runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2001-02-28:
Til hr. Jens Kirk vedrørende kontrol: Vi tror, at man skal en anden vej.
Hvis det kniber med kontrollen i visse sydlige EU-lande, så skal vi sørge for, at den bliver bedre frem for at lave en fælles kontrol.
Til fru Lene Espersen: Det, jeg sagde sådan lidt humoristisk om, at fremtiden ligger bag industrifiskeriet, skal forstås på den måde, at jeg ikke tror, der bliver en yderligere udvikling i industrifiskeriet.
Jeg tror, det bliver reduceret.
Det er jo sådan, det skal forstås, når jeg siger, at fremtiden ligger bag det.
Det betyder, at det næppe bliver yderligere udbygget i fremtiden.
Og når jeg bruger den betegnelse, så ligger der det i det, at vi går ind for, at vi skal have et bæredygtigt fiskeri hele vejen rundt.
Og det er så også svaret til hr. Jens Kirk på, om der er nogle fisk, som ikke kan anvendes på anden vis.
Der er ingen tvivl om, at der er en del fiskearter, som ikke anvendes til konsum, som kan anvendes til industri, men jeg har sådan set ikke sagt, at det skulle stoppe her og nu og i morgen.
Når jeg siger, at fremtiden ligger bag det, skal det forstås på den måde, at det ikke er dér, udviklingen kommer i dansk fiskeri, og at det ikke er dér, den skal være efter vores opfattelse.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Endelig: Kunne det sådan set ikke tænkes, hvis hr. Touborg ligesom lægger EU-modstanden og EU-kasketten væk, at det somme tider kunne være en fordel, at måske en hollænder, en franskmand og en dansker og en spanier blev sat sammen som kontrollører?
Vi har dog somme tider snakket om, at vi mener, kontrollen sydpå er knap så god, som den måske burde være og er her nordpå.
Kunne det måske ikke være en løsning på nogle af problemerne?
Lene Espersen (KF), 2001-02-28:
Det må man nok sige.
Det var noget af en nonchalant bemærkning, der kom fra SF's ordfører om, at vi har lagt industrifiskeriet bag os, eller hvad det var, SF's ordfører kom med.
Jeg har da aldrig hørt magen til sludder.
Det er temmelig rystende, at en person, der er engageret i fiskeridebatten, kan komme med den slags udtalelser.
Man skulle næsten tro, at SF's ordfører var udsendt af Greenpeace eller af den britiske miljølobby.
Men tilbage til det spørgsmål, jeg egentlig startede med at stille hr. Kristen Touborg omkring internationalt fiskeri, pelagisk fiskeri.
Jamen så må hr. Kristen Touborg dog vide, at der er noget, der hedder køletanke, der er noget, der hedder motorkraft, der er noget, der hedder kapacitet bag det at lande fiskeri af høj kvalitet, hvad enten det er sild eller makrel, vi taler om, og hvordan i alverden vil SF finansiere fiske rfartøjer, der kan levere de her varer af høj kvalitet?
Det forholder SF sig overhovedet ikke til, og hvis ikke det er gået op for SF, så kan jeg fortælle SF's ordfører, at det er det, der er problemet i dag.
Der er ingen muligheder for at få det finansieret med det reguleringssystem, vi har.
Kristen Touborg (SF), 2001-02-28:
Til hr. Jens Kirk: Hvis forsøg med selektive redskaber skulle indebære, at man kan løse problemet, om vi så ikke kunne tænke os at overveje den mulighed? Jo, naturligvis.
Vi går ind for størst mulig frihed, og det ligger der sådan set også i de individuelle kvoter,
skal jeg gøre opmærksom på, i forbindelse med en række af fiskerierne.
Så det går vi ind for at man skal kunne gøre.
Vi er ikke så sikre på, at man kan nøjes med det.
Men hvis det skulle vise sig, at det er en løsning på problemet,
så er vi klart interesseret i at diskutere det.
Så spørger hr. Jens Kirk, om vi kunne tænke os at overveje at gå ind for fælles EU-kontrol.
Det vil jeg nok være utrolig kritisk over for.
Vi har det sådan set sådan, at vi foretrækker det nære samfund.
Vi foretrækker, at tingene skal foregå tæt på borgeren.
Min umiddelbare reaktion på at lægge det ind under en overordnet EU-kontrol er ret negativ. Til fru Lene Espersen: Der skal ingen tvivl være om, at vi foretrækker at prioritere kvalitetsfiskeriet.
