runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2005-12-15:
Jeg kan da konstatere af debatten, at ministeren er fuldstændig fløjtende ligeglad med de faktuelle oplysninger, der bliver fremlagt.
Jeg står ikke her og påstår noget.
Jeg refererer til en undersøgelse, som er lavet af Catinét for Ugebrevet A4, som jeg går ud fra at ministeren som beskæftigelsesminister kender.
Det er LO’s ugebrev, og undersøgelsen viser, at tre ud af fire indvandrere hellere vil arbejde end modtage offentlige ydelser, selv om det koster dem penge.
Det, ministeren siger nu, er sådan set det samme, som daværende integrationsminister Bertel Haarder sagde i 2002.
Ministeren sagde, at nu skal alle betragtes som nogle, der skal arbejde og bidrage til samfundet med produktion og skattebetaling.
Ministeren sagde også, at vi må give de nye danskere en ny chance på arbejdsmarkedet, og at de skyldige er de danskere, der har lavet de uheldige systemer.
Det blev sagt i 2002, altså for end 3 år siden,
og nu har ministeren fremsat et forslag, der ser ud, som om det er et helt nyt problem, der er kommet regeringen for øre og derfor skal behandles på en særlig måde.
Derfor er det både politisk og i praksis en kæmpeopgave at skifte over til i højere grad at sætte fokus på beskæftigelse.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Det er sådan set ikke, fordi jeg ønsker at forlænge debatten, men jeg synes, at der er noget, vi bliver nødt til at have på det rene.
For det første spørgsmålet om, hvad der blev aftalt i sommer.
Ja, der blev lavet en integrationsaftale.
Der var en masse diskussioner under integrationsforhandlingerne, om det skulle være 400 timer eller 300 timer, hvilke elementer der skulle med, og hvilke elementer der ikke skulle med.
Og vi enedes om en aftale.
Såfremt det havde været sådan, at der som en del af den aftale lå et bilag, så havde der i aftaleteksten været henvisning til et sådant bilag.
Vi har nu en diskussion om den såkaldte matchgruppe 4, og vi har jo også lige hørt ministeren bekræfte fra talerstolen, at matchgruppe 4-personer ikke er arbejdsmarkedsparate.
Derfor aftalte vi også i sommer, at personer, hvis arbejdsevne er så begrænset, at de ikke kan opnå ordinær beskæftigelse, ikke er omfattet af regler om bortfald af kontanthjælpen.
Hvis man er så svag og dårlig, at man ikke er arbejdsmarkedsparat og man ikke kan honorere et beskæftigelsesmæssigt krav, så skal man heller ikke omfattes af kravet om 300 timer.
For det andet undlod beskæftigelsesministeren i sin besvarelse fuldstændig at forholde sig til det, som jeg i min ordførertale også påpegede, nemlig det retssikkerhedsmæssige problem, der er omkring de 300 timer.
Altså det, at en perfttm032.fm Page 2341 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM son i en visitation i en kommune kan blive visiteret til matchgruppe 1, 2, 3, 4 eller 5 er jo ikke noget problem før i det øjeblik, hvor det kan have konsekvenser for personens økonomiske forhold.
Vi er i en situation med det her lovforslag, at personen af kommunen kan være visiteret til matchgruppe 4 og ikke har mulighed for at anke den matchgruppeplacering, ligesom alle andre borgere har, når det drejer sig om sager, hvor man kan risikere at miste eller få tilkendt ydelser.
Der har man altså et ankesystem bag.
Det, man kan anke, er, når man får frataget kontanthjælpen på de 300 timers vurdering, men man kan ikke anke den forudsætning, at man er placeret i enten matchgruppe 4 eller matchgruppe 5.
Flere af høringssvarene har påpeget, at der er et retssikkerhedsmæsigt problem.
Vi synes sådan set også, at ministeren skylder at svare Folketinget på, hvordan han agter at sikre, at de mennesker rent faktisk har en mulighed for også at kunne anke og dermed få mulighed for at få prøvet deres placering i henholdsvis matchgruppe 4 eller matchgruppe 5.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg har også som hr. Thomas Adelskov hørt integrationsministerens redegørelse for, hvordan forløbet i de her forhandlinger har været.
Med det, hr. Thomas Adelskov lægger ud med her, så hører jeg hr. Thomas Adelskov sige, at ministeren taler usandt.
