runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Derfor er der heller ikke noget at genoprette i den her sag.
Jeg kan sige, at Danmark fortsat er og skal være en frontkæmper, når det gælder spørgsmålet om menneskerettigheder, nationalt såvel som internationalt.
Det lægger regeringens model også op til.
Regeringen vil oven i købet oprette en særlig enhed i Udenrigsministeriet, der skal beskæftige sig med menneskerettigheder, og for så vidt angår den særlige del af menneskerettighedsfunktionen, der består i at være, skal vi sige, vagthund også over for den danske regering, vil regeringen naturligvis i sin model sikre frihed og uafhængighed for den pågældende institution.
Regeringen vil fremlægge lovforslag om det, som vil blive fremsat senest den 1. marts.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Når man går ud og siger, at man vil lægge overvågningen af menneskerettighederne ind under Udenrigsministeriet og man vil lægge noget af det ind under DUPI-modellen, som jo også er dybt afhængig af regeringen, og samtidig siger, at det er uafhængigt, så kan statministeren forhåbentlig godt selv se, at det kommer man ikke ret langt med, i hvert fald ikke i den internationale presse. Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Hvad er det
for en model, som et eller andet sted må ligge i statsministerens formulering om, at han vil sikre uafhængighed?
Statsministeren må tilgive mig, men det er altså svært at forstå.
Derfor håber jeg, at statsministeren kan løfte sløret for, hvordan den uafhængighed vil blive sikret.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Regeringen har ingen planer om at lægge noget ind under regeringen, sådan som hr. Keld Albrechtsen formulerer det.
Det, der er regeringens plan, er at sammenlægge en række forskningsinstitutioner, som i dag udfører beslægtet forskning i en række internationale emner.
Det gør vi med henblik på at skabe et virkeligt kraftcenter, der kan sikre dansk forskning i international politik og i en række internationale spørgsmål på et meget højt niveau.
Det gør vi bedst ved at lægge kræfterne sammen.
Den særlige funktion, der ligger i at overvåge, om også den danske regering overholder menneskerettighederne, skal naturligvis finde sted i en institution, der er fri og uafhængig, og sådan vil regeringen også sikre det i den model, vi bygger op.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Skal det forstås på den måde, at dette sammenlagte forskningsorgan, som altså også skal overvåge spørgsmålet om menneskerettighederne, og som skal gøre det uafhængigt af regeringen, vil få en ledelse, som i enhver henseende er uafhængig af regeringen?
Det vil altså ikke, som DUPI i dag, have en bestyrelse, der for en stor dels vedkommende består af repræsentanter for regeringen?
Det vil ikke have en af regeringen udpeget direktør?
Der vil i det hele taget være vandtætte skotter mellem regeringsapparatet og et sådant organ.
Er det det, statsministeren siger?
Jeg vil godt bede statsministeren tage stilling til, om det helt præcist er sådan, det, statsministeren har sagt, skal opfattes.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Rent faktisk sidder regeringen i øjeblikket og arbejder på denne model, og hvordan den nøjagtig vil blive udformet,
vil fremgå af det lovforslag, som regeringen præsenterer inden for få uger, og hr. Albrechtsen må have tålmodighed indtil da. Lad mig understrege endnu en gang: Denne regering lægger megen vægt på spørgsmålet om menneskerettigheder.
Så fra starten har regeringen markeret, at det naturligvis er et emne, der optager regeringen meget.
Regeringen er meget opmærksom på, at den særlige kontrolfunktion, der også ligger i Det Danske Center for Menneskerettigheder, naturligvis skal foregå frit og uafhængigt af regeringen.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-22:
Statsministeren svarede på et spørgsmål fra hr. Keld Albrechtsen, at Danmarks omdømme ikke havde lidt skade, og at der derfor heller ikke var noget at genoprette.
Jeg vil godt i den forbindelse spørge: Er det ikke korrekt, at FN's Højkommissær for Menneskerettigheder har henvendt sig til den danske regering og statsministeren, ud fra en bekymring om at Danmark i forbindelse med at nedlægge Centeret for Menneskerettigheder er ved at ødelægge noget af det, som Danmark har, og i den forbindelse også fremhævede, at Danmark har været et foregangsland, et forbillede, sådan er det i hvert fald citeret i en del af den danske presse, for andre lande?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Jeg kan bekræfte, at jeg har modtaget et brev fra Højkommissæren for Menneskerettigheder.
