runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (RV), 2004-04-13:
Da MacDonalds første gang foreslog et næringsbrev, var Socialdemokraterne i regering med Det Radikale Venstre.
Fru Ritt Bjerregaard var på det tidspunkt fødevareminister, og hendes reaktion var, at det var noget pjat.
Hun sagde bl.a., at man ikke stopper folk, der har besluttet sig for at bryde de regler, der allerede gælder, ved at lave nye bureaukratiske regler.
Dem vil synderne også bare bryde.
Nye regler, der gentager gamle regler, er derfor bare til besvær for de allerede lovlydige.
Hvad er der sket i mellemtiden?
Hvorfor har Socialdemokraterne ændret holdning siden?
Hvad er hr. Ole Vagn Christensens kommentar til den tidligere fødevareminister, fru Ritt Bjerregaard?
Ole Vagn Christensen (S), 2004-04-13:
Dansk Folkeparti det rimeligt, at det, når vi ved, at det her forslag skal føre frem til, at vi får lov og orden i området, så er branchen selv, der skal betale de omkostninger, det koster at oprette det centrale register og det, der hører med dertil?
Vi er, som også fru Colette Brix gav udtryk for,
helt enige i, at den prøve, der skal aflægges, skal der betales for.
Det sker også i andre sammenhænge, men det er første gang i historien, at man sådan set indfører en sådan erhvervsbyrde som den, man lægger op til her.
Det sidste kan vi jo drøfte under udvalgsbehandlingerne, for mig at se ser det spørgsmål, som hr. Henrik Vestergaard her rejser, ud til at kræve en nærmere overvejelse, før der kan gives et klart svar.
Men tilbage til spørgsmålet om det med effektivisering og det med, at der måske er nogle virksomheder, der kommer til at tjene på det: Det håber jeg da, men der er jo ingen garanti for, at det sker.
Der er derimod en garanti for, at hvis vi kommer af med sort arbejde og alle de andre ting og ligeledes det misbrug, der er af arbejdsløshedsunderstøttelse og andre sociale lovgivninger, kommer det staten til gode.
Det ved vi.
Det konkrete i den her situation er, at staten har alle chancer for at få en bedre økonomi, ved at der gennemføres næringsbreve.
Nu ved jeg, at hr. Henrik Vestergaard har været erhvervsleder, og jeg håber ikke, at han lavede den slags beregninger, når han skulle ind og se på, hvad vi kan foretage os i vores virksomhed.
Vil hr. Henrik Vestergaard nægte, at der bliver en yderligere kontrol, en yderligere styrkelse af at få skabt lov og orden, ved at man sådan set er klar over, at der er en stærk konsekvens, der hedder, at man kan miste retten til at drive virksomhed i fremtiden, hvis man ikke overholder spillereglerne?
Vil hr. Henrik Vestergaard benægte det, så forstår jeg godt, at hr. Henrik Vestergaard taler om, at der er yderligere udgifter forbundet med det for staten.
Jeg ser det ikke alene som en effektivisering af det system, som vi sådan set har, og derfor som stigende indtægter til staten og til samfundet, men også som en bedre konkurrencesituation over
for virksomhederne, således at der måske er færre, der går fallit, fordi de bliver udkonkurreret af nogle af de virksomheder, der selv bestemmer reglerne, som eksisterer i dag.
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-13:
Denne kontrol kommer jo ovenpå; det er en samlet sanktion, der i øvrigt ikke inddrager penge, men som fratager nogle muligheden for at drive, skal vi så kalde det en sort virksomhed.
Det må være korrekt, at hvis erhvervet ikke er med til at betale, er det statskassen, der skal betale.
Hvem er statskassen?
Det er skatteyderne. Er det sådan jeg skal forstå Socialdemokraterne?
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-13:
Man kan jo ikke lade være at undres lidt over hr. Keld Albrechtsen, som har været med til at skrive denne her beretning og skrive, hvad det er for nogle ting, han synes skal være omfattet af det.
Det er i øvrigt en ordning, som han og hans parti i mange år var fuldstændig lodret imod
, men nu bekymrer man sig for, hvem der kan få det, og hvem der ikke kan få det. Som jeg læser bemærkningerne, er der lagt op til, at det kan tages på engelsk, tysk, dansk og fransk.
Det er et fint udgangspunkt, og det kan tages på særlige vilkår og sådan noget.
