runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 1999-04-23:
Nu skal jeg ikke kommentere professor Myrups meninger, men jeg kan bekræfte, at han i en periode - dog ikke 25 år - har været formand for Gas- og Varmeprisudvalget.
Blandt andet har jeg som medlem af udvalget haft mulighed for at opleve ham som formand.
Gas- og Varmeprisudvalget tog sig ikke af og blandede sig ikke i, hvordan udbygningen skete.
Det er en klar misforståelse hos fru Aase D. Madsen, hvis det er det, hun går rundt og forestiller sig.
Udvalget afgjorde, hvilke priser man i givet fald kunne tage, men udbygningen, beslutningen om, hvor meget der skulle udbygges, lå i de regionale selskaber, og det var præcis dét, der førte til de indledende stridigheder mellem Naturgas Syd og DONG.
DONG følte, at Naturgas Syd udbyggede for meget, og at økonomien var uforsvarlig, og det er også det, vi kan se af alle økonomiske beregninger.
Det naturgasselskab, der nu først og fremmest skal købes,
er det mest elendige hul i denne naturgasverden, og det er det, Folketinget beslutter at købe. Så hvis dét er godt købmandskab, har vi ikke råd til ret meget mere godt købmandskab i Danmark, vil jeg sige.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-23:
Med hensyn til anlægsudgifterne ud til Maren i Kæret må jeg bede hr. Hækkerup om at konsultere professor Myrup.
Han har det samme syn på de investeringer, som jeg har, og han har jo været formand for Elprisudvalget eller Gas- og Varmeprisudvalget, eller hvad det hedder, i 25 år eller noget i den stil.
Klaus Hækkerup (S), 1999-04-23:
Jeg må sige, at fru Aase D. Madsen tager nu fejl, hvis hun tror, at den enorme gæld er opbygget, fordi man skulle føre naturgasforsyningen ud til det, hun kaldte Maren i Kæret.
For det første blev det besluttet, at staten afholdt sine investeringer gennem et kapitalindskud, og at kommunerne lavede et meget lille kapitalindskud, men garanterede for lånoptagningen, og som enhver, der har kautioneret, ved, er der jo en uhyggelig risiko for, at det, man har kautioneret for, kan blive en aktuel udgift.
Kommunerne er altså forpligtet og bundet af en lige så stor potentiel udgift som staten, hvis vi ikke griber denne liberalisering fornuftigt an og får refinansieret gasprojektet, og det er jo kun forbrugerne, der kan betale det.
Så vil jeg sige til hr. Peter Hansen-Nord, der mener, at man her kan sige ja eller nej: Javel, men når staten overtager en ting, må det da være nationalisering
Men at staten overtager det, og at vi får en fælles styring, kan der da ikke herske tvivl om.
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-23:
Der er en enkelt bemærkning fra hr. Klaus Hækkerup, som falder mig lidt for brystet.
Jeg mener altså ikke, vi står her og taler om, at der er nogen, der nationaliserer noget som helst.
Der er nogle, der tilbyder nogle en anden øvelse, og man kan sige ja eller nej, og det er jo præcis derfor, vi står i den situation, at det ikke er lykkedes med den strategi, man er startet med fra regeringens side. Jeg vil godt have, at man ikke lader en sådan sag koge mere op, end hvor den hører til.
Det her er et tilbud, og enhver form for nationalisering - og det må hr. Klaus Hækkerup også vide - vil man ikke kunne få Venstre med til.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-23:
Jeg vil altså lige sige, at i Dansk Folkeparti betragter vi ikke den måde, gasnettet er opbygget på, som den store succes.
Det, der har givet de regionale gasselskaber de store problemer, er jo netop, at de blevet pålagt at udbygge nettet helt ud til Maren i Kæret.
Det er derfor, de regionale gasselskaber sidder og slider og slæber for at komme af med deres gæld, og det er derfor, de så at sige er fanget i en fælde, fordi de slæber rundt med den enorme gæld med alt, hvad dertil hører.
Klaus Hækkerup (S), 1999-04-23:
Hr. Kim Behnke spørger, om det er statens skyld, om det er politikernes skyld, der er gas i rørene, og jeg vil sige, at det er det faktisk.
