runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2005-11-23:
Jeg vil også fra Enhedslistens side sige, at vi egentlig også er positivt indstillet over for det her forslag, men som nogle af de andre ordførere også har været inde på, er der en række ubesvarede spørgsmål.
De ubesvarede spørgsmål bliver måske også en smule større af, at der har været kritik af, at høringsfristen for det her har været meget kort.
De har selv henvendt sig.
Der burde man faktisk have inkluderet dem i en høringsprocedure; det havde været mere på sin plads.
Ministeren siger, at i forbindelse med det her overvejer ministeren at oprette et rådgivende udvalg, og der vil jeg sige, som nogle af de andre ordførere har sagt, f.eks. fru Kirsten Brosbøl, at der synes vi bare, at ministeren skal tage skridtet fuldt ud og sige, at ministeren gerne vil oprette sådan et rådgivende udvalg.
Det kunne være fornuftigt.
Men det er klart, at der mangler en præcisering af, hvad forholdet er mellem et eventuelt nyt rådgivende forskningsudvalg og Det Strategiske Forskningsråd, herunder i forhold til Det Strategiske Forskningsråds forskningsmæssige kompetencer.
Høringssvarene er, som andre har været inde på,
overvejende positive, men der bliver i flere høringssvar sat spørgsmålstegn ved, om Det Strategiske Forskningsråd kommer til at besidde den nødvendige faglige kompetence.
Ministeriet siger vedrørende et af høringssvarene, at problemet bl.a. løses ved at nedsætte en slags ad hockomiteer – de bliver kaldt programkomiteer – som vil vurdere de her ansøgninger, men det er stadig uklart, om de her ad hoc-komiteer kan være garantier for en forskningsmæssig kompetence.
Det er en smule uklart.
Flere af høringssvarene, f.eks. fra Aalborg Universitet, bemærker også, at det kan blive sværere at få penge til udviklingsforskning, når nu udviklingsforskningen lægges ind under et mere generelt forskningsråd.
Copenhagen Business School peger også på, at fokuseringen på mere strategisk forskning kan skade forskningen som sådan.
Strategisk forskning lægger jo vægt på, at forskningen skal have relevans for samfundet eller f.eks. kunne udpege muligheder for at forbedre effektiviteten af Danmarks samarbejde med ulandene og Danmarks bistand som sådan.
Det er jo godt nok; det er der jo ikke noget skidt i.
Jeg ønsker bare at sige, at jeg også synes, vi skal tage denne her bekymring med ind i den debat om det her, som vi skal have i udvalget.
Alt i alt er der en række spørgsmål, som der skal svares på.
Vi er positive, men vi ser frem til at kunne debattere de her ting, som skal afklares under udvalgsarbejdet.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Lad mig gentage: Hvidt fosfor må ikke bruges mod civile.
Uanset hvem der har brugt det mod civile, så går vi imod det.
Så lad nu være med at prøve at få det vendt til, at man skulle have et standpunkt i oppositionen, som man ikke har i regeringen i forhold til hvidt fosfor, i forhold til civile.
Der er ingen tvivl om den sag.
Når så hr. Frank Aaen roder forhistorien med Saddam Hussein ind i billedet, synes jeg lige, at hr. Frank Aaen skal huske på, at det, vi ved Saddam Hussein brugte kemiske våben til, var mod civile.
Det var tusinder af kurdere, som blev dræbt af kemiske våben.
Her siger Pentagon så, at man har brugt det, men som røgslør til at markere mål og som brandvåben mod fjendtlige kombattanter, og at man ikke har brugt det mod civile.
Det er så det, der nu står som påstand.
Det er så det, der er undersøgt, og det er det, der skal undersøges af det irakiske sundhedsministerium, og FN har stillet sig tilfreds med, at den undersøgelse finder sted.
Lad os nu se den undersøgelse, før vi går til næste skridt eller næste konklusion.
Naser Khader (RV), 2005-11-23:
Jeg skal på vegne af vores ordfører, fru Margrethe Vestager, meddele, at vi også støtter lovforslaget.
Vi har også noteret os, at høringssvarene overvejende er positive.
Der har været nogle kritikpunkter, men det håber vi man kommer ind på under udvalgsarbejdet.
Alt i alt støtter vi forslaget.
Bertel Haarder (V), 2005-11-23:
Når der ikke er truffet beslutning, så er der ikke truffet beslutning, og når der ikke er truffet beslutning, skyldes det, at det skal overvejes nøje.