Vi foretrækker at prioritere det fiskeri, der foregår sådan, at man får en høj kvalitet af friske fisk.
Når jeg ikke svarede på det med finansieringen i mit svar til fru Lene Espersen før, så er det, fordi jeg sådan ikke mener, det er min opgave at svare angående finansieringen af, hvad fiskerne vil på et internationalt område.
Men min melding er klart, at vi altså foretrækker kvalitetsfiskeriet.
Og vi tror, at industrifiskeriet har fremtiden bag sig.
Det er den vej, vi skal gå.
Lene Espersen (KF), 2001-02-28:
Vi hører nu, at SF går ind for fiskeri i internationalt farvand, og at det er godt, hvis Danmark kan deltage i det fiskeri.
Men vi får ikke noget svar på, hvordan SF så vil sikre sig, at der er en fiskerflåde til at deltage i det.
Vi hører bare en lang snak om nogle individuelle kvoter, og mere hører vi sådan set ikke.
Men hr. Kristen Touborg må jo vide, at det at investere i fartøjer, det, vi taler om, jo ikke er nogle penge, man bare render ned og låner i banken.
Der er jo tale om meget voldsomme beløb, meget store beløb, som man skal investere i det. Mit spørgsmål til SF's ordfører
er: Tror SF's ordfører, at det er muligt at forny fiskerflåden, at der bliver finansieret nye skibe til værdier på over 100 mio. kr., hvis ikke man har nogen som helst form for sikkerhed for, at man har fiskerimuligheder?
det problem?
Som jeg hører SF's politik, kan vi lige så godt begynde at forberede os på, at det fiskeri sådan set skal lukke.
Der er ikke ét eneste konstruktivt forslag fra hr. Kristen Touborg til, hvordan det pelagiske fiskeri, industrifiskeriet, skal overleve på længere sigt.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Hvis vi nu får sat forsøg i gang med selektive redskaber og finder ud af, hvordan vi rigtig kan selektere og få de rigtige fisk fanget, kunne det så ikke tænkes, at vi kunne komme ud for, at vi får det, vi kalder en isomodel, hvor der er minimalt med udsmid eller discard?
Kunne det ikke tænkes?
Kunne SF gå ind for, at vi f.eks. måske overlod noget af den danske kontrol til en fælles EU-kontrol?
Kunne SF eventuelt gå ind for det?
Kristen Touborg (SF), 2001-02-28:
Først til hr. Jens Kirk
: Nej, SF vil ikke have en kontrollør med hver båd, men SF mener, der er behov for, at vi får en bedre kontrol, for det er en af forudsætningerne for, at tingene kan komme til at lykkes, og det er en af forudsætningerne for, at den biologiske rådgivning, der bliver givet, også giver det resultat, som biologerne havde lagt op til.
De individuelle kvoter mener vi er en stor fordel, fordi de giver frihed til den enkelte fisker til at fiske inden for sin egen kvote. Og det er fuldstændig rigtigt, at hvis man bliver ved med at have de meget store og voldsomme udsving, så vil det blive et stort problem.
Men det tror vi på bliver ændret.
Udsvingene kommer jo netop, fordi den biologiske rådgivning ikke slår til.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Det var forkert, at hr. Ole Vagn Christensen sagde, at jeg gik ind for omsættelige kvoter.
Men det var vist en fejludtalelse fra hr. Ole Vagn Christensens side.
Hr. Ole Vagn Christensen undrer sig over, at vi kan have en anden holdning, end det store flertal her har.
Det ved jeg ikke.
Det kan jeg ikke undre mig så særlig meget over.
Det får mig næsten til at tænke på Niels Hausgaards sang, om de fleste er de bedste, eller kun de fleste, for jeg mente sådan set ikke bare, at det er min ret, jeg mener oven i købet, det er min pligt, hvis jeg mener det, at have en anden opfattelse på nogle områder, selv om der skulle være nogle, der er de fleste. Til fru Lene Espersen: Vi synes, det er udmærket, at dansk fiskeri skal være med i de internationale farvande, men vi går ind for de individuelle kvoter, for vi vil lægge vægt på, at dansk fiskeri satser på kvalitetsfiskeri og på bæredygtigt fiskeri, og det er grunden til, at vi dér foretrækker det.
