Per Stig Møller (KF), 2006-01-26:
FN's Sikkerhedsråds resolution 1546 af 8. juni 2004, som blev forlænget ved FN's Sikkerhedsråds resolution 1637 af 8. november 2005, danner sammen med anmodningen fra den irakiske regering rammen for det internationale samfunds støtte til de politiske og økonomiske reformer i Irak og til opretholdelse af sikkerhed i landet.
Som statsministeren netop har nævnt, består Danmarks indsats i Irak af en række forskellige elementer fra bidrag til den multinationale sikringsstyrke til humanitær hjælp og genopbygningsbistand samt støtte til FN's aktiviteter.
Den brede vifte har vi jo fulgt lige fra den første dag; vi styrkede hele tiden, hvor vi kunne, de civile elementer.
Den danske indsats i Irak imødekommer således FN's appel til medlemsstaterne om at støtte op om den demokratiske udvikling i Irak og yde bidrag til sikringsstyrken for at afhjælpe det irakiske folks behov for stabilitet og sikkerhed, monetær assistance, genopbygning og støtte til FN's tilstedeværelse i Irak.
Den 30. januar 2005 var der så valg til det irakiske overgangsparlament, og der blev dannet en overgangsregering.
Vedtagelsen af forfatningen førte frem til parlamentsvalget den 15. december.
Og ifølge den irakiske valgkommission afgav ikke mindre end ca. 77 pct. af de godt 15 millioner stemmeberettigede irakere deres stemme på trods af trusler fra terroristerne.
Det er en flot valgdeltagelse for dette spæde irakiske demokrati.
Det tegner et billede af stor politisk deltagelse fra alle etniske og religiøse grupper.
Samtidig var valget historisk: Det var første gang, det irakiske folk frit kunne vælge et parlament, som skal regere på grundlag af en demokratisk vedtaget grundlov.
Det nye irakiske parlament er nu ved at konstituere sig, og en ny regering er under dannelse.
Hermed er det irakiske demokrati kommet ud over den politiske overgangsproces, som er beskrevet i FN's Sikkerhedsråds resolution 1546, når denne regering er dannet.
Forhåbningen er, at regeringsdannelsen og den gennemgang af forfatningen, det nye parlament skal lede, vil kunne konsolidere og udvide den politiske proces.
På denne måde vil vejen til politisk indflydelse i det nye Irak gå gennem brede forlig frem for væbnet kamp, som vi drøftede lige før.
Danmark har ydet støtte til alle tre valghandlinger i 2005 med valgseminarer, studieture og finansielle bidrag.
Der vil også fremover være behov for at støtte den politiske proces, og regeringen agter derfor fortsat at tage initiativ til demokratiseminarer, studieture og andre bidrag, som løbende vil blive aftalt med den irakiske regering og FN.
Også på genopbygningsområdet vil den danske indsats fortsætte.
Indsatsen bygger videre på de aktiviteter, som trods de vanskelige forhold er blevet sat i gang i løbet af de foregående år.
Landbrugsområdet er blevet opprioriteret siden Irakanalysen fra 2005.
Der er afsat en ramme på 31 mio. kr. til dansk finansierede landbrugsaktiviteter i Basraområdet, og størstedelen er allokeret til tre større kunstvandingsprojekter, som vil øge dyrkningsarealet i Basraprovinsen og dermed komme lokalbefolkningen til gavn og styrke det økonomiske grundlag.
Projekterne er i gang og ventes gennemført i løbet af 2006.
De danske infrastrukturprojekter går planmæssigt.
Det gælder f.eks. de tre danskfinansierede slamsugere til Basra by, som bruges dagligt af de lokale myndigheder, og et andet eksempel er den såkaldte Local Governance-fond, der finansierer mindre projekter, som er udpeget af de demokratisk valgte lokalråd i Basraprovinsen.
To af disse projekter er afsluttet, og en række yderligere projekter bliver p.t. gennemført af lokale samarbejdspartnere.
Danmark har udsendt en juridisk rådgiver til Basraområdet, og denne rådgiver indgår i dialog med rådgivning til dommere, anklagere og andre juridiske instanser.
Et andet eksempel på danskstøttet kapacitetsopbygning inden for retssektoren er de to EU-kurser for højtstående irakiske dommere, politichefer og repræsentanter for kriminalforsorgen, som vi netop har været vært for, og som jeg nævnte i den forrige debat.
Opbygningen af irakiske sikkerhedsstyrker fortsætter, og regeringen lægger stor vægt på fortsat opprioritering af træning og uddannelse af irakiske sikkerhedsstyrker, fordi træning af irakiske sikkerhedsstyrker understøtter regeringens målsætning om at opbygge irakernes kapacitet til selv at tage hånd om egen sikkerhed.
