runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
Til hr. Anders Samuelsen: Det her er en ordning, der giver mulighed for at give medejerskab til dem, der er med til at skabe vækst i virksomheden, skabe vækst i samfundet.
Til det med om vi så kan få videre skattelettelser: Ja, selvfølgelig kan vi det.
Jeg forstår godt, at hr. Anders Samuelsen er ked af, at det ikke lykkedes ham at få egentlige, reelle skattelettelser igennem i den regering, som hr. Anders Samuelsens parti har været medlem af.
Det er rent faktisk lykkedes for Det Konservative Folkeparti at præstere det i den regering, som vi er med i.
Vi kan nemlig godt finde ud af at skabe vækst i samfundet, så vi får økonomisk råderum og overskud til at skabe skattelettelser.
Det er jeg overhovedet ikke bekymret for, og det behøver hr. Anders Samuelsen heller ikke at være.
Så spørger fru Pernille Rosenkrantz-Theil, hvem der får mest ud af det her.
Det gør de, der skaber vækst, eksport og arbejdspladser til det danske samfund, og det er vi stolte af i Det Konservative Folkeparti.
Det svarer jo stort set også på hr. Jacob Bukstis spørgsmål.
Det Konservative Folkeparti ønsker at være med til at skabe vækst i samfundet.
Det er den eneste måde, vi får råd til både at sørge for skattelettelser, der vil give mere vækst, og samtidig have pengene til at tage vare om dem, der er de allersvageste i vores samfund.
Finansieringen blev lavet i forbindelse med konkurrenceevnepakken og er selvfølgelig indarbejdet i de finanslove, som regeringen har fremsat.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
Hr. Samuelsen var inde på det tilfælde, at det viser sig, at ufaglærte og faglærte arbejdere ikke på nogen måde kan få gavn af ordningen, og spurgte, om Dansk Folkeparti så vil stemme imod.
Nej, det vil vi ikke.
Vi har ikke den holdning
hos os, at hvis ikke alle kan bruge den, skal ingen kunne bruge den.
Det er ikke vores holdning, men det er muligt, det er sådan andre steder.
Til hr. Henrik Sass Larsen og hr. Jens Peter Vernersen:
Dansk Folkeparti ønsker ikke, at det skal være en ordning, der kan spekuleres i, og derfor vil vi gerne kigge på, hvordan man kan undgå spekulation.
Jeg kan ikke på stående fod svare hr. Jens Peter
Vernersen på spørgsmålet om, hvad det nøjagtig er for kriterier, der skal opfyldes, for at Dansk Folkeparti enten stemmer det ene eller det andet.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Fru Charlotte Dyremose siger, at det her forslag er noget, der skal være for alle dem, der skaber vækst i virksomhederne.
Nu håber jeg, at alle, der er ansat i virksomhederne, skaber vækst, og jeg tror sådan set, at man som arbejdsgiver overvejer, at der skal ske noget andet med den pågældende medarbejder, hvis vedkommende ikke skaber vækst.
Så det er ikke noget med, at vi kan sige, at det er alle.
Nej, det er dem, som virksomheden synes skal præmieres.
Ja, det er nok de medarbejdere, som man synes, der er mest behov for i den pågældende virksomhed, og man har en tilbøjelighed til i toppen at blive enig med sig selv om, at det nok er hinanden, man har mest glæde af, og som derfor også skal have del i det her. Er det ikke sådan, at vi må sige, at det her er en ordning, som virksomheden kan begunstige nogle med, og nu gør staten det sådan, at det bliver særlig gunstigt for nogle bestemte mennesker, nemlig dem, der betaler topskat?
Er det ikke sådan? Det er da en ærlig sag, at Det Konservative Folkeparti i den her forbindelse ikke tænker specielt på dem med mellemskatten.
Det er noget, man åbenbart gør senere.
Her tænker man på dem, der betaler topskat.
Det har altid været sådan, at man skulle give skattelettelser til dem, der tjener mest, og ikke til dem, der tjener mindst.
Det er et godt konservativt forslag; det synes jeg da er rigtigt.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Jeg vil bare gerne have, om man ikke godt kunne få
Venstres ordfører til at bekræfte, at skatteministeren og Venstres ordfører med det her forslag svigter statsministeren.
