runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-01-18:
Jamen der er altså nogle måneder endnu til den 1. maj, men jeg synes, at hr. Søren Søndergaard skal skrive sin tale ned og holde den et eller andet sted i Fælledparken, eller hvor hr. Søren Søndergaard gør det, for det var jo en 1. maj-tale, vi hørte her, og den havde ikke spor med beslutningsforslaget at gøre.
Jeg ved ikke, hvor lang tid debatten skal køre videre, men jeg må så bare afslutningsvis sige, hvis ikke jeg bliver provokeret yderligere, at nogle kalder det et kulturmøde.
Hvor er det dog rørende.
At der kan opstå gnidninger og problemer - jamen det er jo helt utroligt i forhold til de ting, der ellers bliver debatteret rundtomkring.
Det er jo så sukkersødt, så det ikke er til at holde ud at høre på. Men det, forslaget drejede sig om, var rent faktisk, om vi skal stoppe retskravet på familiesammenføringer.
Vi er kommet vidt omkring.
Jeg synes stadig væk, at vi skal stoppe det retskrav på familiesammenføringer.
Det er fuldstændig uhørt, at antallet er steget så meget, som det er i år 2000, så det er stadig væk min appel, selv om den måske virker lidt underlig: at man vil være lidt positiv, måske specielt de partier, som ellers siger udadtil, at de interesserer sig vildt for det her, men som nu har forladt Folketingssalen.
Søren Søndergaard (EL), 2001-01-18:
For det første er det ikke noget nyt, at vi i Enhedslisten eller for den sags skyld jeg personlig ved, at der er problemer, når forskellige kulturer skal leve sammen, især i situationer, hvor det sker med dårlige udgangspunkter og dårlige vilkår.
Nu har jeg jo, jeg havde nær sagt trådt mine barnesko på B&W's skibsværft, hvor der arbejdede en meget stor gruppe af indvandrere og flygtninge.
Også mange flere end de enkelte diplomater, som man havde set ude i Gentofte
på det tidspunkt
Det er da klart, at det gav nogle problemer.
Det gav også nogle muligheder.
Det afgørende var, hvordan man tacklede det, hvordan man forholdt sig til det.
Det er klart, at hvis man satte sig i kantinen ved hver sit bord og ikke ville snakke sammen og sagde, dem dér er nogle idioter, så ville der da komme de problemer, der følger af det.
Men hvis man begynder at snakke sammen, hvad opdager
man så?
Så opdager man jo, at vi, folk på B&W, folk ved bordene, jo havde mere tilfælles omkring at få en ordentlig hyre, at undgå arbejdsulykker, at undgå dødsfald på arbejdspladserne, at stå sammen mod arbejdsgiverne, end vi havde i at kæmpe indbyrdes.
Men stadig væk, det er den pointe, som man ikke vil forstå i Dansk Folkeparti, for har man fattet den pointe, forstår man den pointe, så har man ingenting.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-01-18:
Men altså, jeg kunne ikke lade være med at le lidt af hr. Søren Søndergaards bemærkning.
Jeg tror nok, han konfererede om, hvorvidt vi skulle holde middagspause.
Det kan vi godt, og så kan vi fortsætte diskussionen bagefter.
For det er faktisk en diskussion, der tager tid, og som bør være meget, meget grundig og måske nok ikke så sarkastisk som det, hr. Søren Søndergaard hele tiden forsøger.
Det er lidt trættende indimellem.
Men det, jeg i hvert fald opfattede, var, at hr. Søren Søndergaard havde fundet ud af, at der er et problem, og at der er en hel masse jordbundne danskere, som beskæftiger sig med det her, som interesserer sig for det, som bekymrer sig om det; det var da i hvert fald noget af en anerkendelse.
Samtidig skal jeg så nævne, bare for at det ikke skal stå uimodsagt, at der jo også kunne være nogle andre ting, EU-politikken, socialpolitikken og sådan nogle ting, hvor de ansvarlige har forsømt deres opgave.
Jeg vil så bare til allersidst godt spørge: Er det at lade sig integrere i det danske samfund, når man skal læse, at ovre i City Vest i Århus er der for det første kommet vagter, der nu skal have skudsikre veste på - det er altså også noget nyt i det danske samfund.
Er det at lade sig integrere, at der, når man går op og ned ad Strøget, bliver råbt luder efter danske kvinder?
Er det at lade sig integrere?
Og alle de ting!
