Vibeke Peschardt (RV), 1999-05-19:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Det Radikale Venstre har et temmelig ambivalent forhold til gensplejsning.
På den ene side er vi meget optaget af de muligheder, der ligger i teknologien, og på den anden side er vi temmelig forskrækkede over, at vi ikke ved ret meget om de virkninger og følgevirkninger, der findes f.eks. af at udsætte genetisk modificerede organismer, altså GMO'er, i naturen.
Det er godt, at vi forsker og frembringer ny medicin, men vi er nervøse ved at udsætte GMO-planter eller -bakterier for den sags skyld i naturen.
Vi aner faktisk ikke, hvad der sker i nogen tilfælde.
Så enkelt kan det siges.
På den anden side må jeg også sige: Vi er tilfredse med, at man i Danmark er så relativt restriktiv, som man er, inden der bliver givet tilladelse til, at der sættes noget ud her.
Befolkningen i Danmark er nervøse.
Vi så det og hørte det på Teknologirådets konference for et par måneder siden, og jeg mener, at den linje, vi er slået ind på, er den rigtige.
Behandlingen af selve direktivforslaget, som er en revision af et forslag fra 1991, har form af en redegørelse
her i dag, og til lejligheden er den altså - efter ønske, kan jeg forstå, fra Enhedslisten - løftet ud af Europaudvalget og herned i Folketingssalen, for at vi kan få lejlighed til at høre, hvad der ellers høres i Europaudvalgets lokaler. Forslagets formål er opstramninger og forbedringer og frem for alt at få en ensartet og forbedret risikovurdering ved udsætning af GMO'ere i naturen.
Det danske forhandlingsmandat, der er blevet givet på Europaudvalgets møde i december, går bl.a. ud på forbedret risikovurdering, der også kommer til at omfatte - og det er meget vigtigt - både indirekte og fremtidige virkninger på sundhed og miljø.
Det er i den forbindelse også meget vigtigt, at Danmark bliver ved med i forbindelse med godkendelser omkring forsøgsudsætninger at sige nej til et forslag om, at det overgår til Europas produktlovgivning, der jo ikke er kendt for at være våbendrager for hverken miljø eller sundhed.
Udsætningsdirektivet hører hjemme hos miljøkommissæren og ikke hos erhvervsinteresserne.
Skismaet mellem miljø og handel, som kendes både herhjemmefra og internationalt, er et problem, der skal takles hver eneste gang, man møder det.
Mærkning er en anden stor sag i denne sammenhæng.
Vi mener, der skal mærkes f.eks. på genmodificerede frø, så man kan følge, om jeg så må sige, væksten eller processen hele vejen frem til forbrugeren.
Det er besværligt.
Det er sikkert heller ikke nemt at få det gennemført, men jeg mener, at forbrugersikkerheden i øjeblikket i hvert fald kræver det.
Der er andre forbedrende elementer i direktivforslaget, som skal behandles på et møde her i slutningen af juni i Ministerrådet endnu en gang.
Europa-Parlamentet er inddraget i sagen, og de har faktisk stillet, synes jeg, nogle udmærkede forslag, hvoraf jeg skal nævne to.
Det ene går ud på, at der ikke må udsættes GMO'er med gener, der giver resistens over for antibiotika, som bruges til medicinsk behandling af mennesker og dyr.
Og det andet mindst lige så interessante er, at Parlamentet har foreslået, at der bliver lavet en liste med visse kategorier af GMO'er, der kan være uacceptable for miljø, for sundhed enten hos mennesker eller dyr.
Det støtter vi.
I Det Radikale Venstre synes vi, det er udmærket, at vi får den her debat, og vi vil følge med i, hvad miljøministeren kan melde tilbage fra de efterfølgende forhandlinger.