runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2001-03-22:
Først vil jeg sige til hr. Jann Sjursen: Jeg synes stadig, som jeg sagde tidligere, at når vi er så tæt på at få et internationalt fælles grundlag, så skal vi afvente det, men det afholder os jo på ingen måde fra, at vi tager det op, hvis det af mystiske årsager ikke skulle ske. Så spørger hr. Jann Sjursen, om det, der sker i kommunerne, er nok.
Det bliver vel aldrig nok, og jeg synes
netop, det er en af de ting, vi skal se på under udvalgsbehandlingen.
Men det undrer mig lidt, at hr. Jann Sjursen på den ene side skælder lidt ud over det, der sker, samtidig med at de private organisationer, som hr. Jann Sjursen henviser til, jo faktisk er det, som er løsningsforslaget fra hr. Jann Sjursen.
Jeg synes, vi skal tage en konstruktiv debat under udvalgsarbejdet om, hvad det egentlig er, der sker rundtomkring.
Jeg tror også, at indsatsen er meget forskellig rundtomkring.
Hvad er det, vi kan gøre, hvis vi kan gøre noget for at gøre det bedre?
Til fru Gitte Seeberg: Nu skal vi lige holde fast i, at der faktisk er strafferammer, og der faktisk er retsforfølgelse, og at der faktisk sker noget.
Det er ikke sådan, at vi har siddet med hænderne i skødet.
Tværtimod.
Det er faktisk denne her regering, der har været med til bl.a. på Østersøområdet at bringe det her helt up front på dagsordenen og sørge for, at det er i det praktiske politiarbejde, der, hvor der virkelig kan ske noget efterforskningsmæssigt, der bliver gjort en stor indsats.
Gitte Seeberg (KF), 2001-03-22:
Jeg vil også gerne følge op på det, hr. Jann Sjursen var inde på, for jeg synes faktisk, at Folketinget og befolkningen har et krav på at få at vide, hvornår man har tænkt sig at gøre noget ved det her.
Det er vel, vil jeg tro, 3 år siden, at vi debatterede de her spørgsmål første gang.
Da var det ikke noget, man omfattede som et særlig stort problem, men sagen er jo den - og det kan man jo også se via pressen - at problemet er vokset og vokset og vokset.
Og jeg synes, det er helt utilfredsstillende, hvis man ikke kan få svar på, hvad man har tænkt sig at gøre fra Socialdemokratiets side, hvis der ikke sker noget i internationalt regi.
Man har vel ikke bare tænkt sig at sidde og vente de næste par år, samtidig med at vi ved, at problemet aldrig har været større, og at det formentlig kun vil blive større i tiden frem.
Jann Sjursen (KRF), 2001-03-22:
Det afstedkommer i hvert fald fra min side det helt generelle spørgsmål til Socialdemokratiet og fru Sandy Brinck
, om det er Socialdemokratiets opfattelse, at dansk straffelovgivning for fremtiden, når det gælder grænseoverskridende kriminalitetsproblemer osv., skal være indrettet, alt efter hvad man kan blive enige om internationalt
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil rejse og høre, hvordan Socialdemokratiet forholder sig til, er så spørgsmålet omkring opholdsgrundlaget, som ikke har været så meget inde i replikskiftet endnu, hvor jeg går ud fra, at Socialdemokratiet ligger på linje med indenrigsministeren i det her spørgsmål.
Det ville være naturligt, om det var sådan.
Men jeg vil så godt spørge i forhold til den rehabiliteringsindsats, som vi i hvert fald fra Kristeligt Folkepartis side lægger utrolig stor vægt på i vores beslutningsforslag, om det, der sker i dag i kommuner, ja, måske især i kommunerne mere i forhold til de private hjælpeorganisationer som PRO-Centret og Reden, som jo gør en fortræffelig indsats, sådan som vi ser det fra Kristeligt Folkepartis side, men hvor man må sige, at f.eks. Københavns Kommune jo altså lader meget tilbage at stå i forhold til, hvor mange penge de rent faktisk hoster op med, når det gælder om at hjælpe ofre for prostitutionsvirksomhed: Hvad forestiller Socialdemokratiet sig, der skal ske på det område?
