runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Nu har jeg ikke en overhead her, så jeg kan vise
Dansk Folkeparti, hvordan Østamagerbanen er, men det er ikke nogen særlig lækker model, man har lavet.
Den går i niveau og lukker veje på lange strækninger og sådan noget.
Og i forhold til, at der ikke er brug for den - vi skal huske, at den skal gå ud til den yderste spids ude i lufthavnen uden for papirflyverne, den kommer ikke til at gå til Indenrigslufthavnen - er det en meget, meget dyr løsning, som belaster meget, men lad nu dét ligge.
Så vil jeg i hvert tilfælde sige, at i Dansk Folkepartis indlæg her noterede jeg mig det med økonomien, for det er en grotesk model, men det, der undrer mig, er, at jeg ikke har fået mere støtte til kravet om åbenhed.
Et sted, hvor SF og Dansk Folkeparti også altid har kunnet finde hinanden, var, når vi skulle ind og have åbenhed og gennemsigtighed i de her ting, og her står vi altså med en konstruktion, hvor der ingen gennemsigtighed er.
Der vil jeg da godt spørge Dansk Folkeparti, om man ikke vil overveje, om det ikke er så alvorligt, at vi mangler den gennemsigtighed, at man godt vil kigge på, om vi dog ikke kan få flyttet det hen et sted, hvor der er en ordentlig demokratisk, åben kontrol med tingene.
Poul Fischer (DF), 2002-05-14:
Med hensyn til metroens 3. etape er det da muligt, at det ikke er den flotteste løsning endnu, men den er da blevet flottere end den Berlinmur, der var lagt op til.
Og med hensyn til åbenheden i Ørestadsselskabet vil vi da gerne være med til en større åbenhed. Jeg har desværre kun været et halvt år her på Tinge, så jeg er ikke helt orienteret om, hvor lukket det kan være.
Men det er da Dansk Folkepartis holdning, at vi skal have åbenhed omkring de statslige institutioner.
Selv om de kommer lidt på afstand af staten og bliver ligesom selvstændige offentlige virksomheder, ser vi da gerne, at der er åbenhed.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Nu vil jeg meget gerne medgive hr. Poul Fischer, at når man er ny, skal man have lov til også at have tid til det.
Jeg vil lige sige, at normalt, når vi har diskuteret det, f.eks. når jeg har haft hr. Kristian Thulesen Dahl inde i det her, har han også været opmærksom på, at det jo ikke er nok bare at sige, at der skal være mere åbenhed.
Det har skiftende trafikministre forsikret at der skulle være. Ørestadsselskabet har selv lovet det og har ikke holdt det.
Det er teknisk, det her.
Men jeg vil bare sige, at hvis man skal kunne følge med i de her ting - og en gang imellem er det altså meget teknisk - er gennemsigtigheden, ikke alene hvad angår planlægningen, men altså også for så vidt angår gennemførelsen, en meget vigtig del af det. Vi står altså med noget, der er løbet fuldstændig fra folk økonomisk, og nu står vi altså parat til, kan jeg høre på det hele, at lave en cityring, som ikke fungerer sammen med resten, og som ikke løser resten af byens problemer, og som ikke løser de store kollektive problemer i det hele taget.
Det er ikke nok bare at sige, at vi har brug for en metro; vi skal se, hvordan den fungerer sammen med resten.
Men det er en anden diskussion.
Og der vil jeg godt bede Dansk Folkeparti slås lidt for, at vi ikke fortsætter i den her elendighed, som vi nu har døjet med siden 1994.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-14:
Jeg ved godt, at hr. Flemming Oppfeldt og undertegnede ikke altid nødvendigvis deler opfattelser og livssyn og livsholdninger, men jeg vil nu gerne sige, at det ikke er sikkert, at et ord som solidaritet findes i hr. Flemming Oppfeldts sprogbrug.
Men vi synes faktisk godt om det.
Og vi synes om, at man på den måde kan lave en omfordeling.
Jeg synes ikke, det er at straffe folk, der tjener 270.000 kr., og som tjener lidt ved overarbejde oveni, at de bidrager med en lille bitte smule mere af den del, de tjener over de 265.000 kr., til nogle, der har mindre.
Vi skal jo huske på, at der er mange mennesker i dette land, 2,2 millioner lønmodtagere, der betaler til helt nøjagtig 980.000.
