runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2006-04-04:
Vi kender jo nok alle sammen situationen på landevejene, når biler ud over at skulle trække campingvogne også trækker en kilometerlang kø.
Det vil muligvis øge trafiksikkerheden og medføre en mere glidende trafik, især på motorvejene.
Det, der så kan ødelægge det positive indtryk, er, hvis den her øgede fart bruges til overhalinger, således at køen bare flyttes fra det ene spor til det andet.
I dag eksisterer der jo på en lang række motorvejsstrækninger et overhalingsforbud for såkaldte § 43-køretøjer, som køretøjer med campingvogne også hører under, så jeg synes, at hvis det her beslutningsforslag på nogen måde skal give mening, så bør det vel egentlig også gælde de øvrige § 43-køretøjer, altså lastbiler og lastbilvogntog samt øvrige biler med tilkoblet registreringspligtigt påhængskøretøj.
Derved bibeholder man jo så også det udmærkede system med synsfri sammenkobling.
Ifølge Vejdirektoratet har den nuværende ordning, som efter en forsøgsperiode er gjort permanent, ikke haft negative konsekvenser for trafiksikkerheden.
Her tænker jeg på, da man forhøjede hastighedsgrænsen fra 70 km/t. til 80 km/t.
Om en yderligere forøgelse af hastigheden til f.eks. 90 km/t. for hele § 43-gruppen eller, som forslagsstillerne foreslår, 100 km/t. på motorvej, vil svække sikkerheden, kan vi ikke vide.
Personligt tror jeg det ikke.
Men det er i hvert fald afgørende for Dansk Folkeparti, at forslaget kommer til at omhandle alle § 43-køretøjer, da vi helst ikke vil medvirke til yderligere komplicering af loven og endnu flere forskellige hastigheder.
Så jeg vil sige til Socialdemokraternes ordfører, at vi ikke vil stå her og give et tilsagn om at støtte forslaget, men som andre ordførere også har givet udtryk for, vil vi meget gerne indgå i en positiv dialog om det, hvor vi bl.a. får belyst sikkerhedsproblematikken.
Det skal være mine bemærkninger til forslaget.
Vi er meget positive over for det, men der er en del ting, som vi gerne vil have belyst.
Karsten Nonbo (V), 2006-04-04:
Det ved vi ikke noget om.
Om man er uansvarlig i resten af Europa?
Det er man formentlig ikke, men det, jeg vil se det i, er det perspektiv, hvor vi ser campingvognene sammen med lastbilerne og busserne, og der er det, jeg er åben over for, at vi siger: Kan vi finde en fælles hastighed, således at vi ikke får campingvognenes omvendte elefantvæddeløb, men vi måske samlet siger, at man kunne ende på noget, der hedder 90 km/t. – ja, sågar 100 km/t. –
og at vi går ind og ser på, at første vognbane fortrinsvis har de langsomtkørende, og så finder en hastighed til dem.
For der er en pointe i ordførerens forslag i, at vi i hvert fald formindsker differencen fra de 130 km/t. til hastigheden i første vognbane og dermed faren ved nogle af overhalingerne.
Så vi er meget imødekommende og vi er åbne over for en debat, men vi vil bare se på det samlet.
Frode Sørensen (S), 2006-04-04:
Jeg erindrer selvfølgelig også den ulykke, som skete i blæsevejr, men den skete jo efter de gamle regler, så der må vi vel konstatere, at det hverken er mere eller mindre sikkert, om man kører 90 km/t. eller man kører 100 km/t.
Med hensyn til syn af vogntog vil jeg være åben over for, at det må vi da se på hvordan vi får klaret.
Men jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Mener Venstres ordfører, at Tyskland og de andre europæiske lande, der har de fartgrænser, som Socialdemokratiet foreslår, er fuldstændig uansvarlige over for trafiksikkerheden?
Karsten Nonbo (V), 2006-04-04:
Man må jo sige, at der er kommet fart over Socialdemokratiet i forhold til sidst, vi debatterede de 130 km/t. på motorvejen.
S skal ikke have skyld for andet, end at der er kommet fremdrift i partiet.
Det er flot.
Måske kan man sige, at S er gået fra den ene grøft til den anden, men der er da elementer i det her, som er positive.
