runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Ja, det var faktisk det, jeg forsøgte.
Jeg kan give det sokratiske svar, at jeg ikke har noget svar.
Sådan er det jo.
Det er fuldstændig rigtigt, at hele den undersøgelse jo ikke førte til noget som helst resultat, og hvorfor i alverden skulle jeg kunne gøre det bedre end domstolen?
Jeg udelukker ikke, at han er en hæderlig mand, men jeg gør opmærksom på, at den tjetjenske terrorisme for det første har formentlig stort set hele det tjetjenske folk med sig, ligesom den russiske brutalitet har hele det russiske folk med sig.
For det andet gør jeg opmærksom på, at det er fuldstændig umuligt for os at skelne mellem venlige, søde, rare antiterrororienterede tjetjenske ledere og så slyngler.
Jeg vil i hvert fald ikke påtage mig det.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Tænk engang, at det lykkedes hr. Langballe at bruge næsten to minutter på ikke at svare på et fuldstændig enkelt spørgsmål.
Det er da imponerende. Det fuldstændig enkle spørgsmål var: Hvilket resultat nåede den engelske domstol frem til efter i et år - tror jeg det var - at have undersøgt Sakajevs sag og i den forbindelse have fået hundredvis af dokumenter fra den russiske efterretningstjeneste og den russiske stat stillet til rådighed og med mulighed for at konsultere alle de efterretningstjenester i hele verden, de ville?
Hvilken konklusion kom det engelske retssystem frem til?
Jeg har dommen liggende her.
Vi kan jo gå den igennem.
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Kan hr. Langballe svare på det?
Den 11. april skrev Ahmed Sakajev i Politiken: »Ligesom de vestlige iagttagere konstaterer vi med bekymring den år for år voksende bølge af tjetjenske selvmordsterroristers angreb på civile mål og den fredelige befolkning i Rusland.
... Præsident Maskhadovs regering gør, hvad der står i dens magt for at standse dem, som har besluttet med deres liv at gengælde deres slægtninges og nærmestes martyrdød.«
Nu er jeg sådan set fuldstændig enig med hr. Langballe i, at det er fuldstændig omkostningsfrit at påstå dette.
Man kan påstå hvad som helst.
Dansk Folkeparti kan påstå, at de gør noget for de svagest stillede i det danske samfund.
Det er også løgn, så man kan påstå hvad som helst.
Det kan hr. Sakajev selvfølgelig også godt gøre.
Men der er jo den forskel, at i modsætning til Dansk Folkeparti så er Sakajevs sag jo blevet prøvet ikke bare ved én, men ved to domstole: ved en dansk domstol og ved en engelsk domstol.
Den engelske domstol brugte, jeg tror, det var næsten et år på det, hvor man fra russisk side fremlagde alle de dokumenter og alle de beviser, man overhovedet havde på, at Sakajev var indblandet i terror.
Man var endda så god til at fremkomme med beviser, at en af dem, som man hævdede Sakajev havde slået ihjel, blev vakt til live, sådan at han kunne bevidne, at Sakajev rent faktisk havde deltaget i den frygtelige forbrydelse.
Man brugte alt, hvad man kunne.
Kan hr. Langballe lige oplyse, hvilket resultat den engelske domstol kom frem til?
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Nej, men når fru Margrete Auken spørger på den måde, så vil jeg sige, at det er et rigtig venstrefløjsspørgsmål, for det forudsætter jo, at man kan lave en eller anden form for formulering, der giver en garanti: Så gør de det nok aldrig mere.
Noget i den retning.
Jamen sådan er virkeligheden jo ikke.
Man kan ikke regne med løfter, man kan ikke regne med garantier, man kan ikke regne med noget som helst.
Men man kan, som det er blevet sagt før, og det vil jeg gerne gentage, tage det op igen og igen og igen. Det lange, seje træk er faktisk det eneste, man kan pege på. Og så kan man især, for det er der behov for, gøre tjetjenerne opmærksom på, at de ikke skal tro, at de vinder medynk og sympati i Vesten ved at øve terror, for det er faktisk det, der i øjeblikket godt kunne se ud til at være tilfældet, når man ser det med tjetjenske briller.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Med hensyn til det der med religionskrige så lad os lige springe dem over.
