runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-10-31:
Nu har jeg tre gange prøvet at spørge fru Birthe Skaarup, som
endnu ikke har haft tid til at svare, så jeg håber, at fru Birthe Skaarup næste gang vil starte med at svare mig.
Nu prøver jeg én gang til: Vil Dansk Folkeparti give penge til amterne til at drive sygehusene?
Ja eller nej?
Hvis Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som vi behandler her, bliver vedtaget, vil det så dermed være sikret, kan vi så love vælgerne, at der ikke er nogen sygehuse, der bliver lukket eller solgt? Ja eller nej?
For når man læser beslutningsforslaget, ser det ud, som om det her bare er et slag i luften for at berolige vælgerne
, fordi det bare lægger op til, at man skal lave en aftale.
Der er ingen garanti i det her forslag, der sikrer, at sygehuse ikke bliver lukket eller solgt.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkepartis mening er, at man ønsker, det skal være helt sikkert, at der ikke bliver lukket eller solgt.
Ja eller nej.
Lone Møller (S), 2002-10-31:
To korte spørgsmål: Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om hun mener, at Amtsrådsforeningen er sådan en eller anden form for overamtsråd, som man lige pludselig kan begynde at blande ind i en straffeaktion, som regeringen er i gang med over for amterne?
Det var det ene spørgsmål.
Så bliver fru Birthe Skaarup ved med at sige: Jamen vi skal gøre tingene anderledes.
Kunne fru Birthe Skaarup give mig bare et enkelt eller to eksempler på, hvordan vi så kan gøre det anderledes?
Det dér med at gøre det anderledes er det f.eks. at lukke 25 genoptræningspladser og lægge dem ud på andre af amtets sygehuse?
For ellers har jeg meget svært ved at se, hvad det er, vi skal gøre anderledes, som fru Birthe Skaarup mener vil løse alle vores problemer.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Det bliver superkort.
Fru Lene Garsdal læser det på én måde.
Det må så være op til fru Lene Garsdal.
Det, vi selvfølgelig mener, er, at der ikke skal nedlægges sygehuse, og at man eventuelt går ind i en forhandling for at opretholde driften af et eller flere af de lokale sygehuse.
Lene Garsdal (SF), 2002-10-31:
Jeg har læst de der bemærkninger, som fru Birthe Skaarup henviser til.
Det fremgår jo ikke, at der er sikkerhed for, at der ikke bliver lukket sygehuse, og det fremgår jo ikke, at der vil komme penge med.
Så derfor finder jeg slet ikke, at det er nogen sikkerhed for det, som fru Birthe Skaarup hævder at der er.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Jeg prøvede før at læse op fra bemærkningerne om netop det her med sygehusledelsen, som vi kunne tænke os blev nedsat under Sundhedsministeriet, og som kunne forhandle med de enkelte amter om ikke at nedlægge nogen af alle de her sygehuse.
Noget af det, vi frygter, er, at der sker nedlæggelse af sygehuse, indtil opgavekommissionen har barslet med sine ideer.
Selvfølgelig er der da utallige eksempler på, at man her fra Folketinget kunne pålægge nogle, eksempelvis amterne, at gå ind i en forhandling og så se helt nøgternt og fornuftigt på, at man bevæger sig ud i nogle ting, som vi i hvert fald i Dansk Folkeparti ikke bryder os om.
Lene Garsdal (SF), 2002-10-31:
Fordi forslaget ikke har noget indhold.
Det fremgår jo ikke, at hvis vi vedtog det her forslag, ville der ikke blive lukket sygehuse.
Det har vi heller ikke kunnet få svar på i de spørgsmål, der tidligere er stillet.
Derfor er det et forslag, der er uden materielt indhold.
Dansk Folkeparti til at tro, at de vil forhandle igen og få et andet resultat?
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Til fru Lene Garsdal: Hvorfor skulle vi dog tage forslaget af bordet?
Det skulle jo netop sikre, at sygehusene kunne bestå, indtil den her opgavekommission har talt.
Det må jeg da høre lidt mere om.
Det er jo netop det, der er formålet med forslaget, ellers har fru Lene Garsdal misforstået noget.
Lene Garsdal (SF), 2002-10-31:
Man spørger sig, hvad indholdet er i det her forslag.
