runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-16:
Lovforslagene, som vi behandler her, blev allerede førstebehandlet tilbage i december sidste år, og de er nu blevet genfremsat efter valget.
De har til formål at udmønte Dansk Folkepartis og regeringens aftale om den fremtidige organisering af skatte- og afgiftsforvaltningen samt det dertil hørende klagesystem.
Derfor skal jeg også indlede med at sige, at Dansk Folkeparti naturligvis støtter lovforslagenes vedtagelse.
Det væsentligste element i aftalen er, at de kommunale skatteforvaltninger fusioneres med Told og Skat og bliver til én myndighed under staten.
Formålet med det er at samle alle ressourcer et sted og dermed sikre en mere optimal udnyttelse af skattemedarbejdernes kompetencer, end tilfældet er i dag.
Dermed opnår man også, at borgere og virksomheder opnår en forenkling af deres betjening, når det i alle tilfælde er den samme skattemyndighed, man skal henvende sig til.
Fysisk bliver den nye skatteforvaltning placeret i 30 skattecentre, som er fordelt jævnt ud over hele landet.
For at opnå, at den enkelte borger kan blive betjent så tæt på sin bopæl, som det overhovedet er muligt, etableres der borgerservicecentre i hver kommune, hvor de mest almindelige opgaver inden for borgerbetjeningen på skatteområdet er en blandt flere funktioner.
På klageområdet sker der en væsentlig ændring inden for ankenævnsområdet, for som det er i dag, kan hver kommune etablere sit eget skatteankenævn, og det har medført, at vi i øjeblikket har omkring 175 skatteankenævn i Danmark.
Efter aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen flyttes skatteankenævnene over til staten, og der skal fremover kun være et skatteankenævn for hvert skattecenter, i alt 30.
Skatteankenævnene sekretariatsbetjenes af skatteforvaltningen, men sådan, at sekretariaterne ligger fysisk adskilt fra skattecentrene i helt andre byer.
Med lovforslaget ændrer Ligningsrådet navn til Skatterådet og får samtidig udvidet sine kompetencer.
I Dansk Folkeparti er vi glade for at være med til at gennemføre en så omfattende reform af det danske samfund, som denne kommunalreform er udtryk for.
På skatteområdet kan vi se frem til store rationaliseringsgevinster gennem den effektivisering, som stordriftsfordelene muliggør.
Rationaliseringen gør det muligt, at der kan tilføres ressourcer til områder, som vi i dag finder er underbemandede.
Vi ser derfor frem til, at især kontrollen med afgifter og momssvindel samt sort arbejde kan opgraderes mandskabsmæssigt, sådan som skatteministeren under førstebehandlingen af L 96 for et par uger siden udtrykte det, altså at det bliver en mulighed ved gennemførelsen af den her reform.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Nu siger hr. Mikkel Dencker det faktisk meget præcist, nemlig at det er helt hypotetisk, og det er jeg fuldstændig enig med hr. Mikkel Dencker i.
Det ville være fuldstændig hypotetisk, at det bliver taget ud.
Derfor vil vi formentlig ikke kunne lande på, at vi stemmer for forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-16:
Skal jeg forstå det på den måde, at Socialdemokratiet, hvis vi hypotetisk forestillede os, at de her kritikpunkter, som hr. Vernersen har listet op, kunne tages ud af lovforslaget eller ændres, ville stemme for?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Jeg må sige, at jeg egentlig troede, at det var fuldstændig klarlagt også for hr. Mikkel Dencker, også fra den debat, vi havde sidste gang, at vi i Socialdemokratiet selv var indstillet på at lave en enstrenget ligning.
Men det er ikke lige meget, hvordan det bliver tilrettelagt, og vi synes, at man, når man nu skal tage det her skridt, så også burde tage hensyn til nogle af de synspunkter, vi har haft.
Det har man ikke været indstillet på hidtil.
Det er muligt, at det har ændret sig efter valget, det skal jeg ikke afvise, men vi synes faktisk, at det er ret vigtige spørgsmål, vi rejser, og derfor har vi taget den stilling, som vi har.
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-16:
Hr. Jens Peter Vernersen brugte sit ordførerindlæg på at remse en række knaster op, som hr. Jens Peter Vernersen ser i lovforslaget.
