runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-03:
Kønnenes ligeværdighed er en fundamental værdi af nærmest dogmatisk karakter for Det Konservative Folkeparti, altså er det hævet over enhver diskussion, at kønnene er ligeværdige.
På samme måde kæmper vi indædt og målrettet for at sikre ligestilling mellem kønnene, mellem mand og kvinde.
Men nu er det jo ikke det, lovforslaget går ud på.
Lovforslaget går ud på at give en praktisk ramme for dette arbejde.
Vi er i Det Konservative Folkeparti dybt betænkelige ved, om det nu også bliver resultatet, dersom vi måtte vedtage beslutningsforslaget.
Faktisk har vi en bekymring fuldstændig på linje med fru Birthe Rønn Hornbechs og fru Louise Freverts, en bekymring, der går på, at dette kan blive et benspænd for ligestillingsaktiviteterne, utilsigtet ganske vist.
Hvorfor nu det?
Jo, der er faktisk en række tiltag, som har ligestillingsperspektiver i sig.
M046S3931.fm Page 3999
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Lad mig nævne et par eksempler herpå, f.eks. etableringen af en barselfond.
Jeg har personligt været ganske aktiv deltager i den debat og forsøgt at fremme sagen, og det er også lykkedes.
På samme måde gælder det, når vi har at gøre med diskussionen om en ligelønsstatistik.
Det naturlige sted at behandle en ligelønsstatistik er efter vores opfattelse i Arbejdsmarkedsudvalget.
Sådan kunne jeg i virkeligheden blive ved.
Tilbage står, at der formentlig ikke vil være ret meget lovgivning, der helt naturligt og helt oplagt skulle placeres i sådan et folketingsudvalg.
Hvad så med vinklerne?
Hvad så med diskussionerne af bredere karakter?
Der er det min opfattelse, at den slags diskussioner må foregå i alle relevante sammenhænge.
Der skal ingen kunne undskylde sig med, at dette blot kan parkeres i et ligestillingsudvalg.
Så det korte af det lange er, at vi faktisk frygter, at oprettelsen af et ligestillingsudvalg vil kunne være med til at afspore ligestillingsdiskussionen, og det vil vi ikke være med til.
Dertil kommer timingen i beslutningsforslaget.
Nu har jeg forstået, at ordføreren allerede er på retræte i den sag, men ikke desto mindre er det en kendsgerning, at samtlige gruppeformænd efter de oplysninger, jeg har, for få dage siden blev enige om at gennemgå Folketingets udvalgsstruktur i den kommende samling med henblik på forenklinger.
Så ville det da i den situation være ganske besynderligt, om vi her vedtog at oprette et nyt udvalg oven i købet på et, som fru Birthe Rønn Hornbech var inde på, ganske løst beslutningsgrundlag.
Det vil vi altså heller ikke af den grund være med til.
Det korte af det lange er, at jeg fuldstændig kan tilslutte mig de argumenter, som fru Birthe Rønn Hornbech og fru Frevert er kommet med, og jeg må derfor afvise beslutningsforslaget i dets nuværende form.
Vi vil meget gerne være med til at fremme debatter og aktiviteter, der kan støtte ligestillingen, men vi tror, at det bedst sker ved, at vi tager de temaer med i de øvrige udvalgssammenhænge, som vi arbejder med.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-06-03:
Da Venstres ordfører, fru Inge-Lene Ebdrup, ikke er til stede, skal jeg meddele, at Venstre støtter forslaget.
M046S3931.fm Page 4002
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Formålet er jo at sikre, at mennesker med almindelige indkomster kan finde en rimelig bolig, og at ikke alle boliger sælges videre og ender som meget kostbare boliger, som almindelige mennesker ikke kan betale.
Derfor indføres der et forbud, så disse andelsboliger i en andelsboligforening inden for 5 år ikke gyldigt kan sælges videre af andelsboligforeningen til en anden andelsboligforening, boligaktieselskab eller boliganpartsselskab.
Overtrædelse af loven kan medføre strafansvar.
Vi synes i Venstre, at det er et godt formål, at vi sikrer almindelige mennesker med almindelige lønninger, at de kan erhverve andelsboliger, hvor prisen ikke er skruet op, og vi medvirker gerne til en hurtig udvalgsbehandling.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-06-03:
Jeg kan jo kun sige, at jeg taler ud fra det, der står i forslaget, og det, der står i forslaget, er, at det træder i kraft ved det nye folketingsårs start.
