runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-18:
Nu siger hr. Morten Homann jo det, han ville have sagt under alle omstændigheder.
Ligegyldigt hvad jeg havde svaret i dag, ville det have været hr. Morten Homanns konklusion.
Det eneste, hr. Morten Homann kan få ud af denne sag, er at beskylde mig for at vise foragt over for Folketinget.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Homann (SF), 2006-01-18:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det lykkedes statsministeren at opnå, at der er nogen, som for alvor tror på, at lige netop den her sætning, som der ordret blev spurgt til, og som er den mest centrale bemærkning i det her samråd, helt af sig selv, ved et tilfælde, uden nogen som helst form for information forsvinder ud i den blå luft.
Jeg synes, det er utroligt.
Jeg har ikke personligt kunnet opdrive nogen, som for alvor tror på det, men jeg bliver selvfølgelig imponeret, hvis det lykkes for statsministeren at gøre det.
Ærlig talt er jeg også lidt rystet over statsministerens åbenlyse foragt over for Folketinget.
Det svar, som er afgivet til Folketingets Videnskabsudvalg, er åbenlyst manipuleret, den samlede opposition i Folketinget har henvendt sig til Præsidiet og bedt Præsidiet tage affære, og Præsidiet har efterfølgende bedt statsministeren om en uddybende redegørelse.
At statsministeren så bare trækker på skuldrene og siger, at videnskabsministeren har beklaget det, og at statsministeren ikke agter at foretage sig videre i denne sag, er da det mest åbenlyse eksempel på foragt og ligegyldighed over for Folketinget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-18:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål i hr. Morten Homanns sidste indlæg, og derfor kan jeg i det hele henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Jeg skal sige til fru Karen Klint, og det vil jeg sige åbent og ærligt, at jeg nok ikke er så bekendt med, hvordan dagligdagen fungerer mellem en fuldtidsansat imam og en fængselsledelse, og derfor har jeg svært ved at svare på det meget konkrete spørgsmål, som fru Karen Klint stiller.
Men jeg er meget indstillet på at besvare det skriftligt, hvis det stilles.
Så må vi spørge, hvad der er af gode, men måske også af dårlige ting og om erfaringen med, at det nu er kommet så vidt, at der har været behov for at lave en fuldtidsstilling.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-18:
Altså, det er så lidt, som det næsten overhovedet kan være.
Det drejer sig om, at videnskabsministeren er kommet med nogle udtalelser under et samråd.
Alle har hørt de udtalelser, også hr. Morten Homann.
Hr. Morten Homann er jo fuldstændig klar over, hvad videnskabsministeren har sagt.
Efterfølgende er der så kommet et skriftligt referat eller, kan man sige, en afskrift af de mundtlige udtalelser.
I den afskrift har der så været en fejl, idet der var noget, der ikke var med, og det er det.
Hr. Morten Homann kunne jo også have sagt: Jamen da jeg selv har hørt, hvad ministeren har sagt, så vil jeg lige pege på, at der er noget, der mangler.
Det er jo altså, hvad der er i den sag.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Jeg vil sige til hr. Hans Kristian Skibby, at det, der er helt afgørende for regeringen, er trosfrihed og ikkediskrimination.
Det betyder også, at alle uanset religiøs overbevisning har krav på at få dækket et vist behov, fordi de har en religion, som de tager seriøst.
Jeg vil også sige til hr. Hans Kristian Skibby, at jeg bestemt ikke mener, der på nogen som helst måde er tale om nogen form for glidebane.
Det må være efter at have vurderet et konkret behov, at man afgør, om det kan klares med frivillighed, eller om der er så stort et behov, at det er mest hensigtsmæssigt ud fra en samlet betragtning at etablere en fuldtidsstilling eller deltidsstillinger.
Jeg er helt overbevist om, at det er noget, som Kriminalforsorgen vil følge meget nøje.
Nu skifter fangepopulationen jo også.
De indsatte, der er i fængslerne, og den baggrund, de har, skifter, og man må jo sørge for at tilpasse forholdene til de indsatte, der er, så deres behov bliver dækket.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-18:
Det giver anledning til, tror jeg, at vi skal have formuleret nogle flere spørgsmål til L 89, for jeg synes, at undervisningsministerens svar ligger et stykke fra det, som vi fik oplyst under den tekniske gennemgang, hvor det var folk fra Beskæftigelsesministeriet, der førte ordet.
