runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-07:
Det er ikke sådan, det hænger sammen, og det ved ordføreren udmærket godt.
Ordføreren har en anden grænse at sætte, for vi har jo ikke et totalt frit marked, hvor alle på handelssiden kan gøre, præcis hvad de vil.
Der er sat nogle rammer op, så det ikke er jungleloven, der hersker.
Det er selvfølgelig kunderne, og hvor de lægger deres køb, der bestemmer, hvad der eksisterer eller ikke eksisterer, men det er samfundet, der lægger de rammer, som sørger for, at f.eks. ikke alle steder har åbent altid.
Så begynder det også at gå ud over dem, som skal passe butikkerne, og så skal vi til at have fat i institutionerne, som skal passe børnene osv., så der er nogle samfundskrav, man putter ind i det her.
Dem kan vi så vægte forskelligt, og vi vægter dem altså med lidt mere fokus på det behov, de svage forbrugere i yderområderne har.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-07:
Jeg vil også gerne kvittere for den konstruktive, saglige tilgang til dette lovforslag fra SF’s side.
Jeg skal nok lade være med at kommentere hr. Poul Henrik Hedeboes kommentar om hr. Jens Hald Madsen – lad os lade den stå i det uvisse, det synes jeg ville være konstruktivt.
Men jeg synes, at det er meget positivt, at SF også ligesom De Radikale og regeringspartierne har tænkt på den beboer, som bor i en ældrebolig ude i en landsby, og som har langt til nærmeste indkøbssted, frem for at tage det her lovforslag som gidsel i en populistisk kalkunjagt, som vi desværre har set fra Socialdemokratiets side.
Nu ved jeg jo, at hr. Poul Henrik Hedeboe arbejder aktivt på at forbedre vilkårene for de mindre iværksættere, og jeg ville egentlig gerne høre, hvordan hr. Poul Henrik Hedeboe ser dette lovforslag i lyset af de perspektiver og muligheder, der er for nye iværksættere også i landsbyerne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-07:
Der er to gode ting i det her: Den ene er, at der er mulighed for et bredere udbud til forbrugere nogle steder, og at der er en nem mulighed for at nyskabe inden for butikker; den anden gode ting er, at det er relativt nemt for nogle iværksættere at starte en butik.
Det er de positive elementer.
Om det med ressourcer til en ekstra kontrolopgave vil jeg sige, at det forventer jeg ikke er et stort diskussionsemne, for selvfølgelig skal man være parat til at give ressourcer til en opgave, som viser sig at være større end forventet.
Det er lidt nemmere at komme ind med sorte penge, og det bliver vi nødt til at kigge på og så være parate til at give ressourcer til at kontrollere det, og den opfordring forventer jeg da ministeren giver et bekræftende nik til.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-07:
Jeg kunne godt tænke mig at få hr. Poul Henrik Hedeboe til måske også at forholde sig til revisionen af den her lovgivning, for jeg synes også, det er vigtigt, når man indfører noget forholdsvis nyt, at man så selvfølgelig også efterfølgende kigger på, hvilke effekter og hvilken betydning det har haft for det her nye tiltag.
Jeg håber, det trods alt beroliger SF’s ordfører, at man reviderer den her lov i 2009-2010, som der er lagt op til i lovforslaget, og dermed eventuelt kan tage en vurdering af eventuelle uhensigtsmæssigheder – som jeg nu ikke ser, tværtimod.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-07:
Det er klart.
Selvfølgelig skal det kigges efter og revideres, så det betragter vi nærmest som en selvfølge – det er fint, ja.
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-07:
Nu er jeg jo ikke bange for at tage imod komplimenter, så jeg vil gerne allerførst takke.
Det, der, tror jeg, er det største mareridt for en fra Enhedslisten,
er egentlig tanken om, hvad der ville ske, hvis man virkelig fik magten.
Det, der er så dejligt ved at være et parti, som ikke har magt, er, man kan kritisere alle dem, som rent faktisk har magten.
Nu spørger jeg så, hvis vi prøver at tage det scenarie, at Enhedslisten sådan rent faktisk havde indflydelse på tingene: Hvad er det så for et alternativ, der er?
Hvis vi har en landsby, hvor alle butikkerne er lukket og gamle fru Larsen skal have sine indkøbsvarer, men ikke har nogen transportmuligheder, hvad er det så, vi skal gøre ifølge Enhedslisten?
