Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det Konservative Folkeparti har tre primære formål med finansloven for 2005.
For det første at fastholde en sund og stærk økonomi med en fortsat målsætning om et lavere skattetryk for at sikre de næste generationer de bedst mulige vilkår, for det andet at styrke familierne og især børnefamilierne og for det tredje at investere i fremtiden med fokus på videreuddannelse, forskning og miljø.
Derfor har vi i Det Konservative Folkeparti meget at glæde os over i det forslag til finanslov, som regeringen har lagt frem.
Der er styr på den offentlige økonomi, skatterne nedsættes, beskæftigelsen stiger, og der er fortsat rekordoverskud på betalingsbalancen over for udlandet - ja, man fristes næsten til at sige, at det går ufattelig godt.
På den anden side skal vi også i en situation med svigtende internationale konjukturer og en deraf følgende for høj ledighed lempe finanspolitikken så meget, at vi kan bidrage til at skabe vækst i økonomien og dermed øge beskæftigelsen.
Den balance har vi sikret dels gennem forårspakken, dels gennem det finanslovforslag, der nu er fremlagt.
Med forårspakken stimulerede vi den økonomiske aktivitet i samfundet og satte gang i beskæftigelsen ved at realisere de skattelettelser, der på forhånd var planlagt af regeringen, og det kombinerede vi med en række andre initiativer, der øger den offentlige aktivitet.
Men vi gør det uden at sætte
den langsigtede målsætning over styr.
Vi fastholder et overskud på de offentlige finanser og dermed en nedbringelse af gælden i det tempo, der er fastlagt i 2010-målsætningen.
Når det gælder 2010-planen, er forskellen mellem den tidligere regering og den nuværende blot den, at vi også viser vilje og evne til at realisere målsætningerne i modsætning til den tidligere regering, der år for år viste, at den ikke evnede at holde styr på de offentlige udgifter.
Siden den konservativ-liberale regering kom til i efteråret
Vi har sikret overskud på de offentlige finanser og samtidig holdt inflationen i ro.
I 2005 budgetteres der i henhold til finanslovforslaget med et overskud på de offentlige finanser på knap 30 mia. kr., så gælden kan nedbringes til 622 mia. kr.
Dermed er den siden 2001 nedbragt med i alt 30 mia. kr. Til sammenligning steg gælden under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering med 36 mia. kr.
Det er værd at bemærke, at vi har sikret denne nedbringelse af den offentlige gæld, samtidig med at der er gennemført serviceforbedringer på bl.a. ældreområdet, sundhedsområdet og socialområdet og fundet råderum til at lette indkomstskatten, så alle kan mærke det.
Det har jo i flere år været en konservativ mærkesag at få sat skatten på arbejde ned, så derfor glæder det naturligvis os Konservative.
Forårspakken med skattelettelser har for en LO-familie betydet en stigning i familiens disponible indkomst på 11.300 kr. i år.
Da vi gennemførte forårspakken i foråret, var der kritiske røster.
Nogle sagde, at den var helt unødvendig, fordi konjukturerne var ved at vende, og ledigheden ville falde af sig selv i løbet af kort tid.
Jeg tror, at alle i dag vil være enige i , at der var brug for at stimulere økonomien i foråret.
Konjukturerne vendte jo ikke bare i løbet af kort tid af sig selv, og bl.a. har de stigende oliepriser bidraget til en afdæmpende effekt på den internationale vækst.
Andre mente, at forårspakken lempede den økonomiske politik for lidt, og at der skulle mere til, før det kunne give resultater.
Men også den skepsis er gjort til skamme.
Nu ser vi resultaterne: Beskæftigelsen stiger, og ledigheden falder.
Regeringen kan nu se tilbage på 3 år
Vi har opfyldt vores valgløfter og givet borgerne vished for, at skatterne ikke stiger.
De er tværtimod sat ned.
Nu skal vi så videre frem, og finanslovforslaget for 2005 lægger op til en videreførelse af den økonomiske politik.
Overskuddet på de offentlige finanser og den fortsatte nedbringelse af gælden vidner om det, og det sker vel at mærke uden at angribe de gennemførte skattelettelser og uden at påføre virksomhederne nye byrder, sådan som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre nu foreslår i deres finanslovoplæg.
Men samtidig er der jo et råderum i vores økonomi, der giver mulighed for at realisere en række tiltag, der både sigter mod at udvikle vores samfund og investere i samfundets udvikling og samtidig mod at styrke situationen for børnefamilierne, forbedre miljøet og øge sundheden.
