runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-13:
Nu kom der dog en lille indrømmelse fra hr. Søren Pind, nemlig at man ikke blankt skal afvise.
Så vil jeg godt stille det helt konkrete spørgsmål, som opfølgning på fru Elisabeth Arnolds første spørgsmål
: Tager man f.eks. et barn, der er anbragt uden for hjemmet, og som man så tager en beslutning om skal hjemtages – det er altså situationen, hvor man først har vurderet, at forældrene ikke magter opgaven – vil det så ikke være rimeligt at lade barnet blive hørt?
Det er ikke så længe siden, vi havde en sag, som klart viste, at det ville være klogt.
Var det et af de steder, hvor hr. Søren Pind mente, at det godt kunne være, vi skulle se på noget?
Elisabeth Arnold (RV), 2005-05-13:
Jamen vores sociallovgivning og sundhedslovgivning er jo stopfyldt med regler, som giver eller ikke giver patienter, også helt unge patienter og brugere, mulighed for at tage selvstændig stilling, fuldstændig uanset hvad deres forældre gør.
Det kan hr. Søren Pind da heller ikke være uvidende om, hvis han overhovedet har læst på det her beslutningsforslag.
Der står f.eks., at 15årige kan modsætte sig behandling i sundhedssystemet, uden at deres forældre kan sige, at de skal have behandling.
Det kan 15-årige selv bestemme, men en 17-årig kan ikke selv bestemme, om hun skal have abort.
Søren Pind (V), 2005-05-13:
Fru Elisabeth Arnold siger, at forældre ikke tager sig godt af deres børn.
Nu kan jeg jo ikke så godt stå her og stille modspørgsmål til ordføreren, men skal det forstås som en generel betragtning for alle danske forældre?
I så fald må jeg sige, at jeg er dybt uenig.
Jeg sagde heller ikke andet i min tale, end at vi som hovedregel og helt grundlæggende tror på, at forældres og børns relationer har bedst af ikke at være grundreguleret.
Jeg er udmærket klar over, at der er brodne kar, det er der i alle samfund, men spørgsmålet er, om vi skal gå så langt ned, som det her forslag er udtryk for, og sætte skranker op og begynde at fratage forældrene deres forældremyndighed på områder som f.eks. forholdet mellem skolen og hjemmet.
Det er jeg stærkt tvivlende over for.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-05-13:
Der findes altså regler i vores samfund, der gør det muligt for myndighederne at skride ind over for forældre, der ikke tager sig ordentligt af deres børn.
Derfor er det jo selvfølgelig et udsagn fuldstændig stik mod bedre vidende, når hr. Søren Pind siger, at forældre tager sig godt af deres børn.
Det er der masser af eksempler på at de ikke gør, og det ved hr. Søren Pind jo udmærket godt.
Søren Pind (V), 2005-05-13:
Hvordan kan man egentlig være imod netop det?
Men realiteten er, at man i stedet for at benævne forslaget folketingsbeslutning om en styrkelse af børns retsstilling måske snarere skulle betegne det som forslag til tyveri af børns barndom eller måske forslag til lov om at fremskynde børns udvikling til voksne – jeg tror, man selv kan fortsætte.
Jeg ved, at Socialdemokraterne en gang imellem synes, at tingene går noget stærkt, lidt for hurtigt – kan vi ikke bremse lidt?
– og derfor undrer det mig måske, at man netop vælger at sætte ind lige præcis her.
Efter Venstres opfattelse er der ikke grundlæggende behov for at opbygge regler og skranker i forholdet mellem forældre og børn.
Vi har en tro på, at forældre som en absolut hovedregel vil det bedste for deres børn, og vi mener samtidig, at barnets tarv rettelig bør være placeret der og ikke hos barnet selv.
Det er jo netop forskellen på at være voksen og på at være barn.
På baggrund af det, ministeren allerede har sagt, og på baggrund af det, jeg selv lige har bemærket, har jeg sådan set ikke noget at tilføje.
Venstre agter ikke at stemme for forslaget.
Fru Lissa Mathiasen prøver på at sætte skel, hvor der ingen er.
Jeg må sige, at jeg kan henholde mig til ministerens betragtninger.
Jeg må igen henholde mig til, at jeg i min tale ikke blankt har afvist, at man i nogle helt bestemte og konkrete tilfælde skal gå ind.