Hvad er det, Dansk Folkeparti vil?
Der skal indledes forhandlinger, men det er jo en fuldstændig indholdsløs dagsorden og svarer overhovedet ikke til det indtryk, man får, når man følger pressens dækning, hvor Dansk Folkeparti søger at fremstå som dem, der vil bevare de små sygehuse. Regeringen skal forhandle med amterne: Det har de gjort.
Og hvad forventer Dansk Folkeparti, at en ny forhandling skulle føre til?
Hykleri og hul tale.
Hvorfor er det lige, at amterne må skære ned på serviceniveauet og afvikle gode og velfungerende enheder i det ganske land?
Det er jo i første række, fordi regeringen indgik en så stram aftale med amterne og H:S, at det var umuligt at imødekomme borgernes forventede krav om sundhedsydelser.
SF stemte imod det, men det var desværre ikke tilstrækkeligt.
Hertil kom så det skattestop, som forhindrer amterne i at få en ordentlig finansiering, og det var Dansk Folkeparti, som vi også har hørt flere gange i dag, meget glade for. Nu får vi så det indtryk, at partiet med det her forslag vil komme amterne i møde og redde de små sygehuse, men det er og bliver hul tale.
Havde man ønsket at hindre det, havde man jo som regeringens støtteparti haft mulighed for det for længe siden, og det har vi været inde på.
Forleden så vi, at Vestsjællands Amt var tvunget til at sætte skatten en smule op for at forhindre lukningen af fire sygehuse.
Dansk Folkeparti gik ind for, at alle øvrige amter skulle straffes kollektivt for Vestsjællands Amts såkaldte brøde.
Jamen hvad forestiller Dansk Folkeparti sig, at amtet og de øvrige amter, som har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, skulle have gjort?
Det står der ikke noget om i bemærkningerne til det her beslutningsforslag.
Og som jeg også var inde på i mine bemærkninger, vil jeg gerne have svar på, hvor Dansk Folkeparti i øvrigt forestiller sig, at amterne skulle skaffe pengene fra.
Amterne har selvstyre.
I SF støtter vi meget stærkt det kommunale selvstyre, og det vil vi værne om.
Vi ønsker at sikre amterne en god økonomi, så vi får et velfungerende offentligt sygehusvæsen, som også sikrer geografisk lighed i den fri og lige adgang til sundhedsydelser.
Det vil sige, at der også skal være sundhedsydelser så tæt på borgerne som muligt.
Vi synes, at Dansk Folkeparti skulle tage det her forslag af bordet og så i stedet for sammen med regeringen sikre amterne en ordentlig økonomi, så de kan opfylde borgernes forventninger til et anstændigt sundhedsvæsen.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2002-10-31:
Amterne har fået en krævende opgave: at forbedre sygehusdriften og forbedre kvaliteten, og det skal de have al den opbakning til, de kan få.
Den stærke faglige specialisering og det dyre højt specialiserede udstyr medfører en koncentrering af de enkelte opgaver.
Strukturtilpasningen medfører færre og større enheder, hvis der skal tilbydes effektiv behandling af høj standard. Samtidig har regeringen nedsat en Strukturkommission, der skal vurdere fordele og ulemper ved alternative modeller
, f.eks. indretningen af den offentlige sektor og herunder fordele og ulemper ved to eller tre skatteudskrivende niveauer.
I forhold til disse to processer må det understreges, at salg af sygehuse ikke vil påvirke Strukturkommissionens arbejde. Ligeledes må det påpeges, at amterne ved salg af sygehuse til private ikke opnår en kortfristet økonomisk gevinst.
Pengene skal deponeres.
Men eventuelt kan amterne opnå, at andre leverandører kan varetage sygehusdriften til færre skattekroner.
Forslaget er derfor ikke hensigtsmæssigt, idet man ikke kan kræve, at amterne effektiviserer sygehusdriften og forbedrer kvaliteten, når man samtidig fratager dem de nødvendige midler til at gøre det med. Forslaget vil derfor sætte effektiviseringen af sygehussektoren i stå, hvilket vi ikke ønsker.
Desuden indebærer forslaget et markant indgreb i det amtskommunale selvstyre, som De Konservative ikke ønsker.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Naser Khader (RV), 2002-10-31:
Dansk Folkeparti vil pålægge regeringen at forhandle med amterne og på den baggrund indstille nedskæringerne på Grenaa, Odder og Samsø sygehuse, indtil Strukturkommissionen har afsluttet sit arbejde.
