runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2002-03-19:
Det er stadig væk lidt til forundring for mig, hvorfor hr. Kristian Jensen står og fremfører de 550 varslede afskedigelser, når det er sådan, at hr. Kristian Jensen godt ved, at det ikke giver et retvisende billede.
Det er sådan, at det kun omfatter halvdelen af ministerierne.
Det vil sige, at halvdelen er tilbage.
Det er også sådan, at i det svar, jeg har fået fra statsministeren, sluttes der af med at sige: Det er således ikke på nuværende tidspunkt muligt at danne sig et samlet overblik over, hvorledes antallet af varslede afskedigelser forventes at udvikle sig i den kommende periode.
Hvordan kan det så være, at man står og gør det til ingenting?
Og med hensyn til Told og Skat er det jo ikke korrekt, som hr. Kristian Jensen siger.
I hvert fald er det ikke det, som fremgår af informationen fra direktionen den 14. marts
2002, nr. 193, hvori der står, og jeg citerer: »... det forventes således, at afskedigelserne kan varsles i maj 2002.« Hvorfor står hr. Kristian Jensen så og siger, at det først er til næste år, når det er sådan, at det er til maj 2002 og dér altså er af størrelsesordenen 200, det er ganske mange i forhold til de 550.
Så det er ikke noget retvisende billede.
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-19:
Jeg tror ikke, hr. Kristian Jensen er helt klar over, hvad han taler om, for når man går op og siger her, at varslingspuljen er det samme som at afskaffe overflødige råd og nævn, så er det jo slet ikke det, det handler om.
Det står der overhovedet ingenting om i regeringens publikation.
Der står tværtimod om det på Beskæftigelsesministeriets konto, og der har man fjernet 28 mio. kr.
Den ordning har gjort nytte.
Og der er det, jeg siger, at både LO og DA meget kraftigt har anbefalet, at den skal bibeholdes.
Men når man nu siger, at man så har været nødt til at tage de penge fra de fattige, altså fra de arbejdsløse, for at give dem til hofter og knæ og hjemmehjælp osv., så vil jeg godt vide, hvilke kommuner det er, der har ansat flere hjemmehjælpere.
Når man nu har taget pengene fra nogle og givet dem til andre, så må det kunne måles på et eller andet.
Jeg har ikke hørt om én eneste kommune endnu, der har ansat nogen som helst til at gøre noget som helst.
Og hvis det er korrekt, hvad vil Venstre så gøre for at opfylde løftet til de ældre om en bedre hjemmepleje for 500 mio. kr.?
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Hr. Jens Peter Vernersen har trods alt ret i én ting: Der er mange demagogiske indlæg her fra talerstolen, men jeg skal nok svare på dem alle sammen.
Vi har gjort den erfaring, at vi har valgt at lytte til den kritik, der er kommet af de effektiviseringskrav, der er udmeldt på uddannelsesområdet.
Vi har lyttet til de røster, der har været, og dermed har vi tilbageført de effektiviseringskrav, som vi i første omgang meldte ud.
Og det er jeg ganske udmærket tilfreds med, for det giver det bedste udgangspunkt for at have en ordentlig gennemgang af forsknings- og uddannelsessituationen, og det giver også for erhvervsskolerne et godt udgangspunkt for den plan, vi har, hvor vi søger at lave en sammenlægning af erhvervsskoler og AMU-centre, sådan at vi styrker de penge, vi bruger til efteruddannelsen og til uddannelsen af vores folk, der skal arbejde med de uddannelser, der nu engang er på erhvervsskolesiden. Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at hr. Ole Sohn tog fejl.
Det var ikke et spørgsmål om, at det var en udskydelse af forbruget, men at hr. Ole Sohn i sit første indlæg påstod, at vi ville fjerne penge fra kommunerne.
Vi fjerner ikke penge.
Vi beder blot kommunerne om at lade pengene blive i kassen, således at det forbrug, der ligger langt ud over, hvad SR-regeringen aftalte med KL sidste sommer, først kommer til næste år. Vi har den opfattelse i Venstre, at SR-regeringens oplæg »Danmark år 2010« er et ganske godt oplæg, der siger, hvorledes skal vi føre en ansvarlig økonomisk politik.
Og hvis Socialdemokratiet vil have en økonomisk ansvarlig politik, så skulle de også i det ulykkelige tilfælde, at de havde fortsat i regering, have bedt kommunerne om at udskyde deres forbrug, da forbruget lød alt for højt.