Vi havde politikere her i Folketinget, der i sin tid gik ind for, at vi ikke skulle indføre naturgas til Danmark, men at den skulle eksporteres til udlandet.
Hr. Erik Mortensen siger om det tænkte forløb, at der jo ikke er tale om en 100 pct.s liberalisering, men om en minimumsåbning.
Ja, i år 2000 er der tale om en minimumsåbning på 20 pct. af markedet, men perspektivet i det er jo, at hele markedet skal liberaliseres.
Så vil jeg godt vende tilbage til hr. Peter Hansen-Nord og fru Aase D. Madsens spørgsmål om, hvor de regionale selskaber er i den forbindelse.
Det er jo netop det, markedsadgangen indebærer.
Den indebærer, at når et regionalt selskab er helt liberaliseret, kan den enkelte borger i princippet købe sin gas i Tyskland, og hvis der er adgang til nettet, skal den på grund af tredjepartsadgangsbestemmelserne transporteres frem til forbrugeren.
Det er det, Det Danske Stålvalseværk kan gøre fra sommeren år 2000.
Hvis vi som en lille nation ville stå os godt og virkelig være konkurrencedygtige, burde vi samarbejde om indkøb og formidling af naturgassen i Danmark, og det kunne vi sagtens gøre, uden at vi behøvede at nationalisere de kommunale gasselskaber.
Kim Behnke (FP), 1999-04-23:
Jeg synes, det er charmerende, at Socialdemokratiet har to ordførere i dag - en for og en imod, og så kan vi jo se, hvor man vil lande.
Men ikke et ondt ord om det.
Men jeg synes, hr. Klaus Hækkerup gør sig til talsmand for nogle tanker, som slet ikke hører hjemme her i dag.
Hr. Klaus Hækkerup siger, at han ikke vil overlade det til de fæle kapitalister og det private marked at sørge for energiforsyningen.
Jeg er nødt til at spørge hr. Klaus Hækkerup: Hvorfor er der gas i gasrørene i dag?
Er det statens skyld?
Svaret er nej.
Den eneste grund til, at der er gas i gasrørene er, at der var en privat erhvervsmand, hr. Mærsk McKinney Møller, som overtog et påbud fra sin far midt i 1960'erne om at finde olie og gas, og alle grinte ad ham og sagde: Han er bindegal.
Men den eneste grund til, at vi har olie og gas fra den danske del af Nordsøen, er, at en privatperson har sørget for det, og derfor hører hr. Klaus Hækkerups tale ingen steder hjemme - jo, måske på en SiD-kongres i 1978, men ikke her i 1999.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-23:
Det er måske en detalje, men jeg er faldet over den gang på gang i forslaget.
Er det sådan, at de regionale gasselskaber også skal have markedsadgang i år 2000?
Det er jo et rent nationalt spørgsmål, om de også skal have markedsadgang, og er det noget, der ligger i papirerne med hensyn til hr. Klaus
Hækkerups stillingtagen til forslaget?
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-23:
Men jeg vil gerne samtidig spørge hr. Klaus Hækkerup - når vi nu ved, at vi har med en branche at gøre, der har kostet et eller andet antal milliarder danske samfundskroner, over 30 mia. kr. i hvert fald - hvordan hr. Klaus Hækkerup på en konstruktiv måde som medlem af det store regeringsparti vil være med til at sikre - uanset om der ligger en lille klat ude i kommunerne og en stor del hos staten - at en alternativ model for den konkurrenceåbning, som nu er i gang med 4. juni-aftalen, som hr. Klaus Hækkerup også var inde på, og dens videre overlevelse i et EU-system, kan skrues sammen.
Jeg påpegede i min tale, at vi er åbne over for at se på modeller, hvor også andre aktører har en betydelig indflydelse; men vi må have en fælles interesse i, at x antal milliarder kroner - over 30 mia. kr. i hvert fald - samfundsmæssigt kommer helskindet gennem den sejlads, vi er ude på her.
Erik Mortensen (S), 1999-04-23:
Jeg skal selvfølgelig ikke belære hr. Klaus Hækkerup om, hvad han skal mene om forløbet eller det tænkte forløb, som der vel bliver tale om her, men jeg synes, det er rimeligt at præcisere, at der jo ikke er tale om en hundrede procents liberalisering. Det lyder fra flere sider, som om vi nu er inde i et totalt åbent marked, et helt frit marked.