Vi har principielt ikke noget imod i Venstre, at der sker sådan en udstrakt grad af imødekommenhed, men jeg synes, at vi skal betænke, at den lovgivning, som skal overholdes, altså forefindes på dansk, den forefindes ikke på alle mulige andre sprog, og at de regler, den må være omfattet af, i øvrigt både kræver et vist samfundskendskab og danskkendskab.
Hvis det viser sig, at det er en voldsom belastning for bl.a. indvandrergrupper, som vi jo bekymrer os om her, at tage prøven på dansk, vil jeg ikke stå her og sige, at det ikke må foregå på en masse andre sprog.
Vi skal selvfølgelig vurdere, om det er hensigtsmæssigt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-13:
Når jeg stiller spørgsmålet, er det selvfølgelig også, fordi jeg aner, hvad det er for en bekymring, som lå i de spørgsmål, som hr. Naser Khader stillede.
Der er den meget fornuftige side ved det her forslag, som vi også fra Enhedslistens side går ind for, at vi skal styrke fødevaresikkerhed, styrke kontrollen med toldregler og skatteregler osv.
Vi skal samtidig sikre, at dette næringsbrev kan tilegnes på en sådan måde, at uanset hvilken etnisk baggrund man har, har man mulighed for at få det.
Det er bare det tilsagn, jeg gerne vil bede hr. Henrik Vestergaard om.
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-13:
Jeg kan bekræfte og give tilsagn om, at Venstre mener, at den prøve skal være ens for alle.
Jeg vil bestemt ikke benægte, at det også kan komme statskassen til gode.
Det er måske derfor, at vi anbefaler, at man går ind via en bevilling og finansierer halvdelen af det.
Så kan man måske sige, at den der fifty-fifty-deling er god nok.
Mit andet spørgsmål går rent faktisk på, at ABF i deres høringssvar har foreslået, at for at man kan være en ren virksomhed skal der også foreligge korrekte udfyldte ansættelsesbeviser, som er underskrevet af virksomheden og udleveret til den ansatte, før arbejdet påbegyndes.
Jeg skal bare høre, om Socialdemokratiet har tænkt sig at komme med et ændringsforslag, der bakker op om ABF's forslag.
Colette L. Brix (DF), 2004-04-13:
Ligesom det er første gang for hr. Ole Vagn Christensen at se, det er blevet gjort på denne her måde, så var det det jo
sådan set også for os i partiet.
Så vi kiggede på det, og så så jeg et eller andet sted, at det ville koste 12 mio. kr. om året at administrere konsekvenserne af det her lovforslag.
Og så kan jeg jo godt regne længere frem, og det bliver jo ret, ret mange penge.
Jeg så godt, at hvert forretningssted skulle betale for den her registrering, var det 500 kr.
Der kunne man måske så sige, at man gjorde det et sted en gang, i stedet for at alle skulle gøre det, hvis det er det, hr. Ole Vagn Christensen vil ind på. Jeg tror, at man må have noget brugerfinansieret på det her, for det bliver på længere sigt utrolig dyrt.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-04-13:
Jeg ved ikke, hvad fru Colette Brix bygger på, at det skulle blive utrolig dyrt.
For det er rigtigt, som det blev sagt, at før er det bare blevet indregnet, og derfor er det vel rimeligt, at vi også ser på, hvad det er for en nytteværdi, det her forslag vil give i forhold til ingen forslag.
Jeg tror, at statskassen vil have en lettere indtjening.
Og jeg synes, vi skal bore lidt mere i de ting.
Jeg kunne også forstå på fru Colette Brix, at hun ikke er afvisende over for det.
Colette L. Brix (DF), 2004-04-13:
Jeg vil selvfølgelig også godt sige til hr. Ole Vagn Christensen, at der bliver en nytteværdi.
Det skulle der gerne blive, ellers er det jo en fuldstændig fiasko, det her.
Det skulle det ikke gerne være.
Men det kommer altså til at koste løbende.
Der skal ansættes nogle folk, og der skal tages nogle tjek, og vi ved jo også udmærket godt, at kontrol er dyr.
Jeg ved ikke, om man, hvis nu man kom lidt længere frem på banen med det, det er så nyt endnu, kunne gøre det sådan, at man spurgte, hvor mange penge der kommer i kassen ved det
her, som man slet ikke har forventet at få ind, og man så måske kunne droppe det der gebyr om året
Det kunne vi jo måske snakke om i udvalget.