Jeg vil gerne have bekræftet fra talerstolen af hr. Thomas Adelskov: Taler ministeren fuldstændig usandt?
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Jeg er jo ikke den, der heroppefra skal stå og sige, at der er nogen, der lyver.
Jeg skal bare konstatere, at fakta er, at vi indgik en aftale, der indeholder meget klare formuleringer om, hvem der kan blive omfattet af de her regler, og hvem der ikke kan, og at det er rigtigt, at der i forbindelse med forhandlingerne lå en lang række notater.
Men det gjorde dem jo ikke til en del af aftalegrundlaget.
Aftalen ligger, og den er klar, og der er ikke henvisninger til nogen som helst bilag, og det har der i øvrigt heller ikke været på beskæftigelsesministerens hjemmeside.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Hr. Morten Østergaard stod og talte meget patetisk og gentog sig selv i den der påstand om grov misinformation.
Det gør han i samme åndedræt, som han simpelt hen digter og fabulerer om, hvad jeg har sagt fra talerstolen; påstande grebet ud af den blå luft, jeg ved ikke til ære for hvem.
Det kunne være vælgerne i Gellerupparken, men DR 2 har jo lukket transmissionen.
Sludder og vrøvl.
Det, jeg har sagt, er, at man kan diskutere, hvorvidt den formulering om, at man har pligt til at uddanne sig og arbejde, er særlig præcis.
fttm032.fm Page 2344
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Retten til at deltage i demokratiske processer er da klart en ret, man har her i Danmark, hvad enten man er blevet folketingsmedlem eller ej.
Det er ikke alle demokratiske processer, alle mennesker kan deltage i.
Jeg kan f.eks. ikke stemme ved landbrugsforeningernes generalforsamlinger.
Der er visse demokratiske processer, man kan deltage i, men alle har her i Danmark ret til at deltage i demokratiske processer.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Fakta er, at Socialdemokratiet på et eller andet tidspunkt var i tvivl om, hvem der havde mandat til forhandling, og hvem der ikke havde mandat til forhandling, og at man sådan set kørte med hver sit hold mandater til forhandling.
Ministeren har så fint redegjort for, hvordan der var protester over, at der skulle være en henvisning til notatet, og hr. Thomas Adelskov har selv været med til at nikke til det her.
Det er bare vigtigt at få fakta frem her til sidst.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Det er ved at være sent, men jeg kan ikke nære mig for, når jeg hører Det Radikale Venstre være så moralsk forarget over dette forslag, at gøre opmærksom på, at vi, der er gamle nok til det – jeg ved ikke, om det gælder hr. Morten Østergaard – jo husker, hvordan det begyndte, husker, hvordan det i 1983 var Det Radikale Venstre, der sammen med den nuværende ombudsfttm032.fm Page 2343 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
mand fik gennemført den lovgivning, som er baggrunden for det, der nu virkelig er et, jeg er lige ved at sige eksistentielt problem for Danmark, med en indvandring af folk, der har de allerallerstørste problemer med overhovedet at blive integreret.
Og i 1980’erne og 1990’erne var De Radikale stadig aktive.
De sørgede for, at der ikke skete noget.
De sørgede for, at de, der råbte op i frygt for fremtiden, fik lukket munden.
Så sker der noget, for befolkningen skaber et systemskifte i 2001, og der bliver lavet en lovgivning nu, som virkelig prøver på at tage hånd om det, som Det Radikale Venstre er skyldig i.
Hvad hører vi så?
En forargelse uden lige over, at der faktisk sker noget, med små ligegyldige detaljer i en definition, hvilket naturligvis ikke er afgørende.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Hr. Søren Krarup har begge ben solidt plantet i fortiden og er mest optaget af den, og det er jo en ærlig sag.
Vi andre forsøger at koncentrere os en lille smule om nutiden.
Sandheden er, at den regering, som hr. Søren Krarups parti holder ved magten, ikke løser de problemer.
Der er flere ledige indvandrere og efterkommere i dag, end dengang regeringen kom til, og der er faktisk sket det, at udviklingen vendte, nogenlunde samtidig med at man indførte netop de regler, som hr. Søren Krarup henviser til.
