runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (S), 2002-02-20:
Det, jeg bad statsministeren om at bekræfte eller afkræfte, var jo først og fremmest det, at bevillingen totalt bortfalder i år 2005. Jeg vil gerne spørge statsministeren, om holdningen her betyder, at når både statsministeren og socialministeren har tilkendegivet, at man vil styrke det frivillige sociale arbejde, så indebærer det, at man ikke skal have flere bevillinger til det frivillige arbejde, men snarere færre bevillinger?
Det er jo ikke rigtigt, at det frivillige arbejde foregår uden statsstøtte.
Tværtimod er der jo indført en bestemmelse i den sociale lovgivning med Venstres og De Konservatives støtte om en mere systematisk støtte på 100 mio. kr. om året netop ud fra den betragtning, at der er brug for en økonomisk håndsrækning.
Men er det rigtigt, at Venstre og De Konservative og regeringen har sagt, at man skal støtte og fremme det frivillige sociale arbejde, og betyder holdningen her, at det skal ske uden penge?
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Jamen alle de frivillige grupper, der er, kan jo trække på den ekspertise, som Dansk Flygtningehjælp har i form af deres frivillighedsrådgivningskonsulenter.
Det, der bare undrer mig, er, at om det gode sociale arbejde, det integrationsarbejde, som mere end 3.000 danskere udfører, siger formanden for Venstre, landets statsminister, nu, at der ingen grund er til, at det fortsættes, for nu har det offentlige overtaget opgaven. Nu kan de 3.000 almindelige danskere godt holde op med den indsats, fordi det offentlige har overtaget det.
Det er da ikke i overensstemmelse med det, Venstre plejer at sige.
Men det er ikke, fordi det overrasker mig så meget, for jeg har efterhånden vænnet mig til, at Venstre gør ét og siger noget andet.
Jeg påpeger bare, at her er endnu et eksempel.
Venstre mener, at det offentlige skal overtage en opgave, og nu kan de 3.000 frivillige danskere, der gør et stort arbejde for at hjælpe flygtninge med at blive integreret i det danske samfund - hjælper dem med at finde sig til rette, finde ud af, hvordan man agerer i det her samfund - holde op med det.
Det offentlige har overtaget opgaven.
Interessant!
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Én gang til og for sidste gang, vil jeg så sige, vil jeg fuldstændig afvise hr. Jørn Jespersens forkerte påstande.
Så er det sagt.
Og ligegyldigt hvad hr. Jørn Jespersen herefter siger, så holder jeg mig bare til det.
Det er forkert, hvad hr. Jørn Jespersen siger, og det bliver ikke rigtigere af, at han gentager det.
Til hr. Mogens Lykketoft skal jeg blot sige, at regeringen ingen planer har om at fjerne 9,5 mia. kr. fra ulandsbistanden.
Der tages stilling til størrelsen for ulandsbistanden i 2002, og størrelsen for 2003 vil der blive taget stilling til på finanslovforslaget for 2003, som fremsættes til august.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mogens Lykketoft (S), 2002-02-20:
Det, der kalder mig frem, er statsministerens bemærkning om, at hvad Venstre sagde før valget, det lever man op til efter valget.
Man sagde, at man ville fjerne 1,5 mia. kr. af vores internationale bistand, udviklingsbistanden, og at man ville give det til sygehusvæsenet.
Jeg har altid syntes, det var en usympatisk sammenkædning, men jeg vil godt spørge statsministeren: Skal det forstås sådan, at der ikke er tale om, at sygehusvæsenet én gang for alle, som regeringen har lagt op til, skal have 1,5 mia. kr., men at sygehusvæsenet skal have alle de 9,5 mia. kr., regeringen lægger op til at fjerne på udviklingsbistanden over de næste 4 år?
For hvis der ikke er den sammenhæng, så er det jo ikke rigtigt, at Venstre efter valget gør, hvad Venstre før valget sagde, at Venstre ville gøre.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Den har fundet et udmærket leje.
Statsministeren kan ikke dokumentere, at andre personer fra Venstre har sagt noget andet.
Det vil sige, at det indtryk, man måtte have, var, at Venstre ikke agtede at skære på Danmarks miljøbistand.
