runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2004-12-01:
Jeg er glad for, at ministeren giver tilsagn om, at vi kan finde en løsning på det her, for det er jo klart, at Bornholm som det yderområde, det er i forhold til resten af landet, har et særligt ønske om at have gode transportmuligheder.
Og med de mange turister, der skal til og fra Bornholm, er det også vigtigt, at man er helt oppe på tæerne for at finde de rigtige løsninger.
Det giver vi helt sikkert tilsagn om at være med til i de samtaler, der er i øjeblikket.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om kapaciteten.
Jeg ved godt, at ministeren ikke kan sige, hvad der bliver resultatet, og hvad regeringens udspil er.
Men det er jo klart, som JyllandsPosten den 3. november her i år også er inde på, at i og med at man har 1.500 pladser på de natfærger, der nu sælges, og som alternativ i den oprindelige plan har 400 pladser, er der et kapacitetsproblem.
Er ministeren ikke enig i, at 400 pladser dårligt kan erstatte 1.500 pladser, hvis vi forestiller os, at færgerne er fyldte på det tidspunkt?
Flemming Hansen (KF), 2004-12-01:
Jeg tror, at hr. Peter Skaarup vil medgive mig, at når parterne sidder og forhandler om det her og virkelig, virkelig seriøst forsøger at finde en løsning, er det ikke mig, der skal komme med løsningen her i salen.
Jeg kan kun sige til hr. Peter Skaarup, at vi er meget interesserede i at finde en løsning.
Vi har haft en god dialog med alle partier og ikke mindst med hr. Peter Skaarups parti om at løse det her.
Efter at vi har løst det, efter at vi har løst det to gange, er der opstået tanker om, hvorvidt det nu er godt nok.
Vi mener i grunden, at det er godt nok, men der kan godt være steder, hvor man kan sige, at der kan sættes spørgsmålstegn ved det.
Vi er indstillet på at finde løsninger, vi vil gerne finde løsninger, vi skal bare gøre det i et samspil, for vi har en aftale.
Vi kan ikke bryde aftalen, men må operere inden for de rammer, vi har.
Peter Skaarup (DF), 2004-12-01:
Jeg er glad for, at der fortsat forhandles, og at man forhåbentlig kan nå frem til en løsning.
Vi er sikre på, at trafikministeren og Trafikministeriet er interesseret i at finde den rigtige løsning.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er man opmærksom på i Trafikministeriet, at i og med at den nye situation opstår fra den 1. maj, kan det bornholmske turisterhverv få nogle vældige problemer, hvis der ikke er en tilstrækkelig god løsning?
Der kan så være en forhistorie om, at man måske selv på Bornholm skulle have været opmærksom på, at det, der oprindelig var forhandlet frem, ikke var godt nok.
Men er ministeren ikke enig i, at uanset det sidder man i suppedasen, hvis man fra den 1. maj ikke har et alternativ til den her fine færge, som nu sejler mellem Rønne og Køge?
Det andet spørgsmål går på den løsning, man så taler om: Hvor stor kapacitet er der, for det er ret afgørende, i og med at vi kan forestille os, at der i den periode, vi taler om, nemlig sommerperioden, er mange passagerer om bord på færgerne, og at der derfor er brug for en stor kapacitet?
Flemming Hansen (KF), 2004-12-01:
Jeg må i allerhøjeste grad sige, at der ikke er tale om, at staten skulle have påført Bornholm en ekstra udgift.
Der er tale om, at vi har siddet alle partier, undtagen Enhedslisten, og forhandlet og forhandlet og forhandlet med Kontaktrådet for Bornholmstrafikken A/S.
Vi har været enige om at løse problemet, og vi er nået til et resultat, et fantastisk flot resultat.
Det er endda lykkedes at lave et forlig om for at gøre det endnu bedre.
Det skal selvfølgelig ligge inden for de rammer, der er lavet i den aftale, og det, man forhandler om i øjeblikket, er, hvordan vi kan gøre det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Så vil jeg godt spørge: Hvis det nu viser sig, at man kan komme ned på 4 eller 6 timer, således at færgen i realiteten altid er klar, hvilket også vil være nødvendigt, hvis vi overhovedet skal have noget som helst til at hænge sammen, og hvis man siger, at det ikke skal gå ud over dem, der skal til Tyskland, vil ministeren så være indstillet på at se på den samlede økonomi i det, for det har jeg forstået er en blokering?