Derfor må vi sige, at det rent faktisk går dårligere og dårligere med integrationen, og at hr. Søren Krarup er med til det.
Når man nævner integrationserklæringen, som nu bliver indført, så må vi sige: Ikke engang integrationsministeren tror, at den har nogen effekt, for vi spurgte konkret til det og fik det svar, at det slet ikke var meningen, at den skulle have en effekt.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Integrationen går dårligt, fordi man fra ledende side, og det vil først og fremmest sige Det Radikale Venstre, var fuldstændig uden sans for, at integration er et folkeligt, et kulturelt, jeg er lige ved at sige et eksistentielt problem og ikke bare et økonomisk-socialt.
Det er det, vi ser, nemlig at de, der nu er anden- og tredjegenerationsindvandrere, født i Danmark, er mere hadefulde og fremmede over for det danske samfund end deres forældre.
Det er, fordi man bl.a. i Det Radikale Venstre ikke har anet, hvad det er for religiøse og kulturelle kræfter, man står over for.
Der er nu tale om, at man vedtager en lovgivning, der virkelig prøver på at fastholde disse fremmede i et krav, som respekterer dem som folk, der kan ændre deres egen situation.
Og så får man bare det her principrytteri med, at der er nogle ting i den der erklæring, som ikke er korrekte.
Jeg synes, at Det Radikale Venstre skulle hælde aske over sit hoved og klæde sig i sæk og aske, for partiet har noget virkeligt at angre.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Fakta er, at vi diskuterede 300-timers-forslaget for at afløse det såkaldte forklædetillæg.
Det handler om gifte arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere.
Fru Irene Simonsen er i øvrigt lige blevet irettesat af beskæftigelsesministeren, for matchgruppe 4 er ikke arbejdsmarkedsparat.
Da vi er i forhandlingerne, mener man lige pludselig, at så skal den tekst, vi har formuleret i fællesskab, strammes op, og så skal man have mennesker med ind, som ikke vil kunne honorere de beskæftigelsesmæssige krav, som bliver stillet til dem.
Det vil vi ikke være med til.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
I Venstre har vi nogle helt klare betragtninger om det at få arbejde, komme i arbejde, også selv om arbejdet skulle bestå af et mindre antal timer, som man magter at tage, eller som man har mulighed for at tage.
Det er grundlæggende for Venstre, som jeg i øvrigt har sagt under den tidligere behandling af hele integrationsforliget, som vi har foretaget i dag, at det at få lov at bruge de evner, man har, er med til, at ethvert menneske føler sig værdsat, føler sig bedre tilpas, og at det gør noget ved selvværdet for det enkelte menneske, frem for at det kommer i en passiv rolle.
Derfor ville det dog være frygtelig ærgerligt, hvis vi forestillede os, at Venstre sagde ja til det her, hvad vi ikke gør.
Vi ville så være i en situation, hvor folk siger: Jeg har faktisk lyst til det job, men jeg har egentlig ikke råd til at tage det.
Det ville jo da være trist.
Det vil sige, at man med det her egentlig også ville kunne lave nogle menneskelige skæbner.
Vi er tværtimod godt tilfredse med det kontanthjælpsloft, der er blevet gennemført.
Vi er selvfølgelig lidt ærgerlige over, at andre – stadig væk dem, der har været med til at lave det – ikke kan se fordelen i det, men det må jo så være deres sag.
I Venstre står vi i hvert fald fast og vil sørge for, at det altid vil kunne betale sig at tage et job.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Kan det slet ikke ryste ministerens verdensbillede, at vi nu kan konstatere, at tusindvis af mennesker arbejder, og at de får mindre ud af at arbejde eller ganske få penge ekstra ud af at arbejde i forhold til, hvis de ikke arbejdede – og alligevel arbejder mennesker?
Kunne forklaringen ikke være, at i den udstrækning, der er arbejde, skal man jo tage det?
I den udstrækning, der er arbejde, kan det altid betale sig at arbejde af den simple grund, at hvis man siger nej, så får man ingen ydelse.
Så det er ikke noget med loft, det er noget med bund, man får ingen ydelse.
Så til hele ideen om, at det skal kunne betale sig at arbejde, vil jeg sige, at det kan det altid, hvis arbejdet er der, og det kunne måske sådan rykke lidt ved ministeren verdensbillede.