Det, som vi har fået oplyst hidtil, men som undervisningsministeren så muligvis ikke er enig i, er, at hvis man er i målgruppen for produktionsskolerne, så er man ikke studieparat til de uddannelser, som er omfattet af det, der så blev kaldt uddannelsesviften, og dermed den uddannelsespligt, som indføres med L 89, således at hvis kommunen vurderer, at man er i målgruppen for produktionsskoler, uanset hvad for en ydelse man så måtte være på, har man naturligvis ikke pligt til at påbegynde en uddannelse, som man er vurderet til ikke at have kompetencerne til at gennemføre.
Med andre ord var det, vi fik at vide, at der ikke er nogen ændring i forhold til den mulighed, der er for at anvise til produktionsskolerne, med det foreliggende forslag.
Det vil være meget relevant at få oplyst.
Bertel Haarder (V), 2006-01-18:
Det gælder for både produktionsskoleophold og efterskoleophold og meget andet, at det kan være udmærket, men det er ikke kompetencegivende.
Den lovændring, vi foreslår, er, at hvis man er en ung kontanthjælpsmodtager mellem 18 og 25 år, som åbenbart ikke kan finde arbejde – det er jo derfor, man får kontanthjælp – så kan man blive henvist til at skulle vælge mellem nogle uddannelsestilbud, men vel at mærke nogle kompetencegivende uddannelsestilbud.
Det er det, der er indholdet.
Deri er der intet nyt.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-18:
Det kan være, ministeren kan tallene for, hvor mange på en produktionsskole, der kommer direkte fra kontanthjælp.
En af årsagerne til, at de er der, er jo, at kommunen har henvist dem.
Og det vil så sige, at i dag kan de få en uddannelse, men det kan de så ikke i fremtiden.
Så afskærer man reelt muligheden, for hvor mange måder er der egentlig, man kan komme fra kontanthjælp på?
Hvordan skal det sorteres?
Jeg vil tro, at rigtig, rigtig mange er faldet fra en erhvervsuddannelse eller har andre problemer, der gør, at de ikke kan gennemføre en normal uddannelse på almindelige vilkår, og derfor skal der tages specielle hensyn.
Jeg synes bare, det er underligt, at man afskærer sig fra at bruge det værktøj, at en produktionsskole kan uddanne nogle.
Nu siger ministeren så bare, at man godt kan blive visiteret, og så kan man være der så lang tid, som man nu kan på en produktionsskole, men man er ikke omfattet af de tilbud, som der er på en produktionsskole.
Men hvad så med alle dem, der er der i dag?
Det giver i hvert fald en meget, meget stor uklarhed i forhold til L 89.
Bertel Haarder (V), 2006-01-18:
Jeg kunne have lyst til at spørge spørgeren, om det så også gælder folkehøjskoleophold.
De kan være særdeles værdifulde, lige så værdifulde som produktionsskoleophold.
Det er, som om der ikke er andet end produktionsskoler her i verden.
Det her handler om over 18-årige.
Der er jo masser af ting, de kan gå til, som ikke er kompetencegivende, og det er fint.
Det ændrer ikke ved, at de andre tilbud er der.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-18:
Det tror jeg der er rigtig mange som har stor fornøjelse og gavn af, og så er de ekstra lommepenge jo heller ikke at foragte.
Mange overenskomster indeholder i dag bestemmelser om lavere løn for unge under 18 år, og det giver mulighed for, at mange unge kan tage et fritidsjob og stifte bekendtskab med arbejdsmarkedet.
De steder, hvor overenskomsterne indeholder mulighed for særlige lønvilkår for unge under 18 år, undtages disse fra forbuddet mod aldersdiskrimination, og for at sikre, at det er muligt at annoncere efter unge under 18 år, ja, så er det nødvendigt at justere reglerne om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet.
I henhold til EU’s beskæftigelsesdirektiv er det muligt at anvende nogle undtagelsesbestemmelser om forskelsbehandling, bl.a. med hensyn til alder, hvis det er objektivt og rimeligt begrundet.