Overgangen til statsvirksomhed sker jo først pr. 1. januar 2007, så hvorfor skal vi have sådan et kissejav?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-23:
Der har været en meget grundig sagsbehandling på den her sag, og den vil nu fortsætte, fordi der kommer nye papirer ind i sagen.
Det ændrer ikke på – og det håber jeg hr. Bjarne Laustsen og jeg kan blive enige om – at lovgivningen under alle omstændigheder skal overholdes, og det er, hvis ikke man har en arbejdstilladelse, ulovligt og strafbart i Danmark at arbejde uden lovlig arbejdstilladelse, og det er strafbart og ulovligt at have ansat en person, som ikke har en lovlig arbejdstilladelse.
Det er noget, som vi normalt hernede i Folketingssalen, regeringen og også Socialdemokraterne, er enige om, og det håber jeg at hr. Bjarne Laustsen også vil være enig med mig i.
Og det er altså i øvrigt helt uafhængigt af en konkret sag.
Loven skal overholdes, og jeg kan ikke som minister se igennem fingre med, om lovgivningen bliver overholdt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Helt principielt er det problematisk, at hr. Bjarne Laustsen for tredje onsdag i træk beder en minister om i enkeltsager at se igennem fingre med, om loven er overholdt eller ej.
Det kan jeg ikke.
Det har ikke noget at gøre med, hvad der ellers ligger af følelser og holdninger i en konkret sag, men jeg er selvfølgelig forpligtet til, og ministeriet er selvfølgelig forpligtet til, at det, hvis man bliver bekendt med, at der er mistanke om, at noget lovgivning ikke er overholdt, så bliver anmeldt.
Det er politiets opgave at vurdere, om det giver anledning til videre efterforskning.
Men det er meget problematisk, at hr. Bjarne Laustsen beder mig som minister om at se igennem fingre med, om loven er overholdt.
Det stiller vi os overhovedet ikke i vejen for, det er faktisk en erklæring, som er blevet efterspurgt i behandlingen af denne her sag, som har varet meget længere end den periode, hr. Bjarne Laustsen har været inde i sagen.
Bertel Haarder (V), 2005-11-23:
Om egenbetalingen bliver 200 kr. eller 325 kr. fra 1. januar 2007, kan jeg ikke svare på, og den usikkerhed må man altså leve med et par måneder endnu.
Jeg tror, at danskerne, specielt de seje nordjyder, har levet med større usikkerheder end den usikkerhed her.
Hvad med f.eks. den usikkerhed, som netop nogle af dem, der bor i området her, er udsat for: Måske kommer der fisk næste år, måske kommer der ikke fisk næste år?
Og hvad med landmændene?
Måske bliver der tørke næste år.
Og hvad med alle de andre usikkerheder, som vi mennesker må leve under?
Altså, hold nu op.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2005-11-23:
Er ministeren enig med sin partifælle Britta Schall Holberg, der til Ritzau den 18. november 2005 udtaler, at »Venstre har ført sig frem, også under valgkampen, med kravet om frit valg.
Så kan vi ikke holde til, at der ikke må træffes frit valg på det her område.
10. klasse er i dag en succes.
Det bekræftes også af flere undersøgelser« eller med sin partifælle Jens Kirk, der i samme artikel tager bladet fra munden angående 10. klasse og kritiserer målsætningen i regeringsgrundlaget og udtaler, at det i alt for høj grad er udtryk for en konservativ målsætning, idet »De konservative ved ikke, hvad de snakker om, når de siger, at man sagtens kan blive færdig med grundskolen efter 8. eller 9. klasse«?
Skriftlig begrundelse
I regeringsgrundlaget står: »Målretning af det nuværende 10. klasse-tilbud.
Det er kun i Danmark, at der findes et generelt tilbud om 10. klasse.
Meningen med den nuværende ordning for 10. klasse er, at det skal være et tilbud til unge, som fagligt og personligt ikke er klar til valg af ungdomsuddannelse efter 9. klasse.
Men disse unge får ofte ikke et tilfredsstillende udbytte af 10. klasse, fordi mange skoler tilrettelægger undervisningen efter bedre funderede unge.
Regeringen vil i efteråret 2005 fremsætte forslag til en grundlæggende reform af undervisningen efter 9. klasse, så den alene målrettes de svageste elevers overgang til ungdomsuddannelse – primært erhvervsuddannelse.
