runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Pedersen (S), 2003-04-09:
Jeg venter stadig væk spændt på at høre socialministerens kommentar til KL-formandens udtalelser.
Det har vi jo så til gode, kunne jeg forstå.
Jeg vil godt have socialministeren til at bekræfte over for mig, at man, også før den nuværende lovgivning blev sat i værk, i kommunerne kunne beslutte at give borgerne et frit valg.
Det vil jeg gerne lige have bekræftet.
Så om revisionen: Der er jo gode grunde til, at man sætter en revisionsbestemmelse ind i en lovgivning, og ministeren har været lidt inde på, at det er nyt, og at der kan være ting, der skal ændres. Jeg kunne godt tænke mig at spørge socialministeren: Påtænker ministeren, når man nu skal til at revidere, at give kommunerne ret til at lave udbud hos hinanden som en del af det frie valg?
Eller er det frie valg begrænset til private firmaer?
Vi har jo set situationer, hvor det kan knibe med at skaffe kvalificerede firmaer, og derfor går mit spørgsmål på: Skal kommunerne så have lov til at gøre det hos hinanden?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-09:
Jeg synes, at det, det drejer sig om, er: Hvad betyder det her for den ældre, som har brug for hjemmehjælp?
De svar, der er givet, viser jo altså helt klart, at den ældre ikke får mere hjemmehjælp.
Socialministeren har jo også svaret på et andet skriftligt spørgsmål, at det ved man ikke nogen ting om.
Men når man hører ude fra kommunerne, er det i hvert fald helt afgjort, at der bliver ikke givet noget ekstra i licitation.
Det må da være tankevækkende for socialministeren, at der f.eks. i Århus ifølge dagspressen er 54 ældre ud af 10.000, der har brugt ordningen, og i Holstebro Kommune er det 19 ud af 1.250.
Det må da sige ministeren noget om, at man har sat et bureaukrati i gang, som er ganske betydeligt, eller som et socialudvalgsmedlem skrev i et brev til mig: Det er virkeligt et eksempel på, at systemet skal have, hvad systemet kan tage, før borgerne får.
Vi har nu en regering, der sætter systemet, sine egne systemer foran borgerne, men det er ikke noget, borgeren får
nogen ting ud af.
Når man spørger, hvad fru Petersen får ud af dette her, er svaret: Ingenting, intet.
Hun får en valgmulighed, som hun ikke gør brug af ifølge de meget små tal, vi har set.
Det er jo virkeligheden.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Hr. Jens Peter Vernersen kom med en masse citater fra aviserne.
Jeg forstår da sådan set godt, at de kommuner, der skulle gennemføre det her, har syntes, at det har været noget værre bøvl, for det var et stort lovkompleks, det var en udfordring for kommunerne at have med at gøre.
Men sådan er det jo, når vi nogle gange laver noget herinde, som er lidt revolutionerende.
Det vil jeg gerne medgive at det har det her lovforslag været, for det er et brud på, ja, det monopol, kommunerne har haft, på den stavnsbinding vil jeg sige, som de ældre har været udsat for. Jeg må spørge mig selv, hvorfor man skal stavnsbindes, blot fordi man bliver ældre, får en funktionsnedsættelse og har brug for hjælp.
Der har man jo, indtil den her lov trådte i kraft, været tvunget til at tage til takke med den kommunale hjemmehjælp.
Den kommunale hjemmehjælp er god mange steder, det diskuterede vi også sidste onsdag, og jeg synes faktisk, at den er bedre end sit rygte.
Men når det så er sagt, mener jeg, at det er et grundlæggende princip, at vi som borgere i det her samfund må have lov til at vælge mellem nogle forskellige muligheder.
Jeg kan slet ikke godtage, at hr. Jens Peter Vernersen kalder de 500 mio. kr., der er givet til ældreområdet, for bluff.
Det her har skabt gennemsigtighed.
Kommunerne har nu endelig fået et overblik over, hvad de bruger på ældreområdet, og jeg må sige, at jeg synes, det er et problem, at de ikke har haft det før.
Hvad er det for noget?
Man går rundt og yder service, bruger ufattelig mange penge på at servicere en gruppe borgere uden at have et overblik over, hvad det koster.