Men jeg synes også, at i langt hovedparten af de tilfælde, som man diskuterer netop her, er det ikke relevant at gå ind og blande sig i forholdet mellem forældre og børn.
Det mener jeg virkelig ikke.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Tak, det nærmer sig jo en forbrødring eller -søstring, jeg ved ikke, hvad det hedder.
Hvor lang tid synes fru Henriette Kjær, vi skal vente, før vi ligesom tager stilling i Danmark?
Man kunne jo få det indtryk fra nogle af de andre ærede talere, at Danmark bør være det allersidste land i Europa for en sikkerheds skyld.
Vi skulle nødig misforstås.
Det skulle nødig hedde sig, at vi ønskede at genere nogen, så hvis vi er det allersidste land, er vi helt sikre på, at vi i hvert fald ikke kommer galt af sted.
Kan vi komme det lidt nærmere, om vi snakker et halvt, et helt, 2 år, 10 år?
Rune Lund (EL), 2005-05-13:
Det her beslutningsforslag er jo rigtig godt.
Der er den grundlæggende filosofi, at når man har gjort noget godt og det er en succes, er der ingen grund til at lade være med at gentage den.
Der har jo været et forsøg i Odense.
Staten har spyttet 10 mio. kr. i kassen, det samme har Odense Kommune gjort.
Hvad har man fået ud af det?
Det har man fået rigtig meget ud af.
Jeg ved godt, at jeg i min korte bemærkning til ministeren læste det op, men jeg vil alligevel gøre det igen, fordi tallene viser en så indlysende succes, at de sagtens kan tåle at blive gentaget.
For de her 20 mio. kr. – 10 mio. kr. fra Odense, 10 mio. kr. fra staten – har vi fået »20 pct. flere cyklister.
33 mio. kr. er sparet i sundhedsudgifter, dødeligheden for de 15-49-årige er faldet med 20 pct., projektet har vundet 2.131 leveår blandt borgerne i Odense, og der er blevet kørt 35 millioner nye cykelture i den 4-årige periode.
« Hvis der havde været flere publikummer til stede her i salen, og hvis folk havde haft mulighed til at klappe, havde de gjort det med det samme, når de havde hørt de tal, for det er virkelig en kæmpe succes.
Derfor skal den også gentages.
Når man ser, at cyklismen har en svagt faldende tendens, bortset fra i København og Odense, som er eksempler på, at den tendens kan brydes, skal vi selvfølgelig komme i gang i en fart.
I den forbindelse er det faktisk uansvarligt ikke at støtte sådan et beslutningsforslag, både i forhold til at fremme folkesundheden, i forhold til at fremme den del af trafikken, som ikke skaber lange køer inde i byerne, og selvfølgelig også i forhold til at bruge skatteborgernes penge fornuftigt.
Når vi kan se, at når staten spytter 10 mio. kr. i det her, og når vi samtidig kan se, at der bliver sparet 33 mio. kr. i sundhedsudgifter, kræver det jo ikke meget købmandskab for at regne ud, at det her er en overskudsforretning.
Det er en overskudsforretning for staten, det fremmer de gode trafikformer, som er mest miljøvenlige, giver den bedste folkesundhed osv. osv.
Det er ganske enkelt indlysende, at vi skal fortsætte ad denne vej.
Så er argumentet jo, som vi hører fra ministeren og fra de partier, som er imod, at det her er en kommunal opgave.
Jamen det er jo ikke en kommunal opgave – det er det kun, hvis man kigger meget firkantet på det og ikke ser sådan mere fleksibelt på det og på, hvad statens udgifter er til sundhedsvæsenet.
Vi ved jo også godt, at staten på andre områder går ind og støtter kommunerne.
Kommunerne har i øjeblikket store problemer med at få pengene til at slå til på grund af skattestoppet, som lægger en kraftig begrænsning på kommunernes økonomi og tvinger dem til at skære ned.
At forestille sig, at kommunerne i den situation har kæmpe meget overskud til at gå ud og iværksætte en masse nye projekter,
er temmelig meget uden jordforbindelse.
Selvfølgelig skal vi støtte det her beslutningsforslag, for det bygger videre på noget, som er en kæmpe succes.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Endnu en gang synes jeg, der er grund til at kvittere for, at SF tager et vigtigt tema op.
