runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2003-05-22:
Jeg ved ikke, om det er vidensgrundlaget for gældende lovgivning, det kniber med, eller om det er bevidst manipulation, når hr. Keld Albrechtsen taler om at hvile i sig selv.
Lovgivningen er i dag delt op i en del af elforsyningen, der kører på fuldt konkurrencemæsssige vilkår, og en anden del, der kører som monopol.
Det, der kører i den fulde konkurrence, er handel med el, det er produktion, og det er erhvervsselskaber, som har
andre aktiviteter.
De er fuldt kommercielle.
Der er nogle enkelte problemer med ejerplacering i forhold til selskabsdannelsen, men ellers kører det fuldt kommercielt i dag.
I den anden del, selve monopoldelen, har vi nettene, hvor der er indtægtsrammer, således at man ikke kan tage for store priser, og hvor der er en bevilling, således at man har hånd i hanke med, at alle forbrugere kan få til en god og fair pris.
Og der er et forsyningspligtselskab, således at man skal levere til den rigtige pris.
Hvile i sig selv er forbi.
Det er måske det, der gør, at det kniber i forståelsen af, hvordan det egentlig er, elsektoren virker, og det er måske også derfor, at hr. Keld Albrechtsen går til det her med modstand og med et helt andet udgangspunkt end det, jeg har.
Aase D. Madsen (DF), 2003-05-22:
Tror hr. Keld Albrechtsen virkelig, at forbrugerne er mest interesseret i, at 95 pct. af deres værdier bliver eksproprieret til fordel for statskassen?
Det tror jeg ikke, de er.
Jeg tror, at forbrugerne ude omkring i kommunerne er mere interesseret i, at de ser nogle penge.
Det ser de, qua at de kommunale lån kan nedbringes af provenuet, at man som følge deraf ikke skal betale renter, og at man som følge deraf får lettelse i kommunernes økonomi, som måske kan gå til velfærdsydelser, eller hvad de vil.
Det tror jeg er det, de forbrugere, som hr. Keld Albrechtsen skubber foran sig, er interesseret i.
Svend Auken (S), 2003-05-22:
Der er jo sket den ændring i forhold til, da vi i sin tid arbejdede med det, da vi lavede den oprindelige energireform, at kommunerne dengang var stærkt indstillet på at gå ind og løse den opgave, det var at skaffe deres borgere strøm også under liberale vilkår.
Siden den tid og navnlig her i de sidste par år er kommunernes økonomi blevet klemt ganske betydeligt, og derfor er der nu en større interesse for kommunalt salg.
I den situation synes jeg, det er vigtigt, at man sikrer samfundsinteresser.
Først og fremmest, at overordnede net bliver bevaret.
For det andet at der ikke kan ske misbrug af de underliggende net.
Jeg har lavet et regnestykke, som ingen har modsagt før, nemlig at hvis vi forestiller os, at værdierne, og det tror jeg ikke er helt galt, har været i størrelsesordenen 80 mia. kr., så har man begrænset skaden, om man vil, med 70 mia. kr., altså 70 ud af de 80 mia. kr. Og det er jo ikke noget ringe resultat. Hr. Keld Albrechtsen skal ikke være blind for, at ikke bare var der ikke flertal for vores forslag om de 95 pct., men der var jo flertal for at ophæve NESA-loven og give pengene helt fri, som det også var aftalt med kommunerne sidste år i juli måned.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-22:
Man stod dér, hvor Dansk Folkeparti totalt havde svigtet sit løfte til forbrugerne, dvs. der var et flertal i Folketinget af regeringspartierne og Dansk Folkeparti, som var klar til det store udsalg: »Togrøveriet«!
Så går hr. Svend Auken med stor dygtighed, naturligvis, ind i forhandlingerne, som nu hr. Svend Auken kan, og prøver på at mildne resultatet.
Og han når så frem til et resultat, hvor der er nogle indrømmelser.
Ikke efter min opfattelse noget, der ændrer det samlede billede, desværre, men nogle indrømmelser.
Og så ræsonnerer hr. Svend Auken sådan: Nå ja, men sådan er flertalsmulighederne i Folketinget, og det bøjer vi os så for, for vi kan ikke gøre andet.
Men der er altså også den mulighed at sige - og det er selvfølgelig en mulighed, som så lægger op til en konfrontation frem til et nyt folketingsvalg: Jamen vi vil ikke være med til dette.
