runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
Ja, så vil jeg godt udtrykke forundring over, at man som minister på et område kan indgå en aftale uden på noget tidspunkt at vide, hvordan det parti, man indgår aftale med, agter at stemme til de lovforslag, man har tænkt sig at fremsætte til afstemning i Folketinget.
Det er en fuldstændig ejendommelig håndtering af sagen af ministeren på området, synes jeg.
Vi vil stemme for lovforslaget, men jeg er nødsaget til at sige, at jeg synes, det er en fuldstændig ejendommelig håndtering, integrationsministeren udviser, og jeg synes også, at Dansk Folkepartis behandling af de mennesker - det er jo mennesker, vi taler om her - er uværdig.
Søren Krarup (DF), 2003-12-11:
Jeg vil blot takke for den store interesse for vores stillingtagen, og det finder jeg også i høj grad berettiget.
Der skete som bekendt ved valget for 2 år siden et systemskifte, og det betyder, at det gamle flertal, De Radikale og Socialdemokraterne, ikke længere kan gennemføre tingene, ganske som de selv vil.
Det kan de ikke, jeg kan godt forstå, det ærgrer dem, og jeg kan godt forstå, de er interesseret i, hvad vi stemmer.
Men jeg kan kun sige til både hr. Søren Søndergaard og hr. Lars Kramer Mikkelsen, at det vil de få lejlighed til at erfare.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
En lidt ejendommelig sag, må man sige, som vi jo kommer til at se gentagne gange i løbet af året: indfødsretsloven.
Sagen er ejendommelig, fordi den er udtryk for en aftale mellem Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative om, hvem der kan komme på lovforslaget.
Vi sidder og behandler
nogle få personer i udvalgssammenhæng, men hovedparten af de mennesker, som får afvist deres ansøgning om dansk indfødsret, afvises på forhånd på baggrund af en aftale mellem Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative - og vel at mærke en aftale, som er indgået, uden at Dansk Folkeparti har meddelt, om de samtidig støtter det lovforslag, som bliver fremsat i salen, og som bliver behandlet her i dag. Aftalen har på intet tidspunkt mundet ud i, at Dansk Folkeparti har sagt til regeringen, at den vil støtte lovforslaget. Regeringen har altså valgt at bruge et snævert flertal i Folketinget for dette indfødsretslovforslag
, uden at Dansk Folkeparti på nogen som helst måde har forpligtet sig til at stemme for det.
Men i denne sag er der altså et snævert flertal med Dansk Folkeparti i stedet for det brede flertal af Folketingets medlemmer, og derfor vil jeg selvfølgelig også godt benytte lejligheden til at få afæsket Dansk Folkepartis holdning til lovforslaget, for det vil selvfølgelig også være vejledende for, hvorledes Socialdemokraterne vil stemme til lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-11:
Jeg vil sådan set bare gerne høre, om Dansk Folkeparti kunne redegøre for deres stilling til forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-11:
Jeg har erfaret, at der er en lang række grupper i dette samfund, der har behov for hjælp, og derfor er der ikke brug for at indskrænke hjemmeserviceordningen, men måske tværtimod at udvide ordningen.
Der er ældre, der har haft et hårdt arbejdsliv, som har behov for en hånd, og der er børnefamilier, der har brug for hjælp i hjemmet til forskellige ting og sager.
Og nu har jeg så konstateret her til morgen, at der er en række folketingsmedlemmer, anført af fru Rikke Hvilshøj, som har yderst meget brug for hjælp tirsdag og torsdag efter kl. 16, som har problemer med at passe arbejdet i Folketinget osv.
Derfor er mit spørgsmål, om ikke man kunne kombinere de her ting, således at man måske kombinerede folketingsarbejdet med noget hjemmeservice.
I stedet for at indskrækne ville det måske være en god idé at beholde ordningen og bruge de muligheder, vi har i samfundet for at passe vores opgaver alle sammen.
Colette L. Brix (DF), 2003-12-11:
Nej, vi vil ej.
Vi har siddet i nogle forhandlinger, og vi har været med til at beslutte, at vi vil være med til at spare på hjemmeservicen, som gennem 10 år har fået tilskud.
Nu må det være på tide, at de klarer noget af det selv, lad os se markedet reagere ligesom så mange andre markeder. Så vil jeg gerne sige, at jeg synes, det efterhånden bliver en lidt mærkelig debat, når vi skal gå herop og fortælle, hvilken knap vi trykker på.