Det giver altså den forskel, når vi kommer frem til pensionsalderen, at de, der har mindst, eksempelvis kassedamen, får 50.000 kr. mindre, og ministeren får 300.000-400.000 kr. mere.
Men det indgår åbenbart ikke i Venstres optik, at man skal hjælpe kassedamen mere.
Sådan var det ellers engang i sin tid.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Nej, på forhånd går man ikke med til hvad som helst.
Venstre forsikrede det også en af de der mange gange, hvor man gik op.
Hr. Heiselberg sagde: Nu er det slut, nu er der i hvert fald ikke flere penge!
Så fik selskabet Henning
Christophersen som formand, og så blev hr. Heiselberg som smør.
Og så har han været med til alle overskridelserne siden hen.
Jeg vil da godt lige sige, at der da er meget, meget stort spektakel endnu ude i Tårnby.
Det har ikke været til alle parters tilfredshed, og det ved fru Tove Videbæk vist nok også godt.
Rigtig mange derude er rigtig, rigtig kede af, at de simpelt hen får skåret deres by i stykker på den måde dér ud til kysten, fordi der kommer den der voldsomme vold igennem.
I niveau betyder ikke bare, at der kører et fredeligt system, men det betyder, at der er fuldstændig lukket, og at man ikke kan komme over.
Så er det kun de steder, hvor man får den gravet ned, at man kan komme over, eller hvor man fører noget hen over på anden vis.
Fru Tove Videbæks forsikringer om, at man ikke er med på hvad som helst, tror jeg er hjerteligt og oprigtigt ment, men jeg kan til skræk og advarsel sige: Jamen det bliver man.
Det er ligesom med Venstre og økonomien.
Man bliver det, man bliver slæbt igennem det her, og milliarderne ruller, og sammenhængen er der ikke, men man finder sig i det.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-14:
Naturligvis går Kristeligt Folkeparti ikke bare med på hvad som helst, heller ikke vedrørende trafik.
Derfor vil vi, som jeg også nævnte nu, glæde os til at få metroen indviet og få driftstilladelsen givet pr. oktober 2002.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Det er selvfølgeligt sørgeligt, at Kristeligt Folkeparti nu ikke længere hører til dem, der insisterer på, at det her skal være ordentligt gennemgået, men nu går man bare med på det hele.
Så vil jeg sige, at det med åbenhed forstår jeg så slet ikke, for det er jo ren besværgelse.
Man har et selskab, som ikke vil.
De har fået pålæg så mange gange, og de har også været ude at forsikre om, at de gjorde det, og så gør de det ikke.
Der er ikke åbenhed i det der system.
Så hvis Kristeligt Folkeparti siger, at de går ind for det, så er det jo kønt nok, men det hjælper jo ingenting. Kristeligt Folkeparti står her og siger, at den jo er fin, og nu ligger den i niveau.
Ved fru Tove Videbæk, hvad i niveau betyder?
Netop fordi toget er ubemandet, kan det jo ikke køre i gadeniveau.
Det havde det jo kunnet, hvis det havde været bemandet som en let sporvogn.
Det vil sige, at der skal vi have store volde, og man kan ikke komme over vejen.
Der er lukket.
Den går ikke til indenrigslufthavnen, men den går længere ud i udenrigsdelen
end den eksisterende.
Den er fuldstændig overflødig.
Og så tromler man den igennem.
I niveau betyder, at man spærrer af.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-14:
Fra Kristelig Folkeparti siger vi tak for ministerens meget grundige gennemgang af hele forløbet omkring metroprojektet og planlægningen vedrørende færdiggørelsen af projektet.
Jeg har særlig bemærket, at Etape 1 stort set er afsluttet, og på Nørreport blev anlægsperioden for forbindelsestunnellen afkortet, så afspærringstiden blev forkortet med henholdsvis 7 og 4 måneder.
Etape 2A og 2B skulle også følge hovedtidsplanen, men Etape 3 fra Lergravsparken til Københavns Lufthavn har været genstand for en del svære forhandlinger, og disse sidste har så resulteret i en aftale, som også Tårnby Kommune og Københavns Lufthavn har tilsluttet sig. Der er fundet en udformning, som alle parter er blevet enige om og kan leve med.
Den går blandt andet ud på, at banen nedgraves eller føres i terræn på næsten hele denne strækning.