Det var da en tanke, man måske kunne gå videre med, så det ikke kostede noget?
Naser Khader (RV), 2004-04-13:
Ja, jeg ser også tv og læser aviser, men når vi i Det Radikale Venstre støtter lovforslag eller beslutningsforslag og andet, så er det altså ikke ud fra, hvad vi ser i tv og læser om i aviserne.
Det er vigtigt, at vi har et ordentligt beslutningsgrundlag, det er vigtigt, at vi har noget dokumentation, nogle undersøgelser, det er altså ikke nok, hvad vi ser i nyhederne.
Colette L. Brix (DF), 2004-04-13:
Jeg vil også gerne lige spørge hr. Naser Khader på en lille bitte smule direkte måde: Hr. Naser Khader ser da også både tv og læser aviser og ugeblade, det ved jeg.
Så har hr. Naser Khader da også bemærket, at Told og Skat ryger ud til den ene forretning efter den anden og snupper den ene slags snyd i den ene butik efter den anden.
I mange af butikkerne er det ikke bare på fødevareområdet, der er det både told- og skattesystemet, der er snyd med, det er dagpenge, der er snyd med.
Der var en et sted, hvor Told og Skat kom besøg, hvor otte mennesker, der gik og hjalp i forretningen, lige pludselig fik øje på Told og Skat, og så skred de ud ad bagdøren og løb over græsplænerne og over murene, farvel, farvel, farvel.
Alt det er hr. Naser Khader forhåbentlig informeret om og ved, hvad der foregår, for der foregår rigtig, rigtig, rigtig, rigtig meget af det.
Naser Khader (RV), 2004-04-13:
Det, vi først og fremmest beder om, er en undersøgelse, lad os se problemets omfang.
Hvad er problemet, er der et problem?
Jamen så lad os finde løsninger på problemet.
I øvrigt synes jeg, at vi i forvejen har en masse sanktionsmuligheder.
Man kan eksempelvis bare give skattemyndighederne flere muligheder for at komme ud og tjekke de restauratører, der ikke overholder loven.
Der er sanktionsmuligheder i forvejen.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke bruger de sanktionsmuligheder, vi har, og at man i første omgang ikke undersøger problemets omfang.
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-13:
Jeg skal bare spørge De Radikales ordfører, hvilke forestillinger De Radikale så har gjort sig om, hvordan vi kommer det her snyd til livs. Det blev bekræftet i de svar, jeg gav til hr. Naser
Khader, at der rent faktisk foregår snyd, der vedtages bøder, fordi folk har snydt med moms, med afgiftslovgivning.
Men hvad har Det Radikale Venstre tænkt sig at gøre? Blot at læne sig tilbage?
Naser Khader (RV), 2004-04-13:
Erhvervsministeren begrunder sit lovforslag med, at der i visse dele af detailhandelen med fødevarer sker systematiske overtrædelser af lovgivning vedrørende skat og afgifter, fødevarer, arbejdsmiljø og brandsikkerhed.
På denne baggrund vil man indføre to nye regler for fødevarebutikker og restauratører.
Ultimativt fratages retten til at drive denne type virksomhed.
Det Radikale Venstre har været skeptisk over for dele af dette forslag, specielt delen vedrørende næringsbrevet, og vores skepsis bekræftes, når vi ser høringssvarene.
Flere aktører på området frygter ordningens bureaukrati og tvivler på virkningen.
Vi har tidligere bedt om en undersøgelse, der dokumenterer omfanget af overtrædelser og deres årsager, før vi sætter denne type initiativer i værk, for næringsbrevet er jo ikke just befordrende for iværksætteri eller i tråd med afregulering og regelforenkling, noget som regeringen hele tiden taler om.
I sine bemærkninger til forslaget kommenterer ministeren kort de myndigheder, der administrerer og kontrollerer de relevante særlovgivninger.
Spørgsmålet er i denne sammenhæng, om de mulige lovovertrædelser skyldes manglende kendskab til loven eller skæve incitamenter og dermed behovet for mere kontrol.
Alle høringsparter anbefaler f.eks., at de myndigheder, der udfører kontrol, tildeles flere ressourcer.
Jeg vil gerne understrege, at Det Radikale Venstre også vil snyd, sort arbejde og andre uregelmæssigheder til livs, men vi er skeptiske over for lovforslaget, vi mener ikke, det er det, der løser problemet.
