runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2006-11-03:
Jeg kan berolige hr. Mikkel Dencker.
Han behøver ikke være nervøs for, at jeg skulle stemme for ting, bare fordi de kommer fra EU.
Hvis han lyttede efter min ordførertale, ville han også have hørt, at jeg sådan set havde efterlyst det her forslag, uanset om det kom fra regeringen eller fra EU.
Så vi støtter det på grund af indholdet.
Jeg kan bare undre mig lidt over, at et i øvrigt fornuftigt forslag, som laver forenkling, først kan komme på banen, når EU ligesom har vredet armen rundt på ryggen af regeringen.
Men det siger nok mere om regeringen, end det siger noget om alle os andre.
Så jeg kan berolige hr. Mikkel Dencker: SF ser på indholdet.
Jeg kan til gengæld nogle gange godt blive lidt nervøs, når jeg hører på hr. Mikkel Dencker, altså at han glemmer at se på indholdet, når der står EU på forslaget, så han stiller sig på bagbenene over nogle i øvrigt fornuftige ting.
Kristian Jensen (V), 2006-11-03:
Det er en interessant debat om, hvilket parti der er det rigtige og mest EU-kritiske parti, henholdsvis SF og DF, men jeg skal overlade den diskussion til en intern debat mellem hr. Morten Homann og hr. Mikkel Dencker.
Derimod vil jeg glæde mig over, at der uanset motivationen og baggrunden er et bredt politisk flertal, der står bag, at vi laver de her ændringer.
Jeg vil bare for en god ordens skyld sige, at når man ønsker at lave regler, som har statsstøtte i sig eller elementer, der kan tendere til statsstøtte, er reglerne sådan i Europa – altså for de lande, der er medlem af EU – at så beder man Kommissionen om godkendelse for at sikre, at der ikke er lande, som misbruger muligheden for at give statsstøtte til at forvride konkurrencen.
Når man så, som vi gjorde det i 2004, indførte en lov om andre kvoter end lige præcis de sukkerkvoter, vi snakker om i dag, er det sådan, at EU vurderede det samlede lovgrundlag og sagde: Den lovgivning, I vedtog i 2004, må I gerne få vedtaget, den må I gerne sætte i kraft, men under forudsætning af, at I også ændrer reglerne for sukkerroer.
Så var det op til den danske regering at vurdere, om vi ville ændre regelsættet bredt, så reglerne blev ens, eller lade være med at sætte de først vedtagne regler i kraft.
Så det er sådan set ikke EU, der har vredet armen om på os, men det er bare blevet sagt, at under forudsætning af at I vil gennemføre den lov om andre kvoter og betalingsrettigheder, kræver det altså også, at der er ligestilling med hensyn til leveringsrettigheder for sukkerroer.
Det er så det, vi gennemfører nu.
Det giver en større klarhed og en større gennemsigtighed.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-03:
For Venstre er det vigtigt, at vi sikrer et Danmark i balance.
Vi skal sikre gode vilkår for virksomheder og borgere i de egne af Danmark, hvor der er lidt længere til mange ting, og bedre vilkår skal sikre bosætning, liv og udvikling i hele Danmark.
Det har regeringen allerede taget en lang række initiativer til.
Nu behandler vi så endnu et forslag, denne gang fra skatteministeren, som har et regionalpolitisk sigte, og det ser vi naturligvis positivt på i Venstre.
Forslaget forlænger det forhøjede befordringsfradrag for pendlere i udkantskommuner.
For indkomstårene 2004-2006 gives der i dag et forhøjet befordringsfradrag for de pendlere, der rejser mere end 100 km om dagen til og fra arbejde, hvis man som pendler vel at mærke bor i en af udkantskommunerne.
På baggrund af objektive kriterier i forhold til erhvervsindkomst og befolkningsudvikling vil ordningen gælde for 16 ud af landets 98 kommende kommuner.
På grund af kommunalreformen vil der komme yderligere 12 af de nuværende kommuner med i ordningen, mens 9 eksisterende kommuner ikke længere vil være med i ordningen.
I udkantsområder i Danmark har man brug for ethvert positivt tiltag fra Folketingets side.
Med dette forslag giver vi en økonomisk tilskyndelse til, at man bosætter sig i udkantsområderne, og at få flere til at flytte til udkantsområderne er noget af det allermest virkningsfulde for disse områder.