Vi snakker ikke om ulandsbistanden, det er miljøbistanden.
eksplicit udtrykt, at det ville man ikke skære i.
Alligevel har man gjort det massivt.
700 mio. kr. på miljøbistanden til Syd, og foreløbig en indefrysning på 668 mio. kr. til Øst.
Venstre har snydt.
Venstre har talt forkert.
Venstre har været utroværdig. Venstre har løjet for vælgerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Det, hr. Jørn Jespersen siger, er ganske enkelt ikke rigtigt, og det bliver ikke rigtigere af, at hr. Jørn Jespersen gentager en forkert påstand.
Det, Venstre har gjort efter valget, er nøjagtig det, vi sagde før valget, nemlig at beskære udviklingsbistanden med 1,5 mia. kr. for at give flere penge til sygehusene.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Den dér remse om sygehuse kender jeg godt.
Den har samtlige medlemmer af Venstres folketingsgruppe lært udenad, så den kender vi andre efterhånden også.
Jeg konstaterer bare, at statsministeren ikke kan give ét eneste eksempel på, overhovedet ikke kan dokumentere, at personer fra Venstre inden valget har sagt til vælgerne, at man agtede at beskære Danmarks miljøbistand.
Det er en kendsgerning, statsministeren kan ikke påvise det.
Venstre har ført vælgerne bag lyset.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Venstre har aldeles ikke ført vælgerne bag lyset.
Tværtimod er det sådan, at det, vi sagde før valget, har vi gjort efter valget, nemlig at vi ville spare 1½ mia. kr. på udviklingsbistanden, og det har vi gjort.
Og pengene er brugt til at give en ekstra tilførsel af penge til sygehusene med henblik på at nedbringe ventelister.
Det er nøjagtigt, hvad vi sagde til vælgerne inden valget, og det har vi stået ved og gennemført efter valget.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Jamen statsministeren kan ikke smyge sig uden om det ved at lave nogle fiktive beregninger.
Realiteten er, at der er skåret over 500 mio. kr., over halvdelen af vores miljøbistand til Syd, på Mifresta-rammen.
Dertil kommer besparelser på ca. 200 mio. kr. under ulandsrammen, som også rammer miljøet, plus en indefrysning af miljøbistanden til Øst på 668 mio. kr.
Det vil sige, at over halvdelen af den samlede danske miljøbistand enten er nedskåret eller fastfrosset.
Sagen er, at det har Venstre på intet tidspunkt sagt.
Tværtimod har Venstres ordfører på miljøområdet sagt det modsatte.
Kan statsministeren dokumentere bare ét eneste sted, hvor ledende personligheder fra Venstre inden valget har sagt til vælgerne, at man agtede at skære på miljøbistanden?
Bare én eneste dokumentation.
Ellers må jeg konstatere, at Venstre i det her emne har ført vælgerne bag lyset.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Jeg kan ikke bekræfte hr. Jørn Jespersens udlægning af, hvad Venstre har sagt og gjort.
Vi har sagt og siden gjort det, at der er foretaget en beskæring af udviklingsbistanden på 1½ mia. kr., og da udviklingsbistand som bekendt også omfatter miljøbistand til udviklingslandene, er der en direkte sammenhæng mellem det, vi sagde før valget, og det, vi har gjort efter valget.
Må jeg i øvrigt minde hr. Jørn Jespersen om, at den samlede danske miljøbistand til ulande også i 2002 vil være ganske betragtelig, nemlig ca. 2 mia. kr., idet der som hidtil vil blive afholdt miljøbistand til ulande under såvel ulandsrammen som under den såkaldte Mifresta-ramme.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Nu har vi jo at gøre med en regering, som i dobbelt forstand er sort.
Den fører en sort politik, og den taler sort.
Det, der er afgørende her, er, at Venstre på intet tidspunkt forud for valget har sagt til de danske vælgere, at man agtede at foretage massive beskæringer af Danmarks miljøbistand.
Tværtimod sagde Venstres ordfører, den daværende miljøordfører, nuværende miljøminister, det modsatte i et interview med Ritzau 2. september: Nej, der skal ikke foretages beskæringer på miljøbistanden, den har fundet et udmærket leje.
på daværende tidspunkt.