Men blot fordi Strukturkommissionen nu har påbegyndt et arbejde, kan vi jo ikke sætte alt i stå.
Mig bekendt er der stadig en udstrakt grad af selvbestemmelse for amterne, og den mener vi i Det Radikale Venstre vi må værne om.
Det er selvfølgelig altid beklageligt for lokalmiljøet, når lokale virksomheder, inklusive sygehuse, skal nedlægges, men som Dansk Folkeparti også selv er inde på i bemærkningerne til forslaget, kan der være hensyn til specialiseringsgrad og kapacitetsstyring, der kan gøre den prioritering nødvendig.
Under alle omstændigheder må den prioritering være en opgave, der suverænt varetages i det berørte amt, og det er på ingen måde underbygget, at det frie sygehusvalg dermed undermineres.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-10-31:
Så er det sådan set ligegyldigt, om det, man så ændrer på, f.eks. er finansieringen og det, at man faktisk overlader dele af sundhedsvæsenet til private investorer, som nu går ind og overtager ikke bare apparatur og mursten, men også personalet.
Det undrer mig lidt, for jeg troede, at Dansk Folkeparti også var meget klar over, at er der noget, der virkelig er mangel på inden for det offentlige sundhedsvæsen, og som også er baggrunden for mange af lukningerne, så er det jo netop mangelen på personale, men det er man mere end villig til at sælge til private investorer.
Og dér er det måske nok, at vi har ændret holdning.
I Socialdemokratiet er vi dybt bekymrede for den udvikling, der er ved at ske på det her område, hvor man ad bagvejen pludselig sælger ud af offentlige sygehuse, flytter funktioner over på det private marked, og det gør man med Dansk Folkepartis billigelse.
Derfor kom vi oprindelig med det første forslag, der hed, at man under Strukturkommissionens arbejde ikke skulle privatisere hospitaler.
Men udvikling, det vil vi gerne gå ind for.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Ja, Samsø er så et af de sygehuse, der eksempelvis har været inde og give nogle forslag til, hvordan man kan gøre det bedre.
Men jeg kan berolige fru Sophie Hæstorp Andersen med, at det er der altså også flere, der har. Og vi står ved det, vi har sagt hele tiden: Vi vil ikke være med til at nedlægge
de mindre sygehuse.
Omkring det, der er sket i Frederiksborg Amt med gennemførelse og nedskæringer, er det selvfølgelig noget, vi beklager dybt.
Men jeg ved også, at Helsingør Sygehus på et tidspunkt var truet, og der rejste befolkningen sig også og sagde: Det vil vi simpelt hen ikke være med til.
Det er fuldstændig rigtigt, at der er nogle amtsrådsmedlemmer, der bliver stillet over for nogle meget, meget alvorlige tiltag, og det er, om man skal gøre, som man har gjort i Frederiksborg Amt med Hørsholm Sygehus, hvor man er gået ind og har sat det til salg mod at bevare personalet
, mod at Frederiksborg Amts offentlige sygehusvæsen går ind og køber sig til nogle operationer. Det, jeg er bange for med den model, er jo - hvis det er et privat firma, der overtager sådan et sygehus - at man sætter en given pris på en operation, og man så, når der er gået et år eller to, kan sætte priserne op.
Jeg og Dansk Folkeparti er nervøse for, at sådan kunne tingene accelerere.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-10-31:
Det er jo fint, at personalet på Samsø Sygehus har en idé om, hvordan de selv kan gøre tingene bedre.
Det havde personalet
i Frederiksborg Amt også.
Jeg har hørt, at der var omkring 45.000 underskrifter og meldinger på, hvordan man kunne gøre tingene anderledes, men det var altså ikke noget, som politikerne ønskede at lytte til, heller ikke de medlemmer af Dansk Folkeparti, som alligevel var med til at gennemføre nedskæringerne på området.
Så kunne fru Birthe Skaarup bare sådan til allersidst give et lille praj om, hvordan vi så sikrer os, at de forslag, som personalet kommer med om, hvordan man kan gøre tingene bedre, så også føres ud i livet?
