runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 1998-04-28:
Lovforslag nr. L 58, som vi her skal behandle,
kan Dansk Folkeparti ikke støtte.
Det er der flere grunde til, men først og fremmest mener vi, at loven bliver umulig at forvalte.
Den er alt for bureaukratisk og alt for uoverskuelig.
Når man sidder og kigger på lovforslaget, er der egentlig nogle tanker, man kan gøre sig om det.
Man kommer frem til nogle spørgsmål, f.eks. spørgsmålet om, hvordan ministeren vil vurdere konsekvensen af harmonikravene for svinesektoren, og hvordan ministeren vil gribe ind, hvis han vil gøre det.
Så nævnte hr. Martin Glerup noget om en ny klub, så derfor kan man også spørge, om den nye grønne klub har gjort sig tanker om, at denne lov alt andet lige medfører større arealkrav til den enkelte landmand.
Det betyder så igen, at priserne på landbrugsjord vil stige voldsomt.
Med Vandmiljøplan II kan man også risikere, at der grundet arealmangel herhjemme vil blive sat yderligere gang i investeringer i landbruget i østlandene, f.eks. i Polen.
Jeg er bekendt med, at der er landmænd, der allerede er i gang.
Dette er efter vores opfattelse en katastrofe for landbruget, og det vil betyde en nedgang i arbejdspladser i landbrugets følgeerhverv.
Plantedirektoratet råder ikke selv over kontorfaciliteter nok til det antal medarbejdere, som denne lov vil kræve.
I lovforslaget er der lagt op til, at der skal bygges nye kontorlokaler på 700 m2 med en anlægsudgift på 9,2 mio. kr. Hvor lander driftsudgifterne henne?
Dansk Folkeparti vil også gerne høre lidt om, hvor mange nye personer der skal ansættes til at forvalte denne lov.
Vi så hellere, at man brugte alternative muligheder som f.eks. biogasanlæg, hvorved vi kunne få en naturlig bortskaffelse af gødningen og samtidig få en energiproduktion.
En anden mulighed, som man nok bør overveje meget, er
Først og fremmest vil det sætte vores debat om vandmiljøet i et helt nyt perspektiv.
Det ser ud til, at teknologien med hensyn til, hvorledes gylle kan separeres i 80 pct. vand, 5 pct. humus samt 15 pct. handelsgødning, er kortlagt.
vil man kunne udnytte næsten ét hundrede procent, da man vil være i stand til at sprede den i meget mere kontrolleret form i forhold til traditionel gyllespredning.
Derved undgås nedsivning i grundvandet, da planterne jo vil optage alle næringsstofferne.
I lovforslag nr. L 58 er der også et krav om, at fristen for indsendelse af gødningsregnskaber er senest den 31. marts.
Det krav mener vi er unødvendigt, da den allerede gældende lov, hvor det skal ske over en 3-måneders-periode, fungerer udmærket.
Sluttelig vil jeg fra Dansk Folkepartis side gøre ministeren opmærksom på den meget korte tidsfrist, der er givet de berørte organisationer til at komme med bemærkninger til loven.
Det finder vi lidt uanstændigt.
Dette lovforslag minder meget om noget, som vi på sigt kan kalde lovsjusk.
Jeg er bange for, at loven også skal rettes til mange gange, efter at den er vedtaget.
Ét er jo papir, noget andet er praksis. Vi kan altså ikke støtte lovforslaget, og det gælder også lovforslag nr. L 67.
Sonja Albrink (CD), 1998-04-28:
Miljøet er jo en underlig størrelse.
På en masse områder kan Danmark stort set ikke gøre noget helst andet end at kippe med flaget.
Det danske samfund har, som mange ved, ofret en masse ressourcer på at begrænse CO2-udledningen.
Om det kan måles på verdensplan eller for den sags skyld bare i Danmark,
Derfor er det også en meget god idé at gøre det, som vi gør, nemlig at koncentrere miljøindsatsen dér, hvor det virkelig batter noget.
I Danmark skal vi selvfølgelig ikke bare lade stå til
med forurening, men den primære indsats bør lægges dér, hvor vi kan se og føle resultaterne.
Det er også en meget væsentlig grund til, at vi i CD gik ind i forhandlingerne og står bag aftalen om Vandmiljøplan II, for her kan vi virkelig gøre noget for nærmiljøet.