Det var sådan noget som sammensætning af Ligningsrådet, det var, om Skatterådet skulle have kompetencer inden for sambeskatning, og det var antallet af ligningscentre samt de her borgerservicecentre, der skal være rundtomkring i hver kommune.
Jeg har al mulig respekt for, at vi er uenige på de her punkter, men hr. Jens Peter Vernersen berørte kun ganske let sin stillingtagen til lovforslaget som helhed, altså de store træk i det her, nemlig at vi fusionerer de kommunale skatteforvaltninger med Told og Skat.
Jeg kunne da godt tænke mig, at hr. Jens Peter Vernersen lige svarer på, hvad indstillingen egentlig er til den fusion.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Det har også været debatteret lidt i dag og også i går, fordi der er omkring 1 mia. kr., som skiller kommunerne og staten.
I hr. Mikkel Denckers egen kommune, Hvidovre Kommune, har man regnet ud, at forskellen mellem det, som kommunen mener man bruger, og det, som staten vil give, eller rettere det, som staten vil tage for, at staten overtager opgaven, svarer til 28-30 stillinger, som Hvidovre Kommune skal nedlægge ud over det antal stillinger, der flytter som følge af skatteomlægningen.
De 28-30 stillinger skal altså spares på områder for børn eller ældre.
Synes Dansk Folkeparti, det er en god idé, at man på den måde i kommunerne skal til at nedlægge stillinger inden for ældreomsorg eller børneomsorg, fordi regeringen nu flytter opgaven og ikke vil sætte tilstrækkelige midler af til at gennemføre den her kæmpereform?
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Skal jeg forstå hr. Kim Andersens svar således, at såfremt der ikke findes en ordning, der tilgodeser de kommuner, som har ofret tid, kræfter og energi på at lave en rationel ligning, så vil de blive tilgodeset?
Hvis ikke de bliver tilgodeset, kan hr. Kim Andersen så gribe ind, således at det sker?
Kim Andersen (V), 2005-03-16:
Der er ingen tvivl om, at lige så vel som en sådan omorganisering på sigt giver nogle effektiviseringsmuligheder og nogle synergieffekter, som kan reducere nogle omkostninger, så vil der i en indgangsfase og i sammenkøringsperioden være nogle udgifter.
Derfor er det jo også aftalt at forhandle om en fordelingsnøgle mellem staten og KL, og hvordan KL i forhold til kommunerne vil lave en fordelingsnøgle, skal jeg ikke gå nærmere ind i her.
Jeg er sikker på, at man der vil finde en fornuftig løsning, og at de kommunale interesser også vil blive varetaget.
Men det er klart, at der fra kommune til kommune kan være forskelle i, hvordan man hidtil har løst opgaverne og de omkostninger, der har været forbundet hermed, og så udligningsprincippet.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Andersen om hans stilling til den afregningsmodel, der er imellem stat og kommuner i forbindelse med omlægningen af ligningen.
Jeg kan sige, at for Århus Kommunes vedkommende har man opgjort, at DUT-kravet bliver 397 stillinger, og til udførelse af de tilsvarende opgaver er der for tiden ansat 270 personer i Århus Kommune.
Dertil kommer nogle udgifter til it og revision osv.
Kim Andersen (V), 2005-03-16:
Det er helt klart, at den enkelte ansattes rettigheder skal respekteres, og at de tjenestemandsansattes vilkår naturligvis også skal respekteres.
Det er jeg sikker på de vil blive.
Men der er vel ikke nogle, der er mere uvildige i sådan en sammenhæng end dommerne.
Og hvis der er nogle, der føler, at nogle bliver trådt for nær, må man jo anlægge en sag, og så må den jo blive prøvet.
Line Barfod (V), 2005-03-16:
Det, jeg taler om, er tjenestemænd.
Tjenestemænd har en helt anden type beskyttelse end andre offentligt ansatte.
Tjenestemænd har nogle rettigheder, der er beskyttet af den private ejendomsret i grundloven.
Men hvis hr. Kim Andersen ikke mener, at der er noget problem, så skulle der vel heller ikke være noget i vejen for, at Venstre kunne støtte, at vi får nogle uafhængige eksperter til at vurdere, om det er korrekt, at vi her kan stå med et problem i forhold til grundloven.
For det ville ikke være godt for Folketinget, hvis vi endnu en gang oplevede, at der blev vedtaget en lov, som førte til brud på grundloven.