Hvis et ægtepar begge arbejder 37 timer til f.eks. 90 kr. i timen, så havde de før loftet det samme til rådighed som dem, der var på kontanthjælp.
Nu er loftet så indført, og det giver en ekstra gevinst på 1.650 kr. om måneden.
Hvis man tænkte sig, at den ene arbejdede 37 timer om ugen til 133 kr. i timen, og den anden var hjemmegående, ja, så ville de før have 1.600 kr. mindre end dem på kontanthjælp, og nu vil de så have omtrent det samme.
Jeg tror, at disse ting taler for sig selv for mange mennesker, selvfølgelig skal det kunne betale sig at tage et arbejde.
Jeg deler også ...
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Jeg vil lige hægte mig lidt fast i det, som hr. Thomas Adelskov også spurgte ministeren om: Vil ministeren så bekræfte, at der altså – i modsætning til hvad jeg havde fået opfattelsen af – ingen planer er om at finde en løsning på det faktum, at psykisk syge også bliver ramt af kontanthjælpsloftet, hverken i ministerens eget regi eller i socialministerens regi, sådan som De Konservative ellers har sagt, nemlig at man ville finde en løsning?
Man skal være opmærksom på, at sygdom er mange ting.
Der er stor bevægelse ud og ind af gruppen, og mange kan godt arbejde, fttm032.fm Page 2356
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
selv om de i en periode er delvis ramt af sygdom.
Derfor må jeg sige, at kontanthjælpsloftet ligger fast, det vil regeringen ikke ændre på.
Vi har igangsat en kulegravning af kontanthjælpsområdet, og så må vi se, når den kulegravning foreligger, om den giver anledning til at foretage sig noget.
Vi må jo så konkludere, at Det Konservative Folkeparti endnu en gang er blevet banket på plads af den store regeringspartner Venstre, som ingen intentioner har om at løse de problemer, der er med de psykisk syge, som rammes af kontanthjælpsloftet.
Jeg vil så gerne spørge ministeren – han mener jo, at økonomiske incitamenter til enhver tid vil virke:
Jeg vil godt sige, at jeg har svært ved, som jeg sagde før, at forestille mig et system, hvor man går op i ydelse, når man bliver syg, og går ned i ydelse, når man så bliver rask.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Min bemærkning kommer fint i forlængelse af det, beskæftigelsesministeren netop sagde, for er det ikke netop sådan, at det, som beskæftigelsesministeren her sagde at vi ikke skal have, ja, det har man lige med stor stolthed fremlagt som 300-timers-reglen i det lovforslag, vi behandlede for et øjeblik siden?
Her var der altså ingen problemer med at bruge matchsystemet til at sige, at en kategori ikke var indfanget af den regel; her var der ingen problemer med det.
For man må jo faktisk sige, at der er det sådan, at hvis man er syg, så er man ikke dækket, og hvis man ikke er syg, bliver man ramt af 300-timers-reglen.
Derfor må vi også spørge: Er beskæftigelsesministeren alene i regeringen med det synspunkt, at det ikke skal ændres?
For så vidt jeg har forstået, har statsministeren også sagt, at de mennesker, der er syge, ikke skal rammes af loftet, at det ikke var meningen med det.
Hvis vi tager 300-timers-loftet, så står der i det tidligere behandlede lovforslag, hvis man slår op på – jeg kan ikke huske det – jeg tror, det er § 13, stk. 10, eller sådan noget lignende, at sygeperioder jo ikke tæller med.
Det vil sige, at der forlænges perioden med den tid, man er syg.
Så i det tilfælde behøver hr. Morten Østergaard ikke at bekymre sig.
For så vidt angår kontanthjælpsloftet, kan jeg bare gentage, at vi har iværksat en kulegravning af området, og når vi ser resultatet af den, må vi jo overveje, om det giver anledning til at foretage sig noget.
Det vil sige, at når statsministeren – og jeg citerer fra Politiken den 14. december, som åbenbart har været til stede –
på sit pressemøde udtaler: »Men det er også klart, at hvis der er helt specielle grupper, som kommer i klemme på en eller anden måde, må vi selvfølgelig se på, om der er noget i de eksisterende systemer, der ikke fanger det op«, så er beskæftigelsesministeren uenig i det synspunkt.
