runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2004-05-04:
Ifølge straffelovens § 244 får man fængsel i indtil 3 år, hvis man øver vold mod eller på anden måde angriber en andens legeme.
Jeg så en dom, hvor der var en, der fik en blodtud af sin bedste ven.
Den bedste ven fik en fængselsstraf på 3 måneder.
Det vil sige, at når man har den almindelige bestemmelse, hvor folk meget ofte kommer til at begå kriminalitet i affekt, fuldskab eller andet, så har højrefløjen ingen problemer med at fastsætte en strafferamme på 3 år og mere. Når det drejer sig om velovervejet, gennemtænkt kriminalitet, hvor man klart kan se, hvilken lovgivning man overtræder, man kender risikoen, konsekvenserne, straffen osv., man udnytter andre, man snyder og bedrager, herunder også staten, så har højrefløjen problemer.
Nu står vi så i en situation, hvor et folketingsflertal støtter intentionerne i det her lovforslag.
Vi må jo så gå ud fra, at justitsministeren og ministeren for integration og udlændinge i fællesskab vil være med til sammen med folketingsflertallet at regulere eller ændre på lovforslaget på en sådan måde, at det er forsvarlige og ordentlige formuleringer hele vejen igennem svarende til den måde, man ellers ville have lavet lovændringen på til oktober.
Hvis regeringen afviser at gøre det, så synes jeg ikke, at det er godt kammeratskab.
Det må være sådan, at når man kan konstatere et flertal for en lovændring, hvor intentionerne er klare, men hvor der er problemer omkring konfiskationen, og hvordan den sker, og problemer omkring formuleringen og omkring det objektive ansvar, og om det kan være rigtigt, at det objektive bødeansvar kan ændres til en fængselsstraf osv.- der kan være en lang række elementer i lovforslaget, hvor jeg også selv kan se, at der kan være problemer - så må vi bare forvente, at regeringen er parat med den tekniske bistand, således at lovforslaget kan blive vedtaget i denne samling.
Jeg og SF mener, det er vigtigt, at vi tager alvorligt fat på den illegale arbejdskraft.
Det er vigtigt, bl.a. fordi udvidelsen er så utrolig central for de øst- og centraleuropæiske lande, og derfor er det jo fuldstændig uholdbart for den danske befolkning, hvis man konstant mødes med antydninger, rygter osv. om, at vi mister vores arbejde hver og én, hvis vi ikke får standset den illegale arbejdskraft.
Jeg tror ikke selv på, at det er så slemt, som man rygtevis hører, og jeg tror ikke på den trussel, som bl.a. JuniBevægelsen havde på deres store plakat »Velkommen til 40 millioner polakker«.
Jeg tror ikke, at den skjulte dårlige vits omkring udvidelsen på nogen måde har en sandhed i sig, men det er den blotte angst og utryghed, jeg mener, at vi skal få gjort op med.
Derfor vil jeg opfordre regeringen og de to regeringsrepræsentanter til at gøre deres embedsværk parat til at yde bistand i forbindelse med udvalgsarbejdet, således at det her lovforslag kan vedtages i god ro og orden, inden samlingen slutter.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Jeg vil da godt takke hr. Lars Barfoed for en positiv tilgang
til forslaget.
I den forbindelse vil jeg godt spørge: Når hr. Lars Barfoed siger, at man er parat til under udvalgsarbejdet at kigge på det for at få det mest hensigtsmæssige - det vil vi jo altid gerne og også meget gerne medvirke til - betyder det så, at hr. Lars Barfoed er indstillet på at gøre det her arbejde færdigt inden sommerferien, så vi hurtigt kan få en ny lovgivning til at træde i kraft som et bedre værn mod brugen af illegal arbejdskraft? Må vi forstå det sådan?
Lars Barfoed (KF), 2004-05-04:
Jeg tror roligt, at fru Lissa Mathiasen kan regne med, at hvis regeringen ikke føler sig parat til at gribe ind, så føler Det Konservative Folkeparti sig heller ikke parat til at gribe ind i den her sammenhæng.
Jeg regner det som sagt ikke for sandsynligt, at vi kan nå dertil.
Principielt havde vi jo ikke noget imod at gennemføre en lovgivning inden sommerferien, hvis det var sådan, at regeringen var parat til at fremsætte de fornødne forslag, som vi kunne støtte.