Kim Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg er bekendt med det pågældende responsum.
Jeg har læst artiklen i Politiken i går.
Jeg tror, at det, der er budskabet i den artikel, er stærkt overdrevet.
Den her omorganisering vil ske efter reglerne i lov om virksomhedsoverdragelse.
Man er allerede rundtomkring lokalt i fuld gang med medarbejdersamtaler
, diverse samarbejdsudvalg vil blive inddraget, og der vil blive ført personlige forhandlinger med de mennesker, som vil blive involveret i større ændringer og omflytninger.
Modsat må jeg så også sige, at dette, at man er ansat i den offentlige sektor eller i den offentlige skatteforvaltning, jo ikke er en garanti mod ændringer.
Samfundet kan ikke stå stille af hensyn til, at enkeltpersoner ikke vil skifte arbejdsplads eller skifte indhold i det daglige arbejde.
Det er et vilkår, som ansatte er underlagt også i den offentlige sektor og i skatteforvaltningerne.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Jeg kan ikke lade være med lige først at sige, at jeg tror, at hr. Kim Andersen skal se nærmere på lovforslaget om borgerservicecentre, som vi førstebehandlede i går, for det er ikke det samme indtryk, som vi, der har diskuteret den lov, havde af, hvad borgerservicecentrene skulle kunne yde med hensyn til skatten.
Men grunden til, at jeg egentlig tog ordet, var, at vi under førstebehandlingen af de her forslag inden valget diskuterede de ansattes vilkår en del.
Skatteministeren mente godt nok, at det var en lille detalje, som vi ikke skulle bruge tid på i Folketinget, men jeg synes nu stadig, at det er værd at diskutere, især fordi der nu ligger et juridisk notat, som siger, at vi faktisk risikerer, at der bliver begået grundlovsbrud med det, der er lagt op til vedrørende forflyttelsen af tjenestemænd.
Der vil jeg da godt høre, hvad Venstres holdning er med hensyn til risikoen for grundlovsbrud, og om Venstre vil være med til at få nogle uafhængige eksperter til at vurdere, om det, der er foreslået her, er grundlovsmedholdeligt.
Kim Andersen (V), 2005-03-16:
Den rådgivning og de ydelser, man kan få i borgerservicecentrene, vil være dem, som langt hovedparten af borgerne i dag får, når de henvender sig i den kommunale skatteforvaltning.
Så den vej rundt tror jeg ikke der er den store forskel.
Men jeg tror, at det er meget vigtigt, at der bliver opbygget nogle faglige kompetenceklynger, som gør det muligt præcist, hurtigt og fagligt at give borgeren et svar og også give en forhåndsvurdering.
I øvrigt er jeg da ikke et øjeblik i tvivl om, at hr. Vernersen er langt bedre bekendt med, hvad der foregår ude i den virkelige verden, end jeg er, og jeg tror i den her sag som i alle andre, at man får nuanceret sine indtryk og sit udsyn ved at samtale med de mennesker, som ændringer i samfundets struktur berører.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Jeg vil godt først spørge hr. Kim Andersen, om ikke hr. Kim Andersen er bekendt med, at det, de kan levere i borgerservicecentrene, er udlevering af blanketter, det er hjælpen til at lave en ændring i forskudsskemaer, som man i øvrigt selv kan lave hjemme, hvis man har en computer.
Det er altså en meget begrænset hjælp, der lægges op til at kunne gives i disse bogercentre.
Så vil jeg bare spørge, om hr. Kim Andersen slet ikke har hørt om de indvendinger, der har været imod, at man nu fremover får den store afstand, som netop her er blevet beskrevet som et ganske stort problem.
Jeg vil i hvert fald glæde mig til, at hr. Kim Andersen møder disse folk fra Sønderborg, Silkeborg og Himmerland og andre steder, sådan at hr. Kim Andersen kan få et bedre indtryk af, hvordan det ser ud ude i den virkelige verden.
Kim Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg tror, at spørgsmålet, som hr. Vernersen her rejser, er mere nuanceret end som så.
Vi vil jo med den nye lovgivning fortsat have borgerservicecentre i den enkelte kommune.
Vi vil have disse 30 skattecentre, og vi vil give mulighed for, at man ikke længere er henvist til kun at henvende sig til sin egen kommunes ekspertise, men at man kan henvende sig til det center, man er tættest på.