Det vil sige, at der måske var nogle punkter, som vi gerne havde set løst på en lidt anden måde, men samlet set er vi godt tilfreds med den samlede pakke.
I øvrigt kan CD tilslutte sig de øvrige initiativer, som er taget til at begrænse kvælstofudvaskningen, og i CD er vi særlig glade for de initiativer, der er taget til de frivillige ordninger som f.eks. skovrejsning og udlæg af vådområder på frivillig basis.
Det er klart, at det i enkelte situationer kan være nødvendigt at bruge ekspropriationsinstrumentet for at få gennemført en større plan om vådområder, men det bør være den absolutte undtagelse, at den slags ting skal ske ved ekspropriation, og kun såfremt der i helt overvejende grad er folkelig, frivillig opbakning til projektet.
Den sænkede gødningsnorm kan give et udbyttefald eller måske et værdifald, fordi afgrødernes kvalitet falder.
Det er klart, at vi bliver nødt til at se på, om denne lovpakke har nogle konsekvenser, og på, hvad omkostningerne bliver, for som jeg startede med at sige, er det selvfølgelig forureneren, der skal betale.
Men der må også være grænser
for, hvor høj en pris man skal betale, og derfor må vi hen ad vejen se på, om omkostningerne står mål med resultatet.
Samlet set synes vi i CD, at vandmiljøplanen er en gevinst for miljøet, og som jeg har sagt tidligere, er den
dermed også til gavn for os alle sammen
Derfor støtter vi i CD samtlige lovforslag.
Steen Gade (SF), 1998-04-28:
Jeg vil godt sige til hr. Ole M. Nielsen, at det er da godt, at Christian Christensen ikke kan høre den her tale.
Det er lidt deprimerende at se, at nu kommer Kristeligt Folkeparti i Folketinget igen, og så lægger man sig politisk et helt andet sted end Christian Christensen - som er en af dem, der har præget Kristeligt Folkeparti ganske meget - gjorde, da han var miljøminister.
I virkeligheden var han jo med til at sætte lige netop denne dagsorden.
Han gjorde det faktisk før vandmiljøplanen, og han sagde det helt modsatte af det, som hr. Ole M. Nielsen siger nu.
Hr. Ole M. Nielsen siger, at han ikke tror på tallene, men at tvivlen skal komme miljøet til gode.
De tal, som vi har opereret med, er jo beregningstal.
Jeg vil spørge Kristeligt Folkepartis ordfører, om det ikke er rigtigt, at situationen ude i naturen er meget dårligere end de beregningstal, vi arbejder med, og hvad det er, man bygger på, når man ikke tror på tallene og ikke tror på, at det her er så slemt, som vi andre er gået ud fra, at det er.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-04-28:
Nu skal man jo ikke grave grøfter her, og Kristeligt Folkeparti skal da være velkommen her i Folketinget.
Men jeg må indrømme, at det har undret os noget i Det Radikale Venstre, at Kristeligt Folkeparti med så stolte traditioner på miljøområdet, som vi ved, partiet har - og som jeg også håber det får igen - kan være med til at sige nej til forslagene her.
Mit konkrete spørgsmål går bl.a. på: Er hr. Ole M. Nielsen ikke enig i, at af de 100.000 t, som var med i Christian Christensens vandmiljøplan fra 1987, mangler der stadig omkring 37.000 t?
Hvorfor vil hr. Ole M. Nielsen ikke være med til at finde dem på denne måde, eller har hr. Ole M. Nielsen andre måder, han mener, planen kan opfyldes på?
Christian Mejdahl (V), 1998-04-28:
I valgkampens første fase ville Kristeligt Folkeparti kompensere landbruget for de 500 mio. kr., det koster erhvervet at gennemføre Vandmiljøplan II.
Senere i valgkampen var det kun normnedsættelsen, der skulle kompenseres, og i dag siger hr. Ole M. Nielsen, at der skal en kompensation på bordet, og tallet 500 mio. kr. nævnes igen.
Jeg vil godt have hr. Ole M. Nielsen til at præcisere, hvor Kristeligt Folkeparti vil lande med hensyn til kompensation.
Venstre vil gerne være med til at se generelt på landbrugets omkostnings- og konkurrencevilkår, som er forårsaget af vandmiljøplan, EU, landbrugsreform, WTO-forhandlinger osv.
Hvor mon vi kan mødes?