Jeg tror altså, at dette forslag fra Socialdemokratiets side er fremsat så sent i samlingen, at det vil være meget vanskeligt at få den fornødne grundige behandling af det inden sommerferien.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Jeg tror, at der foreligger en misforståelse, og lad os få den opklaret under udvalgsarbejdet.
Lovgivningen ser faktisk sådan ud i dag, at såfremt man ikke kan foretage konfiskation, skal det afspejle sig i bødestørrelsen.
Det er gældende lovgivning.
Det er sanktionen for det at beskæftige illegal arbejdskraft.
Men derudover mener vi altså også, at det er såre naturligt og rimeligt, at man ikke skal kunne tjene på, at man rent faktisk har gjort noget, der var ulovligt.
Så man kan sige, at det jo er to alen ud af et stykke, men at det er to forskellige ting.
Er man ikke enig i det i Dansk Folkeparti?
Jesper Langballe (DF), 2004-05-04:
Fru Anne-Marie Meldgaard begyndte med at sige, at jeg rodede rundt i det hele, sejlede rundt osv.
, hvis hun nu har forstået, hvad jeg har sagt, nemlig at vi støtter forslaget.
Selv om det er en meget lille del af det problem, som det danske arbejdsmarked står over for med hensyn til indvandret arbejdskraft, som forslaget løser, så støtter vi det.
Som jeg også sagde i min ordførertale, støtter vi, at der sker noget inden sommerferien.
Vi kan slet ikke se nogen grund til, at det skal vente.
Selv om integrationsministeren siger, at det er svært at være regering, og at man skal have god tid til tingene, så mener vi ikke, at så god tid er nødvendig i det her tilfælde.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-04:
Det glæder mig da, at Dansk Folkeparti vil støtte Socialdemokratiets forslag, for så kan det jo være, at vi kan få vedtaget forslaget inden sommerferien.
Jeg håber da meget, at den konstruktive tilgang, som jeg har hørt nu her, fører dertil, at det her forslag bliver gennemført.
Det vil jeg selvfølgelig gerne have en bekræftelse på.
Jesper Langballe (DF), 2004-05-04:
Det er da mærkeligt, at fru Anne-Marie Meldgaard ikke vil give mig lov til at have mere end en tanke i hovedet ad gangen.
Det, fru Anne-Marie Meldgaard siger, har jeg sagt, og det har jeg rost lovforslaget for.
Jeg mener virkelig, at de illegale arbejdsforhold, der kan være, skal vi tage os af. Derfor har jeg sagt, at vi går ind for Socialdemokratiets lovforslag, ingen tvivl om det. Så føjer jeg til, at de virkelig store problemer ligger
et andet sted.
Skal vi sige, at der indtil nu er 6.000 illegalt arbejdende gæster i Danmark?
Skal vi gå ud fra, at
af dem er de 5.500 fra de nye EU-lande?
De er så nu lige pludselig blevet legale.
Så er der 500 tilbage fra Ukraine, Hviderusland, hvad ved jeg, som er illegalt beskæftiget her i landet.
Det skal der selvfølgelig gøres noget ved, det mener
vi også, og derfor siger vi ja tak til Socialdemokratiets forslag, men derfor kan vi da godt synes, at der er lidt proportionsforvrængning i hele perspektivet.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-04:
Hr. Jesper Langballe bliver ved med at snakke udenom og roder sig ind i forskellige forklaringer, som jeg tror der er mange, der har svært ved at finde både hoved og hale i. Jeg vil godt spørge hr. Jesper Langballe: Denne sag, vi behandler nu her, handler om illegal arbejdskraft, ikke den der gentagelse og gentagelse og gentagelse om arbejdskraftens frie bevægelighed.
Det her forslag er fremsat som et værn mod de arbejdsgivere, som vil udnytte et fattigdomsproblem for nogle borgere, som ikke kan skaffe brød på bordet, men som
kan komme herop og blive underbetalt
Det kan ikke afvises, at det er det, det handler om.
Det, jeg så spørger om, er: Hvorfor vil Dansk Folkeparti, når de nu har så meget imod hele EU-konstruktionen, ikke være med til, at vi får sat en bom for det, så det her ikke kan foregå?
