runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Svanholt (SF), 2001-05-07:
Det lovforslag, som vi her behandler i dag, er jo udelukkende en udskydelse af revisionen til næste samling, og det er vi selvfølgelig tilfredse med. Men vi ønsker også her at tilkendegive, at det system, vi har med frivillige donorer, og det, at vi har et utrolig sikkert system, er det, vi skal bevare.
Vi skal ikke, og vi vil ikke acceptere, at blod skal være en handelsvare i EU.
Vi ønsker, at vi skal have den sikkerhed og den selvforsyning med blod og blodprodukter, der baserer sig på det frivillige danske donorkorps.
I den sammenhæng er det utrolig vigtigt med Statens Serum Instituts rolle.
Det er meget afgørende vigtigt - og her er jeg helt på linje med det, hr. Frank Aaen rejser - at det sted får at vide, at de også kan regne med det i fremtiden, sådan at der ikke er risiko for, at forskere vil søge andre steder hen, fordi der er usikkerhed.
Derudover er det vigtigt, at man også kommer i gang med at tænke på at udvikle nye produkter, som kan basere sig på det blod, der bliver indsamlet i Danmark. Men vi støtter udsættelsen her.
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-07:
Også Dansk Folkeparti kan tilslutte, at vi udsætter revisionen af loven, som sikrer opretholdelse af den ordning, vi har her i landet, med selvforsyning af blod og blodprodukter, til næste folketingssamling.
Det er også naturligt og vigtigt for os at få kortlagt økonomien omkring Statens Serum Institut, således at grundlaget er i orden for at træffe den rigtige afgørelse om, hvorvidt Seruminstituttet skal udbyde blodprodukter eller ej.
Vi ved, at der gennem de senere år har været en faldende efterspørgsel efter både Faktor VIII og Faktor IX samt albumin.
Men der er flere spørgsmål, der presser sig på, også om nye investeringer kan stå mål med det eksisterende produktionsapparat, og om det kan imødekommes ved nye investeringer.
Ligeledes om de færdige blodprodukter af albumin og Faktor IX kan eksporteres; det skal naturligvis gøres med donors accept.
Vi kan tilslutte os, at revisionen udsættes.
Men også vi fra Dansk Folkeparti vil sige, at vi må beklage, at regeringen endnu en gang ikke har kunnet leve op til lovens revisionsbestemmelser.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-05-07:
Centrum-Demokraterne er godt tilfredse med, at ministeren har valgt at udsætte revisionen af loven med et år.
Og det er vi, fordi vi ikke mener, at det, der lå på bordet, eller de forhold, der fra ministerens side ønskes ændret, er helt afklaret. Den danske blodforsyning hviler på en meget høj grad af sikkerhed og en sikkerhed, der indtil nu er gået forud for økonomiske hensyn.
CD mener, at det er et godt princip, og det skal man opretholde i den kommende revision.
CD ønsker også fremover, at Seruminstituttet har den væsentligste rolle, når det gælder forarbejdning af blodprodukter til den danske befolkning.
Derfor skal ministeren ved den revision af loven, der arbejdes med nu, ikke forvente, at CD vil støtte en ændring, der overflytter opgaven til amtsligt regi og eventuelt til deres udlicitering.
En udsættelse på 1 år vil så muligvis også kunne afklare spørgsmålet om, hvorvidt et blodprodukt i EU betragtes som en handelsvare eller en tjenesteydelse.
Det er CD's opfattelse, at et blodprodukt ligesom væv er at betragte som en tjenesteydelse, og at der derfor intet er til hinder for, at vi fortsat kan opretholde den ordning, som vi har i dag.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-05-07:
Med forslaget her udskydes revisionen af loven til folketingsåret 2001-2002.
Som vi alle ved, indebærer den gældende lov, at Statens Serum Institut har eneret til at fremstille blodprodukter på baggrund af dansk plasma.
Amtskommunerne har pligt til at levere plasma til Seruminstituttet og til at afsætte forarbejdet plasma igen.
Virkeligheden er bare en anden.
Udbud og efterspørgsel matcher ikke hinanden, og det betyder, at plasma går til spilde og Seruminstituttet har underskud.