Derfor skal jeg bare bede statsministeren om at bekræfte, at Venstre på intet tidspunkt forud for valget har sagt til vælgerne, at man agtede at foretage massive beskæringer på miljøbistanden, men at man efter valget ikke desto mindre medvirkede aktivt til at gøre det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Også her er jeg i stand til at henvise til, hvad jeg nu gentagne gange har sagt her i Folketingssalen.
Jeg kan sige, at Venstre gik til valg på, at der skulle foretages en reduktion af bistanden på 1½ mia. kr.
Det er blevet opfyldt med det finanslovforslag, som regeringen har lagt frem.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
»Kan statsministeren bekræfte, at partiet Venstre på intet tidspunkt forud for valget den 20. november har oplyst befolkningen om, at man havde planer om at foretage nedskæringer på miljøbistanden?«
Jamen det behøver vi ikke skændes så meget om, for det kan
Man kan læse i referatet fra Folketingets forhandlinger fra den 16. januar, at statsministeren på et spørgsmål om, hvorvidt Venstre havde været med, sagde, at når der er kommet forslag om at beskære miljøbistanden, må man jo tage i betragtning, at der er to regeringspartier.
Sådan er det.
I dag bekræfter statsministeren så, at det er med Venstres gode vilje, med Venstres aktive medvirken, at der er skåret i miljøbistanden, og det takker jeg for igen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Jeg vil også for en ordens skyld understrege, at jeg på intet tidspunkt hverken har antydet eller sagt, at et forslag, der er indeholdt i finansloven,
Naturligvis er det sådan, at når en regering fremsætter et finanslovforslag, står begge regeringspartier helt og fuldt bag det.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Det takker jeg for.
Det var jo sådan i spørgetiden den 16. januar, da vi udvekslede synspunkter om det her spørgsmål, at da prøvede statsministeren at antyde, at det udelukkende var Det Konservative Folkeparti, som stod bag, med henvisning til, at der jo var to partier i regeringen, og da Venstre ikke havde talt om emnet, måtte det være det andet regeringsparti, altså Det Konservative Folkeparti, som var årsag til, som var forslagsstiller bag, som var den aktive part, når det drejede sig om miljøbistanden.
I dag har vi klart fået slået fast, at det også har været med Venstres gode vilje, med Venstres aktive medvirken, at der er skåret i miljøbistanden, og det svar takker jeg for.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Da det er regeringens forslag til finanslov, står begge regeringspartier naturligvis bag finanslovforslaget.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Det er rigtigt nok, at vi har udvekslet synspunkter.
Problemet er bare, at statsministeren på intet tidspunkt har svaret på de spørgsmål, der er stillet. Statsministeren viger uden om, og derfor bliver vi nødt til at blive ved med at udveksle synspunkter, indtil der kommer et klart svar.
Er det Venstres politik, har Venstre medansvar, har Venstre været medforslagsstiller med hensyn til nedskæringerne på miljøbistanden?
Og det drejer sig både om de 700 mio. kr., der er sparet på miljøbistanden til Syd, og det drejer sig om den indefrysning og kommende besparelse på en del af 668 mio. kr. på miljøbistanden til Øst.
Er det også Venstres politik, og har Venstre været aktivt med til at foreslå det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Det spørgsmål, som hr. Jørn Jespersen her har stillet, har vi haft lejlighed til at udveksle synspunkter om talrige gange i løbet af de seneste uger, og jeg kan ikke føje nyt til det, jeg har svaret hr. Jørn Jespersen gentagne gange.
Jeg skal kun understrege, at som bekendt er det sådan, at forslag til finanslov for 2002 er fremsat af regeringen, og at begge regeringspartier naturligvis står bag det forslag.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Jeg synes, at statsministerens argumentation er meget primitiv.
Det minder om et lille barn, der hopper op og ned i sandkassen og siger: Nej, det er ej.
Og ikke yderligere argumenter.