At undtage unge under 18 år fra reglerne om forskelsbehandling på grund af alder og at præcisere bestemmelsen omkring annoncering synes vi i Venstre er en ganske god idé.
Vi støtter naturligvis, at vi benytter de muligheder, som EU-direktivet giver os, for at tilpasse reglerne efter det system, som vi kender i Danmark.
Siden lovforslaget er blevet fremsat, er det blevet påpeget, at forslaget kunne give problemer for de 13-14-årige.
13-14-årige må kun arbejde på nogle nærmere specificerede områder, og denne gruppe er typisk ikke omfattet af overenskomst.
I Venstre har vi ikke til hensigt at ændre mulighederne for, at 13-14-årige eksempelvis kan gå med aviser eller reklamer, så vi forholder os naturligvis positivt til en afklaring og præcisering af den problemstilling under udvalgsbehandlingen.
I Venstre synes vi, det er fint, at unge stifter bekendtskab med arbejdsmarkedet gennem fritidsjob, og vi støtter derfor forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-18:
Der er en enkelt detalje, jeg godt vil spørge Venstres ordfører om.
Her vil jeg bare henvise til LO’s høringssvar, som siger, at lige præcis spørgsmålet om afskedigelser er noget, der skal være hundrede procent reguleret i overenskomsten, når vi har at gøre med virksomheder, der har en overenskomst.
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om man vil være indstillet på at se på denne detalje i forslaget, så man sikrer sig, at der fortsat er en overenskomstmæssig afskedigelsesprocedure, når vi snakker om unge, der fylder 18 år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-18:
Vi kigger selvfølgelig altid på, hvad der måtte komme i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil så også sige, at jeg synes, det er fint, at man har en klar adskillelse, hvad angår reglerne for unge, der har et fritidsjob, i forhold til de regler, der gælder, når folk lever aktivt af det pågældende arbejde.
At der er disse bestemmelser, synes jeg som udgangspunkt er ganske fornuftigt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-18:
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører også er klar over, at de her regler som hovedregel fungerer fornuftigt, men at der også findes situationer, hvor arbejdsgivere misbruger de her ordninger om at kunne afskedige folk, når de fylder 18 år, og så fylde op med nye folk, fordi der er løn at spare på det.
Der er brug for en eller anden justering på det her område, så vi sikrer os, at det stadig væk vil være overenskomstparterne, der tager sig af spørgsmålet om afskedigelser, også i forbindelse med at unge fylder 18 år.
Bertel Haarder (V), 2006-01-18:
Jeg kan sige ja, for så vidt angår alle unge, som ikke er på kontanthjælp.
Hvis de er på kontanthjælp, bliver det nu en pligt at tilbyde dem nogle uddannelsesmuligheder inden for den brede vifte af kompetencegivende uddannelser, eksempelvis en teknisk skole.
Jeg vil gøre opmærksom på, at man jo heller ikke som kontanthjælpsmodtager kan blive henvist til et efterskoleophold eller et højskoleophold eller en udenlandsrejse.
Det handler om kompetencegivende uddannelser.
Det er det, viften består i, og det kan jo ikke skade et eneste ungt menneske, at der er nogle kompetencegivende uddannelser at vælge imellem.
Hvis så en produktionsskole som den, jeg nævnte, kan hjælpe vedkommende i en situation, hvor vedkommende er ved at falde fra, så er det jo fremragende.
Så vil jeg bare understrege: Ingen uden for kontanthjælpssystemet vil være hindret i at blive anvist til en produktionsskole – ganske som hidtil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-18:
Jeg synes, det er helt rigtigt at understrege, hvad der er hovedregler, og hvad der er almindelig skik og sædvane på arbejdsmarkedet.
Så må jeg sige om de forhold, der gør sig gældende for unge mennesker, der har et fritidsjob, at skulle der være et hjørne, der så en lille smule anderledes ud, er det nok helt konkret afspejlet i, at det altså er en lidt anden situation, når man har et fritidsjob i det lokale supermarked som 16-17-årig, end når man er på arbejdsmarkedet og skal tjene til det daglige brød og forsørge sin familie.
Problemet er altså et helt andet, når vi ser på de helt store linjer.
Thomas Adelskov (S), 2006-01-18:
Men som det også var fremme lige før, er der i bemærkningerne en sætning, som understreger arbejdsgivernes mulighed for at fyre unge mennesker, når de fylder 18 år.