I den sidste ende løser det her problem sig jo heller ikke om 20 år.
Det her problem vil jo være der hele tiden, fordi fattigdom er så udbredt i de nye lande.
Jesper Langballe (DF), 2004-05-04:
Jo, men jeg har jo sagt, at det princip er vi enige om.
Folk skal ikke kunne tjene på ulovligheder.
Men det er bare så besynderligt formuleret, at jeg glæder mig til at se høringssvaret fra Advokatrådet og Dommerforeningen - så vidt jeg husker, har de fået det tilsendt - og hvad de vil sige til, at man, når man ikke kan konfiskere, fordi der ikke er noget grundlag at skønne på, simpelt hen forhøjer bøderne.
Det betyder jo simpelt hen, at der ingen bevisligheder er.
Må jeg så føje til: Det er egentlig ikke, fordi jeg vil gøre noget særlig stort nummer ud af det, for sådan noget er vel, som integrationsministeren sagde, tekniske knaster, som man kan file væk.
Det er bare, fordi jeg ikke kunne lade være med at stille det drilagtige spørgsmål: Jamen hvad skyldes det?
Det er jo ikke typisk for Socialdemokratiet bare sådan at sige af med hovedet, fordi man ikke kan bevise noget.
Så det er jo altså mistanken om, og det var det, der var det væsentlige for mig, at det er en orm af dårlig samvittighed, der gnaver i Socialdemokratiet, fordi alle de virkelige problemer i forbindelse med arbejdskraftens frie bevægelighed efter østudvidelsen er selvforskyldte.
Mit svar er: Jo, det synes vi.
Det er klart, at der ligger en retssikkerhedsmæssig risiko ved det, men o.k., der, hvor man kan skønne, at folk tjener mere ved en ulovlighed, end de betaler i bøde, kan den skønsmæssige konfiskation være på sin plads.
Men det var egentlig noget andet, jeg sagde i min ordførertale.
Det var ikke så meget den skønsmæssige konfiskation som det, at man så føjer til, at hvis ikke man kan foretage den skønsmæssige konfiskation, fordi der ikke er noget grundlag for at skønne, så giver vi dem et ordentligt pulver med forhøjede bøder.
Der mener jeg virkelig, at man så er helt ude i vilkårligheden: Når man er i bevisnød, får folk bøder, fordi man er i bevisnød.
Det er næsten som i »Alice i Eventyrland«, hvor der er
en dronning, som hver gang hun kludrer i det, og det gør hun hele tiden, finder en eller anden at pege på og siger: Af med hovedet!
Så er det, at jeg spørger mig selv: Hvorfor laver Socialdemokratiet sådan noget?
Det skulle vel ikke være, fordi der er en gnavende orm og en dårlig samvittighed over, at problemerne er selvforskyldte?
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Jeg kan forstå på hr. Jesper Langballe, at Dansk Folkeparti havde lidt problemer med den skønsmæssige konfiskation.
Vi har jo set gentagne gange, at anklagemyndigheden har prøvet at rejse spørgsmålet om krav om konfiskation.
Men man kan samtidig se sort på hvidt - det kan vi se i flere af sagerne og i de domme, der er faldet - at den pågældende lade eller pågældende bygning er opført, bare for at tage nogle eksempler.
Finder man ikke i Dansk Folkeparti, at det er rimeligt, at man laver en skønsmæssig vurdering af, hvad der egentlig er tjent set i forhold til, hvad der er udbetalt til arbejdskraft, og så siger, at her er der en skønsmæssig fortjeneste i forhold til, hvad det ville have kostet, hvis normale håndværkere skulle have bygget den på normale overenskomster herhjemme?
Ville det ikke være meget rimeligt?
Synes man ikke i Dansk Folkeparti, at det er meget godt på den måde at lægge skønsmæssigheden ind?
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Jeg tror, at hr. Langballe tager fuldstændig fejl, for problemet er jo ikke, at en polsk håndværker kommer herop og arbejder til overenskomstmæssig løn.
Det er ikke noget problem.
Det vil der være nogle, der gør, og de fleste vil opdage, at det er relativt svært, hvis de skal arbejde til overenskomstmæssig løn, at få arbejdet i forhold til en dansk håndværker. Nej, det, der er problemet, er lige præcis de andre områder, der, hvor man ikke arbejder til overenskomstmæssig
, hvor man ikke har en officiel arbejdstilladelse, hvor man arbejder som illegal arbejdskraft, eller hvor man udnytter udstationeringsdirektivet.
