runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2001-10-23:
Hvad angår statistik, har jeg ikke en konkret statistik liggende på mit bord på nuværende tidspunkt.
Det har jeg ikke.
Men som jeg forklarede før, har jeg jævnlig omgang med indsatte og ansatte i de danske fængsler og arresthuse, ganske jævnlig qua mit civile job.
Jeg lytter til, hvad der bliver sagt.
Jeg lytter, når vi holder møder med de forskellige.
Jeg lytter, når vi er rundt med Retsudvalget og besøge forskellige institutioner i Danmark.
Så har jeg ørerne ude og lytter til, hvad det er, der foregår.
Og med hensyn til, om det skulle være en konservativ grundholdning, at det er hyggeophold, når man sætter folk i fængsel: Når nu vi taler om grundholdninger, er det vel noget mere bredt end så specifik en ting som at afsone.
Så grundholdning tror jeg ikke man kan tale om.
Næh, her er der en holdning til en konkret ting, en konkret ting, der gør, at det naturligvis er en frihedsberøvelse, når man sidder inde, men omgivelserne, afsoningsforholdene, afsoningsmulighederne og de tilbud, der i øvrigt er, bevirker, at selv indsatte i de danske fængsler siger, at det er et rent hyggeophold.
Tom Behnke (KF), 2001-10-23:
Der er to ting, som fru Anne Baastrup ikke skal slippe af sted med her i dag.
Fru Anne Baastrup skal ikke slippe af sted med at sige, at jeg har ændret på noget som helst, som Det Konservative Folkeparti har vedtaget på sit sommergruppemøde.
Det var et oplæg, jeg selv var med til at lave, og jeg var den, der personlig i Folketinget fremførte synspunkter om, at narkomaner skal behandles og ikke straffes.
Så fru Anne Baastrup skal ikke stå og påstå, at jeg med det, jeg har sagt i dag, har ændret på Det Konservative Folkepartis politik.
Det er simpelt hen forkert.
Så fru Anne Baastrup skal ikke skyde mig sådan noget i skoene.
Det er ikke rimeligt, og det er ikke fair.
Så startede fru Anne Baastrup sit indlæg med at sige
, at nu fik vi så konstateret, at jeg ikke havde holdt mig helt til sandheden.
Det var vedrørende statistikken.
Det vil sige, fru Anne Baastrup påstår, at jeg har stået på Folketingets talerstol og løjet.
Jeg vil gerne have dokumentation for, at jeg har stået heroppe og løjet.
Det er simpelt hen forkert, og det er simpelt hen for lavt.
Anne Baastrup (SF), 2001-10-23:
Nu har vi jo ikke fået udskriften endnu, men efter min hukommelse sagde hr. Tom Behnke, at der er sket et skred, at den der slappe socialdemokratiske justitsminister gennem tiden har accepteret et skred i udgangene.
Så spørger jeg hr. Tom Behnke: Hvordan kan hr. Tom
Behnke statistisk påvise det?
Hr. Tom Behnke siger, at det kan han ikke.
Det var svaret på det sidste spørgsmål.
Det første spørgsmål skal besvares på denne måde: Når
Det Konservative Folkeparti går ud med en overskrift, der siger individuel behandling af mennesker, der er indsatte,
så er det for mig at se nærliggende at sige, at individuel behandling ikke bare er behandling for stofmisbrug, det er da også behandling for at sikre, at der er et socialt netværk, det er da også behandling for at sikre, at der er et familiemæsigt netværk.
Den vinkel har hr. Tom Behnke overhovedet ikke haft med i sit ordførerindlæg i dag.
Det skuffer mig, og der mener jeg så bare, at den der såkaldte humanistiske overskrift på Det Konservative Folkepartis beslutning på sommergruppemødet var såkaldt.
Den dækker ikke over andet, end at man vil have en overskrift, nemlig at de behandlingspladser, man måtte have, skal fyldes ud.
Tom Behnke (KF), 2001-10-23:
Det er jo håbløst.
Fejlciteringerne florerer som aldrig før, men i forhold til det andet punkt så accepterer jeg den tilbagetrækning, som fru Anne Baastrup her har givet.
Anne Baastrup (SF), 2001-10-23:
Jeg mener ikke, jeg har fejlciteret, men vi kan snakke om det i morgen sådan hen ad eftermiddagen, når vi ser det endelige referat.