Statsministeren har lovet, at Venstres synspunkt er, at hvis der skal ske skattenedsættelser, skal det komme de lavestlønnede til gode - det er først og fremmest de lavestlønnede, det skal komme til gode.
Og jeg går ikke ud fra, at Venstres ordfører vil gå så langt som til at påstå, at dette forslag primært vil blive brugt af de lavestlønnede. I det omfang, at det er de højtlønnede, som bruger det her forslag, må man sige, at det er et løftebrud, vi taler om
Kan Venstres ordfører ikke bekræfte det?
Freddy Dam (V), 2002-11-15:
Til hr. Anders Samuelsen skal jeg sige: Jeg er nødt til at gentage, at forslaget her altså ikke er rettet til kun at angå de højestlønnede.
Det er rettet til alle dem, som virksomhedsledelserne mener det kan være fornuftigt at tilbyde en sådan ordning.
Med hensyn til provenutabet på de 140 mio. kr. er der jo ikke andet at sige, end at det er det, som man tilsyneladende har forsøgt at beregne sig frem til efter bedste evne.
Hvorvidt tallet kommer til at holde stik, kan jo være svært at sige.
Til hr. Buksti skal jeg sige: Det er jo rigtigt, at umiddelbart fremmer en merudgift på i nabolaget af 140 mio. kr. jo ikke muligheden for at nedsætte skatterne.
Så på kort sigt er det da rigtigt, at mulighederne forringes.
På længere sigt er ideen i lovforslaget, at produktiviteten skal øges og virksomhedernes overskud øges, og på den måde bliver samfundskagen i det hele taget større, og på den måde bliver der endnu bedre mulighed for skattelettelser.
Nu er det ikke min opgave at anvise, hvor finansieringen af det her provenutab - hvor stort det nu måtte blive - skal komme fra, men jeg forestiller mig, at det er noget, man tager højde for i forbindelse med behandlingen af den almindelige finanslov.
Til hr. Aage Frandsen skal jeg sige, at det nu ikke er noget krav, så vidt jeg har forstået, at man går ud og annoncerer til højre og venstre med det ene og det andet.
Jeg tror, at vi i Venstre er i stand til selv at finde ud af, i hvilket omfang medierne skal underholdes med vores forslag, og også styrken af underholdningen, hvis jeg må sige det på den måde.
Vi behøver heller ikke at hjælpe medierne med at følge med i, hvad der foregår.
Jeg er helt sikker på, at samtlige medier nøje følger folketingsarbejdet.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
SF kan støtte forslaget.
Vi er klart tilhængere af, at man selvfølgelig skal betale skat, når man har en indtægt, og de varer, man handler med, og som er pålagt moms eller anden afgift, skal selvfølgelig også pålægges denne afgift.
Med hensyn til de foretagender, som her arbejder ulovligt, er det formentlig ikke den lille kioskejer, der i denne her forbindelse er mest interessant, det er formentlig nogle bagmænd, som er langt mere interessante.
Derfor er det også vigtigt at være meget opmærksom på, at hvis det her skal lykkes, kræver det altså, at der også er en indsats fra Told og Skats side.
Hvis ikke der er det, er det her bare et slag i luften, og så kan man næsten sige, at så kunne det egentlig være bedst, at man ikke prøvede på at lave sådan noget, for noget af det værste ved det er, hvis man siger, at nu har man gjort noget, og så gør man det ikke alligevel.
Derfor er min opfordring til skatteministeren at sørge for - og det er skatteministerens ansvar - at den lovgivning, som Folketinget på et tidspunkt vedtager, og som ligger her som lovforslag, også føres ud i livet, sådan at vi er sikre på, at det ikke bare er nogle få kioskejere, der bliver interessante i denne her forbindelse, men at det også er dem, der står bag, for det omfang, som det åbenbart har, er ikke bare noget, som nogle få kioskejere så er en del af, det er noget, som en hel masse andre er del af.
Det er tilsyneladende også noget, som florerer mest i hovedstadsområdet.
Det er i hvert fald ikke noget, vi oplever ude på landet, så vidt jeg har lagt mærke til,
jeg har aldrig set sådan noget.