Dernæst vil jeg spørge: Er det ikke korrekt, at matchgruppe 5 er undtaget fra 300-timers-reglen helt permanent?
Matchgruppe 5 er undtaget fra 300-timers-reglen.
Det er altså ikke fremmed for beskæftigelsesministeren at bruge netop det system til at differentiere, hvilke af de beskæftigelsesfremmende foranstaltninger der skal omfatte de forskellige grupper.
Det har jeg redegjort omhyggeligt for under den tidligere behandling.
Men i øvrigt fttm032.fm Page 2357 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM skal reglerne jo altid være sådan, at det kan betale sig at arbejde.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Nu kan jeg ikke blive sådan specielt imponeret over, at regeringens nye chefideolog øjensynlig er Karen Jespersen.
Til gengæld kan jeg godt en gang imellem blive lidt imponeret over beskæftigelsesministerens tro på egne udsagn.
Og så i næste sætning: Men vi ved, at økonomiske incitamenter virker.
Så man har altså en ubændig tro på, at ens egne trossætninger holder, på trods af at virkeligheden viser det modsatte.
Jeg kunne godt tænke at høre, hvordan det kan være, at ministeren så hårdnakket holder fast i sin egen læresætning om, at økonomiske incitamenter virker, når det i virkelighedens verden viser sig, at det modsatte er tilfældet.
Det, debatten jo har gået på, er den SFI-undersøgelse, der har været om kontanthjælpsloftet, og hvorom man kan sige, at den, ud over at den blev foretaget kort tid efter loftets ikrafttræden, jo så også viste, at der var mangler med hensyn til kommunernes vejledning om, at loftet består af to ting.
Dels består loftet af et loft over kontanthjælpen, dels er den anden side af sagen jo, at der er en meget gunstig modregningsordning ved indkomst, sådan at man ved få timers ugentligt arbejde mere end kan opveje virkningen af loftet.
Derfor tror jeg, at når der bliver givet ordentlig information, så vil vi også kunne se virkningerne af loftet.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Det er lidt sent, og det kan godt være, at jeg ikke har opfattet det helt rigtigt.
Problemet er jo, at man ved visitationen kan blive placeret i en bestemt matchgruppe, og det får så nogle konsekvenser, når der er gået 2 år, såfremt man ikke har opnået 300 timers beskæftigelse.
Det andet er jo et arbejdsredskab, sagsbehandlerne har, og det afgørende er, når det giver sig udslag i, at man mister en ydelse.
Man kan klage over den aktivering, man er kommet i, efter de helt almindelige klageregler, og retssikkerhedslovens § 71, stk. 4, giver mulighed for en hurtig sagsbehandling, altså for det, der kaldes foreløbige formandsafgørelser.
Denne procedure gælder også for dette lovforslag.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Jeg skal bare lige sige for en ordens skyld – fordi ministeren gentager nærmest som et mantra, at alting var værre i 1990’erne – at når vi taler om antallet af ledige indvandrere og efterkommere, faldt det kvartal for kvartal op gennem 1990’erne, men selv om der nu kommer færre udlændinge hertil, er det steget jævnt lige til slutningen af 2004, mens fru Rikke Hvilshøjs parti og Det Konservative Folkeparti har haft regeringsmagten.
Integrationsministeren giver udtryk for, at der er en grundlæggende sammenhæng mellem stop for tilstrømningen og fremme af integrationen.
Men det har faktisk vist sig ikke at være tilfældet, for på trods af at der kommer færre, er der blevet flere ledige indvandrere og efterkommere af indvandrere.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-15:
Sagen er jo, at netop på grund af den politik, som SR kørte i 1990’erne, er antallet af indvandrere og deres efterkommere i den arbejdsdygtige alder stigende i disse år.
Antallet af indvandrere og efterkommere, der er kommet i beskæftigelse, er steget med mindst 15.000 siden 2001, og jeg tror godt, jeg kan sige med mere end 15.000, fordi det tal er fra foråret 2005, så der er altså kommet flere i beskæftigelse.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Det er altså bare paradoksalt, at man skal blive ved at høre den sang.
Når man kigger på antallet af ledige indvandrere og efterkommere, faldt det fra kvartal til kvartal fra 1996 og frem, så hvordan kan ministeren stå og sige, at SR lod stå til, at der ikke blev gjort noget, og at vi havde stået værre i dag, end vi gør, hvis den tendens var fortsat?
