runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Hvis hr. Holger K. Nielsen nu havde læst alle aviserne og ikke kun overskrifterne – der er jo en tendens til i de her politiske forsamlinger, at man ikke går i detaljer – så ville hr. Holger K. Nielsen også have kunnet se, at Venstre allerede på det tidspunkt sagde, at vi var kritiske over for forslaget, fordi vi mente, at det var en skævvridning.
Det kunne man også høre fra mange af de institutioner, som specielt ligger i provinsen, hvor de spurgte: Hvorfor skal det være gratis i København, når det ikke er gratis i Esbjerg, i Herning, i Skagen, andre steder?
Der må vi bare sige, at vi i respekt for vælgerne over hele Danmark mener, at det er vigtigt at gøre politiske forslag bedre, end de er, når de kommer som en tanke.
Så vi mener faktisk, at vi gør vælgerne i hele Danmark og kulturforbrugerne i hele Danmark en tjeneste ved at skabe bedre udstillinger, bedre formidling, bedre åbningstider, gøre det gratis for børn og unge over hele landet og ikke kun i hovedstadsområdet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Lad mig starte med det sidste og sige, at jeg ikke finder det i orden, at der inden for samme politiske parti er en divergens mellem det, som væsentlige aktører inden for et område, nemlig kulturområdet, siger.
Når vi så kommer til det helt konkrete, må jeg melde pas og sige, at jeg ikke var en del af det her Folketing forud for valget og ikke kender de diskussioner, der har været.
Her i Danmark har vi en rigtig god og fremsynet kulturminister, en konservativ kulturminister, og han kom i valgkampen med et forslag på Det Konservative Folkepartis vegne og ikke på regeringens vegne, vil jeg lige meddele hr. Arne Toft.
Men selv for en god og dygtig kulturminister er det jo tilladt at blive klogere, og det blev han.
Han blev klogere, så derfor har han lyttet til eksperterne, nedsat et udvalg af dem, og foreløbig tegner det til, at forslaget bliver forbedret og når ud i en bredere ramme, der tager regionale hensyn.
Det er jeg som nordjyde glad for.
Det er ikke rigtigt, at kulturministeren som konservativ politiker og ikke som minister foreslog, at der skulle være fri adgang til alle museer.
Nej, han foreslog gratis adgang til de væsentligste.
Det var 6-8 stykker.
Det er heller ikke rigtigt, når hr. Arne Toft siger, at der også før var fri adgang til museerne for børn og unge.
Nej, der vil i fremtiden blive en højere grad af fri adgang for børn og unge, og så bliver der altså foretaget nogle regionale hensyn.
Derudover synes jeg, det er vigtigt, at vi holder fast i, at der nu er nedsat en gruppe eksperter, og dem skal vi lytte til, og de kommer med deres konklusioner i slutningen af 2005.
Jeg synes også, at det er et sympatisk forslag, som Enhedslisten har fremsat.
Det er jo meget identisk med det, som vores udmærkede kulturminister som politiker stillede på De Konservatives vegne.
Men nu prøver vi altså at se, om vi ikke kan gøre det endnu bedre og endnu mere sympatisk.
Louise Frevert (DF), 2005-05-03:
Altså »støttede og støttede«, vil jeg sige til hr. Arne Toft.
Jeg har tilkendegivet vores holdninger til, hvordan vi godt kunne tænke os det, vores visioner på området.
Når det er sagt, vil jeg sige: Alting kan jo have en pris, alt kan på det nærmeste købes for penge, hvis prisen er god nok.
Ja, det er korrekt.
Men i det her tilfælde vil jeg gerne se, hvor pengene skal finansieres, og hvordan de skal finansieres, før vi giver vores accept og siger ja til noget som helst.
Det synes jeg da er yderst rimeligt.
Det forhold kender Socialdemokraterne da også i deres gruppe, ikke?
Arne Toft (S), 2005-05-03:
Er det så igen en sag, hvor oppositionen egentlig er enig med Dansk Folkeparti og Dansk Folkeparti enig med oppositionen, men da man gerne skal have et flertal for at stemme forslaget ned, så er Dansk Folkeparti til købs?
Jeg har forstået det således, at ministeren har stillet 100 mio. kr. i udsigt.
Ministeren sagde fra talerstolen, at det blev et stort tocifret millionbeløb.
