runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
For ministeren ved jo godt, at skærpede miljøkrav er blevet meget vigtige, når man tænker på, hvad vi skal leve af i de kommende år og i de kommende generationer.
Det har skabt beskæftigelse; det har skabt valutaindtjening; det har skabt os en platform for at kunne komme ud på verdensmarkedet på et område, hvor der er et kæmpe behov, og det har løst en række miljøproblemer.
Og jeg synes, det er trist, at ministeren blokerer så meget, at han ikke vil gå ind i en dialog om det her.
Jeg går ud fra, at hr. Kim Andersen og ministeren er enige.
Hr. Kim Andersen har jo sagt, at man godt er klar over, at kravene vil blive skærpet i den næste periode.
Er ministeren enig i det? Og hvis ministeren er enig i det, hvad forestiller han sig så?
Så har jeg nogle spørgsmål til forslaget i øvrigt.
Er ministeren indstillet på, at der vil komme en halvårlig eller en årlig redegørelse, så vi her i Folketinget kan følge med i, hvordan det går med kvotehandel, og hvordan det går med at overholde de principper, der er lagt frem i den her lov og i allokeringsplanen?
Er ministeren indstillet på det, eller skal Folketinget ikke have de oplysninger?
Det fremgår af allokeringsplanen, der er sendt til EU-Kommissionen, at den er sendt i indirekte høring til høringspartnerne.
Hvad mener ministeren med det?
Det er jo helt klart, at allokeringsplanen ifølge kvotedirektivet skal sendes i høring.
Det er den ikke blevet.
Punkt 1: Hvorfor er den ikke blevet sendt i høring?
2: Hvorfor er det her ikke gjort klart i henvendelsen til Kommissionen?
3: Hvad mener ministeren med, at den er sendt i indirekte høring?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Nu må jeg sige, at jeg jo ikke helt kan udtale mig om, hvilke beregninger der ligger på miljøministerens bord, men det er da korrekt, at det er et tal, som jeg kan genkende fra debatten.
Jeg synes, det er svært, når vi står i en situation her fra den ene dag til den anden, og der er projekter, hvorom der bliver oplyst i pressen, at hvis ministeren vil aflevere x antal millioner til det område, så er der 6.000 arbejdspladser i det område.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi stadig væk sørger for at skabe nye arbejdspladser, ny industri i Danmark, og at vi så også sørger for, at de eksisterende produktionsarbejdspladser, der findes i Danmark med arbejde til ganske almindelige mennesker, har de samme konkurrencevilkår, samme »level playfield«, som de har i Europa.
Kim Andersen (V), 2004-04-22:
Vi har jo på det seneste og også i dag her i salen fået bekræftet, at venstrefløjen svinger den ideologiske fane så højt, som man næsten kan.
Man lader hånt om samfundsøkonomiske interesser, man lader hånt om virksomhedernes konkurrenceevne, og fastholdelse og skabelse af ganske almindelige, nye arbejdspladser ude i virksomhederne er et meget abstrakt begreb for venstrefløjen.
For nylig afsluttede vi forhandlingerne om vandmiljøplan
III her i Folketinget.
Der så og hørte vi noget af det samme.
Venstrefløjen fremlagde krav til vandmiljøplan III, som ville have medført, at vi havde mistet et stort milliardbeløb i valutaindtjening og ville have skabt 27.000 nye arbejdsløse.
Er det tal og et scenarie, som ministeren kan bekræfte?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Nu er der jo forskel på at føre erhvervspolitik i opgangstider og føre erhvervspolitik på et tidspunkt, hvor hjulene i dansk industri og industrien i den vestlige verden er lidt i slæbegear.
Jeg glæder mig over, at analyser i World Economic Forum viser, at i denne regerings levetid har Danmark faktisk forbedret konkurrencekraften, og sådan skal det også gerne være i fremtiden, så vi kan skabe nye arbejdspladser.
Men det betyder jo ikke, at jeg holder fast i de sorte arbejdspladser.
