runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2003-03-26:
I forlængelse af det vil jeg gerne spørge ministeren, om det ikke er Energistyrelsens regningsmodeller, der er noget galt med
Nu har vi lige set, at de der 85 mio. kr. er blevet udbetalt, og det er jo kun et led i de 620 mio. kr., der er udbetalt over årene, så det stiger og stiger og stiger, men stadig væk siger man ude fra barmarksværkerne, at det kan undre dem, at de mest trængende værker ikke har fået noget.
Man siger hele tiden ude fra de kredse, at det er Energistyrelsens regningsmodeller, der er noget galt med. Jeg kan ikke forstå, at vi skal blive ved.
Hver gang der er udbetalt en hjælpepakke, går der et halvt år, et år måske, så finder man ud af, at det er beregnet forkert.
Kan vi dog ikke få nogle uvildige revisorer til at se på de beregningsmodeller og sammenligne dem med de modeller, som man har ude på barmarksværkerne, sådan at man kan finde nogle rimelige ordninger?
Arne Toft (S), 2003-03-26:
Det er rigtigt, at barmarksværkerne ikke er blevet godkendt i denne her regerings tid, de blev godkendt i 1991 under den tidligere borgerlige regering, men det fritager heller ikke den socialdemokratisk-radikale regering, for de har også kørt i dens periode.
Det er også rigtigt, at det ikke er ministerens skyld, at de 85 mio. kr. ikke er udbetalt.
De har ikke været klar til udbetaling.
Der har været nogle ting, der ikke har været i orden i Finansudvalget.
Men synes ministeren ikke, at det er mærkeligt, at nogle af de allerdårligst rentable barmarksværker belønner man nu ved at nægte dem nogle af de 85 mio. kr., fordi de ikke har villet forurolige deres kunder ved at sætte prisen op, således at udgifter og indtægter balancerede? Nogle af kunderne skulle betale mellem 40.000 og 60.000 kr. for varmen.
Er det så ikke urimeligt, at man siger, at fordi de ikke har balance i deres økonomi, kan de ikke få nogen af de 85 mio. kr.?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Hr. Ole Vagn Christensen mener, at barmarksværkerne er en skandale.
Så retter han skytset mod den borgerlige regering.
Jeg må jo lige sige til hr. Ole Vagn Christensen, at han skal lidt længere tilbage i kalenderen for at finde ud af, hvor ansvaret ligger for, hvordan det er gået med de her barmarksværker.
Jeg kan sige, at regeringen med virkning fra 1. juli 2002 har lempet afgiftsbyrden, sådan at varmeprisen i et almindeligt parcelhus i gennemsnit kunne falde med ca. 1.000-1.500 kr. årlig i barmarksområderne.
Herudover er der afsat 85 mio. kr. til at nedbringe gælden i de nødlidende værker.
Energistyrelsen har for nylig fordelt midlerne til barmarksværkerne og de øvrige små nødlidende værker.
Det har været nødvendigt at rydde de uklarheder, der har været om oliepriser, rabatter og lignende, af vejen, før en ny pulje blev fordelt til de nødlidende værker.
Jeg kan sige, at Finansudvalget den 12. marts 2003 har tiltrådt det aktstykke, som jeg havde fremsendt til udvalget, og umiddelbart herefter har Energistyrelsen nu sendt støttetilsagn ud til værkerne.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Jeg synes, at det her er en ren skandale, må jeg sige til ministeren.
Efter så mange år, efter at folk har frosset i så mange vintre og har måttet bruge så stor en del af deres økonomi til varme, at det simpelt hen grænser til det himmelråbende, har vi brug for at få en forklaring af ministeren på, om de også skal se frem til det til vinter.
Det er jo en 2-3 år siden, at der første gang var mulighed for, at man her i Folketinget kunne have vedtaget et forslag, hvis ikke Venstre havde været imod.
Men det hjælper jo ikke noget derude, at man kunne have gjort det, for nu har folk måttet fryse gennem de sidste 2-3 vintre på grund af langmodighed fra forskellige ministre, og hermed mener jeg ikke mindst den seneste minister.