Anne Baastrup (SF), 2001-03-22:
Jeg vil godt lige gøre fru Sandy Brinck opmærksom på, at der rent faktisk i kommunerne ikke foretages det, som socialministeren tilsyneladende har oplyst til justitsministeren, og som justitsministeren nu har fortalt om.
Vi oplever inden for det sidste halve år en voldsom stigning i antallet af østeuropæiske kvinder, der kommer hertil relativt kort tid.
De taler ikke det danske sprog, de har ingen kontakter, og de, ja, de presser også priserne på områderne, det er så, hvad det er, men de har et meget dårligt liv, og der er ingen indsats fra de kommunale myndigheder, og Reden og PRO-Centret har ingen muligheder for at samle denne her nye gruppe af kvinder op.
De får en enkeltbillet hjem, når de bliver snuppet uden opholdstilladelse.
Sandy Brinck (S), 2001-03-22:
Jamen jeg synes bare, at det er dumt på nuværende tidspunkt, når vi er så tæt på at have nogle internationale aftaler om, at vi i fællesskab, uanset hvor man kommer fra og til hvilket land, skaber den samme retlige mur, hvis vi siger, at vi så lægger os her.
Derfor får man mig ikke til at sætte årstal på, men jeg har også sagt, at vi er åbne for at hæve strafferammerne.
Jann Sjursen (KRF), 2001-03-22:
Naturligvis er det såre fornuftigt, at man i international sammenhæng drøfter både strafniveau og strafferammer, og også hvordan man kan forbedre politiets efterforskningsmuligheder ved at samarbejde på tværs af grænserne.
Men jeg vil godt spørge, om fru Sandy Brinck og Socialdemokratiet mener, at en dansk diskussion om at forbedre politiets efterforskningsmuligheder og om at hæve strafferammerne - og de to ting hænger i hvert fald lidt sammen, i hvert fald i Kristeligt Folkepartis forslag; hvis man hæver strafferammerne til 6 år, jamen så får politiet automatisk forbedrede efterforskningsmuligheder - skal afhænge af, hvad man diskuterer i EU. Hvorfor skal vi ikke bare tage initiativet i Danmark og sikre politiet disse bedre efterforskningsmuligheder?
Hvorfor skal vi i Danmark vente på, hvad der sker internationalt i forhold til at fastlægge et strafniveau for handel med kvinder svarende til det strafniveau, som gælder for handel med våben og handel med narko?
Frank Jensen (S), 2001-03-22:
Det var fru Anne Baastrups spørgsmål, der kaldte mig op, for det ville jo være ærgerligt, hvis en så væsentlig debat, som vi skal føre her, kommer til at bære præg af en misforståelse.
Der er ingen tvivl om, at der kan straffes både for det, der kaldes eksport, og også for det, der kaldes import.
Det er nogle lidt kolde udtryk at bruge over for en så alvorlig kriminalitet, vi taler om her, nemlig menneskehandel.
Men der hersker ingen tvivl om det.
Grunden til, at fru Anne Baastrup rejser spørgsmål, er jo, fordi der ikke i de bestemmelser, vi har for alfonseri og rufferi i straffelovens §§ 228 og 229, særskilt er peget på den såkaldte import, altså når nogle bidrager til at få kvinder til prostitution til landet.
Men der er ingen tvivl om, at det er strafbelagt, og jeg må henvise til de konkrete straffedomme, der er faldet i sager, hvor det af byretterne er blevet opfattet som en skærpende omstændighed, når det drejer sig om at få kvinder fra udlandet her til landet med prostitution som formål.
Jeg må henvise til en byretsdom, der faldt i Københavns Byret den 1. juli 1999, hvor en dansk statsborger blev idømt 1 år og 6 måneders fængsel, altså 1½ års fængsel, for rufferi, og der blev beslaglagt 1 mio. kr.
Her var der altså i dommen henvist til, at det var en skærpende omstændighed for retten, at der var tale om medvirken til at skaffe kvinder her til landet fra Østeuropa. Der er også i Rigsadvokatens redegørelse, som er tilsendt Retsudvalget, en beskrivelse af øvrige straffedomme, der er faldet efter bestemmelserne, hvor det har været en skærpende omstændighed for udmåling af straffen, at der har været tale om såkaldt import af kvinder her til landet.