Til spørgsmålet om, hvorfor vi ikke sagde det under valgkampen, så var det også et spørgsmål om, hvornår man får overblikket over samtlige kommuners budgetlægning.
Hvornår får man det?
Og det budget, den samlede oversigt, havde vi ikke til debat under valgkampen, og dermed var det heller ikke noget, Venstre svarede på.
Ole Sohn (SF), 2002-03-19:
Venstres ordfører tilkendegav i sit svar til mig, at jeg var ude på overdrevet eller manipulerede, fordi jeg brugte ordet nedskæringer.
Det er nu sådan, man taler i den almindelige offentlige forsamling, men lad os bruge begrebet udskydelse af forbrug.
Er det ikke korrekt, at Venstre på intet tidspunkt i valgkampen, fra kommunerne fastlagde deres budgetter, til der var valg den 20. november, sagde: Hvis vi kommer til magten, skal de penge, der er merbudgetteret, skæres væk, før vi vil uddele nogen af de gaver, bl.a. de 500 mio. kr.?
På intet tidspunkt sagde man det.
Så det, der sker nu, er, at man skal bede kommunerne udskyde deres forbrug, og det betyder oversat til dansk, at man skal finde besparelser som forudsætning for at få gaven.
Er det ikke alene for at få en ideologisk sejr, at man forsøger at fastholde, at man laver en luftgave?
Ole Stavad (S), 2002-03-19:
Jeg vil godt følge op på spørgsmålet fra hr. Klaus Hækkerup og hr. Morten Helveg Petersen, for det er jo rigtigt, at Venstre gjorde sig meget umage med ikke at fremlægge sandheden om deres politik i valgkampen.
Hver gang vi andre henviste til, hvad Venstre havde foreslået til finansloven eller ved beslutningsforslag i Folketinget, stod Venstre jo og råbte, at det var en skræmmekampagne. Det, vi hører nu, er jo udenomssnak.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-19:
Nu er der kun 1 minut til at stille spørgsmål.
Men det er jo det sædvanlige, vi ser ved den her tredje behandling, som vi også så ved førstebehandlingen: det ene demagogiske indlæg efter det andet.
Ved førstebehandlingen måtte hr. Kristian Jensen efterfølgende trække i land.
Det sker jo nok ikke her, for umiddelbart efter bliver der en afstemning.
Man starter med at sige, at der kom en ny skat om måneden, da vi havde den socialdemokratisk ledede regering,
men jeg vil sige, at der var måske en skat om måneden, der gik op, og en, der var begunstigende.
Hvis man ser på, hvordan det så ud, da vi havde Schlüter-regeringen, var det præcis det samme. Hvis vi ser på, hvordan det er nu, hvor vi har fået en ny regering, en VK-regering, så har den nuværende skatteminister fremsat så mange forslag, at skatteministeren er langt foran én skat om måneden.
Jeg tror, at skatteministeren har fremsat fire forslag om måneden.
Hr. Kristian Jensen, der selv sidder i Skatteudvalget, må jo vide det, hvis ellers hr. Kristian Jensen følger med. Så er der spørgsmålet om erhvervsskolerne.
Sidste gang påstod hr. Kristian Jensen hårdnakket, at man havde holdt alt, hvad man havde lovet i valgkampen, og sagde til aviserne: Vi har holdt alle vores løfter.
Vi har givet 50 mio. kr. med den ene hånd og taget 140 mio. kr. med den anden, men vi har holdt vores løfter, for vi gav 50 mio. kr. Hvis man ser på, hvad der sker på erhvervsskolerne, hvordan vil det så se ud 3 år frem?
Er det rigtigt, at man på de tekniske skoler skal fyre en tredjedel af lærerne, sådan som Dansk Metal har beregnet, så synes jeg, at det ser sort ud for erhvervsskolerne og ikke mindst for de unge studerende, der går der.
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Jeg ved rent faktisk ikke, hvor hr. Morten Helveg Petersen har været henne under valgkampen eller under den finanslovdebat, vi havde ved den daværende SR-regerings finanslov.