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Nu er det jo sådan, at tiden er begrænset, og det var ikke for ikke at give nogle svar til dem, der var heroppe.
Men først til fru Line Barfod om, hvorvidt vi vil være med til at give flere penge, såfremt det her forslag skal vedtages: Det står højt og tydeligt på side 4 i næstsidste afsnit, at det vil afhænge af forhandlingerne mellem regeringen og amterne, hvordan opgaven kan løses i praksis osv. osv. Det kan eventuelt indgå i overvejelserne, at staten allerede nu etablerer en sygehusledelse under Indenrigs- og Sundhedsministeriet og i samarbejde med det pågældende amt opretholder driften af et eller flere af de lokale sygehuse, der ellers tænkes nedlagt.
Det er blot til oplysning for fru Line Barfod.
Så til fru Lone Møller om Amtsrådsforeningen er et overamtsråd: Jamen der er nogle, der føler, at de er det, det må jeg jo så sige, for de går jo ind og fortæller, hvordan vi andre skal agere politisk.
Det, jeg godt vil sige, er: Vi har måske en mulighed for at gå ind og lave en forhandling om den store kasse, man har i Amtsrådsforeningen, og prøve at få dem til at betale det, som Vestsjællands Amt ikke har overholdt, nemlig skattestoppet.
Så efterlyser fru Lone Møller to områder, hvor man kan gå ind og se anderledes på tingene.
Jeg har nævnt et, nemlig
Samsø Sygehus, hvor personalet selv går ind og siger: Jamen
der er nogle ting, vi kan lave anderledes.
En anden ting er:
Hvorfor skal vi have så mange sygehusledelser i det her land?
Vi har en sygehusledelse på ethvert sygehus, og der kunne man jo godt tænke sig til at slå dem sammen.
Så til hr. Thomas Adelskov om at bevare sygehusene og skattestoppet: Vi går ind for skattestoppet, det har jeg sagt.
Og der er muligheder, amterne har haft så fine muligheder: 5,6 mia. kr. ekstra til sygehusvæsenet - 1,5 mia. kr. er her inkluderet til øget aktivitet, som man så ikke har nået at få brugt - plus de her 340 mio. kr. ekstra i den nye aftale.
En anden ting er også netop det, som vi har påpeget her i vores forslag, og som jeg faktisk lige har læst op for fru Line Barfod.
Thomas Adelskov (S), 2002-10-31:
Det er, kan jeg forså, uacceptabelt, at der nedlægges, lukkes sygehuse.
Det er uacceptabelt, at skattestoppet ikke overholdes.
Dansk Folkeparti står altså i en situation, hvor man må vælge, hvad man synes, der er mest uacceptabelt.
Jeg vil godt opfordre Dansk Folkeparti til at stå ved, hvad der er sagt her i dag om, at man ønsker at bevare de små sygehuse og sikre dem.
Det kunne man jo gøre ved simpelt hen at melde, at man stemmer nej til regeringens forslag om at straffe amterne.
Det er så ganske enkelt.
Så sikrer man de sygehuse
derude, så sikrer man amtsbudgettet i Vestsjællands Amt.
Gør man ikke det, kan man tage beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Deri kan man jo se en liste over antallet
af sygehuse, og hvordan det er faldet igennem årene, og så vil jeg godt garantere fru Birthe Skaarup for, at de 64 sygehuse, der var i år 2000, bliver reduceret med 4 yderligere i Vestsjællands Amt på baggrund af Dansk Folkepartis stemmer i Folketingssalen.
Tove Videbæk (KRF), 2002-10-31:
Da det ikke er så lang tid siden, vi sidst behandlede dette forslag, vil jeg sige nogenlunde det samme, som jeg sagde sidst, og det er, at udgangspunktet for beslutningsforslaget er den danske prævalensundersøgelse, der er foretaget i 1999, og som bl.a. viser, at 8 pct. af landets sygehuspatienter får en sygehusinfektion oven i den lidelse, der oprindelig var årsagen til, at de blev indlagt.
På årsbasis svarer det til 80.000 patienter, og det er et problem, der ikke bare er til gene for patienterne, men som også er samfundsøkonomisk uhensigtsmæssigt.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget nævnes det, at alene de direkte behandlingsomkostninger beløber sig til mellem 1 og 2 mia. kr., og dertil skal så lægges udgifter til tabt arbejdsfortjeneste og naturligvis også tab af livskvalitet for den enkelte patient samt unødigt pres på ventelisterne.