M073s55675622nakl.fm Page 5612 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Jeg kan forsikre hr. Jens Hald Madsen om, at jeg ikke lider af magtaskese, og det lider Enhedslisten ikke af.
Vi vil meget gerne have magt.
Til hr. Jens Hald Madsens sådan lidt interessante konkrete spørgsmål vil jeg sige, at så vidt jeg ved, vil der de fleste steder i dag være mulighed for at få bragt varerne ud, så problemet er for så vidt løst.
Hvad angår, hvordan man sikrer, at der fortsat er butikker i landdistrikterne, fremlagde Enhedslisten for nogle få måneder siden et meget omfattende beslutningsforslag med en række konkrete bud på, hvad man kunne gøre.
Jeg må bare konstatere, at der ingen tilslutning til det var fra de andre partier, fordi man åbenbart hellere, også fra Socialdemokraternes og SF’s side, ville tro på, at hvis man giver markedskræfterne fri, så går det nok.
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-07:
Jeg skal beklage.
Jeg skal være den første til at beklage, at jeg ikke har nærstuderet de alternativer, som Enhedslisten er kommet med.
Jeg er altid positivt overrasket, når Enhedslisten kommer med alternativer i stedet for blot at kritisere.
Og hvis det ikke har noget med markedsøkonomi at gøre, kan jeg høre, så må det jo være planøkonomi.
Er det noget, staten skal køre rundt med og levere til de ældre, eller hvad?
Kan ordføreren lige kort motivere, hvad det alternativ er, som ikke må drives ud fra markedsforhold, men så – må jeg konkludere – skal køre planøkonomisk?
Det kan jo være vanskeligt, specielt i et kapitalistisk samfund.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Det, jeg godt kan lide ved hr. Jens Hald Madsen, er, at han minder mig sådan om min ungdom dér tilbage i 1970’erne, hvor der var sort og hvidt.
Hvis det ikke var kapitalisme, så var det nok socialisme, hvis det ikke var markedsøkonomi, så var det nok planøkonomi.
Sagen er, at Venstres ordfører på området i sin tid læste forslaget, det bar indlægget dog ikke præg af, vil jeg sige, da hun afviste vores forslag.
Men jeg synes, at hr. Jens Hald Madsen skal læse vores forslag, for så vil han forstå, at det, vi gør, såmænd helt banalt er det, at vi bruger lovgivningen til at sætte nogle rammer omkring markedet, og vi skaber bedre betingelser for det, vi ønsker at fremme, nemlig de små købmænd ude i landdistrikterne, og lægger stærke begrænsninger for de store.
Det er sådan set bare rammer.
Vi lægger bare nogle andre rammer, end hr. Jens Hald Madsen vil, i den udstrækning hr. Jens Hald Madsen overhovedet ønsker at lægge rammer.
Men jeg ved, at Venstre stadig væk går ind for rammer, så hr. Jens Hald Madsen er ikke kommet igennem med sin liberalistiske revolution i Venstre endnu.
Nu er det ikke, fordi jeg har taget stilling til hverken hr. Poul Erik Christensens eller hr. Jens Hald Madsens begavelse.
Jeg har bare sagt, at det eneste fornuftige argument, jeg har hørt i debatten for det her forslag, var hr. Jens Hald Madsens.
Jeg regner normalt Det Radikale Venstre for at være et meget, meget højt begavet parti næsten på niveau med De Konservatives ministre.
Men pointen her er bare, og det vil jeg så sige til hr. Poul Erik Christensen, at jeg hører en masM073s55675622nakl.fm Page 5613 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM se konkrete argumenter fremført af de mennesker, der lever i landdistrikterne, og de mennesker, der i dag driver butikker derude, hvor de siger, at det her er en ufattelig dårlig idé, fordi det vil føre til butiksdød.
Det, jeg får tilbage fra dem, der går ind for det her forslag, med undtagelse af dem, der har en liberalistisk dagsorden – og det er fair nok, for så er markedet jo bare godt i sig selv – er nogle teorier om, hvad det måske ville kunne føre til.