Pengene er der altså, og nu er det bare spørgsmålet, hvordan pengene skal bruges.
Fru Louise Frevert fra Dansk Folkeparti støttede det den 19. august.
Det er altså kort tid at vende på, for pengene er der jo.
Louise Frevert (DF), 2005-05-03:
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokraterne nogle gange har svært ved at forstå ting og sager, men det der er fuldstændig korrekt citeret.
Og selv om det er et hjertebarn, og man gerne ville have, at det skulle være på den her måde – det ved Socialdemokraterne også alt om – så er det jo ikke ensbetydende med, at man kan effektuere det.
Det er ikke sikkert, at man kan føre tingene ud i livet.
Men det er ikke ensbetydende med, at man ikke kunne tænke sig, at tingenes tilstand skulle være på den måde.
Det er da helt rigtigt, at Dansk Folkeparti, hvis pengene var der, ville synes, at det var relevant.
Det er også det, jeg har givet udtryk for her i min ordførertale.
Læg mærke til, hvad jeg indledte min ordførertale med at sige: at det er et sympatisk forslag, som Enhedslisten her kommer med.
Derfor mener jeg stadig væk, at det ville være ganske vidunderligt, at man, hvis man havde penge som manna, der dryssede ned fra himlen, kunne give gratis adgang til samtlige museer.
Men det kan ikke lade sig gøre, for pengene er der ikke; man er nødt til at prioritere.
Men som sagt er det ikke ensbetydende med, at man ikke kunne have visioner og ønsker, hvis pengene var der.
Arne Toft (S), 2005-05-03:
Det må jeg sige, det har jeg meget svært ved at forstå.
Da Socialdemokratiet fremsatte forslaget om de 55 mio. kr. i august 2004, var der flere partier, som nærmest stod i kø for at tage æren for det.
For det andet har jeg læst om det i flere medier.
Her i Jyllands-Posten den 19. august siger kulturordføreren fra Dansk Folkeparti, at det er deres mærkesag: Gratis adgang er et gammelt Dansk Folkeparti-forslag, fordi det er vigtigt at få indblik i kulturarven.
Man vil få fat på den del af befolkningen, der ikke går på museer i dag, eksempelvis indvandrere, som måske ikke ville bruge pengene på en museumsbillet, siger kulturordfører Louise Frevert.
Er det forkert refereret af Jyllands-Posten?
Louise Frevert (DF), 2005-05-03:
Umiddelbart kan Enhedslistens forslag lyde yderst sympatisk, men sædvanen tro er der ikke nogen finansiering til dette forslag.
Hvis penge ikke var noget problem, ville det da være en fin perspektivering af de unges måde at få indblik i kulturen på, at man starter med at give alle unge under 18 år gratis adgang til museerne, og at man implementerer gratis adgang inden 2007.
Det står blot i skærende kontrast til, at statistikken siger noget helt andet end det, som Enhedslisten åbenbart mener: at museernes besøgstal ikke er stigende.
For ser man på den sidste nye museumsstatistik fra 2004, kan man se, at de faktiske forhold er, at der har været 879.000 flere besøgende i 2004, dvs. en stigning på 10 pct., og det er oven i købet uden, at man har nedsat adgangsbetalingen til museerne.
Selvfølgelig skyldes noget af fremgangen, at det er kunstmuseerne, der står for en stor andel, men det gør jo ikke nogen forskel – og det er en dyr entre, som de fleste betaler for at komme ind på kunstmuseerne.
Jeg mener også, at man skal slå koldt vand i blodet på nuværende tidspunkt, for ministeren har nedsat et udvalg, som skal udarbejde en udredning om adgang til kulturarven i det hele taget, også når det drejer sig om statens museer og statsanerkendte museer.
Det udredningsarbejde vil jeg gerne se resultatet af, for som sagt er det ikke kun et spørgsmål om kroner og øre, det er også et spørgsmål om formidling.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at museerne er et af mine hjertebørn, og at det er utrolig vigtigt, at man bevarer museerne og også den museumsformidlende funktion, som er med til at sætte sit præg på, at den danske kultur bliver holdt i hævd over for befolkningen.
