runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-28:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti med støtte til det her lovforslag virkelig er ude på den tynde is.
Man søger i pressen at give det indtryk, at man er støtte for de svageste i dette samfund.
Alligevel går man nu ud og støtter regeringens forslag med 100 mio. kr. til bankerne, fuldstændig umotiveret.
Jeg kunne tænke mig at få hr. Mikkel Dencker til at præcisere, hvad Dansk Folkeparti har fået for at give denne indrømmelse på de 100 mio. kr. i de 3 måneder, der er gået.
Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
I Det Konservative Folkeparti er vi hundrede procent enige i, at test i sig selv ikke er nogen løsning.
Det er overhovedet ikke nogen løsning.
Det er et middel og et redskab blandt mange andre redskaber og mange andre knapper, vi skal dreje på for at nå det mål at skabe en rigtig, rigtig god folkeskole, hvor vi ikke taber nogen børn på gulvet.
Jeg er helt enig i, at nationale test i sig selv ikke sikrer, at vi får en bedre folkeskole, men de sikrer, at der er fokus på hvert eneste barn, at vi ikke taber en eneste på gulvet, der så kan komme igennem skolen og nå helt op til 9. klasse, før man finder ud af, at vedkommende rent faktisk ikke har tilstrækkelige læsefærdigheder.
Det er det, vi skal undgå.
Og det vil de nationale test kunne hjælpe os til sammen med en række andre initiativer.
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Ordføreren for De Konservative siger, at ambitionen er at få verdens bedste folkeskole, og at børnene skal have en bedre tilbagemelding.
Det er jo alt sammen ord, som jeg tror at et bredt flertal i Folketinget synes er fornuftige.
Jeg tror faktisk, alle Folketingets partier kan tilslutte sig, at den danske folkeskole skal blive bedre.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Det, der er diskussionen, er: Vil centrale nationale test gøre vores folkeskole til en bedre folkeskole, eller vil de ikke?
Det, som jeg synes er det helt katastrofale i den her behandling, er jo, at en række eksperter, og her tænker jeg på lærerne selv, eleverne selv, har protesteret meget kraftigt imod, at man indfører de her centrale test, ikke fordi man er imod test – for som lærerne siger, bruger de masser af lokale test hver dag til at måle børnene – men fordi test i sig selv ikke gør børnene dygtigere.
Nej, det er nogle helt andre ting, vi skal ind i at operere med, hvis vi skal tage de udfordringer op, som folkeskolen står over for.
Der skal mere efteruddannelse på dagsordenen for lærerne; der skal mindre klassekvotienter for eleverne osv.
Det er lige præcis mangelen på kvalitet, som forarger udeomkring.
Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget, meget glade for det her lovforslag – særlig den del, der handler om indførelse af de nye nationale test.
Som vi alle sammen ved, er der lavet en række undersøgelser af den danske folkeskole.
Der er en meget stor undersøgelse lavet af OECD, og Danmarks Evalueringsinstitut har også i 2004 lavet to meget store undersøgelser.
Resultatet er entydigt.
Det peger på, at den danske folkeskole mangler en kultur for evaluering og for tilbagemelding til eleverne og forældrene.
Den mangel på en evalueringskultur betyder, at vi har svært ved at følge og måle resultaterne af skolernes undervisning, men det allerværste er, at det har den negative konsekvens, at vores skolebørn får en utilstrækkelig feedback i forhold til deres præstationer, at vi taber skolebørn på gulvet, og at forældrene har svært ved at vurdere deres børns fremskridt.
Intet barn må tabes på gulvet i den danske folkeskole, og for os Konservative er det helt afgørende, at alle børn hele tiden udfordres og får optimale muligheder for at udnytte deres potentiale fuldt ud.
Alle børn skal have så mange faglige kundskaber og færdigheder som overhovedet muligt, når de forlader folkeskolen.
Det kræver ikke alene, at vi har en undervisning af meget høj kvalitet – det skal vi selvfølgelig have, det er vi helt enige om – men det kræver altså også, at vi har en konsekvent og en løbende tilbagemelding til eleverne og til forældrene om den enkelte elevs præstation i forhold til de bindende trinmål inden for de enkelte fag.