Der står i det her forslag til vedtagelse: »Folketinget opfordrer samtidig den tjetjenske side til klart at tage afstand fra terrorisme i alle dens former.«
Hvordan skal de gøre det, sådan at hr. Jesper Langballe er tilfreds?
Hvad er det for nogle ord, de skal bruge, som vil gøre, at hr. Jesper Langballe vil sige, at det er det her, vi har opfordret dem til?
Eller er det bare et tomt slag i luften, hvor man bagefter siger, at de muslimske løgnhalse vil vi selvfølgelig ikke høre på alligevel?
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Fru Margrete Auken skal nu ikke gå ud fra, at jeg altid tager hvem som helst på ordet.
Men jeg hørte godt, at hr. Søren Søndergaard lagde meget vægt på de der forsikringer, som lyder meget flotte.
Jeg har ikke noget specielt at have det i, jeg har ingen alternative informationer, men jeg bliver nødt til at sige, at det er noget, man har oplevet før, bl.a. i Palæstina, at ansvarlige politiske ledere tager den stærkeste afstand fra en terror, som de selv er dybt involveret i.
Med fare for at nedkalde alle mulige politisk korrekte forbandelser over mit hoved må jeg også sige, at det faktisk er en fremgangsmåde, som stemmer fuldstændig overens med Koranen, og som er en normal islamisk politisk fremgangsmåde.
Det gør ikke noget, at man stikker en løgn, hvis det tjener
den hellige sag.
Men at jeg sådan uden videre skulle tage dem på ordet - nej, den køber jeg ikke.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Jeg skal ikke gå ind i alt det, som hr. Jesper Langballe i øvrigt vrøvlede om, undskyld, sagde, men spørge til, om hr. Jesper Langballe er enig i, at Maskhadov, Sakajev, de folk, der hører til den side af det, klart har taget afstand fra terroren.
Og hvem er det så?
Er det Kadyrov, der skal gøre det?
Eller hvem er det, man mener der skal gøre det klart?
For jeg går ud fra, at han tager folk på ordet, når de har sagt det og gentaget det og gentaget det.
Eller har han speciel adgang til andre informationer om Maskhadovs holdninger?
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Jeg var lige ved at sige, at jeg syntes, det var en forholdsvis klar tale, hr. Niels Helveg Petersen holdt, og så blev jeg lidt forstyrret over, at det syntes hr. Jesper Langballe også, men sådan kan det jo gå her i livet.
Men jeg vil godt spørge hr. Niels Helveg Petersen om slutningen på den vedtagelse, han er med til at fremsætte, hvor der står, at Folketinget samtidig opfordrer den tjetjenske side til klart at tage afstand fra terrorisme i alle dens former.
Hvem tænker man på?
Hvad er det for nogle tjetjenere?
Det er jo den eneste sådan reelle opfordring, der er i den her vedtagelse.
Hvem er det, man henvender sig til?
Nej, men de siger, at vi skal benytte de midler, EU har til sin rådighed.
Og jeg går ikke ud fra, at de mener, at det er de 60.0000 mand fra Petersbergopgaverne.
Mange, mange i Europa ved jo godt, at er der noget, russerne er ligeglade med, så er det venlige henstillinger om at overholde menneskerettighederne; det rager dem altså mindre end ingenting.
Det synes jeg, man skal tage alvorligt nu, og så vidt jeg kan læse ud af den vedtagelse, der er lavet, så er det også det, man har sagt.
Så kom den med, at der var kommet en forfatning, og at der var valgt en præsident - så kom den.
Og der har vi selvfølgelig russernes ord for, at det fører til forbedringer.
Mener Det Konservative Folkeparti også, at der er bare sandsynlige tegn på, at det her valg har ført til forbedringer?
Gitte Seeberg (KF), 2004-04-13:
Jeg tror, det er for tidligt at svare på det endnu.
Jeg er i hvert fald ikke i stand til at besvare spørgsmålet med nogen sikkerhed.
Det er jo så smertefuldt, det, der er sket mellem tjetjenerne og russerne, at det også vil tage tid at hele det.