Jeg synes jo, det er et problem, som staten har påført Bornholm, fordi man i det udbudsmateriale, man lavede, ikke tog ordentlig højde for det her kapacitetsproblem.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Regningen for de justeringer, der skal til for at få kapaciteten til at hænge sammen, går jeg ud fra at ministeren kan bekræfte ikke skal betales af passagererne eller af Bornholm, men af staten.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-01:
Som sagt forhandler man om det i øjeblikket, og jeg synes, det ville være utidigt, hvis jeg griber ind i forhandlingerne, før jeg mødes med Kontaktrådet.
Men det er jo ingen hemmelighed, at en af de ting, vi diskuterer meget indgående, er den beredskabstid, som den ekstra færge, altså en af de to færger, som er taget ud af København-Rønne-ruten, som er til rådighed, skal have.
Den har man i den aftale, vi har lavet, beregnet til 24 timer, og et af de instrumenter, der kan spilles med, er, om vi kan nedsætte denne kapacitetstid.
Enhver kan forstå, at hvis vi er nede på 6 timer, så er stort set alle problemer løst.
Men det er jo også noget, der koster penge.
Det er så det, man sidder og forhandler om, hvordan vi kan finde ud af det.
Jeg tror, at man i dag er nogenlunde enige om problemets omfang, og det er jo altid en forudsætning for at kunne løse problemet.
Jeg har i allerhøjeste grad været hjælpsom, for Trafikstyrelsen har sammen med Bornholmstrafikken og Kontaktrådet forhandlet netop indholdet af det spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen taler om.
Den endelige afklaring af de problemer, som Kontaktrådet for trafikbetjening af Bornholm har rejst, er ikke afklaret endnu.
De forhandles stadig væk, og de forhandles helt op til den 8. december, hvor jeg har møde med Kontaktrådet, og hvor vi endnu en gang gennemgår sagen meget grundigt.
Men jeg er nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, hvad han jo ikke ved – han er jo den eneste, der ikke er med i den følgegruppe, der har behandlet denne sag – at vi for længst har forhandlet færdig.
Så har Kontaktrådet for trafikbetjening af Bornholm fremsat tvivl om, hvorvidt det var godt nok, og så har man i Trafikstyrelsen og Kontaktrådet siddet og spurgt: Er vi nu enige, eller er vi uenige?
Man har altså nogle dage i det, der hedder lav- og skuldersæsonen, og nogle få dage i højsæsonen, hvor der er udestående problemer, som man diskuterer hvor store er.
Det er det, man stadig væk forhandler om, og hvor vi skal være afklaret gerne til den 8., hvor jeg har møde sammen med følgegruppen og Kontaktrådet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
For det er jo en dybt alvorlig ting, at man endnu ikke har kunnet nå til enighed om at sikre tilstrækkelig reservekapacitet for færgedriften til Bornholm, hvor grundproblemet jo nu er, at man har fået lavet en færgeordning, således at hvis hurtigfærgen Villum Clausen ikke kan sejle, og det sker jo desværre, så er der ikke den tilstrækkelige reservekapacitet at sætte ind, hvilket betyder, at tusindvis af mennesker kan komme i den situation, at de opholder sig enten i Rønne eller i Ystad og ikke kan komme ud af stedet.
Det er altså heller ikke godt for erhvervslivet på Bornholm, der i forvejen er plaget af for høj arbejdsløshed.
Ministeren har indtil nu ikke være hjælpsom i forhold til at løse Bornholms problemer.
Der håber jeg altså, at ministeren nu i 11. time trods alt vil ændre signaler.
»Hvad kan ministeren oplyse om forhandlingerne med Bornholm om sikring af den nødvendige færgekapacitet?«
Per Dalgaard (DF), 2004-12-01:
Jeg taler ikke om de tilfælde, hvor der er folk, der reelt ikke kan betale, og hvor de forsøger at afdrage et eller andet lille beløb ud fra den bedste vilje.
Jeg taler selvfølgelig om de folk, som bevidst snyder systemet, og hvor det er stødende, at de i dag efter 5 år får slettet det hele, uden at de reelt set har bødet for det, de egentlig har gjort galt.
At vi så forlænger de 5 år til 10 år, betyder jo ikke en pind.
De sidder stadig væk som de samme mennesker og evner eller vil simpelt hen ikke betale.