En stærk evalueringskultur er en forudsætning for, at vi kan se en virkning af de mange andre initiativer, som vi sætter i værk, og hæve kvaliteten i vores skoler.
Alt i alt er vi meget glade for det her lovforslag, som vi naturligvis støtter.
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Jo, og nogle af de besøg, vi har haft i Folketingets Uddannelsesudvalg, har eksempelvis været fra efterskoler, der har ønsket særlige regler.
Efterskolerne er ikke omfattet af lovforslaget her.
Der står også i et af svarene fra undervisningsministeren – det går jeg ud fra at han lever op til – at der vil blive afholdt et møde eksempelvis med De Samvirkende Invalideorganisationer for at finde ud af, om vi så kunne finde en anden model.
Jeg har eksempelvis holdt et møde med DSI, De Samvirkende Invalideorganisationer, i Ribe Amt, der siger, at deres store problem er, at der er mange børn, der forlader folkeskolen uden at have det her stykke eksamenspapir, der gør, at de kan få en uddannelse, og deres entre på arbejdsmarkedet er rent faktisk, at de kan få en videregående uddannelse, fordi jobmarkedet for de korte uddannelser er meget lille.
Så derfor handler lige præcis det spørgsmål, der rejses, og som jeg synes er meget alvorligt, om ressourcer i folkeskolen, om man har de redskaber, om man har de lærere, om man har de pædagogiske virkemidler, der hjælper den her gruppe børn.
Så det er jeg sådan set meget enig i er alvorligt, og jeg håber også på, at lige præcis den del omkring eksamenen bliver løst i udvalgsarbejdet.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Der kan jeg godt være enig med den socialdemokratiske ordfører i, at der er sociale problemer.
Det vil jeg gerne have at den socialdemokratiske ordfører også forholder sig til.
Så synes jeg, at vi også skal snakke de svage elever.
Jeg har lyst til at stille den socialdemokratiske ordfører et spørgsmål i forbindelse med, at der skal være ti test, som man skal op til, og som man ikke længere bare kan vælge til ved folkeskolens afgangseksamen.
Vi har jo igennem de seneste uger hørt massevis af efterskoler og andre, der arbejder med de her elever, der ikke hører til de stærkeste, komme og sige, at det her er ødelæggende, det her er farligt, det her betyder, at nogle elever, som tidligere kunne komme op til nogle eksaminer og komme videre ud i uddannelsessystemet, komme videre ud på arbejdsmarkedet, nu siger fra; ti eksaminer er for mange for dem.
Det betyder, at de helt stopper, ikke kommer op til nogen eksaminer og dermed går i stå i stedet for at komme videre med uddannelse og videre ud på arbejdsmarkedet.
Er det ikke et uheldigt element set fra socialdemokratisk side?
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Nu bliver jeg nødt til at sige, at uanset hvor mange gange man gentager det, er de her test ikke et redskab til at rangordne skolerne med.
Men jeg er da sådan set enig med SF’s ordfører i, at der er store forskelle blandt skolerne i eksempelvis en kommune.
Det er et meget stort problem, at mange ressourcestærke forældre flytter deres børn fra de skoler, der ligger i socialt belastede områder, til andre skoler.
Det er der masser af eksempler på.
Det er sådan set ikke de nationale tests skyld.
Det er sådan set, fordi vi har skruet vores boligstruktur og vores skolestruktur sammen på en måde, hvor vi har en række skoler, hvor der er mange sociale problemer.
Det kan forældrene sådan set godt finde ud af, uanset om vi har en national test, eller om vi ikke har en national test.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Jeg synes, at det ville klæde den socialdemokratiske ordfører at forholde sig til faktum.
Faktum er, som fru Margrethe Vestager sagde, at L 170 drejer sig om, at de her test jo skal bruges som et centralt element i den kvalitetsvurdering af skolerne.
Det vil sige, at forældrebestyrelser, kommunalbestyrelser osv. også skal bruge de kvalitetsvurderinger i arbejdet, og det vil sige, at de kvalitetsvurderinger, altså testene, ikke er hemmelige.
