runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2000-05-03:
Jeg vil gerne takke Folketingets partier for modtagelsen af dette beslutningsforslag og også takke for de tilkendegivelser, der er kommet om, at man er villig til at bidrage til en grundig, men til gengæld også hurtig behandling af beslutningsforslaget.
Jeg vil godt ramme en pæl igennem nogle af de indtryk, nogle af ordførerne har givet udtryk for: at dette beslutningsforslag har noget at gøre med Danmarks deltagelse i den fælles valuta.
Det har det på ingen måde.
Uanset om Danmark siger ja eller nej, om den danske befolkning siger ja eller nej, til dansk deltagelse i den fælles valuta ved folkeafstemningen, forventeligt den 28. september, ja, så ved vi jo, at euroen bliver en gangbar mønt fra den 1. januar 2002 i en række lande.
Og på samme måde, som det er kriminaliseret at forfalske dollar og yen også her i landet, selv om det altså er fremmede landes valutaer, så vil det også være nødvendigt at kriminalisere det at forfalske euroen, uanset om Danmark deltager i den fælles valuta euroen.
Og når det er nødvendigt at fremlægge et beslutningsforslag her for Folketinget, ja, så hænger det jo sammen med, at efter grundlovens § 19 skal regeringen, forinden vi kan tilslutte os ved den enstemmige procedure, der er i Rådet for vedtagelse af rammeafgørelser, indhente Folketingets samtykke, fordi der her er tale om, at den danske regering tilslutter sig en rammeafgørelse, der pålægger os at lave om på vores nationale lovgivning, fordi vi ikke har et strafansvar for juridiske personer for falskmøntneri.
Det er jo sådan, at juridiske personer i det her tilfælde vil være firmaer eller andre organisationer, som deltager i forbindelse med forfalskninger af valutaer, det kan være trykkerier, det kan være transportfirmaer, som bidrager i forbindelse med udbredelsen af falske sedler eller falske mønter, og at det nu er muligt også at kunne strafforfølge dem.
I det her tilfælde vil det jo være med bødestraf og ikke frihedsstraf.
Så med disse ord ser jeg frem til, at vi får en god og grundig, men også hurtig behandling, sådan at det vil være muligt for regeringen at bidrage til vedtagelsen af rammeafgørelsen i Rådet.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-03:
Dansk Folkeparti støtter naturligvis, må jeg næsten sige, justitsministerens lovforslag, der går ud på kraftige eller i hvert fald forholdsvis kraftige stramninger med hensyn til spørgsmål om børnepornografi og seksuelt misbrug af børn.
Vi mener, det er helt rigtigt set af Justitsministeriet, at man kommer med det forslag nu.
Vi havde gerne set, det var kommet meget tidligere,
må jeg så sige.
Dér må jeg sige, at vi gerne havde set, at man i hvert fald i forhold til strafferammerne havde taget fat meget tidligere.
Så kunne man måske have ventet med spørgsmål om meddelelseshemmelighed og anvendelse af børn og unge som pornomodeller og sådan nogle ting, som efterfølgende er kommet ind i billedet, men man kunne godt have taget strafferammespørgsmålet ind meget tidligere.
Dér kan jeg henvise til det forslag, som Dansk Folkeparti og andre partier fremsatte i sidste samling, og hvoraf det fremgik, at vi godt ville hæve strafferammerne yderligere i forhold til det niveau, som ministeren kommer med i dag.
Vi havde gerne set, at man i stedet for at gå fra 6 måneder til 2 år var gået op til 6 år for at give nogle meget kraftige signaler med hensyn til specielt udbredelsen.
Det omkring udbredelsen, som vi synes er relevant at tage fat på, er, at hvor man tidligere så et eller to eller fem børnepornografiske billeder blive udbredt, dér ser vi i de her år måske 5.000 eller 10.000 billeder blive udbredt via Internettet, og på den måde er det et helt andet omfang, og dermed kan der også ligge et helt andet omfang af seksuelt misbrug af børn til grund for det materiale, der bliver udarbejdet.