Jeg opfattede brevet som en henvendelse, der blot skulle sikre, at i den nye struktur, regeringen planlægger, etableres menneskerettighedsspørgsmål på en sådan måde, at det opfylder de principper, som vi tidligere har skrevet under på i FN.
Det har jeg kunnet bekræfte i mit svar til Højkommissæren, og så er den sag sådan set ikke længere.
Jeppe Kofod (S), 2002-01-22:
I den sammenhæng vil jeg spørge til det, som statsministerens forgænger som formand, hr. Uffe Ellemann-Jensen, skrev i et indlæg i går, nemlig at enten må et nyt og samlende institut for udenrigspolitisk forskning gøres fuldstændig uafhængigt af regeringen, eller også må der fortsat eksistere et helt selvstændigt institut, der overvåger menneskerettighederne i overensstemmelse med FN's principper: Er statsministeren enig i det udsagn eller ej?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Hr. Jeppe Kofods spørgsmål baserer sig på en misforståelse, for regeringen har ikke lagt op til at nedlægge Centeret for Menneskerettigheder.
Det, regeringen foreslår, er, i lighed med hvad vi gør på en række andre områder, at sammenlægge en række institutioner netop med henblik på at gøre dem stærkere.
Jeg tror såmænd, at resultatet af en sådan indsats kan være, at der bliver endnu bedre og stærkere ressourcer til bl.a. at forske i spørgsmål om menneskerettigheder.
I stedet for at have det splittet op på en hel masse institutioner samler vi kræfterne og laver et virkeligt kraftcenter.
For så vidt angår den del af Menneskerettighedscentrets arbejde, der handler om at holde den danske regering i ørerne, har jeg nu svaret flere gange, men gentager det gerne: Regeringen vil naturligvis sikre, at det sker på en sådan måde, at institutionen er fri og uafhængig.
Det er jo også det, hr. Uffe Ellemann-Jensen lægger op til i sin artikel.
Jeg kan sige, at regeringen er fuldstændig på linje.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-22:
Statsministeren har selv i sin nytårstale peget på, at nogle af de organisationer, som man ville nedlægge, var offentligt finansierede smagsdommere.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Kan statsministeren forstå, at den udenlandske kritik kommer som følge af de udsagn, eller mener statsministeren, at den udenlandske journalistiske stab totalt har misforstået det hele?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Ganske vist har regeringen fremlagt en omfattende plan til at nedlægge råd og nævn og institutioner, men dog ikke Dansk Folkeparti.
Jeg vil så føje til, at den kritik, der har været i visse udenlandske medier - jeg vil nu sige, at det er yderst behersket, hvad der har været - i høj grad er baseret på en misforståelse af regeringens hensigter med det her. Regeringens hensigt er ikke at stoppe forskning i menneskerettigheder, men tværtimod at få styrket den danske forskning i en række internationale spørgsmål, herunder menneskerettigheder, som bør ses i sammenhæng med en række af de spørgsmål, som forskningsinstitutioner på området i øvrigt beskæftiger sig med.
Vi får altså et mere slagkraftigt forskningscenter ved at lægge kræfterne sammen.
Så vil jeg gerne understrege, at for regeringen betyder menneskerettigheder meget, og jeg har altid som liberal politiker lagt meget vægt på, at der eksisterer grundlæggende menneskerettigheder, frihedsrettigheder, som skal respekteres.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Statsministeren ville ikke gå fuldstændig til bunds i spørgsmålet om uafhængighed af regeringen.
Statsministeren sagde, at vi måtte vente, at der arbejdedes på det, men statsministeren sagde samtidig - sådan fortolkede jeg det, han sagde - at han var enig med Uffe Ellemann-Jensen.