Er det at lade sig integrere, når voldsstatistikken klart viser ...
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-18:
Det er jo en debat, vi egentlig har haft før, og ting gentager sig.
Fejltagelser gentager sig også, fejloplysninger gentager sig også, og alligevel diskuterer vi på livet løs i denne her sag.
Når jeg har spurgt før, hvor problemet var henne, så har jeg ikke fået noget svar fra Dansk Folkeparti.
Det er klart, der er nogle problemer.
Det er da også klart, at når vi mødes, forskellige mennesker fra forskellige kulturer, så slår det nu engang gnister.
Det har det da gjort mange gange i det danske
samfund
Det gjorde det da også i 1968 og i 1970'erne.
Der slog det da også gnister.
Der var der da også forskellige kulturer, der mødtes.
Der var hele kvindekampen, hvor det slog gevaldige gnister.
Der slår da gnister.
Det er da rigtigt.
Men det er jo gnister, vi kan tackle.
Jeg vil godt sige: Hvis de 200.000 med anden etnisk baggrund i det danske samfund var kriminelle og opførte sig på den måde, som fru Pia Kjærsgaard nævner her, ja, så ville jeg sige, at så havde vi problemer.
Det, der er tilfældet, er, at der er nogle enkelte, som klart ikke er kommet ordentligt ind i det danske samfund, og som opfører sig på en måde, der er uacceptabel.
Men det er ikke de 200.000.
Nu har vi jo måske alle sammen snakket med forskellige, men hvis jeg snakker med forskellige rundtomkring, så er det typiske svar jo, når man netop møder folk med anden etnisk baggrund: Jamen Ali er jo god nok, men det er ham ovre på den anden side, der måske ikke er god nok - for det har man hørt i pressen.
Så det billede, som vi oplever, at Dansk Folkeparti forsøger at tegne af ulykkerne, er dybt forvrænget.
Også tilsvarende er det for mig at se dybt ulækkert, når man i den her kamp begynder at bruge de stakkels mennesker i det danske samfund, som ikke har fået gavn af det danske velfærdssamfund.
De har brug for hjælp, de har også brug for støtte, de har også brug for, at vi udvikler velfærdssamfundet.
Men at bruge folk med anden etnisk baggrund i den sag synes jeg mildest talt er uforskammet.
Lad os vende tilbage til det, det drejer sig om.
Jeg forstår ikke, at debatten i virkeligheden kan få det her omfang, den har fået.
Det her drejer sig om familiesammenføring.
Det drejer sig om folk.
Der er en masse mennesker, der lever i det danske samfund, som godt vil have en partner at leve sammen med i det danske samfund.
At det skal være dét, der giver problemer, har jeg svært ved at se.
Det udelukker ikke, at der er andre problemer, men dem skal vi tage fat i på en helt anden måde end den her racistiske måde at tage fat om problemerne på.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
Jamen det er jo mageløst.
Det var et forslag, hvis formål var at lette byrderne - undskyld, hr. Sohn!
Nu vil jeg godt bede hr. Sohn om at høre efter, for han har ikke hørt efter de sidste tre gange.
Hr. Sohn har ikke hørt efter, hvad jeg har sagt de sidste tre gange; nu beder jeg ham om at høre efter denne gang.
Det forslag støttede SF og skabte dermed et flertal, som tvang regeringen til at gå ud i LetLøns-tanken.
Det forslag var jo netop baseret på at tilgodese lønmodtagernes interesser, sådan at de kunne læse deres egen lønseddel, i stedet for at den efterhånden er broderet til med alle mulige beregninger for administrative byrder, som ingen kan finde ud af.
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Jeg beklager, at jeg her fra talerstolen kom til at referere det som værende lovforslag, man seriøst har arbejdet med fra Venstres og De Konservatives side.
Det er det så ikke, det blev jeg belært om, det er beslutningsforslag, hvor man bare holdningsmæssigt kan sige sin mening.
Og det er også helt fair.
Men jeg fik ikke svar på, om Venstre vil anerkende, at de beslutningsforslag, som jeg forstår det er, for en række af forslagenes vedkommende indebærer en ringere retsstilling for lønmodtagerne.
Det fik jeg ikke svar på.
Det andet er spørgsmålet om den administrative lettelse, der ligger i at gøre brug af internetteknologien.
