runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-05-02:
Jeg vil godt bede ministeren om at svare på, om det ikke er korrekt forstået, at der i en række andre lande var mange, der var optaget af, at det netop blev deres kandidat, der blev valgt, og at regeringen i den forbindelse har diskuteret den sag, om ministeren har diskuteret den sag forud for valget af Hägglund.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at det er meget afgørende, at vi får set på, om ministeren har haft kendskab til, at det muligvis kunne ende med at blive Hägglund og ikke den kandidat, som man udadtil siger man gerne ville have, nemlig NATO-kandidaten.
For os at se
vil det være helt afgørende, at hvis der skal være en militær komité, hvis EU overhovedet skal beskæftige sig med det militærpolitiske område, ja, så må det være i streng koordination med NATO.
Og det tyder alt på at det ikke længere bliver, for Hägglund siger, at det her skal foregå som en selvstændig enhed i forhold til NATO.
Så det er afgørende for os, at man fortsat bakker op om NATO i det her arbejde.
Derfor er vi interesseret i at vide, i hvor høj grad ministeren har givet de instrukser, har været klar over, at der har været en debat på det her område.
Jan Trøjborg (S), 2001-05-02:
Og der har ikke været yderligere kontakt til forsvarschefen i perioden.
Så undrer hr. Keld Albrechtsen sig over, hvordan det kunne det være, at der gik så lang tid fra modtagelsen af forsvarschefens brev og til afsendelsen af brevet fra Udenrigsministeriets direktør og Forsvarsministeriets departementschef.
Ja, nogle gange tager det, på grund af arbejdsmængde, arbejdspres og aktiviteter et stykke tid at få koordineret synspunkterne og komme frem til, at de to chefer for ministerierne også får sat deres initialer på brevene og sendt dem.
Der er simpelt hen en helt almindelig og logisk forklaring på, at der går et vist tidsrum.
Det ændrer ikke på kvaliteten af brevene.
Til hr. Peter Skaarup: Nej, jeg har ikke diskuteret den her sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-02:
Jeg kan ligesom høre på ministerens svar, at vi her i dag ikke kommer rigtig til bunds i spørgsmålet om, hvad der egentlig blev sagt i den telefonsamtale.
Derfor afventer jeg selvfølgelig også svar på det skriftlige spørgsmål, jeg har stillet, med ønsket om de notater, der foreligger fra dengang
i forbindelse med telefonsamtalen
For jeg synes, at det er meget væsentligt at få afklaret, om det er rigtigt, at forsvarschefen i telefonsamtalen fik en klar og utvetydig besked.
Og hvis det er rigtigt, så er det jo en meget skærpende omstændighed, at forsvarschefen tilsidesætter en udtrykkelig besked fra departementschefen, som han skulle have rettet sig efter. Men det kan vi jo altså ikke afgøre fuldstændig til bunds, før vi har set de notater, og før der er skaffet fuldstændig klarhed over, hvad der foregik i den telefonsamtale.
Det havde jeg håbet at ministeren så kunne have belyst lidt mere grundigt i sit svar til hr. Holger K. Nielsen her i dag; men det har han jo så muligheden for at gøre i besvarelsen af det skriftlige spørgsmål, som jeg har stillet.
Det vil jeg så se frem til.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-02:
Jeg synes, at det er nødvendigt at få svar på lidt yderligere spørgsmål i den her sag.
Det, som ministeren gerne vil fortælle Folketinget, er, at regeringen vil gerne have en repræsentant for et NATO-land som formand for militærkomiteen.
Men vi har en ulydig forsvarschef, som ikke vil følge den opfordring.
Derfor har det været nødvendigt både at skrive det til ham og meddele det i telefonen, og det har endda været nødvendigt efterfølgende at give en reprimande eller lign., efter at det viste sig, at forsvarschefen så pegede på den finske general Hägglund.
Det er det, som ministeren siger her i dag.