Forslaget vil samtidig gøre det endnu mere attraktivt at blive boende og dermed forhindre fraflytning, hvilket faktisk er endnu vigtigere for udkantsområderne, for første skridt er jo at fastholde de personer, der bor der allerede, og ved at give et forhøjet befordringsfradrag for pendlere i disse områder bliver det økonomisk mere attraktivt at blive boende, selv om man må rejse ind til en større by for at tage et arbejde.
Der siges mange pæne ord fra manges side om at forbedre forholdene for udkantsområderne i Danmark, og nu har alle partier i Folketinget en helt konkret lejlighed til at vise, at der ikke bare er tale om festtaler og tomme ord uden indhold.
Vil man sætte handling bag ordene, skal et enigt Folketing naturligvis vedtage dette forslag.
I Venstre står vi fast på at sikre et Danmark i balance.
Det kræver en bred indsats.
Dette lovforslag er en del af løsningen, og derfor støtter vi i Venstre naturligvis forslaget.
Morten Homann (SF), 2006-11-03:
Der var jo en grundig debat af indholdet af det her forslag, da vi havde første halvleg af forslaget for et par år siden, men jeg studsede over noget andet, da jeg gennemlæste bemærkningerne til forslaget, som jeg også ville tro måtte ligge Venstres ordfører meget på sinde, nemlig skattestoppet.
Hvordan i alverden kan det være i overensstemmelse med skattestoppet, at man først har givet en række borgere en skattelettelse, som det her forhøjede befordringsfradrag jo er, og at man så her ganske få år senere kommer og kalder den skattelettelse tilbage?
Der er jo omkring 900 mennesker, som ifølge det her forslag vil få en skatteforhøjelse takket være regeringen.
Så mit spørgsmål er: Gælder skattestoppet ikke for de 900 mennesker?
Og hvor er det nu, jeg i finansministerens grundige gennemgang af skattestoppet finder ud af, at lige netop de her 900 mennesker ikke er omfattet af skattestoppet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-03:
Jeg synes, det er opløftende at konstatere, at selv SF er meget optaget af skattestoppet.
Det glæder mig at se, at skattestoppets store tilslutning åbenbart også er ved at vinde indpas hos SF.
Det kan man selvfølgelig glæde sig over.
Men det står klart, at skattestoppet er overholdt.
Ordningen, der blev indført i sin tid, var en midlertidig ordning.
Nu forlænger vi den, og dermed er der ikke noget at komme efter, som det så fint hedder.
Jeg glæder mig selvfølgelig over, at hr. Morten Homann fra SF også synes, at skattestoppet er vigtigt, og det ser jeg mange perspektiver i fremover.
Morten Homann (SF), 2006-11-03:
Nu er det jo ikke noget, der ligger lige for, at SF tilslutter sig skattestoppet.
Vi er fortsat modstandere af det, og hvis man følger med i aviserne, vil man finde ud af, at der er flere og flere af landets befolkning, som er enig med SF i det synspunkt.
Jeg er sådan set bare lidt bekymret på Venstres vegne, fordi man udadtil giver indtryk af at være voldsomt fast i kødet på skattestoppet, men når man ser i substansen på det her, så er det sådan lidt, som vinden blæser, om skattestoppet gælder eller ej.
Jeg prøver bare at finde ud af, hvordan det hænger sammen.
Skal jeg holde mig til det, finansministeren har udarbejdet, som er meget præcist, og som siger, at det her også burde være omfattet af skattestoppet, eller gælder det her med, at man siger, at skattestoppet gælder som hovedregel, og så laver man nogle undtagelser og midlertidige ordninger, hvor 900 mennesker sagtens kan få en skattelettelse, for det tager vi ikke så tungt?
Altså, hvem er det egentlig, man skal tro på i Venstre, når man snakker om skattestoppet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-03:
Jeg glæder mig meget over hr. Morten Homanns botanisering i skattestoppet, for skattestoppet er så fremragende, at det fortjener al den opmærksomhed, og jeg har allerede svaret hr. Morten Homann på, hvorfor skattestoppet også er overholdt med dette forslag.
Den ændring er jeg meget glad for at opleve.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Nu er det ikke voldsomt imponerende, at regeringens hjælp til udkantskommunerne beløber sig til 35 mio. kr.