Men det er jo helt klart beskrevet i direktivet, hvilke minimumsåbninger der skal være tale om, og det er for mig at se det eneste, vi i øjeblikket har at forholde os til.
Jeg har ikke tallene lige present her, men det er helt klart beskrevet, i hvilken takt man skal åbne markedet, og det synes jeg er på sin plads lige at få nævnt.
Erik Mortensen (S), 1999-04-23:
Det er vist almindeligt kendt, at dansk naturgassektor jo ikke er blandt sværvægterne i international sammenhæng.
Der sker også det, som også skal erkendes, at på et liberaliseret gasmarked bliver det ikke kun aftagerne, kunderne, der får en fordel her.
Der sker jo også det, at operatørerne på markedet, dvs. de regionale gasselskaber, bliver udsat for konkurrence.
Det gælder både de regionale selskaber og selvfølgelig også Dangas, det statslige selskab.
Det er klart, at den gæld, som findes i naturgasselskaberne, også har en betydning for deres og hele sektorens fremtid.
Dette lovforslag her, L 228, åbner mulighed for, at Naturgas Syd kan indgå i det statslige selskab Dangas.
De øvrige fire regionale selskaber har altså i modsætning til Naturgas Syd ikke ønsket at indgå i et statsligt selskab, men såfremt de på et tidspunkt ændrer mening om det spørgsmål, så danner dette lovforslag jo altså lovmæssige rammer for, at de kan tilslutte sig.
En sådan løsning kræver naturligvis, at der i en forhandling opnås både forståelse og enighed parterne imellem, ligesom det er en givet ting, at de regionale selskaber udtrykker ønske herom.
I samme forbindelse er det imidlertid også vigtigt at være åben for andre modeller, hvor f.eks. selskaberne efter samme model som i elreformen bliver ledningsejere, mens man på markedssiden kan indgå i et fælles handelsselskab med det statslige Dangas.
Når lovgivningen er aktuel netop nu, skyldes det jo netop, at Naturgas Syd og dermed også kommunerne bag selskabet enstemmigt har ønsket at overdrage selskabets aktiviteter her og nu, og det er jo ikke så underligt.
Det historiske forløb i Naturgas Syd som pionere og dermed også som dem, der har betalt nogle lærepenge, samt en erkendelse af den situation, som markedsåbningen vil medføre, gør jo helt naturligt, at det netop er Naturgas Syd, som nu ønsker at betjene sig af den mulighed, som L 228 her åbner mulighed for.
Villy Søvndal (SF), 1999-04-23:
Det fremgår af betænkningen, at vi vil redegøre for vores stilling her ved andenbehandlingen, og jeg skal bare sige på SF's vegne, at vi vil undlade at stemme, netop fordi nogle af de redegørelser, som vi stemmer om udsættelsen af, synes vi er meget interessante i forhold til nogle af de kritiske spørgsmål, vi stillede i sin tid.
Så vi undlader at stemme.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-04-23:
Under sagens behandling stillede vi et spørgsmål til ministeren omkring vægtningen af boligreguleringslovens § 5, stk. 2, for at få en bedømmelse af, hvordan de regler om genudlejning, som vi vedtog i 1996, rent faktisk har udviklet sig.
Af svaret fremgår, at det vil ministeren lave en redegørelse om.
Det er vi glade for, men desværre kommer
redegørelsen først i løbet af sommeren 1999
Det tager noget tid.
Samtidig ved vi, at der er kommet en højesteretsdom, som har fastslået, hvordan de bestemmelser, der var gældende før 1996, skal administreres, og med den højesteretsdom er der noget, der tyder på, at de regler, vi havde før 1996, i virkeligheden er bedre end dem, vi vedtog i 1996.
Det er i hvert fald en mulighed.
Det kan vi først vide, når vi ser resultatet af den redegørelse, som ministeren vil komme med til sommer.
På den baggrund har Enhedslisten besluttet at undlade at stemme til det lovforslag, ministeren har fremsat.
Så må vi til sommer se på, hvad der vil være fornuftigst at gøre med hensyn til fremtiden.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-23:
Fru Birthe Rønn Hornbech står her midt i hovedstadens centrum og påstår, at man nu kan få det indtryk, at SF er et parti, som ikke vil modtage flygtninge.