Samtidig kan man bruge mailen, man kan bruge telefonen, og man kan komme ind i et center, som har faglig ekspertise og bemanding til her og nu til at kunne forholde sig til det spørgsmål, som man måtte ønske at få besvaret.
Så jeg tror så rigeligt, at den længere afstand til skattecentret, der bliver for nogle enkelte borgere i vores land, vil blive kompenseret af en bedre faglig rådgivning, som gives hurtigt og præcist af et kompetent team.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Jeg kunne forstå på ordføreren, hr. Kim Andersen, at det vil være rigtig godt for borgerne, at man får disse 30 skattecentre.
Det er også derfor, de også har efterspurgt at få et skattecenter beliggende i den anden del af Sønderjylland.
Det er hidtil afvist af ministeren.
Jeg tror heller ikke, at hr. Kim Andersen vil gøre andet end at afvise det, men om det så skulle være noget, borgerne er glade for, tror jeg måske at hr. Kim Andersen skulle spørge borgerne om.
Det må være en fortalelse eller i hvert fald tale mod bedre vidende.
Sådan er der tilsvarende forhold i Silkeborg, og der er tilsvarende forhold i Himmerland, hvor borgerne får uendelig langt til nærmeste skattecenter, og det er faktisk 1 million borgere om året, som skal gøre disse besøg.
Det tror jeg ikke at alle er lige glade for.
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-16:
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke forventer, at Hvidovre Kommune eller nogen anden kommune her i landet kommer til at have en nettoafgivelse af stillinger med den her reform.
Det er jo sådan, og det ved fru Line Barfod også godt, at kommunerne med denne her reform bliver nettotilført flere opgaver, end de har nu, og derfor får de også flere stillinger.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Bl.a. i Hvidovre Kommune har man regnet på det, og borgmesteren er nået frem til, at det er 28-30 stillinger, man skal nedlægge andre steder i kommunen på grund af det tab, man kommer til at lide i forbindelse med de økonomiske forhandlinger, der har været.
Det har jo været generelt, at man ikke fra regeringens og Dansk Folkepartis side overhovedet har villet erkende, at der følger en række omkostninger med.
Der bliver nogle forskelle mellem kommunerne, som det ville være fornuftigt at lave en vis udligning af.
Men jeg kan forstå, at det er hr. Mikkel Dencker ikke overbevist om man skal bruge tid på og gøre noget ved.
Så har jeg bare et enkelt spørgsmål i forhold til grundloven, som jo plejer at være noget, Dansk Folkeparti er meget optaget af.
Vil Dansk Folkeparti være med til, at vi får uafhængige eksperter til at se på, om Folketinget nu for anden gang, siden de borgerlige og Dansk Folkeparti kom til magten, skal til at vedtage en lov, der er i strid med grundloven?
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-16:
Dansk Folkeparti er imod brud på grundloven, det vil jeg gerne slå fast, og det tror jeg heller ikke der er nogen herinde der er usikker på.
Jeg tror også, at det stykke papir, som fru Barfod har refereret til over for mig og også over for Venstres ordfører, er et stærkt opreklameret notat, hvis gyldighed eller udtryk for, at det holder i længden, jeg gerne vil betvivle stærkt.
Der er selvfølgelig nogle medarbejdere, som er ansat på tjenestemandsvilkår.
De er udstyret med nogle særlige privilegier, og min klare forventning er også, at de privilegier bliver respekteret med denne reform, ellers må det være et spørgsmål, som retssystemet afgør i den sidste ende.
Jacob Jensen (V), 2005-03-16:
Udgangspunktet for lovforslaget her er en ensretning af den behandling, som borgerne og virksomhederne vil se.
Derfor mener vi, at der skal laves en ensretning og et enstrenget system, og der siger vi, at Landsskatteretten må være den rigtige instans at gøre det i.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Det er sådan set
vældig fornuftigt at forenkle på det her område, som har været meget uoverskueligt, og også at se på, om man kan spare nogle ressourcer.
Men så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ikke vælger, at klagere skal gå i fogedretten, men i stedet for vælger, at klagerne skal gå til Landsskatteretten og derefter kan gå direkte i landsret og Højesteret.
Det er da at belaste nogle af de steder, hvor vi har specialister siddende på forskellige områder, i stedet for at lade klagerne gå over til fogedretterne, som er dem, der er vant til at håndtere helt almindelige menneskers økonomi og håndtere masser af de her sager om gældsinddrivelse.