Der er det jo sådan, at vi faktisk har vedtaget et forslag om erhvervsservice, sådan at de små virksomheder, som selvfølgelig er hårdere belastet af administrative opgaver, kan blive aflastet for deres administrative byrder ved at outsource deres administrationsarbejde til erhvervsservicefirmaer.
Også en lettelse, som regeringen sammen med venstrefløjen har gennemført.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
Må jeg sige, at jeg og mit parti i høj grad er tilhængere af, at man gør, hvad man kan for at fremme den elektroniske kommunikation.
Men vi synes altså ikke, det er nogen særlig god idé, at regeringen så samtidig straffer de virksomheder, der sikrer ordentlige hjemme-pc-ordninger for deres medarbejdere.
Bare for at nævne dét som et enkelt eksempel.
Men lad mig nu hæfte mig ved det, som først fru Sonja Mikkelsen og nu også hr. Ole Sohn, som da trods alt har siddet i Erhvervsudvalget igennem ganske lang tid, sætter spørgsmålstegn ved.
Fru Sonja Mikkelsen spørger igen og igen, og jeg har henvist til beslutningsforslag nr. B 49, B 116, B 117 og B 38, og jeg kunne nævne en række andre.
Det er forslag, som - ud over dem, De Konservatives ordfører netop har nævnt - drejer sig om regelforenkling f.eks. ved etablering af en dereguleringsenhed, altså en ekspertgruppe, som skulle placeres direkte under Statsministeriet med det formål at gennemgå alle eksisterende love for overflødigt bureaukrati. Et andet forslag drejer sig om indførelse af et byrdebudget, hvis hovedidé er - ligesom man gør i andre lande
- at sige: Hvis en minister mener, at han har behov for en ny lov, som påfører erhvervslivet nye byrder, o.k. så skal han tilsvarende reducere byrderne på et andet område, sådan at hans byrdebudget, når året er gået, kan overholdes.
Der er en lang række af den type eksempler, som fru
Sonja Mikkelsen vil kunne fordybe sig i, når hun får lejlighed til at gå nærmere ned i det arbejde, som Erhvervsudvalget har udført, og de forslag, vi har fremsat igennem de sidste 5-6 år.
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Jeg vil gerne spørge hr. Svend Erik Hovmand, om han ikke vil anerkende, at de initiativer, der bl.a. ligger i dk21 om at gå mere og mere over til elektronisk sagsbehandling, vil indebære en administrativ lettelse også med hensyn til det blankettyranni, som jeg er fuldstændig enig i, at borgerne ofte bliver udsat for. Kan der ikke være en anerkendelse af, at her er der en reel mulighed undervejs for administrative lettelser både for lønmodtager og for arbejdsgiver.
Det er det ene. Det andet er meget kort: Kan hr. Svend Erik Hovmand bekræfte, at de lovforslag, som hr. Svend Erik Hovmand, sammen med De Konservative kan jeg forstå, har været med til at fremsætte, entydigt har som konsekvens at gøre lønmodtagernes retsstilling dårligere?
Sonja Mikkelsen (S), 2001-01-18:
Det er interessant at lytte til, hvad der her bliver fremført, for det er jo nemt at konstatere, at det, man åbenbart forstår ved administrative byrder i den her sammenhæng, det er regler, som er til stede for at tilgodese lønmodtagerne på arbejdspladserne.
Så det er altså det, man anser for at være administrativt byrdefuldt: at tage f.eks. gode sikkerhedsmæssige og arbejdsmiljømæssige hensyn til virksomhedernes medarbejdere.
Jeg vil gerne spørge hr. Svend Erik Hovmand: Er det det, man forstår ved administrative byrder i partiet Venstre, at man skal tage reelle og gode hensyn til de medarbejdere, man har, at tage hånd om deres sikkerhed på arbejdet? Er det det, man anser for at være byrdefuldt?
Jeg tror faktisk ikke, at erhvervslivet deler den opfattelse.
Jeg har faktisk den opfattelse, at erhvervslivet er meget bevidst om, at de har en forpligtelse, og at de gerne vil tilgodese lønmodtagerne i den her sammenhæng.
Pernille Sams (KF), 2001-01-18:
Fordi fru Sonja Mikkelsen nu spørger adskillige gange om konkrete forslag, så skal det ikke se ud, som om der ikke har været en lang række konkrete forslag, og derfor har jeg lyst til at nævne en 6 stykker.
F.eks. har vi foreslået at ophæve den obligatoriske, skriftlige arbejdspladsvurdering i lov om arbejdsmiljø for virksomheder med under 5 ansatte.