Så er det bare, jeg siger, at det bliver jeg tit selv mødt af, når jeg kommer med mine tanker om, hvad det ville føre til, og jeg ville godt have nogle konkrete, saglige argumenter for, hvorfor man i grunden mener, at det vil få den positive effekt, man siger det vil få.
Karen Hækkerup (S), 2006-04-07:
Magen til øregas har man ikke hørt længe.
Nu kan vi jo altså ikke stoppe alle forretninger, bare fordi fødevarekontrollen ikke fungerer, det er
M073s55675622nakl.fm Page 5602
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Vi spørger bare: Skal vi til at lave nye tilbud, skal vi til at lave noget, der bør blive kontrolleret, skulle man så ikke sørge for, at der var penge med?
Det er ikke vores mål, at det ikke skal være muligt at have rullende købmænd.
Vi synes, initiativet er rigtig fint, vi vil gerne være med til det, og vi synes, det er en forbedring for borgeren, at der kan komme de her vogne rundt.
Vi siger bare: Lad os nu gøre det på en måde, så det ikke går ud over de butikker, der er der i forvejen, og så vi sikrer, at der en ordentlig fødevaresikkerhed.
Det kan jeg godt forstå at Venstre har lyst til at stå og gøre sig munter over og harcelere over, for det er da ikke rart at være ansvarlig for de nedskæringer, der lige nu pågår, og som lige nu bliver afdækket, og de skandaler, vi lige nu alle sammen taler om, med den elendige fødevaresikkerhed, vi har i Danmark, fordi Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative har skåret så voldsomt, som de har.
Jeg kan godt forstå, at det ikke er rart, men lad os nu lade være at gøre problemerne større.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Nu kan man jo have en lang diskussion af, om den ene eller den anden opfattelse af samfundet er korrekt, men det, jeg bare vil spørge hr. Mikkel Dencker om, er: Hvis det nu kan dokumenteres, at den ændring, man laver af finansieringen af sundhedsvæsenet, fører til øget ulighed i Danmark, vil hr. Mikkel Dencker så gå til sine forligspartnere og sige, at så bliver man nødt til at lave det om?
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Jeg tror ikke på, at det kan dokumenteres, at den her reform skaber øget ulighed, for vi har lavet den her reform, netop for at der skal være mere sammenhæng mellem, hvordan serviceniveauet er i hele landet på sundhedsområdet og betalingen, så betalingen bliver mere rimeligt og jævnt fordelt.
Så det udgangspunkt for spørgsmålet deler jeg ikke, og jeg kan derfor heller ikke svare bekræftende på spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Jeg vil gerne sige, at meget tyder på, at hr. Mikkel Dencker er lidt mere vidende om det her område end Venstres ordfører, men jeg spurgte sådan set ikke om hr. Mikkel Denckers opfattelse af, hvordan det er.
Jeg spurgte: Hvis det kunne dokumenteres med ministeriets egne tal, at det her forslag fører til øget ulighed, vil hr. Mikkel Dencker så medvirke til at få lavet det om, eller skal jeg bare opfatte afslutningen på hr. Mikkel Denckers svar sådan, at det er hr. Mikkel Dencker, når det kommer til stykket, fløjtende ligeglad med?
Ole Stavad (S), 2006-04-07:
Man kan jo mene forskelligt, man kan tro forskelligt, man kan håbe forskelligt, og så er der noget, der er faktuelt, hvor man må gå ud fra, at vi kan blive enige om, at sådan forholder det sig konkret i virkeligheden.
Hr. Mikkel Dencker brugte over for fru Line Barfod den argumentation, at der er forskellige procenter i de nuværende amter, og at det, man nu foreslår, vil skabe større lighed.
Regeringen foreslår sammen med Dansk Folkeparti, at man med to decimalers nøjagtighed opretholder de forskelle, der er i den nuværende amtsskat, ved at føre dem over til kommunerne.
Mener hr. Mikkel Dencker på den baggrund, at hans argumentation stadig væk holder?
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Jeg mener fortsat, at den her reform skaber mere lighed i finansieringen af sundhedsområdet.
Det er i dag sådan, at folk betaler til sundhedsvæsenet via deres amtsskat, amtsskatteprocenten varierer fra amt til amt, og der er store forskelle.
Med det nye system skal man betale 8 pct., uanset hvor i landet man bor.
Ole Stavad (S), 2006-04-07:
Det er der, jeg synes det er så problematisk.