Så vi havde som sagt gerne set, at man havde hævet strafferammerne yderligere, og hvis ikke regeringen selv vil ændre det, så vil vi komme med et ændringsforslag til det her lovforslag, der går ud på at hæve strafferammen til 6 år, for at give det kraftigst mulige signal med hensyn til den her form for kriminalitet.
Så i det store og hele er vi glade for, at forslaget er kommet, og vi siger: Bedre sent end aldrig!
Men vi havde gerne set, at strafferammerne var blevet højere end det niveau, vi ser i dag.
Anne Baastrup (SF), 2000-05-03:
Bare lige sådan at vi kan være helt, helt sikre på, hvad det er, vi snakker om.
Der er en rammeafgørelse, regeringen er bundet af den, regeringen bliver nødt til at bede Folketinget om at få et flertal til det, fordi regeringen her i slutningen af maj binder sig til, at man også kan straffe juridiske personer for eventuelt falskmøntneri og eventuelt dokumentfalsk; for det er jo ikke rigtige mønter i dag.
Og hvis vi ikke skulle lave om på noget som helst, så havde ministeren jo heller ikke nogen grund til at komme i salen med det, så kunne vi have ordnet det i Europaudvalget.
Jeg vil bare lige være helt sikker på, hvad det er for en procedure, vi i virkeligheden har nu.
Frank Jensen (S), 2000-05-03:
Beslutningsforslaget fra Frihed 2000 går ud på, at regeringen inden den 31. december i år skal fremsætte forslag til ændring af straffeloven for at øge anvendelsen af samfundstjeneste i sager, hvor personer dømmes for graffitihærværk.
Forslagsstillerne ønsker i den forbindelse, at der i alle sager om graffitihærværk skal idømmes en betinget dom med vilkår af samfundstjeneste, der i videst muligt omfang skal bestå i afrensning af graffiti.
Endelig er det tanken, at den betingede dom skal kombineres med en ubetinget frihedsstraf eller en bøde.
Jeg er heller ikke på forhånd afvisende over for, at samfundstjeneste kan anvendes i nogle sager om graffitihærværk.
Et af grundprincipperne bag reglerne om samfundstjeneste er imidlertid, at sanktionen skal være et alternativ til ubetinget frihedsstraf og altså kun skal anvendes i de tilfælde, hvor en almindelig betinget dom ikke er tilstrækkelig.
I den forbindelse må man holde sig for øje, at normalstraffen for graffitihærværk i dag er bøde og kun i de grovere tilfælde betinget eller ubetinget frihedsstraf på 20 til 60 dage.
En generel anvendelse af samfundstjeneste kombineret med ubetinget frihedsstraf eller en bøde i alle sager om graffitihærværk vil således indebære en drastisk skærpelse af det normale strafniveau for graffitihærværk, en skærpelse, som jeg mener ville være at skyde over målet.
Efter regeringens opfattelse bør samfundstjeneste kun anvendes i hærværkssager som i andre sager efter en konkret vurdering, hvor dømte skønnes egnet til denne sanktion, og hvor en ubetinget frihedsstraf ellers ville være alternativet.
Regeringen kan derfor ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Sandy Brinck (S), 2000-05-03:
Jeg skal indrømme, at jeg blev lidt forundret, da jeg så beslutningsforslaget fra Frihed 2000 om at bruge samfundstjeneste over for personer, der dømmes for graffitihærværk.
Så sent som den 30. marts i år vedtog Folketinget en udvidet brug af samfundstjeneste, og i behandlingen af denne lov har Frihed 2000 ikke nævnt eller spurgt eller på anden måde gjort opmærksom på, at man ønskede, at graffitihærværk også skulle være anvendelsesområde.
Så jeg synes nok, at hvis vi skal tage den politiske markering alvorligt, så kunne vi måske godt have tænkt os at have fået ønsket frem i forbindelse med den behandling.
Man kan gøre to ting for at kunne anvende samfundstjeneste over for graffitihærværk.
Man kan enten hæve strafferammen betragteligt, sådan som det foreslås her, eller man kunne tage en diskussion om, hvorvidt samfundstjeneste alene skal være alternativ til ubetinget frihedsstraf.