Nu håber jeg så bare ikke, at vi, den ene gang eller to om året, vi skal på campingferie, så skal stresse af sted meget, meget hurtigt.
Jeg så måske hellere, at vi fik noget regulering over hele året.
Men problemet, som justitsministeren pegede på, var jo, at her forsvinder måske retten til den synsfri sammenkobling.
Man skal syne vogntogene sammen, fordi det har noget med egenvægten, bilens og campingvognens vægt, at gøFttmo070.fm Page 5389
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Der, hvor jeg også kan se et problem, er i det, at vi nu får omvendt elefantvæddeløb, forstået på den måde at nu er det busserne og lastvognene, der ligger inde i højre vognbane, mens campingvognene kommer udenom med 100 km/t. Så det bliver sådan et omvendt elefantvæddeløb.
Vi vil godt være med til at se på, hvad man kan gøre.
Jeg kan ikke lade være med at nævne de tre dræbte, vi faktisk havde under en og samme ulykke sidste sommer ovre ved Haderslev, hvor en campingvogn overhaler et lastvognstog, og da det kommer fri af det, så sker der noget med sidevinden, og så går vogntoget ellers i slinger, og så går det galt.
Men det, jeg tror vi har brug for, er en samlet diskussion af campingvognes hastighed kombineret med bussernes og lastbilernes i første vognbane.
Jeg kunne forestille mig, uden at jeg lige skal hænges op på det, at man sagde: Kunne man finde en fællesnævner, hvor måske samtlige kategorier kørte 90 km/t., således at vi ikke fik overhalinger af de der stadig væk langsomtkørende køretøjer?
Vi har jo stadig væk de 130 km/t. ude i anden og tredje vognbane, som Socialdemokraterne stemte imod.
Vi kunne måske få en bedre koordinering ved at have samme hastighed for de forskellige vogntog.
Justitsministeren gav også det her tilsagn, at vi kunne diskutere hastighederne, og den vil jeg gribe og så sige, at justitsministeren måske sammen med trafikministeren også kunne gennemgå vores motorvejsnet og det øvrige statsvejnet, når vi har fået det på plads, for at se, om der er nogle steder, hvor vi også kan differentiere hastigheden ved skiltning.
Og så endelig en tredje ting, der også ligger lige til højrebenet: Her, hvor det drejer sig om campingvogne, vil der reelt ske en hastighedsforøgelse, i det øjeblik vi går fra 80 km/t. til 100 km/t., hvorimod vi har en masse traktorer, der kører rundt i dag, som vel nok kører de 40 km/t., men kun har tilladelse til at køre de 30 km/t. Der kunne man ved et let lille kunstgreb også give dem lov til at køre med den hastighed, de rent faktisk gør.
Her skal vi være opmærksomme på, at vi rent faktisk øger en hastighed.
Det var, hvad jeg vil sige.
Vi er åbne over for debatten, men lige som forslaget ligger nu, er der mange spørgsmål, vi vil have besvaret, inden vi senere måske kan sige ja.
Indtil videre må vi jo være forsigtige og så sige nej.
Ole Glahn (RV), 2006-04-04:
Se, nu er det jo sådan, vil jeg sige til hr. Leif Mikkelsen, at vores hovedkritikpunkt, og det var også det, min tale gik på her, var, at da man diskuterede den her kommunalreform, ville man ikke fra flertallets side se i øjnene, at det kostede noget.
Vi har i Det Radikale Venstre hele tiden ment, at det kostede noget at lave en så stor forandring.
Man ser hos det private erhvervsliv, hvor man laver fusioner, at der ligger omkostningsstigningerne i starten, og efterhånden som man så kan medtage forskellige rationaliseringsgevinster, stordriftsfordele osv., så kommer gevinsten.
Og det tror jeg også bliver gældende her på det kommunale område.
Så nej, vi havde ikke grebet det så forkert an, som flertallet har gjort omkring kommunalreformen.
Vi havde ikke bragt os i den situation, som man nu gør, hvor man skal angribe det kommunale selvstyre gang på gang.
Hans Andersen (V), 2006-04-04:
Med hensyn til sygehusinfektioner spiller hygiejne ind, men det kan også være noget med genindlæggelse, indlæggelsestid, ernæring.