Så må man nødvendigvis stemme nu, for der bliver altså ikke indkaldt til møder i Folketingssalen for at få det her til afstemning i løbet af sommeren.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-03:
Det er et spørgsmål til Dansk Folkeparti, for jeg forstod på den ene side, at man vil støtte lovforslaget, men på den anden side er meget optaget af ikke at få et nyt hul, derved at tilbudspligten ikke skal bruges, og at man er optaget af, at det ikke får skruet priserne yderligere op.
Vil der være krav fra Dansk Folkeparti til regeringen om, at det hul, hvis det nu er af betydning, også skal stoppes, og at vi får det stoppet, før vi vedtager det her lovforslag ved tredjebehandlingen?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-06-03:
Som forslaget ligger, er det en kraftig forbedring med hensyn til at lukke de huller, der er nu, så vi vil være meget positive alligevel.
M046S3931.fm Page 4004 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-03:
I en anden afskygning behandlede vi det her område i forbindelse med det af SF stillede beslutningsforslag om, at man skulle beskatte avancen ved likvidering af andelsboliger.
Hele humlen her er jo, at andelsboliger handles, så længe de lever, til regulerede priser, fordi andelsboligbeviserne prisfastsættes op ad boligreguleringslovens regler på det lejede marked.
Det er jo sådan, at man er nødt til at kunne slå ting ihjel; ting skal kunne likvideres.
Så jeg vil gerne rose regeringen for, at den nu kommer med et rigtig godt forslag, uden at det indeholder de sædvanlige elementer omkring beskatning, vi tidligere har set for år tilbage.
Det her betyder jo, at det ikke rammer beskatningsmæssigt der, hvor likvideringen er en ordentlig mulighed og noget, der ikke er spekulativt.
I virkeligheden har vi kun set to modeller og ikke tre modeller, for som der også står i lovforslaget, har vi ikke set model tre i praksis.
Man kan altså kort sagt sige, at der er to modeller: fra andelsboligforening og ud omkring en investor og tilbage til andelsboligforeningen.
Nogle kan måske så spørge: Jamen hvad så med den anden situation, hvor man går fra andelsboligforening og over til den private investor?
Er det hul ikke stadig væk åbent?
Nej, det er ikke åbent, fordi andelsbolighaverne jo med et kvalificeret flertal på deres generalforsamling skal træffe en beslutning om, hvorvidt de vil likvidere eller ej.
Der kan altså stilles blokerende mindretal.
Noget andet er, at investoren vil være uinteresseret i at give en høj pris for den her ejendom, medmindre han får den renset for lejere – lejerne er altså de tidligere andelshavere.
Han vil ikke købe ejendommen, for han prisfastsætter ejendommen efter det, han kan få i forrentning.
Han kan ikke få nogen fornuftig forrentning, hvis lejeren er der.
Han kan altså kun være interesseret i at få ejendommen, såfremt han får den tom, for så er det, han kan gå ind via en forbedring og igennem boligreguleringslovens § 5, stk. 2, vriste sig fri af det lave niveau, vi har i boligreguleringsloven, og komme over til en art markedsbestemt leje i henhold til lejelovens regler om det lejedes værdi.
Så derfor er det sådan, at andelsbolighaverne rent faktisk skal forlade deres ejendom, deres lejlighed, hvis der skal være nogen interesse i det her, og de er jo forskellige steder i livet: Nogle vil måske gerne derfra og have nogle penge, fordi de skal ud og have bil, villa og vovse uden for byen, men nogle vil blive boende.
Derfor vil investoren ikke være interesseret i at købe den her ejendom, hvis ikke han kan få den ren.
Da lejerne ikke kan blive boende, vil de ikke have nogen interesse i at likvidere.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-03:
Da mit partis ordfører, fru Charlotte Fischer, ikke kan være her i dag, skal jeg på hendes vegne give tilslutning til det her forslag, om end vi gerne vil diskutere tingene under udvalgsarbejdet.
Jeg skal blot sige nogle principielle bemærkninger, nemlig at det for Det Radikale Venstres vedkommende er vigtigt, at vi fortsat også i fremtiden har en andelsboligform.