Peter Skaarup (DF), 2004-12-01:
»Hvad har ministeren foretaget sig som følge af Hizb-ut-Tahrirs opfordring til muslimer om at gå i hellig krig i Irak og om at »udslette jeres regenter, hvis de står i vejen for jer«?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren har som bekendt tidligere valgt absolut ingenting at foretage sig som følge af Hizbut-Tahrirs berygtede løbeseddel med opfordringen til at dræbe jøder »hvor I end finder dem«, med den begrundelse, at Rigsadvokaten ikke mente at kunne bevise, at Hizb-ut-Tahrirs formål er ulovligt.
Dette til trods for at Hizb-utTahrir er forbudt i Tyskland og i Sverige, hvor den anses for en terroristorganisation.
Nu er denne organisation igen på spil med løbesedler omdelt i København, som på dansk opfordrer muslimer til at rejse til Irak og kæmpe i hellig krig mod amerikanerne.
»Så drag da af sted for at hjælpe jeres brødre i Falluja i Irak og udslet jeres regenter, hvis de står i vejen for jer«.
Denne opfordring ligner til forveksling udtalelserne for nylig af Slimane Hadj Abderrahmane, der udtalte, at drab på statsministeren og forsvarsministeren vil være legitimt, også en sag, hvor justitsministeren ikke har bedt Rigsadvokaten om at tage skridt til tiltalerejsning mod den pågældende.
Vi har for nylig haft en Aktuel Debat i Folketinget, hvor der blev fremhævet en lang række eksempler på, at justitsministeren lader anklagemyndigheden køre sit helt eget løb, der tilsyneladende går ud på, at alt accepteres, ingen, der har forbindelse til terrornetværk, må generes ved at blive stillet til ansvar under en straffesag.
Justitsministeren er den øverste myndighed for politi og anklagemyndighed, og der opfordres til, at ministeren nu giver klar besked til sin Rigsadvokat om, at der skal rejses tiltale efter straffeloven.
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Jeg vil lige sige til det med, at man skal betale for uddannelse: Det skal man som udgangspunkt ikke.
Her er der tale om folk, der er i arbejde.
Der er tale om folk, der har en lønindkomst.
Det er jo noget, der er aftalt med arbejdsgiveren, der gennemføres.
Jeg vil bare sige, at i forhold til 2001 er der altså en højere aktivitet på AMU-siden i antal årselever.
Jeg synes også, det er rigtigt, at man vurderer, hvis ikke arbejdsgiverne eller medarbejderne selv synes, det er 500 kr. værd, eller hvad det måtte være, om det så er det, man i virkeligheden skal tage.
Jeg synes, det er et udmærket mål at have, hvis man er i arbejde og tjener penge, når vi samtidig har sikret, at for dem, der ikke er i arbejde, er det gratis; når vi har sikret, at for dem, der ikke har fået det nødvendige niveau i skoleuddannelsen og er over 18 år, er det også gratis; at for alle andre i øvrigt kan man få fagene for 100 kr. – vi taler om dansk, matematik, regning, læsning osv.
Jeg mener virkelig, det er en overordentlig god reform, og at den virker.
Peter Skaarup (DF), 2004-12-01:
Inden for de seneste dage har vi set statsminister Anders Fogh Rasmussen gå til angreb mod fundamentalisme, også fundamentalisme i Danmark blandt de indvandrergrupper, der har en meget ekstrem holdning til tingene og til det danske samfund.
Det er vi meget tilfredse med i Dansk Folkeparti, for vi synes, det er rigtigt, at statsministeren har valgt at gøre det.
Men samtidig må vi sige, at der nu og da opstår diskussion i det danske samfund om nogle af de grupperinger, og en af dem er jo Hizb-utTahrir, som gang på gang viser sit grimme ansigt i den offentlige debat.
Hizb-ut-Tahrir går ind for den såkaldte kalifatstat – den rene islamiske stat baseret på Koranens og sharialovens forskrifter – og man kan kun forestille sig, at det er noget, de også ønsker skal ske i Danmark.
Mit spørgsmål til justitsministeren er: Når vi har at gøre med en organisation, som omdeler løbesedler, der går til angreb på jøder og foreslår drab på jøder og regenter, som måske vil stille sig i vejen for, at man drager i hellig krig i Irak, synes vi, det er et problem, synes vi, og vi vil godt høre, hvad justitsministeren egentlig vil gøre ved en forening, der udspyr sådan nogle grovheder.