Det er de store problemer.
Der synes jeg jo, at det her afspejler Dansk Folkepartis dilemma i forhold til EU.
Jeg ved godt, at der er nogle i Dansk Folkeparti, som egentlig er blevet EU-modstandere, men egentlig var Dansk Folkeparti, i hvert fald Dansk Folkepartis forløber, Fremskridtspartiet, jo meget begejstret for EU, så længe det bare var kapitalens sammenslutning med den frie bevægelighed af arbejdskraft og kapital og varer.
Og det er jo lige præcis det, det her er et resultat af, nemlig den frie bevægelighed. Det er jo noget, der bl.a. er sket med pakkeafstemningen vistnok i 1986 osv.
Det er altså noget, der er sket, hvor Dansk Folkepartis modstand virkelig var til at overse.
Fremskridtspartiets/Dansk Folkepartis modstand - de personer, der har været med hele vejen - er jo først kommet på et senere tidspunkt.
Så jeg synes, at det meget godt afspejler det dilemma, som Dansk Folkeparti har i den her sag, og som man altså ikke løser med en 7-årig overgangsordning.
Jeg synes, at der var sådan en underlig neddæmpning af problemet, og det må jeg indrømme at jeg ikke kan forstå.
Jeg ved godt, at SF skal forsvare den aftale, som SF har været med til at indgå.
Men vil fru Anne Baastrup ikke bekræfte, at det faktisk er sådan, at det med den aftale, SF har indgået, betyder, at folk, som er kommet hertil på legale vilkår fra de tidligere østlande og har fået et legalt arbejde, og som derefter bliver afskediget fra deres arbejde, fra den ene dag til den anden står uden noget opholdsgrundlag, at de, uanset om de måtte have arbejdet i 2 år og været medlem af en fagforening og en a-kasse osv., så ikke får en krone?
Hvad skal de mennesker leve af?
Er risikoen ikke, at lige præcis de folk, der kommer på legale vilkår, i forbindelse med fyringer bliver tvunget til at søge illegalt arbejde, og at det derfor er et større problem, end fru Anne Baastrup prøver at give det udseende af?
Jesper Langballe (DF), 2004-05-04:
Jeg vil gerne, inden det lykkes hr. Søren Søndergaard at få mig til at tabe fatningen, for det første understrege, at jeg aldrig har været medlem af Fremskridtspartiet, og for det andet, at jeg har været svoren EU-modstander siden 1972.
Min modstand har ikke kunnet øges senere hen, det var simpelt hen ikke muligt, og jeg er fortsat modstander.
Så hr. Søren Søndergaards bemærkninger rammer bare ikke mig og rammer heller ikke Dansk Folkeparti.
Dansk Folkepartis forhold til EU - det vil være hr. Søren Søndergaard bekendt - er fuldkommen entydigt.
Men det er klart, at det, som hr. Søren Søndergaard tager som et dilemma, er udtryk for det, at vi må bøje os for, at vores EU-modstand ikke har flertal i Folketinget.
Så siger vi, at når det skal være, kan vi så ikke prøve at få en lille smule sund fornuft arbejdsmarkedsmæssigt ind i de tåbeligheder, der begås.
Det er det, vi forsøger på, nemlig at afbøde folketingsflertallets utrolige tåbeligheder.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-04:
Jeg håber, at den aftale, som vi har indgået med regeringspartierne, Socialdemokratiet, De Radikale og Kristendemokraterne, kommer til at betyde, at det her lovforslag ikke får den store betydning, men det er jo netop for at dække os fuldstændig ind, at vi i SF synes, det er vigtigt, at det her lovforslag bliver vedtaget.
Jeg ved godt, at Enhedslisten desværre ikke ville være med i denne her aftale, men vi fandt, det var det rigtige at gøre, og det står vi naturligvis ved.
Vi håber ikke, at problemet bliver så stort.
Det er i hvert fald det, som de forskellige repræsentanter fra de øst- og centraleuropæiske lande omkring Danmark selv siger det ikke gør.