Det har vi fået ud af loven, og det har været til stor gavn for mange kommunalbestyrelser, at man kan se, hvad den service, man yder, rent faktisk også kræver af ressourcer.
Til hr. Ole Stavad vil jeg sige, at loven skal revideres om 2 år, det var det, der henvistes til.
Nu skal den have lov til at virke, og der kommer altså en revision om 2 år, og jeg regner ikke med, at den kommer før.
Jeg skal lige sige til fru Jette Bergenholz Bautrup, nu var der så mange medspørgere, at jeg ikke kan nå det inden
De steder, den kommunale er god, skal man beholde den.
Der, hvor man godt vil stemme lidt med fødderne og vise utilfredshed med, at det måske er en forskellig hjemmehjælper, der kommer hver gang, skal man have muligheden
for det.
Til fru Sandy Brinck, der siger...
Sandy Brinck (S), 2003-04-09:
Jeg hørte ministeren sige i sit svar, at regeringens succeskriterium ikke er, om der er nogen, der benytter den private leverandør, men at der er en privat leverandør.
Så vil jeg spørge, om det betyder, at hvis meget få bruger den private leverandør, samtidig med vi ved, at det koster uendelig mange penge, at ministeren så ikke mener, at det vil få den konsekvens, at man som ansvarlig socialminister synes, at de penge kunne være brugt til at give den ældre mere omsorg for de selvsamme penge.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2003-04-09:
Nu taler ministeren jo så meget om, hørte jeg før, at frit
valg har brugerne efterspurgt.
Jeg vil godt høre: Er der nogen undersøgelser af, at det er brugerne, der har efterspurgt det, eller er det noget, regeringen ligesom ideologisk har ønsket?
Så vil jeg også gerne høre ministeren: Når nu de private servicefirmaer er ude hos de ældre, hvordan og hvorledes har ministeren så tænkt sig, at der skal gå en meddelelse tilbage til omsorgskontoret, hvis brugeren skulle blive mere dårlig, måske skulle have mere tid eller skulle gå over til hjemmepleje?
Ole Stavad (S), 2003-04-09:
Jeg vil også godt vende mig til det, der er blevet sagt fra kommunal side.
Der er tilkendegivet fra kommunal side, og vi har sagt det samme, at ingen af os jo har noget imod, at vore pensionister har en mulighed for at vælge.
Det synes vi er en god ting.
Men den måde, som regeringen og socialministeren har fået indrettet lovgivningen på,
Det var det, der blev påpeget fra KL's side, og det var ikke bare formandens tale, det var bestyrelsens tale.
Jeg ved ikke, hvad der blev sagt på det konservative gruppemøde, men jeg kan i hvert fald sige, at på det socialdemokratiske gruppemøde fik vi en lang række eksempler på, at man har brugt enorme summer, stort set uden at det gav noget ude hos pensionisterne.
Derfor vil jeg godt præcis spørge: Hvad er reaktionen fra socialministeren på den åbning, der kom fra indenrigsministeren i hans replik, hvor han jo åbnede for, at man fra regeringens side vil overveje at se på behovet for at lave en hurtigere revision af denne her lovgivning end det, der ellers er lagt op til?
Der er en revisionsbestemmelse, men der var et ønske om, at man gjorde det hurtigere.
Der blev signaleret åbenhed fra indenrigsministeren.
Jeg vil godt høre, om socialministeren har lidt mere konkret at kunne give os.
Sandy Brinck (S), 2003-04-09:
Jeg vil give ministeren mulighed for at svare
også på mit tidligere spørgsmål
Ministeren siger i sit andet svar, at den her ordning er lavet for at skabe gennemsigtighed.
Det vil sige, at man altså har lavet det her for at skabe et administrativt styringsinstrument. Så må jeg indrømme, at så sidder jeg lidt og tænker: Det, man har fået for de 500 mio. kr., er altså et administrativt styringsinstrument, hvor alt er målt op med stopur og centimetermål.
Men man har ikke fået mere hjemmehjælpstid, og borgerne har brugt det til at være et frit fravalg.
Vil ministeren i sin revision da have det som et succeskriterium, om borgerne rent faktisk benytter disse frie valg?