Jeg kan sige til hr. Morten Helveg Petersen, at dengang præsenterede Venstre et udspil til finanslovforhandlinger, hvor vi bl.a. havde en reform af den fri ungdomsuddannelse; vi havde effektiviseringsgevinster på statens budget, præcis som det ligger i det finanslovforslag, som VK-regeringen fremsatte, da den blev en regering.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg bare sige, at i Danmark overholder vi de regler for transfer pricing, der er internationalt set, for det er den måde, vi bedst sikrer, at vi samlet set får den rigtige beskatning af de internationale virksomheder.
Så vil jeg bruge lidt tid på hr. Klaus Hækkerup og spørgsmålet om kommunerne.
Det er jo sådan, hvis man kigger
lidt tilbage, at da man den 14.-15. juni lavede en aftale mellem SR-regeringen og KL, da sagde daværende formand for KL, Odenses borgmester, hr. Anker Boye: »Vi er enormt tilfredse med aftalen.
Alle vores krav er imødekommet på alle de centrale velfærdsområder som ældrepleje, folkeskole, udsatte børn, unge, boligområdet og integration.«
Sandheden er, at det, som regeringen beder om, at KL ikke afleverer, ikke skal af med, men blot udskyde forbruget af, er et forbrug, der ligger ud over den aftale, som hr. Anker Boye altså roste til skyerne, for hvis det forbrug ikke udskydes, så skrider grundlaget for »Danmark 2010«, for så bliver det offentlige forbrug for stort.
Det er da pudsigt, hvis Socialdemokratiet nu er begyndt at vakle i troen på »Danmark 2010« og er begyndt at vakle i troen på den ansvarlige økonomiske politik.
Det tegner et ganske nyt billede af dansk økonomi og dansk politik.
Jytte Andersen (S), 2002-03-19:
Hr. Kristian Jensen siger, at vi får et bedre samfund.
Jeg vil godt på den baggrund spørge hr. Kristian Jensen: Hører der da ikke et blomstrende frodigt kulturliv til et bedre samfund, og bekymrer det ikke Venstres ordfører, at hele kulturverdenen og alle typer af skabende kunstnere faktisk er i oprør?
Efter at have været igennem en valgkamp, hvor der er blevet udstedt løfter både til den ene og til den anden side, står vi nu i en situation, hvor der er besparelser på 155 mio. kr. fra indeværende år stigende til 698 mio. kr. i de næste 4 år.
Er det ikke sådan, at besparelsesmålene, de 155 mio. kr. for skabende kunstnere, stadig væk står ved magt?
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Jeg kan nu forstå på hr. Klaus Hækkerup, at Socialdemokratiet blæser på den ansvarlige økonomiske politik, for
hvis hr. Klaus Hækkerups parti var fortsat i regering, ja, så havde man bare ladet kommunerne bruge løs, så havde man ladet kommunerne overskride de aftaler, der var indgået, så havde man været fløjtende ligeglad med, at KL løb fra den aftale, de lavede med SR-regeringen.
Det er det, der må ligge i det.
For hvis ikke, ja, så var det topmålet af hykleri, hvad vi hører fra Socialdemokratiet i dag.
Det, der er sandheden, er, at de 500 mio. kr., som vi målrettet giver til at styrke ældreplejen og styrke valgfriheden for de ældre, er 500 mio. kr., vi har fundet ved at nedskære overflødigt bureaukrati, råd, nævn, puljer og tilskud i statens regi.
Det vil sige, at det offentlige forbrug er flyttet fra staten, fra bureaukratiet til kommunerne, til det borgernære, til velfærden.
Det, vi beder kommunerne om, er at overholde den aftale, de selv indgik, den aftale, som SR-regeringen var tilfreds med, den aftale, som KL var tilfreds med, den aftale, hvorom hr. Anker Boye siger: Vi er enormt tilfredse med aftalen.
Det er den aftale, vi faktisk bare beder dem om at bruge, om at overholde.
Over for hr. Jens Peter Vernersen vil jeg gerne rette en misforståelse.
Jeg sagde, at der var 25 årsværk til forskel i de overslagsår, der var at læse i SR-regeringens finanslovforslag.
Derfor vil jeg bare sige, at når vi nu går ud og siger, at der skal være færre ansatte, så er det også, fordi vi ønsker, at der skal være enklere regler.
Der skal være en mere fleksibel arbejdsdeling, så det er muligt for de enkelte skatteregioner at bruge mandskabet til forskellige formål de forskellige steder.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-19:
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører står og lyder lidt anstrengt heroppefra.
Venstres ordfører er ikke glad.