Tove Fergo (V), 1998-04-28:
Det er, når hr. Kim Behnke angriber den danske folkekirke, at jeg ikke kan lade være at gå op og erindre hr. Kim Behnke om, hvad der er det medmenneskelige ansvar, og det er ikke et, som den danske folkekirke har patent på.
Der er ikke nogen, som er mere ansvarlige end andre, så hr. Kim Behnke kan godt påtage sig ansvaret og lade være med at flygte fra det og sige, at det er der andre, der skal påtage sig.
Hanne Severinsen (V), 1998-04-28:
Det er rigtigt, at jeg har stillet mange spørgsmål, men f.eks. det, jeg nævnte, det forslag, man lokalt er optaget af, er ikke nævnt i VVM-redegørelsen, og jeg kan fortælle, at vi under den offentlige debat, som andre politikere jo ikke deltog i, fik at vide af embedsmændene, at det var på grund af nogle tekniske ting, der stod i slutningen af forslaget, og at det var fuldstændig vanvittigt
Men vi har altså en aftale, og vi er da glade for, at ministeren nu siger, at der kun skal ske ekspropriation i den almindelige forstand.
Skal det forstås på den måde, at man stadig vil sikre at få tilvejebragt erstatningsjord?
I Borrisområdet undrer de sig over, at man ikke køber jord op, og der er jo det ved det, at hvis der ikke kommer noget ekstra jord i spil, bliver en lang række landmænd udsat for, at de ikke kan opfylde harmonikravene.
Derfor håber jeg, at ministeren vil give projektet den fornødne tid og simpelt hen sørge for, at der kommer en ordentlig jordfordeling i området.
Jens Kirk (V), 1998-04-28:
Nu skal jeg ikke ødelægge ministerens ret gode humør, men dog komme med en bemærkning om, at der er én sten, der ikke er vendt i denne sag.
Det er den nye slusepraksis, som vi indførte i 1992-93, hvor det blev vedtaget, at der meget hurtigt skulle lukkes vand ud og ind, og lige pludselig står Ringkøbing Fjord som et stort reservoir med en meget høj vandstand.
Den sten er ikke vendt, men lad det nu falde.
Med hensyn til de økonomiske beregninger, som viser, at projektet er positivt for området, tvivler jeg meget på, at nogen kan regne ud, at 200-250 arbejdspladser kan erstattes med indtægter fra turisme; det tvivler jeg på.
Men ovre i Vestjylland glæder vi os til at se miljø- og energiministeren og snakke med befolkningen, borgmestrene og amtsborgmesteren, og så tror jeg, vi finder en løsning på hele problemet.
Svend Auken (S), 1998-04-28:
Nu har jeg haft mange møder med både borgmestrene og amtsborgmesteren, og jeg har været i området, og jeg kommer gerne igen, og jeg glæder mig til det møde, vi skal have
derovre
Jeg vil gerne sige til hr. Kirk, at med hensyn til slusepraksis er det forkert, at vi ikke har undersøgt virkningerne af den.
Det er en følge af projektet, at man nu har ændret slusepraksis, det er en del af hele strategien, at det nu er sket, så det er en simpel misforståelse, der her bliver lagt frem.
Jeg mener ikke, at nogen har kunnet påvise - det er et svar til fru Hanne Severinsen - at regeringen ikke loyalt har levet op til sin del af aftalen.
Også de punkter, jeg personlig har mine tvivl over for, har vi taget med for at efterleve den beretning, vi i sin tid brugte mange kræfter på at forhandle på plads.
Kommer der nye spørgsmål og væsentlige indvendinger, skal vi selvfølgelig se på dem.
Men jeg har altså svært ved at se, af hvilke grunde de skulle komme, og derfor må partierne belave sig på, at nu bliver der altså truffet en afgørelse.
Jeg håber naturligvis, at den afgørelse vil afspejle det, der plejer at være gældende her i Folketinget, nemlig at når man indgår en aftale, vedgår man den, også ved sidste behandling, når vi skal trykke på knapperne.
Jens Kirk (V), 1998-04-28:
Jeg tvivler ikke på, det er rigtigt, når miljø- og energiministeren siger, at det hænger sådan sammen, men hvor kan jeg læse det henne?
Og er det ikke korrekt, at med den ny slusepraksis vil der være et endda betragteligt mindre volumen i Ringkøbing Fjord til at optage vand efter nordvestenstorm i 2-3 uger, som vi dog har af og til?