Så kan vi se, hvem af os der fik ret.
Tom Behnke (KF), 2001-10-23:
Det er det, der skal til.
Vi ved jo godt, at de hærdede forbrydere, der sidder i de lukkede fængsler med de lange fængselsstraffe, for flertallets vedkommende er nogle, der ikke ville have siddet der, hvis vi havde grebet ind i tide.
Det har man ikke gjort.
I forhold til, om det er gennemtænkt, det med, at man skal gøre sig fortjent til prøveløsladelse: Ja, det er det. Det er velovervejet.
Det er ikke bare noget, der bliver slynget ud i denne her debat.
Det var en sidebemærkning, for det er ikke omfattet af forslaget, men hvis jeg skulle følge fru Dorte Bennedsens tanke til ende, ville det jo betyde, at vi kun skulle give betingede domme og slet ikke nogen ubetingede, for så har vi jo hånd i hanke med dem, der har lavet kriminalitet.
Men den tanke følger vi ikke i Det Konservative Folkeparti.
Så vil jeg sige: I forhold til at være positiv over for forslaget ligger der jo netop i den tilkendegivelse, i det lille ord positiv, at vi er positive over for forslaget, men at vi ikke nødvendigvis tilslutter os hvert eneste komma, der står i forslaget, for ellers ville jeg have sagt, at vi tilslutter os forslaget hundrede procent.
Og så med hensyn til, om det er et hyggeophold at sidde i de danske fængsler, er svaret, hvis man spørger de indsatte: Ja.
Jeg lytter gerne til dem, der sidder i de danske fængsler.
Jeg lytter gerne til dem, som er ansat i de danske fængsler.
Jeg lytter i det hele taget gerne til folk, der har erfaring med de her ting.
Og spørger man dem, er det eneste, der gives udtryk for: Ja, det er egentlig slet ikke så slemt at sidde der.
Og det er beklageligt, for samtidig med at vi skal give dem mulighed for at leve en kriminalitetsfri tilværelse efter afsoningen, skal opholdet sandelig også have en karakter, så man ikke ønsker sig tilbage dertil igen.
Birthe Skaarup (DF), 2001-10-23:
Nu svarede ministeren ikke rigtig på, om der var nok til at vaccinere hele Danmarks befolkning, for det, der er kommet frem, er jo, at der kun er vaccine til cirka 100.000 mennesker.
Henriette Kjær (KF), 2001-10-23:
Det er jo også sådan, at de afleverer deres sygesikringsbevis og ikke kan modtage behandling i Danmark, hvad jeg også synes egentlig er en form for straf, når man arbejder i udlandet for Danmark.
Og vi ved jo også, at det er nogle, der kommer hjem.
Det er jo ikke sådan for at flytte permanent til udlandet.
De kommer hjem igen og fortsætter deres gerning i Danmark.
Men der mener jeg simpelt hen, at ministeren bør nedsætte et hurtigtarbejdende udvalg, der prøver at gennemgå alle de her regler for, når danskere er i udlandet og så kommer hjem igen til karantæne, og hvorledes man i det hele taget skal behandle det spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren konkret vil gøre ved det, ud over at ministeren medgiver, at der er et problem her, der bør kigges på.
Birthe Skaarup (DF), 2001-10-23:
Det er ikke, fordi Dansk Folkeparti ønsker at alarmere befolkningen unødigt, men vi hører dagligt i pressen om miltbrand og om koppeproblemer, der kan opstå.
Derfor vil jeg godt høre sundhedsministeren, om Statens Seruminstitut har et lager af vaccine til at vaccinere mod kopper. Vi har hørt, at der findes et lager, hvorudfra man kan vaccinere ca. 100.000, men vi har ikke hørt noget om, om denne vaccine er effektfuld over for et angreb.
Vil ministeren svare på det her, og vil ministeren også svare på, om det er rigtigt, at det har ligget nedfrosset siden 1970'erne, altså om effekten er hundrede procent.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-23:
Hr. Frank Dahlgaard har ikke så høje tanker om Enhedslistens militære ekspertise - det kan jeg leve med - men den er stor nok til, at vi kan se, at det er forkert at bombe uskyldige, civile mennesker.
Det behøver man sådan set ikke at være hverken oberst eller efterretningschef eller noget som helst for at kunne se.
Så siger hr. Frank Dahlgaard, at vi bare skal have tillid til præsident Bush.