Vi er ikke sikre på, at det vil få nogen anden effekt end øget bureaukrati.
Derfor vil vi stemme nej til lovforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-13:
Jeg mener sådan set, det er en afsporing, men det er da glimrende, at vi i udvalget bagefter får lavet en liste over, hvad man betaler til, for det her er ikke det eneste område, hvor man betaler.
Min hovedanke er, at det er en afsporing af debatten at gøre de 500 kr. om året til det centrale.
Jeg synes, det er langt, langt vigtigere at sikre, at det her ikke bliver en bureaukratisk ordning, at det bliver en rimelig solidarisk ordning i branchen, at vi ikke får diskrimineret dem, der er ufaglærte osv., og at vi har en høj retssikkerhed.
Det synes jeg er meget, meget vigtigere end de 500 kr. om året.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-04-13:
Jeg fik ingen svar på, hvorfor man i denne branche skulle gennemføre denne nye brugerfinansiering, for den eksisterer ikke i andre brancher, hvor man har en lignende situation, for at have en autorisation, for at have sit erhverv.
Derfor er der ikke noget med, at det er et hovedproblem
for os, for vi mener sådan set, at vi, ved at gå med til beslutningen både om beretning og til de drøftelser, der har været om et egentligt lovforslag, har været med til at sikre de ting, som fru Anne Grete Holmsgaard så rigtigt har sagt er det principielle ved det her lovforslag. De ting, de indvendinger, jeg gjorde i min ordførertale, håber jeg vi kan behandle i forbindelse med behandlingen i udvalget, ligesom vi også der kan tage de spørgsmål op, som fru Anne Grete Holmsgaard har rejst fra talerstolen.
Det ville bare være rart at få at vide, hvorfor vi skal have brugerfinansiering for de her mennesker.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-13:
Jeg vil sådan set vende det om.
Hvordan kan det være, at Socialdemokratiet gør det til hovedproblemet?
Jeg synes, at hovedproblemet er noget andet, end om man skal betale 500 kr. om året for at opretholde det her næringsbrev.
Jeg synes, hele ideen bag ved det her har været forsøg på en bestræbelse på at sikre, at fødevarereglerne bliver overholdt, så man ikke køber fordærvede fødevarer, at der ikke er uhygiejniske fødevarevirksomheder, hvad enten det er den ene eller den anden slags, at der ikke bliver svindlet med sort arbejde eller med moms.
Så hvorfor dog gøre det til hovedproblemet, at man skal betale 500 kr.?
Der er jo masser af ting, vi betaler til årligt.
Hvorfor er det så stort et problem?
Ole Vagn Christensen (S), 2004-04-13:
Fru Anne Grete Holmsgaard sagde, at det ikke kunne hidse hende op med denne her nye brugerfinansiering.
Men kan fru Anne Grete Holmsgaard give mig bare én begrundelse for, hvorfor det skulle indføres som princip i den her lovgivning? Hvilken begrundelse skulle der være for at pålægge nogle mennesker, som skal have et næringsbrev, en brugerbetaling? Der findes jo autorisationer af forskellig art inden for hele erhvervssektoren, og der er der jo ikke tale om, at de betaler en løbende årlig afgift for at have det.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad argumentet skulle være for, at vi skulle have en brugerfinansiering her, hvor vi også ved, at det sådan set også er en stor indtægtskilde?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-13:
Til det sidste kan jeg sige, at det er vi helt enige i.
Med hensyn til det første vil jeg sige, at det er rigtigt, at de slipper for at betale, men det har sådan set også væsentlig indflydelse på det samlede billede.
Hvis du nu 1 år har kørt uden nogen påtaler, kan det jo sagtens være udtryk for en tilfældighed.
Det behøver ikke at være udtryk
for, at du vedvarende holder din sti ren.
Det kan være udtryk for, at du det år har holdt din sti ren, eller at det ikke er blevet opdaget, og du har en god revisor, der vil lave den her erklæring. Så jeg synes egentlig, man må sige, som vi gør på en række andre områder, at der er et element af solidarisk hæftelse inden for branchen.
Det har vi jo også arbejdet med i de forskellige forbrugerklageinstanser og sagt, at der må branchen som sådan rent faktisk betale solidarisk, og det synes jeg også ville være et fornuftigt princip her.