Men siden da er der jo kommet nogle meget væsentlige ændringsforslag, ikke mindst på uddannelsesområdet.
Det vil sige, at nu vedkender hr. Kristian Jensen sig ikke mere hvert et ord, der stod i den finanslov.
Sidste gang sagde hr. Kristian Jensen så også, at »i vores finanslov bliver der lagt op til, at handelsskolerne får et løft«.
Det var hr. Kristian Jensen glad for.
Kan hr. Kristian Jensen så ikke forklare, hvorfor Venstre ikke mere vedkender sig hvert et ord i finansloven, hvorfor statsministeren var ude, dagen efter at hr. Kristian Jensen havde brugt 3 timer på at være glad, og underkende alt det, finansministeren har sagt og alt det, Venstres finanslovordfører har sagt
Er det derfor, hr. Kristian Jensen ikke mere er glad?
Jytte Andersen (S), 2002-03-19:
Det forekommer mig, at hr. Kristian Jensen både er uglad og lettere irriteret over, at vi stiller nogle spørgsmål og mere end antyder, at vi går uden for dagsordenen.
Jeg vil godt sige, at jeg forholder mig til en dagsorden, hvor der ligger
et ændringsforslag fra Socialdemokratiet, det er nr. 400, til genopretning af de nedskæringer, der er for de skabende kunstnere.
Og så spørger jeg, om Venstre ikke er bekymret over, at der er så voldsom en besparelse, så alle kunstnere faktisk er i lettere oprør.
Det, jeg så kan forstå af hr. Kristian Jensens svar, er, at skattefritagelse, og det er så for de virksomheder, der skal købe kunst, skal kompensere for de voldsomme besparelser, eller/og at familierne selv skal betale.
Det betyder altså på godt dansk, at der bliver mere brugerbetaling på alle de kulturgoder, vi har, for man kan vel ikke forestille sig, at 155 mio. kr. år ét stigende til 698 mio. kr. i besparelse år 2005 kan kompenseres ved, at der er nogle virksomheder, som køber kunstværker.
Det er jo sådan lidt det svar, jeg må forstå.
Hvor er det, der skal være øget brugerbetaling for at lukke det hul, som opstår ved denne her finanslov?
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
: Når man går ud i et valg, hvor man fortæller, hvad man vil gennemføre, og hvordan man vil finansiere det, synes jeg, at man skal stå ved det, uanset om der er nogen, der har fået det fremstillet sådan, at det ikke nyder så meget fremme, at det også giver opbakning hos vælgerne.
Men de vælgere, der har stemt på Socialdemokratiet, kan i hvert fald ikke være skuffede over det finanslovforslag, vi fremlægger, hvorimod jeg synes, det må være mærkeligt for Venstres vælgere at se f.eks. uddannelsesbeskæringer, f.eks. aftenskolebeskæringer, f.eks. de beskæringer, der blev diskuteret efter Venstres ordførerindlæg, på domstolene, på miljøområdet, i det kolossale omfang, der er tilfældet; at se det bagefter være en realitet af det, der var Venstres politik.
For det kunne man ikke genkende fra valgkampen.
Men det kan man faktisk for det, vi fremlagde.
Jeg behøver egentlig ikke at være særlig præcis i forhold til, hvad det er for en finansiering, og det al den stund vores finansiering har været fremlagt i Folketinget og behandlet i Folketinget i meget, meget, meget stort omfang i form af lovforslag i efteråret.
Så dem kan jeg henvise til.
Jeg kan i øvrigt også henvise til vores finanslovudspil og vores opspil til de forhandlinger, der aldrig kom, som vi kom med, dagen før finanslovforslaget blev fremlagt.
Der har vi også en lang gennemgang af, hvad det er: affaldsvarme, spildvarme, det er skærpelse af afskrivninger på aktiver med lang økonomisk levetid, afkortning af kredittiden for indbetaling fra pengeinstitutter for afgift indeholdt for hævede kapitalpensioner - for at nævne helt afgørende og væsentlige elementer i den finansiering, der var tale om.
Til fru Gitte Lillelund Bech vil jeg sige: Nej, vi har sådan set ikke tænkt os at spare 380 mio. kr. på råd og nævn. Vi har tænkt os at spare 50 mio. kr. Der vil jeg også henvise til vores udspil til forhandlingerne, for der er nævnt en stribe: Det Virtuelle Universitet, Udetillægsnævnet, Jordbrugskommissionen og Foderstofudvalget.