Den påstand tror jeg nok fru Birthe Rønn Hornbech må længere ud på landet med for at finde gehør for, og selv dér tvivler jeg på at der nogen der hopper på den.
Derimod kan man konstatere, at fru Birthe Rønn Hornbech, som til daglig kalder sig retssikkerhedens forkæmper og den eneste, der har forstand på menneskerettigheder, i dag har stemt for en lov, der fratager mennesker på flugt retten til at søge asyl.
Margrete Auken (SF), 1999-04-23:
Når SF har vedtaget at stemme nej, er det, fordi vi ved denne lejlighed ikke stemmer om, hvorvidt vi vil tage imod flygtninge, men om, hvorvidt vi vil være med til endnu en gang - endnu en gang - at forringe dansk udlændingelov.
Vi har igennem de sidste mange år fulgt en proces med en stadig nedslidning, hvor partier, som nu også omfatter Det Radikale Venstre, går til angreb på udlændingeloven, så den bliver stadig dårligere, og det vil vi ikke være med til.
Og da man sagtens havde kunnet modtage flygtningene efter den gældende lovgivning og vi ikke havde behøvet at ændre noget som helst i loven for at kunne tage imod de flygtninge, så har vi nu stået i den situation, at vi har valgt at sige nej til den proces, som Socialdemokratiet, godt sekunderet af Det Radikale Venstre, har bidraget til, og som simpelt hen er meget, meget ubehagelig.
Og så vil jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at hendes kampagne mod danske udlændinge er vi ikke en del af.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-04-23:
Jeg må godt nok sige, at med fru Birthe Rønn Hornbechs bemærkning er de ordførere, der står bag flertallet i denne sag, jo direkte på vej ud i det vitterlige vås, for nu forsøger man at skabe det indtryk, at venstrefløjen skulle være modstander af at modtage flygtninge, og jeg synes ærlig talt, man her bevæger sig ud over grænsen for saglig argumentation.
Det, vi har sagt nej til, og det, som fru Dorte Bennedsen tilsyneladende overhovedet ikke kan begribe, er at være med til at fratage flygtninge den asylret, som de har krav på efter almindelig dansk lovgivning.
Det vil vi naturligvis ikke være med til, og det har SF og Enhedslisten altså i dag vist at vi er enige om på venstrefløjen.
Naturligvis ønsker vi at modtage flygtningene, men vi vil ikke være med til disse forsøg på at tilpasse dansk flygtningelovgivning til den harmonisering, som finder sted i EU i disse tider, og hvor man forsøger på at skabe et nyt flygtningebegreb om, at fordrevne skal have færre rettigheder og mister retten til asyl.
Det kan vi naturligvis under ingen omstændigheder acceptere fra venstrefløjens side, men en opfordring til fru Birthe Rønn Hornbech og fru Dorte Bennedsen om at løfte denne debat op til et vist minimum af saglighed, synes jeg nok vi har lov til at komme med her.
Dorte Bennedsen (S), 1999-04-23:
Fru Pernille Frahm henviste til udlændingeloven, men den stemte SF jo faktisk også imod, men lad det ligge.
Tilbage står, at jeg har siddet og tænkt på, hvad disse mennesker, som er i nød, egentlig vil sige til denne diskussion, og undret mig over, at SF vil bringe sig i en situation, hvor de og andre får det indtryk, at SF har stemt imod, og at SF har bragt sig i fællesskab med den yderste højrefløj i dansk politik.
Jeg ved godt, at SF har nogle andre motiver til det, men det tror jeg er nogle finurligheder, som det nok er noget svært at forstå for en kosovoalbaner, og jeg undrer mig over, at SF vil lade det billede stå, at man stemmer imod denne lov, som nu skal være grundlaget fremover.
Uanset SF's motiver for det, og uanset at man har fået en række forbedringer i loven, ender man alligevel med at stemme imod.
Jeg undrer mig over, at partiet virkelig vil bringe sig selv i den situation, men det er selvfølgelig SF's afgørelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-23:
Under andenbehandlingen lyttede jeg jo meget til diskussionen og spørgsmålene fra venstrefløjen, også spørgsmålene til mig, og jeg sagde på et tidspunkt under andenbehandlingen: Det er, som om SF slet ikke ønsker en invitationsordning for de nødstedte.