Nu er det jo ikke første gang, at man har igangsat undersøgelser, der skal vurdere Hizb-ut-Tahrirs udtalelser og løbesedler.
Tidligere har vi set en løbeseddel, som opfordrer til drab på jøder, her blev der også igangsat en undersøgelse, og resultatet blev, at man ikke ville foretage sig noget i den anledning.
Nu er der en ny undersøgelse, og igen afventer man, hvad den når frem til, men på et eller andet tidspunkt må den tålmodighed, der selvfølgelig er med nye grupperinger, vel ophøre, og man må finde ud af, hvad man egentlig vil her i landet med hensyn til en organisation som Hizb-ut-Tahrir.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad det rent faktisk er, Københavns Politi skal undersøge.
Ifølge en artikel om emnet den 17. november i Politiken oplyser politiadvokat Anders Dorph, at sagen er overdraget til drabsafdelingen, der skal vurdere, om straffeloven er overtrådt, men det er jo faktisk ikke det, som i særlig høj grad har været emne for diskussionen.
Diskussionen er gået på: Skal vi tolerere en forening, der har til formål og agiterer for at dræbe jøder og regenter?
Er det en forening, vi skal acceptere?
Og burde der ikke nedlægges et reelt forbud og ikke kun foretages en undersøgelse af, om der er tale om opfordring til drab?
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Allerførst – og det må jeg beklage at jeg glemte i mit første svar – vil jeg gerne korrigere påstanden om, at skattestoppet ikke skulle give job.
Skattestoppet er med til at forøge folks reallønsfremgang.
Det betyder, at folk har flere penge til forbrug, og det betyder, at der er en øget omsætning og dermed en øget vækst i samfundet, og det er beregnet af finansministeren, at frem til 2010 giver skattestoppet faktisk 5.000 job ekstra.
Det, der er vigtigt for mig, er at sige, at vi ikke ønsker at lave en skatteomlægning, hvor man så at sige bare fodrer hunden med dens egen hale.
Vi ønsker at lave reelle skattelettelser, som vi allerede har gennemført i form af skattelettelser og forårspakke.
Jeg er enig med fru Margrethe Vestager i, at det ikke er nok til at nå det mål om flere i beskæftigelse, vi har.
Vi har behov for flere reformer.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-01:
I vismandsrapporten – hvor klausulen jo er ophørt i dag, og som jeg er sikker på at skatteministeren har gjort sig bekendt med – afviser vismændene jo, at den helt, helt, helt marginale reallønsfremgang, som nominalprincippet i forhold til skatter og afgifter medfører, har betydning i den her sammenhæng.
Jeg synes, det er mærkeligt, at det tilsyneladende er sådan for skatteministeren, at det er bedre, at ens skatter og afgifter ikke stiger, end at man får et job.
Der har vi den opfattelse, at hvis man gerne vil have en social profil i sin skattepolitik, så er det langt mere afgørende, at man kan skaffe folk arbejde, end at man kan sikre, at deres afgifter ikke stiger helt marginalt.
Det er jo selvfølgelig en prioritering; vi synes bare, det er en meget afgørende prioritering, for de 10.000-12.000, som måtte være kommet i beskæftigelse i forbindelse med den sidste skattelettelse, regeringen gennemførte, er jo ikke nok.
Der ligger en kæmpe udfordring foran os.
Jeg medgiver selvfølgelig, at det ikke er nogen forhindring for at sætte skatten ned, men kan vi så forvente, at der kommer egentlige skattelettelser på arbejde inden for en kort tidshorisont med henblik på, at vi faktisk kan se markant flere folk i arbejde?
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Tak for spørgsmålet.
Når vi kigger på spørgsmålet her, vil jeg sige, at det, at man med skattestoppet ikke kan sætte afgifter op, ikke er nogen uhensigtsmæssig effekt af skattestoppet, tværtimod er det selve kernen i skattestoppet, at vi ikke sætter afgifter op.
Jeg er opmærksom på, at man godt kan lave teoretiske regnestykker, der viser, at man med en lavere skat for de højtlønnede finansieret af højere afgifter kan få ekstra beskæftigelse, men det er jo, fordi afgifterne ofte i praksis er særlig belastende for dem med mindre indkomster, og afgifter belaster også pensionister og andre på overførselsindkomster.
Hvis de højtlønnedes skattelettelser finansieres ved særlige afgifter på de højtlønnedes forbrug, så vil de teoretiske regnestykker imidlertid normalt vise, at incitamentet til at arbejde falder.