Derfor har vi altså den opfattelse, at vi skal foretrække kvalitetsfiskeri frem for f.eks. industrifiskeri.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
Hr. Kristen Touborg er den eneste, der har prøvet på at sige, at alle andre, som vil finde løsninger for det pelagiske fiskeri, er nogen, der går ind for individuelle omsættelige kvoter, hvorimod han mener, at man kan løse problemet ved at lave individuelle uomsættelige kvoter.
Det er ligesom at sætte sort og hvid op over for hinanden i forhold til det, som vi har debatteret her.
Det, der har været opgaven, og det, der må være løsningen, må være at finde den model, som er den bedste, for at vi kan have et fremtidsrettet pelagisk fiskeri.
Og jeg er ikke spor i tvivl om, at det kan fiskerne og deres organisation godt medvirke til.
Det andet spørgsmål, jeg havde, var, hvorfor den situation, som vi er i omkring torskekvoten, skal følges op med en bemærkning, som hedder: Ja, det er også noget uigennemtænkt noget dette med denne torskekasse?
Har hr. Kristen Touborg ikke forståelse for, at der i de internationale forhandlinger må træffes nogle beslutninger...
Henning Grove (KF), 2001-02-28:
Hr. Ole Vagn Christensen gik 14 år tilbage og nævnede i hvert fald én, der har været fiskeriminister i løbet af de 14 år, men i de sidste 7 år har der jo været to socialdemokratiske. Hr. Ole Vagn Christensen glemte at fortælle, hvad de så har lavet i de 7 år, siden vi står i den situation, vi står i i dag.
Nej, vi har fået et fiskeristop i den kasse, der er lavet derude, et totalt fiskeristop.
Hvis man havde været lidt på mærkerne
i de forhandlinger, der foregik med hensyn til den kasse, havde man sørget for at få rødspættefiskeriet frigivet.
Der er jo ikke store bifangster af torsk i rødspættefiskeriet.
Så havde man virkelig gjort noget for at hjælpe fiskerne.
Hvorfor har man ikke gjort det?
Vil hr. Ole Vagn Christensen garantere for, at det kommer meget hurtigt?
For det må jo være så let, når man er så dygtig til at forhandle dernede i EU.
Det var de borgerlige ikke, men nu har vi nogle, der er dygtige til at forhandle, så det må jo kunne ordnes i løbet af 1 uge eller 14 dage.
Det ville være en god hjælp til fiskerne.
Svend Heiselberg (V), 2001-02-28:
Jeg kan forstå, at fødevareministeren har mødt en fisker i Ulfborg, som skulle have givet udtryk for en positiv indstilling over for fiskeriministerens ... nej, det må vi jo ikke kalde fiskeriministeren
... fødevareministerens politik.
Det må være en fisker, som har været indisponeret, der har udtalt sig sådan.
Jeg tror, at de danske fiskere stiller spørgsmålet: Hvilke fremtidsmuligheder kan vi nu vente efter ministerens redegørelse her i dag?
Og jeg tror, at svaret er givet: Ministeren har ingenting at stille i udsigt, og de mange fiskere, som har set hen til den debat her i dag, må være skuffede, fordi ministeren ikke så meget som kunne løfte sløret ud over at komme med nogle indvendinger, som dansk fiskeri vil få vanskeligt ved at kunne leve med.
Jeg vil gerne sige, at når forslaget til vedtagelse kommer til afstemning, vil jeg stemme imod det, for der er overhovedet ingen fremtid for dansk fiskeri, hverken i det, som er indeholdt i forslaget til vedtagelse, eller i det, som ministeren har givet udtryk for her i dag.
Ministeren har ganske enkelt ingen fiskeripolitik og har ikke gjort sig anstrengelser for at komme med en.
Lene Espersen (KF), 2001-02-28:
Det er en ret ny information i hvert fald for mig.
Så vil jeg gerne spørge til det mere fremadrettede.
For øjeblikket oplever en stor andel af de danske fiskere en ganske hård og uretfærdig situation i forbindelse med den kasse, der er etableret i Nordsøen, hvor der er totalt stop for fiskeri.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, hvad Socialdemokratiet har tænkt sig at gøre i den fremadrettede EU-politik, nu hvor EU-politikken skal revideres næste år, for at sikre, at vi ikke igen kommer i den her situation, at det er sidste gang, vi oplever, at fiskeriet får taget levebrødet direkte ud af munden på grund af dårlig planlægning og en EU-politik, der ganske enkelt ikke hænger sammen.