Det svarer jo til de indsamlinger, der foregår rundtom i sognene om søndagen, så har man dog hjulpet de fattige i sognet.
Er det helt gået forbi hr. Torsten Schack Pedersens verden, at der er problemer i udkantsområderne, som er væsentlig større end de 35 mio. kr., de hjælper med?
Er det forbigået opmærksomheden helt, at vejudbygninger, trafikforbindelser i det hele taget, ikke kommer i de områder, som vi netop nu vil aflevere denne sjat penge til?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-03:
Jeg er glad for hr. Poul Erik Christensens opmærksomhed og fokus på udkantsområder, for den deler vi fuldt ud.
Og derfor sagde jeg også i min ordførertale, at dette forslag er en del af en palet af tiltag.
Det kan selvfølgelig ikke stå alene, og det er jo – og det ved Det Radikale Venstres repræsentant naturligvis også – slet ikke det eneste, som regeringen har af initiativer.
Men jeg synes, det er en lidt mærkelig form for argumentation, fordi man her har et konkret forslag, som bidrager – og det hører jeg jo ikke nogen indvendinger mod – til at give bedre vilkår for udkantsområderne, at man så fokuserer på alt det andet.
Det er da en besynderlig form for argumentation, fordi der er jo ingen, der er i tvivl om, at når vi siger Danmark i balance, så er det en bred indsats.
Men det må jo være sådan, at man forholder sig til det forslag, vi har, og der har jeg ikke hørt nogen konkrete indvendinger mod forslaget fra Det Radikale Venstre.
John Dyrby (S), 2006-11-03:
Det er et forslag, som skaber lidt mere klarhed og lidt mere enkle retningslinjer.
Man kan så konstatere, at regeringen åbenbart skal have hjælp fra Europa-Kommissionen for at skabe de her lidt mere klare retningslinjer, men det tager vi med, når det nu engang er sådan.
Vi Socialdemokrater kan godt støtte forslaget.
Den enkelte lille krølle i forslaget omkring genetablering af en overgangsordning i forbindelse med aktieavancebeskatningsbestemmelserne er ikke lige vores kop te, men det er en lille teknikalitet, som man i virkeligheden glemte i første omgang.
Vi ser ikke nogen grund til at sætte os på bagbenene i denne sammenhæng, så vi kan støtte hele lovforslaget, som det ligger.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Så kunne hr. Torsten Schack Pedersens svar i næste omgang jo blive: Hvad er det så for tiltag, man egentlig har tænkt sig at gøre, for uligheden områderne imellem bliver jo netop med regeringens skattestop større og større dag for dag?
Det er vel ikke forbigået hr. Torsten Schack Pedersens opmærksomhed, at tilslutningen til skattestoppet er vigende?
Den er ikke kun vigende, den går også tilbage, og der er 30 pct., som er direkte imod regeringens skattestop.
Det er vel heller ikke forbigået hr. Torsten Schack Pedersens opmærksomhed, at netop boligbeskatningen ikke kommer udkantskommunerne til gode?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-03:
I Venstre er vi glade for, at vi fortsætter med at udvide EU.
Endnu to tidligere undertrykte, kommunistiske lande, Bulgarien og Rumænien, bliver nu en del af Det Europæiske Fællesskab.
I forbindelse med optagelsen af Bulgarien og Rumænien i EU står det klart, at de lande løbende vil implementere EU's bestemmelser og minimumsafgifter på bl.a. cigaretter.
Og set i det lys er det ikke overraskende, at de øvrige EU-lande vil fastholde en begrænsning i, hvor mange cigaretter der så kan indføres i de eksisterende EU-lande uden afgift.
Frem for at skulle lave ændringer af toldloven, hver eneste gang EU måtte udvides med endnu et medlemsland, vil det her forslag sikre, at vi har en generel mulighed for denne overgangsbestemmelse, og det kan vi i Venstre naturligvis bakke op om.
Forslaget indeholder i øvrigt også en bestemmelse om, at grænsen for, hvor store likvide midler der må tages med ind i eller ud af EU uden at orientere myndighederne herom, nedsættes fra 15.000 til 10.000 euro.
Samtidig sikres en bedre sammenhæng mellem EU's forordning og toldloven ved at ændre udtrykket penge m.v. til likvide midler, hvilket sikrer en bedre parallelitet.
