runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
»Skal statsministerens udtalelser i blandt andet nytårstalen om nedslidning af medarbejdere tages som udtryk for, at regeringen ikke mener, at der er potentiale for effektivisering og bedre kvalitet inden for den offentlige sektor gennem blandt andet udbud og øget effektivisering?«
Betegnelsen kasinoøkonomi er interessant.
Når man tager i betragtning, hvad statsministeren inden for det seneste år har fået af næser, så kunne man måske tale om pinocchiopolitik - de mange brudte løfter, hvor næsen synes at blive større og større.
Men det er jo en helt anden diskussion. Når Venstre ikke kan stemme for regeringens arbejdsmiljøafgift, så er det jo ikke, fordi vi ikke interesserer os for arbejdsmiljø.
Enhver virksomhed har en interesse i et ordentligt arbejdsmiljø, for det er der også god økonomi i, og det forlanger medarbejderne jo også; der er jo stor konkurrence om medarbejderne i dag.
Jeg vil godt spørge ministeren, om det er regeringens opfattelse, at der ikke er potentiale for effektivisering og bedre kvalitet inden for den offentlige sektor gennem bl.a. udbud og øget udlicitering.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-17:
Jeg synes, Venstre efterhånden er kommet ganske langt uden for spørgsmålet om udlicitering/ikkeudlicitering.
Hvis vi tager spørgsmålet om arbejdsmiljø, skal jeg bare oplyse, at hr. Jens Rohdes eget parti stemte imod mulighederne også for at certificere danske virksomheder, hvis de har et særlig godt arbejdsmiljø.
Det er desværre den linje, der kendetegner Venstre også på arbejdsmiljøområdet.
Hvis vi nu kommer tilbage til spørgsmålet om, hvordan man med klogskab kan anvende udliciteringsværktøjet, vil jeg gerne endnu en gang bekræfte, at man med klogskab kan anvende det inden for visse områder, og man kan opnå, hvis man gør det ansvarligt og på et meget velgennemarbejdet grundlag, en bedre kvalitet og på visse områder måske også nogle besparelser.
Det er dér, man har hentet beløbene. Men selv om vi ser på alle disse områder, kan vi se fra opgørelserne, at der stadig væk er 55 pct. af opgaverne, der ikke har givet besparelser.
Derfor siger jeg, at når over halvdelen af de opgaver, der har været udliciteret indtil nu, ikke har givet besparelser, hvordan i alverden kan man så operere med, at man kan hente besparelser på 26 mia. kr?
Jeg understreger her igen, at udliciteringsværktøjet slet, slet ikke kan bære det besparelsesmål, som Venstre har sat som en afgørende del af Venstres økonomiske politik.
Spørgsmålet er i stedet: Venstres tanker om i den offentlige sektor at ville gennemtvinge effektiviseringer og udliciteringer til det massive beløb af 26 mia. kr. lader sig ikke gøre med ansvar.
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Det er en meget lang diskussion, som vi jo ikke har mulighed for at tage her i dag, om, hvorvidt man med omhu og ansvar rent faktisk kan gennemføre nogle effektiviseringer inden for den offentlige sektor.
Men vi ved dog, at når man spørger forskerne, så bekræfter mange af dem, at det faktisk mange gange kan være vanskeligt at se, hvor de mange penge, som er tilflydt det offentlige gennem skatter og afgifter i de seneste år, egentlig forsvinder hen.
Så måske er det et spørgsmål om, at man smider paraderne og åbner sindet og vil være med til at prøve at gøre det her på begge sider af salen.
Det vil vi meget gerne i Venstre.
Derfor vil vi gerne høre statsministeren om, hvorvidt regeringen vil se positivt på et forslag fra Venstre om, at man laver en udbudspolitik for kommunerne og kræver af kommunerne, at de har en udbudspolitik, som ikke er ensbetydende med tvangsudliciteringer.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-17:
Jeg lagde mærke til, at statsministeren fremhævede Aalborg Kommune som et godt eksempel på, hvor dygtige de havde været til at lave udbudsmaterialet.
Men har det ikke også været Aalborg Kommunes ansvar og mulighed for at vælge til og vælge fra i forhold til, hvem der skulle udføre opgaven? Har det ikke været Aalborg Kommunes pligt, men også mulighed f.eks. at sige: Det her er de krav, vi stiller til arbejdsmiljøet?