Resultatet kan kun blive, at nogle skoler vil blive mere attraktive end andre skoler.
Hvad er det så for nogle forældre, der kan flytte hen til nogle skoler, der er mere attraktive?
Jamen det er jo de ressourcestærke forældre, som kan få huse i de områder, hvor de har lyst til at bo, som kan komme hen, hvor de stærke skoler ligger.
Det synes jeg den socialdemokratiske ordfører skulle forholde sig til.
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Jeg har bemærket mig, at det vækker undren.
Vi har forsøgt at argumentere for, hvorfor Socialdemokratiet anbefaler, at man stemmer for det her.
Jeg har også forsøgt at argumentere for, hvorfor vi er en del af folkeskoleforliget.
Det kunne også være, at det kunne have kvalificeret forliget endnu mere, hvis Det Radikale Venstre ikke havde valgt at stå uden for det her folkeskoleforlig.
Uanset om vi snakker L 101, eller om vi snakker L 170, ændrer det altså ikke ved, at testresultaterne er fortrolige for offentligheden, og at testresultaterne er et pædagogisk redskab for de lærere, der skal undervise i folkeskolen, og for de ledere, der skal lede skolerne.
Så det er faktum.
Hvad der ellers kan opstilles af scenarier, har jeg været inde på i en tidligere ordførertale.
Det nytter jo ikke noget, at man gentager og gentager og gentager et scenarie, der ikke er belæg for i den lovgivning, som vi behandler.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Der er selvfølgelig en disciplin, man som politiker skal være dygtig til, og som tit testes i salen, nemlig evnen til overhovedet ikke på nogen måde at indgå i en diskussion.
Jeg vil sige, at den socialdemokratiske ordfører består med glans.
Pointen er jo ikke, om der står i en paragraf i L 101, at resultaterne er hemmelige.
Pointen er, at lovforslag L 101 i samspil med L 170 vil betyde, at skolerne vil kunne rangordnes efter kommunernes kvalitetsvurdering, hvor testene er det centrale element.
Det bliver Socialdemokratiet nødt til at forholde sig til.
Så kan man ikke bare sige, at der står i det her lovforslag, at de er hemmelige.
Hvad er det for et signal, man sender?
Vi har lige haft et glimrende samarbejde rettet mod regeringens forslag om at afskaffe gruppeeksaminer, fordi vi ved, at den måde, man tester på, påvirker undervisningsformen.
Den måde, staten nu tester på, kommer til at påvirke undervisningsformen, og det signal, man sender med den kontrol og den risiko for rangordning, er et mistillidssignal af dimensioner.
Er det overhovedet i overensstemmelse med det socialdemokratiske værdigrundlag, hvad angår lærernes arbejde?
Det vækker undren.
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Jeg kan godt afsløre over for fru Margrethe Vestager, at når vi senere kommer til førstebehandlingen af L 170, vil jeg meddele, at Socialdemokratiet også stemmer for den del af folkeskoleforliget, nemlig lovpakke 2.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Det, jeg mener jeg sagde før, er, at der gentagne gange i det her lovforslag står, at testresultaterne er fortrolige.
Det vil sige, at de ikke kan offentliggøres.
Det er det, jeg synes er vigtigt at understrege, selv om man bliver ved med at fortælle det modsatte fra bl.a. fru Margrethe Vestagers side.
Så det synes jeg er vigtigt at få præciseret her.
Det har sådan set ikke noget hverken med L 170 at gøre eller med det, jeg sagde lige før, at gøre.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Jeg synes, det er en meget glædelig meddelelse, hvis Socialdemokratiet ikke vil stemme for L 170, som vi skal behandle senere i dag.
L 170 skal nemlig være perspektivet for det her lovforslag.
I L 170 fastslås det, at kommunen får skolens testresultat.
Kommunen skal med testresultatet som det centrale parameter lave en kvalitetsvurdering.
Hvis kvaliteten er for dårlig, skal der laves en handlingsplan, og hvis den handlingsplan ikke er tilstrækkelig, kan ministeren gribe ind for at lave en anden handlingsplan.