Statsministeren kan ikke dokumentere, at andre har sagt noget andet, og alligevel gør man det. Så der er ingen mulighed for at afvise, hvad jeg siger. Det er simpelt hen sandheden, sådan er den dokumenteret, og statsministeren har ingen argumenter.
Der har statsministeren tidligere sagt: Vi gør bare, hvad den tidligere regering gjorde, nemlig at lægge et forslag frem uden at forhandle med andre partier.
Men sandheden er jo, at den tidligere regering fulgte det forlig, der var, og lod Mifresta-rammen stige år for år frem mod slutmålet på 0,5 pct. i 2005.
Den nuværende regering gør det modsatte.
Man fjerner Mifresta-rammen i strid med alle aftaler, i strid med alle løfter og uden at have sagt det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Det, jeg har sagt om den tidligere regerings praksis, er, at man fastsatte bevillingsniveauet for Mifresta-rammen og fordelingen af det på de årlige finanslove, og det er sket uden at inddrage de partier, der stod bag finanslovaftalen fra 1999 om bl.a. Mifresta-rammen.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Jeg noterede mig, at statsministeren ikke nævnte, hvad Mifresta-rammen udgør i 2002, så hvis statsministeren vil være venlig at gøre det i anden omgang. Dertil kommer, at når den tidligere regering ikke har konsulteret sin aftalepartner, så var det jo fordi, man levede op til det, man havde aftalt. Man lod Mifresta-rammen stige som aftalt, stille og roligt frem mod de 0,5 pct., der var aftalt i 2005.
Den nuværende regering bryder sin aftale, bryder sit forlig, løber fra sine ord, løber fra sine aftaler og skærer ned.
Derfor er det interessant at sammenligne, hvad den tidligere regering og den nuværende gør på det her område.
Den tidligere regering levede op til indgåede aftaler.
Den nuværende regering bryder dem, løber fra dem.
Anne Baastrup (SF), 2002-02-20:
For hvis det var sådan, at man rent faktisk ønskede, at det skulle udfases, så ville det da være forkert af Venstre i satspuljeforliget at gå ind og lave den dér særlige saltvandsindsprøjtning til Dansk Flygtningehjælps frivillige arbejde. Eller skal jeg forstå det således, at det, Venstre i samarbejde med de andre satspuljeforligspartier indgik dengang, løber man fra nu?
Eller er der slet ikke nogen sammenhæng i, hvad Venstre gjorde før valget og efter valget?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Jeg er enig med fru Anne Baastrup i, at det kan være fornuftigt med en vis professionalisme.
Derfor er der også en vis logik i, at der i årene lige efter, at kommunerne overtog integrationsopgaven, har været en bevilling til Dansk Flygtningehjælp, som før havde opgaven.
Men efterhånden som kommunerne arbejder med det her, opbygger en ekspertise, opbygger en professionalisme, er der også en vis logik i, at man så udfaser de tilskud, der hidtil er givet på det her område til Dansk Flygtningehjælp.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg blot sige, at jeg har al mulig sympati, Venstre har al mulig sympati for privat initiativ, frivilligt arbejde, og jeg vil minde om, at der faktisk er andre organisationer, som laver frivillighedsarbejde uden overhovedet at få statstilskud. Hvorfor skal én organisation så have et sådant statstilskud?
Endelig til fru Karen Jespersen: Jeg kan bekræfte, at bevillingen i 2002 vil være 10,5 mio. kr.
Karen Jespersen (S), 2002-02-20:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om det er rigtigt eller forkert, når Dansk Flygtningehjælp i et brev til Socialudvalget skriver, at forslag til finanslov for 2002 betyder, at tilskuddet til Dansk Flygtningehjælps oplysnings- og frivillighedsarbejde nedsættes fra 15,4 mio. kr. i 2001 til 10,5 mio. kr. i 2002 og derefter ned til de 5 mio. kr., der tidligere er bevilget fra satsreguleringspuljen. Det betyder en voldsom reduktion i vore muligheder for at støtte frivilligt arbejde og et totalt bortfald i 2005, hvor den nuværende bevilling fra satspuljen udløber.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Rundtomkring i landet er der mindst 93 registrerede frivilliggrupper, der hjælper flygtninge med at blive integreret i det danske samfund; finde ud af, hvordan man begår sig, hvad man skal stille op med et brev fra det offentlige, hvor man køber ind, hvordan man tilpasser sig osv. Mere end 3.000 mennesker er aktive i de her grupper, og de udfører et fuldstændig frivilligt ulønnet job.