Så jeg forstår godt, at SF har været optaget af det her tema, men vi vil bare ikke bygge videre på en misforståelse, for så går vi forbi hinanden.
Det er strafbelagt både den ene og den anden vej.
Det, vi så drøfter, er: Skal vi så gå højere op i strafniveau, og skal vi give politiet bedre efterforskningsregler fra det niveau?
Og regeringen er som sagt åben for, også i forbindelse med de drøftelser, vi har med vores partnere i det europæiske fællesskab, at vende tilbage til Folketinget og drøfte en gennemførelse af det i dansk ret.
Sandy Brinck (S), 2001-03-22:
Først til hr. Jann Sjursen omkring strafferammerne: Jeg vil ikke udtale mig firkantet om, hvor strafferammerne skal ligge, for dybest set mener vi ikke, at det nøjagtig er dér, hele løsningsmodellen ligger.
Jeg tror faktisk på, at det er i efterforskning og internationalt samarbejde.
Men vi ved jo også, som jeg sagde i mit indlæg, at der er internationale forhandlinger om at få lavet netop en samlet indsats, og vi vil ikke være et helle for organiseret kriminalitet i Danmark. Så til fru Anne Baastrup: Nu er jeg jo ikke jurist, som fru Anne Baastrup er det.
Men jeg erindrer bare, at vi på området omkring børnepornografi har brudt meddelelseshemmeligheden.
Og jeg håber også, at fru Anne Baastrup vil være tilfreds med det svar.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-23:
Forslagsstillerne til forespørgslen i dag nævnte, at der sådan var ved at være en kampagne på det her område, og det kan der jo være noget om.
I hvert fald er det sådan, at ved forespørgselsdebatten i januar i år besluttede Folketinget, at der ved væsentlige statslige tiltag skal foretages en grundig analyse af den regionale effekt, inden der træffes beslutning, og at regeringen, når den afgiver den regionalpolitiske redegørelse, skal belyse sine planer for styrkelse af de regionale hensyn ved statslige tiltag.
Regeringen har netop udgivet den regionalpolitiske redegørelse, og den skal jo debatteres her i salen om 14 dage; så SF's bemærkninger til den vil jeg vente med til den tid.
Men forespørgslen i dag vurderer jeg som et forsøg på at få regeringen til at komme med nogle bud på, hvorledes den fra statslig side er villig til at tænke på konkrete regionale udviklingstiltag.
Samtidig ser jeg det som et delelement i de overordnede regionalpolitiske hensyn, der
skal tages i den kommende tid.
SF fremsatte tidligere på året et forslag om nedlæggelse af de nuværende tilsynsråd og oprettelse af et nyt tilsynsnævn, udvalg eller lignende.
Jeg skal ikke gå ind i forslagets indhold her, men bare nævne, at vi netop i den forbindelse påpegede, at et sådant nyt tilsynsnævn skulle placeres uden for hovedstadsområdet.
Baggrunden for det var dels at sprede den centrale administration og dels at give muligheder for at styrke regionaludviklingen.
Og i de her IT-tider er den fysiske afstand jo af meget lille betydning, må vi nok sige. SF mener, at det er absolut nødvendigt, at både Folketing og regering tænker regionalpolitisk, både når der oprettes statslige arbejdspladser, og ikke mindst når der nedlægges statslige arbejdspladser.
Det mener vi er ret så afgørende.
Det var midt i 1980'erne, at man havde en stor debat om det, men det skal jeg ikke gå nærmere ind på nu, da vi har debatteret det igennem.
Men f.eks. inden for Fødevaredirektoratets område, hvor der jo også ligger fiskeri, kunne det være oplagt, at man ser på, hvordan man kunne udflytte de ting. Så nævnte finansministeren først i debatten, at der var noget med, at Frederikshavn havde fået nogle statslige arbejdspladser.
Så vidt jeg kan erindre, er det så også de eneste statslige arbejdspladser, der sådan som en klump er flyttet ud, altså udflytningen til Frederikshavn. Til slut vil jeg lige kommentere forslaget til vedtagelse.
Jeg synes, det er glædeligt, at nu også Socialdemokratiet og De Radikale giver deres tilslutning.