De handlingsplaner og de kvalitetsvurderinger skal være offentlige, og det vil sige, at man bare kan tage handlingsplanerne, hvor man kan se, om skolen har fået karakteren dårlig kvalitet, middel kvalitet, god kvalitet, og så har man rangordningen.
Men vi kan ikke diskutere testresultatet, for det er nemlig hemmeligt, fordi man har fundet det nødvendigt at reparere på den i bund og grund dårlige idé, nemlig de statslige test.
Og derfor er spørgsmålet: Gør det slet ikke indtryk på Socialdemokratiet, at man faktisk har prøvet det her i udlandet med rigtig dårlige resultater?
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Jeg skal sige til Enhedslistens ordfører, at Socialdemokratiet ikke hverken har overset eller overhørt nogen af de protester, der er kommet.
Vi har faktisk lyttet meget til dem og har taget pro testerne og bekymringerne meget alvorligt.
Så kan man lave mange andre scenarier og finde mange citater om, at det er der mange der gerne vil have at de bliver, men det bliver de ikke i forbindelse med det her lovforslag.
Det kan være, at de bliver det i forbindelse med andre lovforslag.
Det kan også være, at det bliver muligt via en minister, men så bliver det uden Socialdemokratiets medvirken.
Og så længe vi er i forligskredsen, er der ikke tale om offentliggørelse af test.
Det andet faktum er jo sådan set, at der testes på livet løs i den danske folkeskole.
Vi, der har børn i folkeskolen, oplever jo, at de testes hele tiden; de testes i læsning, de testes i stavning, de testes i at lære at regne, og de testes i at lære at skrive.
De tester hele tiden i den danske folkeskole, så proportionerne i det her er, at der er tale om ti test, hvoraf de tre ligger i 8. klasse og i naturfag, de er af 45 minutters varighed, og der er ingen forberedelsestid.
Så fru Berlau skal ikke bilde mig ind, at de i øvrigt meget dygtige, fremragende lærere i den danske folkeskole ikke er i stand til at abstrahere fra, at der én gang i løbet af en elevs skoleperiode eksempelvis skal testes i engelsk, og at man så indretter samtlige undervisningsår efter den ene 45-minutters-test.
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Ja, man kan jo altid nægte, hvordan virkeligheden kommer til at se ud.
Nu er det jo Kommunernes Landsforenings egen vurdering af, hvordan det her vil gå, jeg refererer til, og de må trods alt have fingeren bare lidt på pulsen, med hensyn til hvordan sådanne handleplaner vil blive håndteret.
Så det undrer mig meget, at Socialdemokratiet på den måde fuldstændig ser bort fra, hvad det er for en kritik, der rejses, af det her lovforslag.
En anden kritik, der har været rejst meget kraftigt, kommer jo fra lærerne selv.
Den kommer ud fra den betragtning, at indfører man denne test, ja, så er det et angreb på den metodefrihed, som vi har i den danske folkeskole; en metodefrihed, der gør, at vi rent faktisk har en meget kreativ folkeskole, en god folkeskole, hvor eleverne bliver dygtige til at håndtere mange ting.
Og det er lige præcis den kreativitet, som jeg mener er et adelsmærke for den danske folkeskole, hvis man skal se i den optik.
Og test vil foretage angreb på den kreativitet og den metodefrihed, som vi i Danmark har valgt igennem mange år at sikre at lærerne har.
Hvorfor har man i Socialdemokratiet fuldstændig overset den kritik?
Hvorfor overser man de protester, som kommer udefra?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-28:
Det er anden behandling.
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
En af grundene er, at vi ikke får det scenarie, som Enhedslistens ordfører prøver at mane frem her.
Man kan jo diskutere på mange måder.
Man kan eksempelvis opstille et scenarie, der er forkert.
Derefter kan man bruge sin taletid til at prøve at tale det scenarie, som i øvrigt er forkert, ned, og det er sådan set det, jeg synes at Enhedslistens ordfører gør.