For når man ikke benytter dem, kunne det jo være, fordi man faktisk var glad og tryg ved den hjemmehjælp, man får, men at man godt kunne have behov for noget mere af den, og det kunne vi så bruge pengene på i stedet for.
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
»Vil ministeren oplyse, hvor langt regeringen er nået i det analysearbejde, der skal vise, hvem der i virkeligheden er de økonomisk svage ældre?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til besvarelsen af spørgsmål nr. S 1881.
Ud over det, jeg skriftligt har formuleret, vil jeg godt spørge socialministeren, om hun vil bekræfte eller afkræfte, at der lægges op til forhandlinger med de partier, der stemte for ældrechecken. Når vi ser på resultatet af udbetalingen af den ældrecheck til godt 40.000 ud af de 700.000 mulige, der tilnærmelsesvis har fået det fulde udbytte, så vil jeg tillade mig at sige, at Dansk Folkepartis ældrecheck nærmest er som et skud i tågen.
Derfor vil jeg godt høre ministeren, om hun vil lægge op til forhandlinger om en eventuel ændring i årene fremover.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Som led i aftale om finansloven for 2003 mellem regeringen og Dansk Folkeparti gennemføres et analysearbejde af de ældres økonomiske vilkår med særligt henblik på at belyse den økonomiske situation for de økonomisk svagest stillede ældre.
Der er ikke planer om, at udvalget skal fremlægge delrapporter undervejs, og jeg kender derfor heller ikke noget til dets arbejde.
Jeg synes ikke, det skal være et politisk arbejde, men et fagligt arbejde, der pågår, og analysearbejdet forelægges for regeringen, når det er afsluttet og analysen kan vurderes i sin helhed. Med hensyn til ældrechecken var det en helt klar præmis, da vi diskuterede lovforslaget her i Folketingssalen, at tallene var usikre.
Vi kunne ikke vide, hvor mange der ville få gavn af den.
Beregningerne byggede på nogle tal fra 2000, og man må jo så sige, at pensionisternes stilling i 2003, hvor ældrechecken er blevet udbetalt, er blevet forbedret.
Man har altså fået nogle ældre med en bedre økonomi end i 2000, og det er årsagen til usikkerheden omkring tallene.
Det gjorde vi allerede opmærksom på dengang.
Derfor var tallene ikke nævnt i lovforslaget, men vi oplyste selvfølgelig de beregninger, vi havde på det tidspunkt.
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
Skal jeg forstå det således, at der ikke bliver videreført nogen ældrecheck før efter september måned år 2003?
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
I den skitse til aftale om skattelettelser mellem regeringen og Dansk Folkeparti, som er blevet offentliggjort, er der afsat 1 mia. kr. som et rammebeløb til forbedringer for bl.a. folkepensionister med lav indkomst og til andre initiativer på social- og sundhedsområdet.
Ifølge skitsen skal den konkrete udmøntning aftales mellem parterne.
Der er således ingen aftale om at videreføre den supplerende engangsydelse i den nuværende form i 2004.
Det er regeringens opfattelse, at aftalen om udmøntning af rammebeløbet bør afvente det analysearbejde om de ældres økonomiske vilkår, som vi nu har brugt en tid på at diskutere, og som blev aftalt i forbindelse med finanslovaftalen for 2003 mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og som skal foreligge inden udgangen af september 2003.
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
»Vil ministeren oplyse, om det er i overensstemmelse med ministerens tidligere udtalelser om, at ældrechecken i 2003 er en engangsydelse, når det nu i forbindelse med skatteforhandlingerne tyder på, at regeringen er indstillet på at gentage ældrechecken i år 2004?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til besvarelsen af spørgsmål nr. S 1881 samt artikel i Jyllands-Posten den 25. marts 2003 »Ældrecheck: Få fik glæde af ældrecheck« og Ritzautelegram »021814: Skat/aftale-3« fra den 2. april 2003 kl. 18.14.
Ole Stavad (S), 2003-04-09:
Nu synes jeg, socialministeren bevæger sig ind på noget meget tynd is, der ikke kan bære.
Hvis vi tager det allerseneste omkring skatteforhandlingerne, blev Socialdemokraterne inviteret over i Finansministeriet.
Man meddelte, at man var parat til at forhandle, man stillede en lang række spørgsmål, man fik svar på.