Det, der er bemærkelsesværdigt ved det her tema, er jo, at det falder ned mellem flere stole.
Det er et trafikalt spørgsmål, da cyklen er et transportmiddel, men det har altså også vist sig at være et sundhedsmæssigt spørgsmål, det har vist sig i forsøget i Odense, og så er det selvfølgeligt et miljømæssigt spørgsmål.
Det er klart, at man fra statens side skal være enormt varsom med at gå ind og påtage sig opgaver, som rettelig ligger i kommunerne, men det er lige så klart, at man nogle gange står over for nogle opgaver, som gør, at der er brug for, at staten om jeg så må sige skubber på.
Tænk hvis vi på landsplan opnåede, hvad de har opnået i Odense.
Tænk hvis 20 pct. flere tog cyklen.
Hvad ville det ikke gøre ved trafikken i København?
Hvad ville det ikke gøre ved trafikken i Århus?
Hvad ville det ikke gøre for sundheden i København, i Århus, i Aalborg, alle andre steder?
Det her er jo virkelig noget, der batter noget for forholdsvis beskedne midler.
Vi vil i givet fald, vi måtte få mulighed for det, gerne diskutere, hvordan den kage skal skæres, i stedet for ligesom at sige, som jeg hører ministeren og Venstres ordfører sige – Venstres ordfører, som oven i købet sidder og taler med teknikborgmesteren for København, som ved alt om det her – at erfaringerne fra Odense skal vi slet ikke bruge til noget, og hvis ikke andre vil gøre noget, er det bare ærgerligt.
Og det på et tidspunkt, hvor vi ved, at antallet af cyklister falder!
Det her er i virkelig noget, der virker, både på sundheden, trafikafviklingen og miljøet, så jeg forstår det ikke, og jeg synes, at det er for passivt.
Man må da komme med nogle alternativer til, hvordan man kan få skubbet udviklingen i gang.
Så vi går positivt ind i udvalgsbehandlingen, men med de spørgsmål, jeg har indikeret her, altså beløbets størrelse, og hvordan man laver den arbejdsdeling, så man kommer ud over det problem, som flere ordførere har nævnt, at staten ligesom bare går ind og tager opgaver, som rettelig ligger i kommunerne.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Sådan som jeg ser det her, er det den enkeltes ansvar at sørge for at få motion og frisk luft og at vælge cyklen frem for noget andet og også måske at opdrage sine børn til at cykle.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Tak for besvarelsen.
Jeg hører ministeren sådan, at han gerne lige vil se lidt mere på, hvordan det går med Tyskland, og han vil gerne afvente slutbehandlingen i Europa-Parlamentet, inden han lægger sig fast på, om vi skal starte en proces i Danmark.
Men hører jeg så også ministeren rigtigt, altså at han principielt er enig i, at det er en bedre måde at regulere den tunge trafik på, at man ligesom betaler for, hvor meget man bruger vejene, og for, hvor meget man belaster miljøet, i stedet for at man betaler en engangsafgift, og så må man køre alt det, man vil?
Helt principielt kan man diskutere timing, man kan diskutere provenuet og alle de her ting, men ligger der en erkendelse hos ministeren af, at det kunne være en idé på et eller andet tidspunkt at arbejde i den retning og måske endda inden for en overskuelig tid?
Sverige har nogle overvejelser omkring det, og derfor synes jeg selvfølgelig, at vi skal være åbne over for udviklingen i Europa, så Danmark ikke fjerner sig fra gennemsnittet af Europa, fordi transport jo er så internationalt, som det er.
Om et år eller to vil vi have meget sikrere erfaringer fra andre lande, og det kan være, at vi så kan få en fornyet debat om, hvorvidt vi skal ændre vores situation.
Det vil jeg se på til den tid.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Kan ordføreren så ikke medgive, at sundhed og forebyggelse også er en statslig opgave?
Der ligger der jo også i det her.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Med dette forslag ønsker SF at gøre det mere attraktivt at bruge cyklen.
Det er også meget fornuftigt, for det er jo sundt at cykle, og samtidig er det et utrolig fleksibelt transportmiddel.
Cyklen kører, når man hopper op på den og træder i pedalerne.
Det er også et miljøvenligt køretøj, så der er store fordele ved at give cyklisterne gode forhold.
Det er så meningen, at andre kommuner kan bruge beskrivelsen fra Odense til selv at gå i gang.
