Line Barfod (EL), 2004-12-14:
Jeg kan godt forstå, at ministeren svarer på noget andet end det, der bliver spurgt om.
Det var jo en del af mit spørgsmål.
Det, jeg spurgte til, var udgifterne til bureaukratiet i den forbindelse.
Men vi kender intet til, hvordan økonomien bliver i den enkelte region.
Hvad kommer de til at have af penge til de sygehusopgaver, de skal løfte?
Vi har fået at vide, at det kommer vi ikke til at få svar på.
Det har jævnlig været nævnt i debatten, at hvis man fordeler de midler, der i dag bruges på sundhedsvæsenet ud over hele landet, så kommer man i hovedstadsområdet til at mangle en milliard på sundhedsområdet.
Vi har ikke kunnet få oplyst, hvordan fordeling og udligning vil være fremover.
Regeringen har afvist at fremsætte forslag til, hvordan hele udligningen af økonomien skal være fremover i det danske system, før på den anden side af et folketingsvalg.
Så er det meget svært at gå ind og diskutere, om man er i stand til at løfte opgaverne fremover, når vi ikke aner, hvad man egentlig kommer til at have af økonomi, hverken i den enkelte region eller i den enkelte kommune.
Det er fuldstændig velbelyst, hvordan regionernes økonomi i forhold til sundhedsområdet bliver, og derved er det også fuldstændig velbelyst, at den myte, der også har været fremme i debatten, om, at hovedstadsområdet skulle komme i underskud med en milliard, netop er en myte.
Det er fuldstændig oplyst.
Jeg vil bare høre, om ministeren, når han nu synes, det er så mærkeligt, at man ikke vil gå ind i det, kan fortælle noget om, hvornår vi kommer til at kende økonomien i forhold til, hvordan sundhedsområdet kommer til at se ud fremover.
Hvornår får vi at vide, hvad regionerne egentlig kommer til at have af penge til at løfte den her opgave?
Hvor meget kommer de til at skulle bruge af bureaukrati på at sende regninger ud til kommunerne, hver gang en borger er blevet indlagt?
Hvordan bliver pengene fordelt rundt i landet i forhold til, hvor pengene bruges i dag?
Der er masser af ubesvarede spørgsmål om økonomien, men vi har indtil nu fået at vide, at dem kan vi først regne med at få svar på på den anden side af et valg.
Betyder det, når nu ministeren står her og siger, at selvfølgelig burde vi gå ind for det, regeringen kommer med, at vi vil kunne få oplyst noget om, hvad der egentlig bliver af økonomi fremover til at kunne løfte de her opgaver?
Hvad er det for en takststruktur, der skal være, som skal sikre, at kommunerne nu får en tilskyndelse til at tænke i sammenhæng og til at tænke: Hvordan kan vi nu nedsætte vores udgift til det regionale sundhedsvæsen på en måde, som samtidig er i borgerens interesse?
Det kan f.eks. være, når man i en kommune kan se, at her har vi altså en helt anden udvikling end i andre sammenlignelige kommuner, en langt større tendens til at ældre medicinske patienter bliver svingdørspatienter.
Ja, så skaber vi en skarp tilskyndelse til, at kommunen får et fokus på, at det her kan vi gøre bedre, for så gavner vi fru Jensens situation, fru Hansens situation og hr. Jørgensens situation.
Og vi yder samtidig et positivt bidrag til den kommunale økonomi.
Disse sammenhænge og hvilken økonomi, der gemmer sig bag dem, er fuldt oplyst i det materiale, der er sendt til høring, hvor man kan se, at regningen pr. indlæggelse, for nu at være konkret, er 4.000 kr. pr. patient.