Jeg er med på, at der er partier her i Folketinget, der er organisationer, der er samfundsdebattører, som vil noget helt andet med folkeskolen end både det, Enhedslisten og Socialdemokratiet vil.
Nu har vi et folkeskoleforlig, vi har nogle konkrete lovgivninger.
I de konkrete lovgivninger står der ordret, at man ikke kan offentliggøre test.
Og så kan det jo ikke nytte noget, at Enhedslistens ordfører bliver ved med at prøve at fortælle både Folketinget og personer uden for Folketinget, at de test bliver offentliggjort.
Det bliver de ikke; de er et pædagogisk redskab til lærerne i folkeskolen og til lederne i folkeskolen.
Mange tak.
Jeg var lige ved at blive i tvivl om, hvordan debatten her ved andenbehandlingen foregår, men det gør jo ikke så meget, for det kan jeg høre at formanden også er, og så er vi andre jo også tilgivet.
Jeg vil nøjes med at sige, at det fremsatte forslag er første del af en række ændringer af folkeskoleloven med henblik på at styrke evalueringskulturen i folkeskolen.
Lovpakken indeholder som en del af det samlede evalueringsprogram indførelse af et antal nationale test a 45 minutter på hver årgang fra 2. til 8. klasse som et pædagogisk redskab for lærere og for ledere i folkeskolen.
Men nationale test løser selvfølgelig ikke alle de problemer, vi har i folkeskolen.
For Socialdemokratiet har det været afgørende for vores stillingtagen til indførelse af nationale test, at de for det første er et pædagogisk redskab og for det andet ikke skal stå alene, men være en del af en styrket evalueringskultur, der ikke kun måler det faglige indhold, men bredt måler alle aspekter af undervisningen.
Eleverne i en klasse vil få forskellige test, hvilket muliggør en differentieret evaluering af elevernes styrke, ligesom gennemførelsen af de nationale test kan foregå i løbet af skoleårets sidste halvdel, alt efter hvordan den enkelte lærer ønsker at indpasse arbejdet med test i sin planlægning af undervisningen.
Resultaterne af test er ikke offentligt tilgængelige og kan dermed ikke anvendes til rangordning af skoler, som man eksempelvis kender det fra England, men kan efter afholdelsen udelukkende formidles i skriftlig form til den enkelte elev med henblik på en hurtig og en konkret opfølgning.
Indførelse af nationale test er et nyt og uprøvet land at bevæge sig på, det gælder så vel nationalt som internationalt.
Jeg vil godt på Socialdemokratiets vegne sige, at vi også ved andenbehandlingen støtter lovforslag L 101 om indførelse af nationale test og obligatoriske prøver i folkeskolen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-28:
Det kan absolut ikke blive aktuelt, at der skal tages tid fra noget andet.
Disse test lægger sig op ad trinmål, og trinmål har vi haft i folkeskolen i over 10 år, der er ikke nogen lærere, der ikke ved, hvordan trinmålene er formuleret, og altså underviser de også efter dem.
Disse test lægger sig lige op ad trinmålene, så derfor vil det f.eks. blot betyde, at det år, hvor eleverne skal testes i dansk, vil en dansktime på 45 minutter blive brugt til, at eleverne sidder ved computeren og svarer på spørgsmål.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Jeg vil godt stille et andet spørgsmål.
Vi er forhåbentlig enige om, at lovforslaget ikke tilfører kommunerne nogen ekstra midler.
Man siger, det er udgiftsneutralt for kommunerne og altså også udgiftsneutralt for de enkelte lærere, som skal bruge tid på disse test, som skal bruge tid på at forberede eleverne til testene, og som skal målrette undervisningen mod testene, for at det hele kan komme til at fungere, som man ønsker, og eleverne kan klare sig godt i præstationsprofilerne.
Mit spørgsmål er ganske klart: Hvad er det så for nogle ting, lærerne ikke skal undervise i?
Hvad er det for nogle ting i undervisningen, som skal nedprioriteres?
Hvad er det for nogle ting i undervisningen i dag, som Venstre ikke ønsker i folkeskolen?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-28:
Jeg kunne svare ganske kort: Nej.