Når det så er sagt, mener jeg, at vi skal vente på udredningsarbejdet for at finde ud af, hvilke tiltag vi kan gøre for, at de kulturhistoriske museer bliver endnu mere synlige i befolkningens og i de unges bevidsthed.
Det er derudover vigtigt, at man holder museumsfunktionen ved lige, og at museerne også selv bliver bedre til at følge med udviklingen, hvilket også vil tiltrække flere besøgende.
Men summa summarum mener jeg, at det er et spørgsmål om museumsformidling, der skal til, mere end at det alene er et spørgsmål om, at man giver gratis adgang til museerne.
Med denne begrundelse kan Dansk Folkeparti ikke støtte Enhedslistens forslag, men afventer begivenhedernes gang.
Arne Toft (S), 2005-05-03:
Men det er bare ikke sandt, for sådan lyder det jo ikke fra museumsverdenen.
De museer, som var stillet i udsigt, at de skulle have gratis entré,
var begejstrede for det.
De har tidligere kørt forsøgene, som har vist, at der kom mange flere på museerne.
Og kommer der mange flere på museerne, får de også en større omsætning i deres cafeer, så de var da begejstrede.
Men vi må gå ud fra det, når det er regeringen, der kommer med et forslag.
Det er jo ikke vores forslag, det er jo den konservative kulturminister, der har sagt, at det er det, man vil hos De Konservative.
Så gik vi ud fra, at også Venstre var enig.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Rører det slet ikke den socialdemokratiske ordfører, at museerne i rækkevis siger, at det her forslag om gratis entré vil være med til at underminere det grundlag, mange af de danske museer bygger på; at det er geografisk skævvridende; at det er kulturelt skævvridende; at det fratager museerne de midler, de i dag bruger til at udvikle sig for?
Rører det slet ikke den socialdemokratiske ordfører, at dét lyder samstemmende fra museumsmiljøet?
Arne Toft (S), 2005-05-03:
Men vi har jo ikke sagt, at vi havde 100 mio. kr. til at give til gratis adgang til museerne.
Vi sagde, at vi ville sætte 55 mio. kr. af.
Det var ministeren, som overtrumfede os og sagde, at han havde 100 mio. kr. Jeg går da også ud fra, at når nu man kommer i gang med det her og ser, hvilken succes det bliver, så bliver der også råd til at kompensere de museer økonomisk, som ligger længere ude, fordi de i første omgang ikke gives mulighed for at lade være med at tage entré.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Kunne den socialdemokratiske ordfører så ikke forklare, hvor de her penge på Kulturministeriets budget skal tages fra?
Hvad er det, der skal prioriteres mindre end forbrugernes penge i lommen?
Formidlingen, bedre åbningstider og andre ting, som vi i regeringspartierne lægger vægt på, skal det kompenseres?
Nu støtter Socialdemokraterne jo tanken i forslaget, siger de.
Hvad med de 160 museer, som i højeste grad ligger i provinsen, ligger i de tyndt befolkede områder, som ikke er statsanerkendte – hvad skal der ske med de museer?
De skal fortsat opkræve 30 kr., 50 kr. eller 70 kr. for at klare sig.
Det er da dybt skævvridende.
Hvad vil Socialdemokraterne gøre for kulturforbrugerne i de tyndt befolkede områder?
Arne Toft (S), 2005-05-03:
Man kan nok sige her, at storebror har fat i lillebror.
Det forslag til folketingsbeslutning, som Enhedslisten har fremsat, handler om gratis adgang til museer.
Vi vil gerne bringe museerne på linje med folkebiblioteket og folkeoplysningen, fordi de er med til at gøre menneskene stærkere og klogere.
Her steg antallet af besøg til mere end det dobbelte, nemlig 108 pct. Samtidig fik man fat i et publikum, som normalt ikke går meget på museet, bl.a. børnefamilier og mindrebemidlede.
Jo flere der kommer på vores museer, desto større bliver vores fælles historieforståelse.
Er det ikke det, vi ønsker?
Andre europæiske lande som Sverige, England og Frankrig har også gode erfaringer med gratis adgang.
Besøgstallene er i flere tilfælde blevet fordoblet.
Kort efter at valget var udskrevet den 18. januar, satte kulturministeren trumf på: 100 mio. kr. til fri museumsbesøg skulle med i regeringsgrundlaget.
Forslaget var ikke fremsat på grund af valget, det var rigtig konservativ politik.
