Eva Kjer Hansen (V), 2004-11-24:
Enhedslisten begrunder forslaget med, at ændringen af loven fra en skattefradragsordning til en direkte tilskudsordning betyder, at ordningen må opfattes som en dårligt camoufleret erhvervsstøtte.
Enhedslisten anfører i bemærkningerne til forslaget, at ordningen ligeledes er problematisk, fordi støtten ikke har sat væsentlig gang i nybyggeriet.
Enhedslisten foreslår derfor, at midlerne i stedet bruges i forbindelse med en statslig overtagelse af den kommunale andel af grundkapitalindskuddet i det støttede byggeri.
Jeg skal gentage: Intet af dette holder.
Der er vel ikke grund til at lægge skjul på, at Enhedslisten ikke bryder sig om fremmeloven.
Det gjaldt, da loven gav mulighed for at få skattefradrag, og det gælder nu, hvor det er en tilskudslov.
Lovens formål er og har hele tiden været at få bygget flere private udlejningsboliger til en leje, som kan betales af en bredere del af befolkningen.
Det er således ikke et formål i sig selv at give støtte til erhvervslivet.
Når loven i foråret blev ændret til en tilskudsordning, skyldes det først og fremmest et ønske om at målrette ordningen mod områder, hvor der aktuelt er størst efterspørgsel efter boliger.
Dette ville ikke være muligt, hvis ordningen var fortsat som en skattefradragsordning.
Skattefradrag kan nemlig efter grundlovens § 43 kun gives, hvis betingelserne herfor er fastsat i loven.
En fleksibel målretning af ordningen krævede derfor, at ordningen blev ændret til en tilskudsordning.
Så enkelt er det, og det har ikke det fjerneste med camoufleret erhvervsstøtte at gøre.
Det er heller ikke rigtigt, når Enhedslisten påstår, at ordningen ikke har sat gang i nybyggeriet.
Tværtimod.
Ordningen har helt konkret betydet, at der efter de oplysninger, vi har fået fra bygherrerne, allerede i 2005 vil stå knap 500 nye udlejningsboliger klar til udlejning.
Herudover er der givet tilsagn til yderligere godt 400 boliger.
Endelig forventes tredje ansøgningsrunde at føre til, at der vil blive givet tilsagn om tilskud til opførelse af godt 1.400 boliger.
Samlet er det nu forventningen, at vi får i alt knap 4.000 nye udlejningsboliger mod oprindelig forventet 3.500.
Ordningen har derfor levet op til sit formål.
Så er det værd at bemærke, at disse boliger er opført med en væsentlig lavere støtte end tilsvarende almene boliger.
Støtten til private udlejningsboliger efter fremmeloven udgør maksimalt 20 pct. af anskaffelsessummen.
Støtten til almene boliger udgør ca. 35 pct., når der tages højde for både kommunal grundkapital og statslig ydelsesstøtte.
Fremmeloven giver derfor næsten dobbelt så mange boliger pr. støttekrone.
Eller sagt på en anden måde: Enhedslistens forslag vil næsten halvere antallet af boliger, vi kan få for fremmelovens midler.
I stedet for at vi i resten af fremmeordningens levetid kan få bygget omkring 1.500 private udlejningsboliger, synes Enhedslisten tilsyneladende, at vi skal nøjes med 800-900 almene boliger.
Alene af den grund er det ikke smart, når Enhedslisten foreslår, at de midler, der er afsat til fremmeordningen, i stedet skal anvendes til at finansiere en statslig overtagelse af den kommunale andel af grundkapitalindskuddet i det almene nybyggeri.
Jeg går ud fra, at Enhedslistens forslag skal forstås således, at fremmelovens tilskudsramme skal kunne anvendes til at betale så vel grundkapital som statslig ydelsesstøtte.
Det fremgår ikke af forslaget, men hvis det ikke er tilfældet, vil det jo føre til større statslige udgifter til ydelsesstøtte.
Det er vel ikke Enhedslistens hensigt med forslaget, for så handler det jo reelt om at afsætte flere penge til at bygge almene boliger for, og så skulle man have skrevet det ind i forslaget.
Hertil kommer, at en fuld statslig finansiering af grundkapitalindskuddet er særdeles uhensigtsmæssig.
Det almene nybyggeri er baseret på en decentral model.
Den kommunale grundkapital sikrer, at der er en rimelig sammenhæng mellem kommunernes beslutningskompetence og deres økonomiske ansvar.
Alment byggeri bør derfor ikke så at sige være gratis for kommunerne.
Med den midlertidige nedsættelse af den kommunale grundkapital fra 14 til 7 pct. af anskaffelsessummen i perioden fra medio 2001 og frem til udgangen af 2005 er byggeriet allerede gjort meget billigt for kommunerne.
Endelig vil en statslig overtagelse af den kommunale grundkapital betyde støttespild.
Der vil i stort omfang blive ydet mere statslig støtte til boliger, der alligevel vil blive opført.
Endvidere vil den ekstra statslige støtte ikke, som det er tilfældet med fremmeloven, være målrettet mod de områder af landet, hvor efterspørgslen på lejeboliger er størst.
En statslig overtagelse af betalingen af den kommunale grundkapital kan derfor forventes at medføre en nedgang i det samlede støttede lejeboligbyggeri.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Hr. Keld Albrechtsen er inde på, at der bliver taget penge fra Landsbyggefonden; det er ikke rigtigt.
Der er ikke nogen midler fra Landsbyggefonden, som går til at støtte privat udlejningsbyggeri.