Forslaget dækker en mangeårig SF-politik, og derfor er det naturligt for os, selv om forslaget er et borgerligt initiativ, at vi tilslutter os, for for os er det sagen, det handler om.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-23:
Til hr. Ole M. Nielsen: Nu vil det jo være formanden, der i givet fald skulle tage stilling til, hvis Socialdemokratiet skulle ønske at trække sig tilbage som medforslagsstiller.
Jeg tror nok, det ville have den konsekvens, at vi bliver nødt til at trække hele forslaget til vedtagelse tilbage og så genfremsætte det, de partier, der så måtte være enige.
Jeg tror dog nok, der ville være et par socialdemokratiske folketingsmedlemmer, der ville få sved på panden, når de skal til at trykke på knapperne, hvis Socialdemokratiet ikke stod bag vedtagelsen her.
Så må jeg sige til hr. Klaus Hækkerup efter at have lyttet til hr. Klaus Hækkerup her i den sidste omgang, at en mistanke om, at den manglende udvikling med hensyn til klogskab skyldtes, at hr. Klaus Hækkerup var klog i forvejen, må jeg trække tilbage.
Jeg synes ærlig talt, det var noget nonsens, hr. Klaus Hækkerup gav udtryk for her.
Det ville dog være højst besynderligt, om man i denne her vedtagelse præcist sagde: De og de talstørrelse,
Det må bero på en samlet helhedsvurdering, når man træffer de her beslutninger, og i øvrigt også en vurdering af, om den pågældende region, den pågældende egn
er bæredygtig til at kunne tage en sådan statslig institution.
Der er mange hensyn, der skal tages, så det dér med, at man bare laver en facitliste på forhånd, ville være meget, meget uklogt at gøre.
Og det gør vi naturligvis ikke.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Jeg vil da godt kommentere det, der er sagt, at vi står ved vedtagelsen.
Jeg har også præciseret, hvad vi lægger i spørgsmålet om, hvor udviklingen er svagest, hvilke tre parametre vi mener der bør indgå i det.
Jeg er egentlig lidt skuffet over, at det ikke er muligt, åbenbart hverken fra hr. Ole M. Nielsen, der også har været oppe at kommentere det, eller fra den konservative ordfører mere præcist at få at vide, hvad det er de synes der karakteriserer en region, hvor udviklingen er svagest. Så siger hr. Knud Erik Kirkegaard: Ja, jeg vil godt indrømme, at vi ikke nåede langt nok i den borgerlige regerings tid.
De nåede slet ingen steder, det var nemlig problemet.
Det er rigtigt, at man reducerede nogle seminarier, hvad der i øvrigt efterfølgende har vist sig at være en fejlbeslutning, nedlagde nogle af dem.
Nu står vi og mangler lærere i dag.
En alternativ løsning havde været bedre. Så jeg vil sige, at jeg ikke synes, at det, der er fremført, hverken fra Venstres side eller fra De Konservatives side, når vi ser på både forklaringen af det, vi skal lægge til grund for de fremtidige beslutninger, og de historiske erfaringer, på nogen måde overbeviser os om, at der er et reelt ønske om at gøre noget ved det her.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-23:
Jeg er naturligvis ked af, at hr. Klaus Hækkerup ikke bliver klogere af at lytte til mig.
Det skyldes så måske, at hr. Klaus Hækkerup er så klog i forvejen, eller også er det af andre grunde.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Selvfølgelig vil vi, den kreds af partier, der nu står bag det her, når vi skal diskutere, hvor man så skal placere henne, skulle tage hensyn til en række udviklingstendenser.
Det kunne eksempelvis være at skele til, hvordan det kommunale beskatningsgrundlag udvikler sig i det område, som vi er i, hvor der jo er en klar tendens til i øjeblikket, at forskellene bliver større.
Det kunne også være en mulighed.
Men man kan også bruge nogle af de andre kriterier.
Det må bero på en konkret forhandling, når vi kommer dertil.
Jeg skal overhovedet ikke lægge skjul på, at jeg ikke synes, at den daværende borgerlige regering kom langt nok med at placere statslige institutioner, flytte statslige institutioner.
Men hvis man ser på vedtagelsen her i dag, så har den jo et dobbeltsigte, nemlig også dér, hvor man nedlægger nogle statslige institutioner.