Vi synes, at det er en god boligform, og vi synes, at det er en boligform, som fortsat bør være på markedet og også til en overkommelig pris, så et bredt spektrum af mennesker rent faktisk kan bosætte sig i andelsboliger.
Vi er dog selvfølgelig imod den spekulation i andelsboligforeninger, som vi har set, og den udhuler jo også fuldstændig hensigten med andelsboligforeningen og med den tankegang, der ligger bag selve andelsboligen.
Det er klart, at vinderne er andelshaverne, og man kan sådan set ikke fortænke dem i, at de godt vil have en eller anden fortjeneste og også bruge den som et springbræt til andre boligformer.
Og når man ser på, hvad der i dag kan tjeM046S3931.fm Page 4005 Friday, September 16, 2005 10:38 PM nes på ejerboliger, kan det i og for sig ikke undre nogen.
Det synes vi er fantastisk vigtigt fortsat at have, altså at der er den mulighed netop kombineret med både selvbestemmelse og fællesskabstanken.
Det er det, vi synes er fint ved den boligform, og derfor vil vi gerne gøre meget for at bevare den.
Vi tror som sagt, at det her lovforslag er en god ting
Jeg må sige, at jeg sjældent har hørt så rosende en ordførertale som den, den konservative ordfører fremsatte.
Man blev nærmest fuldstændig betaget af lovforslaget, når man hørte på ordføreren, men det kan godt være, at vi til trods for denne meget begejstrede tale alligevel vil stille et par spørgsmål under udvalgsarbejdet, fordi vi gerne vil have, at det her indgreb også er det rigtige indgreb, altså at vi faktisk løser de problemer, som vi skal løse med det.
Vi vil kigge grundigt på det, og vi er også indstillede på et hurtigt udvalgsarbejde, så vi kan få lukket de huller, der er opstået.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-03:
I SF er vi helt enige med andre partier i, at andelsboligformen er en god boligform.
Den giver mange steder et godt beboerdemokrati, den giver mulighed for, at man kan få en rimelig og god bolig til en rimelig pris.
Derfor har vi også været optagede af den spekulation og den prisudvikling, der har været på andelsboligmarkedet igennem længere tid, og har også tidligere stillet forslag om at stoppe det.
Det er så interessant, at regeringen i dag – om jeg så må sige – erkender, at det er et problem.
Da man førstebehandlede vores forslag om en avancebeskatning af de her fortjenester, var et af argumenterne fra regeringspartiernes side, at det her ikke var noget stort problem.
Vi har så taget til efterretning, at man ved at fremsætte forslaget alligevel mener, at det er noget, der skal gøres noget ved.
Dengang var man imod en beskatning, fordi det var imod regeringens skattestop.
Nu er man kommet frem til en anden model.
Vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet om det her forslag.
Vi er meget opmærksomme på, og det har Lejernes LO også gjort opmærksom på, at der især igennem suspension i tilbudspligten kan åbnes et hul for en spekulation på andre måder i andelsboligsektoren.
Nu kunne jeg forstå på den konservative ordfører, at han mener, at det er helt, helt urealistisk.
Jeg tror sådan set også, at den konservative ordfører kender ejendomsspekulanterne bedre, end jeg gør, så jeg skal ikke udelukke, at han har ret.
Men det er alligevel ikke sikkert, at han kender dem så godt, at hans beskrivelse af de her spekulanter nødvendigvis er korrekt.
Derfor synes jeg da, at det, som Dansk Folkeparti sagde, er noget, vi skal overveje meget grundigt.
Hvis det her er et problem, der åbner for en spekulation og åbner for, at priserne stiger yderligere, må vi se på det, og jeg håber meget, at regeringen vil være åben over for at diskutere en løsning på det.
Vi mener som sagt stadig væk, at vores eget forslag var bedre.
Vi mener, at problemet skal løses, og der bliver her i hvert fald lukket ét sted, men vores endelige stillingtagen vil afhænge af, om der så ikke alternativt åbnes for mange andre steder.
Det er det, vi skal have afklaret under udvalgsarbejdet.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-06-03:
Vi er i Dansk Folkeparti glade for andelsboliger, da denne form for boliger gør det muligt for folk med jævne indkomster at erhverve en bolig til en rimelig pris.