Betyder det, at statsministeren i dag kan meddele, at uanset detaljerne, som man sidder med i regeringen, vil der enten blive tale om et selvstændigt, fuldstændig uafhængigt menneskerettighedscenter, som vi har det nu, eller der vil blive tale om, at den sammenlagte institution vil blive fuldstændig ét hundrede procent aldeles uafhængig af regeringen, både når det gælder bestyrelse, når det gælder udpegning af direktør, når det gælder sikkerhed for bevillingerne osv., for sådan tolker jeg den melding, der kom fra Uffe Ellemann-Jensen.
Men statsministeren lod altså en uklarhed stå i sit svar til mig, og jeg håber, at han vil være i stand til at fjerne den uklarhed i det svar, jeg imødeser nu.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Jeg kan ikke føje mere til det, jeg allerede har svaret.
Jeg kan kun sige, at den model, regeringen vil vælge for så vidt angår menneskeretscentret, vil være i overensstemmelse med de principper, som Danmark selv har skrevet under på i FN.
Detaljerne bliver fremlagt i det lovforslag, som regeringen vil præsentere senere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2002-01-22:
Jeg vil gerne takke statsministeren, fordi statsministeren har fundet tid til at være til stede under spørgetimen her i dag.
Det er sådan, at jeg stillede et § 20-spørgsmål efter Folketingets forretningsorden fredag formiddag til statsministeren, hvori jeg spurgte statsministeren, om statsministeren som formand for partiet Venstre var vidende om, at Venstres sekretariat frem til valgdatoen den 20. november gav vildledende oplysninger til borgerne om indholdet af skattestoppet.
Til min store forundring fik jeg det svar fra Lovsekretariatet, at statsministeren ikke kunne finde tid til at komme og besvare spørgsmål mundtligt i Folketinget før den 20. februar.
Jeg vil gerne høre statsministeren, om statsministeren virkelig mener, at det er en tilfredsstillende kommunikation og kontakt med Folketinget, at det er sådan, at et spørgsmål, der er stillet den 18. januar kl. 8.54, ikke kan besvares før godt en måned senere.
Jeg er fuldstændig klar over, at statsministeren naturligvis har andre forpligtelser end Folketinget, men hvorfor kan det så være, at der skal gå en hel måned - der var jo også den følgende onsdag - for det er sådan, at vi har en mødefri uge, hvor statsministeren måske i øvrigt kunne få tid til nogle af de andre gøremål.
Jeg vil bare høre, om det er sådan, at statsministeren har tænkt sig at tilrettelægge sin kontakt med Folketinget sådan, at statsministeren har tænkt sig at komme om tirsdagen, og vi så kan få sådan en eller anden tidsplan for resten af samlingen for, hvornår statsministeren har tænkt sig at komme.
Hvis det er sådan, at det skal tage så lang tid,
så kunne jeg da godt tænke mig at høre statsministeren med hensyn til det substantielle, om statsministeren som formand for partiet Venstre er vidende om, at Venstres sekretariat helt frem til den 19. november om aftenen gav vildledende oplysninger til borgerne om indholdet af skattestoppet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Om den første del af det med rejseplanerne er jeg nødt til at sige, at ud over dem, der er lagt ind, efter at jeg selv blev ny statsminister, har jeg altså også måttet overtage en kalender, som var tilrettelagt, inden jeg blev statsminister, og det har jeg også respekteret af hensyn til dem, jeg skulle besøge.
Hr. Buksti må altså respektere, at sådan kan det også være.
Der er ikke fra min side noget bevidst ønske om ikke at møde op i onsdagsspørgetiden.
Jeg vil gøre det lige så hyppigt, som jeg overhovedet kan, idet jeg samtidig må påse, at der også er andre forpligtelser.
Desuden får hr. Buksti jo altså muligheden for at spørge i dag, og det er jeg glad for.
For jeg kan roligt sige, at der ikke fra Venstres side er givet vildledende oplysninger om skattestoppet.
Skattestoppet er trådt i kraft, akkurat som vi gik til valg på, nemlig fra dag ét, hvor den nye regering har overtaget ansvaret.
Jacob Buksti (S), 2002-01-22:
Nu går jeg ud fra, at statsministeren er en belæst mand, og at statsministeren også læser aviser, herunder også læserbreve fra borgere, som føler sig dybt forundrede over de svar, man har fået fra partiet Venstres sekretariat.