Det er der i høringssvarene gjort en del anskrig over, og det undrer mig, at beskæftigelsesministeren ikke i forbindelse med det høringsnotat, som er oversendt til Folketinget, har svaret på, hvorfor man har fundet det nødvendigt at udarbejde lovgivning eller i hvert fald at skrive bemærkninger ind, som i realiteten er lovgivning på områder, som normalt hører under de almindelige fagretlige regler.
Det vil vi forfølge under udvalgsarbejdet, og vi vil stærkt opfordre beskæftigelsesministeren til ikke at bruge det her lovforslag ideologisk eller til at forsøge at lovgive på det fagretlige område.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-18:
Det her lovforslag retter op på nogle problemer, der opstod, dengang forskelsbehandling vedrørende alder blev gennemført.
Jeg synes, det er meget rimeligt, at man tager hensyn til de unge ude på arbejdsmarkedet – avisbude, eller hvad de nu kan være – så de ikke kommer i klemme i systemet.
Det her lovforslag betyder, at forholdene for de unge forbliver, som de hidtil har været, og det kan Dansk Folkeparti støtte.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-18:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om den her positive velvilje over for forslaget også betyder, at Dansk Folkeparti nu støtter selve loven om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-18:
Men som det fremgik af det, Venstres ordfører sagde, var der et lille problem, der skulle løses, og det skal der selvfølgelig tages højde for.
Det er da klart, at vi ikke synes, det er rimeligt, at de unge skal være omfattet af en lov, som vil forhindre dem i at have et fritidsjob.
Det er vi ikke interesserede i.
Vi er interesserede i, at de unge kan få et fritidsjob uden at komme i klemme i systemet.
Jeg ved godt, hvor hr. Jørgen Arbo-Bæhr vil hen, nemlig at alle unge skal være omfattet af en fast overenskomst.
Men jeg er overbevist om, at så er der ikke ret mange af vores unge under 18 år, der vil få et fritidsjob.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-18:
Nej, det var ikke der, jeg ville hen.
Da det her er et ændringsforslag til den lov, der hedder lov om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, kunne jeg godt tænke mig at høre, om det betyder, at Dansk Folkeparti efter det ændringsforslag støtter den lov, der hedder lov om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet.
Så bare en enkelt lille detalje: Jeg vil godt have hr. Bent Bøgsted til at bekræfte, at det jo ikke kun er fritidsjobbere, vi snakker om.
Der er faktisk en del mennesker i det her land, som begynder i et fuldstændig almindeligt fuldtidsarbejde, før de bliver 18 år.
Så de er også omfattet af det.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-18:
Jeg er ikke helt med på, hvor hr. Jørgen ArboBæhr vil hen med det her.
Men vi stemte jo for forskelsbehandling på arbejdsmarkedet på grund af alder, hvis hr. Jørgen Arbo-Bæhr kan huske det.
Jeg synes, det er meget rimeligt, at man retter op på det, hvis der var noget utilsigtet i den lov, der ikke lige var taget højde for dengang.
Det her fik nogle konsekvenser for nogle unge, hvilket vi ikke havde taget højde for, og det er det, vi retter op på.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-01-18:
Selve hovedlovens udgangspunkt, at man ikke skal forskelsbehandle på baggrund af alder,
er et helt rigtigt synspunkt, og at man har udvidet ligestillingslovens område med alder, synes jeg også er positivt.
Men vi må også være os vores ansvar bevidst herinde
, når vi finder ud af, at der er områder, hvor der vil være et problem i forhold til den måde, vi i mange år har organiseret os på, og som vores samfund har fungeret på.
Derfor er det positivt, at man nu for de overenskomstdækkede områders vedkommende giver hjemmel til, at man ikke behøver at tegne overenskomst for de 15-18-årige, og at man må annoncere specielt efter de 15-18-årige.
Jeg finder det i den sammenhæng helt naturligt, at man også kan afskedige de samme medarbejdere, når de fylder 18 år, fordi vi har haft tradition for, at der er nogle specielle job, der knytter sig til de 15-18-årige.