Der skal være tale om egentlige brobygningsforløb, så vidt muligt med praktikophold i virksomheder.
Det er helt afgørende, at vi igen får høj aktivitet på AMU«?
Skriftlig begrundelse
Både rådets lønmodtagere og arbejdsgiverrepræsentanter er enige om opfordringen til at få rettet skævhederne i AMU-systemet op.
Bortfaldet spørgsmål
Per Clausen (EL), 2005-11-23:
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-23:
Jeg er skam meget optaget af, at vi får sikret, at dansk erhvervsliv får den arbejdskraft, det har brug for, men jeg er også sat til at sikre, at den lovgivning, vi nu har, bliver overholdt.
Der ligger ikke nogen personlige motiver – hr. Bjarne Laustsen lægger det næsten sådan frem – i det fra min side i den her sag, og jeg synes, hr. Bjarne Laustsen selv skulle tage og få den her sag ned på et niveau, hvor den kan bære.
Til det konkrete spørgsmål, der er stillet, kan jeg fortælle, at i sommeren 2002 blev der indført en lovændring med en ny bestemmelse, hvor der under visse betingelser kan gives arbejdstilladelse til en udlænding, hvis opholdstilladelse som f.eks. flygtning eller familiesammenført bliver inddraget eller nægtet forlænget.
Efter bemærkningerne til bestemmelsen kan der normalt ikke gives arbejdstilladelse til udlændinge, der er beskæftiget med ufaglært arbejde.
Den 20. december 2004 besluttede ministeriet at indføre en ny praksis, så ufaglært arbejde kan danne grundlag for arbejdstilladelse, hvis en række betingelser er opfyldt.
Bl.a. skal udlændingens arbejdsgiver underskrive en erklæring om, at den oplæring, udlændingen har modtaget på virksomheden, medfører, at arbejdet må sidestilles med faglært arbejde, og at udlændingen som følge heraf ikke umiddelbart kan erstattes af anden arbejdskraft.
I det forløb, som sagen har haft indtil videre, har vedkommende ikke fået sådan en erklæring fra sin arbejdsgiver, og derfor har vedkommende ikke kunnet få arbejdstilladelse efter denne bestemmelse.
Jeg har i dag modtaget et brev fra Danish Crown, og det vil indgå i sagen, og man vil nu kigge på indholdet af den her erklæring.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-23:
Jeg er meget tilfreds med den åbning, som jeg har noteret mig integrationsministeren kommer med her for tredje onsdag i træk.
Det er første gang, integrationsministeren forholder sig til substansen i den her sag.
Jeg tillod mig at spørge, om vi ikke kan blive fri for det der med, at det første, man siger til virksomheder, der har gjort en forskel, gjort en stor indsats, er: I kan blive politianmeldt.
Jeg synes, at den her sag skal behandles fair, og har der været nogle problemsæt i det, så må man da undersøge dem.
Det er sammensat af både lønmodtagere, arbejdsgivere og kommunale repræsentanter.
De kan da til enhver tid også være med til at rådgive ministeren om, at det er rigtigt, at der mangler den pågældende arbejdskraft.
Jeg synes, at det brev, som kom i går, understreger klart og tydeligt, at de regler, som ministeren selv læste op, er fulgt til punkt og prikke.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-23:
Jeg synes ikke hr. Bjarne Laustsen er rimelig.
For tredje onsdag i træk forholder jeg mig selvfølgelig også til substansen.
Jeg synes så helt principielt, at det er ved at udvikle sig lidt problematisk, at vi står her i Folketingssalen og nærmest sagsbehandler en sag.
M020S13221353tojo.fm Page 1346
Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
Sagen er, at den erklæring, som er nødvendig for at få den arbejdstilladelse, som man har bedt om, ikke har foreligget tidligere.
Nu vil jeg ikke til her i salen at gå ind i en sagsbehandling, det er ministeriet, som sagsbehandler denne sag.
Der er kommet en ny erklæring fra Danish Crown, og den vil indgå i det videre arbejde.
Det har jeg, det har ministeriet på intet tidspunkt forhindret.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-23:
Jeg har gjort alt, hvad jeg kunne, og har fra første færd rettet en henvendelse til ministerens forkontor og bedt om at få en samtale, således at jeg også kunne få lejlighed til at overrække de 350 underskrifter, som fulgte med sagen.