Det vil jeg meget gerne have et bud på.
Jeg forstår godt, at Socialdemokratiet også vil høre, hvad andre har at bidrage med til diskussionen, men jeg vil gerne høre, hvilket bud Socialdemokratiet har på at løse denne problemstilling.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
Man skal jo være forsigtig med citater, kan jeg forstå på det, der blev spurgt direkte efter.
Jeg vil gerne sige, at jeg citerede noget, som jeg havde modtaget, og som fortæller lidt om, at det, der foregår i øjeblikket, er, at der er en minister, der lytter, og der er også en minister, der handler i den her alvorlige situation, som erhvervet befinder sig i. Så må jeg sige til hr. Svend Heiselberg og ligeledes til fru Lene Espersen, at jeg faktisk mener, at der ligger meget i det fælles forslag til vedtagelse, vi har her, om det, der skal ske i den fremtid, vi står over for, når vi skal til at diskutere, hvad der skal ske efter torskestoppet. For det er jo rigtigt, som hr. Henning Grove siger, at det har medført stop for en lang, lang række af fiskearterne, bl.a. også rødspætterne.
Det er jo noget med - som også ministeren var inde på det - at vi må se på redskabsteknologien, og vi må prøve at se på hele bevaringssituationen for fiskene, således at de både kan yngle og blive fanget i den størrelse, hvor det er med til at give en fremtid for fiskerne.
For hvis vi bare lader stå til, hvis vi bare lader det hele fange op, er der jo i løbet af nogle år ikke noget tilbage.
Derfor har vi alle sammen et fælles ansvar, og jeg mener faktisk, at vi har forstået, at vi har dette fælles ansvar.
Når samtlige partier i Folketinget har stillet denne forespørgsel, er det for at få lejlighed til at diskutere dansk fiskeris situation lige nu, men sandelig også for at diskutere, hvordan vi får skabt en holdbar fremtid for dansk fiskeri.
Alle spørgerne er berørte af den aktuelle situation i dansk fiskeri, og vi nærer et dybfølt ønske om at finde løsninger med fremtid i.
Derfor glæder vi os til at høre, hvad fødevareministeren har at fortælle os, og til en god efterfølgende debat.
Besvarelse
Frank Jensen (S), 2001-02-28:
Jeg kan bekræfte, at når det blev til den bestemmelse i lovens § 18, stk. 1, at man altså kunne gennemføre afhøringerne for åbne døre, var det med baggrund i intentioner om, at det kunne man altså gøre, når det drejede sig om generelle spørgsmål, som det kunne være af offentlig interesse at få klarlagt, også inden der kommer en stor betænkning fra kommissionen.
Men selve kompetencen til at træffe afgørelse om det her ligger helt klart hos kommissionen og ikke hos den til enhver tid siddende justitsminister.
Sådan er det, og jeg kan bekræfte, at det var de politiske intentioner, at den mulighed skulle være der, og at den skulle kunne bruges af kommissionen, og det er jeg enig med spørgeren i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2001-02-28:
Det er jo fuldstændig klart, at kommissionen har mulighed for at åbne dørene.
Det fremgår jo fuldstændig krystalklart af loven.
Det andet spørgsmål, jeg har prøvet at være inde på her,
er, hvad der var intentionen, f.eks. ministerens intention, med at give den mulighed, og ministeren må vel have haft en intention.
Jeg synes, det var fuldstændig klart, og jeg synes også, at det ligger fuldstændig klart i det, ministeren skrev i sin skriftlige fremsættelse, at intentionen med at give den mulighed selvfølgelig var, at det kunne give offentligheden en indsigt. Det vil sige, at mulighederne, i det omfang kommissionen mente det kunne lade sig gøre, skulle bruges.
Det var en klar intention, og det er den intention, som jeg også godt vil bede ministeren om at bekræfte her.
Frank Jensen (S), 2001-02-28:
Men jeg vil da gerne gøres bekendt med det, hvis der skulle findes sådan nogle artikler, hvor citatet skulle være refereret.
Jeg har kun selv set mig refereret et enkelt sted, nemlig i Jyllands-Posten, hvor jeg har citeret det, som jo også gør sig gældende i loven, og det tror jeg også at spørgeren er enig med mig i, nemlig at det, der er afgørende for loven, og det er beskrevet meget vel i lovens § 2, er, at undersøgelsen forestås af uafhængige og uvildige personer, og at det er kommissionens ansvar at tilrettelægge arbejdet, og at jeg som justitsminister ikke har nogen, og det tror jeg også at spørgeren er enig med mig i, instruktionsbeføjelse over for en uafhængig kommission, som både skal være uafhængig og også fremstå sådan.