Heroverfor står, at amterne ønsker at købe blodprodukter på markedet som anden medicin, og at lån tilsyneladende er i strid med EU-traktaten.
Hertil kommer interessen for at værne om det frivillige danske bloddonerkorps og det idégrundlag, det hviler på.
Så der er mange hensyn, der skal gå op i en højere enhed, og derfor er det også vigtigt, at den nye lov ikke bliver genstand for lovsjusk.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte, at revisionen udskydes.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Det, der ikke stod lysende klart for mig efter det her indlæg, som opridsede mange helt relevante problemer, er, om Det Radikale Venstre gå ind for, at vi skal privatisere og udlicitere blodforsyningen.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-05-07:
Jeg fremhævede hensynet til det danske bloddonorkorps, men når det er sagt, så mener jeg også, at blodet skal fremstilles dér, hvor det bliver gjort bedst og billigst, og at den del af produktionen, som ikke kan bruges herhjemme, selvfølgelig skal afsættes på markedet.
Jeg synes ikke, at jeg kan nikke til den måde, det foregår på i dag, og det kan Det Radikale Venstre heller ikke nikke til.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-07:
Hr. Frank Aaens forslag synes jeg da lyder meget fornuftigt, men da det ikke er mit ordførerområde, og da det ikke er noget, vi har diskuteret i vores gruppe som et konkret forslag, kan jeg naturligvis ikke stå her og sige, at det vil vi gå sammen med Enhedslisten om.
Men jeg kan da sige, at jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at vi bestemt ikke skal have priserne og afgifterne ned på alkohol, for vi ved, at pris og forbrug hænger sammen især for de unge og for de svage grupper, og derfor skal vi for alt i verden undgå at få prisen sat ned.
Vi skal opfordre regeringen til, at sundhedspolitikken og skatte- og afgiftspolitikken hænger sammen, og at sundheden, mennesket, må komme før økonomien på det her område.
Også vedrørende reklamerne, som hr. Frank Aaen var inde på, skal vi bestemt forsøge alt, hvad vi kan, for at undgå, at vi får alkoholreklamer på tv.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Jamen uenigheden går ikke på, om man skal udnytte alt blodet eller ikke udnytte alt blodet.
Alle går ind for, at alt blodet, så vidt det overhovedet er muligt, skal udnyttes.
Det er jo det, princippet går ud på.
Det gør også, at vi får en usikkerhed, om vi f.eks. har den tryghed omkring blodets kvalitet, som vi har i dag.
Så derfor igen: Mener Det Radikale Venstre, at det er en god idé, at blodet kommer i almindeligt EU-udbud?
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-05-07:
Nu er det jo sådan, at en af årsagerne til, at det er dyrt herhjemme, er, at vi producerer det i meget små batch - altså mængden er ikke så stor herhjemme, som den vil være ved udlicitering, hvorefter den bliver billigere - men det giver jo så også en større sikkerhed.
Derudover holder vi partier tilbage, hvis vi har den mindste mistanke om, at der har været en donor, som har fejlet noget.
Og det koster da noget.
Så er det, at jeg gerne vil spørge fru Inger Marie Bruun-Vierø, om hun kan påpege over for mig en anden sundhedsydelse, som bliver tilbudt befolkningen, som er gratis.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-05-07:
Og så kan det være, at det slet ikke har interesse for en udenlandsk producent. Men jeg synes, at det må komme an på en prøve.
Og jeg synes da også, at det her år giver Seruminstituttet mulighed for at indrette sig på den situation her.
Så alene af den grund er det jo også meget udmærket, at vi udskyder revisionen.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Jeg synes, at det er ærgerligt, for det er en del af vores sundhedssystem, og det er en meget vigtig del af vores sundhedssystem, at vi er sikre på, at vi har en sikker, sund leverance af forskellige blodprodukter, herunder de vacciner og andet, som udvikles fra blodet.
Vi støtter, at revisionen af loven bliver udsat, fordi det lovforslag, som alternativt skulle være fremsat, indeholder forslag om at privatisere blodforsyningen og udgør dermed en risiko for den meget høje tryghed, vi i dag har ved det blod, der leveres til de danske sygehuse.
Det er vi imod, og vi er også imod hele udliciteringskonceptet.