Derfor har vi også med stor interesse fulgt den stigende tendens til, at andelsboligforeninger likvideres og ejendomme sælges.
Vi ser derfor med stor interesse på regeringens nye lovforslag, der vil medføre, at en andelsboligforening ikke gyldigt kan indgå aftaler om erhvervelse af en ejendom, der inden for de seneste 5 år har været ejet af en andelsboligforening, et boligaktieselskab eller et boliganpartsselskab.
Endvidere gælder reglerne om tilbudspligt i lov om leje ikke for ejendomme, der inden for de seneste 5 år har været ejet af en andelsboligforening, et boligaktieselskab eller et boliganpartsselskab.
Det vil være muligt at straffe den, der i strid med de førnævnte regler overdrager en ejendom til en andelsboligforening, et boligaktieselskab eller et boliganpartsselskab, med bøde eller fængsel i indtil 4 måneder.
Det samme gælder for tegningsberettigede, der foretager en sådan handling på vegne af en juridisk person.
Loven træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende.
Vi mener, at regeringens lovforslag lukker for den mest brugte variant, at foreningen opløses, at beboerne helt eller delvis fraflytter ejendommen og ejendommen sælges til en investor, der renoverer ejendommen, hvis der er behov for dette, og derefter på ny sælger ejendommen til en privat andelsboligforening.
Ved salg af ejendomme i en andelsboligforening i forbindelse med foreningens stiftelse gælder andelsboliglovens maksimalprisregler ikke, hvorfor der ved sådanne salg er set priser, som er tæt på tilsvarende ejerboliger.
Den tredje variant ifølge lovforslagets bemærkninger lukkes også ved dette lovforslag.
Da vi mener, det er vigtigt at bevare muligheden for, at folk med jævne indkomster får mulighed for at erhverve en andelsbolig til en rimelig pris, er vi selvfølgelig positivt indstillede over for lovforslaget.
I den første variant ifølge bemærkningerne opløses andelsboligforeningen også, og ejendommen sælges til en investor, der renoverer boligerne og herefter driver ejendommen som privat udlejningsejendom.
Derved flyttes de renoverede boliger ud af det omkostningsbaserede huslejeprincip og over i det markedsbaserede huslejeprincip.
Dette vil fortsat være muligt, men i Dansk Folkeparti er vi bekymrede for, at det fremover kan få priserne på andelsboliger til at stige endnu mere, at investor nu ikke længere har tilbudspligt over for beboerne, men i 5 år kan sælge til, hvem han vil.
Men vi er positivt indstillede og ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi fortsat vil stille spørgsmål.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-03:
Jeg vil bare gerne med det samme tage den berettigede kritik fra ordføreren og spørge, om ordføreren er villig til at diskutere tingene.
Om ordføreren så lader sig overbevise eller ej, det er næste fase, men kunne vi i det mindste få en diskussion om forslaget?
Dermed vil jeg også sige, at jeg ikke har nogen forestilling om, at der skulle have været en afstemning om en betænkning nu, men man kunne måske nå frem til en beretning, og ellers kunne man tage spørgsmålet op igen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-06-03:
Som sagt mener vi ikke, at der er et tilstrækkeligt beslutningsgrundlag i beslutningsforslagets bemærkninger, og det er derfor, at jeg har stillet en lang række spørgsmål, som i hvert fald er forudsætningen for, at vi kan komme videre.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at vi er skeptiske over for, om det gavner ligestillingen.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-03:
Jeg anerkender den kritik, der kan være i, at der står, at forslaget skal træde i kraft allerede fra folketingsårets start.
Men vil ordføreren være villig til at foretage en drøftelse løbende hen over sommeren, og så kan man måske se, om man kan få afklaret nogle af spørgsmålene?
Jeg erkender også, at det selvfølgelig er useriøst, hvis man skal jaske ting igennem på 14 dage, så der kunne godt have stået næste år, men det var mere for at få en drøftelse nu.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Jeg er da helt sikker på, at flygtninge og indvandrere gerne vil arbejde.
Men det, det gerne skulle føre til, som fru Henriette Kjær siger, har det jo bare vist sig ikke at føre til.
Der er ikke nogen som helst dokumenteret effekt af, at det skulle bringe flere folk i arbejde.