Den sidste diskussion kunne vi måske godt have taget for godt en måned siden, men på nuværende tidspunkt vil vi fra socialdemokratisk side henstille, at vi nu får de udvidelser, vi just har vedtaget, til at virke.
Den anden mulighed, som er den, beslutningsforslaget går ud på, nemlig en voldsom skærpelse af strafferammerne for graffitihærværk, kan vi ikke være med til.
Hvis man skal hæve strafferammen for graffitihærværk, sådan at samfundstjeneste reelt skal være et alternativ, skal vi op på en strafferamme på 20 til 60 dages frihedsstraf, og det svarer til en strafferamme til f.eks. besiddelse af små kvanta heroin eller til blufærdighedskrænkelse.
Og ikke nok med det, samfundstjeneste skal ifølge forslaget være i kombination med en bøde, altså frihedsstraffen skal oven i det nuværende, og der synes vi måske nok at vi lige skulle prøve at holde proportionerne.
Fra socialdemokratisk side er vi faktisk meget mere optaget af, at vi i den her ende af kriminalitetshierarkiet bruger ungdomskontrakter og konfliktråd som de rammer, hvorunder den unge kan erkende, vedstå og lære af deres fejl. Vi er meget optaget af, at den unge kommer ind i en god gænge, så de får skiftet spor i tide, og vi er interesseret i, at graffitimaleren mødes af et sanktionssystem, der får den enkelte til at overveje sine handlinger, og det sanktionssystem eksisterer altså med ungdomskontrakter og konfliktråd.
Så vi ser ikke nogen grund til, at man på nuværende tidspunkt hæver strafferammerne så gevaldigt, blot for at der kan blive tale om samfundstjeneste.
Jeg skal på den baggrund på den Socialdemokratiske gruppes vegne afvise forslaget.
Og da Det Radikale Venstres ordfører, fru Elisabeth Arnold, ikke kan være til stede i salen, skal jeg tilkendegive samme holdning på hendes vegne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-05-03:
Jeg synes, ministeren tog lige lovlig let på det her.
Den form for hærværk her er naturligvis »kun« tingsbeskadigelse.
Der er sikkert ingen, der kommer til skade, ikke andre end måske gerningsmændene selv.
Men jeg tror, vi kan være enige om, at det dog er en nederdrægtig ødelæggelsestrang, vi her er ude for.
Det er en forbrydelse, og jeg vægrer mig ved at bruge det der ord, der begynder med g, for det er jo med til at devaluere hele begrebet.
Det er groft og planlagt hærværk, det er stigende, og det koster store ressourcer at få det renset væk.
Tingene ændrer sig desværre i samfundet: flere og flere unoder.
Jeg synes, der er grundlag for, at vi sammen ser på, om vi ikke skal tage skeen i en anden hånd, når det drejer sig om den her form for hærværk.
Vi siger ikke, at det nødvendigvis skal være samfundstjeneste, men at vi altså fra Folketinget også tilkendegiver, at det her er en alvorlig forbrydelse.
Vi vil ikke finde os i, at det foregår, og vi kan ikke nøjes med de små bøder.
Hvad er det, det medfører?
Det medfører, at de ansatte, der forsøger at forebygge det, trues, og det drejer sig om særlige grupper, som jo efterhånden kommer ind i en ond cirkel og bliver mere og mere kriminelle.
Der opstår særlige hærværksindustrier, hvor man sælger videoer med grov porno og hærværk på én gang.
Det er blevet smart.
Det skal vi gøre noget ved.
Det er klart, at forebyggelsen er det vigtigste.
Vi ved, at Københavns Kommune er gået i gang og har nedsat et sekretariat og forsøger, om man også via en forebyggende indsats kan komme det her til livs.
Det er også en diskussion, vi mener er meget vigtig. Vi kunne også godt ønske os, at Domstolsstyrelsen kunne få vasket byretten ren.
Og vi ved jo, at den form for hærværk avler nye former for hærværk.
Vi ved også, at det gør boligerne slumagtige.