Der var omkring det tidspunkt, hvor vi behandlede forslaget sidst, blevet skrevet en del om det i medierne, og jeg vil bare nævne et par eksempler.
Personalet på sygehusene vasker kun hænder halvt så ofte, som de bør, siger professor i mikrobiologi Niels Høiby på Rigshospitalet.
Det sidste eksempel er fra det lille Dronninglund Sygehus i Vendsyssel.
De satte sig selv i karantæne, efter at hospitalet i flere dage havde været ramt af en mave-tarmvirus, der havde sendt store dele af patienterne og personalet på potten med voldsom diarré.
Vi er i Kristeligt Folkeparti klar til at støtte
dette forslag for at få en bedre hygiejne på linje med Norge, der har indført krav om styring af sygehushygiejnen, og standarderne, som skal bruges, ligger jo allerede klar til brug.
De seneste 3 år har Statens Serum Institut og Dansk Standard med støtte fra Sundhedsministeriet arbejdet på at udvikle hygiejnestandarder til de danske sygehuse, og over 100 eksperter i sundhedsvæsenet har deltaget aktivt i arbejdet med at udvikle de nye standarder.
Det drejer sig om standarder, der skal få sygehusledelsen til at gennemgå hygiejnen, samt om standarder, der i detaljer stiller krav til den enkelte sygeplejerskes og læges arbejde.
Overlæge Ole Bent Jepsen fra Statens Serum Institut siger, at sygehusledelsen skal have et øje på hygiejnen, ligesom en direktør har på møtrikker i sin virksomhed.
Han siger også, at i dag ved de færreste sygehusledelser, hvad der sker på hygiejneområdet, og at standarderne ville være et godt redskab til at nå målet om en reduktion af infektioner med mindst 25 pct. over de næste 4 år.
Denne målsætning har tidligere været nævnt.
I starten vil det medføre ekstra tid og omkostninger for personalet, men på længere sigt vil det ikke give mere administration.
Kristeligt Folkeparti ser meget positivt på de projekter og på de kontrakter, der er blevet indgået, som sundhedsministeren omtalte.
Men for at sikre patienterne på alle sygehuse bedst muligt og hurtigst muligt vil Kristeligt Folkeparti gerne støtte intentionerne og initiativerne i forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Igen slap der noget ud fra fru Sophie Hæstorp Andersen.
Vi har overhovedet aldrig sagt, at det var murstene, vi prioriterede, tværtimod.
Vi har sagt, at det var nærheden, det var sygehusene i yderkantområderne, det var personalet.
Lad være med at komme med den slags forblommede udtalelser heroppe fra talerstolen.
Fru Sophie Hæstorp Andersen må henholde sig til det, der er blevet sagt.
Vi har aldrig sagt, at det var murstenene, vi prioriterede.
Og selvfølgelig ønsker vi som sagt nærheden for vores befolkning.
Det, som det her forslag handler om, er, at vi ikke nedlægger sygehuse og sælger sygehuse, så længe denne her Strukturkommission ikke er kommet med sit oplæg og sine ideer.
Jeg skal lige høre hr. Jørgen S. Lundsgaard, om det ikke er rigtigt, at pensionister med et særligt behov har mulighed for at søge om personlige tillæg, netop til diætkost og den slags, såfremt de er ude i store problemer, eksempelvis med overvægt i forbindelse med sygdom.
Så er det jo også efter min vurdering sådan, at netop den type kost med meget frugt og grønt er et rigtigt godt tilbud til den voksne del af befolkningen, der så kan holde overvægten nede, så man ikke absolut behøver sygesikringstilskud til diætkost.
Line Barfod (EL), 2002-10-31:
Det er muligt, at hr. Uno Larsson synes, han siger det tydeligt, men jeg er i hvert fald stadig ikke i stand til at forstå, hvordan det gavner dem med de små indkomster, at der bliver en skattelettelse for dem, der har de store ejendomme med de store værdier, medens de med de små indkomster skal betale langt mere for daginstitution, for at køre med bus og tog, de skal betale langt mere for at tage en uddannelse.