Jeg synes, der skal være plads til alle, og jeg mener ikke, vi skal tryne danske virksomheder mere, end virksomhederne i øvrige bliver i Europa.
Vi er i en global konkurrence på nuværende tidspunkt, og regeringen vil gerne være med til at skabe nye teknologier og nye arbejdspladser.
Erik Mortensen (S), 2004-04-22:
Op gennem 1990'erne - jeg nævnte det også i min ordførertale - skal jeg love for, at den daværende regering fik hug for de omkostninger, vi påførte erhvervslivet, men jeg vil godt lige citere OECD's konklusion på den politik, der blev ført op gennem 1990'erne:
»Der er intet, der tyder på, at de danske tiltag og udgifter på miljøområdet til dato har haft en negativ indvirkning på landets økonomi, vækst og den internationale konkurrenceevne.
Tværtimod er miljøbeskyttelsen blevet et vigtigt salgsargument for den danske industri.«
Se, det var konklusionen over den forfærdelige politik, som SR-regeringen førte op gennem 1990'erne, og mit spørgsmål er selvfølgelig: Hvad har ændret sig afgørende fra dengang til nu?
Martin Lidegaard (RV), 2004-04-22:
Jeg blev oprigtigt glad for ministerens tale om beskæftigelse, for jeg deler meget ministerens synspunkter om, hvor vigtigt det er at sikre beskæftigelsen i Danmark
Det er jo ikke en diskussion om opgavens omfang, men udelukkende om, hvordan vi løser den bedst muligt.
Jeg synes, det er helt uforståeligt, at regeringen ikke ønsker at give så meget som et enkelt signal til det danske erhvervsliv og til de mennesker i blå kedeldragt, som ministeren taler om, om, hvad regeringen har tænkt sig at gøre i 2006.
Der er nogle tekniske ting, man kan drage erfaringer af i forbindelse med kvoter, og det er fint nok.
Man behøver ikke lægge sig helt fast på selve teknikken, men man bliver da nødt til at indikere, hvor man vil finde de 17-18 mio. t, vi som minimum skal finde i årene 2008-2012.
Hvor har man tænkt sig at finde dem?
De kommer jo ikke ud af den blå luft.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Det var måske klogere, hvis ministeren baserede sig på den del af salen, som faktisk har bakket Kyotoprotokollen op, frem for at basere sig på den del af salen, nemlig DF, der har været imod den.
Men jeg mener ikke, ministeren svarede på spørgsmålet.
Ministeren foretrækker altså den usikkerhed, der vil være for de virksomheder, ministeren står og snakker om, for der vil jo være usikkerhed.
De aner ikke, hvad kvoterne vil være efter 2007.
Det er jo en kendsgerning med det udspil, der ligger fra regeringen, så regeringen vil altså hellere gamble med den usikkerhed, som er noget af det værste, virksomhederne kan komme ud for, end at tage en forhandling med oppositionen om, hvordan vi kan tilrettelægge et langsigtet flow, der ender med, at vi opfylder klimamålsætningen.
Det har ministeren jo sagt vi skal.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg har svært ved at udtale mig om, hvorvidt oppositionens forslag er et blålys, så det vil jeg ikke gå ind på, men jeg mener i hvert fald, at det, regeringen fremlægger her, er et afbalanceret forslag.
Jeg kan i hvert fald høre, at fra den ene side af salen bliver regeringen kritiseret for at vride armene for meget om på det danske erhvervsliv, mens den anden side presser regeringen og siger: Det her er slet ikke godt nok, vi vil have en endnu støre reduktion.
Når vi har lagt os fast på 33,5 mio. t som udgangspunkt for hele kvotesystemet, er det netop, fordi der stadig skal være arbejdspladser på Aalborg Portland, fordi der stadig skal være arbejdspladser på vores teglværker, og fordi der stadig skal være arbejdspladser på de metalvirksomheder, der beskæftiger folk uden en studentereksamen.
Det er
udgangspunktet.
Men nu får vi udvalgsbehandlingen, og vi er selvfølgelig altid klar til at høre, hvad både Dansk Folkeparti og SF mener om denne sag.