Sådan er det jo med modelprojekter, de skal netop bruges som model andre steder, og derfor mener jeg ikke, at vi skal afsætte flere midler.
Nu er det op til kommunerne at gribe muligheden for at lave noget spændende ud fra det, de har prøvet af i Odense.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Walter Christophersen (DF), 2005-05-13:
Da vi nu er i et decentralt system, synes jeg, at det er forkert, at man skal forholde sig til, at staten alene skal stå for en kampagne.
Jeg synes netop ikke i det her spørgsmål, at staten skal påtage sig den kampagne.
Det skal gøres decentralt.
Jeg ved da også, at Dansk Cyklist Forbund påtager sig mange af de her opgaver decentralt, og jeg ved, at Dansk Cyklist Forbund er i Karlebo i denne uge for at køre med Karlebo Byråd.
Jeg mener, at det er derude, græsrødderne skal bearbejde det her, også som de gør det.
Jeg kommer selv fra Frederiksværk Kommune.
Vi har investeret rigtig mange penge i cykelstier i vor kommune, og selvfølgelig har vi da som byrådspolitikere ansvar over for vore børns vej til og fra skole.
Sådan er det bare.
Og vi har jo lært af Odensemodellen, så vi har ganske gode kort på hånden også i fremtiden.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Der er altså en åbning omkring kampagner.
Jeg forstod på ministerens fremlæggelse, at han anså det for en statsopgave at lave de her kampagner.
Ministeren ryster på hovedet, så det var åbenbart ikke fanget helt korrekt.
Men hvis en kampagne skal fungere, og vi ser jo nogle kampagner, så skal den da fungere på landsplan.
Kan ordføreren ikke medgive, at det her er en landskampagne, hvis vi kigger på andre kampagner, som vi kender, og som rigtig skal slå igennem?
Hvis vi skal mødes et sted for at fremme den her sag, som jeg forstår at ordføreren er meget positiv over for, skal ordføreren også vise et initiativ til at gøre noget.
Walter Christophersen (DF), 2005-05-13:
Jeg vil tage spørgsmålet således, at det er et spørgsmål om en holdningsændring hos i særdeleshed forældrene, hvordan de transporterer deres børn til og fra skolen.
Der skal en holdningsændring til, og jeg er helt sikker på, at de kampagner, der skal til for at få forældrene oplyst om det her emne, ligger bedre decentralt, altså hos kommunerne.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Selv om hr. Martin Lidegaard lovede mig ikke at hænge mig op på noget, så har jeg den erfaring, at hvis man rækker hr. Martin Lidegaard en lillefinger, så tager han hele hånden.
Så jeg vil bare sige, at for os er det her forslag ikke aktuelt nu.
Walter Christophersen (DF), 2005-05-13:
Igen vil jeg alene forholde mig til det her forslag.
At Dansk Folkeparti har gjort, hvad vi har gjort for hjemmehjælpere osv., er meget, meget positivt.
Det vil jeg give hr. Eigil Andersen ret i.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Jeg hører, at ordføreren anerkender, at der er andre aspekter end lige det at cykle, altså transportsiden, nemlig at der også er sundhedssiden.
Når vi går over til sundhedssiden, er vi jo – jeg har også stillet spørgsmålet til Venstres ordfører – ovre i et område, hvor vi både har staten og det kommunale led indblandet, og vi er henne i et område, som virkelig har en samfundsinteresse.
Kan hr. Walter Christophersen på den baggrund ikke anerkende, at det vil være rimeligt at have en pulje, som fremmer det her og sørger for, at der sker noget mere, altså på baggrund af at der faktisk er en stagnation i den fremgang, der ellers har været inden for cykling?
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Det mener jeg ikke.
Nu har man understøttet det, at der kan laves spændende projekter, der understøtter det at cykle.
Jeg mener ikke, at vi kan blive ved med at holde det kunstigt oppe.
Det er jo altså en kommunal opgave at sørge for, at det her det er i orden.
At staten så en gang imellem går ind og understøtter ting, synes jeg er helt naturligt.
Nu har vi så gjort det for nylig, og derfor synes jeg, at handsken skal samles op af kommunerne.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Nu er vi nogle, der mener, at vi ikke behøver at være det sidste land, der følger trenden, som er helt klar.
