Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-26:
Der er tradition for her i Folketinget, at vi har en debat i Folketinget i forbindelse med energiministerens fremlæggelse af den energipolitiske redegørelse.
Med energipolitikkens placering sammen med transporten giver det jo også nye muligheder for at se energi og trafik i en sammenhæng, og der er store udfordringer på energiområdet, uanset hvilken partifarve vi har.
Hvad gør vi, når olien slipper op?
Hvordan placerer vi Danmark med hensyn til udvikling af nye energiformer, der kan tage over?
Energisparehandlingsplanen er til forhandling i øjeblikket, og vi kan glæde os over, at der er stor interesse og mange gode indspil i den debat.
Vi glæder os til debatten og til at høre ministerens besvarelse.
Den giver mig lejlighed til at gøre rede for regeringens energipolitik på baggrund af den energipolitiske redegørelse.
Jeg er meget tilfreds med at have overtaget ansvaret for energiområdet tidligere på året.
Det er et meget, meget spændende område, det er et vigtigt område, og det er interessant at få mulighed for at se problemstillingerne på energiområdet og transportområdet i sammenhæng.
Jeg vil først tage den langsigtede energistrategi.
Jeg forventer at fremlægge regeringens oplæg til en langsigtet energistrategi inden sommerferien, dvs. i løbet af 2, 3 eller 4 uger.
Redegørelsen er derfor primært en beskrivelse af begivenhederne på energiområdet i det forgangne år.
Det er regeringens overordnede politik, at energisektoren skal bidrage til vækst og velfærd i det danske samfund gennem konkurrencedygtige energivarer handlet på effektive og velfungerende markeder.
Regeringen fremlagde umiddelbart før nytår sit oplæg til handlingsplan for fornyet energispareindsats.
Besparelsen i energiforbruget er et vigtigt element i en energipolitik, der tager fat på de langsigtede udfordringer.
Energispareindsatsen skal medvirke til, at vi kan stabilisere energiforbruget omkring det nuværende niveau.
Der er lagt initiativer frem i oplægget til at indfri målsætningen på kort sigt.
Dem forhandler jeg, som ordføreren for forespørgerne sagde, med partierne i Folketinget om.
Initiativerne er særligt rettet mod energiforbrug til opvarmning.
Jeg er glad for, at vi nu er i gang med forhandlingerne, for der er ikke mindst behov for et øget samarbejde og koordinering af energispareindsatsen.
I 2004 blev en naturgaseksportledning fra Thyrafeltet til Holland taget i brug.
Det havde stor betydning for naturgasproduktionen, som sidste år blev rekordhøj.
Også produktionen af olie satte rekord i 2004, den lå 5 pct. over den hidtidige rekord fra 2002.
Olieselskaberne er efterhånden stort set færdige med de efterforskningsarbejder, der blev aftalt i forbindelse med den femte udbudsrunde for godt 6 år siden.
Det er vigtigt at fastholde den viden, som selskaberne har opbygget om den danske undergrund.
Derfor skal kontinuiteten bevares gennem en fortsættelse af efterforskningsaktiviteterne.
Formålet med en ny udbudsrunde er at lokalisere så meget som muligt af den olie og naturgas, der er til stede i den danske undergrund.
På den måde forlænges perioden, hvor vi i Danmark kan være helt eller delvis selvforsynende med olie og naturgas.
Derfor har jeg taget initiativ til, at en sjette udbudsrunde nu kan gennemføres.
Der er åbnet for ansøgninger, og olieselskaberne kan frem til 1. november i år søge om nye tilladelser til at lede efter olie og naturgas i den vestlige del af Nordsøen.
De globale klimaforandringer er den største miljømæssige udfordring, vi står over for.
Regeringen ønsker at medvirke til at løse klimaproblemet.
Det er dog helt afgørende, at vi finder en langsigtet løsning i et forpligtende globalt samarbejde.
Kun på den måde sikres en effektiv løsning af problemet.
Til indfrielse af vore internationale forpligtelser er EU's handelssystem med CO2-kvoter det helt centrale virkemiddel.
Kvoteordningen trådte i kraft den 1. januar i år.
Der er tildelt kvoter for perioden 2005, og senest den 1. juli 2006 skal EU-medlemslandene aflevere nationale allokeringsplaner for perioden 2008-2012.
Vindenergien spiller en stor rolle i dansk elforsyning.
I 2004 udgjorde den mere end 18 pct. af den samlede indenlandske elforsyning.
Skrotordningen for ældre vindmøller på land gik i gang den 1. januar i år.
Vi forventer etablering af op til 350 MW i løbet af de næste 5 år.
Der er en god dialog med regionsplanmyndighederne om planlægningen for egnede områder til nye vindmøller.
Der er afgivet bud for parken ved Horns Rev, og prækvalifikationen er igangsat for parken ved Rødsand.