»Hvornår kan barmarksværkerne forvente, at ministeren indfrier sine valgløfter om, at varmeprisen skal sættes ned?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil gerne sige, at denne regering har været meget optaget af at skabe billigere energi, og med hensyn til at vindenergien nu skulle lide den kranke skæbne, fordi der ikke gives så stort et driftstilskud mere, så kan jeg blot sige til hr. Ole Vagn Christensen, at alle analyser viser jo, at man bliver dygtigere og dygtigere.
Prisen på en produceret kilowatt på energiområdet bliver lavere og lavere.
Det skal vi selvfølgelig alle glæde os over.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Jeg havde heller ikke forventet andet, kan jeg sige til ministeren.
Jeg havde ikke forventet, at ministeren ville gøre det til en ren tilståelsessag, men jeg kom dog et godt stykke ad vejen dertil.
Ministeren må da indrømme, at med det indgreb, der er sket over for bølgekraften, har man sørget for, at Danmark ikke er med på den vogn; man har overladt det til andre.
Det er også det, jeg frygter, der vil ske med vindenergien, når nu den kommer ind i den kommercielle udvikling og universiteterne får det her som opgave, ligesom de har fået i USA, i Tyskland og i Frankrig, hvor man jo sådan set spillede fallit i den måde at udvikle vindenergien på, hvorimod det folkelige, det opbakningsmæssige var det, der skabte, at vindenergien fik en fremtid i verden.
Det er disse muligheder, man nu forskanser sig imod med hensyn til bølgeenergien.
Men ministeren skal da have tak for det klare svar.
Så ved vi også, hvem det er, der sådan set ikke er interesseret i, at vi virkelig skulle have grøn strøm og billigere strøm i Danmark.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jamen hr. Ole Vagn Christensen er jo i sin gode ret til at fastholde sit første udsagn.
Så vil jeg også fastholde mit, nemlig at det tilskud, der ikke tilkommer Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi, intet har med energipriserne at gøre. Jeg kan blot sige, at det er jo de folk, der sidder og har med forskningen at gøre, der vurderer, hvem der skal have støtte.
De ser både på bølgekraft og på solenergi, og så vurderer de, hvilke projekter der er bedst.
Det er det, jeg kan svare.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Det, som englænderne står og har brug for i 2010-2015, er en bølge- og en tidevandsteknologi.
Den bølge- og tidevandsteknologi var vi i gang med at udvikle.
Men ministeren må give mig ret i, og det gjorde ministeren sådan set i sit tidligere svar, at netop ved at skære ned på tilskuddet til denne energiform har Danmark sat sig udenfor. Og igen var det et af de potentialer, som var ved Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi. Derfor vil jeg stadig væk holde fast i mit første udsagn, nemlig at det at inddrage folkecenterets basisbevillinger har gjort, at strømmen er blevet dyrere for forbrugerne.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg kan da kun være glad for, at man i England nu også begynder at kigge på det her område.
De målsætninger, som de sætter op derovre, er vi jo for længst nået forbi.
Derfor der er ingen tvivl om, at vi fortsætter med at bruge penge til forskning, udvikling og demonstrationsprojekter.
Men det er også korrekt, som hr. Ole Vagn Christensen siger, at vi har taget penge fra det, vi kalder et driftstilskud.
Det er en holdning, som regeringen har.
Vi forhandler stadig væk nu ved salg af elforsyningsvirksomheder om flere penge til forskning - det er også til hr. Arne Toft.
Det er jo sådan, at Energistyrelsen med hensyn til de millioner, de ligger inde med, sidder og vurderer de enkelte projekter, hvad de mener, der er mest fremtid i, og det er dem, der derefter fordeler pengene, men selvfølgelig under ministerens ansvar.
Jeg vil gerne sige til hr. Arne Toft, at også biogas er et af de elementer, som vi ikke er færdige med at forhandle om med parterne, som vi sidder med i øjeblikket.
Det er jo i regeringens klimastrategi et af de elementer, som man tilsiger det er værd at se på.
Arne Toft (S), 2003-03-26:
Det er rigtigt, at ministeren nævner vindenergi, og det er jo rigtigt, at vindenergi har en eksport på 20-30 mia. kr.
Der er netop et eksempel på, hvor godt det er, at vi går ind og støtter op om nogle ting, hvor vi så senere får udbytte.