Det eneste, de har brug for for at kunne udøve det job, er at have et sted, hvor de kan rette deres spørgsmål, altså spørgsmål, som man er nødt til at have en professionel baggrund for at kunne svare på.
Det er det, de beder om, alle disse frivillige mennesker, der yder et ulønnet engageret arbejde i deres fritid: at kunne få den rådgivning, de har brug for, for at kunne udøve det arbejde på en fornuftig måde.
Hvordan kan det være, at et påstået liberalt partis indstilling er, at den indsats skal skæres væk?
Den skal flyttes til kommunerne, siger statsministeren.
Er det Venstres politik, at det offentlige skal sørge for nogle ting, som i dag varetages af frivillige mennesker i civilsamfundet?
Det er da interessant.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Alligevel er det sådan, at i årene efter at integrationsopgaven blev flyttet, har Dansk Flygtningehjælp fortsat modtaget en bevilling til informationsvirksomhed, oplysning og såkaldt frivillighedsarbejde.
Jeg kan oplyse, at selv om denne bevilling reduceres i forbindelse med vedtagelsen af finansloven for 2002, så vil Dansk Flygtningehjælp rent faktisk modtage over 10 mio. kr. til dette arbejde i 2002.
Og i 2003 og i 2004 vil bevillingen være på 5 mio. kr., som øremærkes Dansk Flygtningehjælps
frivillighedsarbejde
som led i udmøntningen af den såkaldte satspulje
Med andre ord: Dansk Flygtningehjælp har altså fortsat betydelige statslige midler til rådighed for frivillighedsarbejdet de næste år frem.
Så vil jeg i øvrigt gerne minde om, at andre organisationer rent faktisk laver oplysnings- og frivillighedsarbejde uden overhovedet at få statstilskud.
Anne Baastrup (SF), 2002-02-20:
Dansk Flygtningehjælps frivilligarbejde er vokset markant inden for de sidste 5 år.
3.000 aktive mennesker rundtomkring i landet forsøger nu at hjælpe flygtninge med at blive integreret, og derfor kom det voldsomt bag på mig, at et parti som Venstre, der jo går ind for, at almindelige mennesker også skal kunne deltage aktivt i udviklingen af samfundet, lige præcis vælger at skære på den del af Dansk Flygtningehjælps arbejdsopgaver.
Derfor vil jeg godt høre, om det var en svipser.
»Vil statsministeren oplyse, om det er i overensstemmelse med liberal tankegang og politik at gennemføre så kraftige besparelser, at man reelt på sigt fjerner Dansk Flygtningehjælps mulighed for at finansiere flygtningehjælpskonsulenter, hvis indsats gør det muligt for mange ulønnede frivillige rundt i landet at bidrage til at rådgive og integrere flygtninge i det danske samfund?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Først og fremmest vil jeg konstatere, at Danmark har et fortrinligt forhold til både Norge og Island.
Det har vi, når det gælder samarbejdet mellem vore lande, men det gælder bestemt ikke mindre, når det drejer sig om samarbejdet mellem de enkelte nordmænd, islændinge og danskere.
Når hr. Tórbjørn Jacobsen så spørger, om disse bånd led skade, da Norge og Island forlod det danske rige, så er svaret nej.
Men jeg må i øvrigt afstå fra at komme nærmere ind på en vurdering af forhold, der ligger så mange år tilbage i tiden.
Jeg skal blot sige, at jeg er uenig med hr. Tórbjørn Jacobsen i det udtryk, at der skulle være en strid mellem vore to politiske systemer.
Jeg oplever ikke, at der er nogen strid, og her henviser jeg til den fælleserklæring, som lagmanden og jeg udsendte fra mødet på Færøerne den 14. januar.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-20:
Jeg vil godt spørge, om statsministeren ikke er enig i, at den advokatundersøgelse, der har været omtalt, netop ikke giver sikkerhed for, at man får en tilbundsgående undersøgelse, at det er bagmandspolitiet, der skal ind for at sikre en sådan undersøgelse.