Det var fremsat, som han sagde, af hensyn til vores historie som danskere.
Vi vil investere i at sikre fri adgang til de permanente samlinger på museer af national betydning, og vi går videre end Socialdemokraterne ved også at medtage museer som Louisiana – sådan udtrykte kulturministeren det i januar under valgkampen.
Vores kommentarer til kulturministerens forslag var, at hvis han kunne finde pengene, så skulle vi nok støtte hans forslag.
Det er en regering, som gentagne gange i valgkampen sagde: Hvad vi siger før valget, det bliver også gennemført efter valget.
Og hvad er så sket?
Regeringen har lovet noget i valgkampen, som den ikke agter at føre ud i livet.
Og hvad får vi så i stedet?
Jo, vi får gratis adgang til de to store nationale museers permanente samlinger i København – Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst – samt gratis adgang for børn på landets museer, hvilket der i øvrigt er i forvejen.
Vi ved godt, at Enhedslisten en gang imellem bruger mange penge, så derfor siger vi, at vi godt kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag, men vi sætter den ramme på 100 mio. kr., som kulturministeren har stillet til rådighed.
Jeg sagde ikke, at museerne var gratis for alle børn og unge.
Han svarede mig, at mange museer var gratis for børn.
Jeg vil godt spørge hr. Jakob Axel Nielsen, om ikke han finder det mærkeligt, at da Socialdemokratiet i august fremsætter forslaget om fri adgang til visse statsmuseer – et forslag til 55 mio. kr. – siger den konservative kulturordfører, fru Carina Christensen, at det er ret og rimeligt, at publikum betaler.
Finder hr. Jakob Axel Nielsen det så ikke underligt, at kulturministeren er helt i uoverensstemmelse med sin politiske ordfører, eller finder hr. Jakob Axel Nielsen, det er helt i orden, fordi der er valgkamp?
Helge Sander (V), 2005-05-03:
Når det i dag er videnskabsministeren, der står her, er det jo, fordi forslaget er meget målrettet universitetsuddannelser, og det er jo også lige akkurat det, som fru Karen Klint fokuserer på.
Jeg tror, at når fru Karen Klint får nærlæst mit svar, er det også et meget præcist svar på lige akkurat det, som spørgsmålet handler om, nemlig universiteternes arbejdsmetode i relation til nye uddannelser.
Vi har fra regeringens side på et tidligere tidspunkt, da spørgsmålet blev drøftet, også før beslutningsforslaget blev fremsat første gang, sagt til miljøerne: Vi vil gerne høre, hvad det er, I ønsker.
Jeg forsøgte at redegøre for det i svaret, og det er som sagt således, at i hvert fald indtil i forgårs var der endnu ikke nogen, der havde henvendt sig til universiteterne.
Det er helt i overensstemmelse med den universitetslov, som vi har vedtaget i fællesskab.
Marianne Jelved (RV), 2005-05-03:
Jeg vil da også meget gerne tage ministerens opfordring op og rose regeringen for, at der er sket forbedringer på en række områder, der har været kritiseret tidligere, som brug af isolationsfængsling osv.
Men som ministeren lige selv nævnte, så var der en kritik i den omtalte rapport fra menneskerettighedskommissæren om den manglende overskuelighed i familiesammenføringsreglerne, og der bliver appelleret til, at vi skaber lidt større åbenhed og gennemskuelighed for borgerne.
Det, jeg spørger udenrigsministeren om, er, at når nu der er en appel af den karakter, som i virkeligheden handler om retssikkerhed, altså at borgerne skal kunne gennemskue reglerne, så de kan indrette sig efter dem, og så regeringen svarer – for det er fuldstændig korrekt, at det jo ikke er integrationsministeren, der svarer, det er regeringen – at det, man har gjort hidtil er tilstrækkeligt, fordi, og jeg citerer så, Integrationsministeriet overvåger Udlændingestyrelsen og Integrationsministeriet, er det så udtryk for en retssikkerhed, som man kan anbefale i Rusland og andre steder?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-03:
Det er helt korrekt, at på et enkelt punkt har regeringen givet efter i forhold til kritikken fra GilRobles.
Men på langt de fleste punkter har man bare sagt fra regeringens side: Her er ikke noget at komme efter.