Men jeg kan i hvert fald forstå, at det er udbredt andre steder.
Så vi kan støtte forslaget hundrede procent, men altså også under den forudsætning, at skatteministeren lever op til sit ansvar efterfølgende.
Så er det selvfølgelig et spørgsmål om retssikkerhed.
Ud over at der skal være en retssikkerhed for, at vi alle sammen bidrager efter evne, skal der også være en retssikkerhed for, at det her ikke strider mod almindelige retsprincipper, og det skønner vi ikke, sådan som det ligger der, at det gør.
Endelig vil jeg godt bemærke, at det da er rart, at skattestoppet trods alt ikke er så rigidt, at det betyder, at man ikke engang kan sætte en bøde op.
Det er somme tider, man har indtrykket af, at man kan sætte en bøde op, men det er nok, fordi det i det her tilfælde er noget, regeringen går
Den siger, at det er nødvendigt, og derfor sætter den skatten op, for en bøde er jo i virkeligheden en slags skat.
Men i hvert fald i andre sammenhænge får vi at vide, at man ikke kan gøre det, fordi det er omfattet af skattestoppet.
Vi er meget glade for, at man også er lidt fleksibel, når midlet helliger et formål, og vi er enige i formålet, og vi er i øvrigt uenige i skattestoppet.
Derfor støtter vi under alle omstændigheder forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2002-11-15:
Dette lovforslag er en del af regeringens arbejde med regelforenkling.
Målet er, at det skal være lettere for den enkelte virksomhed at indberette afgifter og finde ud af, hvor meget og hvor lidt der skal betales i afgifter.
For ændringerne af pvc-afgiften, affaldsafgiften og chokoladeafgiften gælder det, at der ved ændringerne er taget videst muligt hensyn til virksomheder og fremsat forslag til at reducere de administrative byrder ved administrationen af afgifterne for både virksomheder og myndigheder.
I pvc-afgiften foreslås indført en bagatelgrænse på 2.500 kr. for registrering og betaling af afgiften, og mulighed for at varemodtagere kan lade sig registrere som oplagshavere.
Det betyder i praksis, at der først skal svares afgift, når en vare forlader en virksomhed, i stedet for når varen modtages.
Loven betyder også, at der alene skal svares afgift af de dele i en vare, der indeholder pvc.
I affaldsafgiften vil lovforslaget medføre en række administrative forenklinger, herunder visse afgiftsfritagelser.
I emballageafgiften foreslås afgiften på emballage af visse smøreolier genindført, da afgiftspligten ved en fejl faldt bort ved ophævelsen af smøreolieafgiften i sidste Folketingssamling.
Endelig vil loven medføre, at chokoladeafgiften ændres, således at bestemmelserne om returnering af chokoladevarer gøres mere gennemskuelig.
Af høringssvarene kan man under ét se, at der generelt er stor tilfredshed hos de berørte virksomheder og organisationer.
Samlet set kan man forvente, at forslaget vil medføre meget små omstillingsbyrder, samlet mellem 25 og 120 timer, og administrative lettelser på mellem 4.800 og 9.300 timer om året.
Selv om de administrative lettelser er små ud fra et samfundsmæssigt helhedssyn, er der tale om væsentlige lettelser for en række virksomheder, der er omfattet af loven.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 2002-11-15:
Da vores ordfører på forslaget, hr. Erik Mortensen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg på Socialdemokratiets vegne give udtryk for, at når den siddende regering taler om regelforenkling, så mener vi, at der ofte er god grund til at lytte til alarmklokkerne, idet vores erfaringer viser, at der meget vel kan være tale om en svækkelse af miljøindsatsen og en uhensigtsmæssig favorisering af erhvervslivet. I det fremsatte lovforslag har vi imidlertid vurderet, at miljøsikkerheden fortsat er prioriteret tilstrækkelig højt, både i forhold til pvc-afgiften og affaldsafgiften og emballageafgiften samt afgiften på anvendte ftalater.
Socialdemokratiet kan derfor støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
Dansk Folkeparti støtter som udgangspunkt regeringens bestræbelser på at forenkle skattelovgivningen.