Derefter lavede man en aftale med Dansk Folkeparti, som Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti efterfølgende blev indkaldt for at få besked på, om de ville tilslutte sig det, man var blevet enig med Dansk Folkeparti om.
I dag har socialministeren meddelt, at Socialdemokratiet, og jeg forstod heller ikke andre partier bortset fra Dansk Folkeparti, ikke vil blive indkaldt til nogen forhandlinger.
I går havde vi finansministeren siddende på stolen lidt længere fremme, og han meddelte, at partierne ikke vil blive indkaldt.
Derefter siger socialministeren, at det er os, der ikke vil forhandle, på trods af at vi har spillet konkret ud med en meget klar forbedring og anvist finansiering af pensionstillægget for vores pensionister.
Vi har faktisk spillet ud, så socialministeren ved lige nøjagtig, hvad Socialdemokratiet mener, men på trods af det siger socialministeren, hun ikke vil forhandle med os.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Når jeg siger, det er op til forhandling med partierne, så er det jo, fordi vi udmærket ved, at denne her rapport om, hvordan man kan målrette ydelser til de ældre, kommer op til finanslovforhandlingerne, og der ved alle partierne jo godt, at der er det i hvert fald normal praksis, at man kommer til forhandlinger hos finansministeren.
Der er jo så mulighed for, at man kan give sine meninger til kende på det her område, og vil man gerne være med, har man også mulighed for at få indflydelse på, hvordan tingene bliver.
Men vi må også sige apropos blokpolitik, at Socialdemokraterne jo selv har malet sig op i et hjørne, for man vil ikke være med, hvis ikke lige partout man får alle sine løfter gennemført.
Man vil jo ikke være med i kompromiser.
Så jeg tror nok, vi må sige, at både regeringen og også Socialdemokratiet er lige gode, hvis vi endda skal være meget, meget retfærdige i denne her sag, til at male sig op i nogle hjørner, for Socialdemokraterne har som udgangspunkt været inviteret med til indledende forhandlinger, men meldte sig selv ud.
Ole Stavad (S), 2003-04-09:
Jeg vil godt spørge socialministeren, hvad man skal lægge i den vending, når socialministeren siger, at samarbejde er godt, samtidig med at socialministeren nægter at inddrage Folketinget og Folketingets partier i forhandlinger om et centralt område, der vedrører vores ældre.
Hvorfor stiler regeringen efter en blokpolitik af den karakter?
Vi kan i en række situationer komme derhen, hvor vi må nå den konklusion, at vi ikke kan blive enige, fair nok, i andre situationer kan vi blive enige.
Men jeg kan næsten ikke mindes en regering, der så bevidst er gået efter at holde den ene side, der er lidt mindre end halvdelen, helt uden for indflydelse her i Folketinget.
Hvorfor vil regeringen en blokpolitik af den her karakter?
Allerede i den indledende fase, hvor vi endnu ikke har fået analyserne, meddeler finansministeren i går, socialministeren i dag, at Folketingets partier ikke vil blive inddraget, på trods af at man har lovet det modsatte.
Hvorfor vil man blokpolitik?
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
Jeg er ked af, at ministeren ikke har kendskab til, hvad hun selv har sagt her i salen, men jeg har altså på tryk, hvad ministeren har sagt den 19. februar.
Det er et ganske almindeligt udskrift, enhver kan printe ud, og så kan man se, hvad der er sagt.
Der står ordret: »...og det er op til forhandling med partierne, hvordan en eventuel kommende ydelse skal se ud.«
Jeg gentager: En eventuel kommende ydelse.
Jeg beklager, at ministeren ikke er klar over, hvad hun selv har sagt, og hvad hun har lovet her i Folketinget.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Nej, jeg har altså ikke sagt, og sådan tror jeg heller ikke citatet var, at man ville blive indkaldt.
Jeg har sagt, at der bliver lavet et analysearbejde, og jeg håber da, at de forskellige partier her i Folketinget spiller aktivt ud med, hvad man vil på det her område.
Hvis der kan findes midler, som jeg vist også formulerede det, og man skal videre på det her område, så er det da vigtigt at høre alle partiers bud. Jeg har ikke lovet, at der skulle samles en kreds til at arbejde videre med det her
, men når det så er sagt, synes jeg selvfølgelig, at samarbejde er godt, og jeg synes også, at brede forlig er gode.