Kun ved Hedegaardsvej, hvor der er et begrænset antal boliger,
ligger banen på dæmning.
Og det forventes, at den egentlige driftstilladelse vil kunne gives pr. oktober 2002.
i hovedstadsområdet, og vi ser frem til at få den taget i brug.
Forslaget til vedtagelse
kan Kristeligt Folkeparti ikke stemme for, da vores indstilling er, at det vil være at bryde ind i en proces, som er godt i gang, og en planlægning, som ser ud til allerede at være på skinner. Men forslaget om åbenhed og demokratisk kontrol osv., som er i forslaget, er vi naturligvis helt for.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-14:
Jeg må fastholde, at det spor, man har lagt, peger et bestemt sted hen, for vi får kun én valgmulighed.
Så kan det selvfølgelig godt være, at det ender med, at der så slet ingen kollektiv trafikløsning bliver i København, hvis den valgmulighed viser sig at være for dårlig eller for dyr.
Så jeg vil ikke påstå, at fru Gitte Lillelund Bech har sagt, at hun vil gennemføre det uanset prisen, men jeg vil bare sige, at hvis hun kommer i den situation, så vil hun kunne komme derhen, hvor der så slet ingen løsning bliver for København, og det ville da være meget dårligt.
Jeg har så til gengæld ikke fået svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Det går jeg da også ud fra at fru Gitte Lillelund Bech kan være enig med mig i.
Men jeg må bare konstatere, at man ikke vil have en alternativ diskussion.
Man har lukket sig på forhånd.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-14:
Nu fik jeg jo ikke noget svar på mit spørgsmål til hr. Keld
Albrechtsen om, hvorvidt hr. Keld Albrechtsen kan bekræfte, at jeg for et kvarter siden heroppefra sagde, at vi har læst Projekt Basisnets 1999-rapport med stor interesse, som præcis er inde at se på flere forskellige løsningsmuligheder: bus, sporvogn, metro
Men konklusionen er, at det er metrodelen, og det er derfor, at det er den, vi ønsker at få undersøgt yderligere.
Kan hr. Keld Albrechtsen ikke bekræfte, at det præcis er det, som jeg nu har sagt fra talerstolen?
Nu har jeg sagt det tre gange, og jeg sagde det første gang for et kvarter siden.
Den anden del var bare, at jeg såmænd bad hr. Keld Albrechtsen om at dokumentere, at jeg heroppefra har sagt, at vi gør det her, uanset hvad det koster.
Har jeg på noget tidspunkt tilkendegivet, at vi gør det her, uanset hvad det koster?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-14:
Med hensyn til det sidste spørgsmål har jeg ikke den ekspertise i sagen, som fru Margrete Auken, der har beskæftiget sig med sagen i mange år, har, men jeg kan sige, at hvis jeg havde haft noget med de rådgivende selskaber at gøre og efterfølgende havde set resultaterne af min virksomhed, så ville jeg have været dybt bekymret og følt, at
jeg havde stået med et meget stort forklaringsproblem.
Men hvad årsagen kan være til, at de har rådgivet så dårligt - om det f.eks. har været for egen vinding eller på grund af manglende teknisk kompetence - vil jeg foreslå, at man drøfter yderligere med fru Margrete Auken, som har mere forstand på det, end jeg har.
Så vil jeg blot sige, at det glæder mig, hvis Venstre nu har den opfattelse, at man ikke skal gennemføre hvad som helst, uanset hvad det koster.
Men det er rigtigt, at aktstykket jo låser tingene, for man har kun én planlægningsmulighed, man forfølger, og den følger man i lang tid.
Og hvis den så viser sig at være meget dårlig - det glæder mig da, at tvivlen alligevel kan begynde at brede sig til også Venstres folketingsgruppe - har man jo spildt mange år og måske udsat bedre løsninger i meget lang tid, fordi man ikke har villet undersøge dem.
Jeg vil godt spørge fru Gitte Lillelund Bech en gang til: Kunne man ikke forestille sig et parallelt forsøg, altså at vi også brugte andre 10 mio. kr. til at få en parallel undersøgelse?
Det er da ikke et helt urimeligt eller vanvittig stort krav.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-14:
Jeg vil sådan set bare bede hr. Keld Albrechtsen om at dokumentere, hvornår jeg har udtalt mig om, at uanset hvad det koster, så gør vi bare det her.