Parallelitet er også det centrale i forslagets sidste element, nemlig ændrede straffebestemmelser i toldloven.
Forslaget vil ikke ændre retstilstanden, men alene sikre, at smugleri straffes efter straffelovens og ikke toldlovens bestemmelser.
Alt i alt er der altså tale om et lovforslag, som løser tre konkrete problemstillinger, og Venstre kan naturligvis støtte forslaget.
John Dyrby (S), 2006-11-03:
Jeg synes, ordføreren for Venstre i virkeligheden gav en meget god, meget præcis og hurtig gennemgang af indholdet i lovforslaget, så jeg skal ikke gentage, hvad der er sagt fra Venstres side.
Jeg skal sige, at vi Socialdemokrater kan støtte lovforslaget som sådan.
Jeg synes, Venstres ordfører gik lidt let hen over den her sænkning af strafferenten i toldloven.
Vi bemærker, at der i bemærkningerne til lovforslaget står, at det ikke ændrer praksis, og det regner vi så sandelig også med.
Ellers er der opbakning fra Socialdemokraterne til dette lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Lovforslaget her indeholder, som i hvert fald Venstres ordfører var inde på, forskellige elementer, og jeg vil da tage fat på det første af dem: bestemmelsen om, at den sum, som rejsende, der rejser ind og ud af Danmark, højst må medbringe i likvide midler, nedsættes.
Vi har i og for sig i Dansk Folkeparti ikke noget imod, at der rykkes ved den mængde af kontanter, der udføres eller indføres i Danmark.
I vore elektroniske dage kan det i mange sammenhænge synes lidt suspekt, hvis folk rejser rundt med en stor mængde kontanter i form af kroner eller anden valuta i deres bagage.
Hvad vi til gengæld har noget imod, er, at beløbsstørrelsen her i lovforslaget angives i en fremmed valuta, nemlig euro.
Os bekendt er det altså kroner, der er den officielle valuta her i landet – og den eneste – og derfor undrer det os, at regeringen ønsker, at beløbsstørrelser i den lovgivning, man indfører, anføres i en fremmed valuta.
Det agter vi i løbet af udvalgsbehandlingen at fremsætte ændringsforslag om, sådan at beløbsstørrelser naturligvis angives i danske kroner, som er den officielle valuta her i landet.
Lovforslaget indeholder også et par andre elementer, f.eks. ændring af strafferammer i toldloven.
Der har vi noteret os, at der i lovforslagets bemærkninger ikke lægges op til nogen ændring af retspraksis, så derfor ser vi ikke nogen problemer i, at man så harmoniserer med andre straffebestemmelser i toldloven.
For os virker det, som om det, man lægger op til, blot er at ændre på, hvornår skillelinjen mellem, om man straffes efter toldloven eller efter straffeloven, går.
Så længe det i praksis ikke medfører nogen ændring, ser vi ikke nogen problemer i det.
Det sidste element i lovforslaget er en fastsættelse af en grænse for, hvor mange cigaretter man afgiftsfrit kan indføre ved rejser fra Bulgarien og Rumænien, og det er jo så følgelovgivning af, at Bulgarien og Rumænien sandsynligvis snart optages i EU.
I Dansk Folkeparti har vi naturligvis ikke noget imod, at andre europæiske lande optages i EU, men vi mener altså ikke, at Bulgarien og Rumænien er modne til det på det tidspunkt, som der lægges op til her, og vores indstilling til det her lovforslag må i sidste ende afhænge af, hvad vores indstilling bliver eller er til, at Bulgarien og Rumænien skal være medlem af EU.
Vi forholder os åbent over for det her lovforslag.
Vi kan godt se, at det er meget praktisk, at der er grænser for, hvor mange cigaretter der må medbringes, men da det er følgelovgivning af, at EU udvides med Rumænien og Bulgarien, må vores stillingtagen til det altså afhænge af, hvad vi mener om Bulgariens og Rumæniens optagelse i EU.