Det kan vi også gøre i dette tilfælde, og vi støtter især den fremgangsmåde, man har brugt, i og med at man har hørt de berørte organisationer og virksomheder om deres syn og deres ideer til forenkling af lovgivningen.
Det er den, der bliver gennemført i praksis i dag, og det kan vi støtte.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
I Det Konservative Folkeparti finder vi det meget væsentligt at give erhvervslivet de bedst mulige forhold.
Vi ønsker vækst og dynamik i vores samfund, og derfor skal det også være attraktivt at eje eller drive en virksomhed.
Samtidig mener vi, det er vigtigt at støtte en miljørigtig aktivitet.
I dette forslag er der en del regelforenklinger, der både gør det lettere at drive virksomhed og mere tilgængeligt og rimeligt at opføre sig miljørigtigt.
Et par eksempler er de lettere løsninger for afgiftsfritagelsen for sand fra strandrensning og mulighederne for at opgøre mængde via energiindhold, når man f.eks. skal foretage en afbrænding.
Ud over det er der så afgiftsfritagelse for papirslam, når det overføres til produktion og kridtet hermed udnyttes.
Der er flere eksempler i det, men det er alt i alt et forslag, der gør det attraktivt at gennemføre miljørigtig produktion, bruge genanvendelse og bruge ikkeforurenende produktionsmåder.
Samtidig vil det lette erhvervslivet for en del besværligheder.
Det vil være med til at regelforenkle, og regelforenkling er, som jeg flere gange har nævnt, en konservativ mærkesag. Vi støtter derfor forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Afgiftsforslagene på de her områder har primært til formål og måske endda alene til formål at sikre en fornuftig adfærd hos virksomheder, hos borgere i det hele taget, sådan at vi forurener og sviner mindst muligt, sådan at vi efterlader så få problemer som muligt til kommende generationer.
Derfor er det ikke afgørende, at der måske kommer penge i kassen i de her tilfælde, det er primært et spørgsmål om adfærdsregulering.
Det kan selvfølgelig også somme tider være et formål, at der kommer nogle penge ind, men det centrale formål er, at der kommer en ordentlig adfærd.
Det har også været sigtet med det her lovforslag, da det tidligere blev gennemført og efterfølgende ændret flere gange.
Hvis der i den forbindelse også kan laves nogle forenklinger, sådan at det bliver mindst besværligt at administrere, er det selvfølgelig fornuftigt.
Det tror vi den er.
Der er en bagatelgrænse omkring pvc, som jeg godt vil se nærmere på, men det afgørende for os i det her forslag er, at den adfærd, som udvises fra virksomheders og borgeres side, er fornuftig med hensyn til at sikre miljøet. Ud fra den betragtning kan vi som udgangspunkt støtte forslaget, men der kan være enkelte elementer, vi godt vil se nærmere på.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Vi har i den forbindelse hæftet os ved, at forenklingsforslagene, som vi her behandler, samlet set skønnes at være provenuneutrale og altså ikke gør det billigere at belaste miljøet, men samtidig imødekommer virksomhedernes ønske om mindre bureaukrati.
Så med det forbehold, at udvalgsarbejdet ikke viser, at der gemmer sig nogle miljømæssige forringelser bag noget af teknikken, er vi positive over for forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-15:
Regeringen har altså valgt at bruge kræfterne på små, bitte regelforenklinger i stedet for at få afskaffet brugen af plastikblødgørere, der er alvorligt mistænkt for at have forbindelser til f.eks. de forandringer i kønsorganerne, man finder hos fisk i de danske åer; i stedet for at få afskaffet brugen af pvc, som det i det store og hele slet ikke er nødvendigt at bruge længere.
Desuden skaber pvc forurening, når det skal bortskaffes.
Samtidig er der tvivl om grundlaget for fritagelse af afgift på genanvendte materialer, og det truer indsamlings- og genanvendelsessystemerne.
I stedet har man altså valgt at koncentrere sig om at lovgive om bagatelgrænser for, hvornår der ikke betales afgift.
Plastikblødgørere findes især i de produkter, vi i dagligdagen kommer i kontakt med, herunder bl.a. legetøj, og vi synes i Enhedslisten, det er en skandale, at det fortsat er tilladt at bruge de blødgørere i legetøj.