Det forholder sig jo lige præcis omvendt: Fordi der kom et regeringsskifte og en ny politik, er kurven vendt.
I dag er der flere ledige indvandrere og efterkommere, end da regeringen tog over.
Vi er tilbage på 1998-niveauet, så det har kun taget regeringen 4 år at banke os 3 år tilbage.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-15:
Jeg tror, hr. Morten Østergaard får meget svært ved at overbevise særlig mange uden for den radikale folketingsgruppe om, at hvis vi havde fortsat den udlændingepolitik, der blev ført af SR-regeringen, og antallet af udlændinge, der kommer til Danmark, var fortsat med at stige i den takt, som det gjorde dengang, ville beskæftigelsessituationen være bedre, end den er i dag.
fttm032.fm Page 2350 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Kan ministeren ikke forstå, at vi finder det hele en anelse underligt?
Nu har L 93 været i høring, og vi har fået høringssvarene, og jeg medgiver, at ministeren har ret i, at der er blevet ændret nogle enkelte småting i erklæringen.
Men der er også en masse ting, som ikke er blevet ændret, fordi man ikke har taget hensyn til høringssvarene.
Da ministeren sidst var på talerstolen, bekræftede ministeren over for mig, at der ikke blev ændret noget i erklæringen, åbenbart fordi ministeren havde misforstået det, der blev sagt af Dansk Folkeparti.
Nu har Dansk Folkeparti så bekræftet, at der godt kan blive tale om ændring af nogle enkelte formuleringer, og lige pludselig er ministeren åben over for at ændre dem.
Er det ikke forståeligt, at vi får det indtryk, at regeringen nøjagtig retter sig efter det, Dansk Folkeparti siger, så det er Dansk Folkeparti og ingen andre, der bestemmer integrationspolitikken i Danmark?
Kan ministeren bekræfte eller afkræfte det?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-15:
Jeg kan konstatere, at den erklæring, vi har nu, er den erklæring, som Socialdemokraterne nikkede ja til og har haft meget stor indflydelse på.
Allerede første gang, jeg var heroppe,
sagde jeg, at jeg ingen problemer havde med at se på, om der skulle ske en præcisering.
Men det ændrer jo ikke det samlede billede af erklæringen, så uanset hvad der er blevet sagt i dag, er det den erklæring, som Socialdemokraterne nikkede ja til, og de har haft stor indflydelse på dens indhold.
Jeg har noteret mig, at hr. John Dyrby har sagt fra i dag og har fundet et figenblad, så han kan sige nej til hele lovforslaget.
Selv om han i øvrigt synes, at store og vigtige dele af lovforslaget er rigtig, rigtig gode, har han fundet et figenblad ved at sige, at han ikke er glad for erklæringen, og så kan han sige nej til hele lovforslaget.
Det har jeg forstået, men jeg sidder bare stadig tilbage med en meget stærk erindring om forhandlinger i ugevis, også med repræsentanter for Socialdemokraterne, hvor resultatet blev, at de socialdemokratiske forhandlere nikkede ja til L 93, inklusive formuleringen af erklæringen.
Den fik det indhold, som den har i dag, fordi Socialdemokraterne fik indflydelse på den dengang, og den er ikke blevet ændret siden.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Bare for at det skal stå fuldstændig bøjet i neon, vil jeg lige bede ministeren præcisere, at vi nu har fået et tilsagn om, at erklæringen skal skrives om.
Uanset om det kun er et halvt eller et helt punkt eller helt gennemgribende, har jeg forstået ministerens åbning således, at erklæringen skal skrives om, fordi den indeholder nogle ting, som – for nu at sige det mildt – ikke er helt korrekte.
Er det korrekt forstået?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-15:
Jeg har sagt, at jeg gerne vil se på, om vi kan præcisere halvandet af de 16 punkter, der er i erklæringen.
Det vil jeg også have mulighed for, for erklæringen har faktisk den status, at den er et bilag til lovforslaget, så den til enhver tid siddende integrationsminister har mulighed for at ændre den.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Vil ministeren så ikke ganske kort fortælle Folketinget, hvordan processen er for omskrivninfttm032.fm Page 2351 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM gen af erklæringen.
Hvornår og hvordan skal det ske?