Og nu må vi altså konstatere, at Socialistisk Folkeparti ikke står bag modtagelsen af nødstedte kosovoalbanere i Danmark.
Det er nok værd at høres af hele den danske befolkning: Socialistisk Folkeparti foretrækker politisk taktik frem for hensynet til nødstedte mennesker.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-23:
Det er muligt, at det er gået hen over fru Dorte Bennedsens hoved
, men det har i hvert fald været ganske klart udmeldt fra SF fra starten, at vi ikke forstod, hvad meningen var med at lave en særlov, når Danmark har en lovgivning, der giver mulighed for at give opholdstilladelse til den gruppe mennesker, vi taler om her.
Det, vi har kritiseret grundlæggende, er, at mennesker efter denne lov får frataget den vigtigste og måske eneste ret, mennesker på flugt har: retten til at søge asyl.
Dorte Bennedsen (S), 1999-04-23:
Jeg går ud fra, at fru Pernille Frahm kan bekræfte, at spørgsmålet om danskundervisning, om skolegang, om arbejdstilladelse og om den halvårlige forlængelse er besvaret, og at der er ændringsforslag, således at de ting er løst.
Så siger fru Pernille Frahm: Jamen hvis vi havde været tungen på vægtskålen, havde vi nok fået nogle af vore krav opfyldt.
Jeg oplever det sådan, at fru Pernille Frahm stiller en række spørgsmål, og da hun så opdager, at de spørgsmål faktisk løses - nu bliver jeg måske lidt ubehagelig over for fru Pernille Frahm - er der pludselig nogle andre spørgsmål, der bliver ultimative, og det er lige præcis det, der ligger i at blive bange for Enhedslistens og sin egen skygge.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-23:
Til fru Dorte Bennedsen vil jeg sige: Hvis SF's stemmer havde været udslaggivende i denne sag, tror jeg også, SF havde fået nogle af sine ændringsforslag igennem, og det er jo forskellen på, om man har et flertal bag sin sag eller man ikke har et flertal.
Nu står vi i en situation, hvor regeringen har et flertal og ikke behøver SF, og derfor behøver regeringen ikke at lytte til SF, men så behøver SF altså heller ikke at stemme for noget, som vi ikke mener opfylder de betingelser, som vi stiller til en god lovgivning på det her område.
Dorte Bennedsen (S), 1999-04-23:
Ved første behandling af dette lovforslag sidste fredag stillede SF en lang række spørgsmål.
Man spurgte om retten til danskundervisning, om børns skolegang, om, hvornår der bliver mulighed for aktivering eller arbejde, om den halvårlige opholdstilladelse skal forlænges i det uendelige, og om de 2 år tæller med, hvis de pågældende engang søger indfødsret.
Det sidste spørgsmål kan undre mig særdeles meget, da fru Pernille Frahm har deltaget i forhandlingerne om de nye regler for indfødsret, for dermed kunne hun selv have besvaret spørgsmålet og havde slet ikke behøvet at stille det sidste fredag.
Men de spørgsmål, der blev rejst af fru Pernille Frahm, er stort set alle sammen blevet besvaret og imødekommet, og alligevel er konklusionen her, at fru Pernille Frahm eller rettere sagt SF stemmer imod.
SF tilkendegiver meget ofte - og det noterer jeg som noget positivt - at man gerne vil være en seriøs samarbejdspartner og have indflydelse på lovgivningen.
Fru Pernille Frahm sagde også i slutningen af sin ordførertale sidste fredag: »Spørgsmålet er, om regeringen vil give SF mulighed for at få indflydelse på lovgivningen, så vi på samme måde som Venstre kan sige, at vi også vil have noget for at levere stemmer til den slags.«
blevet besvaret, og de er blevet besvaret positivt - det fremgår af de vedtagne ændringsforslag - og det vil sige, at SF har fået indflydelse på lovgivningen.
Men alt, alt for tit ser vi det samme billede som det, vi ser her i dag: Når vi så når frem til målstregen, bliver SF bange for sin egen skygge - eller rettere, for det er nok ikke retfærdigt at sige dét: Man bliver bange for Enhedslistens skygge.