Det var der såmænd ikke mange i denne her sal der ville have sagt før den 11. september, vil jeg bare minde om.
Der var der sådan set en diskussion om, om han overhovedet var blevet valgt, når det kom til stykket.
Det har så ændret sig hos en stor del af medlemmerne af denne ærede forsamling.
Det vil jeg ikke gå langt ind i en diskussion af nu, men bare sige, at jeg ikke har tillid til det, når præsident Bush f.eks. laver en alliance med Rusland, som indebærer, at tjetjenerne vil kunne blive udsat for forfølgelser, som skaber grobund for nye generationer af terrorister, for det er jo det, der sker.
Hvis man sætter et folk under grusom behandling, som Rusland gør i Tjetjenien, så skaber man grobund for kommende generationer af terrorister.
Der har jeg ikke tillid til præsident Bushs dømmekraft, må jeg sige rent ud til hr. Frank Dahlgaard, hverken på det eller på en række andre punkter.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-23:
Når hr. Keld Albrechtsen ikke kan komme ned fra talerstolen, når den røde knap lyser, er det, fordi han er så glad for farven.
Der var jo ikke mangel på tillid til det tidligere sovjetiske styre fra hr. Keld Albrechtsen og hans Enhedslistevenner; der var fuld tillid til det system dér.
Det er jo ikke bare præsident George Bush, man skal have tillid til.
Den amerikanske præsident er omgivet af masser af ministre, rådgivere og andre fornuftige mennesker.
Vi har i Kristeligt Folkeparti fuld tillid til det amerikanske folkestyre; vi bakker op om det, og vi ser ikke sådan på det, at amerikanerne nu bomber civile mennesker, det er ikke det, der sker.
Der sker masser af misinformation omkring det her
- selvfølgelig fra begge sider.
Fra amerikansk og allieret og vores side er der selvfølgelig en interesse i, at medierne ikke beskriver, hvor soldater er henne, og hvad taktikken går
ud på; det ved vi heller ikke her.
Derfor er det lidt latterligt, når man begynder med en militær vurdering.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-23:
Jeg er enig med hr. Frank Dahlgaard i, at der sker meget misinformation under en krig.
Netop derfor holder jeg mig til de kendsgerninger, som vi trods alt har, og de kendsgerninger fortæller os altså desværre, at der er missiler, der rammer uskyldige mennesker, og det vil ske i stigende omfang.
Uanset hvilken holdning man så i øvrigt har til den her konflikt, er det desværre sådan, at hvis man fortsætter med at bombe uge ud og uge ind i byområder, ja, så vokser altså den civile tabsliste.
Det må hr. Dahlgaard påtage sig et medansvar for, når han giver præsident Bush en blankocheck.
Det kan man så mene er nødvendigt - det mener hr. Dahlgaard -
Den kristne befolkning i det sydlige Sudan har nu mistet Vestens støtte og kan blive udsat for forfærdelige lidelser i den kommende tid.
Hvis hr. Frank Dahlgaard havde haft det i unionsspørgsmålet og eurodebatten, tror jeg ikke, vi havde nået de resultater, vi rent faktisk opnåede.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-23:
Den påmindelse er jo en illustration af, at hvis man har et fælles mål, kan man gå i alliance med andre, som man egentlig ikke har så meget at gøre med.
Det skete jo også under Anden Verdenskrig for briterne og amerikanerne, der gik i alliance med Stalins modbydelige Sovjetunionen mod den fælles fjende Hitlertyskland.
Sådan var det, og da den fest var ovre, var der en anden dagsorden.
Sådan er det jo altså i virkelighedens verden.
Hr. Keld Albrechtsen og jeg har jo også kæmpet side om side til fordel for den danske krone.
Hvorfor hr. Keld Albrechtsen gjorde det, har jeg aldrig rigtig fattet, men jeg var da glad for, at der var lidt styrke dér også.
Vi aner ikke, hvad strategien går ud på, og det skal vi heller ikke vide, det er overladt til generaler og topfolk, og det er kun et spørgsmål om, om vi har tillid til Amerika og til Storbritannien, og det har Kristeligt Folkeparti.
Lise Hækkerup (S), 2001-10-23:
Det videnskabsetiske komitésystem er unikt.