Martin Glerup (S), 1998-04-28:
Baggrunden for dette forslag til ændring af miljøbeskyttelseslovene er faktisk en af Danmarks allerværste miljøskandaler, nemlig det farlige affald, som er opmagasineret på H&C Prom Kemi ApS' konkursramte virksomhed.
Problemet har været, at myndighederne kun har ret til at gribe ind, når forureningstruslen er akut, og at der er tvivl om, hvorvidt miljøbeskyttelsesloven rummer hjemmel til at gribe ind og rydde op, før forureningstruslen mod miljø og sundhed bliver yderst akut.
Lovforslaget fjerner denne tvivl og giver mulighed for at gribe ind og iværksætte en samlet bortskaffelse på et tidligere tidspunkt, altså en slags forebyggende indsats.
Kun i situationer, hvor den ansvarlige virksomhed ikke længere er i drift, kan man gribe ind, og man fastholder selvfølgelig forureneren betaler-princippet.
Det vil også blive muligt for det offentlige at sætte ind, uanset om det vil være muligt at få dækket udgifterne hos den ansvarlige forurener.
Endvidere indeholder lovforslaget en mulighed for at frakende retten til at udøve virksomhed, hvis der sker en grov misligholdelse af forbud eller påbud i de miljøgodkendelser, der er givet til de enkelte virksomheder ifølge miljøbeskyttelsesloven.
Lovforslaget gør det muligt at gribe tidligere ind, når miljøforbryderne efterlader deres giftige og farlige affald.
Det er et godt lovforslag, som Socialdemokratiet kan tilslutte sig, og jeg skulle hilse og sige, at det kan CD og Det Radikale Venstre også.
Hans Christian Schmidt (V), 1998-04-28:
Der skal åbnes mulighed for en hurtig og effektiv oprydning af den slags miljøsvineri, vi har oplevet ved Proms Kemiske Fabrik, og det er også helt klart, at kemikalierne skal fjernes, før en egentlig nedsivning begynder.
Venstre er enig i lovforslagets intentioner om at give mulighed for en hurtigere oprydning og oprensning ved konkursramte miljøsvinere.
Det vil være meget uhensigtsmæssigt at skulle vente, til der er akut fare for miljøet.
Det er derfor en meget fornuftig henvendelse fra Storstrøms Amt, og den juridiske opfølgning virker fornuftig.
Der er dog nogle uklare punkter i forslaget.
Det hedder bl.a. i den foreslåede rettelse til § 70: »Til forebyggelse af en situation som beskrevet i stk. 1 kan tilsynsmyndigheden foretage det nødvendige uden påbud og for den ansvarliges regning.«
En sådan formulering giver meget brede rammer for myndighederne, specielt når det i bemærkningerne er specificeret, at myndighederne blot skal godtgøre, at der er overvejende sandsynlighed for, at den situation, der er skabt, på sigt vil kunne medføre fare for sundhed eller miljø, hvis der ikke foretages noget.
En så bred og vag formulering kan tænkes at give fortolkningsproblemer.
I tilfældet med Proms Kemiske Fabrik er sagen meget klar, men i mange andre sager kunne man godt forestille sig, at der kan opstå problemer. Ifølge forslaget kan myndighederne foretage oprydning af en erhvervsgrund for den ansvarliges regning uden at give den ansvarlige påbud herom og uden at give den ansvarlige mulighed for selv at få ryddet op efter sig.
Det betyder selvfølgelig, at vi vil dyrke det retspolitiske i forslaget.
Det giver nemlig også myndighederne meget brede rammer, at der kan foretages oprydning efter en »overvejende sandsynligheds«-vurdering uden at advisere den, der i sidste ende skal betale regningen.
Endvidere er formuleringen af tidsperspektivbestemmelsen noget uklar.
Hovedformålet med lovændringen er at kunne gribe tidligere ind over for miljøfarer, men i selve lovteksten står udelukkende, at der kan gribes ind til forebyggelse af en situation som beskrevet i stk. 1.
I bemærkningerne står der, at der kan gribes ind, hvis noget på sigt kan repræsentere en miljøfare, og da loven netop skal åbne mulighed for at handle i en situation, hvor miljøtruslen ikke er akut, vil det være fordelagtigt at få præciseret, hvilket tidsperspektiv der tales om.
Vi må blot sikre os, at lovforslaget ikke på grund af uklare formuleringer giver uhensigtsmæssige fortolkningsproblemer, og det er grunden til, at vi ønsker at dyrke det retspolitiske.