Og der kan jeg godt erindre om en problemstilling, som jeg var dybt impliceret i, nemlig dengang der var for få lærerstuderende til de seminarier, vi havde.
Hvis man undersøger den plan, som regeringen lagde frem dengang og fik vedtaget, vil man se præcis det, som vedtagelsen her lægger
op til: at man beskyttede de allersvageste områder i landet og ramte de steder, hvor det gik lidt bedre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-23:
Og er det ikke særlig konkret, er det alt for løst, ikke sandt?
Det er jo den lod, man har som politiker.
Jeg synes virkelig, at det her er formuleret fornuftigt, og det har hr. Knud Erik Kirkegaard også medvirket til, det skal ikke være nogen hemmelighed, måske også, at det blev lidt rundere, end det var efter mit første udkast, så det er godt nok.
Jeg synes nemlig, at der står heri, at man skal tage hensyn til »en ligelig fordeling«.
Og der står de områder, der »ligger under gennemsnittet«
Og for at man ikke sprogligt skal gentage sig selv, er altså den med »under gennemsnittet« kommet til i den sidste sætning at hedde »hvor udviklingen er svagest«.
Det er også, fordi det skal være nogenlunde sprogligt begavet, at det er formuleret på den måde.
Men jeg vil gerne stille det spørgsmål til hr. Knud Erik Kirkegaard, som er en erfaren politiker, om en medforslagsstiller har mulighed for at trække sig igen som medforslagsstiller, hvis man ikke sådan helhjertet alligevel føler for det.
Så har man jo alligevel lov til at stemme for, når vi skal stemme på tirsdag.
Jeg ved ikke rigtig, om det er en parlamentarisk mulighed; det tror jeg hr. Knud Erik Kirkegaard kan svare på.
Jeg synes desværre også her, at jeg hører en lidt forbeholden tilslutning til forslaget til vedtagelse.
Fru Inger Marie Bruun-Vierø siger, i øvrigt ligesom ministeren, at statslige arbejdspladser ikke giver noget, ikke altid giver noget eller slet ikke giver så meget eller sådan noget.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Hvis man flytter et antal arbejdspladser til et område, hvor der i forvejen ikke er vækst, hvor der måske oven i købet går nogle ledige, som man kan bruge på den arbejdsplads, der flytter dertil, og hvis det sætter gang i kommunal aktivitet, kommunal skatteindtægt, detailhandel, og hvad der nu følger med, så kan jeg simpelt hen ikke forstå den vurdering.
Jeg forstår simpelt hen ikke den formulering dér.
Hvordan kan man mene det?
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Jeg synes ikke, at jeg blev meget klogere af det svar, jeg fik fra den konservative ordfører.
Altså, der er en række kriterier, der er beskrevet, og så holder redegørelsen op.
De kriterier, som jeg nævnte i min ordførertale, var beskæftigelsen, tendensen i befolkningsudviklingen, faldende eller voksende befolkningstal, og så var det en svagere, en markant svagere indkomstudvikling end i resten af landet.
Hvis vi lægger de kriterier til grund, er det jo ikke sikkert, at f.eks. Københavns Kommune kommer så dårligt ud i den sammenligning, for Københavns Kommune har en meget, meget høj arbejdsløshedsprocent. Det er derfor, jeg spørger lidt til: Hvad er det for kriterier, vi skal lægge til grund?
Her er vi nok nødt til, synes jeg, at have nogle mere præcise angivelser af, hvad det er, vi vil, og hvad det er, vi vil lægge til grund.
Og lad mig så sige, når hr. Knud Erik Kirkegaard selv nævner fortiden: Da hr. Knud Erik Kirkegaard tiltrådte, lå der en rapport fra Boligministeriet på regeringens bord.
Den havde godt nok ligget der længe, men den lå der.
Den hed »Udflytning af statsinstitutioner«; den var lavet af Boligministeriet, så vidt jeg husker under daværende boligminister Agnete Laustsen.
Jeg vil godt spørge hr. Knud Erik Kirkegaard: Hvilke initiativer var han som medlem af regeringen med til at tage for at fremme udflytning af statsinstitutioner inden for sit eget område, inden for hele regeringens omåde?