Hr. Mikkel Dencker siger, at han mener noget, og det har jeg jo stor respekt for, men problemet opstår, når hr. Mikkel Dencker mener noget, der faktuelt og beviseligt er forkert, hvor hr. Mikkel Dencker og Dansk Folkeparti støtter regeringen i at gøre det stik modsatte i det lovforslag, der i går blev behandlet her i salen, end det, hr. Mikkel Dencker siger han mener.
Mener hr. Mikkel Dencker, at det, jeg har sagt, er forkert, nemlig at man med millimeters nøjagtighed overfører forskellene i de nuværende amtsskatter til kommunerne?
Mener hr. Mikkel Dencker, at det er forkert, at konsekvensen af det lovforslag og de ændringer, der sker i finansieringen af sundhedsvæsenet, bliver, at der med de bidrag, kommunerne skal betale, bliver ekstreme forskelle i, hvordan det kommer til at vægte ude i de enkelte kommuner, og dermed, M073s55675622nakl.fm Page 5576 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM at de oplysninger, som indenrigs- og sundhedsministeren har givet Folketinget, er forkerte?
Hvis ikke hr. Mikkel Dencker mener det, må konsekvensen næsten være, at hr. Mikkel Dencker erkender, at han er kommet til at sige noget, der ikke holder vand.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Jeg mener ikke, at jeg har sagt noget, som ikke holder vand, og jeg tror heller ikke, at indenrigsog sundhedsministeren kommer med forkerte oplysninger.
Det har jeg ikke nogen grund til at tro.
Jeg kan forstå, at vi har meget forskellige opfattelser, og jeg respekterer også, at hr. Stavad m.fl. mener noget andet og har en anden definition af, hvad lighed og ulighed er, end vi andre har.
Det har jeg det helt fint med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-07:
Når man ser på den kommunale medfinansiering på sundhedsområdet, er der tidligere i forbindelse med kommunalreformen blevet opgjort nogle tal, og der kan man tydeligt se, at i f.eks. Hørsholm, hvor der ikke bor så mange proletarer, udgør den kommunale medfinansiering til det, der er aktivitetsafhængigt, 0,5 pct. af beskatningsgrundlaget og grundbidraget 0,4 pct. af beskatningsgrundlaget.
Tager man så til en kommune, hvor der bor mange proletarer, f.eks. i Nakskov, så udgør det aktivitetsafhængige bidrag 1,3 pct. og grundbidraget 0,9 pct.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om han tror, at man i de to kommuner har lige gode muligheder for at lave et forebyggende stykke sundhedsarbejde, sådan at man på længere sigt kan få nedbragt sine udgifter.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Nu vil jeg ikke gå ind i hr. Søren Egge Rasmussens diskussion af, hvor der bor proletarer henne, om det er i den ene eller i den anden ende af landet, eller hvor mange der er, for det tror jeg nok at vi har meget vide begreber om og meget store forskelle i vores definitioner af.
Det er jo vidt forskellige udgangspunkter at have.
Jeg mener, at enhver kommune har et incitament til at forebygge, at borgerne bliver syge og kommer på hospitalet, og det incitament stimulerer vi med den her reform.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-07:
Jeg ville da ønske, at ordføreren satte sig lidt ind i, hvad det er for nogle indkomster, man har i forskellige dele af landet.
Om så Dansk Folkeparti kalder dem proletarer eller ej, det skal jeg ikke blande mig i, det var jo sådan set ordføreren selv, der bragte det ord på banen.
Jeg synes da, det er meget vigtigt, at de børn, som vokser op i familier, der har en lav indtægt, får lige muligheder med andre børn, som vokser op i Hørsholm og måske har nogle forældre med en meget højere indtægt.
Og derfor synes jeg sådan set, det er vigtigt at komme frem til nogle fordelinger, hvormed man forebygger problemer, og det gør man jo ikke her.
Når man belaster økonomisk dårligt stillede områder i landet særlig hårdt her på sundhedsområdet, så kan man da ikke samtidig med det lave en forebyggende indsats.
Jeg ville ønske, at ordføreren ville komme frem til en erkendelse af, at der kunne være dele i de her aftaler, som er skruet sammen på en uhensigtsmæssig måde.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Vi er meget uenige.