Jeg vil også gerne bede hr. Keld Albrechtsen om at svare på, om det ikke er korrekt, at jeg for et kvarter siden lige præcis henviste til Projekt Basisnet og til de konklusioner, der var på baggrund af Projekt Basisnet, hvor man netop redegør for, at for de tætte bydele er metroløsningen klart at foretrække.
Det er også begrundelse for, at Venstre synes, at det er den, der skal undersøges.
Kan hr. Keld Albrechtsen ikke bekræfte, at det svarede jeg på for et kvarter siden?
Endelig vil jeg spørge hr. Keld Albrechtsen, om Enhedslisten er fuldstændig enig i de påstande, som fru Margrete Auken kommer med, nemlig at de rådgivende selskaber i forbindelse med det her projekt har gjort det her for egen vindings skyld, samt at det på ingen mulig måde overhovedet vil kunne lade sig gøre at sammenkæde en cityring med det eksisterende metroprojekt.
Er hr. Keld Albrechtsen enig med fru Margrete Auken i det?
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Jamen kæreste venner, vi har da ikke sagt, at man ikke må bruge Ørestadsselskabets ekspertise.
Det ville da være tosset ikke at gøre det.
Det står der jo ikke.
Der står bare, at det ikke er dem, der skal forestå det.
Og det, der sker nu, er, at det er dem, der kommer til at forestå det.
Og så har vi bedt om med hensyn til den der trafikmodel - nu nævnte hr. Martin Lidegaard de der 120.000 daglige passagerer - om vi ikke kan få lov til at prøvekøre den; bl.a. har Transportrådet og en række andre forskere vist, at vi står med en trafikmodel, vi ikke aner, hvordan er. Men det, jeg kan sige med sikkerhed om den, er, at de der små tog med 72 pladser i hvert tog f.eks. ikke kan evakuere Idrætsparken, selv om man sidder i tæt rækkefølge efter hinanden, for det er der simpelt hen ikke kapacitet til.
Det kan man se på dem allerede, det behøver man altså ikke trafikmodeller for at kunne vise.
Det er bare lige for at fortælle, at man altså opererer med en model, hvor man har bredt myldretiden ud over mange timer, fordi togene er så små.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-14:
Og eftersom der i det forslag til vedtagelse står, at man ønsker at adskille Ørestadsselskabet fra planlægningen af den videre udbygning af den kollektive trafik, ville det jo være
lidt i modsætning til det, vi så har stemt for.
Det er også, fordi jeg ikke på nuværende tidspunkt kan udelukke en helt tredje organisatorisk model, hvor man vil få en eller anden form for kobling.
Det er simpelt hen for tidligt.
Jeg ønsker undersøgelsen først, før vi lægger os fast på beløbet.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor den radikale ordfører siger, at man ikke vil forpligte sig på en særlig model.
Det er præcis det, vi beder om at man lader være med.
Vores forslag går ud på, at man ikke har en låst model, men at man altså har den der åbenhed, hvor man siger, at de her ting skal kunne fungere frit i forhold til hinanden.
Jeg er glad for at høre, at den radikale ordfører siger, at man ikke har bundet sig til Ørestadsselskabet, men jeg er også forbløffet over det, for det har man altså.
Det er det, der står i det der elendige aktstykke.
Og når man siger, at det også er en selvfølge, at de stationer skal hænge sammen: Jamen det gør de ikke.
Man kan jo ikke bare gå hen og sige: Nu lægger vi en station oven i Kongens Nytorv Station.
Det kan man jo ikke.
De hænger bare ikke sammen.
Det kan jo ikke nytte noget, at man står her og besværger det.
Og når vi så står til sidst og det ikke hænger sammen og det igen er blevet enormt dyrt, vil hr. Poul Andersen og fru Gitte Lillelund Bech, hvis de er her til den tid, jo sige, at de godt vidste, at det ville blive fire gange så dyrt.
»Hvad står I og piber for, I vidste godt, det ville blive fire gange så dyrt«.
Sådan siger man jo hver gang, tingene bliver fire gange så dyre.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-14:
Det forslag, vi har til anden behandling i dag,
betegnede Socialdemokratiet altså tidligere som et rimeligt forslag, og jeg forstår også godt, hvorfor man roste det dengang.
Det er at lægge gift for folks vilje til at lave pensionsopsparinger i fremtiden, de opsparinger, som vi er så mange, der er interesseret i.