Især børnene skal lære at sætte pris på god og sund mad; der skal mere frugt og grønt og groft brød på bordet i familiernes dagligdag, så vi bedre kan forebygge velfærdssygdomme.
Vi investerer i fremtidens udvikling og velstand ved at tilføre yderligere midler til forskningen.
Der tilføres i de kommende år 3 mia. kr. til forskningen, og Højteknologifonden får et tilskud på 3 mia. kr. i 2005, idet der samtidig gives mulighed for ekstraordinært at uddele 100 mio. kr. fra fonden allerede i 2005.
Derudover sker der en styrkelse af de videregående uddannelser på Undervisningsministeriets område, ligesom indsatsen for at opkvalificere de kortuddannede bliver styrket.
Vi styrker også familiepolitikken.
Ikke mindst er der behov for en effektiv pasningsgaranti i hele landet og i alle kommuner for børn, der er fra et halvt år og opefter, og derfor er der afsat 400 mio. kr. i de næste 4 år til det formål.
Et andet satsningsområde i finanslovforslaget er fødevaresikkerheden, sund ernæring og kampen mod overvægt.
Vi skal fremme sunde fødevarer, og vi skal arbejde for, at danskerne får en sundere livsstil.
Størstedelen af det økonomiske råderum er jo afsat til det kommunale område, som får tilført 800 mio. kr. til sygehuse og sundhed i amterne og 650 mio. kr. til de borgernære områder i kommunerne.
Men når det er sagt, er der naturligvis grænser for de udgifter, vi kan skrive ind i et finanslovforslag.
I den offentlige debat, som finanslovforslaget har afstedkommet, har der jo ikke været grænser for de forslag til merudgifter
Oppositionen kappes ligefrem om at overbyde finanslovforslaget i retning af øgede udgifter på de områder, som regeringen i forvejen satser på, men der skal jo være en balance i tingene.
Derfor må vi også efterlyse nogle ansvarlige udspil fra oppositionen, og det har vi ikke set indtil nu.
Vi så udspillene fra Socialdemokratiet og De Radikale i går.
De blev fremsat så sent, at en grundig analyse ikke var mulig inden i dag, men med lidt forskellig styrke går de to forslag jo stort set ud på at øge de offentlige udgifter mere end det, regeringen lægger op til, og overlade det til virksomhederne at betale regningen.
Det er overbudspolitik, der vil begrænse virksomhedernes konkurrencekraft og på sigt underminere vækst og beskæftigelse.
Der er også det ved det, at de væsentligste finansieringsforslag er fuldstændig urealistiske.
Vi Konservative bidrager gerne til at stoppe misbrug af skattesystemet, men Socialdemokraternes forslag om at lukke skattehuller og fra den ene dag til den anden hente 2,8 mia. kr. fra erhvervslivet og yderligere 1,9 mia. kr. ved at stoppe skattespekulation er ren og skær luft.
Vi håber i Det Konservative Folkeparti, at i hvert fald store dele af oppositionen vil vise vilje og evne til at deltage konstruktivt i de kommende forhandlinger om en ny finanslov.
Der har selvfølgelig været positive signaler fra
Vi håber naturligvis også, at Det Radikale Venstre i hvert fald i en vis udstrækning vil kunne vriste sig fri af Socialdemokratiets favntag og demonstrere en vis selvstændig handlekraft, så også De Radikale kan deltage i dele af eller meget gerne hele finanslovforliget. Hvad angår Socialdemokratiet, så er der jo meget, der tyder på, at Socialdemokraterne har meldt sig ud af dansk politik i perioden fra nu af og frem til næste folketingsvalg.
Alt tyder på, at man lægger armene over kors i det socialdemokratiske gruppeværelse og forbeholder sig ret til negativ kritik og surhed, uanset hvad regeringen har af konstruktive og positive forslag til samfundets udvikling.
Dermed har den socialdemokratiske folketingsgruppe selvstændigt bidraget til at øge arbejdsløsheden med 52 personer.
Sådan er det, og det skal vælgerne nok vide at vurdere efter fortjeneste, når valgdagen kommer.
I Det Konservative Folkeparti er vi parate til at drøfte finansloven med alle partier, der har vilje, evne og lyst til at nå et resultat, og vi håber på de bredest mulige aftaler om at bære finansloven for 2005 igennem.