Har vi ikke erfaringer for, at netop sådan en advokatundersøgelse ikke får vendt enhver sten?
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Altså et nyt løftebrud.
En ny utroværdig handling.
En ny måde at føre politik på, som man ikke har oplyst vælgerne om.
Man har en finanslovaftale fra 1998 for finansåret 1999, hvor man har aftalt, og Venstre og De Konservative står bag, at Mifresta-rammen, altså penge til miljøbistand, fred og stabilitet i verden, skal nå 0,5 pct. i forlængelse af løfterne fra Riokonferencen i 1992.
Det har den nye regering ikke taget stilling til.
Den løber fra sine aftaler.
Den er utroværdig.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Størrelsen af rammen vil der blive taget stilling til på hvert års finanslov.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-20:
Vil regeringen leve op til sin aftale om, at den i 2005 udgør 0,5 pct., og vil man sørge for, at den gradvis når det mål?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-02-20:
Når jeg ikke svarede på, hvad Mifresta-støtten udgør i år 2002, er det fordi hr. Jørn Jespersen ikke har spurgt om det i sit spørgsmål.
Jeg skal gerne svare på det.
Den vil udgøre 0,33 pct. af bruttonationalindkomsten i 2002.
Jeg skal blot sige til hr. Tórbjørn Jacobsen, at jeg tror egentlig, at det, hr. Tórbjørn Jacobsen gør her, er at føre en debat ind i det danske Folketing, som nok rettelig hører hjemme på Færøerne.
Jeg tror, at hr. Tórbjørn Jacobsen med fordel kan løse det her problem i den færøske debat i stedet for at gøre den danske regering og det danske Folketing til problemet.
Lad mig derfor gentage: Det er ikke den danske regering, det er ikke det danske Folketing, der spærrer vejen for moderniseret hjemmestyre eller endog færøsk selvstændighed.
Det er en ren færøsk afgørelse.
Så jeg tror, hr. Tórbjørn Jacobsen skal føre sin krig på Færøerne frem for i det danske Folketing.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Som jeg allerede sagde i går, er det min og regeringens opfattelse, at alt, hvad der kan og bør undersøges her, skal undersøges.
Det går jeg ud fra også sker som en selvfølge.
Der er allerede iværksat en række undersøgelser: en advokat- og revisorundersøgelse, bagmandspolitiet er inde i sagen, Tilsynsrådet er inde i sagen, Indenrigsministeriet følger økonomien i kommunen.
Og jeg må sige, at på nuværende tidspunkt foreligger der ikke oplysninger over for mig, som giver mig anledning til at tage initiativer i retning af nye undersøgelser.
Anne Baastrup (SF), 2002-02-20:
Nu er det jo sådan, at også udenlandske erfaringer, selv om jeg somme tider tvivler på, at statsministeren er opmærksom på, at der også er udenlandske erfaringer, jo viser, at der skal være en eller anden form for professionel bistand, hvis man rent faktisk skal sikre et ordentlig integrationsarbejde
, når det drejer sig om frivillige, så det ikke blot bliver hattedamearbejde.
Dér er det jo klart, at flygtningekonsulenterne rundtomkring i landet har ydet en meget, meget stor indsats for at sikre samarbejdet både med kommunerne og de frivillige, så det kommer til at foregå ordentligt.
Derfor kommer det fuldstændig bag på mig, at man lige præcis vælger at pille det her ud.
Jeg er godt klar over, at man har lavet en aftale i satspuljeforhandlingerne, en aftale, som jeg kan forstå, at partiet Venstre under alle omstændigheder har droppet nu.
Eller skal jeg forstå ministerens svar således, at man i år 2005 vil genoptage muligheden for, at Dansk Flygtningehjælp kan få nogle penge?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-20:
Statsministeren svarede jo ikke på det helt præcise spørgsmål: Er det statsministerens opfattelse, at en advokatundersøgelse giver sikkerhed for, at man kommer til bunds i det, der er sket oppe i Farum Kommune?