Og har det ikke været Aalborg Kommunes ansvar at sikre, når man har udpeget, hvem der skal tage sig af denne her opgave, at de fastholder de kvaliteter og det gode arbejdsmiljø, medarbejderne nu engang skal have?
For det, der er centralt, er, hvorvidt det er ordreafgiveren eller ikke ordreafgiveren, som har ansvaret for, at vi f.eks. undgår, at medarbejderne bliver nedslidte ved en udlicitering.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-17:
Enhedslisten har jo gennem mange år peget på de negative konsekvenser af udlicitering, og jeg synes, det er meget interessant at lytte til statsministerens besvarelser i dag.
Jeg synes, det kan give et godt udgangspunkt for en ny debat om udlicitering her i landet og her i Folketinget.
Jeg har lagt mærke til, at Venstres formand har forladt salen.
Det forstår jeg i og for sig godt, for det må være dybt deprimerende for ham at lytte til hr. Rohde og hans støttepædagogers forsøg på at forklare, hvad Venstres politik egentlig går ud på.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om ikke man som konklusion på den her debat egentlig kunne stille det simple krav til Venstre, at Venstre prøvede på at forklare, dels hvordan man egentlig skulle forestille sig disse besparelser, som bl.a. Venstres formand har fablet om, dels hvad det nu er for underlige påstande om øgede indtægter - det må jo være brugerbetaling - og andre mærkelige økonomiske spådomme, som er dukket op under Venstres indsats i den her debat.
Kunne vi ikke være enige om at opfordre Venstre til at prøve på at fremlægge lidt sammenhæng og dokumentation i de besynderlige påstande, som partiet fremturer med her?
Kim Andersen (V), 2001-01-17:
Jo, vil jeg sige til statsministeren, at jeg har skam læst nytårstalen, og jeg har også hørt nytårstalen.
Og jeg vil da godt komme med en kompliment, som måske kommer bag på statsministeren, når den kommer fra en Venstremand, men jeg synes, at nytårstalen i fjernsynet den 1. januar var meget flot fremført, ingen tvivl om dét.
Jeg hæftede mig også meget ved, at statsministeren nævnte nogle grupper i samfundet - rengøringsassistenter, buschauffører, slagteriarbejdere - i relation til udliciteringsdebatten, arbejdsmiljø og nedslidning.
Jeg må altså sige til statsministeren efter både at have læst og hørt nytårstalen, at det var i den sammenhæng, at statsministeren nævnte slagteriarbejderne.
Jeg forstår, at statsministeren ikke vil fortælle mig, hvad det er for nogle slagteriarbejdspladser, der er udliciteret.
Statsministeren har altså brugt nytårstalen til at fremsætte urigtige påstande, og nu bruger han spørgetiden i Folketinget til ikke at ville stå ved, hvad han har sagt i sin nytårstale.
Hvordan synes statsministeren egentlig selv, det går?
Henrik Sass Larsen (S), 2001-01-17:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han ikke finder det lidt påfaldende: Venstre vil spare mange milliarder, men hver eneste gang vi har snakket om arbejdsmiljø, som jeg har på fornemmelsen ikke ligger Venstre særlig meget på sinde, og hvor rapporter viser, at vi kan spare 22-23 mia. kr. om året, hvis vi rent faktisk gør noget ved alle de her problemer, hvor finder vi så Venstre henne, når de får en mulighed for at gå ind og påvirke det aktivt? Kan statsministeren bekræfte, at man skal hale Venstre baglæns ind i lokalet, hvis de overhovedet skal gå med til at lave nogen som helst lovgivning på det her område, for generelt ønsker Venstre en deregulering på området?
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Det er jo sådan set en forlængelse af diskussionen.
Jeg må sige, at det er ganske interessant at høre den fordrejning, som statsministeren laver af alle vores ord.
Når jeg bruger ordene »øgede indtægter«, så ligger der faktisk begreber som øget vækst i dem, som også er brugbart.
Det er jo en kendsgerning, at staten i dag får ret mange flere penge ind i statskassen, end den gjorde i 1993, nemlig 135 mia. kr. Hvis man kan fortsætte bare en lille del af væksten på det private marked, er der stadig væk gode muligheder for at føre en ansvarlig, god økonomisk politik i Danmark.