Pvc anvendes stadig til utrolig mange dagligdags ting, hvor der findes udmærkede alternativer, f.eks. regntøj, elledninger, tagrender.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-15:
Vi stemte i Kristeligt Folkeparti imod lovforslag nr. L 69 i 1999, fordi vi mente, at det var at bebyrde erhvervslivet unødvendigt i forhold til den miljømæssige gevinst, der lå i det.
Dette forslag synes dog at rette lidt op på nogle af de punkter, og derfor er vi umiddelbart positive.
I forhold til affaldsafgiften er det et spørgsmål, om det er ministerens intention stadig væk at yde kompensation til kommunalbestyrelsen til dækning af affaldsafgiften ved aflevering af olie- og kemikalieforurenet sand fra strandrensning, som det ifølge forslaget har været hidtil, eller om ministeren vil gøre brug af det indføjede ord delvis i forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-15:
Der har været stillet enkelte spørgsmål, herunder det seneste indlæg fra Kristeligt Folkepartis ordfører, som vi naturligvis gerne vender tilbage til i udvalget.
Men tak for en positiv modtagelse.
Freddy Dam (V), 2002-11-15:
L 67 er en del af udmøntningen af regeringens konkurrencepakke.
Lovforslaget skaber øget motivation og engagement og fremmer fornyelse og produktivitet.
Det er en genfremsættelse af lovforslag nr. L 206 fra maj måned 2002, som desværre ikke nåede at blive vedtaget, så derfor kommer det igen her.
Forslaget går ud på, at ansatte, der modtager aktier og tegningsrettigheder m.v. under den nye ordning, først beskattes, når aktierne sælges, i modsætning til den tidligere ordning, hvor skatten skulle betales ved modtagelsen.
Fremover vil den ansatte altså ikke få likviditetsproblemer i forbindelse med modtagelsen.
Man skal altså ikke ud og låne penge for at kunne betale skatten af de aktier, man får.
Den ansatte vil heller ikke være nødt til eventuelt at gå ud og sælge en del af aktierne for at betale skatten, så på den måde er forslaget jo en udmærket ting.
Samtidig lempes beskatningen, idet fortjenesten fremover ikke beskattes som løn, men beskattes som aktieavance, hvor beskatningen således pr. definition er noget lavere.
Ordningen kan anvendes over for den enkelte lønmodtager.
Det forudsættes altså ikke, at der er en kollektiv ordning, men reglerne om generelle medarbejderordninger videreføres ved siden af.
I forbindelse med den nye ordning indføres en række betingelser, som er begrundet i, at ordningen medfører en lempet beskatning.
ordentligt til.
De enkelte betingelser skal jeg ikke komme ind på her.
Endelig sker der en forenkling og sanering af hele regelsættet vedrørende medarbejderaktier, hvilket man kun kan hilse med tilfredshed, idet de bestående regler må betragtes som ganske komplicerede.
Da forslaget er helt i tråd med Venstres ønsker om regelforenkling og erhvervsfremme, støtter vi naturligvis forslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-15:
Det var jo, hvad vi kunne forvente af Venstres ordfører, og jeg bemærkede Venstres ordførers humoristiske sans, selv om det ganske vist ikke var fremført sådan, fordi lovforslaget giver »øget motivation og engagement«.
Ja, det gør det til alle de mennesker, som i dag får høje lønninger og er ramt af topskat og har mulighed for at få aktieoptioner.
De vil vel stort set alle sammen, hvis de er ansat i det private erhvervsliv, fremover kunne undgå at betale topskat.
I stedet for at få 100.000 kr. mere i løn og så skulle betale topskat deraf kan man få dem som aktieoption.
Og her er ikke nogen tidsfrist, så vidt jeg forstår.
Man kan jo sælge fra dag til dag.
Den medarbejder, der skal have 100.000 kr., kan få valget: Kunne De tænke Dem at blive beskattet til topskat, altså indkomstbeskattes, eller kunne De tænke Dem at blive beskattet efter skatteavance?
Det er ikke svært at vide, hvad der så sker.