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-14:
Når regeringen kommer med deres undersøgelse af eksklusivaftalerne, så gennemlæser Dansk Folkeparti de undersøgelser, og så drager Dansk Folkeparti deres egne konklusioner på grundlag af den undersøgelse.
Jens Rohde (V), 2002-05-14:
Jeg lagde i hr. Bjarne Laustsens ordførerindlæg mærke til, at hr. Bjarne Laustsen blev ved med at kalde det her en pensionsopsparing.
Når nu Socialdemokratiet har den holdning til det her forslag, som de har, hvorfor kalder man det så ikke bare en skat?
For det er jo i realiteten det, det er, når man ønsker at videreføre den ordning, som regeringen med det røde flertal gennemførte med pinsepakken over en nat i vistnok juni 1998.
Svend Aage Jensby (V), 2002-05-14:
Det kan jeg svare helt bekræftende på.
Det står jo decideret i grundloven, at enhver våbenfør mand er pligtig til at forrette værnepligt, og jeg er enig i, at det er et nationalt anliggende.
Det betyder ikke, at vi naturligvis ikke i NATO-sammenhæng, netop efter 11. september, hvor fleksibilitet og effektivitet bliver vigtig, skal drøfte det i NATO.
Men beslutningen er dansk og alene dansk, og jeg vil udtrykke min anerkendelse af, at også Socialdemokratiet i de seneste dage har tilkendegivet samme holdning til værnepligtspørgsmålet, som jeg selv har givet udtryk for.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-14:
Jeg vil gerne spørge forsvarsministeren, uanset vi diskuterer spørgsmålet, om vi skal have værnepligt i Danmark eller ej, om det ikke er vurderingen, at uanset, hvad NATO måtte mene, er det en dansk beslutning.
Vi bestemmer selv suverænt, om vi vil have en værnepligt i Danmark eller ej.
Er det forsvarsministerens vurdering, at det har betydning for vores NATO-medlemskab i forhold til den traktat, vi er en del af?
Svend Aage Jensby (V), 2002-05-14:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Jeg husker jo netop, hvordan vi i Forsvarskommissionen i 1998 nøje vurderede omkostningerne, og jeg er ganske enig i, at vi ville tale om et helt, helt andet forsvarsbudget, hvis vi blot skulle have en styrke, som ville være i stand til at udføre de opgaver, vores forsvar gør i dag.
Jeg er totalt enig.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-14:
Jeg vil godt sige tak for ministerens besvarelse, og så vil jeg spørge, om ministeren kan bekræfte følgende tre oplysninger: For det første: Er det ikke korrekt, at flertallet af alle danske soldater i Eksjugoslavien er tidligere værnepligtige?
For det andet: Er det ikke korrekt, at ifølge alle eksperter, amerikanske, engelske, franske generaler, klarer de tidligere danske værnepligtige sig fremragende i det job, de laver ude i internationale opgaver?
Og for det tredje: Kan ministeren bekræfte, at hvis man ville afskaffe værnepligten i Danmark og gå over til et fuldt professionelt forsvar, ville det koste adskillige tusinde millioner kroner mere, og vi kunne ikke sende lige så mange soldater ud til internationale opgaver, som vi gør i dag?
Svend Aage Jensby (V), 2002-05-14:
Jeg kan besvare begge hr. Langballes spørgsmål ganske bekræftende, og jeg kan tilføje, at forleden aften havde jeg den store fornøjelse at høre NATO's øverstkommanderende i Europa, SACEUR, holde et indlæg på Frederiksberg Rådhus, hvor han fik stillet spørgsmålet om værnepligt eller ikke værnepligt, som man jo som bekendt ikke har i USA.
Hans udsagn var en kraftig støtte til det, som hr. Langballe giver udtryk for, og det, som jeg selv har givet udtryk for.
Jesper Langballe (DF), 2002-05-14:
Jeg mener, at jeg tidligere har hørt forsvarsministeren give udtryk for, at værnepligten er udtryk for ikke bare en folkelig opbakning af forsvaret, men også en kritisk, folkelig og demokratisk indseende i forsvaret.
Jeg vil gerne høre, om ministeren stadig er af den opfattelse.
Så vil jeg føje et spørgsmål til: Mener ministeren ikke, at en hær, som i høj grad består af værnepligtige, når man nu taler om specialisering, repræsenterer et kolossalt potentiale af viden, som kan bidrage til at give forsvarets samlede vurderingsevne perspektiv?