Vi har foreslået at hæve grænsen til 10 ansatte for, hvornår virksomhederne skal etablere en sikkerhedsorganisation.
Vi har foreslået at lette administrationen af sygedagpengesager.
Det kan gøres meget lettere.
Vi har foreslået, at når en person i jobtræning bliver syg, skal der ikke som nu skrives til 3 led, hvor virksomheden skal give besked til a-kasserne, som så giver besked til arbejdsformidlingen.
Det kan gøres meget lettere.
Man kan i hvert fald springe det midterste led over.
Vi har foreslået, at man opretter et særligt kontor under Statsministeriet og giver dem beføjelser til at bekæmpe administrative byrder på tværs af alle ministerier.
Der er en lang, lang række konkrete forslag, som jeg vil anbefale fru Sonja Mikkelsen som ny erhvervsordfører at sætte sig ind i, inden hun går herop og tror, at der ikke ligger noget, for der er masser at arbejde på, og jeg tror også, der er meget af det, som Socialdemokratiet i virkeligheden gerne vil være med til, fordi det er sund fornuft.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
For ikke unødigt at spilde Folketingets tid vil jeg bede fru Sonja Mikkelsen læse referatet af det, jeg sagde for et øjeblik siden; der nævnte jeg nemlig 5-6 forslag.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-01-18:
Jeg tager ordet igen, fordi jeg gerne vil give hr. Svend Erik Hovmand en chance for at fortælle her fra Folketingets talerstol, hvilke forslag det er, Venstre - eventuelt sammen med andre - har været med til at fremsætte her i Folketinget, som har haft det sigte at begrænse de administrative byrder.
Jeg vil gerne bede om, at de konkrete forslag bliver nævnt her fra Folketingets talerstol, for som sagt, jeg har også haft meget vanskeligt ved at finde dem i litteraturen i forhold til referaterne her fra Folketinget.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-01-18:
Kort til den sidste ærede taler.
Jeg skal ikke bebrejde fru Sonja Mikkelsen, at hun ikke har haft lejlighed til at følge så meget med i erhvervsområdet, men jeg kan bare i flæng nævne beslutningsforslag nr. B 49, B 116, B 117, B 38, og jeg kunne blive ved.
Der er flere af den type forslag, som vi har fremsat igennem de sidste par år.
Forslag til vedtagelse »Folketinget pålægger regeringen i et konstruktivt partnerskab med erhvervslivet - at fjerne og forenkle regler, der ikke mere er tidssvarende, - at sikre en høj kvalitet i erhvervsreguleringen, - at fremme brugen af erhvervslivets egne vurderinger som grundlag for bedømmelse af de administrative konsekvenser forud for fremsættelsen af love og bekendtgørelser, der vedrører erhvervslivet, - at indføre en tidsplan for høring af berettigede parter og for gennemførelse af vurderinger i test- og fokuspaneler samt - at opprioritere mulighederne for, at virksomhederne kan kommunikere med det offentlige ad elektronisk vej. Regeringen pålægges i fremtidige lovforslag at redegøre for årsagen, hvis et forslag ikke er fundet egnet til forelæggelse for erhvervslivets test- og fokuspaneler. Endvidere pålægges regeringen årligt at informere Folketinget om den reelle udvikling i virksomhedernes samlede administrative byrder, således at Folketinget løbende kan vurdere, om udviklingen er på rette vej.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-01-18:
Ja, jeg noterede mig også den beskedne anerkendelse, der dog trods alt var af, at tingene forandrer sig, og at der faktisk gøres en indsats fra regeringens side for at begrænse de administrative opgaver hos virksomhederne.
Men jeg noterede mig også, at hr. Svend Erik Hovmand brystede sig af, at man fra Venstres side har fremsat adskillige forslag i Folketinget til at begrænse de administrative byrder, og at man fra Venstres side har været dem, der ligesom har været bannerfører.
Jeg har faktisk svært ved at komme i tanker om, hvilke konkrete forslag der har været fra Venstre til at begrænse de administrative byrder.
Så jeg vil gerne bede hr. Svend Erik Hovmand om her fra talerstolen at beskrive, hvad det er for forslag, Venstre har stillet, der reelt begrænser de administrative byrder.
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Jeg er glad for hr. Svend Erik Hovmands sidste sætning.