Dem har ministeren modtaget.
Jeg tror også, det har gjort indtryk, at der har været den lokale opbakning i sagen.
Og jeg har forsøgt at holde det på et rimeligt plan, men ministerens svar til virksomheden og den pågældende er: I kan blive meldt til politiet, kan I; så kan I lære det.
De konsekvenser, der kommer ud af det, er jo, at virksomheder af Danish Crowns størrelse og funktion er nødt til at bede folk om, inden de går ind på slagteriet, at møde med papirer fra ministerens styrelse om, at de har ret til at være her, for ellers vil konsekvensen være, at man afskediger dem.
Jeg synes bare, vi skal have den her sag ned på jorden.
Det er mennesker, det handler om, og derfor skal de have en fair og en ordentlig behandling.
At der mangler et stykke papir i en sag, kan da ikke være grundlag for ministeren til at anmelde en virksomhed, der er en af de førende i landet med hensyn til integration.
Der synes jeg, ministeren skulle gribe i egen barm ...
... og tage fat i nogle af de andre myndigheder, f.eks. skatte...
Jeg synes, det er dejligt, at integrationsministeren er kommet ned i salen igen denne onsdag, og jeg synes, det ville være fint, om det også i dag kunne være sådan, at Nordjyllands førende dagblad, Nordjyske Stiftstidende, kunne få en kommentar fra ministeren.
Det er en sag, der har optaget rigtig mange i Nordjylland, en sag om, hvorfor en slagteriarbejder skal udvises.
Jeg håber også, at ministeren kommer her i salen i dag uden blå blink, hylende sirener og raslende håndjern og kommer ned i substansen i den sag her, således at vi finder ud af: Hvorfor er det, at den pågældende medarbejder ikke kan få lov at blive her og fortsætte sit arbejde?
Virksomheden har senest her i mandags sendt et brev til integrationsministeren – og også til undertegnede, så jeg var informeret om det – hvor den gør gældende, at den pågældende har et faglært niveau, som gør, at der er brug for vedkommende.
Hvis man havde arbejdskraft af hans slags, kunne man ansætte ti øjeblikkelig.
Konsekvensen af det her vil være, at arbejdet ryger til udlandet.
Derfor vil jeg bede integrationsministeren om at kigge rigtig godt på den sag her og bruge de muligheder, der er i systemet, for at hjælpe den pågældende, for at hjælpe slagteriet og vedkommendes kolleger på slagteriet.
Frank Aaen (EL), 2005-11-23:
Ja, hver gang man fremhæver noget forkert, som USA gør, er det antiamerikanisme.
Det, jeg henviser til her, er noget, der stod i den engelske avis The Independent i går.
Der stod, at USA selv, da de analyserede, hvad Saddam Hussein gjorde, sagde, at Saddam Hussein brugte hvidt fosfor, og at det var et kemisk våben.
Det var en del af anklagen mod Saddam Husseins regime, som vi var helt enige i.
Men nu da man lige pludselig selv bruger og bliver afsløret i at bruge hvidt fosfor, så er det altså åbenbart i orden.
Det er blevet så ulykkelig en situation i Irak, fordi de, der kom og sagde, at de ville indføre fred, demokrati og menneskerettigheder, nu, i det omfang som det bliver dokumenteret, opfører sig på en måde, der er fuldt sammenlignelig med det, som Saddam Husseins styre stod for.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-23:
»Vil regeringen redegøre for, hvilken viden den har om anvendelse af hvidt fosfor i forbindelse med krigen i Irak?«
Frank Aaen (EL), 2005-11-23:
Ja, her har vi altså en stat, der også på det her område forbeholder sig ret til at bruge våben og metoder, som andre lande ikke har ret til at bruge.
Det gælder anvendelse af brandvåben, det gælder anvendelse af tortur, og det gælder et enormt hykleri i det hele taget, for ud over at USA først løj om det her, så fremstår det jo også ufattelig hyklerisk, at en magt, der gik i krig for at fjerne Saddam Hussein, bl.a. fordi Saddam Hussein brugte masseødelæggelsesvåben, bl.a. nævnte USA direkte brug af hvid fosfor, som var noget, der skulle fordømmes – og så skulle det M020S13221353tojo.fm Page 1336 Tuesday, January 31, 2006
1:27 PM
styre fjernes – så selv bruger hvid fosfor.