Men det, jeg tænkte på her, var solenergi, som er i stagnation, fordi man tog støtten væk.
Det er biogas, og det er bølgeenergi.
Altså vi kan jo ikke bare satse på én ting.
Mener ministeren ikke, at der er behov for at forske i de tre ting, jeg har nævnt her?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
I Flensborg Avis er den 11. marts citeret med hensyn til grøn energi omkring bølgekraftanlæg, at denne situation med, at regeringen hellere vil sende pengene til Rusland end at udvikle sine egne muligheder for energi, jo er en konstatering, som ministeren kun kan have taget til efterretning.
Men jeg håber også, at ministeren har læst artiklen den 25. februar i Jyllands-Posten, hvor briterne snakker om en energiplan, som skal tage sig af 10 pct. af det nationale energibehov, og her nævnes bioenergi, solenergi, hav- og vindmøller, bølger og tidevandsteknologi.
Og så håber jeg også, at ministeren er enig med mig i, at den der legen med de danske vindmøller, nemlig hele situationen om, hvorvidt de kan være konkurrencedygtige i fremtiden, der kan vi være helt sikre på, at med den måde, som man nu udvikler det her potentiale på, vil vi med de muligheder, som man giver for udvikling via det almindelige kendte system, som kendes ved universiteterne, tabe den kamp.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen med hensyn til, at klimastrategien skulle give dyrere strøm: Jamen det gør den jo, i og med at vi står over for at skulle indføre EU-direktiver, hvor vi skal leve op til nogle internationale forpligtelser.
Vi ved allerede nu, at når mål skal nås, er det vores vurdering, det er Energistyrelsens vurdering, at elprisen vil stige 2-5 øre pr. kW i fremtiden, og det har altså ikke noget med regeringens nedskæring på Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi at gøre.
Men det er korrekt, at vi altså har valgt, at midlerne i mindre grad anvendes som faste driftstilskud til institutioner og i stedet til en indsats, som fremmes via projektstøtte.
Vi ved jo, at der ligger 140 mio. kr. årlig under Energistyrelsens og elselskabernes forskningsprogrammer, og hertil kommer yderligere nye 110 mio. kr. under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling for 2003-2005.
Der er et meget bredt flertal i Folketinget, der ønsker at prioritere nye energiteknologier, og vi forhandler som sagt om nye millionbeløb.
Vi er endnu ikke færdige; jeg håber, vi bliver færdige.
Jo, jeg vil sige, at for mindre end 14 dage besøgte jeg faktisk Ringkjøbing Amt.
Jeg besøgte Vestas, og jeg synes faktisk, det er en flot arbejdsplads, hvor de stadig væk udvikler - nu er det kulfibervinger.
Der er ingen tvivl om, og det er også et svar til fru Aase D. Madsen, at vindenergien mere og mere kan klare sig selv.
Det er blevet en kommerciel virksomhed.
Det er blevet en stor eksportvirksomhed for Danmark, både Vestas, Bonus, Nikon og de andre, så der er ingen tvivl om, der er behov for at kigge på øvrige steder også.
Grete Schødts (S), 2003-03-26:
Jeg vil godt spørge finansministeren, om ministeren slet ikke er bekendt med, at omkring 100 kommuner har en negativ vækst.
Det var måske tilsigtet?
Hvad vil ministeren i øvrigt foretage sig over for de kommuner?
Kan de 100 kommuner så sætte skatten op med regeringens eller finansministerens velsignelse?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Jeg havde set frem til at høre ministerens svar til fru Aase D. Madsen, men det må jo hænge i luften, sådan må vi jo forstå det.
Fru Aase D. Madsen står jo ved, at hun har været med til at lave en aftale, som sådan set siger, at de her forbrugere ikke skal have højere priser end dem, der bruger oliefyr.
Der havde vi jo sådan set forventet, at ministeren ville have stået op og sagt, at det var han enig i, for det havde hans parti også sagt under den seneste valgkamp.
Jeg husker i hvert fald en masse diskussioner, også med politikere fra både Konservative og Venstre.