Jeg kan give ordføreren et enkelt eksempel.
Den såkaldte 28-års-regel krænker efter Gil-Robles’ vurdering den konvention, vi har om statsborgerskab, som er vedtaget af Europarådet, og som bl.a. indebærer, at man ikke må have lov til at diskriminere på baggrund af etnisk oprindelse.
Og det er lige præcis det, 28-års-reglen går ud på.
Hvis du er født dansk statsborger, så har du nogle helt andre muligheder for at få ægtefællesammenføring, end hvis du har opnået dit statsborgerskab siden hen, altså ved en naturalisation.
Med andre ord, der er en klokkeklar kritik, og regeringen siger bare: Det er vi ligeglade med.
Mener den konservative ordfører ikke, at regeringen så også har et problem med at tale med høj røst over for alle andre lande, som krænker menneskerettighederne?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Der er mig bekendt ikke et eneste parti og i hvert fald ikke Det Konservative Folkeparti, som ikke står fuldt og helt bag menneskerettighederne og kravet om disses overholdelse.
Det vil jeg gerne slå fuldstændig fast med syvtommersøm.
Når det gælder beskrivelsen af den aktive dialog, der har været med menneskerettighedskommissæren, kan jeg heller ikke genkende det billede, den radikale ordfører giver her.
Der har jo været tale om en aktiv dialog, hvor der er blevet lyttet, og hvor man rent faktisk også har givet efter.
Sandheden er jo den, at man fra dansk side har taget nogle af kritikpunkterne til efterretning og er i fuld gang med at implementere nogle af de kritikpunkter på en meget præcis måde.
Man har faktisk valgt at følge menneskerettighedskommissærens anbefalinger, når det drejer sig om at sikre praksis med hensyn til flygtninges ret til ægtefællesammenføring i sager, hvor ægteskabet er indgået efter flugten, og man har også taget hånd om nogle af de kritikpunkter, som har været i forhold til isolationsfængsling, behandling af psykisk syge i Grønland.
Der er faktisk taget højde for en række af kritikpunkterne.
Men nu er det sådan, at jura jo ikke er en eksakt videnskab.
Derfor er det jo heller ikke den ultimative sandhed, der kommer, når menneskerettighedskommissæren udtaler sig om en given sag.
Det må være til genstand for en diskussion, en prøvning, og i sidste instans er det naturligvis domstolen, der afgør tvister.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-03:
Som vi allerede har været inde på flere gange i dag, er Danmark jo blevet kritiseret både af den europæiske menneskerettighedskommissær, Institut for Menneskerettigheder og også af en række FN-institutioner for ikke at overholde menneskerettighederne.
Hver gang kritikken kommer, bliver den mødt med et træk på skulderen fra regeringens side.
Den tidligere integrationsminister siger om Gil-Robles, at han er en spanier, som ikke forstår sig på danske forhold.
Justitsministeren har også været ude at sige, at det også kan være, at de her menneskerettigheder er ved at få lidt for stor indflydelse på dansk lovgivning.
Om få måneder skal vi stemme om den nye traktat, og den bygger, som fru Pia ChristmasMøller da udmærket ved, netop på den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi får så at sige en grundlov for Europa og for det europæiske samarbejde, der har sit udgangspunkt i den europæiske menneskerettighedskonvention.
I den sammenhæng: Mener fru Pia Christmas-Møller ikke, at vi japartier kan gå hen og få et problem, fordi der blandt japartierne sådan set er nogle, der ikke står fuldt og helt bag menneskerettighedskonventionen og de grundlæggende rettigheder?
Altså med andre ord: Hvordan kan vi gå ud samlet og argumentere helhjertet for et ja til traktaten, når nu der er partier, der sår tvivl om menneskerettighederne, og hvilken status menneskerettighederne skal have?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-03:
Hr. Østergaard kan rende rundt på diverse debatmøder og skrive diverse notater, erklæringer og responsa om, hvor frygtelig en udlændingepolitik vi nu engang fører i VOK og i øvrigt med stor opbakning også fra Socialdemokratiet, som jeg forstår at hr. Østergaards parti skal i regering med.
Jeg anerkender da, at man kan rette disse kritikpunkter, men det er politiske kritikpunkter.