Det kan jo ikke være ukendskab fra statsministerens side, at man ikke har set f.eks. Morgenavisen Jyllands-Posten for den seneste tid, hvor en pensionist fra Hinnerup får følgende svar fra Venstres sekretariat - det får han den 19. november kl. 18.34: «Hvis du eksempelvis betaler 10.000 kr. i ejendomsværdiskat for 2001, betyder skattestoppet, at du ikke kan komme til at betale 1 krone mere end 10.000 kr. næste år.«
Det svarer da ikke til, hvad statsministeren nu siger, at det er 2001 plus 5 pct. Man kan også gå ind på Venstres hjemmeside den dag i dag - der står de samme formuleringer.
Og det er jo ikke sådan, at der i den formulering, som statsministeren kom med bl.a. til undertegnede den 12. december, ligger en overraskelse.
Venstre vidste jo godt, at forskudsskemaerne og de kommunale budgetter var lagt, for det var de i begyndelsen af oktober.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Og fra dag ét er det sådan, at der ikke bliver indført én ny skat; der sker ikke nogen forhøjelse af en eksisterende skat eller afgift, og på den måde er skattestoppet trådt i kraft, akkurat som vi havde lovet vælgerne. For så vidt angår det særlige spørgsmål om ejendomsværdiskatten, ja, så gælder det altså, at den tidligere regering automatisk havde forhøjet ejendomsværdiskatten med 5 pct. for 2002, og så er det altså det, der gælder som udgangspunkt.
Og selv om den offentlige ejendomsvurdering skulle stige med mere end 5 pct., kommer man alligevel ikke af med mere end 5 pct. Så på den måde er skattestoppet trådt i kraft.
Men jeg glæder mig utrolig meget, når hr. Buksti og andre socialdemokrater rejser spørgsmål om skattestoppet.
For hver eneste gang minder det vælgerne om, hvor godt det er, man har fået en ny regering, som mener skattestoppet alvorligt.
Jacob Buksti (S), 2002-01-22:
Jeg må sige, at jeg altid har været imponeret over statsministerens demagogiske talent.
Det, jeg spørger om, er konkret, om den formulering, som er udsendt fra Venstres sekretariat så sent som den 19. november om aftenen, ikke er korrekt.
Den kan da ikke læses anderledes, end at det er 2001, hverken mere eller mindre.
Statsministeren kan da heller ikke med sin fortid bl.a. som skatteminister være uvidende om, at de kommunale budgetter og fremskrivningen med de 5 pct., som er foregået automatisk, har fundet sted i begyndelsen af oktober. Begyndelsen af oktober er da tidligere end den 20. november.
Så hvorfor kan det være, at Venstre og statsministeren først får en åbenbaring efter valget?
Det ville da have været mere reelt, mere ærligt, hvis statsministeren her sagde, hvad det var, det drejede sig om, nemlig at statsministeren ikke havde været opmærksom på det.
Det kan da ikke være rigtigt, at borgere, som skriver bl.a. til Jyllands-Posten, alle sammen ikke har forstået noget som helst af, hvad Venstres skattestop er.
Det kunne jo være, det var, fordi Venstre havde misinformeret om, hvad det var.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Venstre har aldeles ikke misinformeret.
Men det er jo klart, at i samme øjeblik skattekort er udskrevet, beslutninger er truffet om forhøjelse af skatter og afgifter, er det jo en enormt omfattende operation at rulle det hele tilbage.
Så skal man også til at rulle den lettelse af bundskatten tilbage, som lå i den tidligere regerings samlede skatteplan for 2002.
For ganske mange skatteydere ville det ikke være nogen fordel.
Nå ja, men sådan er det.
Derfor har vi gjort nøjagtig det, vi har sagt til vælgerne inden valget, nemlig at skattestoppet er trådt i kraft fra dag ét, hvor den nye regering er trådt til.
Det, den nye regering kan tage ansvar for, er selvsagt de beslutninger, som vi selv har ansvaret for.
Vi kan altså ikke påtage os ansvaret for, hvad den tidligere regering har gjort.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-22:
Jeg vil godt vende tilbage til statsministerens svar på noget af det første, som hr. Buksti spurgte om, nemlig statsministerens medvirken ved onsdagsspørgsmål.