Det er kombinationen af det faglige og det folkelige, der er specielt for det danske komitésystem. Sammensætningen af de videnskabsetiske komiteer er et smukt eksempel på et demokratisk funderet samarbejde mellem eksperter og resten af samfundet.
Blandingen af forskere og lægfolk kombinerer faglighed og snusfornuft i en frugtbar dialog.
Vi kan være stolte af et velfungerende etisk komitésystem, der er vokset op nedefra fra græsrødderne, fra de biomedicinske forskere.
Det er de videnskabsetiske komiteers fornemste opgave at sikre, at vi her i landet kun gennemfører forskningsprojekter, der er etisk forsvarlige.
Komitésystemet skal på den ene side fremme forskning til gavn for almenvellet og på den anden side sikre beskyttelsen af den enkelte forsøgspersons integritet og værdighed.
Vigtigheden af disse opgaver i et samfund som vores, hvor vi i Danmark har arbejdet hårdt på at komme helt i front på forskningsområdet,
er åbenlys.
Derfor skal vi som politikere også sikre de bedste rammer for komiteernes arbejde.
Samarbejdet mellem lægfolk og fagkyndige gør, at systemet er åbent og gennemskueligt, at der er god kommunikation til offentligheden og til politiske kredse, og at der ligger en konkret faglig vurdering til grund for afgørelserne.
Her er det vigtigt at kunne trække på både viden om de aktuelle sager og erfaring.
Det er med dette in mente, at vi skal vurdere lovforslag nr. L 13.
Mod slutningen af en to gange 4-årig medlemsperiode står de regionale komiteer med udgangen af 2001 over for at skulle udskifte medlemmerne én gang for alle.
Det er ikke hensigtsmæssigt set i lyset af de ovennævnte opgavers karakter. Både medlemmerne af komiteerne og de forskere, der ønsker at gennemføre et forsøg, har en interesse i den foreslåede model, hvor de fagkyndige henholdsvis læge medlemmer udpeges forskudt.
Derved sikres nemlig overførelse af viden og erfaring mellem de respektive udpegelsesperioder.
Det andet bærende element i lovforslaget drejer sig om udpegelsen af formand og næstformand for Den Centrale Videnskabsetiske Komité.
Et uafhængigt formandskab vil kunne sikre en retfærdig behandling af sager, der indbringes for Den Centrale Videnskabsetiske Komité i overensstemmelse med god forvaltningsskik.
Socialdemokratiet kan altså give sin fulde støtte til forslaget, og vi ser frem til drøftelserne af den planlagte mere omfattende lovændring på området til næste år.
Gitte Seeberg (KF), 2001-10-23:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, at de ændringer, som dette lovforslag lægger op til, på flere punkter er fornuftige.
Vi finder det helt rigtigt at sikre kontinuiteten i komiteernes arbejde ved at lave en forskydning i udpegningsperioderne, men vi mener, at det vil være mere hensigtsmæssigt, hvis man deler de fagkyndige og lægmedlemmerne op i to hold, således at halvdelen af begge grupper bliver udpeget 2 år forskudt i forhold til hinanden.
Ellers vil vi kunne opleve, at især de nye lægpersoner, der kommer ind i komiteerne, hvor der i forvejen sidder fagpersoner, der har siddet i 2 år, vil have meget svært ved at markere selvstændige synspunkter.
Det er i alt fald en risiko, som vi ønsker at man skal forsøge at undgå.
I Det Konservative Folkeparti er vi imod, at man centraliserer magten hos ministeren.
Vi har svært ved at se det fornuftige i, at man nu lader udpegningen af formanden og næstformanden for Den Centrale Videnskabsetiske Komité ske af IT- og forskningsministeren.
I den skriftlige fremsættelse til forslaget står der, at det er for at undgå andeninstansinhabilitet - et meget juridisk udtryk at bruge i en lov, der skal forstås og benyttes af almindelige mennesker.
Vi har også lidt problemer med, hvad relevante forskningsfaglige fora eventuelt kan komme til at omfatte og er egentlig mest indstillet på at fastholde den nuværende formulering, så det fortsat er Statens Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd, der kan rekrutteres fra; men det er vi indstillet på at diskutere under udvalgsarbejdet.
Vi har dog svært ved bare at give ministeren en bemyndigelse.
Sidst men ikke mindst synes vi, at det er tiltrængt med et udvalgsarbejde, der skal diskutere, om komitésystemet er tidssvarende og opdateret i forhold til international regulering og anden udvikling, der finder sted.