Det, der så kan undre, og dér må ministeren have mig undskyldt, men det undrer mig, at når man får et brev den 21. februar 2001 fra forsvarschefen, hvor forsvarschefen gerne vil have den finske kandidat, at der så går en måned, inden at regeringens repræsentanter, den ene direktør, den anden departementschef, fortæller til forsvarschefen, at man ønsker altså en repræsentant fra et NATO-land.
Hvorfor går der en måned, inden det sker?
Og hvorfor er det ikke en instruks, som klart skærer ud i pap, at der skal stemmes på den finske kandidat?
Det forstår jeg ikke.
Og jeg tror, at der er mange med mig, der ikke forstår det.
Jan Trøjborg (S), 2001-05-02:
Jamen jeg ved ikke, hvad hr. Skaarups fantasi kunne forestille sig, at jeg skulle svare, som ikke er i overensstemmelse med sagen.
Jeg har svaret på sagen, som den er.
Og de dokumenter, der ligger i sagen, der har betydning for den,
er lagt frem, og så kan hver især og må hver især jo bedømme karakteren af den.
Og det er sådan set også svaret til hr. Holger K. Nielsen og hr. Keld Albrechtsen.
Sagen er ganske klart, at der har været den telefonsamtale, og samtalens karakter reflekteres i de to breve, der er omtalt, altså min departementschefs brev og forsvarschefens brev til departementschefen.
Sagen er ikke længere.
Det, man kan diskutere, er selvfølgelig, hvad der efterfølgende burde være foretaget i sagen, og det er det, hr. Holger K. Nielsen diskuterer.
Og der er det min holdning, at det, der er foretaget i sagen af undertegnede, er proportionalt i forhold til den fejlvurdering af retningslinjerne, som der var tale om.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-02:
Det er dér, jeg ikke kan være enig med ministeren.
Vi har fået klarlagt her i dag: Forsvarschefen har arbejdet helt, helt af sig selv før den 21. februar.
Han har ikke orienteret sin regering.
Han får besked efter den 21. februar.
En uge efter modtagelsen af brevet får han telefonisk besked om, at han skal stikke piben ind i forhold til den finske general.
Der blev afsendt et brev den 20. marts med den samme besked.
Forsvarschefen stemmer alligevel imod de klare meldinger, han har fået fra regeringen.
Jeg vil godt for det første have bekræftet, om den fremstilling er rigtig.
Der kan ikke være nogen som helst tvivl for forsvarschefen efter telefonsamtalen dér i starten af marts, omkring den 1. marts, om, at han ikke længere skal arbejde for den finske general.
Han gør det alligevel.
Og så vil jeg godt endnu en gang spørge forsvarsministeren - jeg forstod, at han ikke ville fyre forsvarschefen, men: Er det acceptabelt for et demokratisk samfund, at militæret løsriver sig så meget, at forsvarschefen fører sin helt, helt egen private udenrigspolitik imod sin egen regering?
Jan Trøjborg (S), 2001-05-02:
Jeg tror ikke, at jeg kan komme det meget tættere, end jeg gjorde før.
Jeg synes, at hr. Holger K. Nielsens reaktion er ude af proportion med sagens karakter.
Forsvarschefen var bekendt med de prioriteter, regeringen havde, ja.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-02:
»Er Hobro Kommunes beslutning om at ville flytte en 4-årig pige fra en familiepleje, som pigen har opholdt sig hos i omkring tre år, til en ny familiepleje i overensstemmelse med intentionerne i den lovgivning på området, som trådte i kraft 1. januar 2001?« Skriftlig begrundelse
Ifølge Politiken 26. april 2001 har Græsted-Gilleleje Kommune anbragt et barn i familiepleje, hvor barnet tilsyneladende fungerer godt og trives.
Imidlertid er moderen flyttet til Hobro Kommune, som nu af uransagelige grunde har besluttet, at barnet skal flyttes fra sin nuværende familiepleje, som barnet er knyttet til, til en ny familiepleje.
Det hed videre, at »Regeringen har fundet det afgørende at fremsætte et lovforslag, der i højere grad kan sikre, at støtten ydes til barnets bedste, at den tidlige indsats forbedres og at tidsperspektiverne i anbringelserne skaber større stabilitet for barnet og den unge«.