Det ved statsministeren også alt om.
Statsministerens problem er, at hans alternativ til et skattestop er en tilståelsessag, nemlig øgede skatter og afgifter, og derfor bruger man så udliciteringen som skræmmebillede på noget, Venstre vil, og for at skabe billeder om sociale massegrave.
fra erhvervsstrategien dk21, om det positive i udlicitering.
Mener statsministeren stadig, at det er og bør være således, som det fremgår af regeringens erhvervsstrategiske rapport dk.21, hvor der på side 95 står, at »det bør være en del af en god konkurrencekultur, at konkurrencen mellem offentlige og private foretagender er fair og foregår på lige vilkår.
Det indebærer, at offentlig produktion skal udsættes for konkurrence, det kan f.eks. ske gennem udbud«?«
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-17:
Det, vi hørte lige her, var ret fantastisk.
Nu forstår jeg, at de 26 mia. kr. skal skaffes via øgede indtægter.
Det har jeg ikke hørt før.
Det synes jeg er helt fantastisk.
Det vil jeg virkelig notere med stor interesse.
Vil det sige, at vi ikke længere taler om 26 mia. kr. gennem besparelser via udlicitering, men nu taler om 26 mia. kr. via nye skatteindtægter?
Jeg kan ikke forstå det anderledes.
Hr. Jens Rohde sagde efter min erindring, at de 26 mia. kr. jo også kan skaffes gennem øgede indtægter.
Sådan hørte jeg det, og ordene er faldet sådan.
Det kan stadig væk ikke lade sig gøre at nå op på det niveau.
Jamen hvordan skal det forstås?
Vil det sige, at man tænker på at spare på overførselsindtægterne, på folkepension?
Er det det, man taler om?
Jeg tror, vi gør klogt i at holde os til regeringens økonomiske politik og de lange linjer, som vi nu er i færd med at udarbejde og vil lægge frem om relativt kort tid.
Det er et blankt nej.
Vi kan selvfølgelig ikke pålægge kommunerne, at de til enhver tid skal have en privat udbyder på ethvert område.
Jeg læser også her i bemærkningerne i Venstres og Konservatives forslag - det hedder B 49, og det er et beslutningsforslag om øget konkurrence i den offentlige sektor igennem udbud via privat udfordringsret - at det samlede offentlige forbrug er på knap 300 mia. kr., og så refererer man til et besparelsesbeløb på 30-40 mia. kr.
Det lader sig ikke gøre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-17:
Jeg må i lighed med de to andre spørgere stille mig uforstående over for, hvorfor ministeren ikke svarer på det spørgsmål, der bliver stillet, nemlig om man vil sætte ølafgiften ned eller ej.
Det kan jo ikke være rigtigt, at ministeren har holdninger om, at nu skal man også afskaffe det skattefri omkostningstillæg til folketingsmedlemmer, nu skal man også fjerne ølafgifterne eller sænke dem i hvert fald, nu skal man det ene og det andet og det tredje, og så ikke kan svare på her i Folketinget, hvad det egentlig er, ministeren vil, og hvornår regeringen her kommer med nogle initiativer.
Der må vel være en sammenhæng i tingene.
Det at udtale de her ting flot og fint til pressen betyder også, at man er nødt til at præstere noget her i Folketingssalen.
Vil man sænke ølafgifterne, eller vil man ikke sænke dem?
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Den 1. januar kunne man se Socialdemokratiets formand i tv holde en nytårstale, som kunne efterlade det indtryk, at rengøringsassistenter og buschauffører og andre - men nu var det de grupper, der blev nævnt - blev nedslidte som følge af udliciteringer og udbud.
Når man ser på, hvad regeringen sådan har sagt igennem de seneste år, og hvad man også skriver i erhvervsstrategien dk21, som jo stort set igen og igen opfordrer til konkurrence og udbud, når man ser på regeringens svar på forskellige § 20-spørgsmål her i Tinget, og når man også tænker på, at statsministeren og regeringen netop har solgt buschaufførerne for en hundredkroneseddel i går, ja, så er det jo nærliggende at spørge statsministeren, om han er enig med Socialdemokratiets formand, om der er en dokumentation for de synspunkter, som blev fremført i nytårstalen.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-17:
Jeg er meget glad for den debat her i dag, og jeg må desværre sige, at vi har alt, alt for mange dårlige erfaringer i udliciteringsarbejdet.