Synes udenrigsministeren ikke, at det er hykleri ud over alle grænser?
Rune Lund (EL), 2005-11-23:
Jeg må sige, at min opfattelse af sagen godt nok er en lidt anden.
I Enhedslisten har vi oplevet regeringen som meget nølende i denne her sag, meget mopset over, at man i det hele taget stillede de her spørgsmål, meget mopset over, at Enhedslisten ønskede, at man skulle rejse de her sager fra dansk side over for USA.
Så vi har i Enhedslisten en masse ideer til, hvordan man kunne tage yderligere initiativer.
Man kunne f.eks. overveje at lave en dansk undersøgelse af, hvad de her fly har lavet i Danmark.
Det har man f.eks. taget initiativ til i andre europæiske lande.
Hvorfor skal det være Enhedslisten, som hele tiden via § 20-spørgsmål i det danske Folketing skal grave de her ting frem?
Hvorfor vil regeringen ikke gå mere proaktivt ind i denne her sag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-23:
Jeg ved da ikke, hvad det er, Enhedslisten har gravet frem.
Udenrigsministeren har flere gange oplyst, at han ikke har kendskab til, at der inden for dansk luftterritorium skulle foregå persontransporter med et formål, der strider mod internationale konventioner.
Det har jeg selvsagt heller ikke.
Frank Aaen (EL), 2005-11-23:
Hvorfor har regeringen så henvendt sig til USA, oven i købet to gange, ja, tre gange, når vi tæller initiativet nede i EU med?
Hvorfor har regeringen fundet det nødvendigt at gøre noget så usædvanligt som at spørge en anden regering, om de vil kommentere anklager om, at den pågældende regering er involveret i tortur?
Er der ikke en grund til, at man har stillet det spørgsmål?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-23:
Det er jo et eksempel på, at hr. Frank Aaen kan finde noget at spørge om under alle omstændigheder.
Altså, nu spørger hr. Frank Aaen: Hvorfor har regeringen spurgt i USA?
Og hvis vi ikke havde gjort det, ville hr. Frank Aaen kritisere, at regeringen ikke havde gjort det.
Men på den måde har hr. Frank Aaen jo jackpot.
Frank Aaen (EL), 2005-11-23:
Jamen der må jo være en grund til, at regeringen har spurgt, og det er den, vi gerne vil have oplyst.
Er det bare avisforlydender, noget, man har læst i avisen?
Dem plejer statsministeren jo blankt at afvise: Man reagerer ikke på avisrygter.
Eller på hvilket grundlag har regeringen rejst – helt berettiget og udmærket, det har vi også rost – de her spørgsmål over for amerikanerne?
Er det, fordi man ved, der er noget om det?
Er det, fordi man har læst det i en avis, eller er det et forsøg på at lukke munden på dem, der rejser de her kritiske spørgsmål?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-23:
Altså, det er de samme spørgsmål, og jeg må give de samme svar, nemlig at som udenrigsministeren allerede har oplyst, har han ikke kendskab til, at der inden for dansk luftterritorium skulle foregå persontransporter med et formål, der strider mod internationale konventioner.
Det kan jeg helt henholde mig til.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-11-23:
For et par uger siden stillede jeg et spørgsmål til statsministeren vedrørende det samme emne, som hr. Rune Lunds spørgsmål omhandler, nemlig overflyvning af og mellemlandinger i Grønland i samme forbindelse.
I går fik jeg et svar fra statsministeren, et svar, der viser alt andet end engagement i problemet.
Det er måske forståeligt nok.
Der er jo langt til Grønland fra Slotsholmen.
Men Grønland har en og anden erfaring, som ikke nødvendigvis er af det gode.
Regeringens manglende interesse i, hvad der foregår i og over Grønland af den slags karakter, taget i betragtning ville jeg gerne spørge statsministeren, om det får regeringen til at overveje en ny opgavefordeling mellem regeringen og det grønlandske landsstyre, således at der kan komme myndigheder, der har større interesse i den slags sager.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-23:
Jeg synes ikke, det er en korrekt fremstilling af regeringens beslutninger og handlinger i den her sag.
Nu hørte vi før hr. Frank Aaen undre sig over, at regeringen havde stillet spørgsmål, havde henvendt sig, og lad mig derfor gentage, at udenrigsministeren jo i går har oplyst, at regeringen har bedt USA om at kommentere de påstande, der har været om de her CIA-flyvninger, og at EU's udenrigsministre har besluttet, at den britiske udenrigsminister som formand for Udenrigsministerrådet skal rejse sagen over for den amerikanske udenrigsminister.