Og vi er også i den videre gennemgang yderligere stødt på forslag.
Så har vi en række puljer, som vi mener - det sagde vi også før folketingsvalget - man kan spare på; det er da også opregnet i vores udspil.
Jeg kan nævne Landbrugets Konsulentordning, jeg kan nævne halveringen af Forbedringsordningen, jeg kan nævne udtræden af deltagelse i det europæiske rumforskningsprogram for den frivillige del.
Jeg kan nævne Erhvervsservice.
Jens Kirk (V), 2002-03-19:
Undertegnede kommer fra et område med mange små private brønde, og derfor lyttede jeg jo interesseret, da fru Pia Gjellerup snakkede om Vandfonden.
Kan fru Pia Gjellerup dokumentere over for undertegnede, at det kun er 10 pct. af pengene, der er brugt i de private brønde?
Resten af dem, der er brugt og ikke er opsamlet i fonden som sådan, er brugt til tilslutning til store centrale vandværker, og det var vel ikke meningen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-03-19:
Jeg synes, at det var meget, meget interessant at høre fru Pia Gjellerups tale om ændringsforslagene.
Hvis det er korrekt, vil jeg meget gerne vide, hvor man har tænkt sig at finde dem.
Hvad det er for nogle råd og nævn, der skal nedlægges?
Jeg har noteret mig, at før valget, og da vi havde en finanslovdebat i efteråret, var den daværende finanspolitiske ordfører meget interesseret i at imødekomme V og K med hensyn til at nedlægge råd og nævn.
Er Socialdemokratiet interesseret i at imødekomme V og K på det område?
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Det er jo meget ærligt, når fru Pia Gjellerup siger, at ændringsforslagene er nøje afstemt med det, som Socialdemokratiet sagde før valget, hvilket jo var det, der var grundlag for et nederlag blandt vælgerne, og så må man jo også være klar over, at det er grundlag for et nederlag her i Folketinget.
Der er én ting, som Socialdemokratiet har sluppet let om ved hidtil, både i fremlæggelsen af deres finanslovforslag i august måned sidste år og ved ændringsforslagene her, nemlig at sige: Vi vil have ekstra 1,2 mia. kr. i grønne afgifter.
Lad os nu få tallene på bordet.
Hvad er det, der skal stige, hvis Socialdemokratiet får deres vilje igennem?
Er det el?
Er det vandafgifter?
Hvad er det for grønne afgifter?
For sandheden er jo, at det er de gamle, kendte travere.
Det er nye skatter og afgifter, der er den eneste melodi, Socialdemokratiet kender, når ønskerne skal finansieres.
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Det kan godt være, at hr. Arne Toft for 4 måneder siden kom fra den kommunale verden, men han er tilsyneladende kommet langt væk fra den nu.
Det er nemlig sådan, at kommunerne selv vurderer, hvor meget de kan spare.
Der bliver ikke pålagt en eneste kommune at lave en besparelse.
De 650 mio. kr., der spares i kommunerne, spares blandt de kommuner, der mener, at de kan nå målet i den frivillige aftale mellem KL og Finansministeriet.
Det er sådan, at vi har valgt at prioritere nogle midler til de ældre til at sikre dem valgfrihed, til at sikre dem den mulighed, at de kan vælge selv, hvem der skal udføre den opgave, som det er at pleje dem, når de mangler en hjælpende hånd.
Og jeg er så bedrøvet over, at Socialdemokratiet har forladt den, men det er måske ikke så overraskende.
Arne Toft (S), 2002-03-19:
Hr. Kristian Jensen taler meget om valgfrihed, og han skærer alle kommuner over én kam.
De kommuner, som har holdt sig inden for den fastsatte ramme på 1,3 pct., bliver også her skåret over én kam.
Hr. Kristian Jensen tager de svage pensionister og lader dem undgælde.
Var det ikke bedre at gå ind og lave et lovforslag, hvor man tog hensyn til de svage pensionister.
Her er der nogle kommuner - vi kunne nævne Farum - som har haft et kæmpe overforbrug, og det skal de kommuner, som har det mindste forbrug, også undgælde for.
Det er således, at kommunerne jo ikke tør lade være med at spare, fordi regeringen har sagt, at så kommer vi efter jer på et senere tidspunkt, og så tager vi selv pengene.