Der er en række faktorer, der spiller ind på antallet af sygehusinfektioner, og jeg synes, at målet må være, at vi skal have nedbragt antallet af sygehusinfektioner.
Men det må altså være lokalt, at man arbejder med, hvordan man vil gøre det.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Jeg kunne godt på det her punkt tænke mig det eksperiment at spørge, hvilken rangorden Venstres ordfører ville indsætte hygiejne i ud af 37 elementer på et sygehus.
Jeg kunne måske konkretisere spørgsmålet endnu mere og spørge: Hvilke beskeder skulle man nu give båreføreren i Falcks ambulance, når man skulle vælge mellem, om der blev serveret halalkød på sygehuset, eller der var en høj hygiejnestandard?
Hvad ville valget være?
Hans Andersen (V), 2006-04-04:
Socialdemokraterne har endnu en gang fremsat et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at fremsætte lovforslag om indførelse af ensartede regler for hygiejnestandarder på danske sygehuse inden 1. maj 2006.
Det er vist langt fra første gang, at vi har denne her debat i salen, men jeg tager den gerne igen, for intentionen bag beslutningsforslaget er god.
En høj hygiejnestandard er indlysende nødvendig på de danske sygehuse, og vi er enige om, at hygiejneforholdene på sygehusene, som de er i dag, skal forbedres.
Det, der skiller vandene, er, hvordan vi når dette mål.
Og når Venstre ikke kan tilslutte sig dette beslutningsforslag, er det ikke kun, fordi det vil indebære en øget detailregulering af sygehusene, men også, fordi der ikke bør laves særordninger for hygiejne, når hygiejne allerede indgår som et blandt flere kvalitetsparametre i den danske kvalitetsmodel for sundhedsvæsenet, der som nævnt er i udbud og dermed på vej til implementering.
Kvalitetsmodellen sikrer sammenhæng i sundhedsvæsenets kvalitetsarbejde på områder Fttmo070.fm Page 5375 Monday, May 29, 2006 9:56 AM som ernæring og indlæggelsestid, hvorimod eventuelle hygiejnestandarder kun vil dreje sig om et isoleret område.
Med kvalitetsmodellen er det et lokalt ansvar at beslutte under hensyntagen til lokale forhold, hvordan en given standard bedst kan opfyldes.
Men selvfølgelig har vi også et ansvar fra centralt hold.
Kvalitetsmodellen indeholder derfor også elementer som opfølgning, overvågning, hvor sygehusene måles på, om de lever op til kvalitetsstandarderne, elementer, der ikke indgår eller overvejes i det foreliggende beslutningsforslag.
Endvidere er det Venstres intention, at danskerne snarest muligt får mulighed for selv at sammenligne sygehusenes kvalitet.
Sygehusene skal løbende og systematisk måles på en lang række parametre, og resultaterne skal lægges åbent frem på en hjemmeside til gavn for både patienter og ansatte i sundhedsvæsenet.
I Venstre mener vi, at det er vigtigt at have en samlet plan for åbenhed, gennemsigtighed og kontrol i sundhedsvæsenet og ikke kun på hygiejneområdet.
Derfor er vi imod at skille hygiejnen ud som et enkelt særskilt område, og vi vil på den baggrund ikke støtte forslaget.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Jeg håbede ikke på nogen måde, at jeg misbrugte eksemplet.
Jeg synes faktisk, det var glimrende, også selv om det selvfølgelig er noget fortegnet i størrelse, og sådan må det være.
Men det, der var pointen, var netop, og det vedkendte indenrigsministeren sig da også om end indirekte i sin besvarelse, at der ikke er tale om det for kommunerne, men for den pågældende familie i forhold til, hvad de havde forbrugt i 2005.
De kunne i julen sidde og se på 2006 og forvente, at de kunne bruge flere penge end i 2005.
Det er det, der ikke gælder for kommunerne.
De kommer til at bruge færre penge i 2006.
I hvert fald er der, hvis man ser bort fra de penge, som de nu af deres egen kasse har fået lov til at bruge til de omkostninger til kommunalreformen, til det resterende færre penge i 2006 end i 2005.
Det er det, der kaldes besparelser.
Det tror jeg også at de fleste danskere vil kalde det.
