styrke OSCE.
OSCE får nu med REACT - Rapid Expert Assistance and Co-operation Teams - bedre muligheder for at komme hurtigt til stede i en krisesituation.
Vi styrker OSCE-sekretariatet i Wien, som er væsentligt meget mindre end tilsvarende organisationers, så det bedre kan håndtere også de mandskabstunge indsatser i felten.
Den politiske konsultationsproces i OSCE er også blevet forbedret.
Effektiv forebyggelse af konflikter kræver også økonomi.
Til efteråret skal vi forhandle om EU's finansieringssystem.
Vi vil arbejde for at sikre, at formandskabet ikke skal samle bidrag ind, hver gang en større mission skal sendes afsted.
Den nuværende finansieringsskala for større missioner, den såkaldte Københavnmekanisme, er et af det gode resultater
fra det danske formandskab i 1997.
Vi ser gerne på forbedring af mekanismen, men vi vil fastholde grundprincippet:
obligatoriske bidrag frem for usikre, frivillige bidrag, der skal indsamles fra sag til sag
Det er helt afgørende for OSCE's fremtidige virksomhed, at dette grundprincip fastholdes.
Også samspillet med OSCE's parlamentarikerforsamling skal styrkes.
Jeg synes, man skal notere sig de fremskridt, der er nået i de seneste år, ikke mindst under dansk formandskab.
Forsamlingen har i dag ganske gode rammer, herunder adgang til langt de fleste møder.
Forsamlingens præsident deltager i møderne mellem udenrigsministrene i trojkaen.
En høj grad af sådan parlamentarisk deltagelse findes faktisk, tror jeg, ikke i nogen anden organisation.
En styrkelse af forsamlingens rolle bør ske på det eksisterende, formelle grundlag.
Det er først og fremmest vigtigt, at forsamlingen forsat involverer sig i OSCE's arbejde i felten.
Forsamlingen har fået gode redskaber hertil, bl.a. gennem demokratiholdene, som er oprettet i fru Helle Degns tid som præsident.
Vi vil derfor gøre meget for at styrke OSCE, men i sidste ende er OSCE jo ikke stærkere, end medlemslandene selv vil det.
Beklageligt har det været, at Rusland gennem hele Tjetjenien-konflikten har undladt at efterkomme opfordringer til internationalt samarbejde både fremsat i OSCE og i andre fora.
Vi vil fortsat lægge pres på Rusland for at standse den militære kampagne i Tjetjenien, for at indlede forhandlinger og for at acceptere OSCE's og andre internationale organisationers tilstedeværelse i selve området.
Tjetjenien har været en af de mange svære opgaver for OSCE gennem det sidste 1½ år.
Der er da også grund til at nævne de fremskridt, vi har oplevet andre steder i samme periode, først og fremmest i Kroatien.
OSCE bliver nu en af de organisationer, der skal danne rammen om tættere forbindelse mellem Kroatien og resten af Europa.
Samarbejdet for demokrati og stabilitet i hele Europa fortsætter og med Danmark som en aktiv medspiller.
Forhandling