Det her er et valg mellem pest og kolera, og det er ikke til den svage pensionists gavn.
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Det er sådan, vil jeg sige til hr. Arne Toft, at kommunernes overforbrug ville have været et problem, ligegyldig
hvilken farve regeringen havde haft.
At kommunerne bruger ikke bare de 650 mio. kr., som vi beder dem om at spare, men faktisk over 1 mia. kr. mere end det, der var aftalt med den daværende SR-regering, er et problem for stabiliteten i dansk økonomi fremover.
Derfor er det en opgave for enhver siddende regering, ligegyldig hvilken farve den har, at søge at få bragt det overforbrug ned.
Det er altså vigtigt at huske på, at i juni måned sidste år var KL jublende lykkelig og enormt tilfreds, som det hed, med den aftale.
Det forbrug, vi beder om, at man udskyder til senere, er altså et forbrug, der ligger ud over den aftale, som hr. Anker Boye sagde: har givet os alt på centrale velfærdsområder som ældrepleje, folkeskole, udsatte børn, unge, boligområdet og integration.
Det vil sige, at det må være et forbrug, som ligger ud over det, som man havde fået på de her områder.
Derfor er det et forbrug, som enhver ansvarlig regering vil bede om at få udskudt.
Men jeg kan høre og forstå på debatten, at Socialdemokratiets ansvarlighed er forduftet sammen med regeringsmagten.
Arne Toft (S), 2002-03-19:
Mener hr. Kristian Jensen, at vores pensionister får det bedre, ved at regeringen giver 500 mio. kr. og tager 650 mio. kr.?
Mener hr. Kristian Jensen ikke, at det var bedre, om man hjalp vores pensionister med deres hygiejne, f.eks. pleje af fødder, tænder, protese osv. frem for nu at lægge det frem som et blålys over for dem.
Vi andre, der er kommet fra det kommunale system for 4 måneder siden, ved måske lidt mere om, hvad pensionisterne gerne vil.
Jeg tror ikke på, at de her 500 mio. kr. rækker til noget som helst, når man ved, at besparelserne bliver betydelig større.
Det er det, der sker i kommunerne i dag.
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Hvad der ligger i budgetoverslagsårene er ikke til vedtagelse hverken i dag eller i morgen, og ingen kan gætte, hvordan kriminalitetsudviklingen vil være og dermed gætte, om der er en stigende eller faldende ventetid på at komme til domstolene.
Det, der er sagen, er, at vi beder domstolene som en del af den offentlige administration om at være mere effektive præcis som andre.
Det kan ske gennem it, det kan ske gennem øget effektivitet, og det kunne måske også ske gennem en vurdering af, hvorvidt man skal kigge på domstolenes arbejdsopgaver, som der jo er lagt op til i den redegørelse, som den tidligere regering satte i gang omkring domstolenes udvikling.
Så der er mange muligheder, og ingen kan som sagt spå om fremtiden.
Til fru Line Barfod vil jeg bare sige: Jeg synes altså, at det grænser til hykleri.
ikke længere er parlamentarisk grundlag, så hyler man op om, at nu skal skattereglerne pludselig ændres. Det er sådan, at vi viderefører præcis den samme lovgivning og præcis den samme administration, hvad angår de multinationale selskaber.
Vi ønsker at indføre et system med enklere skatteregler, og vi ønsker, at der bruges flere kræfter på it, samt at der bruges flere kræfter på at lave en øget fleksibilitet i arbejdet mellem skatteregionerne, sådan at der er en større effektivitet, og sådan at vi kan opretholde en god og effektiv kontrol i høj kvalitet, men også med et forbrug af færre ressourcer.
Til hr. Henrik Sass Larsen: Der er sådan, at hverken jeg eller hr. Henrik Sass Larsen kender samtlige danske folkepensionisters økonomiske forhold og dermed ikke kan sige, hvorvidt der skulle være en enkelt hist eller en enkelt her, som ikke vil have fordel af det.
Men hr. Henrik Sass Larsen bør vide, at netop folkepensionister og andre lavtlønnede indkomstgrupper er de grupper i samfundet, der er ramt hårdest af den tidligere regerings evindelige stigning i grønne skatter og afgifter.
Det kommer der et stop for nu.
Dermed bliver der også for denne befolkningsgruppe
flere penge til rådighed til kulturelle aktiviteter og lign.