Danmark støtter fortsat træningen af irakiske sikkerhedsstyrker i flere sammenhænge: Dels træning inden for rammerne af den multinationale sikringsstyrke, dels NATO's træningsmission.
Det danske politiprojekt bliver styrket i 2006, og siden efteråret 2003 har Danmark trænet mellemledere fra det irakiske politi og bistået med opfølgende træning på politistationerne i det danske operationsområde.
Der udsendes også en højtstående dansk polititjenestemand til Bagdad for at hjælpe det irakiske indenrigsministerium med at sikre kapacitetsopbygningen på centralt hold.
På menneskerettighedsområdet gennemfører Dansk Institut for Menneskerettigheder danskfinansierede projekter i Basra.
Der er etableret et lokalt ngo-hus, som støtter civilsamfundsgrupper i det sydlige Irak, så vidt jeg husker, er der omkring 250 ngo'er her, og der samarbejdes med Basras universitet.
Disse aktiviteter fortsættes i 2006 og 2007.
Også torturrehabiliteringsprojektet i Basra, hvor der er etableret et pilotbehandlingscenter, går planmæssigt, og dette projekt gennemføres af det internationale center for rehabilitering af torturofre.
Regeringen fortsætter ligeledes støtten til den overordnede økonomiske udvikling i Basraområdet.
Et eksempel er istandsættelsen af Iraks eneste bøjeudlægningsskib »Nessir«, som har afgørende betydning for besejlingen af de to største havne i Basraområdet.
Istandsættelsen går godt og forventes afsluttet i april 2006.
Regeringen fortsætter også den humanitære bistand til Irak.
Vi hjælper fra dansk side med mine- og ammunitionsrydning og ernærings- og skoleprogrammer, og samtidig støtter vi flygtninges og internt fordrevnes hjemvenden. I gennemførelsen af alle disse aktiviteter søger vi fra dansk side altid at indgå i tæt koordination med de irakiske myndigheder, både nationalt og lokalt, for dermed at sikre irakisk ejerskab af genopbygningsprocessen, som jeg nævnte under den forrige debat.
Samtænkningen mellem den danske civile og militære indsats vil fortsat blive opprioriteret i den sydlige del af Irak.
På grund af den fortsat vanskelige sikkerhedssituation er beskyttelse og assistance fra styrkebidraget stadig nødvendig, hvis genopbygningen skal få det omfang og ske med den hastighed, som vi ønsker og planlægger.
Understøttelsen består bl.a. af beskyttelse af den civile styringsenhed i Basra by, indkvartering, beskyttelse og transport af rådgivere ved bataljonen, bidrag til dataindsamling og monitorering af genopbygningsprojekterne.
Den anden del af sammensætningsindsatsen er bataljonens humanitære projekter.
Forsvaret har siden 2003 brugt ca. 10 mio. kr. til bl.a. genoprettelse af vand- og elforsyning, sundheds- og uddannelsesprojekter samt mindre infrastrukturarbejder.
Samlet har forsvaret fået tildelt ca. 14,5 mio. kr. fra Udenrigsministeriet og en yderligere ramme fra 2006 på 5 mio. kr., og naturligvis vil flere midler blive overført, hvis det bliver nødvendigt for yderligere at styrke bataljonens dedikerede støtte til genopbygningsindsatsen.
Den særlige støtteenhed, der p.t. omfatter 10 soldater, vil blive forøget med ca. 35 personer i forbindelse med det nye beslutningsforslag vedrørende fortsat dansk bidrag til en multinational sikringsstyrke i Irak, og samtidig udvides antallet af civile danske rådgivere i Irak.
Bl.a. tilføres der flere ressourcer på ingeniør- og projektsiden, og hermed styrkes den samlede danske genopbygningsindsats i Irak.
Som genopbygningen skrider frem i Irak, vil lavere arbejdsløshed og højere indkomster svække den aktive støtte til den væbnede kamp.
Dette vil gøre sikkerhedssituationen lettere at håndtere, og opbygningen af irakiske sikkerhedsstyrker vil medføre, at behovet for de multinationale sikringsstyrker bliver gradvis mindre for til sidst at falde helt bort.
Som statsministeren nævnte, er målet, at de multinationale sikringsstyrker i løbet af 2006 gradvis kan indtage en mere tilbagetrukket rolle i varetagelsen af direkte sikkerhedsopgaver såsom patruljering og i stedet støtte de irakiske sikkerhedsstyrker i planlægnings- og rådgivningsfunktionerne.
For at skabe fred, frihed og fremgang for det irakiske folk vil regeringen videreføre den brede indsats i Irak med støtte til genopbygning, humanitær bistand, støtte til FN's aktiviteter og militær tilstedeværelse.
Det vil vi vende tilbage til i maj måned.