Så det er altså et forslag, der skal arbejdes lidt med i udvalget, inden vi endeligt kan meddele vores stilling.
Anni Svanholt (SF), 2001-10-23:
Derved vil der jo altid være erfarne folk i komiteerne, og kontinuiteten kan sikres.
Desuden foreslås valgperioden for formand og næstformand i de regionale komiteer forkortet til 2 år, og derved får, kan man sige, samtlige medlemmer mulighed for at få indflydelse på valg af formand og næstformand.
Det synes vi også er rigtigt og positivt.
Der er lagt op til, at IT- og forskningsministeren fremover skal udpege formand og næstformand for Den Centrale Videnskabsetiske Komité.
I dag er det jo Statens Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd, som udpeger de fagkyndige medlemmer, og det foreslås nu ændret til »relevante forskningsfaglige fora« for at kunne rekruttere medlemmer fra en større kreds.
Det kan efter vores opfattelse også være hensigtsmæssigt, men det bør nok nærmere afklares, hvilke fora der her er tale om. Alt i alt mener vi, at det er en række mindre ændringer, som vi som udgangspunkt vil støtte, men vi vil selvfølgelig også i udvalgsarbejdet være interesseret i at få afdækket nogle af spørgsmålene.
Derudover ser vi frem til, at der kommer en større og mere grundlæggende ændring af komitésystemet i Folketinget.
Egil Møller (DF), 2001-10-23:
Det kan Dansk Folkeparti støtte.
Den ændring, at det fremover er ministeren, der udpeger formand og næstformand, kan Dansk Folkeparti derimod ikke støtte.
Det kunne være et udtryk for et ønske om politisk styring af den etiske standard inden for biomedicinsk forskning.
Dansk Folkeparti ønsker ikke, at der sker overgreb mod komitésystemets uafhængighed og troværdighed.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-23:
Nu tror jeg, vi er nået frem til, at det er en politistyrke, der skal indsættes.
Men hvordan har Enhedslisten tænkt sig at beskytte en sådan politistyrke i Afghanistan, hvor alle kilder sige, at bin Laden har et større antal tusind mand til at beskytte sig selv, og hvor alle siger, at Talebanregimet beskytter bin Laden eller omvendt, altså at man er nødt til at nedkæmpe Talebanregimet for at kunne få fat i bin Laden?
Hvordan har Enhedslisten tænkt sig, at en sådan politistyrke skal arbejde, hvis den hele tiden vil være under beskydning
enten fra Talebanregimet eller fra bin Laden og co.?
Jeg har svært ved at se, at det er en løsning, for en sådan styrke vil jo lide uhyggelige tab.
Det vil være en katastrofe, for der vil ikke være mulighed for at agere frit, man vil ikke have luftherredømme osv.
Så jeg må indrømme, at jeg synes, det er meget langt ude, det, som Enhedslisten foreslår, og det er meget urealistisk.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-23:
Det er da så enkelt.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er rimelig selvindlysende.
Derfor er vi bekymrede over, at USA griber dette her helt grundlæggende forkert an - også set ud fra en militær synsvinkel.
Det er det, vi siger.
Derudover er der det problem, at hele den civile del mangler; der mangler støtten til ulandene og alle disse ting.
Det kan vi diskutere på torsdag, når Folketinget skal have en debat om verdenshandelsrunden.
Dér har Enhedslisten mange forslag der, som vi vil fremlægge.
Så vi har masser af alternative fremgangsmåder.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-23:
Blot et enkelt spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen: Når nu det er så forkert at sende et dansk flådefartøj af sted, og når nu Enhedslisten ikke vil være med til nogen af de initiativer, der skal til for at få fat i Al-Qaida-netværket og bin Laden, hvad er det så Enhedslisten vil?
Vil Enhedslisten ikke godt erkende, at der kun er én mulighed for at få fat i bin Laden og Al-Qaida-netværket?
Det er at få nedkæmpet Talebanregimet, som beskytter bin Laden eller omvendt; de er to alen af ét stykke, de to.
Og vil Enhedslisten så ikke godt fortælle, hvad der så er Enhedslistens bud på en måde at bekæmpe den form for terrorisme, som vi så den 11. september, og som alle vel er enige om er helt hovedløs?
Det synes jeg vi mangler svar på.