Hvis fru Pia Gjellerup måtte have ret – og jeg sætter en tyk streg under hvis, fordi det konkrete forbrug i den kommunale sektor 2005 jo først kan gøres op, når regnskaberne er gjort op – så understreger det jo i virkeligheden blot yderligere behovet for at få sat fokus på det, man kunFttmo070.fm Page 5372
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
ne kalde kommunal budgetdisciplin og disciplin omkring aftaleoverholdelse.
Det korte af det lange er nemlig, at denne regering fuldstændig klart forfølger de fremskrivninger af dansk økonomi, som vi overtog fra den gamle regering, af, hvilken vækstmulighed der er i den offentlige sektor frem til 2010.
Af det rum, der er til ekstra forbrug i den offentlige sektor, har vi dedikeret det meste til den kommunale sektor, og derfor har der i 2005 været en ekstra forbrugsmulighed.
Hvis den er respekteret, er der også en ekstra forbrugsmulighed i 2006.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
KL mener, at den her kommunalreform samlet set vil koste kommuner og amter omkring 4 mia. kr.
Der er dele af fagbevægelsen, der har været ude og sige, at det er 5 mia. kr. i stedet for.
Det, som man har opgjort det til i KL indtil nu, er ca. 2 mia. kr.
Det er i øvrigt også baggrunden for, at regeringen har stillet en lånemulighed til rådighed for kommunerne til netop at finansiere en række engangsanlægsaktiviteter, bl.a. på edb-området.
Så det er jeg enig i.
Man kan jo også se af lovforslaget her, at regeringen er nået til den afklaring af økonomien med kommunerne, at vi anerkender, at der ikke er fuld samtidighed i processerne, og det er jo sådan set baggrunden for, at vi giver kommunerne mulighed for at bruge 0,5 mia. kr. mere end det, der egentlig var aftalt sidste år.
Så jeg er enig i, at der vil være engangsomkostninger.
De er adresseret i sidste års kommuFttmo070.fm Page 5371
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
neøkonomiaftale.
Det er dér, der er afsat en låneramme, og det er også dér, det er aftalt, at det her skal vi følge op på, og det tema vil givetvis også blive et tema i de kommuneøkonomiforhandlinger, der skal være i indeværende år.
Det har bare ikke rigtig noget at gøre med, om man så skal holde de aftaler, der er indgået, for det skal man selvfølgelig.
Når så de 0,5 pct. ikke engang kan dække pris- og lønudviklingen ude i kommunerne, så skal der ikke meget matematik til at finde ud af, at man så med tiden sådan set undergraver den kommunale service.
Jeg vil godt høre, om det ikke gør indtryk på ministeren, at man her har været ude at spare 1,5 mia. kr., og når man så skal skrive lovforslaget, kan man ikke engang finde ud af at skrive i den blok, hvor der står negative økonomiske konsekvenser for stat, kommuner og amtskommuner, merudgifter.
Der skriver man ingenting.
Jeg synes egentlig, det er rart, når man har sådan et lovforslag, at man klart kan se, hvad konsekvenserne af lovforslaget er.
Hvorfor har man ikke udfyldt den rubrik?
Hvis man har indkomst det ene år på 100.000 kr. og næste år har en indkomst på 110.000 kr. og så sætter sig ned i juleferien og lægger familiens budget for, hvordan man skal disponere de penge, og det hele munder ud i, at man så har regnet med, at man næste år skal bruge 115.000 kr., så mangler man 5.000 kr.
Man må altså ikke kalde det en besparelse, at man revurderer sit budget, sådan at det kommer til at passe med de 110.000 kr., som er udtryk for, at man bruger 10.000 kr. mere, end man gjorde året før.
Sådan kan vi ikke tale til hinanden.
Derfor bliver jeg nødt til at fastholde, at i forhold til den økonomi, der var aftalt i 2005 og i 2006, er der en reel vækstmulighed i den kommunale sektor.
At man så budgetlægger sig ud over det aftalte og bagefter skal justere sine ambitioner ned på det aftalte, kan man altså ikke anvende ordet besparelser om.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Jeg var meget betaget af det eksempel, som enhver kunne forstå, og som indenrigsministeren tegnede op med familien, der lagde budget i julen, og hvor man i det gamle år havde brugt 100.000 kr., og nu kunne man bruge 110.000 kr., og så lavede man et budget, hvor man finder ud af, at de der 115.000 kr., man når til, ikke går.