Det er rigtigt, at Sverige ikke har indført det endnu, men de har jo besluttet, at de vil gøre det pr. 1. januar 2007.
Det er sådan en beslutning, jeg tror, at der måske skal til.
Jeg er helt enig med ministeren i, at det jo ikke er noget, man bare kan indføre fra den ene dag til den anden.
Men den principielle beslutning om, at man ønsker at gå over til sådan et system – og derefter kan gå i gang med at undersøge systemerne og erfaringerne fra andre lande – er jo en proces, der i sig selv sandsynligvis tager 2, 3 eller 4 år.
Grunden til, at vi fremsætter det nu, er, at det er på vej.
Hvorfor skal Danmark så ikke være med i hele den bevægelse og være med til at påvirke beslutningerne, f.eks. blive enig med svenskerne om at indføre det samme system osv. osv.?
Man kan også komme for sent.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ikke han kunne forestille sig i det mindste et forsøg og måske en undersøgelse, som jo ikke forpligter, altså at han dog prøver at skitsere landkortet i Europa i øjeblikket?
Jeg synes, at vi skal følge udviklingen, og det kan jeg garantere hr. Martin Lidegaard for at jeg gør.
Jeg har besøgt Mautsystemet, jeg har været dernede, men det var i den periode, hvor det gik galt – ikke fordi jeg var der.
Men jeg har altså fulgt det meget nøje.
Jeg følger meget med, men det er ikke det samme som at give et tilsagn om at ville ændre det nuværende ganske godt fungerende danske system.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Er fru Henriette Kjær ikke opmærksom på, at i den fase, hvor der faktisk var midler, og hvor de blev sat ind, var der fremgang i cyklismen, og at den efterfølgende er stagneret med tendens til en lille tilbagegang?
Kan det ikke give fru Henriette Kjær et argument for, at vi igen burde komme med et initiativ?
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Det er så et eksempel på, at man kan blive rigtig godt inspireret af udlandet, og det er man så blevet i Det Radikale Venstre, der foreslår, at vi laver et nyt afgiftssystem, der svarer til den tyske Maut.
Det går ud på, at lastbiler i betalingsanlæg eller på anden måde betaler en afgift for at køre på de danske motorveje, europaveje og visse parallelveje.
Vi Konservative mener dog, at det er en større sag, hvis vi skal til at omlægge afgiftssystemet fuldstændig.
Og som ministeren også har redegjort for, skal vi også have ændret EU-direktivet, hvis det i givet fald skal kunne lade sig gøre.
Vi mener desuden, at vi har alt for lille viden om de erfaringer, de har gjort sig i Tyskland.
Det er sådan set kun i ca. 5 måneder, at det har været en realitet i Tyskland.
Så ud over at vi måske har en fornemmelse af, at der vælter en masse penge ned i statskassen, kender vi ikke effekten af en sådan ordning endnu, og vi vil meget gerne have et større overblik, inden vi kaster os ud i en så omfattende ændring.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Jeg vil gerne takke fru Henriette Kjær for den blideste afvisning, jeg har oplevet i mine folketingsdage.
Det skyldes jo måske, at fru Henriette Kjær i flere andre sammenhænge har været ude at udtale sig principielt positivt over for tanken om ikke længere at køre den der skyttegravskrig med, at fordi nogen ønsker at regulere biltrafikken på en anden måde, så er de modstandere af biler eller modstandere af togtrafik eller modstandere af hvad som helst, men at der måske er andre intelligente måder at gøre det på.
Jeg tænker her på fru Henriette Kjærs udtalelser om betalingsringe omkring København og roadpricing som princip.
Har jeg forstået det rigtigt her – og så skal jeg nok lade være med at fange fru Henriette Kjær i nogle konkrete løfter – at hun er enig i, at hvis erfaringerne i Tyskland taler for, at det rent teknisk kan fungere, og man kan gøre det provenuneutralt og konkurrencemæssigt forsvarligt, så er det bedre at regulere trafikken alt efter, hvor meget den sviner, og hvor langt den kører, end efter, hvor mange der tilfældigvis når at køre i løbet af en uge?
Klaus Hækkerup (S), 2005-05-13:
Det var ministeren, der sagde, at det er for tidligt endnu at drage konklusioner vedrørende erfaringerne med Maut’en i Tyskland.