Hvad er begrundelsen fra Venstres side på, at man ikke vælger fogedretterne, men vælger det højt specialiserede?
Jacob Jensen (V), 2005-03-16:
Baggrunden for lovforslagene skal findes i Rigsrevisionens rapport fra august 2003, »Beretning om statens restanceinddrivelse«, hvori det konkluderes, at regelgrundlaget på inddrivelsesområdet er unødigt kompliceret, og at det er muligt at effektivisere den offentlige inddrivelse af restance betydeligt.
På den baggrund fik regeringen lavet en analyse af det danske lovgrundlag.
Analysen blev afsluttet i marts 2004 og påviste en række uhensigtsmæssigheder ved det danske system, hvor det bl.a. kan nævnes, at retssikkerheden ikke er optimal som følge af forskelle i administrativ praksis hos de involverede myndigheder, og at der er et unødigt og meget stort dobbeltarbejde, da ca. 150.000 restanter årligt behandles af mere end én myndighed, hvilket anslås at koste i omegnen af 100 mio. kr. For Venstre er det vigtigt, at offentlige opkrævninger og inddrivelser fra borgerne og virksomhederne forvaltes på en måde, der sikrer, at retssikkerheden beskyttes bedst muligt, at reglerne er enkle og gennemsigtige, og at unødigt dobbeltarbejde undgås, så ressourcerne anvendes mest effektivt.
Retssikkerheden sikres i forslaget ved ensartet praksis i hele landet, herunder én klageinstans, nemlig Landsskatteretten.
Reglerne om inddrivelse findes i dag i mange forskellige love og bekendtgørelser, som ikke er udformet ens.
Der kan således gælde forskellige retningslinjer, alt efter hvilken myndighed restancen behandles af.
Hertil kommer, at ensartede regler ikke nødvendigvis administreres ens af de forskellige myndigheder.
Når der anvendes tvangsmidler som eksempelvis lønindholdelse eller konkursbegæringer m.v., så skal alle være lige for loven i hele Danmark.
Et af hovedformålene med at samle restanceinddrivelsen hos én myndighed er, at borgere og virksomheder skal opleve en ensartethed i behandlingen ved inddrivelse af gæld til det offentlige.
Skyldnere vil endvidere kun være i kontakt med én myndighed, hvilket vil forenkle administrationen og forbedre gennemsigtigheden.
Endvidere sikres det med forslaget, at unødigt dobbeltarbejde hos de forskellige inddrivelsesmyndigheder, som vi kender det i dag, undgås.
Kommunerne og andre fordringshavere vil således stadig have mulighed for at tage sociale og andre økonomiske hensyn ved tilrettelæggelsen af det almindelige opkrævningsarbejde, inden fordringen eventuelt sendes over til inddrivelsesmyndigheden.
Ressourcekrævende og administrativt tunge individuelle betalingsevnevurderinger vil blive prioriteret, idet der med lovforslaget vil blive fremsat skematiske regler, bl.a. en nedre nettoindkomstgrænse for, hvornår der i udgangspunktet skal iværksættes en opkrævning.
Derved undgås, at der startes en ressourcekrævende manuel proces mod skyldnere med indkomst forhold, hvor det på forhånd kan konstateres, at betalingsevnen sandsynligvis mangler.
Indsatsen vil i stedet blive fokuseret på skyldnere, hvor det er betalingsviljen, der mangler.
Alt i alt er det et forslag, der forbedrer retssikkerheden, forenkler reglerne og effektiviserer administrationen.
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Hvis vi tager hr. Frank Aaens kommentarer i omvendt rækkefølge, så er det min klare opfattelse, at Ligningsrådet har udført et godt, solidt og fagligt meget kompetent stykke arbejde ud fra den arbejdsbeskrivelse, det har været forelagt.
Vi har i en vis udstrækning enten tilpasset regler eller påpeget, hvor den bekymring, som Datatilsynet har rejst i sin kritik, allerede er taget hånd om i de eksisterende regler.
Jeg deler hr. Frank Aaens opfattelse af, at personfølsomme oplysninger ikke skal rundt til en større kreds end højst nødvendigt, men vores ønske med en enhedsforvaltning er at sikre, at opgaven kan løses som en enhedsforvaltning og dermed også, at der er mulighed for, at oplysninger kan bruges i enhedsforvaltningen og ikke snævert isoleret til f.eks. et enkelt skattecenter.