Så vil jeg også gerne have et svar på det spørgsmål, jeg stillede før: Synes Dansk Folkeparti, det er rimeligt, at der skal ansættes 10 flere i Told og Skat til at klare bureaukratiet i forbindelse med denne her skattelettelse til dem med de største indkomster, medens man ikke vil være med til at ansætte flere i Told og Skat til at prøve at indkræve penge fra de multinationale selskaber, der ikke betaler til fællesskabet?
Uno Larsson (DF), 2002-10-31:
Jeg vil da håbe for dem, der har en lejebolig og bor i sådan en, at den, der har ejendommen, også holder skatterne i ro; det må jo være logik simpelt hen. En anden ting er, at selvfølgelig er det da de små, vi hjælper her i samfundet; det mener jeg da også. Det er klart, vi kan selvfølgelig ikke gå ud og lave særregler på det her, det kan man jo selvfølgelig ikke gøre.
Man kan ikke lave én regel for den person, der sidder hernede, og en anden regel for den person, der sidder dernede.
Den skulle da helst være nogenlunde ens for alle, den regel, vi laver.
Tydeligere kan det næsten ikke siges.
Line Barfod (EL), 2002-10-31:
Jeg vil så også gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti ser på det her med, at der skal ansættes 10 mere til at klare bureaukratiet omkring denne her skattelettelse, samtidig med at man siger, at der ikke er råd til at ansætte flere folk i Told og Skat til at prøve at indkræve penge fra de store multinationale selskaber, der ikke betaler skat af deres milliardindtægter.
Thomas Adelskov (S), 2002-10-31:
Jeg skal så spørge, når nu det her særlig skulle gavne de små i samfundet: Hvordan gavner det her forslag lejerne?
De 410 mio. kr., som det her forslag koster, skal jo finansieres på en eller anden måde.
Det bliver alle i samfundet, der skal være med til at finansiere det, også lejerne.
Hvordan gavner dette forslag lejerne?
Morten Homann (SF), 2002-10-31:
Det kan godt være, at der kan findes en boligejer med meget lav indkomst, som får gavn af det her, det skal jeg slet ikke betvivle, men hovedlinjerne i det her er, at det gavner folk med store ejendomme og store indkomster; det er dem, der får mest ud af de her 400 mio. kr., som vi bruger.
Omvendt er det altså, hvis man hæver taksterne i den kollektive trafik, ikke folk med de højeste indkomster, som kommer til at betale.
Det kan godt være, der er en enkelt, men hovedtrækkene i dét er, at det er folk med små indkomster, som betaler, og hovedtrækkene i det her er, at det er folk med store indkomster, som får.
Jeg synes, folk fortjener et klart svar på: Er det Dansk Folkepartis politik at tage fra de små indkomster og give til de store?
Uno Larsson (DF), 2002-10-31:
Jeg troede, vi skulle snakke om grundskyld.
Vi kan jo snakke om det andet en anden dag.
Det er da klart, at det her forslag også hjælper de små i samfundet, og det hjælper også folk ude i yderkommunerne måske - altså de små i samfundet, som sagt.
Morten Homann (SF), 2002-10-31:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Uno Larsson for den meget klare fremstilling af, hvordan det er, skattestoppet fungerer.
De penge skal jo hentes et sted fra, det er klart, og det har Dansk Folkeparti også vist sig villig til at være med til at finansiere bl.a. ved at hæve taksterne på den kollektive trafik, hæve brugerbetalingen i uddannelserne osv., men er det sådan, man skal forstå Dansk Folkepartis politik, at det er folk, som skal have en uddannelse, og folk, som er nødt til at tage bussen, der skal være med til at betale for, at folk med de store ejendomme og de høje indkomster, som hr. Uno Larsson præsenterede det, der skal have lidt mere i lønningsposen?
Thomas Adelskov (S), 2002-10-31:
Jeg skal bare bede Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte, at Dansk Folkeparti er enig med regeringen i, at skattestoppet fungerer på den måde, at boligejerne - og særlig de boligejere, der har de største boliger - kroner- og øremæssigt vil få mest ud af det her loft.
Hvor er logikken henne? Er det Dansk Folkepartis logik, på linje med regeringens, at her lægger vi snittet: sådan en siksakkurs ned igennem?