Så er det ikke en besparelse, siger ministeren, at regulere det ned til 110.000 kr.
Det er jeg meget enig i.
Problemet her er, at der ikke har siddet en familie og lagt sin egen budgetramme og kigget på sin økonomi.
Her har der været folkevalgte kommunalbestyrelser, der før et kommunevalg har tilrettelagt et budget.
De har været ude og prøve det i forhold til offentligheden, og så kommer regeringen efter kommunalvalget og siger hov, hov, det var for meget.
Det værste i sammenligningen er så, at man jo altså i den her familie så heldigt har kunnet bruge 10.000 kr. mere end året før.
Det er vist ikke tilfældet for kommunerne, og det må indenrigsministeren meget gerne fortælle om
: Er der tale om her, at kommunerne i 2005 med det forbrug, de havde, kommer til at opleve, at der i 2006 er flere penge til rådighed?
Jeg er så glad for, at fru Pia Gjellerup ikke valgte så at gengælde polemikken ved at spørge, om der virkelig kun er en forbrugsmulighed på 10.000 kr., altså det absolutte tal.
Se, det, der er det afgørende, er, at der er aftalt en økonomi for 2005.
Hvordan det konkrete forløb i øvrigt har været i 2005 kan først gøres fuldt op, når alle regnskaber er revideret og afsluttet og der er aftalt en økonomi for 2006.
Hvis man sammenligner det, der var aftalt for 2005, med det, der var aftalt for 2006, så er der en reel vækstmulighed.
Så bliver jeg også nødt til at sige om det med at gå ud og få mandat, det politiske mandat, at det skal man jo hente mange steder.
Det er jeg med på, det skal den enkelte kommunalbestyrelse gøre i sin lokalbefolkning.
Det skal vi som parlament gøre i hele den danske befolkning.
Denne regering har mandat til at fortsætte den gamle regerings linje ved at sikre, at der kun er en begrænset realvækst i den offentlige sektor.
Det mandat på hele den danske befolknings vegne kan jo ikke overtrumfes af, at man i 1998 i enkeltbidder af Danmark måtte gå ud og hente et varieret mandat, der sammenlagt sprænger den ramme.
Hans Andersen (V), 2006-04-04:
Det er korrekt, at de er udarbejdet af en række eksperter.
Jeg synes, det er afgørende, at det må være målet, vi holder fast i, og ikke, om man tørrer reolen af fra højre mod venstre eller fra venstre mod højre, som man kunne forledes til at tro var det, der var afgørende for at gennemføre denne hygiejnestandard.
Kamal Qureshi (SF), 2006-04-04:
Jeg takker for lejligheden til at diskutere og debattere hygiejnestandarder på sygehusene, det er jo en genfremsættelse af et tidligere forslag.
Jeg tror, at jeg ikke vil overraske nogen, hvis jeg skulle lægge mig på linje med alle de andre Fttmo070.fm Page 5380
ordførere og sige, at jeg også, og SF, er optaget af at sikre, at folk ikke bliver syge af at komme på sygehuset.
Det skal helst ikke være sådan, at man skal have et godt helbred for ikke at blive syg på sygehuset; så er der i hvert fald noget, der ikke hænger sammen.
Derfor er vi selvfølgelig også optaget af at sikre en høj standard på sygehusene.
Men jeg vil bare gerne understrege, at vi heller ikke er så naive, at vi tror, at det hele kan opnås ved at lave nogle ensartede standarder.
Mange af de problemer, der er på sygehusene, handler også om, at der er skåret så meget økonomisk i rengøringshjælpen og i forhold til de arbejdsmuligheder, der er for personalet, at det medfører, at der ikke bliver gjort nok rent, og at hygiejnen ikke er helt i top.
Så det handler måske i lige så høj grad om at give personalet nogle bedre arbejdsvilkår, så de hygiejnestandarder, de godt er klar over at de skal overholde, bliver lettere for dem at overholde.
Jeg tror sådan set, at der er en bred enighed om, at vi skal have bedre hygiejne på de danske sygehuse, så vi undgår, at folk bliver syge af at blive indlagt.