Det, jeg egentlig synes er det væsentlige, er, hvis vi kan komme til den konklusion på et tidspunkt, at man er på rette vej.
Der er så foretaget nogle ting, som jeg siger trækker i den retning, hvor man kan sige, at det dog er bedre, at det er foretaget, end at der slet ikke er foretaget noget.
Og det kan man så håbe på vil skabe en normalisering af forholdene for tjetjenerne.
Den går nemlig ud på, at man skal spille på alle de heste, der er, og det gør vi også.
Det har udenrigsministeren også nævnt i sin besvarelse at vi gør, både gennem EU og bilateralt, når den danske regering har mulighed for at tilkendegive sine synspunkter.
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Nu er det vel ikke nogen modsætning til Dansk Folkeparti at stå til ansvar for to domstole; både hr. Søren Søndergaard og vi står som bekendt til ansvar over for både Tinget og vælgerne.
Men jeg kan jo ikke sige det.
Hvis det der citat blev fremsat som vedtagelsesforslag i Folketinget, ville jeg da stemme for det.
Det er jo fremragende, det er udmærket.
Men hr. Søren Søndergaard ved også, at det ikke er alle efterretningstjenester, der deler hans personvurdering.
Der har været meget tvivl om bemeldte herres valør.
Men jeg vil ikke udtale mig om spørgsmålet, jeg vil bare sige, at nogen garanti har vi ikke. Jeg vil sige, at det dokumenterer jo egentlig, at når man skal prøve at vurdere det interne politiske landskab mellem tjetjenerne, så er man som vesterlænding med de informationer, vi har, på en fuldstændig håbløs opgave, for det er et morads af slyngler og utvivlsomt enkelte hæderlige folk.
Så jeg kan ikke give hr. Søren Søndergaard noget på nogen måde sikkert svar på hans spørgsmål.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-13:
Jeg ved ikke, hvor mange russere der er i Tjetjenien, det har
jeg ingen mulighed for at danne mig et overblik over.
Der er i hvert fald en del militært personel i Tjetjenien.
Men jeg må sige, at en del af problemet i Tjetjeniensagen jo netop er det, at der i den russiske befolkning - og det er jo noget, der går langt tilbage - er stærk mistænksomhed over for Tjetjenien.
Også før uroen startede i 1990'erne, var der stærk mistænksomhed over for tjetjenere, som bl.a. er blevet beskyldt af russerne for at være meget aktive i den russiske mafia. Så det er en del af problemet, at der er en mangel på forståelse på begge sider i konflikten.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Det er mere, for at ikke det totale, forvrøvlede mørke får lov til at blive fastholdt i den her sag.
At den så heller ikke startede med etniske udrensninger osv., er en anden sag, men kunne vi ikke bare få fastslået den enkle kendsgerning, at den første Tjetjenienkrig altså ikke startede i 1999?
Jeg må indrømme, at jeg bliver lidt overrasket, når jeg fra borgerlige partiers ordførere hører, at man tager til efterretning, at Kadyrov er præsident i Tjetjenien, og at ham må vi forhandle med, fordi det ikke er til at ændre og der ikke er andre legitime repræsentanter for det tjetjenske folk.
Mener hr. Helveg Petersen - og det er et rent, åbent spørgsmål - at Kadyrov på nogen måde kan påberåbe sig retten til at være en legitim repræsentant for det tjetjenske folk?
Eller mener han ligesom jeg, at han er en repræsentant for Putin, hvis han er noget?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-13:
Det synes jeg ikke er det afgørende.
Men der var én ting, der interesserede mig meget i hr. Jesper Langballes indlæg.
Det var, at nu var det - heldigvis vil jeg sige - ikke mere religionskrig; nu var Irland inde i billedet, som vedrører kristne, og russerne var inde i billedet, som også vedrører kristne.
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Ja, men jeg vil sige, at spørgsmålet om, at der ikke er - og hvorfor der ikke er - nogen russere tilbage i Tjetjenien,
jo ikke er uvæsentligt.