Vi vil ikke tage medansvar for det.
Så må regeringsblokken selv gennemføre det og selv tage ansvaret for det, og så må vi prøve at lave det om efter næste folketingsvalg.
Der var så en forskellig vurdering hos Enhedslisten og hos hr. Svend Auken.
Vi ville bare ikke gå ind på de vilkår, som regeringen bød os, fordi vi mener, at det underminerer så mange principper.
Så vil jeg sige til hr. Ulrik Kragh med hensyn til »hvile i sig selv«: Det, jeg omtalte, som fuldt ud er »hvile i sig selv«, er vandværkerne.
Det er de heldigvis stadig væk, bortset fra det, der er solgt i Herning.
Det er jo rigtigt, at der allerede tidligere blev åbnet for noget af elproduktionen, som ikke længere er »hvile i sig selv«.
Det beklager jeg dybt.
Men vi vil gå til folketingsvalg på at bevare hvile i sig selv-virksomhederne i Danmark, og Venstre vil noget andet, og det er fair nok.
Så var der et spørgsmål mere, det kan jeg så....
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-22:
Jeg kan ikke dy mig for at læse overskriften fra Børsen den 13. maj op, hvor der står: »NESA's ejer raser over elforlig.
Gentoftes borgmester kalder sin partiformands forslag »urimeligt og grotesk«.
« Det er bare for at sige, at det altså ikke er alle i elsektoren, der mener, at det her er sådan en tagselvbod.
For så ville kommunerne tænke: Der er ikke noget bredt forlig.
Vi risikerer, det bliver lavet om efter næste folketingsvalg.
Nu sælger vi, og vi sælger med det samme i et rasende tempo.
Det var, hvad der var sket, hvis hr. Keld Albrechtsen havde fået sin vilje, og vi alle sammen var gået fra forhandlingsbordet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-22:
Nej, problemet var, at der stod 40 pct. i ministerens udspil, og det lå fast, og det kunne ikke ændres.
Så det ville ikke have påvirket procentsatsen, hvorvidt hr. Martin Lidegaard havde forladt forhandlingerne eller ej.
Jeg ved godt, at der var partier, der ville have det længere ned end 40 pct.
Jeg havde indtryk af, at det var ministeren, der havde den opfattelse, at det skulle være 40 pct.
Men lad nu det ligge.
Uenigheden mellem Det Radikale Venstre og Enhedslisten er simpelt hen den uenighed, der går på, om det er forsvarligt at gå ind og tage medansvar for det, der sker her.
Det er der så en forskellig bedømmelse af.
Det Radikale Venstre mener, at det er forsvarligt, vi mener ikke, det er forsvarligt.
Det er det korte af det lange af den situation
KL. 11.40 Så skal jeg give svar til fru Aase D. Madsen, som talte om, at forbrugerne jo blev tilgodeset i Gentofte Kommune, eller hun sagde: i de kommuner, hvor de så fik indtægter ved salget.
Ja, det er jo rigtigt.
Men det løfte, fru Aase D. Madsen gav, var til de forbrugere, der ikke bor i Gentofte og derfor ikke får andel af gevinsten, men som har været med til at skabe værdierne.
Det er de forbrugere, der bliver snydt.
Det var de forbrugere, der fik et løfte af fru Aase D. Madsen, og det er de forbrugere, der nu bliver svigtet af fru Aase D. Madsen. Det er dog ganske enkelt at forstå.
Det kan fru Aase D. Madsen ikke bortforklare.
Så kan hun glæde sig over, at Gentofte Kommune, som er en af landets rigeste, scorer kassen.
Det kan hun så glæde sig over, og det var det, hun gjorde.
Jeg fatter ikke, hvorfor lige netop Gentofte Kommune skulle udses til at blive forgyldt.
Det er jo altså blevet resultatet af Dansk Folkepartis indsats.
Så skal jeg sige til denne oplysning om, at NESA-ejerne er vrede, at, ja, de ville have haft det hele.
De ville have haft alle 100 pct., og så bliver de beskattet med 40 pct., og dem ville de også have haft, for deres grådighed er uden grænser.
Det er sådan hos grådige mennesker, at selv om man tager en lille del af gevinsten, så hyler og skriger de.
Men det ændrer jo ikke det samlede billede, desværre.
Aase D. Madsen (DF), 2003-05-22:
Jeg skal love for, at man får motion, når hr. Keld Albrechtsen fuldstændig er uimodtagelig for argumenter.