Men nu foreligger der en speciel situation.
Der er et parti, der er med i en aftale netop om skatteforliget, hvor man har forhandlet sig videre frem til nogle midler.
Det betyder jo ikke, at analysearbejdet er skrinlagt.
Der sidder jo netop en tværministeriel embedsmandsgruppe og arbejder med et udkast til, hvordan man kan målrette økonomiske ydelser til trængende ældre bedre i fremtiden.
Jeg kender ikke de konklusioner, man vil komme med.
Som jeg har sagt før, er det et fagligt stykke arbejde.
Sandy Brinck (S), 2003-04-09:
Også jeg er lidt forundret, og jeg ved ikke, om fru Grete Schødts måske næsten er lidt for hård ved socialministeren, for jeg tror sådan set, socialministeren gerne ville indkalde os, sådan som hun tidligere har givet udtryk for, og sådan som der står i socialministerens eget svar.
Men jeg havde jo fornøjelsen af at få at vide af finansministeren i går, at det kunne der overhovedet ikke blive tale om, og den besked har socialministeren selvfølgelig fået.
Jeg synes, det er ærgerligt, og jeg synes, socialministeren skulle overveje med sig selv, om det er det bedste klima at stille op med i de samarbejdsrelationer, man skal have i Folketinget, at det, der står i lovforslaget, rent faktisk ikke er noget, vi som politiske kolleger kan regne med.
Ministeren har senere sagt, at partierne vil blive indkaldt, og nu vender ministeren på en tallerken, og jeg må gå ud fra, at det er på baggrund af en besked fra finansministeren.
Det beklager vi.
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
Så vil jeg godt spørge socialministeren direkte, om man vil undgå Socialdemokratiet ved udmøntningen af de midler, der ikke er brugt.
Jeg vil godt erindre ministeren om, at i det lovforslag, vi har vedtagat, L 83, skriver ministeren jo netop selv i bemærkningerne, at man vil sætte et analysearbejde i gang.
Man vil altså se på de ældres økonomiske situation, man vil gøre rede for, hvem der er de økonomisk svagest stillede, og den 19. februar giver ministeren over for Folketingets partier her i salen udtryk for, at partierne bliver inddraget i en videre drøftelse om en eventuel ydelse senere hen.
Er det bare tomme ord?
Er det bare tom snak?
Eller hvad?
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Først til fru Sandy Brinck vil jeg sige, at jeg indkalder ikke de partier, der stod bag lovforslaget, for det var jo et helt almindeligt lovforslag, der blev stemt om, som jeg ikke betragter som et forlig.
Man var med på præmissen, dengang vi behandlede lovforslaget, nemlig at der var tale om en engangsydelse.
Nu har vi en ny situation.
Jeg vil sige til hr. Jørn Pedersen, at det bekymrer ikke mig, at det kun er - nu ved jeg ikke, hvordan det blev formuleret - men jeg kan da i hvert fald oplyse, at det er omkring 99.000, der har fået den her ældreydelse, og det synes jeg ikke er en lille gruppe.
Det er nogle værdigt trængende ældre, der har fået en økonomisk håndsrækning, og det vil jeg sådan set ikke problematisere. Man kunne selvfølgelig ønske sig, at pengene var blevet delt ud på flere hænder, men det er jo så ganske rigtigt, som fru Birthe Skaarup siger, at de vil ikke falde ned i et sort hul, og de vil ikke blive i finansministerens kasse.
De skal nok blive udmøntet til gavn for de ældre, for det ligger implicit i aftalen.
Birthe Skaarup (DF), 2003-04-09:
Jeg vil godt høre socialministeren, om de penge, der ikke er blevet udbetalt i år 2003, går ned i et stort hul i kassen, eller om de bliver overført til gavn for de ældre.
Meningen med ældrechecken var jo, at den skulle være til gavn for de ældre.
Det beløb, som også Socialdemokratiet stemte for, skulle være til gavn for de ældre.
Er det ikke rigtigt, at det beløb også kommer de ældre til gavn?