Den eneste dokumenterede effekt, der er, er, at en lang række mennesker, langt over halvdelen af dem, der startede på introduktionsydelse, er på den i en meget lang periode og faktisk lever i dyb fattigdom.
Så det, der gerne skulle være sket, er altså ikke blevet til noget.
Og jeg synes, man har lov til at blive klogere, når ens lov ikke virker.
Henriette Kjær (KF), 2005-06-03:
Jeg kan overhovedet ikke acceptere det, der bliver sagt fra Enhedslistens side.
For det første er jeg helt uenig i, at de lever i dyb fattigdom.
Jeg mener, at samfundet tager ordentligt hånd om dem, og det viser sig også netop, at kommunen yder ekstra, hvis folk står i en ekstraordinær situation.
Den anden ting er, at jeg ikke mener, man kan tolke det så negativt, som Enhedslisten gør.
Det er da kun positivt, jeg kan da ikke se, hvordan det skulle blive tolket negativt.
Jeg mener, det går i den rigtige retning, når nu kommunerne er ved at komme lidt op i omdrejninger og måske er ved at være lidt bedre til at hjælpe og stille flygtninge i en situation, hvor de kan gå ud og få sig et job efterfølgende.
Så det er da den helt rigtige vej, vi er på.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Det var en dejlig konklusion, jeg hørte her nu.
Man konkluderer på den måde, at man siger, at hvis den ene ægtefælle er kommet i arbejde, er det sådan set noget skidt.
Det synes jeg dog er en herlig konklusion.
Så ved vi, hvor vi har De Radikale.
Det er jeg glad for.
Jeg er bare ærgerlig over, at jeg ikke nåede at høre Socialdemokraterne, om de havde den samme holdning.
Så vil jeg gerne spørge hr. Morten Østergaard: Er det ikke rigtigt, at når den ene ægtefælle er kommet i arbejde, er blevet selvforsørgende, så kan det også endnu bedre betale sig for den anden at tage nogle timers arbejde?
Der er jo slet ikke nogen steder, der skal modregnes.
Det er penge lige ind til familien selv, når den anden ægtefælle tager bare 2 timers arbejde om dagen.
Kan jeg få konkluderet, at det er rigtigt?
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Det, som er det store problem, og som fru Irene Simonsen understreger med al ønskelighed her, er jo, at det at være selvforsørgende er et gummibegreb for regeringen.
For hvis man er på starthjælp, er man selvforsørgende, når ægtefællen tjener 12.000 kr., men hvis man er på konM046S3931.fm Page 3989 Friday, September 16, 2005 10:38 PM tanthjælp, er man først selvforsørgende, hvis ægtefællen tjener 25.000 kr.
Der må den måbende offentlighed bare sige: At være selvforsørgende i det her land må da være prissat på nøjagtig samme niveau, uanset om man er nytilkommen flygtning, eller om man er født og opvokset i landet.
Og det er jo det, der er problemet.
Den definition bliver glemt i den her rapport, som er blevet fabrikeret i de to ministerier.
Derudover vil jeg med hensyn til det med at bringe den ene ægtefælle i arbejde sige: Ja, vi ønsker da begge ægtefæller i arbejde, både konen og manden.
Det, der er problemet med regeringens politik, er, at den til stadighed bringer flere og flere kvinder hjem i det, man så kalder selvforsørgelse, men i hvert fald ikke i arbejde.
Det er dårlig ligestillingspolitik, og det opponerer vi også i dag imod.
Irene Simonsen (V), 2005-06-03:
Det er man i øvrigt også ifølge kontanthjælpsloven, så der er ikke nogen forskel der.
Der er lidt forskel på beløbene, det kan meget bedre betale sig at tage jobbet, når man er på starthjælp.
Så lægger vi i øvrigt i »En ny chance til alle« op til, at det også kan betale sig for kontanthjælpsmodtagere fremover.
Så det er faktisk lidt spændende at høre, hvad Radikale og hr. Morten Østergaard – også af hensyn til de videre forhandlinger – mener om, at det nu endnu bedre også kan betale sig for ægtefællen at tage et job.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Det er helt klart, at hvis man skal lave de bedst tænkelige økonomiske incitamenter til at tage et arbejde, så skal man ikke give sociale ydelser til nogen som helst.
Det vil give de maksimale incitamenter til at tage et arbejde.