Vi er ikke trygge ved det, for vi ved, at lige så snart vi får at gøre med en virksomhed, som har til opgave at tjene penge, kan det gå ud over sikkerheden, uanset hvad de har skrevet under på i kontrakten.
Uanset hvad de har lovet os, ved vi, at de virksomheder, der eventuelt vil overtage opgaver fra Seruminstituttet, kun har det ene formål at tjene penge på dem.
Det er langt over 100 arbejdspladser, der er på spil på en virksomhed, som ikke alene har været dygtig til at levere sikre produkter til det danske sygehusvæsen, men også er fremragende og på nogle områder verdens førende i udvikling af vacciner.
Man forsker i malariavacciner og i alle mulige meget spændende, nye vaccinetyper, som kan skåne os for nogle frygtelige sygdomme.
Det er også det arbejde, der er på spil, og både ud fra beskæftigelsen og ud fra hensynet til en sikker forsyning af blod og blodprodukter til de danske sygehuse og den fortsatte udvikling af nye produkter og nye vacciner ude på Seruminstituttet er det vigtigt, at regeringen meget hurtigt kommer med en klar melding til Seruminstituttet om, at denne virksomhed skal fortsætte og videreudvikles.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-07:
Jeg er klar over, at der både på Seruminstituttet og også her i huset er interesse for Seruminstituttets indsats på blodområdet, og den har været upåklagelig.
Men når hr. Frank Aaen står her og siger, at nu piller vi ved hele Seruminstituttets store forskningsprofil, synes jeg nok, jeg har brug for en forklaring.
Der er jo ikke nogen, der drømmer om at nedlægge Seruminstituttet, heller ikke selv om fremstillingen af blodprodukter skulle gå andetsteds hen, så jeg mener nok, det var store ord, og så vidt jeg kunne høre uden et egentligt belæg for, hvordan tingene hænger sammen.
Det vil jeg gerne have en forklaring på.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Ja, dele af Seruminstituttet kan sikkert fortsætte, uanset om produktionen af blodprodukter ryger til udlandet.
Men de gange, jeg har været i kontakt med Seruminstituttet og har været derude og se det, har jeg set rigtig mange eksempler på et meget tæt samarbejde mellem danske og udenlandske sygehuse og forskningen på Seruminstituttet.
Man samarbejder om forsyningen med blodprodukter, og det er en integreret del af hele arbejdet derude.
Men der er ingen tvivl om, at i det øjeblik, man halverer en virksomhed eller beskærer den drastisk, går det
også ud over det, der er tilbage, og derfor er jeg helt overbevist om, at hvis vi vil have et godt og stærkt Seruminstitut, samtidig med at vi opretholder en sikker forsyning med blodprodukter til det danske sundhedsvæsen, er det meget vigtigt, at vi beholder Seruminstituttet som den helhed, det er i dag.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-07:
Jeg vil til enhver tid skrive under på vigtigheden af at bevare Seruminstituttet som den forskningsinstitution, den også er i dag.
Men jeg kan ikke høre nogen rationalitet i det, hr. Frank Aaen siger om, at man halverer eller drastisk beskærer den.
Jeg hørte hr. Frank Aaen sige, at der var 100 mennesker beskæftiget derude, men hvis jeg ikke er helt galt afmarcheret, er der ca. 1.000 mennesker beskæftiget på Seruminstituttet, så vi er altså slet ikke nået op i noget, der ligner en halvering.
Så fik jeg heller ikke noget svar på, hvorfor
malariaforskningen, der direkte blev nævnt som eksempel, skulle gå fløjten
Men jeg synes altså, man skal passe på, at man ikke i sin iver for at argumentere for en eller andet sag kommer til at skyde med meget store kanoner, og at der ikke rigtig er hold i tingene.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
En vigtig del af basen for Seruminstituttets indsats er, at det er dybt, dybt integreret i det danske sundhedsvæsen, og den integration vil delvis gå fløjten, hvis forsyning med blodprodukter og levering af blod fra donorerne ophører.
Ingen tvivl om det.