De seneste eksempler, bare for at nævne et par stykker for spørgeren
: Lyngby-Taarbæk Kommune overdrog i 1994 driftsopgaver vedrørende ældrebespisningen til et privat firma.
Der var alt for mange klager efterfølgende, og kommunen måtte tage opgaven tilbage igen.
Esbjerg Kommune, for at nævne en kommune, jeg kender godt, udliciterede i 1999 rengøring på daginstitutioner og skoler, og det viste sig efterfølgende med massive klager, at standarden og kvaliteten i næsten to tredjedele af institutionerne ikke var tilfredsstillende, og man måtte så opsige kontrakten.
Derfor er det, jeg har sagt til spørgeren og spørgerens parti, Venstre, at disse tanker om at ville udlicitere og effektivisere for 26 mia. kr. i den offentlige sektor, måske 30 mia. kr., disse tanker, som også Venstres formand var inde på tidligere på sæsonen, lidt i slutningen af sidste år, har jeg kaldt kasinoøkonomi.
Uanset hvor meget man i Venstre prøver at snakke udenom, så lader det sig ikke gøre.
For det at ville udlicitere 26 mia. kr. svarer til et udbudsgrundlag på 260 mia. kr.
Og må jeg minde om, at der i den offentlige sektor er en lønsum, der overhovedet er relevant i det her, på et par hundrede milliarder kroner godt og vel. Så hvis det, Venstre her lægger op til, er at udlicitere hele den offentlige sektor på alle kerneserviceområderne, må jeg sige blankt nej.
Det medvirker regeringen ikke til, og dér er forskellen.
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Ja, nu nævner statsministeren de 26 mia. kr., det er jo Finansministeriets egne tal, at de 26 mia. kr. skal findes; de skal så i øvrigt findes i løbet af de næste 35 år.
Venstre har jo ikke på noget tidspunkt sagt, at disse 26 mia. kr., som igen er regeringens egne tal, alene skal findes ved udliciteringer.
Men det er jo så en helt anden sag.
Problemet er det principielle i statsministerens nytårstale og de meldinger, vi ser efterfølgende, om, at udlicitering i sig selv skulle medføre nedslidning
Ja, der har da været dårlige eksempler, men kan statsministeren ikke give mig ret i, at der også er adskillige dårlige eksempler i offentligt regi på nedslidning af medarbejdere og på dårlig service i forhold til det, man betaler?
Og kan statsministeren bekræfte Konkurrencerådets afgørelse fra 1997 om, at det alene er ordregivers ansvar at sikre både arbejdsmiljø og god service?
Henrik Sass Larsen (S), 2001-01-17:
Jeg skal høre statsministeren, om han kan bekræfte, at regeringen og Socialdemokratiet i det her spørgsmål har haft en stringent linje helt tilbage fra 1995, hvor statsministeren i sin egenskab af formand for Socialdemokratiet udsendte et hyrdebrev til tillidsfolk omkring udlicitering, hvor man sagde: Vi går ind for pragmatisk brug af det her, men vi accepterer ikke udlicitering, hvis den underlæggende dagsorden betyder forringet service for borgerne eller dårligere løn og arbejdsvilkår for de ansatte.
Jeg vil høre, om det ikke også stadig væk er regeringens grundlag.
Kristian Jensen (V), 2001-01-17:
Når statsministeren laver sit regnestykke, så kan man sige, at for at få 26 mia. kr. i besparelse, kræver han en lønsum på 260 mia. kr. Det betyder kun en 10 pct.s besparelse ved udlicitering.
Er det statsministerens opfattelse, at det ikke er muligt med mere end en 10 pct.s besparelse ved udliciteringer, eftersom de tal, man har set fra andre kilder, nævner mellem 15, 20 og også højere procenter i besparelser?
Er det statsministerens opfattelse, at 10 pct. er det eneste mål, man skal sætte sig ved at effektivisere og udlicitere?