Man ved jo godt, hvilken knap vi trykker på.
Den er grøn, bare for at ingen er i tvivl, og den forbliver grøn.
Det bliver ikke ændret.
Frode Sørensen (S), 2003-12-11:
Det er sådan lidt specielt, for der er jo nogen, som i stedet for ordførertaler tager korte bemærkninger, men o.k., det er der ikke noget at gøre ved.
Kan hr. Ole Sohn bekræfte det, der blev nævnt her fra talerstolen af fru Rikke Hvilshøj, at det er de velhavende familier i de velhavende amter, der bruger hjemmeservice. Hvordan opfatter hr. Ole Sohn det i forhold til, at der egentlig ikke sker noget specielt med hjemmeservicevirksomhederne?
Hvad mener hr. Ole Sohn om situationen, når nu alle de velhavende, der bruger hjemmeservicen, falder bort: Hvordan kan regeringens målsætning om, at hjemmeservicevirksomhederne stadig væk kan bestå, overleve på den måde?
Og kan hr. Ole Sohn bekræfte, at hvis man er velhavende og personnummeret aldersmæssigt er nået derhen, at ens ægtefælle bliver 65 år, så kan man få hjemmeservice, uanset hvor velhavende den anden ægtefælle er - eller for den sags skyld ægtefællerne sammen?
Kl. 9.45
Rikke Hvilshøj (V), 2003-12-11:
Det er selvfølgelig ikke nogen stor hemmelighed, at SF's politik er at skrabe så mange skattekroner ind som overhovedet muligt, have så høj en skat i landet som overhovedet muligt, og så kan vi så ellers sidde og fordele pengene, og vi er så nået dertil, hvor SF siger: Nu vil vi gerne dele ud; vi ved godt, at vi har skrabet en masse skattekroner sammen fra folk, så nu har de ikke råd til at betale for at få gjort rent, så nu deler vi nogle penge ud igen, så de har råd til det.
Jeg vil da høre hr. Ole Sohn, om det ikke i stedet for høje skatter kunne blive SF's politik - for det ville der da være nogle beskæftigelseseffekter i - at sætte skatterne ned, så vi reelt gav folk mulighed for at købe sig til den her rengøring.
Ole Sohn (SF), 2003-12-11:
At man så skaber arbejdspladser, som gør, at folk, som i forvejen har en god indtægt, som arbejder hårdt, og som gør det, som den borgerlige regering gerne vil have, nemlig arbejder mere og mere og mere, også kan få en mulighed for at købe sig til hjælp til haverengøring eller hjemmeservice, det har vi intet imod, for det giver mulighed for, at de kan fortsætte med at arbejde hårdt og lang tid og længere end normalt, og det giver også muligheder for folk, som fru Carina Christensens parti nu skubber ud i arbejdsløshed, hvilket gør, at andre skal arbejde endnu hårdere og hurtigere for at betale dagpengene til dem.
Hvis man i stedet for kunne flytte dem ind på arbejdsmarkedet, så ville der blive slået to fluer med ét smæk.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man slet ikke tager højde for, at man i virkeligheden skaber øget arbejdsløshed, og jeg forstår ikke, at det virkelig kan være et formål i sig selv.
Så vil jeg gerne sige til fru Line Barfod, at jo, Dansk Folkeparti har selvfølgelig muligheden for her at gå op og sige: Vi har ikke været helt opmærksomme under førstebehandlingen, vi har ikke været helt opmærksomme under udvalgsbehandlingen, vi har ikke været helt opmærksomme under andenbehandlingen, men vi er det nu, og vi vil gerne have debatten afbrudt, sådan at man kan nå at redde, hvad reddes kan.
Carina Christensen (KF), 2003-12-11:
Det bliver en lang debat
det her
Det minder meget om den debat, vi havde under førstebehandlingen.
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Sohn en gang til: Vi ved jo, at det primært er de velhavende familier i de velhavende amter, der bruger hjemmeserviceordningen.
Nu kan jeg forstå på hr. Ole Sohn, at han synes, det er meget, meget vigtigt, at de velhavende familier stadig væk skal have tilskud til at få gjort rent i deres hjem.