Svend Aage Jensby (V), 2002-05-14:
Når vi skal til at lave et nyt forsvarsforlig, vil man altså i de lande, jeg har nævnt, have gjort nogle yderligere erfaringer, og de må selvfølgelig indgå i det udspil til et forsvarsforlig, som regeringen vil komme med.
Så mere åbning ligger der ikke i det.
Jeg pointerer tværtimod, at jeg er en meget stor tilhænger af værnepligt, men seriøse politikere som hr. Morten Helveg Petersen, som jeg har indgået forligsaftalen med, har naturligvis også krav på at få en vurdering af, hvordan det ser ud set med andre øjne.
Og det er det løfte, jeg giver hr. Morten Helveg Petersen.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-14:
Jeg synes alligevel, at man sporede en åbning hos ministeren i forhold til tidligere positioner, hvor det sådan har været en meget kontant afvisning af, at Venstre ville bevæge sig her.
Ministeren sagde, at man ville afvente erfaringen fra bl.a. Holland og Belgien og så inddrage dem i de danske erfaringer.
Jeg vil spørge som repræsentant for et af de forsvarsvenlige partier: Hvor hurtigt kan sådan en proces afsluttes, og hvornår kan man forvente, at ministeren er i stand til at uddrage en lære af de hollandske og belgiske erfaringer?
Vil det være betids, inden vi næste gang skal til at lave et forsvarsforlig?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-14:
Det skal da bare være en lille afrunding på denne her udveksling af ord.
Jeg henleder forsvarsministerens opmærksomhed på et indlæg i Berlingske Tidende i dag fra Venstres Ungdom, hvor overskriften er: »Danmark skal have en professionel hær«.
Og der står: »VU ønsker et forsvar baseret på professionalisme og frivillighed, der kan bidrage til løsningen af konflikter rundt om i verden.«
Det er i det hele taget meget fornuftige ord.
Vil ministeren medgive, at det lader til, at ungdomsorganisationen VU fører en mere liberal politik end den, regeringen er i stand til i øjeblikket?
Svend Aage Jensby (V), 2002-05-14:
Problemet med at gennemføre totalt frit valg i vores land vil være, at dansk forsvar kan komme ud i nogle meget vanskelige situationer, fordi man ikke kan tilføre forsvaret det nødvendige antal soldater.
Det er i sig selv en farlig ting.
Dernæst mener jeg, at for rekrutteringen til hele vores officerskorps er det utrolig vigtigt at have værnepligtige inde.
Vi ved også, at værnepligtige tegner kontrakter til internationale opgaver.
Problemet er lidt større til, at man lige kan gøre det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-14:
Det betyder åbenbart, at sloganet »tid til forandring« ikke er så relevant på det her område, som det åbenbart er på andre områder.
Lad mig prøve med et andet slogan.
Det frie valg har også været og er et yndet tema for landets største parti.
Frit valg af sygehuse, frit valg af hjemmehjælp, frit valg af dagpleje, af daginstitution, af skoler - ja, på en lang række områder.
Vil ministeren ikke give en begrundelse for det?
Svend Aage Jensby (V), 2002-05-14:
Jeg kan godt sige til hr. Morten Helveg Petersen, at jeg er meget opmærksom på, at tiderne har ændret sig radikalt de sidste 10 år.
Men med hensyn til værnepligten er mit udgangspunkt stadig det, som jeg her har tilkendegivet. Når det så er sagt, vil jeg sige, at der er tanker, som jo også hr. Morten Helveg Petersen har været fremme med, om specialisering landene imellem.
Det tror jeg også at vi fra dansk side bliver nødt til at forholde os til.
Det er også noget af det, som Lord Robertson er inde på.
Jeg vil bare sige, at indtil i dag har jeg ikke fået fundament nok til at sige, at jeg sætter spørgsmålstegn ved værnepligtens overordentlig store vigtighed.
Jeg ved fra vores styrker i udlandet, på Balkan og andre steder, at netop den sammenblanding af værnepligtige, kontraktansatte soldater og fastansat personel har gjort, at vi har haft en unik sammentømret enhed, som har forstået at klare de vanskelige opgaver, som man har haft på Balkan og andre steder.
Men nu tager vi til den tid en diskussion om det.
Min position er altså bare den, som jeg her nævner.