Hvis en siddende minister, der har foranstaltet en undersøgelse af den her karakter, vil begynde at blande sig i undersøgelseskommissionens arbejde, ville man med rette kunne mistænke både kommissionen og ministeren for, at der også var andre kontakter mellem kommission og minister.
Det er ikke rigtigt, og det ville være ødelæggende for den troværdighed, der gerne skulle være omkring kommissionen. Jeg kan altså her i dag bekræfte det, der var enighed om under de forhandlinger, som hr. Søren Søndergaard har refereret, og som også klart afspejler sig i lovens bestemmelser, nemlig at kommissionen kan tilrettelægge undersøgelsens afhøringer for åbne døre, når det drejer sig om generelle spørgsmål om PET's virksomhed.
Det er svaret, og det er det svar, som jeg også har haft lejlighed til at kunne bekræfte her i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2001-02-28:
Jeg siger mange tak for svaret, som jeg er fuldt tilfreds med.
Sådan huskede jeg det også, og derfor blev jeg også overrasket, da jeg så, at justitsministeren var citeret for noget andet i nogle aviser; men det sker jo, at politikere ikke bliver citeret korrekt, så det skal ministeren jo ikke høre for. Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren også kunne bekræfte, at det ikke alene er en mulighed, at man kan få åbne døre, men at det faktisk også var et ønske fra dem, der lavede denne her lov.
Her vil jeg godt henvise til den skriftlige fremsættelse, som ministeren selv har lavet, hvor det hedder: »Med den foreslåede ordning bliver der mulighed for, at offentligheden kan følge med i de afhøringer, der belyser de overordnede rammer og spilleregler for PET's virksomhed frem til Berlinmurens fald, samt de kontrolmekanismer, der har været gældende.«
Ergo har der ligefrem været et ønske om at give offentligheden den mulighed for indsigt.
Det håber jeg også at ministeren kan bekræfte, og kan han det, er jeg fuldt tilfreds med besvarelsen.
Frank Jensen (S), 2001-02-28:
Jeg kan bekræfte over for hr. Søren Søndergaard, at det i den lov om undersøgelse af Politiets Efterretningsvirksomhed på det politiske område og de aktiviteter, der var baggrund for denne virksomhed, § 18, stk. 1, er bestemt, at møder i undersøgelseskommissionen foregår for lukkede døre.
Det er der, og det tror jeg spørgeren er enig med mig i, en række gode argumenter for, som er meget vel beskrevet i lovens bemærkninger, og som jeg ikke skal trætte hverken spørgeren eller øvrige medlemmer af Tinget med at gennemgå her i dag.
Men det er også rigtigt, som anført af hr. Søren Søndergaard, at undersøgelseskommissionen kan fravige dette udgangspunkt om lukkede døre, at møder i kommissionen kan foregå med åbne døre, i det omfang der foretages afhøring om generelle spørgsmål vedrørende efterretningstjenestens virksomhed i tiden før 1990.
Det fremgår klart af lovens § 18, stk. 2.
I forarbejderne er det bl.a. forudsat, at afhøring kan ske i åbne møder, hvis hovedtemaet for afhøringen er generelle spørgsmål, herunder spørgsmål, der belyser de overordnede rammer og spilleregler for PET's virksomhed frem til 1990 samt de kontrolmekanismer, der har været gældende.
Samtidig fremgår det af forarbejderne, at der ikke er noget til hinder for, at kommissionen under afhøringer for lukkede døre også kan komme ind på sådanne generelle spørgsmål, når det indgår som et naturligt led i forbindelse med de temaer, afhøringerne i øvrigt angår.
Jeg kan således bekræfte her i dag over for hr. Søren Søndergaard, at lovens § 18 indeholder en bestemmelse om adgang til at foretage afhøringer for åbne døre, når afhøringerne angår generelle spørgsmål fra tiden før 1990, og jeg kan bekræfte, at der i lovens forarbejder er detaljerede bemærkninger til bestemmelsen.
I øvrigt er det i lovens forarbejder fremhævet, at de forhold, der ikke bliver belyst i offentlige møder, vil blive behandlet og klarlagt i den øvrige del af undersøgelsen, og at de vil indgå i den beretning fra kommissionen, der skal offentliggøres, når undersøgelsen er færdig.
Søren Søndergaard (EL), 2001-02-28:
Som justitsministeren formentlig husker, var folketingsbeslutningen om nedsættelse af en kommission til at gennemføre en PET-undersøgelse jo ikke nogen helt enkel proces.
Det var noget, der skabte stor diskussion; der var nogle, der slet ikke ville have en undersøgelse, heller ikke af den del, der omhandlede eventuel Stasivirksomhed i Danmark, meget mærkeligt, der var også nogle, der ville have lukkethed over hele linjen, men det lykkedes jo til sidst at få skruet et godt forslag sammen, som i hvert fald gav mulighed for nogen åbenhed, samtidig med at det, der var nødvendigt foregik i lukkethed, kunne gøre det.
Det blev afspejlet i det vedtagne lovforslag, som dels indeholdt mulighed for åbenhed om det generelle bag lovforslaget, dels samtidig en relativt detaljeret beskrivelse af, hvordan en sådan åbenhed kunne administreres.
Nu er der opstået sådan en underlig avisdebat om, at det hele måske foregår i lukkethed osv., og derfor vil jeg godt bede ministeren bekræfte, at der lå de her intentioner om åbenhed i det lovforslag, som vi i fællesskab vedtog.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
Hr. Svend Heiselberg og hr. Christian H. Hansen har jo nærmest lavet en alliance, når de begynder at fokusere på torskestoppet og begynder at kalde ministeren en hel masse mærkelige ting og siger, at hun skulle have solgt dansk fiskeri.
Hvad er det dog for noget vrøvl?
Hvis man prøver at kigge på totalsituationen, kan man ikke nå frem til den afgørelse, og vel at mærke slet ikke, hvis man ser situationen i forhold til, hvordan dette torskestop også har ramt de øvrige lande.
Men det er da alvorligt nok, torskestoppet har haft konsekvenser for dansk fiskeri, og derfor er det også vigtigt - og det er så et svar til hr. Christian H. Hansen - at man forstår, at de signaler, som sendes med den vedtagelse, hr. Christian H. Hansen ikke vil være med i, faktisk er det, der skal til.
Hvis der igen skal kunne åbnes for fiskeri, er det nødvendigt, at man laver en økonomisk planlægning og en bæredygtig ressourceudnyttelse, og at man laver en målretning af fiskeriteknologien.
Det er nødvendigt, hvis vi skal nå frem til, at der kan drives fiskeri i disse områder, og det er nødvendigt af hensyn til, at fiskebestandene skal have mulighed for at kunne udvikle sig, så der også vil være fisk i fremtiden i disse områder.
Så at prøve at sige, at der ikke er fremtid, at der ikke er perspektiv, og at der ikke er løsninger i de drøftelser, som skal foregå om, hvordan det skal gå fremover med hensyn til torsken, hører ingen steder hjemme.
Så må jeg sige igen, selv om jeg mener, jeg svarede før,
at ministeren har sat et arbejde i gang for at prøve at se på, om man kan finde en dansk model for omsættelighed for at løse de problemer, fiskeriet har med gamle fiskerbåde og det nye, der skal til, og alt det, som skal ske.
Det er jo en diskussion, vi er nødt til at tage, og vi må også høre erhvervets udspil på disse områder.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
... hr. Ole Vagn Christensen, undskyld.
Christian H. Hansen (DF), 2001-02-28:
Jeg er udmærket godt klar over, at situationen på nuværende tidspunkt er, at samtlige partier på nær Dansk Folkeparti, som jeg repræsenterer, er med i det vedtagelsesforslag, som ligger på bordet, og det er måske også derfor, hr. Ole Vagn Christensen med arrogance undlader at svare på mit spørgsmål gang på gang.
Det er dog ikke en arrogance, jeg synes er særlig pæn i en folkelig debat.
Jeg må spørge endnu en gang: Hvad ligger der i det vedtagelsesforslag, som vil kunne hjælpe fiskerne i den nuværende situation med torskestoppet?
Og så vil jeg gerne spørge endnu en gang: Går Socialdemokratiet ind for individuelle, omsættelige kvoter?
Hvis hr. Ole Vagn Christensen ikke svarer, er det en bekræftelse på den antagelse.