Fra regeringens side synes vi sådan set, det er rimeligt nok, at de familier selv betaler. Jeg vil gerne have SF's ordfører til at svare på, hvorfor det er så vigtigt for SF, at de velhavende familier skal have tilskud til deres rengøring.
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Vores regler for debatformer er jo nogle gange lidt mærkelige, og da fru Colette Brix var oppe at tage nogle korte bemærkninger, men ikke er gået herop som ordfører, har jeg ikke rigtig mulighed for at stille fru Colette Brix et spørgsmål. Derfor vil jeg bede hr. Ole Sohn bekræfte, at hvis Dansk Folkeparti ønskede at ændre på den aftale, de har indgået omkring hjemmeservice, så kunne man afbryde tredjebehandlingen, og så kunne man trække dette løftebrud tilbage, på samme måde som man gjorde med løftebruddet omkring dagpengene, og så må man jo finde ud af, om man vil regne med ind i finansloven, at man så ikke mister de mange penge, man kommer til at miste på at nedlægge hjemmeserviceordningen, eller om man på anden vis bare vil lade det ekstra provenu komme ind i statskassen ved at fortsætte med at have en god ordning, der hjælper folk ind til ordnede forhold.
Erik Mortensen (S), 2003-12-11:
Det er selvfølgelig betryggende, at ministeren står ved aftalerne.
Med hensyn til det område, som ministeren omtaler her, er det selvfølgelig lidt svært at stille ændringsforslag om et provenu.
Det har vi heller ikke gjort, men Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne har stillet ændringsforslag, som bliver bakket op af Enhedslisten.
Der finder jeg, at det er meget magtpåliggende at gøre opmærksom på, at vi rent faktisk har en politik om, at vi skal nedbringe CO2-udslippet, og langt den største del af CO2-udslippet i Danmark kommer jo fra elproduktionen.
Derfor synes vi, det er lidt for tamt, når regeringen fremsætter forslag i forlængelse af den gældende lov om CO2-udslip, at den vil køre uændret videre med 20 mio. t. Vi siger: Jamen kære venner, var meningen ikke, at vi skulle nedbringe det, var meningen ikke, at vi i hvert fald skulle sende et signal ud i verden om, at vi har en politik om, at vi sigter mod at nedbringe det?
Vi siger så 1 mio. t mindre, altså 19 mio. t. Samtidig siger vi i det andet ændringsforslag - hvilket kan falde udmærket i tråd med ministerens oplysninger og dog lidt være en præcisering - hvordan provenuet kan bruges til energiforbedrende foranstaltninger og selvfølgelig også til udvikling af nye, effektive teknologier.
Men det er primært et signal om, at vi er positivt stemt over for, at vi skal nedbringe CO2-udledningen i Danmark, og det bør vi faktisk signalere i forbindelse med lovforslaget.
Derfor ændringsforslagene, som jeg selvfølgelig kan anbefale.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-11:
En ganske kort bemærkning til hr. Kramer Mikkelsen: Jeg kan nu forstå, at lejeloven er blevet en trussel i Socialdemokratiets optik.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
Debatten i dag har jo vist, at regeringen i virkeligheden skulle have gjort noget andet.
Det, der er hensigten, er at spare en masse penge på byfornyelsen, og derfor griber man ned i den kasse og overfører pengene til noget andet.
Sådan set er det jo fair nok.
Men hvorfor i alverden vælger man samtidig at lave en gang miskmask og fjerne en byfornyelseslov med et pennestrøg, som i øvrigt har været velfungerende siden 1993, hvor der har været indflydelse til lejerne?
Man har vendt den udvikling, der var i byfornyelsen eller tidligere i saneringspolitikken,
til at byfornyelse fremover vil være en trussel og ikke et tilbud. Nu bliver det sådan, at vi kommer til at opleve, at vi vender tilbage til tidligere tiders saneringspolitik.
Nu vil lejere typisk opfatte løftet eller ønsket om at lave byfornyelse som en massiv trussel, fordi de kommer til at opleve massive huslejeforhøjelser og i øvrigt ikke har en pind indflydelse på, hvad det er, der skal foregå i deres egen bolig.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-11:
Jeg er nødt til at sige, det er dybt, dybt beklageligt, at vi ikke kan få en debat her i salen om de svar, ministeren har givet til udvalget.
Vi havde ved førstebehandlingen en diskussion, hvor ministeren sagde: Vent nu, tag den med ro, lad os lige få lov til at svare på det her, og så kan vi diskutere det.