Samlet er forslaget et godt skridt i den rigtige retning.
Venstre kan derfor støtte intentionerne i lovforslaget, men vi ser gerne, at det bliver yderligere præciseret, hvilke rammer der er for den udvidede kompetence.
Det vil vi selvfølgelig søge at afdække i udvalget, og vi vil være med til en både hurtig og positiv sagsbehandling.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-04-28:
I Kristeligt Folkeparti føler vi både glæde ved det her projekt og forpligtelse, selv om vi vel nok ikke synes, at det er lige så rosenrødt, som det fremgår af ministerens skriftlige fremsættelse.
Vi har ikke haft mulighed for at følge projektet tæt på i de seneste år, og derfor synes vi, det er svært at finde ud af alle de spørgsmål, der stilles til projektet i øjeblikket.
Der er masser af tekniske spørgsmål, også i høringssvarene, også nogle, som vi mener vi er nødt til at skulle have afklaret.
Man kan selvfølgelig ikke kalde forslaget en hovsaløsning efter alle de ord og alle de møder og alle de papirer, der er lavet, og efter alle de penge, COWIconsult
har tjent på det - undskyld.
Vi tror på, at det bliver et godt projekt, men vi synes, at man bliver nødt til at have den lokale befolkning lidt mere med på det.
Det ærgrer os, at man ikke har været bedre til at få den lokale opbakning, og at man ikke har været bedre til at få løst opkøbs- eller jordfordelingsproblemerne.
Det er os meget imod, at man skal ud og ekspropriere så store arealer, som det ser ud til efter det, vi ser nu.
Vi synes, man skal satse meget på at få en bedre og en frivillig løsning på det, som det hele tiden har været meningen, eller i hvert fald på en betydelig større del af det, også selv om det skulle få lov at tage lidt mere tid.
Vi vil gerne være med til at se på de tekniske ting, men vi er generelt positive over for projektet.
Henriette Kjær (KF), 1998-04-28:
Jeg kan forstå, at dette lovforslag er blevet fremsat på baggrund af nogle helt konkrete problemer, der opstod for Storstrøms Amt i forbindelse med planlægningen af oprydningen efter H&C Prom Kemi ApS, og sådan er det jo nogle gange: Der opstår et problem, som vi må forsøge at afhjælpe ved at ændre en allerede eksisterende lov, der ikke har vist sig tilstrækkelig.
I Det Konservative Folkeparti er vi helt enige i den foreslåede ændring af loven.
Det er uhensigtsmæssigt, at de ansvarlige for oprydningen ikke kan gå i gang så hurtigt som muligt og rydde farligt affald af vejen.
Set ud fra et miljøpolitisk hensyn er det vel heldigst at få de skadelige stoffer fjernet hurtigst muligt, og når det også ud fra et økonomisk hensyn er langt mere fordelagtigt at fjerne dem i en tidlig fase, bør man selvfølgelig gøre det.
I Det Konservative Folkeparti håber vi i øvrigt ikke, der vil blive brug for bestemmelsen ret mange gange.
Det bør være sådan, at man via et effektivt tilsyn rydder løbende op og holder orden i de miljøtunge virksomheder.
Situationer som den i forbindelse med Prom bør være et særsyn, men vi må også regne med, at de forskellige tilsynsmyndigheder har lært af denne sag og for fremtiden iværksætter en bedre opfølgning af de forebyggende foranstaltninger, der findes.
Vi kan altså støtte lovforslaget, men vi håber ikke, de nye bestemmelser vil blive brugt ret meget.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1998-04-28:
Dansk Folkeparti ser positivt på det lovforslag, som vi nu skal til at drøfte, for selvfølgelig skal miljøsynderne selv betale for oprydningen, og der skal ikke herske tvivl om Dansk Folkepartis stillingtagen, når det gælder overholdelse af lov og orden, heller ikke inden for miljøområdet.
Så vi kan kun støtte disse tiltag, hvor der nu er lagt op til, at den lille gruppe af virksomheder og virksomhedsejere, som bevidst og gang efter gang blot efterlader miljøsvineriet til det offentlige, skal straffes.
Når borgerne ser, at bestemte virksomhedsejere, der spekulerer i at efterlade svineriet til det offentlige, gang på gang genåbner deres forretning, blot med et nyt navn, men med de samme personer bag selskabet, må borgerne også føle sig lidt til grin, for det er jo deres penge, der skal bruges til oprydningen.