Derfor kan jeg ikke på nuværende tidspunkt sige, hvad vi ender med at stemme til L 29.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-03:
Nu havde jeg ellers lige gjort mig klar til at fortsætte i den positive slipstrøm efter Venstre og Socialdemokraterne og blot sige, at jeg kunne lægge mig fuldstændig op ad, hvad der er blevet sagt her, nemlig at det selvfølgelig er naturligt, at vi har en generel overgangsregel i forhold til det her med indførsel af cigaretter, da der jo er nogle meget anderledes afgiftsniveauer i lande som Rumænien og Bulgarien.
Fra konservativ side kan vi i den sammenhæng sige, at vi i den grad hilser Bulgarien og Rumænien velkommen i EU-samarbejdet, velkommen fra det, der oprindelig var kommunismens mørke.
Derudover er det her jo et par ganske udmærkede og fornuftige forslag, hvor toldloven og forordningen bliver bragt i overensstemmelse med grænsen på de 10.000 euro i stedet for de 15.000 euro.
Men vi har netop spurgt en lille smule ind til det og er blevet forsikret om, at det er et spørgsmål om, at man enten straffes efter den almindelige straffebestemmelse eller efter det, der hedder skærpelsesmuligheden, og at den samlede strafferamme derfor bliver nøjagtig den samme.
Naturligvis er det væsentligt for os, at det her ikke betyder, at straffen bliver mindre, men at der er nøjagtig den samme straf, og at skærpelsesmuligheden blot træder ind lidt tidligere, og at det giver mulighed for, at den samme forseelse straffes med nøjagtig den samme straf.
For den enkelte borger vil straffen altså være fuldstændig den samme, og det har vi fået sikkerhed for ved at spørge lidt til det i ministeriet, og derfor kan vi naturligvis også bakke op om, at det nu kommer til at blive sådan.
Derfor kan vi fuldt ud bakke op om forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Derudover indeholder lovforslaget også en kontrol med afgiftsfri indførsel af cigaretter m.v. efter Bulgariens og Rumæniens indtræden i EU, hvilket jo gør, at loven hermed også er fremadrettet.
Det Radikale Venstre vil arbejde positivt for forslaget.
Morten Homann (SF), 2006-11-03:
I SF kan vi også tilslutte os forslaget.
Det er nogle fornuftige opstramninger, som vi alle sammen kan gå ind for.
Vi vil også se positivt på det ændringsforslag, som hr. Mikkel Dencker bebudede under udvalgsarbejdet, men det vender vi tilbage til.
Jeg kan bare i den her forbindelse ikke lade være med at sige, at uanset at det er nogle fornuftige opstramninger, som sker på toldområdet, stiller jeg mig ret tvivlende over for, om de får nogen effekt i virkelighedens verden.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at SKAT har været underlagt nogle meget kraftige beskæringer i løbet af de seneste år, siden den nuværende regering trådte til, og det er ikke mindst gået ud over toldområdet.
Så med en meget lille bestand af toldere og med utrolig mange opgaver, de skal løse, kan man godt stille sig tvivlende over for, om de får fat i de folk, som forsøger at bryde de her regler, om de får fat i dem, som forsøger at indføre for mange penge, og om de får mulighed for at idømme straf efter de nye bestemmelser.
Så vi giver opbakning til bestemmelserne.
Men vi støtter forslaget.
Kristian Jensen (V), 2006-11-03:
Jeg vil gerne starte med at takke for den meget brede opbakning, der har været til lovforslaget.
Så jeg er glad for opbakningen.
Jeg vil godt knytte to kommentarer til ordførertalerne: Den første er til hr. John Dyrby vedrørende strafferammen, og det er sådan set blot en understregning af, hvad fru Charlotte Dyremose allerede har sagt, nemlig at det, man bruger, er den almindelige strafferamme, så at sige, der nu går fra 2 år til 1½ år.
Den bruges på de mindre sager, hvorimod den skærpede strafferamme, som man alligevel ville have brugt, fortsat går op til 8 år.
Det vil sige, at i de sager, hvor der er tale om skærpende omstændigheder, har vi fortsat muligheden for at straffe med fængsel i op til 8 år, og derfor bliver der, som der står i forslaget, ikke nogen ændring i praksis.
Det er sådan, at forslaget her er et forslag, som der er enighed om i EU-kredsen, og det er det samme beløbsniveau, vi lægger ind hele vejen rundt.