Jeg anerkender ikke, at det skulle være en eller anden overhøjhed, der er indeholdt i menneskerettighederne, som skulle være en form for dommer over ret eller uret ved den danske udlændingepolitik.
Det skal vi nok klare herinde i Folketinget.
Det skal vælgerne nok klare, når der er folketingsvalg hvert fjerde år.
Det skal hverken Gil-Robles eller andre menneskerettighedstænkere gøre sig til herre over.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
Det accepterer jeg sådan set, og jeg havde nok egentlig også forventet, at det var det, der ville være svaret.
Så vil jeg bare bede hr. Morten Messerschmidt om lige at gøre det helt klart for mig, at vi er enige om, at menneskerettighedskommissæren i sin rapport sagde, at Danmark overtræder menneskerettighedskonventionerne, men at hr. Morten Messerschmidt i øvrigt er fuldstændig enig med regeringen i, at det skal vi ikke lade os anfægte af.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-03:
Jeg anerkender da, hvad hr. Gil-Robles talte om, men jeg synes bare, det er noget mærkeligt noget for Europarådet at beskæftige sig med.
Nu anerkender jeg hr. Østergaards parlamentariske legitimitet, men jeg anerkender ikke en spaniers parlamentariske immunitet i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
Jeg anerkender, at Dansk Folkeparti har særstandpunkter i forhold til de fleste andre partier med hensyn til menneskerettigheder, og jeg understreger, at det ikke er det, jeg vil spørge om – bare af hensyn til svaret.
Det, jeg bare vil spørge om, er, om man skal forstå hr. Morten Messerschmidt på den måde, at Dansk Folkeparti anerkender, at menneskerettighedskommissæren rent faktisk fremsatte en kritik af, at de danske regler var i strid med menneskerettighederne, og at det var det, kommissæren i sin rapport gav den danske regering besked om.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-03:
Jeg var jo netop inde på nogle af de her forhold i min ordførertale, hvor jeg nævner nogle af de helt basale frihedsrettigheder, nogle af de basale forhold, der skal gøre sig gældende i et retssamfund, altså retten til ytringsfrihed, retten til kontradiktion, alle de her basale frihedsrettigheder.
Der ser vi jo netop i Dansk Folkeparti en berettigelse af, at man har monitoreringen – særlig i de lande, der har så enorme problemer, spørgeren nævnte Rusland.
Det synes vi er glimrende.
Men når man har at gøre med et organ, der føler sig berettiget til at kritisere en udlændingepolitik, hvis juridiske grundlag, altså menneskerettighedserklæringen, end ikke havde taget stilling til den muslimske nærmest invadering af Europa, der har fundet sted gennem de sidste 30 år, fordi erklæringen ganske simpelt er skrevet 20 år, før dette har fundet sted, så har jeg meget, meget svært ved at forstå, hvordan man kan lave den her sammenkobling.
Sagen er jo den, hvis man spørger Europarådets frontførere, at alt er menneskerettigheder.
Menneskerettighederne er blevet til et nærmest religiøst doktrinært dokument, som kan bruges til at føre en eksamination over enhver politisk beslutning, og der ønsker Dansk Folkeparti at sige fra.
Det er fint med basale frihedsrettigheder, men Europarådet skal ikke være en overdomstol over f.eks. dansk udlændingepolitik.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Hvis man stadig væk sikrer et fortsat pres på Rusland i menneskerettighedsspørgsmålet, f.eks. i forhold til Tjetjenien og de meget grove menneskerettighedskrænkelser, der foregår der, er det så ikke et problem, hvis man kun lader menneskerettighederne være tilbage i Europarådet og ingen politikområder, det kunne være socialområdet, det kunne være miljøområdet, det kunne være mange andre områder, for hvad skulle Ruslands motivation så være for at deltage i Europarådet?
For mig at se
ville den blive meget lille.
Jeg vil da sige, at det er da også i vores interesse i Danmark at arbejde for, at sociale standarder og miljøstandarder er noget, der bliver arbejdet med ud over EU.
Verden er jo større end EU, og ved at udarbejde den slags standarder i alt europæisk samarbejde og ikke noget, der bare er en mindre lukket klub i EU, så kan vi jo for alvor gøre noget, f.eks. for både miljøet og sociale standarder.
Hvad mener ordføreren om miljø og sociale standarder i Europarådet?