Nu prøver vi så under andenbehandlingen at tage debatten.
Jeg har stillet fire helt konkrete spørgsmål, og jeg synes, det er dybt beklageligt, at det ikke er muligt at få svar fra ministeren i dag på de fire spørgsmål.
Det kunne man godt have forventet.
Her ligger fra regeringen et klokkeklart løftebrud i forhold til, hvad regeringen med statsministeren sagde den 26. februar her i Folketinget, og de løfter, som statsministeren afgav forud for valget i 2001; det er et klokkeklart løftebrud over for landets lejere.
Men vi må jo tage debatten igen.
Når vi har haft det til fornyet udvalgsbehandling, har vi tredjebehandlingen.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-11:
Jeg har ikke regnet det regnestykke efter, som fru Lissa Mathiasen har brugt hele dagen på at løbe på talerstolen med.
Jeg anfægter ikke de besvarelser, der ligger.
Efter forslagets regler med maksimal indfastningsstøtte er huslejen 10 år efter 1.782 kr. Fru Lissa Mathiasen spørger så, om det ikke betyder, at niveauet kommer til at ligge et andet sted.
Så kan man slå op på side 20 i betænkningen og se huslejestigningen i forhold til de nuværende byfornyelsesregler og i forhold til lejelovens bestemmelser.
Det behøver jeg ikke at stå og tilkendegive den ene gang efter den anden.
Desuden kender alle, der diskuterer det her i dag, reglerne om genhusning.
Så vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen endnu en gang, at hr. Søren Pind formentlig også kender reglerne om, at en kommunalbestyrelse kan nedlægge forbud mod beboelse, hvis de forhold, lejerne bor under, er sundhedsfarlige.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-11:
Jeg prøver en gang til, for jeg synes, det er en alvorlig situation, at der sidder mennesker i nogle af de virkelig dårlige ejendomme, de allerdårligste, vi har i landet, endda med skimmelsvamp og alt muligt oveni, som ikke ønsker, at deres ejendom skal kondemneres og rives ned, men som faktisk ønsker, at den byfornyelse, som kommunen har besluttet, skal kunne gennemføres, således at de får løst deres problemer.
Hertil siger ministeren, at det er der ikke noget at gøre ved.
Vi må bare lade tingene sejle, for vi kan ikke gøre noget ved udlejeren, og han vil ikke lave nogen byfornyelsesplan, så der er ikke noget at gøre ved det.
Vi må bare vente, indtil vi kan kondemnere ejendommen.
Jeg havde egentlig ikke ventet af ministeren, at det skulle ende der, at ministeren simpelt hen melder pas, og sådan set officielt meddeler, at han står magtesløs over for problemerne
, selv om endda borgmester Pind bønfalder ham om at gå ind og give nogle beføjelser til kommunen.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg tror også, der er mange beboere, der ikke forstår det.
Morten Homann (SF), 2003-12-11:
Nu var ministeren ikke meget for at svare på de tre meget klare og konkrete eksempler på forringelser, der sker for lejerne med det her lovforslag, men man kan altid trøste sig med, at der er offentligt tilgængelige besvarelser fra ministeriet, som alle og enhver kan gå ind og læse på Folketingets hjemmeside og forvisse sig om, at det forholder sig sådan, som jeg redegjorde for: man mister vetoretten som lejer, man kommer til at opleve væsentlig højere huslejestigninger, og der er mindre hjælp at hente til at betale huslejestigningerne.
Når nu der sker disse forringelser, så er mit næste spørgsmål, hvordan økonomi- og erhvervsministeren så forholder sig til de valgløfter, som statsministeren gav forud for det sidste folketingsvalg, om, at der ikke ville ske forringelser for lejerne?
Nu ved jeg godt, at de to ministre repræsenterer hvert sit parti, og at økonomi- og erhvervsministeren ikke nødvendigvis står inde for, hvad statsministeren har lovet, og det kan jeg godt forstå, for de løfter er svære at leve op til med det foreliggende lovforslag.
Men ønsker økonomi- og erhvervsministeren at stå inde for statsministerens løfter, eller er de alene for statsministerens egen regning?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
Ja, hvis ikke formanden korrigerer sin fortalelse før omkring mit navn, så er det en jomfrutale, jeg kommer til at holde i Folketinget, men lad det nu ligge. Ministeren læste op fra et bilag på talerstolen.