Det er vigtigt at holde fast i, at afgifter jo også betales af folk med små indkomster, og dermed vil en model, hvor man hævede skattestoppet, øgede de grønne afgifter og brugte det til at sænke skat på f.eks. mellemskat eller topskat, betyde, at de laveste indkomster kom til at betale for en skattelettelse for de højeste.
Det er ikke regeringens politik.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-01:
Vi har i Det Radikale Venstre den oplevelse, at flere i beskæftigelse er en ting, som både optager regeringen og Det Radikale Venstre.
Derfor har vi tilrettelagt det radikale forslag til skattereform efter at få så mange som muligt i beskæftigelse, også fordi det i forhold til velfærdsstatens bæredygtighed er et helt afgørende parameter.
Det, som har foranlediget spørgsmålet, er, at skattestoppet jo koster i tabt provenu.
Det er beregnet flere gange og nu senest repeteret af vismændene, at frem til 2010 koster det 10 mia. kr. i tabt provenu af punktafgifter og ejendomsbeskatning.
Det får vi ikke noget ud af i form af bedre beskæftigelse.
Vismændene har regnet på en opsigelse af skattestoppet fra 2007, og det sikrer et provenu på 4 mia. kr.
Hvis det bruges målrettet til at sænke mellemskatten, så kan 8.250 komme i arbejde på fuld tid.
Det vil vi gerne have skatteministerens refleksion over.
»Kan ministeren oplyse, om det efter hans opfattelse er mest gavnligt for beskæftigelsen at fastholde afgifter, der opkræves i kroner og øre, på deres nuværende niveau eller det er mere gavnligt for beskæftigelsen at satsregulere afgifterne og anvende provenuet fra satsreguleringen til at nedsætte skatten på arbejde?«
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-01:
»Vil ministeren tage nye initiativer for at skaffe flere praktikpladser?«
Skriftlig begrundelse
Ministerens svar på spørgsmål nr. S 984 og S 986 i Folketingssalen den 24. november 2004 samt ministerens »svar på kritik af reform af erhvervsuddannelser« på ministeriets hjemmeside efterlader det indtryk, at ministeren vil vente, til praktikpladserne kommer væltende frem, når regeringen, De Radikale og Dansk Folkepartis »initiativer« begynder at virke.
»Når statsministeren gang på gang udtaler, at »Venstre ved du, hvor du har«, gælder det så alle Venstrefolketingskandidater, eller kun nogle?«
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Lene Espersen (KF), 2004-12-01:
Jeg må sige til hr. Peter Skaarup, at specielt efter de begrundelser, hr. Peter Skaarup kom med i sin sidste udtalelse, synes jeg, det vidner om, at man ikke har tillid til politi og anklagemyndighed, i og med at man siger, at den, der uddeler en løbeseddel, ikke er en enkeltperson, men en hel forening.
Allerede én gang har politi og anklagemyndighed vurderet en sag, og domstolene har også talt.
En person er blevet dømt for overtrædelser af straffeloven, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Dansk Folkeparti sætter spørgsmålstegn ved det.
Nu kører der en ny sag, og også her må man konkludere, at Dansk Folkeparti simpelt hen ikke har tillid til, at politi og anklagemyndighed selv kan vurdere, hvem der muligvis har begået strafbare forhold.
Næh, konklusionen er klokkeklar: Det er ikke nogen enkeltpersoner, det er en forening.
Men jeg vil sige, at jeg har fuld tillid til, at politi og anklagemyndighed godt selv kan magte at træffe en beslutning, og jeg har også tillid til, at de vil nå frem til en fornuftig afgørelse i den sag.
Så vil jeg gerne afslutte med at sige, at det, jeg egentlig synes har været det mest ærgerlige ved debatten i dag, er, at jeg tror, at Dansk Folkeparti og regeringen helt grundlæggende ønsker det samme, nemlig at imødegå ekstremistiske foreninger som Hizb-ut-Tahrir hver eneste dag med ord og modargumenter.
Men jeg har tilkendegivet over for hr. Peter Skaarup, at hvis det viser sig, at der kommer endnu en sag om foreningen Hizb-ut-Tahrir, som bringer vores alle sammens blod i kog, mener jeg, det er rigtigt at vurdere, om Rigsadvokaten på ny skal se på, om der er grundlag for en opløsningssag mod foreningen, for så er der flere sager at forholde sig til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Peter Skaarup (DF), 2004-12-01:
Jeg synes, det er en lille smule uheldigt, når justitsministeren gentagne gange påstår, at Dansk Folkeparti ikke har tillid til Københavns Politi, for selvfølgelig har vi det.