Jeg er også bekendt med, som ministeren sagde, at der var en endog overordentlig vanskelig indkøringsperiode for Maut’en.
Men nu fungerer den efter det oplyste.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvornår mener ministeren, at vi kan drage nogle konklusioner på baggrund af de erfaringer, tyskerne har med Maut’en?
Jeg må svare, som jeg sagde til hr. Martin Lidegaard: Jeg følger det meget nøje.
Jeg har flere gange om året møde med specielt min tyske kollega, og når svenskerne begynder at indføre det, vil jeg selvfølgelig også spørge meget til, hvordan det går i Sverige.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Og jeg har da også den indstilling, at man hele tiden skal kigge sig om efter nye og bedre måder at gøre tingene på.
Derfor synes jeg da også, det er spændende at se, hvad der sker i Tyskland.
Altså det, der hele tiden er vigtigt og er meget afgørende for os Konservative, er jo, at man samlet set ikke skal af med flere afgifter.
Der er mange ting, der skal analyseres, men overordnet set er det et meget fornuftigt princip, hr. Martin Lidegaard skitserer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Så må jeg sige, at hr. Hedeboe måske ikke har hørt helt efter, hvad jeg har sagt, eller også har jeg ikke sagt det tydeligt nok.
Jeg har her fra talerstolen tidligere sagt, og jeg har også så sent som for 3-4 minutter siden svaret hr. Martin Lidegaard, at vi er interesseret i, at man går ind og følger tæt, hvad der sker i Tyskland.
Og det er den tyske model, der lægges op til her.
Så selv om man under udvalgsbehandlingen skulle blive enige om, at man kunne lave noget, der var provenuneutralt, stemmer vi ikke ja til forslaget, for vi mener ikke, at de problemstillinger, man har i Tyskland, er analyseret nok.
Jeg nævnte problematikken med sivetrafikken, som kører på parallelvejene, som bestemt ikke er bygget til den tunge lastbiltrafik, og det er et problem, som man ikke bare kender nu fra Tyskland i forbindelse med Maut’en, men som man også meget tydeligt så, da man lavede betalingsmotorveje i Frankrig for mange år siden.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Skal jeg forstå fru Gitte Lillelund Bech sådan, at hvis vi under udvalgsbehandlingen tilrettelægger forslaget og arbejder sammen, sådan at vi får en model, som jo altså ikke er imod skattestoppet, så har vi faktisk flertal for at gøre det her, og at ordføreren så går ind for det?
Jeg vil være parat til lade SF gå med i sådan noget.
Det lyder rigtig godt.
Klaus Hækkerup (S), 2005-05-13:
Nå, B 59: Socialdemokratiet er holdningsmæssigt enig i, at der skal indføres kørselsafhængige afgifter på tunge køretøjer, så vi kan i princippet tilslutte os det forslag, der ligger her.
Vi ønsker nemlig, at det skal være provenuneutralt for staten, og som sagt er det derfor, vi ikke vil kunne stemme for forslaget.
Vi vil godt give tilsagn om en positiv behandling af det her forslag i Trafikudvalget.
Og ministeren skal ikke blive overrasket, hvis der kommer spørgsmål, hvor vi beder om yderligere oplysninger om, hvordan det tyske system fungerer.
Hvordan kontrollerer man snyd?
Hvad har det kostet at implementere systemet?
Det er selvfølgelig også en oplysning, der er central.
Vi er da også nødt til at spørge til det af fru Gitte Lillelund Bech fremførte, at vi ikke må afskaffe vægtafgiften på tunge lastbiler, fordi vi er på minimumssatsen.
Jeg tænker bare ved mig selv: Hvad har de gjort i Tyskland?
Betaler de både Maut og vægtafgift?
Det er selvfølgelig også noget, vi må have afklaret.
Vi må også have afklaret, hvad resultatet af EU’s holdning bliver, og endelig må vi også spørge til, hvad der er af erfaringer med trafik på parallelveje både i Tyskland og i Frankrig.
Det er alt sammen ting, der må indgå.
Der kan også være andre spørgsmål.
Dem er vi selvfølgelig interesserede i at få belyst, for vi tror, at det her er en ordning, der kommer i EU, og som også på et eller andet tidspunkt kommer i Danmark.
Så vi kan lige så godt forberede os på den så grundigt og omhyggeligt som muligt.