Vi ved fra undersøgelser, at gamle mennesker bliver utrygge ved at køre rundt i medtagne busser, der er ødelagt.
Vi synes, det er et problem, som er påtrængende.
Vi er godt tilfredse med, at diskussionen nu er rejst her i Folketinget, og jeg håber, at ministeren, når ministeren nu har fået tænkt sig lidt om, er enig i de synspunkter, som vi her har givet udtryk for.
Vi har ikke nogen patentløsning på det, men vi mener, at det er et problem, der har været i stigning, og som vi også her i Folketinget må gribe fat om og få diskuteret og få gjort noget ved.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-05-03:
Da den Konservative ordfører, hr. Helge Adam Møller, fortsat er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende, nemlig slå 3 ting fast: For det første, at ulovlig graffiti er simpelt hærværk. For det andet, at ulovlig graffiti er en stigende plage over hele landet og koster private og samfundet urimelig mange
millioner kroner hvert år
For det tredje, at graffitimalere skal straffes på en sådan måde, at de efter straffen ikke ønsker at fortsætte deres ulovligheder.
Straffen skal altså kunne mærkes.
Den konservative folketingsgruppe finder, at samfundstjeneste i form af fjernelse af ulovlig graffiti kan være en udmærket sanktion at anvende i kombination med en eventuel bøde eller fængselsstraf.
Jeg kan forstå på justitsministeren, at det i givet fald kræver en lovændring, men en sådan lovændring er vi positive over for at medvirke til.
Konkluderende kan jeg fastslå, at selv om vi ganske vist ikke fuldstændigt kan støtte forslaget i den form, som det foreligger i, så har vi sympati for hovedideen om, at sanktionen over for graffitihærværksmænd skal være strengere, og at en del af sanktionen normalt bør være, at man fjerner sit eget eller andres hærværk, ud over at man betaler eller erstatter den skade, der er sket.
Anne Baastrup (SF), 2000-05-03:
Jeg vil gøre det relativt kort.
Frihed 2000 kommer med et forslag om samfundstjeneste og argumenterer med, at det vil være godt for de unge mennesker at lære at gøre rent.
Så ved jeg ikke, om Frihed 2000 i den forbindelse har talt med DSB-arbejdere, der gør rent på vognene, for det er deres indtryk, at i det omfang man har fået de unge, som har været involverede i det, til at deltage i rengøring, så er det ikke en fordel for de pågældende medarbejdere, men det er så en anden side af sagen.
Det, der jo er hovedproblemet med det her forslag, er, at det er en markant forøgelse af strafniveauet for den her gruppe.
I den forbindelse skal man jo så også huske på, at når man fanger dem, så er de jo også erstatningsansvarlige.
Og jeg tror nu nok, at nogle af de sager, der har været, har fået nogle af graffitimalerne til at tænke sig grundigt om og mange af dem til at holde op, når de finder ud af, hvilken økonomisk omkostning der er forbundet med at blive snuppet med en spraydåse i hånden.
Det, der er hovedproblemet og en af grundene til, at fru Birthe Rønn Hornbech bliver så vred, er jo, at det er et tegn på en eller anden form for fattigdom.
Der er områder i vores samfund, der er beboede af folk, der har manglende ressourcer, og i den forbindelse bliver graffitien det centrale for de unge mennesker.
Det er det, vi skal tage fat i.
En eller anden form for forøget straf på den her måde tror jeg ikke hjælper.
Det gør ungdomskontrakter, som fru Sandy Brinck nævnte, altså at få de unge mennesker i gang med et andet liv og give dem mulighed for at få et indhold, som har en fremtid i sig, og ikke blot lægge op til en forøget straf på den her måde.
Det tror jeg vi kommer meget længere med.
over, at Frihed 2000 ikke på noget tidspunkt nævnte spørgsmålet overhovedet, da vi lavede den der meget massive forøgelse af brugen af samfundstjeneste.
I den forbindelse kunne det jo også være interessant lige at spekulere over, hvor mange pladser vi fra den ene dag til den anden kan poste i samfundstjeneste.