Først en serviceoplysning: Der var fra et medlem af SF's folketingsgruppe, så vidt jeg husker, syv spørgsmål, som oprindeligt var afleveret til statsministeren til besvarelse i morgen.
Mener statsministeren, at de spørgsmål, man stiller om onsdagen, kan besvares om tirsdagen i spørgetimen?
For det andet: Hvordan var Venstres indstilling, da statsministerens parti var opposition til den daværende statsministers medvirken om onsdagen i onsdagsspørgetiden?
Og det tredje er: Hvordan mener statsministeren, at kontakten vil være mellem Folketing og regering, hvis statsministeren ikke i tilstrækkeligt omfang medvirker om onsdagen?
Jeg kan godt forstå, at hver anden onsdag måske kan lade sig gøre, men tre onsdage plus en friuge - er det kutyme i fremtiden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
Der er ikke nogen hemmelighed om min kalender.
Den første onsdag, hvor jeg ikke kunne være til stede her, var jeg på officielt besøg i Slovakiet.
Når jeg ikke kan være til stede i morgen, er det, fordi jeg er på besøg i Berlin.
Den næstfølgende onsdag er det på grund af et for længst planlagt - fra før jeg trådte til - officielt besøg i Slovenien, altså et besøg, som har at gøre med, at Danmark skal forberede sig på at føre forhandlingerne om en udvidelse af EU.
Jeg har klart den opfattelse, at statsministeren såvel som andre ministre i videst muligt omfang skal være til stede om onsdagen for at besvare onsdagsspørgsmål.
Jeg har også tilkendegivet, at jeg i videst muligt omfang, og det vil faktisk sige, når jeg er i landet, vil møde op i tirsdagsspørgetimen. Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at betjene Folketinget.
Med hensyn til rejseplanen kan jeg i øvrigt tilføje, at jeg også skal til Grønland, for det er jo en vigtig ting som ny statsminister også at markere over for rigsfællesskabet at være i kontakt meget hurtigt.
Jeg beklager, at det er sådan, at det er gået ud over nogle onsdage, men lige netop i starten efter at være trådt til som ny statsminister kan det altså ske, at kalenderen er sådan. Jeg skal klart tilkendegive, at jeg til det yderste har
et ønske om at være til stede og besvare spørgsmål i Folketinget, når det ønskes.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-01-22:
Spørgsmålet ligger i forlængelse af nogle af de spørgsmål, der er stillet.
Regeringen kom her den 17. januar 2002 med udspillet til en ny udlændingepolitik, og det er jo klart, at et sådant udspil, sådan som det blev præsenteret, rejser en lang række spørgsmål.
Man kan sige, at der næsten er lige så mange spørgsmål, som der er besvarelser her i papiret.
Og der har der udviklet sig en lidt mærkelig praksis omkring spørgsmål, der er stillet i forbindelse med råd og nævn, nemlig at ministre bare henviser til, at man må vente med at få svar, til regeringen kommer med finansloven.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvordan statsministeren vil sikre, at Folketinget bliver inddraget i udviklingen omkring integrationspolitikken, sådan at vi nu ikke risikerer, at vi ikke kan få svar på nogle af de mange spørgsmål og skal nøjes med en henvisning til, at der engang i marts måned kommer nogle lovforslag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
En af metoderne er jo, at integrationsministeren kommer til stede i Folketinget.
Det er faktisk grunden til, at jeg har besluttet, at integrationsministeren skal være med i dag, for jeg er enig med fru Ritt Bjerregaard i, at drøftelsen også bør finde sted her i Folketingssalen.
Proceduren fra regeringen vil være, at efter at oplægget nu er blevet offentliggjort og præsenteret for en kreds af borgmestre, vil vi opmærksomt lytte til den inspiration, som bl.a. borgmestrene kan give os, med henblik på at påbegynde udarbejdelsen af konkrete lovforslag.
De vil vel kunne være færdige omkring den 1. februar, og forslagene sendes så til høring med henblik på, at de kan fremsættes for Folketinget inden den 1. marts.
Det vil altså sige, at der sådan rent lovkvalitetsmæssigt bliver rig lejlighed til undervejs at gøre sig bekendt med, hvad der ligger i forslagene, og komme med kommentarer.
