Ole Glahn (RV), 2006-01-12:
Når man læser lovforslaget, ser det umiddelbart meget fornuftigt ud.
Man kunne næsten sige jo mere desto bedre.
Borgerne skal have kendskab til de valgmuligheder, de har fået, og kommunerne pålægges så her i dette forslag pligt til at give sammenlignelighed af brugerinformation i forbindelse med dagtilbud, folkeskolen og ældreområdet.
Det giver naturligvis bedre muligheder for at sammenligne forskellige institutioners ydelser inden for kommunen på tværs af kommunegrænserne – og dog.
Kravet om information på centralt udvalgte områder skal også gælde for selvejende institutioner og private leverandører, der er en integreret del af det kommunale tilbud.
Vi har også et stort ønske om, at borgeren oplyses om de muligheder, der er, og at den oplysning gives på en dækkende og informativ måde.
Det gælder også, når borgeren har behov for at benytte kommunale tilbud.
Vi mener også, at det er meget vigtigt, at de enkelte kommuner og deres institutioner motiveres til hele tiden at udvikle kvaliteten og omfanget af tilbuddet.
Vi mener, at så vel medarbejderne som ledelsen på institutionerne i samarbejde med forældre eller pårørende er bedst til at udvikle netop deres tilbud under inspiration fra andre institutioner, kommuner og fra staten.
Det giver lokalt engagement og kreativitet, som i sig selv øger arbejdsglæden og ydelsens kvalitet, fordi alle involverede får det ind under huden ved at arbejde med det, de får medejerskab, som det lidt populært hedder, men alligevel er det en central måde at beskrive det på: medejerskab.
Man udvikler ydelsen, og man udvikler ydelser, der passer til de lokale forhold netop på det sted på det tidspunkt med de mennesker, der er der.
Man fokuserer altså på at gøre det rigtige, og det er det vigtigste.
Med centralt fastsatte detaljer fokuseres på en lang række punkter, hvilket i højere grad øger risikoen for, at man fokuserer på at gøre det rigtigt ud fra de krav, systemet har opstillet, og det vil sige, at man faktisk får mindsket engagementet, man kan måske i visse tilfælde oven i købet opleve, at man møder modstand og afmagt over for de krav, som er kommet fra centralt hold, fordi man ikke kan se fornuften i dem, og fordi det er krav, som borgerne faktisk ikke har efterspurgt.
Det er jo meget karakteristisk, at i den kommunalvalgkamp, vi har været ude i her, har jeg ikke hverken hørt eller læst, at der har været store behov for, at informationskravene blev sat mere i højsædet.
Men i den større sammenhæng skal vi være opmærksomme på, at vi ikke bruger de ressourcer, vi har til rådighed, på en forkert måde.
Vi er i Danmark gode til at være kreative og effektive, når vi får mulighed for det.
Vi skal vise tillid til de nydannede kommuner, som vi nu har tillagt så mange nye opgaver.
Derfor er dette lovforslag med dets muligheder for detailstyring fra ministerens side ikke fremsat på det bedst tænkelige tidspunkt, for nu at sige det mildt.
Det havde været mere rimeligt, om kommunerne i samarbejde med deres forening, KL, havde set, hvor langt de kunne komme ad frivillighedens vej.
I forbindelse med udviklingen af borgerservice vil det komme til at indgå som en naturlig del.
Man kan også spørge om kvaliteten af de oplysninger, som dette forslag pålægger institutionerne at give.
Hvad fortæller eksempelvis genFttmo036.fm Page 2590
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Det, der er afgørende, er at vide, hvordan børnenes kompetencer var, da de begyndte i skolesystemet, og hvad de så har nået.
Det vil sige, at dygtige lærere godt kan være lærere, der får gennemsnitskarakterer fra et niveau, der har været lavere, til et niveau, der er højere, men det siger ikke noget om dette med, at det bare er et gennemsnit på tværs.
Man skal gå ind i den enkelte kommune og den enkelte skole og se, hvad det er for ydelser, de står over for.
På samme måde kan man spørge: Hvor interessant er egentlig et gennemsnit?
Hvad er spredningen af de elevers standpunkter?
Hvis kvalitet ikke kan måles, skal vi lade være med at gøre det, og vi skal lade være med at gøre det, der kan måles, til kvalitet.
Vi må fortælle brugerne, hvordan livet leves, hvilke mål skolen har, hvordan konflikter forebygges, hvordan mobning søges undgået osv. for at bruge det eksempel.
Det er langt mere kvalitetsoplysning, end det er at skulle give nogle oplysninger, som er centralt fastsatte.
Sammenfattende kan jeg sige, at vi er kritiske over for lovforslaget, og vi vil efter udvalgsarbejdet endelig vurdere vores konkrete stillingtagen, men man skal fra ministerens side ikke forvente tilslutning til dette forslag.