Jeg vil bede hr. Keld Albrechtsen om at gå tilbage og se på min ordførertale fra førstebehandlingen af L 34.
Jeg mener, at jeg har læst den, inden jeg gik hjemmefra.
Der står, vil jeg næsten lægge hovedet på blokken på, at Dansk Folkeparti vil se på, om der kan ske denne uddeling i hele forsyningsområdet.
Det har Dansk Folkeparti gennem hele det grundige udvalgsarbejde, gennem hele arbejdet med aftalen set på gang på gang på gang og stillet spørgsmål om.
tilbage
Så er Dansk Folkeparti ikke så...
jeg vil ikke nævne ordet her fra talerstolen.
Men vi er i hvert fald modtagelige for argumenter, der indebærer, at bl.a. grundloven sætter stopper for, at det kan lade sig gøre.
Jeg ved godt, at der i et socialistisk parti ingen grænser er for, hvad man tillade sig i et retssamfund, men det mener Dansk Folkeparti.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-22:
Nu vil jeg minde fru Aase D. Madsen om, at det var mig, der gjorde opmærksom på, at det her lovforslag, som fru Aase D. Madsen støtter, er på kant med og måske endda i strid med grundloven.
Så det var sådan set mig, der rejste bekymringen for grundloven.
Men hvis den nu også har bredt sig til fru Aase D. Madsen, så hun nu også er bekymret for grundloven, så skulle det da glæde mig meget.
Så vil jeg sige til fru Aase D. Madsen, at det er meget vigtigt, tror jeg, for alle at lægge mærke til, hvad det er for en måde, Dansk Folkeparti fører politik på.
Vi så det også i sagen f.eks. om takststigninger i den kollektive trafik: Man går ud og giver et løfte, et politisk signal - og jeg tror ikke, det blev misforstået af nogen, der hørte den debat - om, at Dansk Folkeparti ikke ønskede en forskelsbehandling af forbrugerne.
Når man så efterfølgende løber fra sine løfter, går man ind og laver sprogøvelser for at skrue det tilbage og for at få det til at se ud, som om man ikke har givet et løfte.
Men vi må jo så for fremtiden bide mærke i, at man ikke bare skal tage for pålydende, hvad Dansk Folkeparti siger, og hvilke løfter Dansk Folkeparti giver.
Det skal man have skrevet ned med en klar håndfæstning.
Det skal altså skæres ud i pap på en sådan måde, at fru Aase D. Madsen ikke får nogen som helst mulighed for bagefter at bortfortolke, hvad det var, hun stod og lovede.
Jeg synes, det er pinligt at se på.
Vi oplevede det også f.eks. i sagen om taksttilskud til den kollektive trafik, hvor man også løb fra sine løfter.
Det synes jeg er en ubehagelig måde af fru Aase D. Madsen at føre politik på.
Jeg synes, det er ærligt at stå op og sige, at man gav et løfte, men at man ikke kunne holde det, for det synes man alligevel ikke, da det kom til stykket.
Men at forsøge på at bortforklare det synes jeg ikke ser smukt ud.
Kim Andersen (V), 2003-05-22:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan godtage hr. Keld Albrechtsens argumentation om intentionerne i det her lovforslag.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi er tilhængere af en liberalisering, at vi er tilhængere af en strukturudvikling.
Det har vi arbejdet på længe, og det er vores opfattelse, at det er der mulighed for at komme igennem med nu med vedtagelsen af L 162, om end der også er sikring af forbrugerne, af miljøet, af forsyningskapaciteten, og af alt det, der også skal være, så det er en meget styret, afbalanceret og rolig liberalisering, vi vil kunne opnå med det lovforslag her.
Men når hr. Keld Albrechtsen taler om en beslaglæggelse af forbrugernes værdier, må jeg tage skarpt afstand fra argumentationen.
Det er der ikke tale om.
Vi har som tidligere nævnt af bl.a. hr. Svend Auken indtægtsrammestyringen.
Vi har for den bundne kapitals vedkommende bestemmelserne om tilbageføringen til forbrugerne
f.eks. over nettarifferne
Så argumentationen fra Enhedslisten og hr. Keld Albrechtsen er ganske enkelt ikke rigtig.
Det er, som om hr. Keld Albrechtsen ikke er klar over, hvad det er, han taler om, hvilket godt kan undre mig, for hr. Keld Albrechtsen var jo med i forhandlingerne et ganske langt stykke hen ad vejen.