Jeg mener faktisk ikke, at der er ting, der er uhensigtsmæssigt skruet sammen i de her forslag.
Jeg mener faktisk, at den lovgivning, vi behandler her, er et stort fremskridt for sundhedsområdet i Danmark, både med hensyn til hvordan vi finansierer det, og med hensyn til hvordan man forebygger, at folk overhovedet bliver syge, så de kommer på sygehusene.
Der mener jeg altså, at med den betaling, som den enkelte kommune skal lægge på bordet, når en borger bliver indlagt, har kommunen et meget klart incitament til at forebygge, at det overhovedet sker.
Så ja, jeg synes faktisk, at det her er en enorm forbedring, og jeg deler ikke det sortsyn, som Enhedslisten har.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-07:
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM prøver at bore ud, er, hvor det dog skulle ligge, hvilken sentens det er, vi har overset.
Der er ikke noget, vi har overset.
Vi har derimod fået at vide, at hr. Mikkel Dencker ikke har grund til antage, at indenrigs- og sundhedsministeren har bundet Folketinget noget løgn på ærmet.
Jeg tror, vi alle er tjent med at tro, at det forholder sig sådan.
Det siger hr. Mikkel Dencker at han ikke har grund til antage er forkert, altså må det være rigtigt.
Lige sådan havde vi den lille ordveksling med hr. Ole Stavad, hvor det blev klart, at det jo ikke er 8 pct., der er den endelige betaling for sundhedsvæsenet, det er 8 pct. plus en del, vi behandlede i går.
Denne del er nøjagtig lige så forskellig, som amtsskatterne er i dag.
Så det er ikke, fordi man går fra nogle ulige eller forskellige amtsskatter til et lige sundhedsbidrag, nej, samlet er det fuldstændig det samme.
Er det lighedsskabende?
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Jeg har jo tidligere ved nogle af de foregående spørgere redegjort for, at jeg mener, at det er lighedsskabende, når man får en ens skatteprocent i stedet for forskellige skatteprocenter rundtomkring i landet.
Der er forskellige amtsskatteprocenter i dag, det svinger med op til et helt procentpoint.
Og det er sådan, at det er i de amter, hvor der er en lavere gennemsnitsindkomst, at man har de højeste amtsskatteprocenter, netop fordi der skal finansieres et sundhedsvæsen.
Jeg mener faktisk, det er bedre på den her måde.
Det kan godt være, at Socialdemokratiet synes, vi skal fortsætte med det nuværende system, men jeg synes, det er bedre, at alle betaler den samme procent, nemlig 8, til sundhedsvæsenet.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-07:
Jeg ved ikke rigtig, hvad vi skal gøre her, for det hjælper jo ikke at fortælle om fakta, for hr. Mikkel Dencker tror, det handler om opfattelser – det er fakta.
Vi har lige haft pause fra i går til i dag, men fra den sidste sag, vi behandlede i går, til den første sag, vi behandler i dag, er jo bare sort nat.
Og hr. Mikkel Dencker aner ikke, hvad vi behandlede som det sidste forslag i går.
Det sidste forslag i går var om en overførsel af den anden del af amtsskatten, af de forskelle, der er på amtsskatten.
Det er fuldstændig de samme forskelle.
Det, der er det ubehagelige i det her, er ikke, at man ikke fjerner forskellene for den sags skyld på det, der var amtsskatten, nej, det er, at man giver muligheder for at drive meget større forskelle ind i 98 kommuner.
Det har hr. Mikkel Dencker ikke grund til at antage er forkert, altså må det være rigtigt.
Der viser det, hvilke forskelle der vil være.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Jeg ville aldrig benægte fakta.
Det giver jo så en ret til, at man kan stå og brøle og bræge herinde og være utilfreds og sur.
Men der er jo kontant afregning, kan vi se på forsiden af Børsen i dag.
Den linje, som hr. Stavad og fru Gjellerup kører, gør, at Socialdemokratiet rasler ned i meningsmålingerne.
Måske skulle man blive ved forhandlingsbordet fremover og få rettet de fejl, som man synes der er, i stedet for bare at stå her og være sur.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Ja, det er jo lige før, man bliver fristet til endnu en gang lige at få nævnt, hvad det er for et lovforslag, vi behandler her, for det er, som om man kunne blive en lille smule i tvivl, når man sådan lytter til spørgsmålene og debatten.