Efter at han havde kritiseret, hvad regeringen gør, altså det, han ikke selv er med i - hvilket han selvfølgelig som ordfører skal gøre - så anerkendte han dog trods alt, at der rent faktisk sker noget handlingsrettet, bl.a. den aftale, som regeringen lavede med venstrefløjen om indførelse af LetLøn.
som jeg selvfølgelig vil kvittere for, at Venstre støttede, for det var en administrativ lettelse.
Men jeg forstår ikke helt, hvordan hr. Svend Erik Hovmand seriøst kan gå op og referere til nogle undersøgelser, som Dansk Handel & Service og andre organisationer har lavet, som siger, at 80 pct. af deres medlemmer synes, de har for mange administrative byrder.
Det svarer de fleste faktisk jo til.
Men det er jo ikke et udtryk for særlig god form for dokumentation eller seriøsitet
Og jeg troede sådan set, at Venstres ordfører var lidt mere grundig, når han tog fat på spørgsmålet om administrative byrder.
Søren Søndergaard (EL), 2001-01-18:
Jo, men jeg kan godt lide logikken
Der er ikke kun ét problem: indvandrere og flygtninge.
Næh, der er mange problemer.
Der er også kriminalitet, den skyldes jo i øvrigt også indvandrere og flygtninge.
Og så er der den dårlige hjemmehjælp, den skyldes også indvandrere og flygtninge.
Og så er der alle mulige andre ting, der også skyldes indvandrere og flygtninge.
Ergo er der ét problem ifølge Dansk Folkepartis opfattelse, og det er indvandrere og flygtninge.
Det er dét, der gør, at Dansk Folkeparti har den position, det har.
Det er også dét, der gør, at andre partier, også f.eks. regeringspartier, lefler for Dansk Folkeparti i forskellige sammenhænge, fordi man er bange for den marginalgruppe af vælgere på ca. 10 pct., eller hvor meget det nu er, som kan finde på at stemme på Dansk Folkeparti.
Sådan er det.
Det er jo det punkt, man har.
Det, vi prøver på hele tiden, er at insistere på, at der også er en anden dagsorden, der skal diskuteres, og der er også andre problemer.
I forhold til de problemer er det tragiske bare, at dér har Dansk Folkeparti ikke nogen løsning andet end at komme tilbage til det, man opfatter som hovedproblemet, nemlig indvandrere og flygtninge.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-18:
Jeg vil sige til hr. Søndergaard: Det ene udelukker jo ikke det andet.
Nu taler hr. Søndergaard om, at Dansk Folkeparti kun har én eneste mærkesag, og så kommer hr. Søndergaard ind på kriminaliteten.
Ja, netop!
Kriminaliteten hænger da utrolig meget sammen med det indvandrer-/flygtningeproblem, vi har, og anden- og tredjegenerationsindvandrere.
Det hele hænger jo sammen.
Nu talte jeg om analfabeter før, og jeg nævnte et tal, og hvis man tæller sammen over årene, så kan det jo nok blive op til 10.000.
Det er jeg overhovedet ikke i tvivl om.
Men altså, tænk en lang vej de skal igennem i det danske samfund for bare på rimelig vis at kunne fungere i det danske samfund uden en tolk, uden at kunne læse og skrive.
Tænk, hvad det koster det danske samfund, vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard.
Jeg er socialpolitisk ordfører.
Jeg ved nok, hvordan de ældre har det her i Danmark, og det er det, der gør mig så harm.
Søren Søndergaard (EL), 2001-01-18:
Jeg vil sige to ting: Den ene ting er, at det her er en diskussion om familiesammenføringer.
Det er dét, forslaget handler om, men lige pludselig begynder vi at snakke om flygtninge generelt.
Jeg tror, at den diskussion skal gemmes til næste gang, Dansk Folkeparti stiller et forslag med nogenlunde det samme indhold, og i øvrigt vil jeg fuldstændig bekræfte over for fru Aase D. Madsen, at mine pædagogiske evner nok er spildt på Dansk Folkeparti.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-18:
Selv om hr. Søren Søndergaard tilsyneladende bruger sine pædagogiske evner forgæves på Dansk Folkeparti, tror jeg nok, at de, der nu sidder ude ved skærmene og følger debatten, godt ved, hvad Dansk Folkeparti mener, så her tror jeg ikke, vi behøver at frygte noget.
Nu taler hr. Søndergaard om, hvor ressourcerne skulle komme fra, og så siger jeg en ting, som hr. Søndergaard garanteret vil gå herop og angribe mig for, og det er, at man kunne jo tage lidt af ulandshjælpen.