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-17:
Jeg er meget imponeret over statsministerens brug af Det Kommunale Kartels rapport om dårligere kvalitet, om dårligere effektivitet.
Kan statsministeren ikke bekræfte, at i de tilfælde, hvor der er tale om dårligere kvalitet, dårligere effektivitet, skyldes det, at udbudsbetingelserne ikke har været konkrete nok; det er udbudsgivers ansvar, og rent faktisk har udbudsgiverne i de to konkrete tilfælde, som statsministeren fremhæver, det vil sige både Esbjerg og Lyngby-Taarbæk, i begge tilfælde bekræftet, at det er, fordi udbudsbetingelserne ikke har været klare nok?
Kim Andersen (V), 2001-01-17:
Statsministeren bekræftede, at det, det drejer sig om omkring udlicitering, er et spørgsmål om udbudsmateriale og så den offentlige udbyders forventning til en given prisreduktion.
I de tilfælde, hvor der har været tale om meget store prisreduktioner og det har været svært at overholde kontrakten efterfølgende, er det da ikke netop udbyderne,
oftest amter og kommuner,
som har fokuseret for ensidigt på bundlinjen og ikke på specifikationen til det arbejde, der ønskes udført?
Og sluttelig: I statsministerens nytårstale nævnte statsministeren rengøringsassistenter, buschauffører og slagteriarbejdere, som var udsat for hårdt, ensformigt og stressende arbejde, og statsministeren nævnte det i forbindelse med udlicitering.
Vil statsministeren oplyse over for mig, hvilke slagteriarbejdspladser der har været udsat for udlicitering?
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-17:
Jeg har et spørgsmål til statsministeren.
Det er jo meget interessant at sige, at hvis noget bliver udliciteret og vi så siger, at det er den private sektor, så sker der en højere frekvens af nedslidning.
Vil det sige, at der er forskel på kontrollen med arbejdsmiljøet i den offentlige sektor og i den private sektor?
Og vil det sige, at organisationerne, fagforeningerne osv. gør altså deres arbejde dårligere i den private sektor end i den offentlige sektor?
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Jeg hører ord som, at det, regeringen vil, er, at udlicitering skal ske med klogskab, præcision og omsorg.
Jamen det er vi jo også interesserede i.
Hvad bilder statsministeren sig egentlig ind, at stå her i Folketingssalen og nærmest forsøge at skabe et billede af Venstre, der blot vil en social massegrav, og at vi stort set kun vil det onde for menneskene. Det, vi vil, er at have en bedre og mere effektiv offentlig sektor, og jeg har meget svært ved at se begrundelsen for, at man på enkelte områder skal sige fra over for udbud og udliciteringer, hvis det kan gøres bedre.
Og jeg beder statsministeren om at bekræfte, at det er ordregiveres ansvar, at udbudsmaterialet er ordentligt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-17:
Det er konklusionerne i Det Kommunale Kartel, det er konklusionerne i alle de konsulentrapporter, der er lavet om gode og dårlige erfaringer med hensyn til udlicitering.
Jeg vil bede statsministeren endnu engang bekræfte eller i hvert fald bekræfte, at dårligere kvalitet, dårligere effektivitet ved udbud skyldes dårlige udbudsbetingelser.
Og i de to eksempler, som statsministeren fremdrog, nemlig fra Esbjerg og fra Lyngby-Taarbæk, har ordregiver erkendt, at det var dårlige udbudsbetingelser, der var skyld i, at effektiviteten blev dårligere.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-01-17:
Det lyder efterhånden lidt desperat fra Venstres side med hensyn til at finde ud af de hersens 30-40 mia. kr.
Kan statsministeren svare på, om det står klart i øjeblikket, om Venstre ønsker at udlicitere for de her 26 mia. kr. eller har trukket i land i forhold til det.
Hvor er det rent faktisk, at de ønsker at få de hersens ting hjem? Det må jo være grundlaget for deres økonomiske plan - så vidt jeg i hvert fald har læst i Venstres økonomiske plan - at man altså skal hente de hersens besparelser hjem, hvis det skal lykkes.
Desuden viser en undersøgelse fra KL, at ud af samtlige udliciterede opgaver er der i 55 pct. af opgaverne ikke sparet én krone. Kan statsministeren så fortælle mig, hvor i alverden han tror, at Venstre skal finde alle de her 26 mia. kr. henne?