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-13:
Jeg skal bare sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at folk ryger jo ikke ud af registeret som næringsbrevindehaver, de slipper alene for betaling og for at kunne ryge op i det væsentlige overtrædelsesregister.
Nu er der jo klart lagt op til her, hvilket vi i Venstre er glade for, at når vi taler om at frakende folk et næringsbrev, altså det de tjener til dagen og vejen med, så skal det kun kunne ske ved dom.
Er SF enig i den retssikkerhedsbetragtning, at det er væsentligt for det her næringsbrev?
Carina Christensen (KF), 2004-04-13:
Som udgangspunkt vil jeg sige, at vi absolut ingen planer har om at indføre sådan et slags næringsbrev for bygge- og anlægsbranchen også.
Men man kan da sige, lad os nu se, hvordan det går med det her udvidede næringsbrev for fødevarebutikker.
Hvis det viser sig, når vi skal evaluere, at det har været en kæmpe succes, og at det rent faktisk er muligt at opnå en hel masse med hensyn til svindel og snyd, jamen så kan det da være noget, man skal overveje også at bruge på enkelte andre brancher.
Men på nuværende tidspunkt er vi absolut ikke indstillet på det.
Naser Khader (RV), 2004-04-13:
Jeg vil gerne stille fru Carina Christensen det samme spørgsmål, som jeg stillede ordføreren for Dansk Folkeparti.
Nogle hævder, at sort arbejde og andre uregelmæssigheder i bygge- og anlægsbranchen og i landbruget er meget mere udbredt end i restaurationsbranchen.
Vil man komme med initiativer i forhold til de to andre brancher?
Vil De Konservative gøre det samme i forhold til de to andre brancher som i forhold til restaurationsbranchen?
Carina Christensen (KF), 2004-04-13:
Jeg kan i hvert fald garantere, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke har nogen som helst interesse i at pålægge virksomheder ekstra bøvl og byrder.
Det er klart, at der her er tale om en brugerfinansiering.
Den kan man som udgangspunkt diskutere og spørge: Skulle vi have ladet det
Vi er indstillet på, at man her i den første periode laver brugerfinansiering.
Vi tror, det vil være til stor fordel for branchen selv, og vi ved, at det er et ønske fra branchen selv.
Vi synes også, at det beløb, der er tale om, er ganske rimeligt.
500 kr. om året kan selv den mindste lille detailhandel godt overkomme, tror jeg.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-04-13:
Jeg bliver nødt til at stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstre og Dansk Folkeparti, til Det Konservative Folkeparti
Nu har jeg jo formuleret det nogle gange.
Det drejer sig om sanktionsmulighederne, og det drejer sig om, om det er rimeligt, at man for første gang i historien skal til at lægge byrder på det erhvervsliv, hvor man sådan set regner med, at der også kommer nogle indtægter.
Carina Christensen (KF), 2004-04-13:
For os Konservative er det et væsentligt mål at sikre en høj fødevaresikkerhed og at bekæmpe snyd med moms- og skatteregler.
Vi har derfor også en stor interesse i at sætte hårdt ind over for de virksomheder, der enten ikke kan finde ud af at efterleve de gældende regler, eller som bevidst og systematisk svindler og snyder og overtræder reglerne.
Vi ønsker derfor også gode sanktionsmuligheder og en sikkerhed for, at disse muligheder udnyttes optimalt.
Heldigvis er der da også en række myndigheder, der allerede i dag arbejder hårdt for at sikre, at det sker.
Forslaget om et udvidet næringsbrev er ikke groet i De Konservatives have.
Det er oprindelig et forslag fra Dansk Folkeparti.
Et flertal af Folketingets partier uden om regeringen har siden pålagt den at fremsætte lovforslag til et næringsbrev for fødevarevirksomheder og restaurationer.
Det er nu blevet en del af regeringsgrundlaget, og siden har vi arbejdet konstruktivt videre med ideen og selve udformningen af det udvidede næringsbrev.
Vi Konservative er faktisk tilfredse med den udformning af næringsbrevet, som regeringen er kommet frem til.
Først og fremmest
Vi er også glade for, at ejeren af en virksomhed eller eventuelt bestyreren skal bestå en forholdsvis enkel prøve, og at alle virksomheder, der eksisterer på lovens ikrafttrædelsestidspunkt, erhverver næringsbrevet uden at skulle gå til prøve.