Derudover har jeg ved besøg derude fået at vide, at selvfølgelig kunne en del af Seruminstituttet sagtens fortsætte, men man anså det for at have stor betydning for Seruminstituttets videreudvikling, at man opretholdt forsyningen med blodprodukter.
Men det er én diskussion.
En anden diskussion er, hvordan vi sikrer en optimal og sikker forsyning af blodprodukter til det danske sundhedsvæsen, og det er det andet vigtige argument for at opretholde produktionen ude på Seruminstituttet.
Jeg synes, vi skal inddrage ministeren gennem nogle spørgsmål, så vi kan få belyst, hvad konsekvenserne for den resterende virksomhed vil blive, hvis man skærer den del bort, og jeg forstår simpelt hen ikke - det er jo det, der ligger bag fru Dorte Bennedsens spørgsmål - hvorfor Socialdemokratiet er så forelsket i, at man skal udlicitere forsyningen med blodprodukter.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-07:
Den sidste konklusion må stå for hr. Aaens egen regning, for den har jeg ikke udtalt.
Jeg forstår, at hr. Aaen er meget optaget af Seruminstituttets nære forbundethed med det danske sundhedsvæsen, og jeg er helt enig i, at det er en væsentlig forudsætning for instituttets virksomhed.
Jeg forstår også, at hr. Frank Aaen har været på Seruminstituttet, men når jeg lytter til hr. Frank Aaen, har han måske mest været på blodafdelingen.
, og hvis hr. Frank Aaen gik derud en gang til, ville han konstatere, at der faktisk er ganske mange andre afdelinger på Seruminstituttet, som har en overordentlig god og tæt kontakt til det danske sundhedsvæsen.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Jeg ved udmærket, at der er mange andre afdelinger på Seruminstituttet, og dem skal jeg også besøge ved lejlighed.
Men holdningen til, om det skal privatiseres, fremgår jo klart af Berlingske Tidende den 20. februar 2001, hvor fru Dorte Bennedsen udtaler, at det danske donorblod kan udnyttes bedre, hvis det forarbejdes i udlandet, og derfor foreslår, at man skal lave loven om.
Det er jo det, der er baggrunden
for, at vi har hele debatten.
Jeg vil i stedet sige, at alt blod skal udnyttes, og det skal ske på Seruminstituttet.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-07:
L 226 drejer sig kort og godt om at udskyde revisionen af loven om humant blod og blodprodukter fra denne til næste folketingssamling, og det kan Kristeligt Folkeparti godt støtte.
Arne Rolighed (S), 2001-05-07:
Jeg vil gerne sige tak til partierne for den store opbakning til, at vi udskyder revisionen af loven.
Hovedbaggrunden for, at vi foreslår denne udskydelse, er et ønske om at bevare roen om dansk blodforsyning.
Det har været et godt princip, at Danmark skulle være selvforsynende med blod og blodprodukter, og det er ikke mindst takket være en god støtte fra Danske Frivillige Bloddonorer.
Jeg har også et stort hensyn at tage til, hvor stor en arbejdsplads Statens Serum Institut er.
Jeg har haft møde med både ledelsen og samarbejdsudvalgene derude, og de kan til fulde acceptere, at vi udskyder revisionen.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-05-07:
Hver gang et produkt sendes i udbud, så er det selvfølgelig på nogle meget specifikke betingelser, og en af de betingelser, der skal være med her, er selvfølgelig, at det videre produktionsled sikrer, at blodet er i et lukket system, sådan at vi er sikre på, at det blod, vi får retur, stammer fra de bloddonorer, der har leveret plasmaet.
Det er en af de udbudsbetingelser, som jeg mener at der skal være.
Det er selvfølgelig meget afgørende, at det så også kan overholdes, men det vil tiden jo vise.
Det kan jeg ikke svare på i dag.
Men det er efter min mening forudsætningen.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Også tak for det svar.
Jeg har fuld forståelse for, at det selvfølgelig skal vendes i gruppen, men jeg kan sige, at vi producerer sådan et beslutningsforslag og vil sende det rundt til samtlige sundhedsordførere, og så kan man tage stilling til, om man vil være med til at fremsætte sådan et beslutningsforslag i starten af næste samling.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-07:
Det, som for os er væsentligt, er, at det regelsæt, der laves om blod i Danmark, er et, som også er acceptabelt for bloddonorerne.