For lige at komme ind på hr. Jørgen ArboBæhrs spørgsmål til hr. Bent Bøgsted, så er det jo rigtigt nok, at den her ændring betyder en generel ændring med hensyn til kravet om overenskomst.
Men det, at den mulighed foreligger, at man ikke behøver at have en overenskomst,
er jo ikke ensbetydende med, at man skal undtages fra kravet om overenskomst.
Her taler jeg om de medarbejdere, der, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr selv var inde på, rent faktisk begynder i et ordinært job, før de er 18 år.
Der vil det ligge i forholdets natur, at de arbejder på samme måde som deres øvrige kolleger over 18 år.
Så lovforslaget rammer kun de specielle job, der er af kortvarig karakter, altså ikke fuldtidsjob.
Den anden del af det her lovforslag handler om de 13-14-årige.
De er ikke nævnt her.
Der er et problem med de 13-14-årige, altså dem, som hidtil har haft et par timer om dagen eller om ugen, hvor de har uddelt nogle reklamer og nogle blade.
Det er heller ikke meningen med det her lovforslag, at vi skal ændre på den måde, hvorpå vores unge har haft ungdomsarbejde og er startet med at snuse til arbejdsmarkedet, eller har haft det som bibeskæftigelse ved siden af gymnasiet eller ved siden af folkeskolen.
Derfor imødeser jeg med tilfredshed, at der vil komme en præcisering og et ændringsforslag, så vi også får præciseret, at de 13-14-åriges arbejdsmuligheder skal bestå som hidtil.
Elisabeth Geday (RV), 2006-01-18:
Jeg tror, at de fleste forældre synes, det er godt, når børn i 13-14-års-alderen bliver introduceret til arbejdsmarkedet med småjob.
Det letter også forældrenes byrde med at betale lommepenge til forskellige ting, som børnene har udgifter til.
Men formålet med det her forslag er jo sådan set at lave en generel undtagelse fra beskæftigelsesdirektivet og simpelt hen give mulighed for, at man generelt kan undtage unge under 18 år fra forbuddet mod forskelsbehandling, altså at man gerne må aflønne unge under 18 år til en lavere sats, end når man aflønner voksne for det samme arbejde.
Når det er retfærdigt, er det simpelt hen, fordi vi gerne ser den her introduktion til arbejdsmarkedet.
Der er nogle ting i forslaget, som også tidligere ordførere har været inde på, og som vi er lidt usikre på.
Det er først og fremmest, om vi med det her forslag faktisk lægger op til, at hvis man skal arbejde som avisbud om eftermiddagen, skal man være underlagt en overenskomst.
Det kan vi simpelt hen ikke tro er formålet med den her lov.
Men vi vil da spørge ind til det under udvalgsarbejdet og går ud fra, at det er en problemstilling, som bliver afklaret, og at vi derefter med stor fornøjelse kan lægge stemmer til den her lov.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-18:
Der er ingen grund til at trække den her debat så forfærdelig meget i langdrag.
Der er jo tale om et forslag, som i bund og grund handler om at respektere indgåede overenskomster, for så vidt angår en aflønning af unge under 18 år, som ikke er på niveau med den løn, som den samme overenskomst bestemmer for folk over 18 år.
Alligevel synes jeg, at der er nogle ganske få ting, som vi må have afklaret i løbet af udvalgsarbejdet.
Vi har tidligere været inde på spørgsmålet om arbejdsgiverens adgang til at afskedige folk, når de fylder 18 år.
Vil det stadig væk være sådan, at det vil være overenskomsternes og hovedaftalens bestemmelser om de betingelser, som man kan afskedige folk på?
Det håber jeg meget at ministeren vil svare på, og også, at vi kan få det afklaret hundrede procent under udvalgsbehandlingen.
Et andet spørgsmål, som har været rejst her i dag, er spørgsmålet om en såkaldt retfærdighed.
Der vil jeg godt afkræfte, at der skulle være tale om en dybere retfærdighed i, at mennesker, som arbejder som 17-årige, skulle være mindre værd end mennesker, som arbejder som 18-årige.
For mig at se er det her udelukkende et spørgsmål om aftalefriheden, et spørgsmål, som vi i øvrigt nok kommer til at vende tilbage til flere gange i løbet af de kommende måneder, når regeringen kommer med sit forslag om forbud mod den del af aftalefriheden, som handler om eksklusivaftaler.