Der, hvor uenigheden er, er: Hvordan opnår man det?
Vi vil fra SF's side godt støtte op om forslaget.
Vi synes sådan set godt, at det kunne være et skridt på vejen.
Men jeg vil bare gerne understrege, som jeg også gjorde under behandlingen, sidste gang vi havde forslaget oppe at vende, at vi ikke tror på, at det er hele løsningen på de hygiejneproblemer, der er på de danske sygehuse.
Jeg har sådan set ikke yderligere at tilføje.
Charlotte Fischer (RV), 2006-04-04:
Det, der er vigtigt, er, at de standarder, som bliver opstillet inden for den nationale kvalitetsmodel, bliver anvendt rundtomkring på alle landets sygehuse, og at man måler på samme måde.
Er der så nogle sygehuse, der vælger at gå videre og gøre det mere detaljeret, så kunne jeg ikke drømme om at blande mig i det, det synes jeg er fint.
Men at der er en fælles overordnet ramme, det forventer jeg.
Det er klart, at i det omfang vi siden hen måtte finde ud af, at sygehusene gør, som det passer dem, og at der overhovedet ikke er noget fælles fodslag, så ville det selvfølgelig være et problem, men det har jeg heller ingen forventninger om.
Amterne er jo involveret i det her arbejde og engageret i det, så jeg kan ikke forestille mig, at det skulle gå så galt, som den socialdemokratiske ordfører beskriver det.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Så tror jeg, at den radikale ordfører forregner sig med hensyn til, hvad den nationale kvalitetsplan skal gå ud på, for den betyder netop, at man på det enkelte sygehusområde under lokale omstændigheder – det var det, jeg spurgte Dansk Folkepartis ordfører om lige før – kan have forskellige niveauer.
Og det betyder også, at man godt kan have forskellige rengøringsstandarder i Skagen og i Rødby.
Der er det, jeg spørger: Kunne den radikale ordfører ikke forestille sig, at vi sagde: Der er en minimumsgrænse, der hedder de to danske standardniveauer for hygiejnen, inde i kvalitetsplanen?
Charlotte Fischer (RV), 2006-04-04:
Jeg er lidt usikker på, hvad spørgeren spørger til.
Når hygiejne er et af de 37 temaer, så forventer jeg jo, at der kommer nogle fælles standarder ud, nogle fælles målepunkter.
Og jeg forventer så, at alle sygehuse i det her land kommer til at anvende de her standarder og de her målepunkter, og at der kommer sammenlignelige informationer ud, som ikke kun brugerne kan bruge, men også sygehusledelserne, at man kan se: Hvor er vi henne på vores sygehus i forhold til andre sygehuse?
Hele ideen med den nationale kvalitetsmodel er jo, at alle parter på sygehusområdet er med i det, så der er det ordentlige medejerskab, så man bliver forpligtet.
Alle amter, alle sygehuse bliver forpligtet på det her.
Det er min klare forventning.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Kunne fru Charlotte Fischer forestille sig, at man netop ikke kortsluttede, men tværtimod samarbejdede de 37 punkter i kvalitetsplanen på en sådan måde, at rengøringsstandarderne var ens, lige meget hvor i landet man var?
Det ville jo være at opnå begge resultater på en gang, og ikke en kortslutning.
Kunne fru Charlotte Fischer forestille sig det?
Helle Sjelle (KF), 2006-04-04:
Der er slet ingen tvivl om, at vi også synes, at der er alt for mange mennesker, som kommer til at lide af noget andet end det, de egentlig var indlagt for, og det synes vi ikke er acceptabelt.
Det er også derfor, vi mener, at der skal gøres noget ved det her område, og det er da også derfor, at vi håber på, at vi meget, meget snart ser noget til den her model, som ministeren gang på gang omtaler.
Jo, det gør naturligvis et stort indtryk, at tallet er stigende, og det er også derfor, jeg sagde i min ordførertale, at det er uacceptabelt.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Når vi nu gentagne gange har behandlet det her spørgsmål, når det gentagne gange er blevet sagt, at nu arbejder vi med det lokalt, og der bliver gjort meget godt og alt muligt,
Gør det ikke noget indtryk på den konservative ordfører?