Jeg må altså tilstå, at jeg ikke ved, om det det var det rigtige bilag, ministeren læste op fra, jeg synes nemlig ikke rigtig, det gav svar på spørgsmålene om de kraftige forringelser, der sker for lejere i byfornyelsesejendomme.
Ministeren bliver jo ved med at sige, at der bare bliver ensrettede forhold, og sandheden er, at for mennesker i byfornyelsesejendomme vil det klart virke som en forringelse, fordi de har haft meget større indflydelse på, hvad der skulle ske, typisk fordi de opgaver, der skal laves i deres bolig, er langt mere omfattende end de forbedringsarbejder, man ellers ser i byfornyelse.
Det er, som om det er noget, der overhovedet ikke påvirker hverken regeringspartierne eller Dansk Folkeparti.
Man er fuldstændig ligeglad; med et pennestrøg ændrer man vilkårene for de her mennesker, og derved vil byfornyelsen fremover blive en trussel og ikke et tilbud.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-11:
I sammenligning med den nuværende byfornyelseslov vil jeg godt bede ministeren om at bekræfte, at de tal, vi har fået fra ministeriet, rent faktisk betyder, at en lejer i en 80 m2 lejlighed år et får en stigning på godt og vel 1.400 kr. om måneden ud over, hvad man i dag skal betale i en byfornyet ejendom, hvis ikke man får den fulde indfasningsstøtte.
Jeg spurgte også direkte: Er det korrekt forstået, at regelsættet bliver ændret i forhold til huslejeberegningen fra byfornyelsesloven til lejeloven?
Vil ministeren give det tilsagn og sige: Ja, det gør det?
Er det korrekt forstået, at indfasningsboligstøtten er en besparelse i forhold til den nuværende byfornyelsesboligstøtte?
Så vil jeg godt bede ministeren om at bekræfte, at når vi taler om tung byfornyelse, så er 250.000 kr. ikke det typiske beløb, så er 350.000 kr. et langt mere realistisk beløb, fordi vi taler om basisinstallationer som bad, toilet, varme.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-11:
Så har vi de typiske eksempler på forbedringer af installationer, centralvarme i ejendomme, individuel opvarmning, der er installationer af bad, hvor der ikke tidligere har været, og ejerens udgifter til vedligeholdelsesarbejder kan i modsætning til forbedringsarbejder ifølge lejelovgivningen ikke overvæltes på lejerne i form af en lejeforhøjelse.
har Socialdemokratiet altså ikke haft lyst til at lave om på de sidste 10 år.
Så kan jeg bekræfte over for fru Lissa Mathiasen og hr. Kramer Mikkelsen, at de svar, der er givet fra ministeren på kvadratmeterpriser - jeg har ikke regnet de beregninger efter, som fru Lissa Mathiasen kommer med her fra talerstolen - står jeg selvfølgelig inde for som minister.
Endelig til hr. Morten Homann er det jo den samme kop te igen, nemlig at det, vi oplever nu, er, at den permanente lejestigning efter byfornyelse svarer fuldstændig til lejelovgivningens regler.
Der har været et meget indviklet regelsæt, det gør vi op med.
Får folk flere forbedringer, ja, så stiger huslejen.
Morten Homann (SF), 2003-12-11:
Vi måtte jo tidligere i debatten under Venstres ordfører sådan helt ned på staveniveauet for at finde ud af, hvad det egentlig var, vi talte om i forbindelse med det her forslag.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om vi ikke bare kan få
helt faktuelle ting på det rene på baggrund af ministerens svar til udvalget, nemlig at det, der sker med det her forslag, er, at lejernes vetoret forsvinder, at man vil kunne opleve højere huslejestigninger end under eksisterende lovgivning, og at man får mindre hjælp til at betale de huslejestigninger.
De tre ting vil jeg gerne have bekræftet.
Så vil jeg da godt høre fra ministeren, om det i ministerens øjne er udtryk for forringelser eller forbedringer for lejeren, at man kommer ud for de tre ændringer.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
Kunne ministeren ikke godt bekræfte, når han ligesom Venstres ordfører taler om den her ensretning - i øvrigt et forrygende udtryk at bruge - der sker af beboere, der er under lejeloven, og beboere, der er under byfornyelsesloven, at der oftest er tale om langt mere omfattende arbejder i de tunge byfornyelsesejendomme og derfor også tale om langt større lejeforhøjelser i byfornyelsesejendommene?