Men lad det nu ligge.
Jeg synes, det er godt, at man her vil respektere aftalefriheden.
Men jeg vil godt understrege, at jeg meget gerne også under udvalgsbehandlingen vil have afklaret, om det er rigtigt, at der i en række overenskomster er særlige aflønningsforhold for mennesker på 17 år og 16 år, som arbejder på overenskomstdækkede virksomheder i et fuldstændig normalt fuldtidsjob.
For det her er ikke kun et spørgsmål om folk, der har et fritidsjob som avisbud eller flaskedreng i Netto, men også om folk, som efter deres skolegang går ud og får sig et ganske almindeligt job som arbejdsdreng eller arbejdspige – hvis der er noget, der hedder det.
De ting synes jeg vi skal have afklaret, og hvis de ellers bliver afklaret fornuftigt, vil Enhedslisten støtte det her forslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-18:
Justitsministerens svar til fru Karen Klint
om de her fuldtidsansatte imamer bliver pakket lidt ind, må jeg nok indrømme, i hvert fald sådan som jeg har opfattet det.
Det, der blev spurgt om, var vel reelt, om man var interesseret i at lave en ordning, således at der var mere eller mindre fuldtidsansatte imamer i alle de danske statsfængsler, i hvert fald de lukkede fængsler.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-18:
Jeg var lige ved at få frokosten galt i halsen, da jeg hørte det første svar til hr. Bjarne Laustsen.
Jeg var egentlig mere glad for det sidste svar.
Så det, jeg egentlig bare er ude efter, er en præcisering, for jeg håber, der er nogenlunde enighed i regeringen om, hvad det er, man har foreslået med L 89.
Derfor vil jeg gerne have et helt klart svar på: Er det ikke korrekt, at det forslag, som er fremsat, ikke påvirker kommunernes mulighed for at visitere til produktionsskolerne, uanset om man er på ungeydelse, kontanthjælp, eller hvad man nu er på, at det altså ikke påvirker de muligheder fremover?
Hvis man er i målgruppen for produktionsskolerne, så er man ikke i målgruppen for det forslag, der handler om uddannelsesgarantien, fordi man ikke er klar til at tage den uddannelse, ikke har kompetencerne i orden.
Bertel Haarder (V), 2006-01-18:
Nu synes jeg, spørgeren skal vælge, om han ønsker en seriøs debat, eller om det hele bare er et led i en plat kampagne imod alt, hvad regeringen gør.
Jeg tager det som en seriøs debat.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sikrer, at de unge får fodfæste i en kompetencegivende uddannelse.
Jeg har fuld af beundring set, hvordan en produktionsskole har taget elever fra en ungdomsuddannelse på korte ophold for at give dem mod til ikke at falde fra.
Det er kun tilfældet i den situation, hvor man er på kontanthjælp, og hvor man jo altså i hvert fald hævder, at det eneste, man mangler, er arbejde.
I den situation skal man kunne anvises nogle uddannelsesmuligheder, og man skal kunne vælge nogle af dem.
I den situation er det altså ikke tilstrækkeligt at vælge en produktionsskole.
Produktionsskole er noget, man visiteres til, og det er ikke for kontanthjælpsmodtagere.
Alt, hvad der bidrager til, at unge ikke er kontanthjælpsmodtagere, er jeg tilhænger af.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Indledningsvis vil jeg gerne bemærke, at jeg forstår hr. Hans Kristians Skibbys spørgsmål således, at der spørges til anden religiøs baggrund end den evangelisk-lutherske kirke.
Katolicismen er som bekendt også en kristen trosretning.
Som jeg allerede har nævnt i mit svar på spørgsmål nr. S 1963, er der ansat enkelte imamer i kriminalforsorgen, hvilket primært skyldes et særligt behov hos et større antal muslimske indsatte i visse lukkede fængsler.
Ansættelse af katolske præster, personer med hindubaggrund eller i øvrigt med anden religiøs baggrund i fængslerne har ifølge Kriminalforsorgen ikke hidtil været aktuelt.
I overensstemmelse med straffuldbyrdelsesloven har indsatte med en sådan trosretning imidlertid også adgang til samtale med præst eller lignende fra eget trossamfund.