Det, der har været problemet og er problemet med Seruminstituttet, er, at der bruger man - nu er jeg ikke fagmand, så skal jeg lade være med folde mig ud med udtryk - en del af blodet, mens andre dele ikke længere kan bruges, fordi der ikke er brug for de medikamenter.
Det vil sige, at som systemet er i dag, kasseres en ikke uvæsentlig del af blodet.
Vi vil gerne være med til at diskutere, hvordan tingene skal se ud fremover.
Men for os er et vigtigt udgangspunkt, at dette blod, der skænkes til det danske samfund af vores donorkorps, udnyttes, jeg havde nær sagt hundrede procent, men i hvert fald i så vid udstrækning, det overhovedet er muligt.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-07:
Hr. Jørgen Winther sagde i første del af sit indlæg, at det stod krystalklart, at heroinen ikke havde været medvirkende til resultaterne i de schweiziske forsøg.
Så er hr. Winther meget betænkelig ved - for at sige det pænt - at man nu vil nedsætte et ekspertudvalg, for man har jo Narkofølgegruppen: Jeg tror, at både hr. Winther og jeg har stor respekt for politikere, men jeg vil godt spørge hr. Winther: Hvor ligger ekspertisen hos en folketingspolitiker, når det drejer sig om stillingtagen til nye behandlingsmetoder, f.eks. injektion af metadon og de nye stoffer, som er kommet frem, og hvis navne jeg er ude af stand til at udtale, og helt andre ting, altså alt det, der ikke vedrører heroinen?
Hvor ligger ekspertisen hos folketingsmedlemmerne?
Hvis jeg skal stole på noget, vil jeg altså godt have ekspertudtalelser, og så kan vi tage de politiske debatter bagefter og diskutere, om vi vil godtage de ekspertudsagn, eller om vi ikke vil anvende dem.
Jørgen Winther (V), 2001-05-07:
Fru Dorte Bennedsen spørger om ekspertisen hos folketingsmedlemmer: Ja, det er da lidt svært at give et helt klart svar, men jeg har indtryk af, at der er lidt forskel på socialdemokrater og liberale personer angående ekspertisen - forstået på den måde, at Socialdemokrater nok i lidt højere grad lytter til organisationer og fagforeninger osv., mens liberale i lidt højere grad danner deres egen stillingtagen.
Derfor kan der være forskel på, hvordan det er med ekspertisen.
Så spurgte fru Dorte Bennedsen, om det er krystalklart: Jeg vil bare sige, at WHO's eksperter føler, at det er krystalklart, og jeg har respekt for WHO.
WHO's eksperter har klart tilkendegivet, at det ikke er godtgjort, at det var selve heroinen, der var udslaggivende for de positive resultater i Schweiz, og det samme siger en dygtig socialdemokrat, forhenværende sundhedsminister Carsten Koch, som jeg har stor tillid til.
Han mener faktisk, at det er fuldt ud dokumenteret, så ham tror jeg på, og jeg tror også på WHO.
Derfor vil jeg gerne sige, at det er krystalklart, at det ikke er heroinen, der har gjort udslaget.
Hr. Villys Søvndal vil jeg egentlig godt rose for stor, forstandig indsigt inden for dette område; det respekterer jeg, og der er også et oprigtigt engagement.
Jeg vil gerne erkende, at jeg tror også, at hvis man giver heroin og en masse socialpsykologiske foranstaltninger til narkomanerne, vil de få det bedre.
Jeg tror, at nogle af disse mange dødsfald vil kunne undgås.
Men jeg ser også et andet spektrum: Hvor skal vi sætte grænsen?
Det er for mig det store problem.
Den dag, hr. Villy Søvndal kan løse problemet med, hvor grænsen skal være,
vil jeg være noget mere positiv, men alt i alt er jeg dybt betænkelig ved at lave de heroinforsøg, og jeg synes, som jeg tidligere har argumenteret for, at det er helt overflødigt at lave den ekspertgruppe.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-07:
Jamen jeg er da fuldstændig enig i den betragtning, at det ikke er heroinen alene, der har givet resultater i de schweiziske forsøg; men konklusionen fra WTO siger ikke noget om, hvorvidt heroinen har været medvirkende årsag.