Det er jo ikke uvæsentligt, hvad det er for brutale handlinger fra både russisk og tjetjensk side, som har optrappet det ufattelige had, der gør situationen mere eller mindre uløselig; også fordi terrorisme altid har det indbygget i sig, at terroren kan gå hen og ramme terroristerne selv.
Det så man i Irland, det ser man nu i Irak, og det kan jo blive en bremse på terrorismen.
Men det kan det ikke i Tjetjenien, for der gælder det begge parter, at russernes brutalitet er på behagelig afstand
af den russiske civilbefolkning, og at tjetjenernes terror i Moskva og i de russiske storbyer er på behagelig afstand af tjetjenernre, og derfor bliver man aldrig nogen sinde selv ramt af terroren.
Må jeg lade det her munde ud i det spørgsmål til hr. Helveg Petersen, om han mener, det er berettiget at kalde det, der skete i 1999, for en total etnisk udrensning, og at det trækker nogle lange spor ud i fremtiden?
Det er et mærkeligt synspunkt det der, at enten har domstole altid ret, eller også har de det aldrig.
Selvfølgelig kan man kritisere en domstolsafgørelse, når man mener, den er fuldkommen tåbelig, og selvfølgelig kan man der, hvor en domstol afslører, at et spørgsmål er så kompliceret, at man ikke kan trænge til bunds i det, også godt tillade sig selv at sige, at det kan man faktisk heller ikke selv.
Men jeg vil skænke hr. Niels Helveg de sidste lidt billige bemærkninger, og så vil jeg gerne kvittere for en ordførertale, som for mig at se var ædruelig og afbalanceret i modsætning til noget af, hvad vi ellers har hørt i den her debat.
Nu er udtrykket folkemord blevet brugt i debatten, det er et ord, man er begyndt at rutte meget med.
Folkemord det er jo konsekvent udryddelse af folk.
Vil hr. Niels Helveg Petersen give mig ret i, at når der ingen russere er i Tjetjenien, så er det, fordi de er blevet totalt udryddet, etnisk udrenset, i 1999, og at det var det, der startede den første krig?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-13:
Det sidste er jo helt korrekt.
Det forholder sig jo sådan, at Tjetjenien i folkeretlig henseende er en del af Rusland.
Og den legitime hersker i Rusland er præsident Putin, og det tror jeg ikke der kan være nogen diskussion om.
Så det kan jeg bekræfte.
Jeg synes, at det, da sagen har været rejst i pressen i dag, vil være på sin plads, at udenrigsministeren redegjorde for den praksis, som følges.
Det er umuligt at sige noget som helst positivt om situationen i Tjetjenien eller om udviklingen i Tjetjenien.
Rapporterne fra menneskerettighedsorganisationer taler et uhyggeligt sprog om vilkårlig magtanvendelse, om terror, om tortur og mennesker, der forsvinder eller mishandles, om lovløshed og retsløshed; og der er ikke nogen bedring i sigte.
Det internationale samfund kan ikke rigtig komme til at hjælpe på blot en nogenlunde normal måde, end ikke OSCE.
Tidligere var der dog en OSCE-mission i Tjetjenien.
Tjetjenien udgør således i alle måder en sort plet.
Det er fuldt forståeligt, at Rusland er nødt til at bekæmpe tjetjensk terror af den type, vi har set i teatret i Moskva og i undergrundsbanerne.
Ingen vil bestride Ruslands ret til at forsøge at beskytte sig imod den type af terror.
Selvfølgelig ikke.
Men man kan bebrejde Rusland, at Rusland ikke har gjort et konsekvent og tilstrækkelig helhjertet forsøg på at tilvejebringe det, som er den eneste mulige løsning, nemlig en politisk forhandlet løsning.
Hvad gør vi i den situation?
Ja, vi har jo ikke anden mulighed end at blive ved med at presse på.
Jeg er enig med de ordførere, der tidligere har sagt, at EU her selvfølgelig er afgørende.
Ud over EU er det OSCE, det er Europarådet.
Det er sågar også inden for NATO, hvor Rusland og NATO-landene jo har et samtaleforum, hvor man diskuterer sikkerhedsproblemer.
Også dette forum bør benyttes til at forklare over for Rusland, at det, der foregår i Tjetjenien, gør et overordentlig ubehageligt indtryk i den del af verden, hvor vi bor.