Vi satser på, at de taler sandt, og at de har en underbygget begrundelse for, at det er rigtigt, hvad de siger, og at der ikke kommer så megen illegal arbejdskraft til Danmark.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-04:
Udlændingene er jo ikke overenskomstansatte i Danmark, de arbejder for en udenlandsk arbejdsgiver, der får
en opgave i Danmark,
så hvordan vil den problemstilling egentlig kunne afhjælpes af de forhold, fru Lissa Mathiasen taler om?
Anne Baastrup (SF), 2004-05-04:
Nu synes jeg, at hr. Søren Søndergaard kører i ring.
Hr. Søren Søndergaard kritiserede, at SF havde indgået en aftale, hvorefter folk kunne arbejde her på overenskomstmæssige vilkår, og så er der ikke noget opholdsgrundlag bagefter.
Det er altså legal arbejdskraft, som ikke har noget opholdsgrundlag.
Nu siger hr. Søren Søndergaard, at det, der er problemet, er den illegale arbejdskraft: Yes, og det er så også det, vi forsøger at reparere på med det her lovforslag.
Det er derfor, SF støtter lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Som jeg sagde i min ordførertale, er Enhedslisten enig i de to forslag, så jeg ser ikke nogen selvstændige argumenter for, at vi skal tale os længere væk fra hinanden.
Men jeg må indrømme, at jeg bliver provokeret, når den socialdemokratiske ordfører siger, at man har sikret østarbejdere ligeværdige betingelser, for det er jo ikke sandt. Sandheden er den, at østarbejdere, som kommer hertil på basis af den aftale, som Socialdemokratiet har lavet sammen med de andre EU-partier, kan arbejde i Danmark i årevis, kan betale skat i Danmark i årevis og kan være medlem af en fagforening i årevis, men i det øjeblik, de bliver fyret, er det ud af vagten uden en krone.
Der er ikke noget, der hedder bistandshjælp, og ikke noget, der hedder arbejdsløshedsunderstøttelse.
De kan sågar være medlemmer af en a-kasse og betale til den uden at få noget ud af a-kasse-medlemskabet.
Det er ikke ligeværdige vilkår, og det er lige præcis den ladeport, Socialdemokratiet og de andre EU-partier har været med til at åbne.
Det betyder, at folk, der kommer hertil på legale vilkår, kan være her i 6 måneder uden nogen indtægt, efter at de er blevet smidt på gaden af arbejdsgiveren, og hvad gør de så?
De forsøger selvfølgelig at få sig en indtægt, bl.a. ved sort arbejde.
Det er hverken ligeberettigelse eller anstændige vilkår, og det synes jeg den socialdemokratiske ordfører skulle erkende.
Jesper Langballe (DF), 2004-05-04:
Jeg vil i hvert fald svare ubetinget ja på det sidste, nemlig at de 7 år jo på et eller andet tidspunkt ville være gået, og så ville både vi og Tyskland og Østrig og for øvrigt også alle de andre lande have gjort erfaringer, der gjorde det muligt for os at dække os mere ind.
Men jeg kan ikke forstå, at det ikke kan forstås, at mit svar går ud på, at jo, det er da rigtigt nok, at den udstationering også kan lade sig gøre under den gældende ordning, men det, der er tale om, er jo, at man med arbejdskraftens frie bevægelighed sætter en bølge i gang, og at man legaliserer det, der indtil i lørdags var illegalt.
Det er nu legaliseret, og det er der, problemets virkelig størrelsesorden befinder sig.
Faktisk er de arbejdsforhold, der er illegale fremover, uendelig små i forhold til de illegale forhold, der nu er legaliseret.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Jeg undrer mig bare over, at da vi sidste år havde diskussionen om at få dannet de netværk, som netop skulle indfange de mennesker, der ansætter illegal arbejdskraft, var det altså oppositionen, der måtte stille forslaget, og regeringen gav sig først, da den kunne konstatere, at den kom i mindretal.
Tilsvarende fik jeg heller ikke ligefrem de mest rosende ord med på vejen, da jeg kom med forslaget om, at reglerne for praktikanter fra tredjelande skulle strammes op, men regeringen gav sig, fordi den så, at jeg havde ret.
Vi burde jo alle sammen være totalt enige og alle sammen være optaget af, hvordan vi kan komme det uvæsen til livs.