Et af formålene med denne lovgivning var at undgå de såkaldte »svingdørsbørn«, som skifter opholdssted utallige gange i løbet af deres barndom.
Der er eksempler på, at en ung på 15 år har været 29 steder i løbet af sin opvækst.
Så skal det næsten gå galt.
Efter spørgerens opfattelse er Hobro Kommunes holdning ude af trit med formålet i den lovgivning på området, der trådte i kraft 1. januar 2001.
En af de helt fundamentale forudsætninger for en god barndom er, at barnet ikke udsættes for mange skift i tilværelsen.
Den eneste grund, til at et barn bør flyttes fra den oprindelige placering, burde efter spørgerens opfattelse være, at det er nødvendigt af hensyn til barnets tarv.
Sådan har spørgeren også opfattet lovgivningen.
Således som sagen foreligger oplyst for spørgeren, er Hobro Kommunes begrundelse udelukkende hensynet til moderen, der nu er flyttet til Hobro.
Det er efter spørgerens opfattelse
slet ikke intentionen med lovgivningen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-02:
Først skal jeg lige nævne, at jeg - jeg tror også, at spørgeren er bekendt med det - ikke har kompetence til at udtale mig eller træffe afgørelse i konkrete sager, ligesom jeg heller ikke finder, at Folketinget er det rette forum til at diskutere, hvordan en kommune skal træffe den ene eller den anden konkrete afgørelse i sager.
Jeg har modtaget oplysninger om den konkrete sag, som også Socialudvalget har modtaget i fortrolighed.
Kommunens begrundelse for afgørelsen om ændret anbringelsessted er således ikke udelukkende hensynet til moderen.
En afgørelse om ændret anbringelsessted bygger efter serviceloven på en lang række faktorer, som alle tager udgangspunkt i barnets situation.
For eksempel er det vigtigt at inddrage hensynet til kontinuitet i barnets liv, hensynet til barnets udviklingsmuligheder og hensynet til barnets muligheder for at opretholde kontakt med forældre og nære netværk.
Det er på baggrund af de oplysninger, jeg har modtaget om sagen, min opfattelse, at kommunen ikke er i uoverensstemmelse med servicelovens regler eller intentionerne bag reglerne.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-02:
Tak for svaret, som jeg ikke helt forstår.
Vi vedtager en ny lov, der træder i kraft den 1. januar, hvor vi understreger, at det, der er vigtigt i de her ekstremt svære børnesager, som der har været meget kritik af, kritik af svingdørsbørn, der sådan flyttes rundt, er kontinuiteten, og derfor gør vi meget ud af at understrege to omdrejningspunkter.
Det ene er kontinuiteten i de her sager, kontinuiteten set fra barnets side, altså at man ikke bliver flyttet rundt.
Og det andet er, at sagen skal tage udgangspunkt i barnets tarv.
Kigger man på, hvad der udløser ændringer i den her sag, er det ikke en indberetning om, at barnet ikke har det godt eller noget som helst.
Det er det forhold, at moderen flytter fra en kommune til en anden.
Det er det, der udløser
en ny vurdering af sagen.
Og jeg er enig med ministeren i, at det er klart, at vi ikke kan stille os til overdommere i Folketingets spørgetid og give konkret personbehandling.
Men jeg synes godt, at vi kan bruge sagen til at tage stilling til, for det første: Synes ministeren virkelig, at det her er udtryk for kontinuitet?
Jeg synes, det er udtryk for det modsatte.
Og for det andet: Giver det lovovervejelser for ministeren, når kontinuitet kan tolkes som i sagen her?
Bodil Thrane (V), 2001-05-02:
Med hensyn til disse særlige tilfælde, som jeg synes er lidt interessante, og som skal afvejes i hvert enkelt tilfælde: Hvad kommer til at indgå i de elementer?
Taler vi miljø alene på den måde, at det kan betyde mere drivhuseffekt, hvis der kommer alternativer, der har den bivirkning?
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-02:
Jeg er glad for, at vi begge er enige om, at der ikke kan sagsbehandles her i Folketingssalen.