Man kan godt trække på skuldrene over Enhedslistens holdning i denne her sag, men det er alligevel svært, når nu hr. Keld Albrechtsen kommer med de bemærkninger, ikke at forholde sig til: Hvad er det så Enhedslisten har som alternativ?
For der må vel være et alternativ til at bekæmpe terrorismen.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-23:
På det punkt kan hr. Peter Skaarup og jeg nå frem til en fuldstændig enighed.
Det er regeringen og ikke Dansk Folkeparti, der har fremsat det her forslag.
Det, jeg bare gjorde opmærksom på, var, at dette forslag jo i sin kerne indeholder en fuldstændig opbakning til den måde, som USA griber krigen an på.
Det, jeg også sagde, var, at der er en risiko for, at den krig udvikler sig, således at der igangsættes den hadets kampagne, som findes både i de arabiske og islamiske lande og i de vestlige lande, hvor fløjene, fundamentalistiske kræfter begge steder forsøger at skabe fjendebilleder, sætte en hadets spiral i gang, og den vil trække vold med sig.
Det er det, vi skal undgå, og det er derfor, man skal tænke sig godt om, før man sender bomber af sted og smider bomber i huse i Afghanistan.
Det var blot det, jeg sagde, og det mener jeg faktisk var rimelig fornuftigt og afbalanceret, vil jeg gerne sige til hr. Peter Skaarup.
Arne Rolighed (S), 2001-10-23:
Naturligvis vil sundhedsministeren svare på alle relevante emner, også fra fru Birthe Skaarup.
Jeg håber ikke, at vi kommer i en situation, hvor vi skal til at vaccinere mod kopper.
Det er rart at have som et beredskab, givet at det utænkelige måtte ske også i vort land.
Men det er klart, at vi kan blive provokeret til at skulle overveje det mere systematisk.
Det er også baggrunden for, at den vaccine, der er på Seruminstituttet, stadig væk ligger uberørt og nedfrosset.
Der er betydelige mængder vaccine på Seruminstituttet.
Danmark kan godt være det land, der står relativt stærkest, hvis vi når frem til, at vaccinen, når den er færdigtestet, er effektfuld. Det tror vi på, og det er den teori, der ligger bag, at vi nu har sat et testprogram i gang, der vil køre godt og vel en måneds tid.
Så ved vi, om vaccinen er effektfuld eller ej.
Viser det sig, at den er effektfuld, har vi betydelige mængder.
Per Kaalund (S), 2001-10-23:
Danmark har tidligt og fra første færd givet udtryk
for aktivt at ville medvirke til bekæmpelse af terrorisme
; det gjorde Danmark umiddelbart efter angrebene mod USA den 11. september. Senest har Danmark i EU - mere konkret i Det Europæiske Råd - givet udtryk for sin utvetydige og fuldstændige støtte til den aktion mod terrorisme under enhver form, som gennemføres inden for de rammer, der er fastlagt af FN.
Det har yderligere bekræftet Danmarks fuldstændige solidaritet
med USA.
I FN, EU, NATO og OSCE er der allerede besluttet og iværksat en lang række tiltag til bekæmpelse af den internationale terrorisme.
Alene EU's handlingsplan omfatter ikke mindre end 79 foranstaltninger.
Dette blot som et eksempel på, hvor omfattende og bredt der gås til værks.
På det militære område gennemføres efter beslutning i NATO-rådet en række tiltag - otte i alt - bl.a. om styrket efterretningssamarbejde, om brug af havne- og flypladser, som stilles til rådighed, og der er som bekendt også danske besætningsmedlemmer på NATO's luftbårne varslingsfly. For kort tid siden besluttede regering og Folketing at sende 50 soldater til Makedonien.
Som yderligere aktivt bidrag til bekæmpelse af terrorisme søger regeringen nu Folketingets samtykke til, efter anmodning fra NATO, at bidrage med en af søværnets korvetter, aktuelt korvetten »Niels Juel«, til deltagelse i NATO's flådeoperationer i det østlige Middelhav.
Opgaverne vil fortrinsvis blive overvågning, kontrol og patruljering.
Der kan blive tale om magtanvendelse i selvforsvar eller for at gennemføre pålagte opgaver, hvorfor der søges et såkaldt robust mandat.
Den socialdemokratiske gruppe anbefaler, at Folketinget meddeler sit samtykke.