Jeg vil godt stille fru Pernille Frahm et helt konkret spørgsmål, som er reelt, idet vi ikke kunne vide det, da det her lovforslag blev udarbejdet, og da vi godt kunne være kommet i en situation, hvor SF var blevet tungen på vægtskålen: Ville SF i den situation også have stemt nej og derved egentlig være årsag til, at vi ikke kunne tage imod flygtningene?
Jeg ved godt, at fru Pernille Frahm vil henvise til udlændingeloven osv., men det er ikke det, jeg spørger om; jeg spørger, om fru Pernille Frahm ville have stemt denne lovgivning ned.
Jeg synes, det er beskæmmende, at SF altid og til enhver tid vil have sine mål 110 pct. opfyldt og aldrig tør tage et medansvar også dér, hvor det måske kan være ubehageligt.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-23:
Jeg skal bare ganske kort på SF's vegne meddele, at efter at ændringsforslagene, som er stillet af SF og Enhedslisten, er blevet forkastet, vil SF stemme imod lovforslag nr. L 226.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-23:
Jeg har 2 spørgsmål til hr. Svane.
Det ene er: Med hele det udgangspunkt, der er det radikale udgangspunkt og hr. Svanes udgangspunkt,
hvad er så årsagen til, at denne her lov åbner for, at man i op til 2 år kan sende flygtninge, der kommer under loven, tilbage - ikke til Kosova, for det kan de ikke komme tilbage til, hvis vi forestiller os, det er situationen, men til et naboland?
Hvad er årsagen til, at det er en del af denne her lov?
Vi forstår det simpelt hen ikke.
Jeg har endnu et spørgsmål til hr. Svane.
Der har jo været en klar opfordring fra UNHCR om, at de her flygtninge blev behandlet som flygtninge, dvs. blev behandlet i henhold til 1951-konventionen, og det har de givet udtryk for forskellige steder.
De har bl.a. givet udtryk for det i et nonpaper, og hr. Henrik Svane, den radikale flygtningeordfører, er citeret for i en avis, Jyllands-Posten, at sige, at han har bemærket, at der var tale om et nonpaper.
Hvis det var et officielt notat, ville der foreligge en ny situation. Jeg vil bare spørge hr. Henrik Svane: Er det et korrekt citat?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-23:
Jeg skal gøre det nogenlunde kort, for vi har jo haft en meget lang og omfattende debat under andenbehandlingen af det her forslag.
Jeg skal bare endnu en gang understrege, at Dansk Folkeparti med hensyn til det her emne siger ja til enhver bevilling til hjælp i nærområdet; det synes vi fortsat er den rigtige måde at gøre det på.
Og debatten her i dag har jo bare yderligere understreget, at det, som vi har været så optaget af i forbindelse med de flygtninge, som nu kommer til Danmark, hvoraf der i første omgang er 1.500, og hvor indenrigsministeren så kan fastsætte, hvor mange der yderligere skal komme hertil, og hvor der er ikke sat nogen grænse overhovedet, er en dårlig måde at gøre det på, fordi der ikke er tale om midlertidig opholdstilladelse.
Men når man bliver ramt usagligt på de motiver, som man rent faktisk selv føler man har, så er det, man farer i flindt, og det kan jeg egentlig godt forstå, men det er rart at konstatere, at venstrefløjen også kan blive forarget over den form for debat, som visse partier fører, når det drejer sig om udlændingepolitik.
Dorte Bennedsen (S), 1999-04-23:
Jeg vil til hr. Arne Melchior sige, at jeg er helt klar over, at CD var i samme situation med hensyn til kritiske bemærkninger, men som netop beskrevet accepterede forslaget og syntes, ændringsforslagene var gode.
Men så vil jeg spørge hr. Arne Melchior, om han ikke ligesom jeg er lidt spændt på, hvordan SF, når vi nu har modtaget de første kosovoalbanske flygtninge, egentlig vil forklare, at partiet meget gerne ville have flygtningene herop, men altså stemte imod loven.
Det er noget, man kan forklare her i salen, men jeg tror, at hr. Arne Melchior ligesom jeg er noget skeptisk over for, om kosovoalbanere kan forstå den finere retorik i den problemstilling.
Det er en særpræget situation, vi er i.