Derfor kan man jo heller ikke svare på hr. Villy Søvndals spørgsmål, om man synes, der er kontinuitet i forhold til den konkrete sag.
Jeg må sige, at når jeg ser på den redegørelse, som også hr. Villy Søvndal og Socialudvalget er i besiddelse af, så er der ikke noget, som giver mig anledning til andet end at fastholde lovgivningen, som vi vedtog i øvrigt i meget bred enighed i Folketinget.
Kontinuitet er vigtig, men også den rigtige plejefamilie er vigtig.
Og her er det vigtigt, at der bliver skønnet, hvor barnet kan få den bedste udviklingsmulighed.
Jeg vedkender mig et hundrede procent den lov, som vi var fælles om, regeringen, SF og i øvrigt også en række andre partier, som netop ønsker at have til formål at yde støtte til barnets bedste.
Det er tværkommunal underretningspligt, og det er tværkommunalt samarbejde.
Det er øget kvalitet i sagsbehandlingerne.
Alt det er en god lovgivning, som vi så i øvrigt også fulgte op med at give penge til efteruddannelse.
Dermed har jeg også svaret på spørgsmål nummer to: Der er ikke noget her, der giver mig anledning til ændring af den lovgivning, som nu er begyndt at virke derude.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-02:
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvor klar har meldingen været fra Forsvarsministeriets departementschef til forsvarschefen i den telefonsamtale, der fandt sted?
Og når jeg mener, det er et væsentligt spørgsmål, er det, fordi der jo gik ganske lang tid, fra telefonsamtalen fandt sted, og så til brevene blev sendt til forsvarschefen.
Og hvis man lader så lang tid at gå, og man muligvis ikke i telefonsamtalen har givet klar besked, ja, så giver det én vurdering af sagen.
Omvendt, hvis man har givet en meget klar besked, bliver det en anden vurdering, og det synes jeg vi skal til bunds i.
Det er også derfor, jeg i forgårs spurgte ministeren, om vi kan få de notater at se, som ligger til grund, eller som er taget omkring den telefonsamtale, for der må jo ligge nogle notater.
Det ved jeg så ikke om ministeren vil svare på her i spørgetiden, men jeg vil bede ministeren uddybe, om det signal, der blev givet til forsvarschefen, var klart og utvetydigt, eller om det indeholdt et manøvrerum, som forsvarschefen så efterfølgende selv udnyttede.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-02:
»Var regeringen orienteret om, at forsvarschefen før afsendelsen af brevet den 21. februar 2001 havde arbejdet aktivt for at få valgt den finske general Hägglund til formand for EU's militære komité?«
Nej, men jeg går ud fra, at det heller ikke ændrer på kvaliteten af telefonsamtalen.
Jeg går ud fra, at der i den telefonsamtale er givet en helt, helt klar melding til forsvarschefen om, at han ikke længere skulle arbejde for den finske general Hägglund, at regeringens holdning var en anden end den, forsvarschefen gav udtryk for i det brev.
Jeg kan forstå på redegørelsen, at forsvarschefen kom i en vis diskussion med departementschefen omkring det her
Det vil sige, at vi jo samlet står med et billede af en forsvarschef, der har arbejdet helt, helt autonomt frem til den 21. februar med sin egen politik.
Han får besked om, at han skal ændre politik; han gør det ikke.
Han får et brev den 20. marts; han ændrer ikke politik.
Karen Jespersen (S), 2001-05-02:
Det mener jeg jeg har svaret på, og jeg har også givet begrundelserne.
Bodil Thrane (V), 2001-05-02:
Alligevel vil jeg gerne spørge miljø- og energiministeren: Hvis nu bekendtgørelsen med sine restriktioner over for vores virksomheder kommer til at betyde, at vi ser en eksport ikke kun af arbejdspladser, men også med større miljøbelastning til følge internationalt med større risiko - og vi har jo set i nogle af høringssvarene, at der er visse modtagerlande, der slet ikke er i stand til at tackle de her alternative gasser, man kommer til at bruge - så er mit spørgsmål egentlig: Kommer disse internationale ting til at fylde i den overvejelse, ministeren gør sig?