Danmarks førerposition inden for udviklingen af vedvarende og mere effektive energiformer skal fastholdes og yderligere udvikles.
Det er derfor vigtigt at satse på forskning og udvikling i energiteknologier.
Denne satsning skal være med til at sikre erhvervsudviklingen i sektoren.
Den vil også bidrage til fortsat vækst og arbejdspladser, hvilket regeringen prioriterer højt.
I perioden 2005-2008 har regeringen afsat yderligere 280 mio. kr. til forskning inden for energi og miljø under Det Strategiske Forskningsråd.
Hertil kommer andre initiativer som Højteknologifonden m.v., som dog ikke er øremærket til energiformer.
Jeg ser nu frem til snart at kunne fremlægge energistrategien og efterfølgende drøfte den både med Folketingets partier og med parterne i sektoren.
Der har været tradition for i dansk energipolitik gennem snart mange år, at man arbejder sammen.
Jeg mener også, at det er den bedste vej frem på et område med så langsigtede og tunge investeringsbeslutninger, som vi finder på netop energiområdet.
Forhandling
Siden naturgassen blev ført i land i Danmark først i 1980'erne, har der været en tradition for brede politiske aftaler og forlig på energiområdet.
Det ønsker Venstre at holde fast i, først og fremmest fordi der på energiområdet er tale om meget store samfundsmæssige investeringer, der løber over ganske mange år.
Aktørerne på energiområdet skal have sikkerhed for, at de politiske rammer er stabile over en årrække, så de har mulighed for at agere inden for dem.
Et bredt samarbejde mellem Folketingets partier er samtidig den bedste garanti for forbrugerne, når det gælder en fortsat stabil energiforsyning, en forsyningssikkerhed i verdensklasse.
Energiområdet har i de seneste år gennemgået store forandringer: Energimarkedet er blevet liberaliseret, monopoler, princippet om hvile i sig selv er blevet erstattet af fri konkurrence; forbrugerne har fået valgfrihed, så de nu har mulighed for frit at vælge, hvem der skal levere deres el eller gas.
Det har betydet, at der er kommet fokus på pris og effektivitet i de enkelte selskaber.
Alt sammen til glæde for forbrugerne, der nu er sikre på, at de betaler den rigtige pris og ikke en overpris for den el og gas, de køber.
Er de utilfredse med det enkelte lokale elselskab, jamen så har de mulighed for at vælge et andet.
Det frie leverandørvalg kan kun fungere, hvis der er fri og lige adgang til nettene, herunder ikke mindst til det overordnede net, der forvalter energiens hovedlandeveje.
Venstre er derfor meget tilfreds med, at der er etableret et overordnet eltransmissionsnet i et statsligt selskab.
Vi har også tillid til, at tilsynet og myndighederne vil holde øje med, at netselskaberne på både el- og gassiden vil sikre en fri og lige adgang til det øvrige net.
Der er ingen tvivl om for os, at der er et stort potentiale for besparelser både for det offentlige og de private husstande.
Venstre er indstillet på at arbejde for energibesparelser, for energibesparelser er en meget nyttig måde at sikre en reduktion af energiforbruget, uden at det går ud over mulighederne for økonomisk vækst.
Det er afgørende for Venstre, at besparelserne gennemføres så effektivt som overhovedet muligt, og at der sættes ind, hvor de største gevinster kan hentes, uanset om det er en privat eller offentlig virksomhed eller en privat eller offentlig husholdning.
Det er helt afgørende for Venstre, at 2025-strategien bygger videre på den helt centrale placering, som Danmark har fået som et af de lande i Europa, der er længst fremme med hensyn til udvikling af nye energier.
Venstre ønsker, at vi har konkurrencedygtige energipriser, og at den vedvarende energi udbygges med det mål, at energien fra vind, biomasse osv. på længere sigt kan klare sig på markedsvilkår.
Det gælder det stigende olieforbrug på globalt plan samt det problem, at olien er koncentreret i områder som Mellemøsten og Centralasien, hvor der er politisk ustabilitet.
En anden udfordring er Danmarks internationale klimaforpligtelser.
Her forventes kravene til Danmarks CO2-reduktion at skærpes efter 2012 med stigende CO2-kvotepriser til følge.
Danmark er helt klart i front inden for forskning og udvikling af vedvarende energi.
Den position skal vi fastholde.
Regeringen har viljen til at satse grønt på området.
Det fremgår også klart af regeringsgrundlaget, at regeringen vil styrke udviklingen af grøn teknologi bl.a. på energiområdet.
Med energistrategien kommer der handling bag ordene.
Venstre satser på at debattere energistrategien og handlingsplanen også her i Folketingssalen.
Da den konservative energiordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke har mulighed for at være til stede her i dag, har jeg lovet at meddele, at hun fuldt ud bakker op om det, der er sagt her i dag, og også om regeringens energipolitik og den konservative energiminister.