Men udgangspunktet er et afbalanceret forslag med respekt for miljøet på den ene side og respekt for arbejdspladserne på den anden side.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Nu har ministeren flere gange undervejs remset en række
Jeg vil gerne spørge ministeren: Er det kun et blålys, eller er ministeren reelt interesseret i at forhandle?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg kan selvfølgelig ikke garantere, hvordan andre lande i EU implementerer.
Lov er lov, og lov skal holdes, og i Danmark vil vi implementere efter gældende regler, og nu har vi jo forsøgsperioden.
Men jeg lægger ikke skjul på, at jeg kan være skeptisk over for, hvordan konkurrencen rammer danske arbejdspladser og europæiske arbejdspladser, f.eks. i forhold til Kina.
Vi ved jo, at kommer 1 t CO2 til at koste 50 kr., som er prisen på markedet i øjeblikket, når det bliver udbudt i EU, vil det komme til at belaste vore virksomheder med måske 2 øre pr. kW.
Det er klart, at det vil belaste europæiske virksomheder, men danske virksomheder skal ikke rammes hårdere end øvrige europæiske virksomheder.
Aase D. Madsen (DF), 2004-04-22:
Jeg kan ikke rigtig komme til bunds i det her, jeg fatter det ikke, men jeg kan jo stille spørgsmålet skriftligt igen: Er det er led i klimastrategien eller ej?
Ministeren har også svaret på et andet spørgsmål, at det er et led i forsyningssikkerheden, så jeg er lettere overrasket - men o.k., det kommer jeg tilbage til.
Hvordan vil ministeren egentlig på et tidligt tidspunkt i proceduren i EU sørge for, at Danmark ikke bliver taber i denne her sag?
Jeg siger udtrykkelig på et tidligt tidspunkt, hvor der er muligheder
for at gribe ind, så Danmark ikke sidder tilbage som duksedrengen i klassen med en meget stor økonomisk udgift til kvoter.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Ja, der står bl.a. på side 15, at for visse virkemidler som f.eks. havvindmøller vil der være et yderligere potentiale på længere sigt, og jeg vil gerne sige til fru Aase D. Madsen, at jeg mener faktisk, at den tredje generation af havvindmøller er med til at bidrage til ny teknologiudvikling i energisektoren.
Det, der har skilt dele af venstrefløjen og regeringen på dette område, var netop, at vi ikke ønskede at betale så mange penge, fordi det igen ville få virkning for forbrugerne, virksomhederne og arbejdspladserne.
Nu har vi indgået et forlig om den tredje generation af havvindmøller, og det er et godt forlig.
Men det ændrer ikke ved det faktum, at det, vi diskuterer i dag, er CO2-kvoter, der skal være med
til at regulere udslippet, og som jeg var inde på i min besvarelse til ordførerne, er vi for nærværende netop i den situation, at selv om havvindmølleparker betyder, at der produceres ren el i Danmark, lægger de ikke noget beslag på kraftværkerne, som i fremtiden skal være med til at bidrage til de lavere kvoter.
Aase D. Madsen (DF), 2004-04-22:
Jeg har et spørgsmål, som jeg synes, det er væsentligt at få afklaret her i salen i dag.
Den 29. marts stillede jeg ministeren dette spørgsmål:
Det bedes oplyst, om etablering af havvindmølleparker skal ses som et led i regeringens klimastrategi.
Jeg fik til min store overraskelse et svar, der lød således: Havvindmølleparker er ikke en del af regeringens klimastrategi.
Det lader vi lige stå et øjeblik, for jeg
blev meget forbavset, da jeg slog op på side 15 i regeringens klimastrategi, hvor det udtrykkelig nævnes, at havvindmølleparker indgår i klimastrategiplanen.
Kan vi få det lille mysterium opklaret i dag?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Vi mener, at der stadig skal være job til dem, der ikke har studentereksamen, på danske industrivirksomheder og danske produktionsarbejdspladser.
Men hvorfor skal danske virksomheder have flere prygl, end de skal i de lande, vi konkurrerer med?