For reduktionsmålene, som vi er indstillet på at følge alle sammen, gælder vel ikke på den måde, at bare de kommer uden for landets grænser, så er det helt fint?
Svend Auken (S), 2001-05-02:
Jeg vil meget nødig lave sagsbehandling her, for vi skal se på det; men det kan jo være den samme kreds af hensyn, der gør, at dispensation bliver udløst i begge tilfælde.
Til fru Bodil Thrane vil jeg bare sige, at det, jeg lagde vægt på, var, da jeg skulle illustrere, hvad et ganske særligt tilfælde var, enten den situation, hvor der ikke var alternativer, eller hvor produktionen ville blive belastet med stor betydning for samfundet som helhed, altså et stort tab af arbejdspladser osv., hvis man gennemførte forbudet til det fastsatte tidspunkt.
Det er den slags hensyn, der skal vejes sammen.
Men det er ikke nok bare at sige, at det er besværligt.
Det her skulle gerne være en udfordring for virksomheder, som er positive.
Hvis de kan godtgøre over for os, at det ikke er muligt at finde en løsning, er det selvfølgelig én situation i forhold til, at der er alternativer, måske endda alternativer i brug på nuværende tidspunkt.
Men det er altså sagsbehandling, som jeg nødig vil foregribe, og som foregår i Miljøstyrelsen.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-02:
Nej, jeg synes faktisk ikke, ministeren har svaret på det, som ministeren siger der foretages i Schengenregi for at hindre eller for at undgå, at der kommer slovakiske asylsøgere til Danmark og til de andre Schengenlande.
Jeg synes ikke, ministeren har svaret på, hvad det så rent faktisk er, der gøres.
Men vi får ikke rigtig at vide, hvad det er, der gennemføres på EU-niveau for at undgå den situation.
Det var et klart ønske i 1999, det er det stadig væk, og der efterlyser jeg altså, hvad det er, ministeren vil gøre for at undgå den her situation.
Vi har jo allerede set de første situationer med ballade
oppe omkring Sandholmlejren, hvor de mennesker skal være, og derfor ønsker jeg altså, at ministeren svarer på, hvad det er, regeringen rent faktisk vil gøre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Auken (S), 2001-05-02:
Altså vi prøver at administrere det her på præcis den måde, som fru Bodil Thrane efterlyser.
Og derfor har vi undtaget eksporten fra tiden til 2006.
Der er naturligvis et element af dobbelthed, dobbeltmoral i det her.
Det kan man ikke helt frikende os.
Men vi må jo leve i den virkelige verden.
Bodil Thrane (V), 2001-05-02:
Jeg vil så gerne være positiv, og derfor vil jeg vælge at tage det sidste svar som et tilsagn om en meget positiv vending på den bekendtgørelse, der kommer ud.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Vibjerg (V), 2001-05-02:
»Har ministeren vurderet, hvad de miljømæssige gevinster ved en gennemførelse af bekendtgørelsen om regulering af visse industrielle drivhusgasser vil udgøre i forhold til de arbejdsmiljømæssige tab, bekendtgørelsen vil medføre?«
Nu har vi jo hørt her i dag, at ministeren ikke er særlig optaget af at sikre arbejdspladser, sikre virksomhedernes indtjening.
Har ministeren vurderet de arbejdsmiljømæssige konsekvenser af, at man i nogle tilfælde så må bruge andre midler end de her nævnte?
Svend Auken (S), 2001-05-02:
Det er jo utroligt, at hr. Vibjerg har været til stede her i salen under mit svar.
Jeg er meget optaget af arbejdspladser.
Jeg tror bare ikke på teorien om, at miljøkrav altid udløser arbejdsløshed.
Jeg tror tværtimod på, at det er en chance for danske virksomheder, at vi laver miljøavancerede produkter og løser miljøproblemer, hvis vi vel at mærke gør det på en ordentlig måde, så tingene hænger sammen, og tager hensyn til, hvis der er specielle problemer.