Vi andre undrede os jo somme tider over, hvad det egentlig var, Enhedslisten forlod forhandlingerne på.
Colette L. Brix (DF), 2003-05-22:
Jeg skal bede om, at vi trækker lovforslag nr. L 176 tilbage til udvalget.
Frode Sørensen (S), 2003-05-22:
Jeg skal ikke protestere imod, at det bliver sendt tilbage til udvalget, det kan være ganske udmærket, men blot gøre opmærksom på, at vi måske her er i en situation, hvor man nu flytter en abe fra den ene skulder over på den anden skulder, i det her tilfælde flytter man den fra Justitsministeriet og over til erhvervs- og økonomiministeren.
Det, det drejer dig om her, er opsigelsesfristerne på et forsikringsprodukt, som forsikringsselskaber skal have på hylden, og jeg skal måske give et eksempel: Når det nu kommer ind i den finansielle lovgivning, og det eksempelvis er en bilforsikring, så vil der på hylden være tre bilforsikringer med det samme indhold.
Den ene vil kunne opsiges med 1 måneds varsel, den anden vil kunne opsiges med 3 måneders varsel og en tredje med måske 12 måneders varsel, og det kunne egentlig være ganske udmærket.
Her er situationen altså den, at man skal vælge, når man går ind ad døren, når den er i den finansielle lovgivning og i forsikringslovgivningen, hvor justitsministeren så umådelig gerne vil have den trukket ud igen, ja, der vælger man ved udgangen.
I den situation, hvor f.eks. kunden er blevet utilfreds med sit forsikringsselskab, har han 30 dages varsel.
Det har man ikke i denne lovgivning, hvis man har valgt 1 års opsigelse.
Det er et smart trick, som justitsministeren nu laver her, og jeg er helt sikker på, at erhvervsministeren næppe af egen fri vilje har fremsat dette forslag.
Men man må jo hjælpe en ven i nøden!
Svend Auken (S), 2003-05-22:
Jeg tror, ministeren er af god vilje, og jeg tror ikke, der er noget problem, men jeg fortolker ministerens svar sådan, at svaret på begge mine spørgsmål var ja.
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-22:
Det er jo fair nok at have forskellige politiske synspunkter, som hr. Keld Albrechtsen også sagde, og jeg er, må jeg sige,
ikke enig med hr. Keld Albrechtsen i, at det er dejligt med et statsmonopol på det område og fri os for konkurrence og fri os fra at komme forbrugerne til undsætning med lavere priser.
Der er politisk forskel, og det er fair.
Det, der ikke er fair, og det er det, der bringer mig på talerstolen, er at stå her og udlægge den aftale på den måde, for det er ikke, og det har jeg allerede nævnt flere gange, en total liberalisering uden nogen for form for statsregulering.
Tværtimod har vi fået de strategisk vigtigste net ud, det er nemlig dér, hvor man skal lave kapaciteten, hvor man skal planlægge modningen af hele nettet osv.
Dér ligger en masse strategiske valg.
Det bliver uafhængigt, og det har aldrig været sikret før.
Så vil jeg bare spørge: Hvad er det for et politisk
flertal, hr. Keld Albrechtsen snakker om
Hr. Keld Albrechtsen ved udmærket, at de partier, der indgår i aftalen fra oppositionens side, er lodret uenige med Dansk Folkeparti.
Det her er et kompromis.
Det har været svært at nå, men der har ikke været et alternativt flertal.
Det er simpelt hen forkert.
Svend Auken (S), 2003-05-22:
At høre hr. Keld Albrechtsen og hr. Kim Andersen diskutere lovforslag nr. L 162 er som at høre blinde tale om farverne.
Derfor vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen - jeg tror ikke, han har haft lejlighed til at høre mit indlæg - at det ikke er rigtigt, at der alene sker en 40 pct. modregning af salgsprovenuet.
Det er ikke den eneste modregning af værdierne.
De penge bliver så selvfølgelig ikke udloddet.
Det andet er, at man skiller alle overordnede net - det er 25 pct. af værdierne - ud i et nationalt ejet selskab, der ikke kan handles, der ikke kan sælges.
Så laver man en indtægtsrammestyring, og det er der, hr. Keld Albrechtsen ikke har sat sig grundigt nok ind i det, der gør det umuligt
at misbruge monopolsituationen, som i øvrigt nedsætter forrentningsprocenten, som gør, at den bundne kapital i fremtiden ikke kan forrentes.