Jørn Pedersen (S), 2003-04-09:
Jeg vil såmænd bare gerne have svar på det spørgsmål, jeg stillede før, hvor jeg spurgte socialministeren: Bekymrer det ikke, når Venstres socialordfører og De Konservatives socialordfører siger, efter at ministeriet nu har fundet ud af, hvor mange eller rettere sagt hvor få der har haft glæde af det her, at det faktisk er en dårlig model, og at de godt kunne ønske sig en bedre model?
Jeg vil godt understrege, at vi i Socialdemokratiet deler deres bekymring og deres vurdering.
Det er jo sådan set kun en appel til socialministeren om at få mange gode kræfter lagt sammen, når man skal forhandle om, hvordan det her skal se ud i fremtiden.
Kan ministeren ikke også være lidt bekymret over, at det rent faktisk er så få, der har fået det her beløb? Kan ministeren ikke også være bekymret over, at der henstår et sted mellem 80 mio. og 100 mio.?
Sandy Brinck (S), 2003-04-09:
Det glæder mig da, at socialministeren siger, at der ikke har været forhandlinger om den fremtidige udformning af det beløb, som skal gives til de svagest stillede ældre.
Det glæder mig, fordi vi har i hvert fald i pressen kunnet få et billede af, at det var ordnet.
Så er det bare, at ministeren må forstå, at vi ønsker at få sikkerhed for, at ministeren rent faktisk indkalder de partier, som stod bag lovgivningen, sådan at vi er med i de forhandlinger, når analysearbejdet er færdigt, og vi skal finde en forhåbentlig langt mere retfærdig løsning for de økonomisk svagest stillede ældre.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Jamen jeg synes da egentlig, jeg var ualmindelig klar i mælet den 19. februar, og det synes jeg ikke på nogen måde jeg har taget afstand fra i dag.
Det er jo sådan, at det, vi i folkemunde kalder ældrechecken, er en engangsydelse, og hvordan den kommer til at se ud i fremtiden er jo overhovedet ikke forhandlet med nogen
, så det lovforslag, vi behandlede, der var grundlag for denne engangsydelse, det var det
Skal man bygge videre på det, kræver det også nye forhandlinger, så jeg kan ikke rigtig se, hvad problemstillingen er. Vi venter jo på, at der skal komme det her udredningsarbejde, og der er ikke truffet beslutning om, hvad der videre skal ske, når vi diskuterer engangsydelse eller ældrecheck.
Til hr. Jørn Pedersen er der jo ikke andet at sige, end at det er glædeligt, at mange partier her i Folketinget bekymrer sig om ældres økonomiske vilkår, og jeg synes da også, man som udgangspunkt skal blande sig i debatten
, men her var et parti, der gerne ville være med til at lave en aftale om et område, og som havde nogle krav på et andet område, og derfor er man så blevet enig om at afsætte nogle midler til at begunstige en bestemt gruppe.
Jørn Pedersen (S), 2003-04-09:
Jeg vil gerne sige tak til fru Grete Schødts, fordi hun refererer til det svar, jeg fik den 19. februar.
Er ministeren enig i det?
Så vil jeg godt sige, at uagtet analysearbejdet først er færdigt til september, tror jeg, det var en god idé, om socialministeren indkaldte nogle af de partier, der lagde stemmer til ældrechecken, for at høre, hvordan vi kan gøre det bedre, fordi pengene er jo afsat, sådan set ikke i socialministerens regi i første omgang, men i den forhandling, der har været mellem regeringen og Dansk Folkeparti om at lave en kommende skattereform.
Vi møder gerne op, for vi har også en mening om, hvem der er de svageste ældre.
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
Det vil sige, at det, socialministeren her i Folketingssalen sagde den 19. februar, altså ikke længere er gældende: Udvalgsarbejdet går ud på at se, hvem de svageste er, altså hvem der har færrest økonomiske ressourcer, og hvem der har mest brug for hjælp, og jeg håber da, vi får et klart billede af, hvilke grupper det er, vi taler om, hvem man skal målrette ekstra midler, vi eventuelt kan finde, til.
Tavlen er altså visket ren.
Det er en engangsydelse, navnet på ydelsen er Den supplerende engangsydelse, den er blevet betalt en gang, og det er så det.
Det er op til forhandling med partierne, hvordan en eventuel kommende ydelse skal se ud. Jeg forstår ikke socialministerens svar til mig før.