Vi har taget hånd om borgernes retssikkerhed, hvad angår personfølsomme oplysninger.
Vi tager hånd om borgernes retssikkerhed ved at styrke de svar og den rådgivning og den vejledning, de kan få i forbindelse med, at der gennemføres et enstrenget skattesystem.
Derfor er vi fra regeringens side meget trygge, også på borgernes vegne, ved at gennemføre de her lovforslag. Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslagene overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2005-03-16:
Nu har ministeren jo bevæget sig langt mere ind i en dialog med oppositionen om de spørgsmål, vi har rejst.
Og jeg vil da gerne sige til det med Datatilsynet, at jeg har læst høringssvaret, og at jeg har hørt regeringen.
Jeg hørte også ministeren sige før, at man er nødt til at gøre sådan, fordi det er nødvendigt.
Så siger jeg, at det er nødvendigt, at vi hører Datatilsynet en gang til, og at vi er nødt til at være sikre på, at det, regeringen her stadig væk fastholder, og at det, man måske har lavet af småændringer, er tilstrækkeligt for at kunne beskytte vores alle sammens følsomme personoplysninger.
Det er et meget vigtigt spørgsmål ikke alene for almindelige borgere, men også for os her, at vi er sikre på, at der ikke er fri adgang til oplysning om folketingsmedlemmer på punkter, hvor ministrene ikke engang er helt enige i, at der skal være fri adgang til oplysninger om dem.
Det er da vigtigt, at vi får taget fat i det.
Hvad angår Skatterådets sammensætning: Vi protesterede altså også mod sammensætningen af Ligningsrådet i sin tid.
Det er ikke noget, vi lige har fundet på, så det er ikke nogen god undskyldning at komme at sige, at det altid har været sådan.
Det er i øvrigt en meget dårlig undskyldning.
Det er ikke nogen anklage mod dem, der sidder der i dag.
Jeg siger bare, at når vi nu laver en helt ny organisation – vi starter helt forfra næsten, som ministeren sagde – er det da værd at overveje, om det råd, der skal følge med, er sammensat hensigtsmæssigt.
Det ser lidt gammeldags ud, at ministeren udpeger de fleste, og så skal Landbrugsraadet også udpege en.
Jeg mener: Hvorfor skal Landbrugsraadet udpege en hertil?
Er det nødvendigt?
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Lad mig tage spørgsmålene et ad gangen.
Spørgsmålet om, hvorvidt en advokats notat vedrørende en eventuel grundlovsstrid i forbindelse med det her lovforslag er jo noget, som jeg har nævnt tidligere ville blive behandlet i udvalgsarbejdet, idet der allerede er stillet skriftlige spørgsmål til mig om det.
Vi vil naturligvis, uanset hvem der kommer med, og hvordan der fremkommer anfægtelser, svare på de spørgsmål, der bliver rejst under udvalgsarbejdet.
Naturligvis vil vi gøre det.
Og vi har, som jeg også har sagt, fra regeringens side taget hånd om, at de lovforslag, vi fremsætter, selvfølgelig ikke er i strid med grundloven.
Hvad angår det, at hr. Frank Aaen nævner spørgsmålet omkring Datatilsynet: Så vidt jeg forstod hr. Frank Aaens indstilling, støttede hr. Frank Aaen en enhedsforvaltning af skattemyndighederne.
I så fald er man nødt til at sige, at der så også skal være mulighed for at bruge den enhedsforvaltning som en enhedsforvaltning, sådan at de oplysninger, der gives, kan bruges på tværs af de enkelte skattecentre.
Så er det naturligvis vigtigt, at man af hensyn til borgernes retssikkerhed laver en begrænsning for, hvem der kan få adgang til oplysningerne.
Medarbejdere skal kun have adgang til de oplysninger, der er relevante for deres arbejde.
Endelig vil jeg til spørgsmålet om sammensætningen af Skatterådet sige, at jeg synes, at det er en meget grov anklage mod det nuværende Ligningsråd, da det er præcis den samme sammensætning af Skatterådet som af det nuværende Ligningsråd, vi lægger op til.
Jeg synes, at det er et meget groft postulat over for det nuværende Ligningsråd, at det på nogen måde skulle være i lommen på regeringen.