Jeg ved ikke, om Frihed 2000 har spekuleret i de retninger også.
Men allerede fordi det er en markant forøgelse af strafferammen, så er vi ikke enige i det.
Det er nogle andre midler, der skal til.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-03:
I Dansk Folkeparti kan vi fuldt ud tilslutte os det forslag, som kommer fra Frihed 2000 her.
Vi synes, at signalet er helt rigtigt.
Det skal selvfølgelig koste meget mere end i dag for de unge mennesker, der laver det her graffitihærværk, som der er tale om.
Man kan ud over det, som er nævnt i forslaget om øget brug af samfundstjeneste, efter vores opfattelse også tage andre initiativer i anvendelse, f.eks. noget videoovervågning af S-togene og togstationerne og den slags, hvor meget af det her forekommer.
Man kan lave ordninger i de forskellige byer, hvor det kan være godt med en tilslutning til og en betaling for, at der sørges for, at det butiksvindue eller den butiksfacade, man har, bliver friholdt for graffiti, og også gerne, hvis der er tale om særlige steder, hvor der i høj grad bliver malet graffiti, dér lave noget overvågning af dem.
Der er nogle sorte pletter.
Ligesom man har det i trafikken, så har man det altså også, når det gælder graffiti og i øvrigt vold, hvor det kunne være relevant at overvåge i større omfang.
Vi synes, det er et udmærket forslag, og vi håber, det kan blive vedtaget, men umiddelbart ser det jo desværre ikke sådan ud, når man har hørt ordførerne indtil nu.
Sonja Albrink (CD), 2000-05-03:
Dette forslag fra Frihed 2000 går jo ud på at få skabt de nødvendige regelændringer, således at samfundstjeneste kan anvendes over for personer, som begår graffitihærværk.
I CD synes vi, at graffitihærværk er noget forfærdeligt svineri, og selv en målrettet politimæssig indsats og kampagner har tilsyneladende ikke kunnet bekæmpe det her problem, som jo samtidig koster samfundet en masse penge.
Vi synes derfor, det er godt, at vi her får et forslag, som har til hensigt at gøre noget ved denne form for hærværk.
Der er ingen tvivl om, som forslaget er formuleret, at der her er tale om et forslag om en egentlig strafskærpelse.
I CD har vi dog aldrig været blege for at diskutere en udvidelse af anvendelsesområdet.
For øjeblikket diskuteres det jo meget, hvorvidt Kriminalforsorgen overhovedet er i stand til at skaffe de nødvendige samfundstjenestepladser, som den seneste lovændring om anvendelsesområdet for samfundstjeneste forventes at kræve, og man kan jo derfor godt regne med, at en ændring på graffitiområdet vil lægge yderligere beslag på pladser, men til forslagsstillerens ros så anviser forslaget jo ret klart, hvilken indsats der skal udføres, nemlig nedrensning af graffiti, og her er der i hvert fald nok arbejde at gå i gang med.
Selvfølgelig bliver vi nødt til i udvalget at diskutere, om også samfundstjeneste i alle graffitisager er en egnet sanktion, og det er vi da helt med på, for som nævnt er der jo tale om et forslag om væsentlig strafskærpelse, især når man tager i betragtning, at samfundstjenesten efter forslaget i alle tilfælde skal kombineres med frihedsstraf eller bøde.
I CD tror vi på, at der er en stor præventiv værdi i dette forslag, da det jo som nævnt lægger op til, at der skal fjernes graffiti, og vi synes faktisk, at det kun er ret og rimeligt, at de personer, som render rundt og overmaler vores bygninger, huse og tog, og hvad de ellers kan finde på, også selv kommer til at rydde op og rense af.
Så vi er altså positive over for det foreliggende forslag.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-03:
Kristeligt Folkeparti synes, at graffitihærværk er noget værre gris for at bruge et udansk udtryk.
Jeg vil godt sige, at uanset at vi har drøftet samfundstjeneste tidligere i denne her folketingssamling, og at man derfor selvfølgelig godt kan undre sig over, at forslaget kommer nu, vil jeg alligevel sige, at jeg synes, det er fair nok, at Frihed 2000 fremkommer med forslaget nu, fordi problemet til stadighed eskalerer.