På toppen af det kommer så de 40 pct.s modregning.
Det er dybt beklageligt, og det skyldes jo den anstrengte kommunale økonomiske situation, de befinder sig i.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-22:
Jeg vil sige til hr. Kim Andersen, at jeg gjorde mig meget stor umage for at tale så nænsomt som muligt om det her lovforslag.
Jeg prøvede faktisk at dæmpe min kritik.
Det mener jeg også lykkedes i forhold til indholdet. Så vil jeg sige til hr. Kim Andersen, at der er ikke noget med eget frit valg for dem, der ejer værdierne, for det gør de forbrugere, der er med i en hvile i sig selv-virksomhed.
De er de egentlige ejere, og de bliver ikke spurgt.
Deres formue, som de har oparbejdet, bliver bare beslaglagt af en bestemt kommunalbestyrelse, og det er det, der er grundlovsproblemet.
Men det kan jeg høre på hr. Kim Andersens indlæg at han muligvis har overset.
Så vil jeg sige til hr. Ulrik Kragh, at det er rigtigt, at der er udmærkede private vandværker, men det er hvile i sig selv-virksomheder.
Det er det, der er afgørende.
Det er de nuværende elselskaber også, indtil det her får lov til at køre, for så er de ikke hvile i sig selv-virksomheder mere, så kan de blive private monopolvirksomheder, som nu kan trække overskuddet ud af virksomhederne, f.eks. til udenlandske selskaber.
Det kan være det amerikanske selskab Enron f.eks., som man jo har fantastiske erfaringer med i USA.
De skal såmænd nok komme ligesom Arriva på togområdet.
Det skal nok gå fint, når vi får Enron ind.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Men nu det er i hvert fald hvile i sig selv-princippet. Så til fru Aase D. Madsen: Jamen der var to muligheder for Dansk Folkeparti.
Den ene muliged var at fastholde løftet til forbrugerne, nemlig det løfte, at der ikke måtte ske en forskelsbehandling.
Det kan man holde ved at stemme for Enhedslistens ændringsforslag, for så bliver der ikke noget salg, og så bliver der heller ikke nogen forskelsbehandling
af forbrugerne.
Eller også kan man gøre som fru Aase D. Madsen: Man kan kapitulere og opgive det løfte, som man gav forbrugerne, og så henvise til, at ministeren har skrevet i et dokument, at det kan ikke lade sig gøre.
Det er da ynkeligt at se på.
Dansk Folkeparti har fået ministeren til at lave et papir, hvor der står, at det, fru Aase D. Madsen havde lovet forbrugerne, desværre ikke kan lade sig gøre.
Det er ren ynk.
Man kan bare stemme for ændringsforslaget fra Enhedslisten, så kan man opfylde sine løfter, men sagen er, at man har solgt sin sjæl til regeringen, også i den her sag.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-22:
Det er helt rigtigt, og den kompliment takker jeg for.
Jeg vil så også sige, at jeg med meget stor glæde og fornøjelse ville afskaffe topskatten, hvis det kun kostede 130 mio. kr. eller noget i den stil, vi taler om her.
Jacob Buksti (S), 2003-05-22:
Hr. Mikkel Dencker bliver nødt til at se det her i sammenhæng med de såkaldte skattelettelser, man går og bryster sig af, og så må hr. Mikkel Dencker da indrømme, at her ligger der langt, langt større lettelser til de allerhøjeste indkomster, og at det er det, Dansk Folkeparti går ind for.
Det er simpelt hen hykleri, og det synes jeg at Dansk Folkeparti skulle stå ved.
De Konservative er ærlige på det her punkt, det er ren snak.
Der ved vi, hvad vi har med at gøre.
Men Dansk Folkeparti står ude i forsamlingshusene og siger, at man kæmper for den lille mand, men herinde gør man, at det er direktøren oppe på Strandvejen, som scorer kassen.
Det er Dansk Folkeparti, og det synes jeg bare man skal huske.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-22:
Dette lovforslag vil om ganske kort tid blive vedtaget i Folketinget, og det burde undre stort set alle, at det overhovedet kan lade sig gøre.