Det kan alt andet lige
kun gå én vej for de arbejdspladser, men det betyder ikke, at vi lukker øjnene for, at fremtiden ligger i, at vi er et vidensamfund, hvor der skal investeres flere penge i uddannelse, innovation og teknologispredning, hvor vi skal sørge for at få fyldt en tom forskningsskrænt op, og hvor vi skal sørge for at få flere penge til at udvikle nye teknologier.
Jeg mener faktisk, at når vi taler om energiområdet, er den aftale, der blev indgået den 29. marts, et godt skridt på vejen til at udvikle nye teknologier og til at give beskæftigelse i vindmøllebranchen i Vestjylland, hvor der også er folk uden en studentereksamen.
Martin Lidegaard (RV), 2004-04-22:
Den handler om implementering og ikke om at lappe på regeringens finanspolitik.
I virkeligheden er det jo sådan, at virkeligheden dækker over en lang række variationer.
Jeg vil gerne medgive ministeren, at der er enkelte industrier i Danmark, som det bliver meget svært at skærpe CO2-kravene over for
, men jeg håber også, ministeren vil medgive mig, at der også eksisterer industrier i Danmark, som - hvis de får tilpas lang planlægningshorisont, og hvis de kender deres investeringshorisont - faktisk stadig har meget at tage af.
Det går ofte hånd i hånd med store energibesparelser, og det går ofte hånd i hånd med udvikling af ny teknologi, som også kan blive danske arbejdspladser til gavn.
Det, der sker, hvis man lægger sig i slipstrømmen, altså bag den generelle udvikling i Europa, er, at man aldrig får de fordele, der også er ved at være med i teknologiudviklingen.
Hvis man derimod lægger sig en lille smule foran, får man også den benefit, det udbytte, der er ved at være forrest i udviklingen af ny teknologi.
Det er kun den nuanceforskel, og jeg forstår ikke, at ministeren med sin bekymring for beskæftigelsen slet ikke interesserer sig for netop det.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Det er jo netop det, vi skal bruge dette lovforslag til.
Vi skal få et kvotesystem til at fungere i Danmark.
Vi har valgt, at danske virksomheder ikke skal have flere drag over nakken, end de skal andre steder, fordi vi lever i en international konkurrence.
Hr. Martin Lidegaard ved godt, at i dag presses danske produktionsvirksomheder til udflytning til Asien.
Det er en udvikling, der er undervejs, og det kan vi ikke gøre ret meget ved ud over at forske og skabe nye arbejdspladser, og det er det, vi i gang med.
Vi stabler en forskningsfond på 16 mia. kr. på benene af provenuet ved salg af statslige aktiver.
Det kunne ikke blive for nordsøpengene, for
det ville Det Radikale Venstre jo ikke være med til, og det beklager jeg.
Det er her, blokeringen ligger.
Jeg vil blot sige, at jeg synes, vi har krav på svar på spørgsmålet, om Odense Stålskibsværft, Danish Crown og andre skal pålægges nogle flere afgifter.
Jeg synes, det ville være rart, hvis man kom på banen, i stedet for at det kun er skåltaler om, at det her går ud over beskæftigelsen.
Regeringen bekymrer sig meget om beskæftigelsen.
Martin Lidegaard (RV), 2004-04-23:
Også Det Radikale Venstre forholder sig positivt over for de to grundelementer i lovforslaget.
For det første skærpes sanktionsmulighederne over for vognmænd og chauffører, der overtræder loven om transport af dyr eller medvirker ved menneskesmugling.
For det andet er det efter vores opfattelse selvfølgelig helt rimeligt og fornuftigt at forlænge mulighederne for fjernbusdrift til 2006, og her er det nok rigtigt, som flere ordførere har påpeget, at så snart vi kan, bør vi give en lidt længere tidshorisont, også for at skabe fleksibilitet i udbudsmulighederne for amterne og selskaberne. Jeg forstår, at regeringen spiller ud med sin strukturreform i næste uge og har den ambition at forhandle den færdig inden sommerferien.