Det kan vi jo så ligesom ikke få et svar på, men jeg har forstået, at der er en vilje her i Folketinget til, at det problem skal vi have løst, og det må jo så være vores opgave, når ikke ministeren vil løse den. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2003-03-26:
»Vil ministeren redegøre for sine overvejelser i relation til overvismand Torben M. Andersens udtalelse om højtuddannedes hjerneflugt i et skattefinansieret uddannelsessystem med fri ret til efterfølgende at flytte til lavere skatter i udlandet?«
Skriftlig begrundelse
I Berlingske Tidende 2. marts 2003 foreslår overvismand Torben M. Andersen at lade »flygtende hjerner delvist betale for deres uddannelse i Danmark«, f.eks. gennem en »uddannelseskonto« med deraf følgende større egenbetaling af uddannelsen, hvortil ministeren udtaler, at det er et problem, som vi er nødt til at forholde os til, og som han derfor vil arrangere en større konference om.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-26:
Jamen igen vil jeg godt spørge: Finder forsvarsministeren så, det er rimeligt for den meget store gruppe, hvoraf langt de fleste jo har været udsendt op i nærheden af 180 dage?
Jeg skal ikke afvise, at der kan være en enkelt, der har været sendt ned og skulle løse en opgave en enkelt dag, det kan måske også være forekommet.
Men langt de fleste har altså været udsendt i noget, der ligner ½ år, men kommer altså hjem
nogle dage før
Spørgsmålet er: Finder forsvarsministeren virkelig, det er rimeligt, at den tilfældighed skal råde i det her spørgsmål?
Svend Aage Jensby (V), 2003-03-26:
sidste år på spørgsmål nr. S 1107.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-26:
»Finder ministeren, at det er rimeligt, at 5.254 personer på grund af den vilkårlige hjemsendelse lidt før udløbet af et halvt års tjeneste går glip af i alt ca. 31,5 mio. kr.?« Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 2371.
Svend Aage Jensby (V), 2003-03-26:
Selvfølgelig er jeg klar over, at § 33 a ikke hjemlede udbetaling; det er derfor, vi lavede aktstykket.
Det, jeg taler om, er en landsskatteretsafgørelse, der fortolker 6-måneders-princippet i § 33 a. Hvad vil jeg gøre?
Jeg henholder mig til det, vi har gjort nu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-26:
Jeg går ud fra, at forsvarsministeren er klar over, at § 33 a faktisk ikke var anvendelig til de udbetalinger.
Det var derfor, at man måtte træffe en beslutning om at foretage disse udbetalinger og bede om at få et aktstykke igennem Finansudvalget, som jeg også har her, og som forsvarsministeren netop nævner.
Det er rigtigt, at § 33 a i ligningsloven siger, at hvis man er ude i et halvt år, kan man få hele sin løn udbetalt
skattefrit, og man kan være hjemme i 42 dage, og hvad der ellers hører til
Men her er man jo nødt til at tage en selvstændig beslutning, som får den fuldstændig vanvittige konsekvens for halvdelen af de udsendte.
Det har ikke noget med misundelse at gøre, det er et spørgsmål om ganske almindelig retfærdighed.
Jeg synes nærmest, det grænser til det uartige, når forsvarsministeren siger, at man er misundelig over, at man ikke får pengene, fordi man kun var ude i 179 dage.
Det er da et spørgsmål om folks almindelige retfærdighedsfølelse, det her drejer sig om, og det synes jeg måske at forsvarsministeren, der er øverste chef for disse soldater, skulle tænke på.
Og så vil jeg spørge til sidst: Hvad vil forsvarsministeren gøre i denne sag?
Vil han hjælpe disse mennesker, eller hvad vil forsvarsministeren gøre?
Svend Aage Jensby (V), 2003-03-26:
Må jeg sige til hr. Vernersen og i virkeligheden også til hr. Stavad, at jeg tror, at de ca. 5.200, der ikke får det her, i virkeligheden glæder sig på deres kollegers vegne.
Vi har ikke brudt nogen lovgivning, sagt til hr. Stavad.
Vi har jo fulgt et princip vedrørende 6-måneders-fortolkningsreglen, om jeg så må sige, efter § 33 a.
Derfor er vi nået til det her resultat.
Ole Stavad (S), 2003-03-26:
Jeg er helt enig med forsvarsministeren i, at vi har nogle regler, men kan forsvarsministeren ikke bekræfte, at efter de regler, vi har, ligger der faktisk en dom for, at der ikke skal udbetales beløb?