Og så siger ministeren, at de kommer til at leve under samme regler.
Det ændrer da ikke det faktum, at de mennesker kommer til at blive ramt af massive huslejeforhøjelser, hvor de under den tidligere lov havde haft en dæmpning af deres husleje og dermed også kom til at opleve byfornyelse som et tilbud og ikke som en trussel.
Fremover vil man i disse ejendomme opleve byfornyelse som en trussel og ikke som et tilbud.
Det undrer i øvrigt også, at ministeren med hensyn til lejernes indflydelse totalt slår ud med armene og siger, at de er sidestillet med alle andre lejere.
De har ingen indflydelse, og det skal man heller ikke have i byfornyelsesejendomme.
Igen er der tale om langt tungere byfornyelsesopgaver, langt tungere opgaver, som burde give lejerne indflydelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-11:
Derefter griber Københavns Kommune ind og træffer i 2001 en beslutning om byfornyelse.
Så sylter ejeren sagen og lader imens ejendommene fortsætte med at forfalde.
Det er bl.a. ejendomme, hvor man om vinteren er nødt til at medbringe en spand varmt vand, når man skal på toilettet, fordi der er så koldt, at man er nødt til at tø isen op.
Det er altså ejendomme, over for hvilke der for længst burde være grebet ind.
Men meningen var jo, at de skulle byfornys. Så er ministerens melding til beboerne åbenbart, at det kan de godt glemme alt om.
Og Københavns Kommune kan godt glemme alt om byfornyelsen, der skal bare kondemneres og rives ned.
Det kan da ikke være rigtigt, men sådan hørte jeg ministerens svar.
Jeg vil nu alligevel give ministeren en chance for at svare en gang til.
Jørgen Winther (V), 2003-12-11:
Angående L 6 vil jeg bare meddele, at jeg ønsker behandlingen af lovforslaget afbrudt, og at lovforslaget går tilbage til Integrationsudvalget.
Karen J. Klint (S), 2003-12-11:
Umiddelbart kunne lovforslag nr. L 72 tyde på, at man gerne vil give kommunerne en ekstra håndsrækning til at bevare deres kommunale selvstyre og alt muligt andet.
Vi tror bare, det her er den forkerte håndsrækning og den forkerte sag.
Vi tror egentlig, at det er meget vigtigt, at der er nogle rammer for, hvordan integrationsrådene skal fungere i kommunerne, også når man gerne vil integration frem for en opdeling i samfundet, hvor vi måske i det daglige glemmer at tage hånd om integrationen lokalt.
Derfor kan vi ikke stemme for lovforslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-11:
Den opfattelse har vi ikke i Venstre.
Jeg tror, at selv om vi er blevet temmelig mange mandater i Venstre, kan de fleste ikke imødekomme alle de indbydelser, der kommer ude fra landet.
Jeg kan i hvert fald ikke.
Og jeg er sikker på, det er på samme måde med mine kollegaer.
Jeg hører det, som om hr. Aage Fransen forestiller sig, at de uger, vi ikke er her, er ferie.
Det er der jo ikke noget om.
Efter min mening burde den måske være på 14 dage, fordi der som regel ligger 30, 40, 50 lovforslag, så der er såmænd nok at læse på.
Det er ikke afhængigt af, om vi er herinde.
Vi henter jo inspiration til lovgivningsarbejdet udeomkring i landet.
Det er kun sagt til velvillig overvejelse af, hvad det egentlig er, folkestyrets arbejde går ud på.
Og så må jeg sige til fru Line Barfod: Jo, det kan da godt være, at det er en meget stor reform, om vi flytter stol eller bliver på vores plads.
Alt er jo relativt.
Stod det til mig, var spørgetiden på den måde, at der stod en skranke heroppe, og så var der en anklager, og så var der en forsvarer, og så var det ministrene, der skulle forsvare sig selv.
Sådan har man det i andre lande.
Vi har jo tidligere kigget på, hvordan andre lande har det.
Jeg tror, der er mulighed for en livligere debat, fordi man også kan fastholde dem, der sidder og ser på tv, og dem, der sidder i tilhørerlogerne, med spørgsmålet, hvem det er, der er ordfører, frem for at se alle de der mennesker, der farer op og ned.
Så den del af det er vi meget tilfredse med.