Og de ser også, hvor restriktive vi er på andre områder inden for miljøet, og her tænker jeg f.eks. på landbruget.
Så selvfølgelig skal der også strammes op over for de virksomheder, som der i lovforslaget her er tale om.
Den rettighedsfrakendelse, som skal sikre, at virksomhedsejere ikke kan blive ved med at drive virksomhed, skal finde sted, når man bliver opmærksom på problemet.
Men den afgørelse skal selvfølgelig straks prøves ved en domstol, således at retssikkerheden forbliver intakt. Dansk Folkeparti kan støtte princippet om, at forureneren skal betale.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-28:
Det, der er det grundlæggende problem ved såvel Vandmiljøplanen som miljøbeskyttelseslovgivningen, er, at de forsøger eller måske foregøgler at regulere lovgivningen - og det gælder både erhvervslivet og landbruget - i overensstemmelse med befolkningens ønsker om miljørigtighed, men at det ikke virker i praksis.
Og når skandalerne så bliver for store, sættes der ind med lidt lovgivningsmæssigt lapperi her og dér indtil næste skandale.
Det, der er brug for, og det, der er en virkelig politisk udfordring, er initiativer, som sætter gang i omstillingen ikke bare af landbruget i økologisk retning, men af hele vores industrielle produktion, og det vil jeg gerne være med til at drøfte nærmere, f.eks. omkring kemikalier.
Så kunne det være, at vi kunne undgå alle de lapperier, som det her forslag kun kan betragtes som.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-04-28:
Lovforslaget her har baggrund i det kæmpemæssige miljøsvineri, som jeg gerne vil sige at Prom Kemi har lavet.
Sådan noget må selvfølgelig ikke ske, og derfor kan jeg sige, at Fremskridtspartiet ser positivt på det her lovforslag.
For det er rigtigt, at vi skal gøre det sådan, at det offentlige kan gribe ind så hurtigt som muligt, men vi skal også gøre det sådan, at det offentlige først griber ind, når man er overbevist om, der er noget galt ved den pågældende virksomhed.
Men vi er et skridt i den rigtige retning, og det tror jeg vi kan være med til.
Men der er en lille ting i lovforslaget, som jeg er betænkelig ved, og det er med hensyn til det, der hedder rettighedsfrakendelse.
For det er ganske rigtigt, at hvis der er nogen, der med vilje den ene gang efter den anden laver noget miljøsvineri, som det hedder på jysk, så kan man tage den i anvendelse, men det ville være rart, hvis vi kunne få det ind, at hvis der er en virksomhed, der har et uheld - det kan jo ske for enhver virksomhed, at den har et uforskyldt uheld - så kan man ikke tage rettigheden til at drive virksomhed fra den.
Jeg kunne altså godt tænke mig at få lavet et eller andet lempeligt på det område, men generelt må jeg sige, at Fremskridtspartiet går positivt ind i det her arbejde.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-04-28:
Lovforslaget her har en meget kedelig baggrund, nemlig Danmarks største miljøskandale, og det er beklageligt, at der skal sådan en lov til for at få ryddet op efter det, men det er nødvendigt, og vi kan naturligvis støtte lovforslaget.
Svend Auken (S), 1998-04-28:
Jeg forstår, at vi i denne sag kan tælle Kristeligt Folkeparti med i det grønne flertal, og det vil jeg gerne sige hr. Ole M. Nielsen en dybt personlig tak for.
Og så vil jeg gerne sige til alle ordførerne, at vi alle sammen ved, hvorfor dette forslag er nødvendigt, og at jeg er glad for, at vi nu kan ekspedere det.
Men jeg vil også gerne sige, at de præciseringer, som man ønsker, og som bl.a. hr. Hans Cristian Schmidt efterlyste, vil vi selvfølgelig sørge for sker under udvalgsarbejdet.
Når regeringen trods den selvpålagte rationering af genfremsatte forslag - undskyld udtrykket - har valgt at tage dette forslag med, så hænger det sammen med, at der er et akut behov i Storstrøms Amt for at få gjort noget ved problemet.
Og dér er jeg glad for, at alle ordførerne, så vidt jeg kunne høre, var positive over for at få løst det.
Men det siger sig selv, at de præciseringer og opklaringer, man gerne vil have, vil vi sørge for under udvalgsarbejdet.