Det er helt klart, fru Irene Simonsen har fuldstændig ret, og hvis konsekvensen af Venstres politik er den, vil vi også opponere mod det, når det forslag bliver bragt frem.
Det, der er forskellen her, er, at man er selvforsørgende, hvis man er på kontanthjælp, når den ene ægtefælle tjener 25.000 kr., men hvis det er flygtninge, som netop er kommet til landet, må det være godt nok med 12.000 kr. til familien.
Derfor må vi også sige, at det er en forskelsbehandling, og at UNHCR har fuldstændig ret, når de siger, at starthjælpen er diskriminerende.
Men jeg kan bekræfte, at fru Irene Simonsen har fuldstændig ret: Jo færre penge man har, jo bedre kan det betale sig at tjene nogle.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-03:
Jeg vil først og fremmest selvfølgelig gerne takke Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og Enhedslisten for støtte til forslaget, som de jo også er medforslagsstillere til.
Det betyder reelt set, at der er en helt klar tilkendegivelse her fra Folketingssalen af, at i tilfælde af et regeringsskifte vil starthjælpen blive afskaffet, sådan at de mennesker, der i dag er på starthjælp, de mennesker, der i dag er flygtningene, der er kommet til landet, vil få nogle bedre livsvilkår.
Det er der ikke nogen tvivl om, det er veldokumenteret, det er noget, som mange forskellige undersøgelser har påvist.
Igen citerer jeg her fra en baggrundsanalyseartikel fra Sjællands Tidende den 17. marts 2005, hvor der står, at to ud af tre flygtninge, der er på den særlig lave starthjælp, får ekstra økonomisk hjælp fra deres kommuner.
De nyeste tal fra Danmarks Statistik viser således, at ud af 2.875 flygtninge, der i september 2004 var på starthjælp, fik 1.891 af dem i den måned tilsammen 4,3 mio. kr. i ekstra hjælp.
Det vil sige, at man rundtomkring i kommunerne godt er klar over, at starthjælpen ikke er tilstrækkelig til at kunne opretholde en fornuftig levestandard.
Det andet spørgsmål, som også har været stillet i debatten, er: Hjælper starthjælpen?
Det er det argument, vi hører gentagne gange fra regeringspartierne.
Det synes jeg er en anderledes klar udmelding, som hører til en anden diskussion.
Men de argumenter, regeringspartierne har for starthjælpen, er, at den skulle skaffe folk i arbejde, og der ved vi jo, også ud fra beskæftigelsesministerens egne udsagn, at der ikke er nogen dokumentation for, at det hænger sådan sammen.
M046S3931.fm Page 3991
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Der er to arbejdsmarkedsforskere, der i JydskeVestkysten den 27. februar 2005 vurderer: »Den lavere starthjælp, der skulle tvinge nyankomne indvandrere ud på arbejdsmarkedet, virker ikke efter hensigten.«
Det vurderer de to arbejdsmarkedsforskere på baggrund af en undersøgelse, som Integrationsministeriet offentliggør i næste måned.
Det vil sige, at det er Integrationsministeriets egne tal, som danner grundlag for, at Bent Greve og Jørgen Stamhus, som er forskere på henholdsvis Roskilde og Aalborg Universitet, udtaler, at det ikke virker efter hensigten.
Det, vi i hvert fald igen kan konstatere, er, at en ting, starthjælpen gør, er, at den gør folk fattige og bevirker, at de personer, der kommer hertil, får nogle livsvilkår, som er hæmmende for deres muligheder for at deltage i det danske samfund, deltage i den sociale omgang med befolkningen og være til stede i fritidsklubber og lignende.
Jeg vil igen gerne citere en af dem, der er på starthjælpen, som siger, at siden de kom, har deres 3-årige søn tabt 4 kg, og hans mor, som er højgravid, har tabt 10 kg, fordi de ikke har penge til at købe mad for.
Det synes jeg er en alvorlig situation, som jeg kan konstatere at beskæftigelsesministeren griner ad, men jeg er ikke sikker på, at man griner ad det, hvis man har en højgravid kone, der har tabt 10 kg, eller hvis man har en 3-årig søn, der har tabt 4 kg.
Og jeg tvivler på, at de her flygtninge var overvægtige, da de kom til Danmark.