Vi har stor tillid til politiet.
Det, der er afgørende her, er, om der er tale om, at straffeloven er blevet overtrådt, som justitsministeren mener, eller om der er tale om det, som Dansk Folkeparti finder interessant, nemlig at grundloven overtrædes.
Grundlovens § 78 taler om, at foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold, skal forbydes, og det er netop det interessante.
Det er jo ikke en tilfældig enkeltperson, der deler løbesedler om.
Det er hele foreningen, der gør det, der står Hizb-ut-Tahrir på løbesedlerne, og når foreningen holder møder, samler den 800, 900, 1.000 mennesker på Nørrebro.
Det er ikke en enkeltperson, der skal rejses en straffesag imod, det er en hel forening, der efter Dansk Folkepartis opfattelse bryder grundloven, og det er det afgørende for os.
Jeg synes, man skulle kigge sig lidt om i nabolandene og se, hvad de gør.
I Tyskland er Hizbut-Tahrir forbudt, og i Sverige betragtes Hizbut-Tahrir som en terrororganisation.
Det er opfattelsen i andre lande af Hizb-ut-Tahrir, så skulle vi ikke se at få nogle andre boller på suppen her i Danmark og køre den kontante linje mod fundamentalisme, som statsministeren har advokeret for?
Lene Espersen (KF), 2004-12-01:
Derudover vil jeg sige til hr. Per Dalgaard, at jeg faktisk havde den opfattelse, at Dansk Folkeparti ligesom regeringen grundlæggende har den opfattelse, at når vi har foreningsfrihed her i landet, kan man ikke sige til folk, at de ikke kan blive ansat, fordi de er medlemmer af den forkerte forening.
Rent faktisk troede jeg, at Dansk Folkeparti havde det modsatte synspunkt, nemlig at vi skal bekæmpe foreningstvang med alle midler, og derfor synes jeg, det er lidt besynderligt at bruge som et argument, at hvis man er medlem af en lovlig forening, kan man ikke få lovlig beskæftigelse et sted.
Jeg vil tværtimod sige, at hvis man skal bekæmpe fundamentalisme og ekstremisme, er jeg meget enig med statsministeren i, at man skal starte med at give folk et arbejde, hvor de lærer danskerne og den danske kultur at kende og bliver integreret ad den vej.
Det er den bedste måde, hvorpå vi kan bekæmpe den manglende integration og dermed også de tendenser til ekstremisme, der måtte være i nogle grupper.
Per Dalgaard (DF), 2004-12-01:
Jeg mener, det får karakter af måske ikke direkte blåstempling, men i hvert fald accept af en sådan forening, når Københavns Kommune gratis udlåner lokaler til den.
Når det er dem muligt at samle op til 1.000 unge mennesker, som har de samme ekstreme holdninger,
mener jeg, vi står over for nogle problemer, som vi burde være frustrerede over.
Lene Espersen (KF), 2004-12-01:
Jeg vil sige til hr. Per Dalgaard, at generelt tror jeg, det er meget, meget vigtigt, at vi i samfundet og i den offentlige debat tager afstand fra de synspunkter, Hizb-ut-Tahrir som forening står for, og imødegår dem de steder, hvor der er debat, både i den skrevne presse og alle andre steder.
Jeg kan ikke forholde mig til de konkrete eksempler, hr. Per Dalgaard nævner her.
Jeg har ikke selv noget indgående kendskab til dem, men jeg vil blot sige, at hvis en person er medlem af en lovlig forening, er det jo meget vanskeligt i sig selv at gøre noget ved det.
En forening, der er lovlig, kan man selvfølgelig være medlem af.
Vi skal selvfølgelig sætte hårdt mod hårdt og gøre det eftertrykkeligt, hvis man benytter medlemskab af den forening til at missionere, f.eks. over for skoleelever, der værgeløst må høre på noget, som ikke har noget med folkeskolen at gøre.
Man må naturligvis ikke bruge folkeskolen eller fritidsordninger til at indoktrinere unge mennesker, uanset hvor lovlig den forening, man er medlem af, end måtte være.
Man må selvfølgelig efterleve de regler for beskæftigelsen, man er ansat på grundlag af.