Derfor varer det nok ikke så forfærdelig længe, før vi igen skal til at diskutere, hvordan det hele skal udformes, og jeg vil gerne opfordre ministeren til, at lige så snart strukturreformen er på plads, får vi en meget hurtig drøftelse af, hvordan de fremtidige rammer skal være, så de pågældende amter eller regioner, eller hvad de nu måtte hedde til den tid, får en fair chance for at tilrettelægge den kollektive trafik fornuftigt.
Det er næsten overflødigt at sige, at med hensyn til dyretransporter og menneskesmugling tilhører Det Radikale Venstre jo strammersiden, og ethvert skridt i den rigtige retning ser vi positivt på.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
jeg stiller mig mere tvivlende til, hvor fantastisk ædle motiverne er ovre i Justitsministeriet.
Justitsministeren har jo gjort meget for at få lukket adgangen for asylsøgere til Danmark over en bred kam, så det simpelt hen er umuligt at søge asyl her i Danmark, og lovforslaget skal ses i sammenhæng med den bestræbelse.
Jeg stiller bare i al stilfærdighed det spørgsmål, om man har gennemtænkt det enorme bureaukrati og de helt urimelige byrder, man pålægger den enkelte vognmand, hvis man forlanger, at han skal stå inde for ægtheden af hvert enkelt pas hos hver enkelt passager i nogle busser, hvor passagererne i øvrigt som udgangspunkt slet ikke skal have pas på grund af Schengenaftalen.
Det vil altså være ganske besværligt og urimeligt, og hvorfor skal vi til at have paskontrol i busserne her i Europa?
Jeg synes, vi skal passe på, at vi ikke kommer til at leve i et samfund, hvor vi kontrollerer det hele ihjel.
Jeg tror, jeg antydede, at jeg ikke er tilhænger af, at man anbringer mennesker under uforsvarlige forhold i et skib eller i en tømt benzintank, eller hvad det nu kan være.
Vi har jo set uhyggelige tilfælde af grov, grov behandling af mennesker og også af dødsfald.
Men der er altså en anden del af sagen, som berører den ganske almindelige trafik i busser hen over de grænser, hvor vi i øvrigt har bestemt, at der ikke skal være paskontrol.
Kaj Ikast (KF), 2004-04-23:
Jeg vil gerne gøre hr. Keld Albrechtsen opmærksom på, at det, der er målet, er at undgå disse smuglinger, hvor folk bliver kvalt.
Det var jo derfor, vi i sin tid tog det op i udvalget og begyndte at røre ved problemerne, fordi der døde så mange rundtomkring, og vi vil være sikre på, at vi har det helt på det rene lovgivningsmæssig set, så danske vognmænd mister deres rute, hvis de medvirker til det.
Morten Homann (SF), 2004-04-23:
Vi synes også, det er fornuftigt at koble det sammen med overtrædelse af andre bestemmelser, f.eks. hastighedsgrænser, køre-hvile-tids-bestemmelser osv., så den del af forslaget bakker vi fuldstændig op. Den anden del af forslaget, som i parentes bemærket ikke har så forfærdelig meget med den første del at gøre, nemlig spørgsmålet om fjernbusdrift, er vi også positive over for.
Hvorfor skulle der skabes usikkerhed om et meget velfungerende bussystem, nemlig Xbussystemet i Jylland?
Hvorfor skulle man skabe usikkerhed hos mange, mange passagerer med hensyn til, hvordan fremtiden for dette bussystem ville forme sig, specielt set i lyset af, at interessen hos private vognmænd for at byde ind på nye ruter har vist sig at være ikkeeksisterende.
Man tog - undskyld udtrykket - hovedet under armen og liberaliserede for ideologiens skyld, men det eneste, man har fået ud af det, er, at man har skabt usikkerhed.
Nu er man ved at rydde lidt af usikkerheden af vejen eller udsætte den et par år.
Det er selvfølgelig velkomment, og det vil SF gerne støtte.