M073s55675622nakl.fm Page 5578
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Det har man sådan set godt kunnet høre, for der er en del spørgere, der har spurgt til alle mulige andre lovforslag, der også er en del af kommunalreformen.
Så det har vi fået slået fast.
Det her handler så om, at vi nu laver en omlægning, fordi vi jo har afskaffet amterne.
Det er altså svært som konservativ ordfører at stå her og være andet end meget begejstret for den udvikling.
Vi har længe ønsket os, at vi fik en struktur, hvor masser af de ting, der skal gøres for den enkelte borger, kommer tættere på borgerne.
Det her forslag opretter det her sundhedsbidrag.
Må jeg minde om, at sundhedsbidraget bliver en fast procentskat på 8 pct., som betales til staten, og som uddeles over et bloktilskud, og i modsætning til hvordan debatten lyder, så er det faktisk, jeg er lige ved at sige, hundrede procent lighedsskabende.
Derudover er der jo også nogle ændringer i forhold til den finansieringsreform, der er lavet, som jo er en konsekvens af den reform, som er lavet som et forlig mellem Dansk Folkeparti, Radikale og V og K i regeringen.
Derudover tilpasser vi vores skattebetaling til, at vi nu ikke længere har en amtsskat, men at vi i fremtiden vil have en kommuneskat på den ene side og en statsskat på den anden side og så altså det her faste sundhedsbidrag, som er basen i betalingen til sundhedsvæsenet.
Derudover har vi med kommunalreformen gjort det helt geniale, som har manglet i årevis, nemlig at vi nu forsøger at få bundet den sociale, den forebyggende og den sundhedsmæssige indsats sammen, sådan at det er den samme myndighed, der står med det overordnede ansvar for, at borgeren har det godt, sådan at det kommer til at kunne betale sig for kommunen at sikre, at den udfører en ordentlig forebyggende indsats, at den udfører en ordentlig behandlende indsats, så borgeren ikke skal tilbage i behandling, og sådan at man sørger for, at borgerne trives, så de bliver mindst muligt syge.
Det synes vi fra konservativ side er en rigtig, rigtig god idé.
Det her med at binde det sociale og det sundhedsmæssige tættere sammen, flytte det ud tættere på den enkelte borger, hvor man kender den enkelte borgers konkrete behov, er faktisk en stor del af årsagen til, at vi fra konservativ side gerne ville have den her kommunalreform.
Vi syntes ikke, at det var nødvendigt med det der mellemled, som så havde noget af det.
Så fra konservativ side kan vi altså støtte det her og bruge anledningen til endnu en gang at glæde os over, at vi nu får en kommunalreform, som i den grad kommer til at styrke den offentlige sektor, som skal varetage borgernes behov bedst muligt, og vi har store forventninger til, at det kommer til at fungere rigtig godt.
Line Barfod (EL), 2006-04-07:
Der er jo ikke noget specielt opsigtsvækkende i, at Konservative støtter et forslag, der skaber større ulighed.
Det er, hvad man kan forvente.
Men det undrer mig, når ordføreren siger, at det her forslag og den samlede finansiering af sundhedsvæsenet fremover gør, at det kan betale sig for kommunerne at lave forebyggelse, for kommunerne har jo ikke fået nogen penge til at lave forebyggelse for.
Det, man siger, er, at kommunerne altså for nogle penge, som de ikke har, skal finansiere at lave noget forebyggelse, der kan forebygge nogle indlæggelser om måske 10, 20, 30 år.
Så vil de kunne spare 4.000 kr. pr. indlæggelse, men de har ikke de penge til at investere i forebyggelse nu.
Jeg ved ikke, om det er fru Charlotte Dyremose bekendt, men meget af det forebyggende arbejde består jo i nogle ting som mad og motion og meget andet, som koster noget, og kommunerne har ikke de penge, slet ikke med den meget stramme kommuneøkonomi, som Konservative har været med til at lægge ned over kommunerne.
Så jeg forstår ikke, hvordan det skal kunne betale sig for kommunerne, når de ikke må bruge penge på noget nu, som altså først eventuelt vil kunne betyde en mindre brugerbetaling for kommunerne om 20, 30, 40 år.