Den peger på, at den psykosociale indsats formentlig er hovedårsagen, men ikke på det, som hr. Winther sagde heroppefra: at det står krystalklart, at heroinen overhovedet ikke har spillet nogen rolle.
Det fremgår ikke af de vurderinger.
Så må jeg sige, at hr. Winther øjensynlig har brug for nye argumenter, når han pludselig begynder at snakke om Socialdemokratiets holdning til fagbevægelsen.
Det var dog et særpræget tigerspring at tage.
Jeg fik at vide fra Venstre, at det er fuldstændig tåbeligt at nedsætte et ekspertudvalg, fordi man har Narkofølgegruppen, og så tillod jeg mig i al stilfærdighed at spørge, hvor stor en ekspertise de politiske repræsentanter i den, fru Gitte Seeberg og fru Tove Fergo, har.
Kan vi lægge den til grund og være sikre på, at den er korrekt?
Villy Søvndal (SF), 2001-05-07:
Ja, undskyld mig, men det forekommer mig at være et kynisk synspunkt, en kynisme, man næsten ikke kan finde udtryk for.
Jeg tror, det var dem, hr. Jørgen Jepsen i sin kronik kaldte narkokrigens ofre: Vi er nødt til at have nogle, der ligger i rendestenen og har det skidt, til belæring af andre og kommende årgange om, at det her gør man ikke.
Det er et barsk synspunkt, og jeg vil bare høre, om jeg har forstået det rigtigt. Så til glidebanen, hvor hr. Jørgen Winther spørger, hvordan vi kan sætte en grænse.
Det synes jeg er en relevant diskussion, og man må jo sige, at vi har de samme problemer i sygehusvæsenet i øvrigt, når vi giver morfin til mennesker, der har stærke smerter.
Det har vi ikke beskæftiget os med fra politisk hold.
Men hvis Venstre har brug for, har behov for tal, så sæt dog et tal på og stem for!
Jørgen Winther (V), 2001-05-07:
Hr. Villy Søvndal nævner ordet kynisme, fordi jeg erkender, at der er nogle narkomaner, som vil blive reddet, hvis de får heroin, men at grænsedragningen for mig at se er meget, meget svær.
Men jeg vil gerne bede, ja, opfordre hr. Villy Søvndal til at sætte sig ind ind i en anden problematik, hvor jeg synes, SF er uhyre kynisk.
Der findes i dag mange danske kræftpatienter, som får at vide, at der ikke kan gøres mere her i Danmark, og bagefter får at vide: I kan gå hjem og drikke noget rødvin, og så kan I bare have det så godt.
I udlandet, i Tyskland, Sverige, England har man en helt anden holdning til kræftpatienter.
Der behandler man dem aktivt langt, langt bedre.
Der synes jeg og Venstre, at det ville være særdeles udmærket, hvis disse patienter fik det frie valg.
Herved ville vi kunne redde ret mange mennesker fra at dø af kræft.
Mange ville få det langt bedre.
Dér siger SF kynisk nej.
Her er ikke nogen grænsedragningsproblemer.
Her er situationen bare, at SF siger nej til det her sammen med Socialdemokratiet.
Her er et område, vi måske kunne drøfte noget mere, for
her kunne man virkelig redde nogle mennesker.
Angående narkomanerne: Der er ikke nogen nemme løsninger.
De har behov for omsorg, de har behov for kærlighed og især behov for, at der er nogle enkelte mennesker, som de ser ofte, der tager sig pænt og kærligt af dem.
Det er noget af det, de især har behov for.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-07:
Nu blev der her for lidt siden nævnt noget om kynisme.
hr. Jørgen Winther, at det er mere kynisk at sætte folk på venteliste eller nægte dem stoffri behandling, når de gang på gang tigger og beder om stoffri behandling?
Er det ikke kynisme?
Ude i det virkelige liv - det er ikke myter, det er ude fra det virkelige liv - siger misbrugskonsulenter igen og igen i pressen: Vi har en kø af mennesker, der står hver eneste dag og tigger og beder os om at komme i stoffri behandling.
Er det ikke kynisme at nægte dem det?