Det er det, som forsvarsministeren og regeringen har grebet ind i ved at lave deres egne regler - ikke for at følge gældende dansk ret, men, siger man, for at imødekomme en forventning, da der har været noget mediemæssig omtale.
Mener ministeren virkelig, at disse tilfældigheder, som de pågældende, der er udsendt på samme vilkår, men får en fuldstændig uensartet behandling, ingen indflydelse har på, er en imødekommelse af nogle forventninger, og at det er en rimelig måde at gribe ind og overtrumfe gældende lovgivning på?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-26:
Må jeg citere fra forhandlingerne i Folketinget den 12. januar 2001; det er jo ikke så forfærdelig lang tid siden, og da siger hr. Svend Aage Jensby: »Det er altså forbundet med en kolossal ulempe at være sendt ud i det område.
Det er forbundet med store personlige afsavn, og det er ikke risikofrit, så derfor: Gør det noget, at vi giver disse få mennesker ... et lille incitament«.
Det er et citat af den nuværende forsvarsminister.
Kunne forsvarsministeren ikke forestille sig, at man, når man nu måske igen sidder i Kosovo, eller hvor man sidder, spørger, om det virkelig er den retfærdighed, man byder os, fordi vi blev sendt hjem en dag før?
Så skal jeg i øvrigt sige, at når man henviser til ligningslovens bestemmelser, siger den rent faktisk ingenting om, at man kunne give en udbetaling på den baggrund.
Den taler faktisk om noget helt andet.
Det tror jeg også at forsvarsministeren er enig i.
Svend Aage Jensby (V), 2003-03-26:
Hr. Stavad ved fra sin tid som skatteminister alt om, at man jo har nogle regler.
F.eks. har vi her en regel om 6 måneder.
Hr. Stavad ved også fra sin fortid, at hvis udlandsdanskere f.eks. opholder sig her i landet mere end bare nogle få dage over tiden, har det nogle skattemæssige konsekvenser.
Den måde, som det er grebet an på, er altså den måde, som man har fundet at kunne håndtere det på efter gældende lovgivning og principper.
Ole Stavad (S), 2003-03-26:
Nu ved jeg ikke rigtig, hvordan forsvarsministeren tolker ordet vilkårlig, men kan forsvarsministeren ikke anerkende, at for dem, der i princippet har været udsendt for et halvt år, men hvor de helt uden at vide, at det havde nogen konsekvenser, og i øvrigt helt uden selv at kunne påvirke tidspunktet for hjemsendelse, er det en tilfældighed, der fuldstændig afgør, om de modtager et beløb eller ikke modtager det?
Mener ministeren, at det er en rimelig måde at behandle udsendte danskere på?
Svend Aage Jensby (V), 2003-03-26:
Jeg tror allerede, at jeg har svaret i forbindelse med det tidligere spørgsmål: Sådan har vi disponeret, sådan gør vi.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-26:
Deri er da også en betydelig vilkårlighed, som ligger meget, meget langt fra de udsagn, som forsvarsministeren kom med, da forsvarsministeren sad i Skatteudvalget.
Jeg erindrer masser af disse møder, hvor forsvarsministeren var helt oppe på barrikaderne i sine angreb, også på den daværende skatteminister.
Nu kommer vi så til målstregen.
Vi kan se, hvem der får del i disse beløb, og vi kan især se, hvem der ikke får del i dem, og det viser sig altså, at det næsten er halvdelen,
Med de udsagn, der tidligere har været givet fra ministerens side, kan jeg ikke forstå, at ministeren finder det rimeligt, under ingen omstændigheder.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det, fordi forsvarsministeren har givet disse svar, der nu er kommet undervejs, bl.a. på S 1106, hvor forsvarsministeren skriver, at i alt 5.254 personer har været udsendt mindre end 6 måneder.
Jeg vil godt spørge forsvarsministeren, om han finder, at den behandling af soldater, der har fundet sted med den meget vilkårlige udbetaling, som der er tale om, er inden for det, man kan kalde ordentlig retssikkerhed for disse soldater.