Ole Stavad (S), 2002-01-22:
Jeg vil da godt takke for ministerens beredvillighed til at medvirke til, at vi får alle oplysninger.
Jeg vil gerne sige til ministeren, at vi bestemt ikke har andre interesser i den sag end at diskutere i forhold til kendsgerninger og ikke i forhold til myter.
Jeg vil bestemt ikke bede ministeren om at give et meget præcist tal med X, men ministeren må vel kunne hjælpe med, sådan hvis vi nu runder af til hele hundreder, hvor mange vi så taler om - som det ene.
Det andet, jeg godt vil spørge ministeren om,
er: De eneste, som man mig bekendt har anerkendt i Danmark, som ikke er dækket af konventioner, er militærnægtere - forholdsvis få personer.
Hvis ministeren kunne give oplysninger også af den karakter, ville jeg være taknemlig.
Bertel Haarder (V), 2002-01-22:
jeg, 13.000 militærnægtere fra Bosnien.
Mange af dem var sikkert dækket af andre konventioner, men der var også nogle, som i andre lande ikke ville have fået asyl.
Jeg kan ikke runde ned eller op i hundreder.
Jeg har lige fra starten sagt, at det kan man ikke.
Men eftersom der er kriterier, der vil blive lagt om og lagt i retning af europæisk niveau, det, som forhåbentlig kan komme ud af fælles europæiske asylregler, hvis vi nogen sinde kommer så vidt, er det sikkert, at der bliver en effekt.
Og den kan godt blive større end både hr. Stavad og jeg forventer - lad os nu se.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
For det første kan jeg sige til hr. Buksti, at jeg tror, jeg allerede har optrådt flere gange i tirsdagsspørgetimen end min forgænger.
For det andet kan jeg så oplyse, at når jeg beklageligvis ikke kan være til stede i morgen, er det, fordi jeg skal besøge den tyske kansler Schröder som led i de danske forberedelser til at overtage formandskabet for EU den 1. juli.
Jeg beklager, at det indimellem går ud over nogle onsdage.
Det beklager jeg meget, for jeg lægger meget vægt på at kunne være til stede i Folketinget, men hr. Buksti bliver altså nødt til at respektere, at der også er en opgave i bedst muligt at forberede Danmarks overtagelse af formandskabet den 1. juli.
Ole Stavad (S), 2002-01-22:
Jeg vil gerne minde ministeren om, at det ikke er os, der har startet en taldiskussion, det er sådan set regeringen.
Hvis vi tager regeringens eget regeringsgrundlag, ser vi, at regeringen i sit regeringsgrundlag har stillet i udsigt, at man vil fremsætte lovforslag, der betyder, at der kommer tusinder - ikke tusind, men tusinder - færre til Danmark.
Derefter kommer der et udspil fra regeringen, hvor ministeren konsekvent nægter at tage diskussionen om konsekvensen i forhold til antal i sit forslag.
Er der ikke et eller andet dér, som ministeren synes, han skylder en forklaring på?
Margrethe Vestager (RV), 2002-01-22:
Først og fremmest vil jeg tilslutte mig den socialdemokratiske glæde over, at regeringen har fundet, at en tidligere regering havde lavet en god, hensigtsmæssig og rigtig aftale med kommunerne og derfor genfremsætter det forslag, som vi tidligere har behandlet her i salen.
Jeg er også enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det er meget motiverende, hvis man på den måde kan påvirke regeringens politik, at man kan fremsætte forslag, hvorefter regeringen vil skrive dem af og selv fremsætte dem.
At det synes at være lidt i modstrid med de ønsker, man har om at begrænse arbejdet og bureaukratiet, er noget andet, men fred nu med det. Vi støtter under alle omstændigheder stadig væk vores eget forslag.
Det er en kunstig modsætning at stille op i forhold til det her forslag at sige, at det på nogen måde påvirker den ambition, jeg tror alle har, om, at også danske statsborgere får rimelige og ordentlige boligvilkår.
I hvert fald vil jeg sige, at Dansk Folkepartis forestilling om himmerige er noget anderledes end den, vi har i Det Radikale Venstre, da vi ikke tror, at det vil findes i en container.