Det synes jeg ikke vidner om mangel på engagement og interesse.
Rune Lund (EL), 2005-11-23:
Jeg forstår ikke det her.
Enten er der noget om sagen, eller også er der ikke noget om sagen.
Hvis der ikke er noget om sagen, hvorfor henvender den danske regering sig så til USA for at fortælle, at man ikke ønsker de her CIA-flyvninger over dansk luftrum, og at man ikke ønsker, at CIA-fly lander i danske lufthavne?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Svaret er selvfølgelig, at der er noget om denne her sag, men at den danske regering ikke gør nok, ikke vil være aktiv nok, ikke er interesseret i at få kastet nok lys over den her sag, fordi den ikke vil gøre sig uvenner med USA.
Det synes jeg er en meget, meget kedelig tilgang til de her alvorlige brud på menneskerettighederne, til denne her tortur, som bliver udøvet i hemmelige fængsler, til de her mennesker, som bliver fløjet rundt som spøgelsesfanger, uden at nogen ved, hvor de er, eller hvad der M020S13221353tojo.fm
Page 1328
Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
Jeg synes, der i denne her sag er en meget slap holdning fra regeringens side.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-23:
Hr. Rune Lunds konklusioner må stå fuldstændig for hans egen regning.
Jeg kan kun gentage, at regeringen ikke er i besiddelse af nogen oplysninger, der kan bekræfte hverken hr. Rune Lunds påstande eller de påstande, der har været fremme i internationale medier.
Men hr. Rune Lund må da være glad for, at regeringen så, havde jeg nær sagt, for alle tilfældes skyld slår det selvfølgelige fast, at vi ikke fra dansk side vil have, at dansk luftterritorium anvendes til et formål, der ikke er foreneligt med de internationale konventioner.
Det er så selvfølgeligt, at det kan der ikke ske noget ved at slå fast.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Aaen (EL), 2005-11-23:
»Vil statsministeren tage initiativ til, at der igangsættes en undersøgelse af CIA-flyenes brug af dansk luftrum og danske lufthavne og af, hvorvidt de har medbragt fanger, og til, at en tilsvarende undersøgelse igangsættes på europæisk niveau?«
Det er jo alvorlige ting, vi taler om.
Vi ved, at folk, der er blevet tortureret, kan fortælle om, at de gentagne gange bliver holdt under vandet, til de troede, de druknede, at de blev skåret i kønsdelene.
Og det er jo det, de her fly er en del af, nemlig at transportere fanger rundt i verden til torturcentre.
Tilsvarende oplysninger som dem, pressen og Enhedslisten her i Danmark har gravet frem, har i andre lande ført til undersøgelser: i Tyskland, i Italien, i Spanien og i Sverige.
Derfor dette spørgsmål til statsministeren: Vil statsministeren tage initiativ til, at der også laves undersøgelser vedrørende CIA-flyvninger i dansk territorium?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-23:
Det er jo ikke en korrekt fremstilling, og det ved hr. Rune Lund også godt fra de svar, der allerede for længst er givet i Folketinget bl.a. af udenrigsministeren, for der er spørgeren jo bekendt med, at udenrigsministeren over for de amerikanske myndigheder udtrykkeligt har gjort opmærksom på, at man fra dansk side ikke ønsker, at dansk luftterritorium anvendes til formål, der ikke er forenelige med de internationale konventioner.
Rune Lund (EL), 2005-11-23:
Men Enhedslisten har arbejdet på denne her sag i mange måneder efterhånden, og vi har fået gravet en del oplysninger frem.
Kunne statsministeren ikke overveje, hvilke andre initiativer man kunne tage for at vise, at man virkelig havde en proaktiv holdning i den her sag: henvende sig og spørge, om USA kunne finde på at lave en undersøgelse af det, henvende sig og spørge, om der var andre initiativer, som USA kunne tage?
Jeg synes, at det hele tiden, når vi har diskuteret de her spørgsmål, har været sådan, at regeringen har været meget reaktiv.
Det har kun været, når Enhedslisten virkelig har presset på, at der er sket noget i den her sag.
Det synes jeg er meget kedeligt, så kan vi se yderligere initiativer?