Hvis vi skulle have haft en omskrivning til en dansk valuta, ville vi jo hele tiden have oplevet, at vi for at overholde den aftale, der er indgået gennem EU, skulle til at vurdere, hvad den præcise grænse i lovgivningen ville være i forhold til en omregning.
Der er jo trods alt også nogle valutaudsving mellem Danmark og euroområdet, og derfor er det simpelt hen for at være så præcis som muligt i forhold til den aftale, der nu er indgået på EUplan, at vi ikke har angivet beløbet til 10.000 euro, men til likvide midler, der svarer til 10.000 euro.
Jeg håber, at den her lille sag ikke er stor nok til, at Dansk Folkeparti vil ende med at stemme imod forslaget, og jeg ville glæde mig til, hvis vi kunne få et enigt Folketing bag forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Det er netop det samme emne, ministeren lige var inde på, som jeg vil spørge ind til.
Jeg må sige, at jeg ikke køber den forklaring, ministeren lige er kommet med, om, at det er noget med nogle udsving i nogle valutakurser, som gør, at det er bedre at bruge euro i dansk lovgivning.
Min ringe hukommelse går dog så langt tilbage, så jeg mener, at den danske kronekurs over for euroen igennem rigtig mange år har ligget og svinget omkring 7,50 kr. for en euro, og at det er meget, meget begrænset, hvor langt man har været fra det beløb.
Så jeg kan ikke rigtig forstå, at man bruger udsving i valutakurserne som begrundelse her.
Mit spørgsmål er egentlig, om regeringen respekterer, at danskerne sagde nej til euroen i september 2000 ved den folkeafstemning, der var der, og om det så ikke burde medføre, at man fortsat brugte kroner i lovgivningen frem for en anden valuta.
Kristian Jensen (V), 2006-11-03:
Regeringen respekterer fuldt ud den afgørelse, som befolkningen traf, da man ved folkeafstemningen sagde nej til at indføre euroen i Danmark.
Men den aftale, der er lavet, den forordning, der gælder for Det Europæiske Fællesskab, har en klar og entydig fastsat værdi, nemlig på likvide midler, der svarer til 10.000 euro.
For at have en dansk lovgivning, der ud over de praktiske problemer med de små kursudsving, der måtte være, er så entydigt klar i forhold til, at vi skal være i overensstemmelse med den aftale, der er indgået på EU-plan, så vælger vi også i dansk lovgivning at indsætte værdien i euro.
Derfor skriver vi her 10.000 euro eller det, der svarer dertil.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Jeg må bare gøre opmærksom på, at udsvingene, der har været i den danske kronekurs over for euroen igennem rigtig mange år, måske højst har ligget inden for en margen på 1 pct. Og 10.000 euro svarer i min hovedregning til ca. 75.000 danske kroner, så det vil sige, at ca. 75.000 kr. i ministerens optik ikke er 75.750 kr., hvilket jo er 1. pct. mere end 75.000 kr., eller 750 kr. mindre end 75.000 kr.
Det må være nogle meget snævre betegnelser, ministeren mener, når han siger cirka.
Men i vores optik i Dansk Folkeparti er kronen den eneste valuta i Danmark, og euroen er for os sidestillet med alle mulige andre fremmede valutaer såsom polske zloty og estlandske kroner.
Kunne ministeren forestille sig, at vi fremover lavede beløbsgrænser i dansk lovgivning i polske zloty?
Kristian Jensen (V), 2006-11-03:
Det tvivler jeg på at vi ville.
Jeg vil også gerne understrege, at vi ikke her laver en beløbsgrænse, der hedder 10.000 euro.
Vi har en beløbsgrænse, der hedder, at man skal lave en lovgivning, der omfatter personer, der rejser ind i eller forlader Fællesskabet med likvide midler af en værdi svarende til 10.000 euro.
Det er værdien og et niveau, der gør, at man bliver omfattet af lovgivningen, ikke konkret om det, man rejser ind med, er euro, zloty, dollar, yen eller danske kroner.
Uanset om man kan komme med eksempler på små eller store udsving, tror jeg, at det, hvis vi skal have en lovgivning, der er klar og entydig, også i forhold til, hvilken aftale der er indgået på europæisk plan, er klogest at indføre lovgivningen i dansk ret ved at bruge den værdi, som vi aftalte.
Dermed er det værdien af 10.000 euro, uanset hvilken valuta man ind- eller udfører dem i.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning