runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Vinther (KF), 2001-01-17:
Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Pia Christmas-Møller,
er forhindret i at være til stede under denne behandling, hvorfor jeg kort skal fremføre følgende om forslaget: Hovedsigtet med forslaget er jo at sikre et lovpligtigt, regelmæssigt, uanmeldt og uafhængigt tilsyn med plejehjem og plejeboliger på landsplan.
Der åbnes op for, at lokale aktører såsom ældreråd, pårørendegrupper, ansatte i ældreplejen m.fl. kan inddrages ved tilrettelæggelsen af tilsynets virksomhed.
Det Konservative Folkeparti vigtigt, fordi man hermed sikrer, at alle væsentlige aktører og parter får mulighed for at bidrage til et strammere og mere effektivt tilsyn med landets plejehjem. Tilsynet kan aldrig fungere med de samme personer mere end 2 år ad gangen.
På den måde sikrer man efter vores opfattelse, at det aldrig bliver rutine for tilsynets medlemmer.
Hertil kommer, at tilsynet udarbejder en halvårlig rapport til kommunalbestyrelsen, hvor eventuelle svagheder ved ældreplejen eller forslag til forbedringer kan beskrives.
Det overordnede ansvar for tilsynet med plejehjem og plejeboliger forbliver hos kommunalbestyrelsen.
Det er væsentligt for Det Konservative Folkeparti. Det er vores opfattelse, at kommunerne med dette forslag får et bedre instrument til at sikre imod fejl og mangler i ældreplejen, og vi kan derfor varmt støtte og anbefale forslaget.
Og så har jeg lovet CD at hilse og sige, at de også støtter beslutningsforslaget.
Frode Sørensen (S), 2001-01-17:
Regeringen vil gøre alt for at komme grænsehandelen til livs.
Lad mig også slå fast her, at for mig drejer det sig om at begrænse grænsehandelen, men ikke nødvendigvis alene ved en nedsættelse af ølafgiften.
Vi har en situation, hvor Konkurrencestyrelsen for øjeblikket undersøger: Hvorfor har vi så stor en forskel på prisen på en kasse øl syd for grænsen og en kasse øl her i landet, når den er luget for afgiften?
Der er stadig væk omkring 25 kr. i forskel.
Det skal vi have set på, for det kan jo altså være, at der er for dårlig konkurrence på det her område, og derfor har jeg inviteret Folketingets partier til en indledende drøftelse af, hvem der i den kommende tid vil være med til at gøre noget ved grænsehandelen.
Jeg vil også gerne i forbindelse med en samfundsmæssig gevinst sige til hr. Kristian Jensen, at den samfundsmæssige gevinst modsvares af, at der vil være et provenutab for staten, og det provenutab må vi også i fællesskab se på, om der er vilje til at være med til at finansiere det.
Til hr. Flemming Hansen om sodavandsafgiften kan jeg sige, at der tilsyneladende er en meget stor forskel på prisen på en flaske sodavand nord og syd for grænsen, men den forskel er der også, når afgifterne er luget ud. Det kan jo altså også være det modsatte, der er tilfældet, nemlig at man i Danmark tager for meget for læskedrikkene, at der er for stor avance.
Det har jeg også en forventning om at Konkurrencestyrelsen ser på i den kommende tid.
Den er i gang med det.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-17:
Jeg takker for ministerens svar.
Jeg synes, det fremgår meget tydeligt, at ministeren vil sikre en ændret lovgivning, som der er brug for.
Men igen vil jeg godt spørge, om ministeren så vil rette henvendelse til dem, man så venter svar fra, inden man kan komme videre, med henblik på at få speedet op under de her undersøgelser. Jeg synes da, at der i det svar, der er givet til mig den 18. juli 2000, gives nogle meget gode anvisninger på, hvordan man egentlig kunne gøre.
Dansk Kennelklub og Dyrenes Beskyttelse har interesseret sig meget for det her og har også, ved jeg, skrevet til ministeren i flere omgange med gode kommentarer, gode forslag til, hvordan det kunne strikkes sammen.
Så det er egentlig ikke gode forslag, der er mangel på, det er måske bare den ressource, der skal sættes ind, for at vi kan få skabt det her forbud, der er nødvendigt, for at vi kan komme videre.
Så vil jeg godt afslutningsvis spørge ministeren, om ministeren er enig i, at det netop ikke gælder om, at man forbyder visse hundetyper, men at man giver politiet det gode værktøj, der hedder, at farlige hunde, farlige individer, skal man gribe ind over for, så man kan gøre det i alle tilfælde.
For ellers kan man krydse de her hunde og opnå nogle hunde, som er ekstra farlige, og komme omkring lovgivningen på den måde.
Så jeg vil godt afslutningsvis spørge ministeren, om ministeren er enig i det med de farlige individer, at det er dér, vi skal gribe fat, og også, om ministeren, i lighed med f.eks. hvad man har gjort i Tyskland, vil sikre, at selve hundekampene bliver forbudt, og at det bliver skrevet ind i lovgivningen direkte - nogle klare signaler med hensyn til hundekampe om, at man ikke accepterer det.
Kristian Jensen (V), 2001-01-17:
Jeg synes, at skatteministeren skylder et svar på det spørgsmål, der er blevet stillet, nemlig spørgsmål nr. S 1067, som lyder: Hvornår agter regeringen at gennemføre en afgiftslettelse på øl?«
Jeg tror, at det spørgsmål, som skatteministeren besvarede, var det næste om, hvor mange og hvor stor en andel af øllene der bliver transporteret tilbage over grænsen.
Når det første spørgsmål er interessant, er det jo, fordi den store grænsehandelsrapport, som skatteministeren selv refererer til, viser, at på stort set alle de områder, hvor der er en grænsehandelsproblematik, ville det samfundsmæssigt give en gevinst, hvis vi sænkede de afgifter, vi har. Jeg går ud fra, at skatteministeren, selv om skatteministeren ikke var skatteminister, da rapporten blev lavet, står ved de konklusioner, der er i Skatteministeriets rapport, nemlig at der er en samfundsmæssig besparelse ved at sænke afgiften.
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Så bliver det, statsministeren står og siger, jo endnu mere interessant, nemlig at der ikke kan hentes besparelser gennem effektivisering af den offentlige sektor.
Så synes jeg, den danske skatteborger skal tænke på, hvor meget det kommer til at betyde i ekstra skatteudskrivning, når man på den måde læner sig tilbage og tænker i den bevidstløse tankegang, at den eneste måde, vi kan finansiere noget her i samfundet på, er gennem øgede skatter og afgifter.
Hvor går grænsen, vil jeg gerne spørge statsministeren om.
Nej, der er Venstres skattestop det eneste reelle alternativ.
på mit forrige spørgsmål.
Det var ikke det, jeg havde stillet spørgsmål om.
Jeg spurgte, hvordan statsministeren og regeringen ville stille sig over for et forslag om, at kommunerne skal have en udbudspolitik.
Vil statsministeren ikke godt svare på det i stedet for at dreje det over på et begreb som tvangsudlicitering?
Det er en helt anden diskussion - den tager vi også gerne - men statsministeren bedes bare svare på det spørgsmål, jeg stiller.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-17:
Jeg ønsker at følge lidt op på det tidligere, nemlig spørgsmålet om det helt centrale: Hvem er det egentlig, der er ansvarlig for, at det går dårligt eller skidt med en udlicitering?
Er det ordreafgiveren, altså kommunerne, amterne, staten, som opstiller de specifikke krav omkring arbejdsmiljø osv., eller er det dem, som udfører det?
Det er jo meget centralt, for ifølge Konkurrencestyrelsen er det faktisk ordregiverens ansvar, og det vil sige, at det, som statsministeren jo reelt har gjort, er at skyde skylden på kommunerne og amterne og staten og sige, at det er dem, der har ansvaret for, at der er medarbejdere, der bliver nedslidt.
Det kan jo ikke være
andre.
Kim Andersen (V), 2001-01-17:
Hvem var det, der udarbejdede og var ansvarlig for udbudsmaterialet
, da den socialdemokratisk ledede Aalborg Kommune udbød sine rengøringsopgaver i licitation? Vil statsministeren svare på det? Vil statsministeren også svare på, hvem det var i kommunen, der var ansvarlige for, at man fokuserede ensidigt på besparelsen og åbenbart ikke så meget på de arbejdsvilkår, der blev budt kommunens egne medarbejdere, som fulgte med over til løsning af opgaverne?
Og så spørger jeg for tredje gang med henvisning til statsministerens nytårstale, om statsministeren vil forklare mig, hvad det er for nogle slagteriarbejdspladser og slagteriopgaver, der er blevet udliciteret.
Jeg tror, det ville være vældig godt for debatten om de her ting, om statsministeren gør sig til en vane at sige, hvad det er, han mener, og ikke bare udstikke nogle postulater, som det er umuligt at komme videre med.
Det er ikke godt for en politisk diskussion, hvis det skal være niveauet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-17:
Nej, det gør Venstre da sandelig heller ikke, men man kan rent faktisk ved at få beskrevet opgaverne skabe en vis tryghed, som der ikke er i dag i den offentlige sektor.
Mit spørgsmål til statsministeren er: Hvordan kan det være, at Socialdemokratiet på Christiansborg eller i hvert fald statsministeren taler om, at det på ingen måde er muligt at opnå massive besparelser ved udbud, når det samtidig er sådan, at socialdemokrater ude i det kommunale system rask og villigt går med til udliciteringer og går med til at lave udbud, fordi man dér forventer massive besparelser?
Er der en intern diskussion i Socialdemokratiet, som måske her dukker op i lyset?
Henrik Sass Larsen (S), 2001-01-17:
Jeg synes heller ikke, det bliver klarere og klarere, hvad det er, Venstre egentlig vil.
Jeg har forstået på Venstres næstformand - men det er jo ikke sikkert, at han vil det samme som de andre, for der kommer jo hele tiden nye signaler - at man kan hente mellem 6 og 9 mia. kr. på det statslige område ved at udlicitere, og at det kunne man sådan bare rask væk gå hen og gøre.
Jeg vil prøve at spørge, om det ikke er korrekt, at Finansministeriet har lavet et notat, hvor man har sagt, at den samlede sum, man kan udlicitere for dér, er 70 mia. kr., og det er så inklusive forsvar og politi, domstole og nogle af de andre ting. Er det ikke en meget stor procent effektivitet, man skal have hentet hjem, hvis det her rent faktisk skal lykkes for Venstre, kombineret med, at man vel er nødt til at hente resten ude i kommunerne?
Jeg mener, Venstre plejer at sige, at de går ind for kommunalt selvstyre, men så er man da vel nødt til at tvangsudlicitere og pålægge kommunerne at foretage udliciteringer, hvis Venstres plan skal lykkes, ikke sandt?
Kristian Jensen (V), 2001-01-17:
Det er jo meget underholdende, men ikke særlig oplysende
, når statsministeren i stedet for at besvare vores spørgsmål fordrejer udtalelserne eller bevidst misforstår dem, som bl.a. hentydningen til støttepædagogerne, hvor det absolut ikke var de tættest ved siddende partikammerater, men måske nogle folk fjernere i Folketingssalen, jeg hentydede til. Da statsministeren lige før bekræftede som en af de få ting, han faktisk svarede på, at han stod bag ved dk21, er det så ikke rigtigt, at man på side 59 kan læse: Det indebærer, at den offentlige produktion skal udsættes for konkurrence, hvilket kan medvirke til, at tingene gøres bedre og billigere. Når statsministeren står bag ved det, anerkender han dermed, at udbud og udlicitering betyder, at det i visse dele af den offentlige sektor kan gøres både bedre og billigere, og dermed, at der også er et besparelsespotentiale ved udbud.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-17:
Først vil jeg sige til hr. Kim Andersen, at udbudsmaterialet i Aalborg, så vidt jeg har fået oplyst, fyldte 21 ringbind udarbejdet i samarbejde med et privat konsulentfirma, et meget, meget omfattende udbudsmateriale.
Så vidt jeg er orienteret, vil jeg gerne sige til hr. Kim Andersen, er der derfor ikke noget at udsætte på Aalborg Kommunes omhyggeligt gennemarbejdede udbudsmateriale.
Det, der desværre er erfaringen, er jo, at der er for mange eksempler på, at uanset hvor godt udbudsmaterialet er, går det galt; det går ud over medarbejderne, og det går ud over servicen.
Dér er måske forskellen mellem hr. Kim Andersens parti, Venstre, og mit og regeringen
, at det med arbejdsmiljøet aldrig rigtig har været noget, der interesserede Venstre.
Det har aldrig rigtig været noget, Venstre har været optaget af.
Det skal altid gå hu hej, det skal effektiviseres, og det med medarbejderne kommer i tredje række.
Det var også derfor, Venstre stemte imod de udmærkede forslag, regeringen aftalte i forbindelse med finansloven.
Det så vi jo her i
Folketingssalen
Jeg er også nødt til at sige til fru Lillelund Bech, at det er Venstre, der skaber utryghed om den her diskussion.
Det er partiet Venstre, og alle de mange spørgere, der er til stede her i dag.
Jeg synes på sin vis, at debatten i dag fuldstændig krystalklart har afklaret - i virkeligheden som en tilståelsessag - at Venstre stadig væk mener, at man kan spare 26-30 mia. kr. gennem udlicitering og effektivisering i den offentlige sektor.
Jeg synes, det er chokerende.
Hr. Henrik Sass spurgte, om jeg kunne bekræfte, at Venstres næstformand har givet udtryk for, at der kan spares 6-9 mia. kr. gennem udlicitering i den statslige sektor.
Sådan har jeg også opfattet det, dels i medierne og dels
på anden måde.
At forestille sig det i den statslige sektor ligger uden for realiteternes verden og kan kun tilvejebringes ved massive afskedigelsesrunder, der ikke vil være ansvarlige, hvis staten skal kunne fungere.
Hr. Kristian Jensen kunne jo kigge lidt på sine egne støttepædagoger, hvis det endelig skal være; der er jo ikke mangel på dem i dag.
Men jeg skal sige til hr. Kristian Jensen, at side 59-referencen vedstår vi os naturligvis; der er ingen problemer i det.
Forskellen mellem hr. Kristian Jensens parti og regeringen er, at Venstre har en opfattelse af, at man kan spare store, massive beløb, der ligger uden for ansvarlighedens grænser.
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Statsministeren bliver ved med at snakke om de der 26 mia. kr.
Vi siger bare, at der er mange måder, man kan finansiere udfordringerne på i fremtiden.
Statsministeren har tilsyneladende en lidt selektiv hukommelse, for han vælger hele tiden at dele det op i hvert enkelt emne - så er det lige pludselig dér og så lige pludselig dér, selv om statsministeren burde høre, at sådan er det ikke.
Jeg vil godt høre statsministeren, om han, når han nu taler om, at vi ikke beskæftiger os med arbejdsmiljø i Venstre, og at arbejdsmiljøet bliver dårligere i privat regi, er uenig med Lillian Knudsen, formand for Kvindeligt Arbejderforbund i Danmark, der bl.a. til Information har sagt: »Rengøringsfolk i offentligt regi er ofte i bunden af hierarkiet uden den store ledelsesmæssige opmærksomhed, men når man er ansat i et privat rengøringsfirma, så er man frontmedarbejder, der løbende bliver videreuddannet, og virksomheden vil ofte have bedre arbejdsredskaber, fordi den ikke laver andet end rengøring«.
Er statsministeren uenig med fru Lillian Knudsen i det?
For at vi kan få en lidt mere fuldkommen diskussion, kunne statsministeren så ikke nævne et par positive eksempler på udlicitering i Danmark?
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-17:
Kan statsministeren vedrørende arbejdsmiljøet i den private sektor dokumentere, at sandsynligheden for at blive nedslidt er større i den private sektor end i den offentlige sektor?
Og igen fik jeg ikke svar på det helt centrale
: Er det ordreafgiverens ansvar at sikre, at arbejdsmiljøet er i orden?
Det kan da godt være, at Aalborg Kommune har lavet 21 ringbind, men de har jo tilsyneladende ikke været i stand til at sikre kvaliteten og arbejdsmiljøet.
Derfor er det jo helt afgørende, at man som udbyder er i stand til at udarbejde et udbudsmateriale - uanset om det er 21 ringbind eller 50 ringbind - og at man er i stand til at fastholde sit ansvar, nemlig at sikre medarbejderne, at de ikke bliver nedslidte.
Er det ikke korrekt?
Kim Andersen (V), 2001-01-17:
I det afsnit i statsministerens nytårstale, hvor statsministeren beskæftigede sig med udlicitering, nævnte han tre grupper på arbejdsmarkedet, som var udsat for nedslidning som følge af dårligt arbejdsmiljø på grund af udlicitering.
Statsministeren nævnte rengøringsassistenter, buschauffører og slagteriarbejdere.
Jeg er en tålmodig mand, vil jeg gerne sige til statsministeren, og jeg spørger nu for fjerde gang, om statsministeren vil nævne over for mig, hvad det er for nogle slagteriarbejdspladser, der har været genstand for udlicitering.
Jeg forstår, at statsministeren ikke vil svare på spørgsmålet, og jeg må konkludere, at det sandsynligvis er, fordi statsministeren ikke kan svare.
Det vil altså sige, at vi står dér, at statsministeren har benyttet nytårstalen til at fremsætte urigtige påstande.
Det synes jeg ikke er godt for det politiske debatniveau i Danmark.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-17:
Jeg må sige til hr. Jens Rohde, at det bliver mere og mere mystisk.
Nu forstår jeg så, at de 26 mia. kr. også skal hentes ved en øget vækst i samfundet.
Sig mig en gang, er hr. Jens Rohde overhovedet klar over, hvad det er, hr. Jens Rohde taler om? Vi får formentlig en samlet vækst, hvis vi fører den rigtige ansvarlige økonomiske politik i samfundet i de kommende år, som vi selvfølgelig i meget stor udstrækning må bruge til borgernes egen private forbrugsudvikling og ikke mindst også til at finansiere vores velfærd, vil jeg gerne sige til hr. Jens Rohde.
Hvis hr. Jens Rohde forestiller sig, at han ud af den samlede vækst, som det bliver lagt til rette i de kommende år, kan hente 26 mia. kr. til skattelettelser, så tager hr. Jens Rohde fuldstændig fejl.
Det lader sig ikke gøre.
Jeg synes, vi i dag har fået illustreret, at de 26 mia. kr. skal hentes via udlicitering og via effektivisering, og i det omfang, de ikke kan det, skal de hentes ud af væksten, og så skal de hentes ved hjælp af øgede indtægter.
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Rohde, at det bliver mere og mere mystisk, og det bliver frem for alt mere og mere uansvarligt. Jeg vil gerne sige, at det at reservere 26 mia. kr. - hvis vi nu tager det som et eksempel fra Venstre - ud af samfundets samlede økonomiske vækst, er lige så uansvarligt som det, der først blev nævnt om udliciteringer og effektiviseringer.
Jeg må i det hele taget sige, at regeringen naturligvis står ved sin erhvervshandleplan, dk21, der vel at mærke peger på, at udbudsinstrumentet skal anvendes med stort ansvar, stor påpasselighed og med det formål at opnå større kvalitet dér, hvor det er muligt.
Der er en række steder, hvor det ikke er muligt, men dér, hvor det er muligt: Ja.
Og det er ikke med det formål at opnå massive besparelser, for det lader sig ganske enkelt ikke gøre.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-17:
Nu hørte vi endnu en gang statsministeren sige, at udbud og en eventuel udlicitering går ud over medarbejderne.
Vi har også hørt statsministeren udtale hernede for ca. et kvarter siden, at analyser viser, at ved udlicitering er der tale om nedslidning.
Jeg vil gerne have reference til, hvilke rapporter der viser det, interne eller eksterne, ministerielle eller ikkeministerielle.
Jeg vil gerne have referencer til, hvilke kommunale analyser der viser, at et udbud eller en udlicitering er lig med en nedslidning af medarbejderne.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-17:
Til hr. Henrik Sass Larsen må jeg sige, at jeg desværre kan bekræfte, at Venstre ved alle de lejligheder, hvor vi har diskuteret arbejdsmiljøet, har taget et negativt, et bagudskuende synspunkt.
Det allerseneste eksempel så vi, da Venstre stemte imod regeringens meget fornuftige forslag om at forbedre
Der blev stemt nej, nej, nej de tre gange, hvor vi behandlede arbejdsmiljøsagen.
Et bedre arbejdsmiljø stemte
Venstre nej til.
Så til hr. Jens Rohde, som refererede til Kvindeligt Arbejderforbund.
Desværre må jeg sige, at hr. Jens Rohde tager fejl.
Der er for mange eksempler på, at arbejdsmiljøet bliver ringere.
Desværre gælder det også for rengøringsassistenter.
Kravet om, hvor meget der skal udføres om dagen af rengøringsassistenter, har Arbejdsmiljøinstituttet beskæftiget sig med, og de fortæller her, at hvis vi ikke over nogle år finder nogle veje til at sikre arbejdsmiljøet for den enkelte rengøringsassistent, så vil nedslidningen fortsætte. Arbejdsmiljøinstituttet har peget på nogle meget interessante ideer, som jeg ved, at Kvindeligt Arbejdsforbund og arbejdsgiversiden også er meget optaget af.
Vi kan altså godt kombinere et bedre arbejdsmiljø og et fornuftigt stykke arbejde.
Til hr. Jens Hald Madsen må man igen sige: Udbudsmaterialet, som har været udformet omhyggeligt og godt, er én side af sagen, men når virksomheden, der skal udføre arbejdet, ikke lever op dertil, så går det jo galt, som det gjorde i Aalborg, som det gjorde i Esbjerg, og som det gjorde i forskellige andre situationer. Hr. Kim Andersen tager fejl.
I min nytårstale omtaler jeg slagteriarbejderen, men det var jo i relation til, at smagen skal tilbage i maden.
Jeg synes, at hr. Kim Andersen skal læse talen.
De eksempler, jeg nævnte i relation til udlicitering, var buschaufføren, og det var rengøringsassistenten, hvilket vi jo var inde på i vores diskussion.
Fru Lillelund Bech beder om en dokumentation.
Det, jeg umiddelbart kan henvise til, er den undersøgelse af Det Kommunale Kartel, som fortæller, at medarbejderne, som har deltaget i udliciteringerne, for 40 pct.s vedkommende er berørt i kraft af et dårligere miljø og et mere belastende miljø.
Jens Rohde (V), 2001-01-17:
Kan statsministeren ikke bekræfte, at de fleste hjemmehjælpere, rengøringsassistenter og buschauffører jo faktisk har været under offentligt regi, og hvis der er tale om nedslidning af disse medarbejdere, så må man jo antage, at det er sket over en årrække, og det offentlige har sådan set dermed i allerhøjeste grad selv været med til at nedslide medarbejderne.
I øvrigt er det ikke mig, der tager fejl, vil jeg sige til statsministeren.
Det må være Lillian Knudsen, der tager fejl, hvis det ikke er korrekt, det, som Lillian Knudsen siger.
Det var jo et citat fra Lillian Knudsen.
Men vi kan altså tage det som en konklusion, at statsministeren her undsiger det, som Lillian Knudsen siger.
Ja, der er behov for, at der bliver fastlagt en god politik på det her område, og derfor: Er regeringen med på, at der skal laves en udbudspolitik for amter og kommuner?
Og vil regeringen se positivt på sådan et forslag, hvis Venstre kommer med det?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-17:
Jeg kan sige til hr. Jens Rohde, at det ikke nytter noget at blande tingene sammen.
Kendsgerningen er, at de eneste, der interesserer sig for et bedre arbejdsmiljø her i Folketingssalen, er partier, der ligger til venstre for hr. Jens Rohdes eget parti.
Jeg må sige, at hr. Jens Rohdes optagethed på det her felt står i stik modstrid med Venstres generelle holdninger til et bedre arbejdsmiljøarbejde i Danmark.
Jeg kan ikke glemme, at partiet Venstre stemte imod regeringens nye fremadrettede arbejdsmiljøpolitik i december måned.
Så bliver folk mindre syge, og så er der en række positive penge at hente til gavn for mennesker og til gavn for arbejdsmiljøet. Jeg må også sige, at vores erfaringer, som vi har diskuteret her i dag, endnu en gang bekræfter
, at Venstres tanker om at ville spare 26-30 mia. kr., som Venstres formand tog fat på debatten om i november/december måned sidste år, er dybt uansvarlige.
Det er efter min opfattelse
kasinoøkonomi, det er luftige penge, og hvis man prøver på det, risikerer man at undergrave vores velfærdssamfund.
Derfor er det, det er så vigtigt, vi i dag har fået dokumenteret, at der ikke er beløb af den størrelsesorden at hente.
Det ville medføre massive forringelser i hele vores servicesamfund.
Jeg synes på sin vis, at spørgsmålene i dag har været nyttige at bruge en del tid på.
Hermed sluttede spørgsmålet.