Det samme gør personer med bestemte erhvervsuddannelser såsom kokke, bagere osv.
Vi er også glade for, at der er taget højde for de retssikkerhedsmæssige aspekter.
Det at frakende en fysisk eller juridisk person retten til at drive erhverv skal håndteres med stor varsomhed, og vi er glade for, det ligger fast, at det er domstolene, der skal foretage denne vurdering.
En administrativ frakendelse af næringsbrevet, som det har været foreslået, er ikke acceptabel for os.
Vi er også glade for, at det er blevet præciseret, at man ikke kan frakendes retten til at drive erhverv for altid, men at der vil være tale om en begrænset periode på 1-5 år. Vi er også meget tilfredse med, at det er i tråd med regeringens noget for noget-princip foreslås, at virksomheder, der selv gør en indsats for at efterleve reglerne, kan undtages fra ordningen, så længe de forbliver lovlydige.
Disse undtagne virksomheder vil også kunne være fri for at betale det løbende gebyr. Ordningen vil forhåbentlig bidrage til at øge de forretningsdrivendes bevidsthed om og kendskab til de regler, der regulerer deres virksomhed.
De nye sanktionsmuligheder og muligheden for at få frataget kørekortet vil i sig selv formentlig også have en vis præventiv effekt.
På det grundlag skal jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti naturligvis støtter regeringens forslag.
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-13:
Hvad er det for en dokumentation hr. Naser Khader her gemmer sig bagved?
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Jeg kan så bare sige, at jeg stadig væk synes, det er fuldstændig uklart, hvem den tjetjenske side er.
Så kan hr. Kramer Mikkelsen sige: Når vi siger alle parter, indbefatter det russerne, de russiske myndigheder, og der er nogen, man kan henvende sig til, og så kunne vi have nøjedes med det, for vi siger, at vi efterhånden ikke har nogen blandt tjetjenerne at henvende os til. Så kunne man også have valgt en lidt vag formulering, og så ville jeg gerne have gået op og sagt: Jamen vi har fået
den der afstandtagen fra Maskharov og Sakajev, hvor vi havde formuleret det på den måde dér, og den synes vi, vi skulle holde dem fast på.
Men det svar har vi jo ikke kunnet få med hensyn til det tjetjenske i dag; det har vi ikke kunnet få.
Det eneste, vi har kunnet høre, var, at vi andre var tossede, når vi ikke kunne høre, hvem det var.
Så kom jo, jeg ved ikke, hvem det var af ordførerne, og sagde: Jamen det er Kadyrov.
Jamen, dem sender vi da ikke opfordringer af sted til.
Og når vi har spurgt, om man mener, at det var Maskhadov og Sakajev og de folk dér, så har vi ikke fået et tydeligt svar, der gik tættere på end det, jeg synes var en grov fejllæsning fra udenrigsministerens side.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-04-13:
Jeg tror faktisk, at der står segregering, men det ændrer sådan set ikke ved, at når vi brugte det udtryk, så var det, fordi vi mente, det var dækkende på området.
Det handler jo om, at vi ønsker, at samfundet ikke skal splittes op i første- og andenrangsmennesker.
Og mennesker, der har boet her i så mange år, som mange af de indvandrere, der vælger at søge dansk statsborgerskab, jo har, som har haft børn, der har gået i skole, er i virkeligheden velintegrerede; det ved vi jo at de er, for ellers kan de ikke søge om dansk statsborgerskab.
Det er i øvrigt en politik, som Socialdemokraterne støtter op om.
De skal kunne det danske sprog, og de skal i vid udstrækning være vidende om danske samfundsforhold og deltage i det danske samfundsliv.
Og det er sådan set det, vi mener at man gør med den politik, man fører.
Så det er med velberåd hu, vi bruger det udtryk.
Gudrun Laub (V), 2004-04-13:
Nu taler parterne, de to ordførere fra Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne, sig vist lidt for langt fra hinanden.
Jeg vil godt lige stille et spørgsmål til hr. Lars Kramer Mikkelsen om betænkningsbidraget.
Når man heri skriver, at en yderligere segrering af Danmark er ødelæggende for samfundets sammenhængskraft, er det så, fordi man er lidt berøringsangst og vil prøve ikke at komme for langt ind i, hvad det egentlig er, man mener, at man bruger sådan et fremmedord som segrering?
Vil hr. Kramer Mikkelsen lige prøve at forklare det lidt nærmere.