Vi er faktisk positive over for intentionerne, der er bag det forslag, som Frihed 2000 har fremsat, og jo ikke mindst tankegangen om, at de, som selv forvolder hærværk, også må være med til at rense op efter sig efterfølgende.
Det er ikke noget, man alene skal kunne betale sig fra.
Jeg er ganske udmærket bekendt med, at der også vanker endog klækkelige bøder og gøres erstatningskrav gældende over for dem, der begår graffitihærværk i dag, og det er faktisk slemt nok for dem, det rent faktisk rammer.
Men jeg synes også, det er helt rimeligt, at vi fra samfundets side siger: Du må selv rydde op efter dig i det tilfælde, hvor du har begået sådan noget gris her.
Så den tankegang, der ligger bag Frihed 2000's forslag, som vi her har til behandling, kan vi godt følge. Om man så rent faktisk skal gøre det i den udformning, som Frihed 2000 har givet det her, må vi efterfølgende diskutere under udvalgsarbejdet.
Man kan også diskutere, om den forøgelse af straffen, der rent faktisk lægges op til i Frihed 2000's forslag med anvendelse af samfundstjeneste, også står mål med forseelsen.
Men som sagt kan vi principielt følge den tankegang, der er bag Frihed 2000's forslag, og derfor håber vi om ikke andet, nu da ministeren på regeringens vegne har vendt tommelfingeren sådan ret kraftigt nedad over for forslaget, at udvalgsarbejdet kan føre til, at vi yderligere får drøftet problemstillingen og så måske får taget nogle andre initiativer end dem, Frihed 2000 har lagt op til med sit beslutningsforslag i dag.
Endelig vil jeg pege på det problem, som flere ordførere også var inde på, og som jeg mener er noget reelt at tage stilling til, hvis man endelig skulle tage forslaget for pålydende, og det er, om der er samfundstjenestepladser nok i forhold til den forøgelse, som vi har givet her i dag.
Med disse ord vil jeg godt takke Frihed 2000 for at have sat sagen på dagsordenen endnu en gang.
Frank Aaen (EL), 2000-05-03:
Forstod jeg hr. Kim Andersen korrekt, når jeg hørte, at det forslag til vedtagelse, der her er fremsat, betyder, at oplysninger, der er belastende for en person, kan gøre, at der ikke skal gives arkivadgang?
Jamen det er jo det, det drejer sig om.
Det er ikke oplysninger om, hvorvidt et menneske har været sygt; det drejer sig jo f.eks. om danske embedsmænds samarbejde med nazisterne før og under krigen.
Det er jo i høj grad belastende for en person, og selvfølgelig skal man da have mulighed for at kunne afdække det.
Så jeg går ud fra, at det var en fortalelse eller en unøjagtighed, men jeg vil gerne have en uddybning.
Frank Jensen (S), 2000-05-03:
Jeg kan bekræfte den udlægning, som vi just har hørt fra fru Anne Baastrup, at det er nødvendigt at indhente Folketingets samtykke.
Det kan man jo gøre enten ved lovgivning eller ved et beslutningsforslag.
I det her tilfælde er det ved et beslutningsforslag, sådan at vi senere, i næste samling, kommer med et lovforslag om det at få en paragraf ind i den danske straffelov, sådan at vi også kan strafforfølge juridiske personer i forbindelse med falskmøntneri, deltagelse i falskmøntneri.
Det er begrundelsen for beslutningsforslaget.
Det følger af grundlovens § 19, at regeringen ikke kan forpligte Folketinget i forbindelse med vedtagelsen af rammeafgørelsen uden forinden at have indhentet Folketingets samtykke.
Så det ville ikke være muligt for regeringen i Rådet at kunne deltage i vedtagelsen, og det kræver som sagt enstemmighed, så Danmark ville dermed blokere for en vedtagelse af afgørelsen, hvis det er sådan, at vi ikke har fået Folketingets samtykke forinden.