Finder forsvarsministeren, at der er tale om en ordentlig lovkvalitet, når man på den meget, meget vilkårlige måde foretager udbetaling? Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at forsvarsministeren, da ministerens parti var i opposition, stillede en række spørgsmål om det, og hvor det var helt tydeligt, når man læste disse spørgsmål, at forsvarsministeren ønskede noget helt andet.
Nu kommer der altså noget, som i hvert fald snyder disse 5.254 personer.
Hvis forsvarsministeren er i tvivl om, hvorvidt disse mennesker føler sig snydt, kan jeg sende de breve over, jeg har fået fra nogle af dem, hvor de siger: Hvorfor er det mig, der ikke skal have noget?
Vi var mange, der skulle sendes hjem, og jeg blev hjemsendt på den 179. dag, fordi den del af holdet, som jeg var på, skulle med det første fly.
Mine kolleger, mine kammerater, som var på det samme hold, skulle med det næste fly, som fløj dagen efter, så de havde 180 dage.
De havde 6 måneder, hvorimod vi, der skulle med det første fly, bliver snydt for det.
Det kan disse mennesker ikke forstå, og det er det, jeg
har kritiseret, for jeg synes, det ligger langt fra det, man kan kalde lovkvalitet.
Svend Aage Jensby (V), 2003-03-26:
Jeg kan, igen kunne jeg sige, oplyse til hr. Vernersen, at det fremgår af aktstykke 211 om skattefri kompensation til tidligere udsendte soldater, punkt b, at forsvaret fra den 1. januar 1995 til den 1. februar 2001 har haft i alt ca. 12.000 soldater og andet personel under ministeriet udsendt til international tjeneste, det er primært til Jugoslavien, heraf har ca. 9.000 været udsendt i perioder af mindst 6 måneders varighed.
Disse ca. 9.000 udsendte, som opfyldte kravet om udsendelse i mindst 6 måneder, var ved opgørelsen af berettigede personer ultimo december 2002 identisk med 6.622 personer, idet en større del heraf, nemlig 1.136 personer, har været udsendt mere end én gang i en periode af mindst 6 måneders varighed. I alt har således 5.254 personer været udsendt i mindre end 6 måneder, og de er derfor ikke omfattet af kompensationsordningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-26:
»Finder ministeren, at det er ordentlig administration, når
oplyses til Finansudvalget, at ca. 3.000 soldater ikke får det skattefri beløb på kr. 6.000 for et halvt års udetjeneste, og det så viser sig, at det er mere end 5.000 soldater, der ikke får beløbet, og vil ministeren løse det problem, som ministeren har skabt ved sin vilkårlige tildeling af skattefri beløb til udsendte?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles med baggrund i oplysninger om, at mange ikke får checken.
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-26:
Jeg ved ikke, hvad hr. Carsten Hansen hentyder til, når han spørger, om vi vil opleve, at cirkusset gentager sig til næste år.
Vi bestræber os sådan set meget, meget hårdt på at sikre, at vi som sagt får kvalificeret efterspørgslen på voksen- og efteruddannelse, at vi får brugt de offentlige ressourcer så målrettet som overhovedet muligt, og at vi får mest mulig uddannelse for de ressourcer, som vi har valgt at bruge på det område.
Hvis hr. Carsten Hansen kalder det et cirkus, må hr. Carsten Hansen gøre det, men jeg mener faktisk, at det er udtryk for et seriøst mål at sikre, at vi får mest mulig uddannelse for de penge, som vi har valgt at bruge.
Så vendte hr. Carsten Hansen et øjeblik tilbage til spørgsmålet om de ledige, og om de ledige skal jagte land og rige rundt for at få et kursus, hvis der er et loft på den pågældende skole.
Her vil jeg gentage, hvad jeg svarede på det foregående spørgsmål, nemlig at man som ledig har mulighed for, hvis der er et kursus, man absolut gerne vil have, og hvis den pågældende skole, som er i éns nærområde, har ramt loftet, at søge et kursus på en skole, hvor man ikke har ramt loftet, men man har også mulighed for at vælge et andet kursus, hvor der ikke er lofter, som f.eks. på hele det tekniske eller det merkantile område, og endelig har man som det tredje også mulighed for at få det som led i en handlingsplan, og så ville man komme helt uden om lofterne.
Så det er de muligheder, man som ledig har.
Hermed sluttede spørgsmålet.