Det betyder vel, det må Venstres ordfører vel erkende, at der i vidt omfang bliver lukket op for, at man kan lave netop den her form for skattetænkning.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-15:
Det sidste er jo meget interessant, for man har jo netop meldt fra regeringen, at man har ansat disse spindoktorer for at give en betydelig styrke i informationen om de lovforslag, der lægges frem. Jeg vil også godt sige i spørgsmålet om finansiering: Det er skatteministerens forslag, men det er da sådan, at partiet Venstre vel står bag ved det, og derfor har man vel også diskuteret, hvordan finansieringen skal finde sted.
Det er i hvert fald ganske normalt.
Hvis man forestiller sig, at det er 10.000 personer, der hver især får aktier for 100.000 kr., så koster det 1 mia. kr. Så er det selvfølgelig forskellen på beskatningen af lønindkomst og aktieindkomst, der kommer til at gøre forskellen.
Hvis disse 10.000 personer i stedet for får 1 mio. kr. i aktier - det er vel ikke uhørt, at mange vil få det - er det 10 mia. kr. Det råderum, som finansministeren manglede i sin finansredegørelse her forleden, bliver endnu mindre med det her.
Der bliver endnu mindre til den brede befolkning, når den skal have skattelettelser, endnu mindre.
Freddy Dam (V), 2002-11-15:
Det er nu ikke min opfattelse, at forslaget alene relaterer sig til de højtlønnede.
Ideen er netop at forsøge at fremme aktiekulturen, sådan at også andre end de højtlønnede kommer med.
Ud over de sædvanlige kandidater, som man refererer til her, så håber vi med lovforslaget selvfølgelig at få nye grupper ind.
I øvrigt var det helt bevidst, at jeg ikke gik meget ind
på teknikaliteterne.
Som jeg sagde, er lovforslaget i virkeligheden ganske kompliceret, og jeg forestiller mig, at vi får en nøjere drøftelse af indholdet i udvalget.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-15:
Nu siger Venstres ordfører, at der ikke er nogen grund til at gå ind i teknikaliteterne og sådan noget.
Men det er jo det, der er forudsætningerne for det, vi behandler her.
Det er jo det lovforslag, som ligger her. Når jeg spørger til, om der ikke er nogen tidsfrister for, hvornår man måtte modtage og så afhænde en aktieoption, så kan Venstres ordfører, som selv er begavet ud i branchen, nok regne ud, at enhver, som måtte modtage en bonus eller et eller andet andet, og som normalt skal lønbeskattes af det, kan få valget mellem 63 pct.s beskatning og 43 pct.s beskatning.
Derudover må man vel også kunne bekræfte, at forslaget generelt indeholder masser af bestemmelser, hvor det vil være muligt helt at slippe for beskatningen.
Det er jo ikke omfattet af f.eks. dobbeltoverenskomstbeskatningsområdet.
Kan Venstres ordfører ikke bekræfte det?
Og så lige et spørgsmål: Hvad regner man med, at provenutabet for staten bliver?
Hvordan har man opgjort det i forbindelse med lovforslaget?
Hvad regner Venstre med, at det rent faktisk kommer til at koste?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-15:
Jeg ved ikke, om hr. Freddy Dam er klar over det, men det åbner jo et skattehul, der faktisk ikke er set i mange, mange år, ikke siden før 1993, da vi også havde en borgerlig regering.
Det giver - og det er måske også svaret på, hvorfor
Venstre ikke kommer med noget skatteudspil, men gør det på denne måde i stedet for - mulighed for at fjerne topskatten for dem, der får de højeste lønninger.
Det er det, det betyder.
Hr. Freddy Dam kunne da godt, uanset at man nu siger, at det er et kompliceret forslag, og det er det da også, svare på, hvornår beskatningen sker.
Hvornår sker beskatningen, og med hvilken skatteprocent vil der ske en beskatning?
Det er jo sådan set lidt interessant i forhold til det, vi ved, at topskatteydere betaler 59 pct. i skat plus arbejdsmarkedsbidrag.
Jeg synes, hr. Freddy Dam i hvert fald skulle svare på, hvad beskatningen bliver, når man sælger disse aktier.