Men det løser ikke det grundlæggende problem, nemlig at også når strukturdebatten engang er overstået, vil det stadig være usikkert, om Xbussystemet vil kunne fortsætte, og om det vil være muligt at lave lignende systemer andre steder i landet, hvis der skulle vise sig at være interesse for det.
Det problem har vi stadig, og derfor vil jeg gerne opfordre trafikministeren til at tænke sig om og se på, om vi under udvalgsarbejdet ikke én gang for alle skulle skabe sikkerhed ved at sige: O.k., vi prøvede liberaliseringen, men den fungerede ikke.
Man var advaret allerede dengang.
Der var ikke nogen, som egentlig kunne se formålet med denne liberalisering, men nu får vi chancen for at gøre skaden god igen og gøre det muligt for Xbussystemet at fortsætte, uanset hvad resultatet af strukturdrøftelserne bliver.
Det skal være min opfordring til trafikministeren, som jeg håber, ministeren vil se positivt på.
Der er ingen grund til at skabe mere usikkerhed end højst nødvendigt, og her er en oplagt chance til at råde bod på skaden.
Kaj Ikast (KF), 2004-04-23:
Det plejer jo ikke at mangle på fantasi hos hr. Keld Albrechtsen, og hele den første del af indlægget var meget fantasifuld, mens den sidste del var knap så fantasifuld.
Men hvad nu, hvis en vognmand gemmer folk i ladet eller i den kabine, hvor chaufførerne sover på langdistanceture, og smugler dem ind i landet på den måde? Skal det medføre, at han ikke må køre udlandskørsel mere? Ja eller nej?
Vi har nu set på problemerne i Trafikudvalget og i Vejtransportrådet, og det lovforslag, der nu foreligger, bygger udelukkende på hensynet til dyrevelfærd.
Vi synes, det er helt rigtigt, at hvis chauffører eller vognmænd mishandler dyr, skal deres køretilladelse bortfalde.
Det ser vi meget gerne, for vi vil have kontrol med transport
af dyr, i særdeleshed over lange afstande.
Menneskesmuglinger tillader vi ikke på de officielle ruter.
Nu kan man også miste sin bestalling ved at udføre det, og det synes vi også er i orden.
Også opstramningen af de økonomiske krav går vi ind for.
Når lovforslaget er lidt tyndt på visse områder, er det nok, fordi Strukturkommissionen arbejder i øjeblikket, og fordi Xbusserne i Jylland og på Sjælland skal have sikkerhed for, at de overlever.
Selv om der kommer en ny struktur, får de lov til at køre videre, indtil en ny løsning er fundet, og det kan vi fuldt ud støtte.
Vi synes, at lovforslaget er tilpasset den situation, vi står i nu.
Jeg hørte den socialdemokratiske ordfører tale om andre tiltag, og jeg må da indrømme, at vi er ikke nået til vejs ende med dette lovforslag.
De sager, vi i øjeblikket behandler i Trafikudvalget og havde fremme så sent som i går, vil givet blive fulgt op af ny lovgivning, når vi er færdige med dem, og derfor synes jeg, det er godt, at vi behandler spørgsmålene i to tempi.
Vi ordner først det, vi har her og nu, og følger senere op med endnu et lovforslag.
Poul Andersen (S), 2004-04-23:
Grunden til, at jeg rejser hele det spørgsmål her, er jo, fordi vi har en fantastisk god kvalitet i synsvirksomheden i Danmark i dag.
Den er unik.
Der sker simpelt hen en opsamling af tingene, som vi kan anvende rent politisk til at gøre tingene endnu bedre for at undgå ulykker.
Der er mange elementer i det her, og man skal være utrolig opmærksom på, at man er ved at ændre et godt fungerende system, hvor det måske i yderste konsekvens viser sig, at de ressourcer, man har gået og tænkt på, slet ikke når sammen.
Andre gange, man har privatiseret, har man jo lige pludselig opdaget, at man har fået en hel masse opgaver gratis.
Nu skal man til at betale for det, og det bliver nok lidt af en overraskelse.
Derfor har vi en stor interesse i at gå ind og få undersøgt de ting nærmere med spørgsmål under det kommende udvalgsarbejde.