Men så vil hr. Søndergaard sige: Jamen Dansk Folkeparti siger, at vi skal bare bruge pengene derude, hvor flygtninge er, og hvor problemerne er.
Det er også rigtigt.
Jeg kender folk, der har været ude, og de fortæller, at nogle har boet i 10 år i containere osv., og de brænder for at komme hertil.
Det er rigtige flygtninge, og dem kan vi gøre noget for, og de, som er i nød forskellige steder, kunne vi også gøre noget for.
Søren Søndergaard (EL), 2001-01-18:
Først vil jeg godt bekræfte, at jeg rørte på mig, og det gjorde jeg for ligesom at gøre formanden opmærksom på, at jeg gerne ville have ordet for at bekræfte, at de samme penge ikke kan bruges to gange.
Men det betyder jo ikke, at der nødvendigvis kun er én gruppe penge at tage af.
Det er det eneste sted, Dansk Folkeparti kan finde nogle penge, og det er vel nok ukreativt.
Der kan findes penge mange andre steder, og vi har påpeget nogle steder, hvor man kan finde penge.
Jeg nævnte selv militæret, men det er et traditionelt område, der kun giver de der 15 mia. kr.
Men man kunne nævne andre ting.
Man kunne f.eks. nævne, at vi kunne skaffe flere penge ved en effektiv udnyttelse af ressourcerne.
Tænk, hvis vi som udgangspunkt satte de folk, som kommer hertil, i arbejde, og de ikke først skulle bespises og gå i skole osv., men skulle have en eller anden mindre uddannelse for at kunne indgå i det danske arbejdsmarked.
Tænk, hvis vi brugte den ressource og skabte flere penge!
Hvor kunne der dog blive råd til at skabe en bedre velfærd for de ældre, som har fortjent det!
Men det forstår Dansk Folkeparti ikke, for Dansk Folkeparti har stirret sig fuldstændig blind på ét lille punkt i hele denne diskussion.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-18:
Nu taler hr. Søndergaard om kaniner, der skal trækkes op af hatten, og så vil jeg da gerne spørge, om det er lidt trylleri, for hr. Søndergaard er jo ikke bekymret for det danske velfærdssamfund.
Det har vi jo tilsyneladende masser af penge til - jeg ved ikke, om det lige var det udtryk, men nu kan jeg se, at hr. Søndergaard rører lidt på sig - men velfærdssamfundet får ikke noget ud af de milliarder, der tilsyneladende går til flygtninge og indvandrere, og så vil jeg gerne spørge hr. Søndergaard: Kan pengene bruges to gange?
Er det ikke en slags socialistisk trylleri i dette tilfælde?
Det er i hvert fald en kanin, der bliver trukket op af hatten.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-18:
Hr. Svane,
det er den omvendte verden lige pludselig at gøre Dansk Folkeparti til problemet.
Henrik Svane (RV), 2001-01-18:
Det omkvæd har vi hørt, al den tid Dansk Folkeparti har eksisteret, og det omkvæd vil blive gentaget al den tid,
Dansk Folkeparti eksisterer
Gid det snart måtte være slut med den eksistens, for kommunerne har gjort en kæmpe indsats
på baggrund af lovgivning især præsteret af denne regering, som har løst så mange opgaver.
Jeg tror også, vi i fremtiden vil kunne løse denne humanitære opgave, men det har vi jo fået klart bevis på så mange gange, lige så længe Dansk Folkeparti har eksisteret, at det vil Dansk Folkeparti ikke.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-18:
Jamen hr. Svane, det er da ikke en trossag.
Der står 1.200 flygtninge, og der bliver ved at komme flere og flere og flere.
Man kan da ikke nøjes med at sige, man tror, kommunerne vil løse det, når Kommunernes Landsforening, der repræsenterer samtlige kommuner i Danmark, måske på nær en enkelt, nemlig Farum, siger, at de ikke kan klare problemet.
Så overlader man det til Udlændingestyrelsen.
Udlændingestyrelsen er også os herinde.
Det er jo faktisk ministeriets repræsentanter.
Hvordan skal vi klare det?
Og det er ikke nok med det problem, vi har nu.
Vi har jo set, at flygtningetallene er steget helt enormt i år.
Altså det er ikke en trossag, hr. Svane.
Vi må have en løsning.