Jeg vil også sige, at jeg synes, det er urimeligt over
for de arbejdsgivere, som knokler for at få tingene til at hænge sammen, at de skal opleve den konkurrenceforvridning.
Det undrer mig, at man ikke sagde allerede sidste år, da vi tog de første skridt, at nu må vi altså også have kontrol over det her.
Man har dog et godt apparat, når man sidder med regeringsmagten.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-04:
Det er skuffende, at fru Lissa Mathiasen overhovedet kan antyde, at Det Konservative Folkeparti skulle holde hånden over arbejdsgivere, der ansætter medarbejdere fra udlandet ulovligt, blot fordi de er arbejdsgivere.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Så får man nemt den tanke, at det måske er lidt sværere at fare ud med bål og brand, når der er tale om arbejdsgivere, som traditionelt er de borgerlige partiers venner.
Jeg glæder mig over - det sagde jeg faktisk også til både den konservative ordfører og ministeren - at man fra alle partiers side trods alt siger, at her skal der gribes ind.
Men jeg glæder mig ikke over, at man synes, det kan vente til efteråret, for vi har ingen tid at spilde.
Der skal gribes ind hurtigst muligt.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-04:
Fru Lissa Mathiasen var så venlig at referere min ordførertale og sagde i den forbindelse, at Det Konservative Folkeparti på trods af en principiel støtte til at skærpe foranstaltningerne ikke nødvendigvis er parat til at gennemføre lovgivningen på denne side af den mødefri sommerperiode.
Fru Lissa Mathiasen sagde også, at det var nok - nu citerer jeg efter hukommelsen - fordi vi ikke kan lide at sige, at vi går ind for ulovlig arbejdskraft.
Det kunne meget vel lyde som en usædvanlig grov insinuation.
Jeg håber ikke, det var tilfældet, men jeg skal bare slå fast, at Det Konservative Folkeparti naturligvis vender sig stærkt imod brug af ulovlig arbejdskraft, for vi har ikke grund til andet.
Men når vi ikke er parat til at gennemføre lovgivningen meget hurtigt, er det, fordi vi gerne vil sikre os, at lovkvaliteten er i orden, og at retssikkerheden er i orden.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Jeg er meget sikker på, at allerede fra dag et, når en sådan arbejdsgiver står her i landet med et hold arbejdere, der skal arbejde her, vil man fra fagbevægelsens side kende sin besøgelsestid og lave overenskomst.
Når vi ser på forholdene i byggefagene rundtomkring, er man jo netop optaget af, at der skal laves overenskomst med det samme.
Jeg tror egentlig, at de arbejdsgivere, der kommer herop, også er klar over det, men ellers er der jo noget, der hedder blokader og den slags.
Vi kan jo ikke sige mere på nuværende tidspunkt, men det er vores og også min klare tro, at i det øjeblik, folk fra de nye EU-lande måtte ønske at komme hertil for at arbejde og vel at mærke med arbejdstilladelse, som jo er forudsætningen for, at de må arbejde her, bliver det på ligeværdige betingelser med vore egne lønmodtagere.
Derfor tror jeg også, det er begrænset, hvor mange der overhovedet vil komme hertil, for fra arbejdsgiverside har man jo netop haft interesse i at få nogle herop for at arbejde billigt og udnytte dem groft.
Vores vurdering er, at netop på grund af overgangsordningen, hvorefter der kræves arbejdstilladelser - det ligger jo også i østaftalen - vil der ikke komme særlig mange her til landet.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-04:
Vi har nu hørt f.eks. hr. Søren Søndergaards indlæg om 7-års-reglen, at den egentlig ikke ville have medført nogen ændringer.
Den kan omgås, og det der udstationeringsdirektiv gør, at det faktisk ikke ville have haft nogen effekt alligevel.
Hr. Jan Petersen siger, at den eneste mulighed for at dæmme op for illegal, som nu er legal, arbejdskraft, rent faktisk er faglige aktiviteter, altså blokade af en virksomhed. Hvilke problemer vil denne her store sag, denne her store EF-udvidelse, nu medføre for dansk arbejdskraft?
Hvilke problemer vil den almindelige danske arbejder egentlig blive udsat for i de kommende år på grund af denne kæmpeudvidelse, og fordi arbejderne fra de nye lande ikke mere er her illegalt, men legalt?
KL. 19.00