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-17:
Blot en gentagelse: Er arbejdsmiljøet i den private sektor mere nedslidende end i den offentlige sektor, og er de faglige organisationer og de, der skal kontrollere arbejdsmiljøet i den private sektor, dårligere end i den offentlige sektor?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-17:
Jeg kan sige til hr. Henrik Sass Larsen, at jeg også har meget svært ved at følge med i partiet Venstres linje på det her felt.
Det eneste, der chokerer mig, er, at Venstre åbenbart stadig væk er af den opfattelse, at man gennem udlicitering og effektivisering kan opnå en besparelse i størrelsesordenen
26 mia. kr.
Det chokerer mig, for hvis vi seriøst ser på sagen, kan vi jo se, at de steder, hvor der gennem de senere år er brugt udlicitering, har typisk været på rengøringsområdet, på madudkørselsområdet og på det tekniske forvaltningsområde i kommunerne, som alle er områder, hvor man formentlig i kraft af netop den type arbejde har kunnet opnå nogle besparelser.
Men det at overføre besparelser på 10-15 pct. til hele den øvrige del af den offentlige sektor - uddannelsesområdet, vore skoler, hele den sociale forvaltning, omsorgen for vore ældre og sygehusene - gør, at jeg må sige, at det simpelt hen er dødsens farligt at prøve at give befolkningen det indtryk, at det ligger inden for mulighedernes grænse.
Derfor har jeg kaldt det kasinoøkonomi, for det er at rutte, og det er at skabe bekymring og angst i den offentlige sektor og i hele vores velfærdssamfund. Med hensyn til Kommunernes Landsforenings analyse kan jeg bekræfte, at KL's undersøgelse viser, at i 55 pct. af tilfældene har man ikke kunnet opnå besparelser, og det bekræfter den linje, jeg var inde på før.
Vi skal nemlig være meget forsigtige med at tro, at man via en sådan udbudsstrategi kan opnå de massive besparelser på 10, 15, 20 pct., som jeg hører om fra Venstres side.
Det lader sig simpelt hen ikke gøre, og det lader sig slet ikke gøre med ansvar i forhold til vores omsorgspersonale og i forhold til hele vores skoleområde, undervisningsområde og sygehusområde.
Derfor er det, at regeringen og jeg selv siger, at det vil vi ganske enkelt ikke være med til.
Jeg kan også sige til fru Lillelund Bech, at det forhold, at udbyder har ansvaret for udbudsmaterialet, jo ikke gør det bedre.
Altså kendsgerningen er, at vores erfaringer nu viser, at en alt, alt for høj andel af de licitationer, der har fundet sted, fortæller, at medarbejderne har fået det dårligere, og at opgaverne udføres ringere.
Dermed også til hr. Jens Hald: Det bliver jo ikke bedre af, at der er kontrol både i den offentlige og i den private sektor, hvis nettoresultatet bliver en forringelse for medarbejdere og for borgere.
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Nu har regeringen jo solgt Combus, og dér er der nogle buschauffører, som må undre sig lidt over det, som statsministeren siger her.
Men fra Venstre skal der ikke lyde et ondt ord om, at man har solgt Combus.
Det virker bare ikke sammenhængende i forhold til den der snak om det dødsensfarlige, som statsministeren kommer med for at male det typiske skræmmebillede af Venstre og for at fremhæve godheden hos sig selv.
Det er en smule usmageligt.
Så vil jeg godt spørge statsministeren, hvordan statsministeren og regeringen ville stille sig, hvis nu Venstre kom med et forslag her i Folketinget om, at alle kommuner skulle have en udbudspolitik, så man fik fastlagt nogle klare kriterier. Således er der i øvrigt også lagt op til i Erhvervsministeriet, i og med at organisationerne jo har forhandlet en form for standardkontrakt på plads, som man kan bruge ved udliciteringer.
Der har LO jo været en meget aktiv del af disse forhandlinger.
Det arbejde mellem organisationerne er vel forhåbentlig ikke noget, som statsministeren vil stå her og underkende i dag.
Vil statsministeren stille sig positiv, hvis vi kommer med et forslag om, at der skal være en udbudspolitik i kommunerne?