Som jeg har hørt det, når vi står ude i forsamlingshusene til diverse konferencer - der er såmænd en om skat igen i morgen i Århus - er stort set alle, sådan som jeg hører det, enige om, at det, vi skal arbejde for, er et gennemskueligt skattesystem.
Det, vi skal arbejde for, er, at ens indkomster beskattes på samme måde.
Det, vi skal arbejde for, er, at man ikke poster et anseligt millionbeløb ud af statskassen ensidigt til fordel for én bestemt gruppe, men at vi skal arbejde for, at vi får sat skatten på arbejde ned for alle.
Hvad gør så det forslag, som vi vedtager her?
Det gør fuldstændig det modsatte.
Det arbejder i retning af et langt mindre gennemskueligt skattesystem; det arbejder hen imod, at ens indkomster ikke skal beskattes på samme måde, og det medfører et ensidigt provenutab i statskassen til fordel for en bestemt gruppe.
Det arbejder så at sige stik imod, hvad bl.a. skatteministeren, som jeg har forstået det, taler for, når han er rundtomkring i landet.
Så sent som i dag har jeg i
Børsen set, hvordan skatteministeren taler for, at vi skal have mindre bøvl og mere gennemskuelighed, og så står vi her om et par minutter og vedtager et lovforslag, som peger i den totalt modsatte retning.
Der er ingen sammenhæng mellem, hvad man siger uden for, og hvad man gør inde i Folketingssalen, og det er det, der er dybt beklageligt.
Derfor burde det være et samlet Folketing, som stemte imod det her, men sådan er det altså ikke.
Svend Auken (S), 2003-05-22:
For at det, fru Aase D. Madsen sagde, ikke skal give anledning til nogen misforståelser - og jeg beder ministeren høre efter, hvis han har tid til det: Det, jeg ønskede ministerens bekræftelse på, var ikke spørgsmålet om, hvorvidt der nu er skabt en binding til oppositionen, når det drejer sig om klimapolitikken.
Det ville være ønskeligt, men det var mildest talt ikke det, der blev spurgt om.
Mit spørgsmål var meget snævert, nemlig spørgsmålet om udbygning af elkapaciteten i fremtiden med henblik på at skabe forsyningssikkerhed: at man får en balance mellem på den ene side den økonomiske side af sagen og på den anden side opfyldelsen af vore internationale forpligtelser.
Det var alene det, jeg spurgte om.
Undskyld at jeg siger det til fru Aase D. Madsen: Vi har accepteret, at fru Aase D. Madsens parti kommer med i dele af energireformaftalen, men det giver hende ikke adkomst til at dømme om aftaleparternes indbyrdes forhold.
Jeg spurgte alene ministeren, om han på baggrund af det forløb, vi har haft, kan bekræfte, at det ikke er hans hensigt at opsige disse aftaler, og med al ære og respekt er det altså et anliggende mellem ministeren og hans aftaleparter.
Aase D. Madsen (DF), 2003-05-22:
Jamen hr. Svend Auken er underligt uklar, for nu siger hr. Svend Auken, at man ikke har en aftale på klimaområdet med regeringen, men samtidig vil hr. Svend Auken jo have hånd i hanke med den udbygning, der skal ske på energiområdet, og som sikrer en nedbringelse af CO2 og koster 2-5 mia. kr.
Det ligger fast allerede nu, for der er jo lige indgået en aftale om biogasområdet, som fastsætter en kunstig høj pris på el i 20 år fremefter.
Det er en kæmpestor overpris, det er da atter noget, som elforbrugerne skal betale, og det er da atter en samfundsøkonomisk byrde, der bliver lagt på befolkningen på trods af et skatte- og afgiftsstop.
Svend Auken (S), 2003-05-22:
Der er ikke nogen aftale mellem regeringen og forligspartierne om klima, for det er et af de områder i dansk politik, hvor vi er mest uenige.
Men til gengæld har vi nogle internationale forpligtelser, og dem er vi fælles om. Dem har fru Aase D. Madsen aldrig vedkendt sig, men dem har regeringspartierne og flertallet her i Folketinget vedkendt sig.
Det er den såkaldte Kyotoprotokol osv.
Jeg beder så høfligt, som jeg kan, fru Aase D. Madsen om at holde sin næse fra det i det videre forløb.
Jeg ved ikke, om det er fornærmende af sige det, men det drejer sig altså alene om, at der er en international forpligtelse, og om man vil være med til at yde et virkningsfuldt bidrag til opfyldelsen af denne internationale forpligtelse.