Jeg vil også sige, at jeg ikke deler spørgerens bekymring om, at den foreslåede regulering vil give arbejdsmiljømæssige tab.
F.eks. er der ikke nogen arbejdsmiljømæssige problemer i at opsætte køleanlæg baseret på de naturlige kølemidler.
Der er intet i den danske lovgivning, der forhindrer opstilling af sådanne anlæg.
Miljøstyrelsen har netop modtaget den endelige rapport
om de lovgivningsmæssige forhold.
Den vil snarest blive lagt ud på nettet til almen afbenyttelse.
Den er udformet som en manual, der kan bruges i forbindelse med planlægning og opstilling af anlæg baseret på kulbrinter.
Rapporten er udarbejdet af Teknologisk Institut med deltagelse af flere virksomheder, herunder Danfoss og York samt Autoriserede Kølefirmaers Brancheforening.
At komponenterne findes, er godkendte og kan bruges, er etableringen af de mange køleanlæg, der er opstillet, ikke kun i Danmark, men også i vores nabolande, tydelige beviser på.
Jeg er derfor af den opfattelse, at hvis man tager de forholdsregler, som loven kræver man skal tage, så vil der ikke være problemer af arbejdsmiljømæssig karakter ved opstilling og brug af anlæg baseret på naturlige kølemidler.
Skulle der mod forventning vise sig sådanne problemer som følge af den foreslåede regulering, vil disse naturligvis blive taget alvorligt og søgt løst hurtigst muligt.
Vi løser ikke miljøproblemer på bekostning af arbejdsmiljøet.
Som en af dem, der var med til at lave vores arbejdsmiljølov i sin tid og var stolt af at være med til at lave den, vil jeg aldrig være med til at ødelægge noget arbejdsmiljømæssigt for at løse miljømæssige problemer.
Det kan hr. Vibjerg være fuldstændig forvisset om.
Ulrik Kragh (V), 2001-05-02:
Ja, jeg synes, at hvis det er sådan, at svaret på det mellemliggende spørgsmål nu bliver positivt, så er vi inde i en god situation, hvor ministeren prioriterer arbejdsmiljø frem for en marginal effekt i forhold til drivhusgasserne.
Det synes jeg er meget positivt.
Og det vil jeg da meget gerne være helt sikker på, at ministeren nu også mener.
Det vil jeg gerne have, at han bekræfter én gang til
, så vi er
helt sikre.
Svend Auken (S), 2001-05-02:
Jeg har ikke sagt, at jeg prioriterede arbejdsmiljø over det ydre miljø.
Det, jeg har sagt, er, at jeg ikke vil være med til at løse miljøproblemer, hvis det sker på bekostning af arbejdsmiljøet.
Det synes jeg selv er et meget positivt udsagn.
Og hvis det oven på denne holmgang kan bidrage til, at hr. Ulrik Kraghs og hr. Jens Vibjergs og fru Bodil Thranes og den nu bortgåede hr. Hans Christian Schmidts humør bliver bedre, så vil jeg sige, at det har været en god dag. Vi vil naturligvis lytte, forhandle og prøve at finde en så god løsning som muligt.
Som det også fremgik af det her spørgsmål, er industrien jo vores samarbejdspart, den er ikke vores modpart.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-02:
»Hvilke lande i Vesteuropa har en kortere barselorlov end Danmark?
Skriftlig begrundelse
Danmark er et af de rigeste lande i verden.
I Norge er orloven på 12 måneder og i Sverige 18 måneder.
Der er næppe mange lande i Europa, hvor spædbørnsmødre får tilbudt en så kort barselorlov, som i Danmark.
Baggrunden for spørgsmålet er jo, at arbejdsministeren for nylig i Folketinget har tilkendegivet, at der ikke er råd til, og at det vil give en række problemer, hvis man forlænger barselorloven i Danmark fra 6 måneder til 9 måneder eller 12 måneder.
På den baggrund er det interessant at vide, om der overhovedet er lande i Europa, der har en kortere barselorlov, end Danmark har i dag.