Når nu hr. Knud Erik Kirkegaard selv nævner sin glorværdige fortid, er det måske ikke lige på det område, den var glorværdig.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-23:
Til hr. Klaus Hækkerup: Det er ikke tilfældigt, at formuleringen, som vi jo så er enige om, er så forsigtig, som den er, for det at udflytte arbejdet er ikke nogen let sag.
Det er en tung beslutning at træffe.
Det har vidtrækkende konsekvenser også for det personale, som er beskæftiget det pågældende sted.
Nu spurgte hr. Klaus Hækkerup mig ikke om fortiden, men jeg kan godt erindre meget, meget alvorlige debatter om udflytning, hvor konsekvensen til sidst blev, at man valgte at beholde eksempelvis Landbohøjskolen i hovedstadsområdet.
Så det er analysen, vi skal have pr. 1. januar, der for mig vil være afgørende for beslutningen om, hvor stærkt det skal gå frem med at flytte arbejdspladserne.
Og så det dér med den svageste udvikling: Det er udviklingstendensen i området, der for mig er det interessante; det er ikke så meget status.
Det må være det, at den lange række kriterier, som er beskrevet i redegørelsen, sættes sammen, der er det afgørende, når man skal tage stilling til, hvor det er, der er behov for at styrke udviklingstendensen.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Jeg vil også gerne spørge hr. Knud Erik Kirkegaard om det forslag til vedtagelse, som vi er enige om skal vedtages. Hvad lægger Det Konservative Folkeparti ordene »et antal eksisterende statslige arbejdspladser«?
Hvad taler vi om her?
Er det et antal styrelser, er det et antal direktorater, er det et eller andet antal arbejdspladser, 1.000 eller 1.500, eller hvad lægges der i det?
Og så vil jeg også godt spørge Det Konservative Folkepartis ordfører om, hvad der lægges i ordene »de dele af landet, hvor udviklingen er svagest«.
Hvad lægges der i begrebet svagest?
Hvad er det for parametre, vi skal gå ind at måle på?
Jeg vil godt sige, at den forklaring, vi fik fra hr. Harald Kjøller om, at det svageste var Bornholm, synes jeg ikke var nogen god besvarelse.
Jeg vil godt bede hr. Knud Erik Kirkegaard om at forholde sig til de parametre, vi normalt snakker om, når vi drøfter regionalpolitisk udvikling.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-23:
Jeg vil sådan set gerne fortsætte, hvor hr. Ole M. Nielsen slap.
Jeg forstår nok, at De Radikale er enige i, at vi skal have en analyse, men det var nogle ret forvirrende, jeg kan også sige ret radikale meldinger, der kom nu til sidst.
Jeg må jo nærmest opfatte det sådan, at De Radikale ikke er enige i det sidste afsnit af vedtagelsen, nemlig det, der pålægger regeringen at lave konkrete planer, og det, der står om udflytning af et antal eksisterende statslige arbejdspladser.
Jeg er nødt til at spørge meget konkret: Er De Radikale med i den her vedtagelse, eller er de ikke med, eller vil man foreslå, at det sidste afsnit udgår, eller hvad er det, De Radikale foreslår?
Harald Kjøller (V), 2001-03-23:
Til hr. Frank Aaen vil jeg sige, at hvis vi politisk kan komme frem til nogle drøftelser, træffe nogle foranstaltninger, der ville gøre, at store mastodonter - og det er ikke kun inden for landbruget, vi ser sådanne mastodonter i al almindelighed - ville disponere klogere til fordel for de svagere områder, så vil vi da gerne se på det.
Men det er ikke specielt inden for det erhverv.
Jeg vil sige omkring hr. Klaus Hækkerups spørgsmål om kriterierne, at jeg ikke synes, det er så vanskeligt at finde
de kriterier, for der er da i hvert fald områder, der hedder Bornholm, Nordjylland og Tønderområdet.
Det er umiddelbart sådan nogle områder, som kan nævnes.
Hvilken form for statistik eller regel, det så skal være, ved jeg ikke.
Men jeg er glad for, at vi er blevet enige i dag, og at hr. Klaus Hækkerup også er med, for det varsler jo fodslag om dette spørgsmål frem i tiden, og det er jo mere interessant, end hvilke eksempler der kan graves frem af historien.