Vi har afsat 175 mio. kr. til efteruddannelse af lærere, og vi har afsat 680 mio. kr. til ekstra timer i dansk, så jeg kan virkelig ikke forstå, at man ikke synes, der er fokus på området, og at man mener, at der overhovedet ikke er styr på noget som helst.
Testene er et rigtig godt værktøj.
Nogle elever siger, at de er rigtig gode, fordi de kan se, at de hermed får hjælp og ikke skal høre brok over, at de ikke løser deres terminsprøver, som de skal.
Hjælpen bliver faktisk givet allerede tidligt i deres skolegang, og derfor vil de ikke komme ud for, at de står uden at kende deres eget niveau og standpunkt, når de kommer til 8. klasse.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Jeg var lige ved at blive positiv, da jeg hørte Venstres ordfører begynde med, at det er et spørgsmål om at bruge testene til at finde ud af, om lærerne skal have efteruddannelse, til at finde frem til børnenes behov og til at følge dem op, for det er jo lige præcis sådan, SF ønsker at bruge test, og så er vi jo enige.
Det eneste, det handler om, er at målrette undervisningen mod at få nogle ordentlige testresultater, så i bedste fald er de test meningsløse.
Hvis det ikke var, fordi vi senere i dag skal behandle et andet lovforslag, som går på, at testene faktisk skal bruges til at opstille præstationsprofiler og sådan nogle ting, var testene meningsløse, fordi der ikke er nogen opfølgning på dem.
Er Venstres ordfører ikke enig i det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-28:
Jeg kunne ikke drømme om at tage ordet falliterklæring i min mund, fordi vore skoler gennem 10 år eller mere tester eleverne systematisk to gange om året for at følge op på deres behov og for at give dem de udfordringer, de har brug for.
Jeg kunne ikke drømme om at kalde disse test for en falliterklæring, og i øvrigt er der jo på finansloven afsat millioner af kroner til ekstra timer i dansk, så det er meget søgt, hvis man påstår, at det ikke er en hjælp.
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Hvad med tolærerordninger?
Hvad med spørgsmålet om mere specialundervisning?
Alle de problemer, som det påpeges at skolen har i dag, løser man altså ikke ved at indføre nationale test, tværtimod er der intet belæg for, at nationale test rent faktisk tjener et formål.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-28:
Formålet med testen er jo at finde frem til børnenes behov, så undervisningen kan tilrettelægges sådan, at børnene hele tiden får de udfordringer, de har brug for.
Derfor kan testen også finde dem, som fagligt er meget stærke, men sidder lige så stille med det og derfor ikke får de udfordringer, de burde have.
På denne måde bliver det altså muligt at følge op på alle børns behov, de får lige nøjagtig de udfordringer, de har brug for, og samarbejdet med forældrene bliver mere præcist, fordi man kan drøfte, hvordan resultaterne er.
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Mit spørgsmål går egentlig på, at man indfører disse test med den argumentation, at vi får en bedre skole af dem, og at børnene bliver klogere.
Hvordan forestiller man sig, at nogen skal blive klogere af at gennemgå en test, hvis det ikke er, fordi hele undervisningen kun er indrettet på, at eleverne skal blive bedre til at blive testede?
Hvordan skal man kunne blive klogere af at få taget sin temperatur eller blive vejet tit?
Den er et udtryk for et øjebliksbillede af, hvad barnet kan svare på de konkrete spørgsmål, men ikke et billede af, om barnet er blevet dygtigere og har fået flere kompetencer.
Det er jo præcis derfor, lærerne har angrebet og har protesteret kraftigt imod, at de test bliver indført.
Et barn bliver jo ikke klogere af at gennemgå en test, og hvilke andre ressourcer har regeringen forestillet sig der skal komme ud af det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-28:
Jeg er langtfra enig, og det må jo være en af grundene til, at der er forskellige partier repræsenteret i dette Folketing.
Jeg betragter testene som et pædagogisk redskab, der også kan bruges til at følge op, så kommunalbestyrelsen ikke er i tvivl om, hvad den skal sætte fokus på, så jeg kan overhovedet ikke følge de belæringer, der lige er kommet.