Derfor mener jeg, at det er et hovedpunkt, som det også fremgår af det forslag til vedtagelse, der er fremsat, at vi opfordrer regeringen til direkte, dvs. tosidigt, og så igennem EU og det øvrige internationale samfund at blive ved med at trykke på de russiske myndigheder.
Det er den vej, vi nu engang har til vores rådighed.
Det er ikke så meget, desværre, men jeg ser ikke andre muligheder.
Så har jeg lige et par bemærkninger til hr. Jesper
Jeg kan jo ikke gøre det bedre end domstolene, sagde hr. Langballe.
Nu husker jeg en sag, hvor hr. Langballes partileder mente, at hun kunne gøre det meget bedre end den danske Højesteret.
Det ser ud til, at der sker nogle fremskridt i erkendelsen af domstolenes rolle.
Det kan man da i hvert fald glæde sig over.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Igen til spørgsmålet om, hvorvidt Kadyrov er en legitim repræsentant for det tjetjenske folk - en person, der blev valgt ved et valg, hvor der ikke var nogen internationale observatører, fordi de havde afstået fra at komme, fordi de på forhånd sagde, at med den optakt, der havde været til valget, kunne det ikke bliver demokratisk.
Det er ikke engang et spørgsmål om, at de kom og så sagde, at der blev svindlet et eller andet sted.
De traf simpelt hen en beslutning om på forhånd at blive væk, fordi, som de sagde, det ikke kunne lade sig gøre at gennemføre et demokratisk valg under de her vilkår.
Kan en person, der er installeret på et sådant grundlag, betragtes som en legitim repræsentant for det tjetjenske folk?
Jeg synes, det er dybt overraskende, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne høre, hvad Det Radikale Venstre mener.
At man lige så godt kan gå til Putin, hvis man vil forhandle med en legitim repræsentant for det tjetjenske folk, er jo fuldstændig åbenlyst.
Putin er mindst lige så legitim en repræsentant for det tjetjenske folk som Kadyrov er, eftersom det er ham, der har indsat ham.
Gitte Seeberg (KF), 2004-04-13:
Jeg kan ikke komme det nærmere.
Der har været afholdt præsidentvalg.
Vi kritiserer de omstændigheder, hvorunder valget er blevet afholdt, men ikke desto mindre har valget været afholdt, og vi har ikke nogen mulighed for at gå ind og ændre ved det og sige, at en anden leder, som må have større opbakning i befolkningen, så er den retmæssige leder af Tjetjenien; den mulighed har vi simpelt hen ikke.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-04-13:
Nu bliver jeg jo meget forundret, for jeg kan da huske, at Det Konservative Folkeparti, da partiet var i opposition, og da partiets talsmand hed hr. Per Stig Møller, hvordan han holdt lange oplæg om, at Maskhadov var den legitime repræsentant for tjetjenerne. Det er han fortsat ifølge mange tjetjenerne, efter min vurdering ifølge de fleste tjetjenerne, men det ved vi jo ikke helt, men i hvert fald er der ikke i den tjetjenske befolkningen nogen opbakning bag Kadyrov, og han har ikke en chance for at få skabt den politiske løsning.
I den forbindelse vil jeg godt spørge, hvad der er sket med Det Konservative Folkeparti, siden det nu ikke er muligt, at partiets talsmand her i dag vil stå og sige, at man jo trods alt stadig væk har Maskhadov som en form for repræsentant for tjetjenerne.
Gitte Seeberg (KF), 2004-04-13:
Det er også det, andre har tilkendegivet.
Der var en masse mangler omkring valget.
Men sagen er den, at der jo ikke er andre at forholde sig til på nuværende tidspunkt.
Som landet ligger nu, er han den eneste legitimt valgte i Tjetjenien.
Så mere har jeg sådan set ikke at føje til den sag.
Der har været svindel, ja, men jeg mener ikke, at jeg skal være i en position, hvor jeg skal forsvare de russiske myndigheders fremfærd i denne her sag, på ingen måde, men det er bare lidt vanskeligt for mig at stå her i dag og foreslå, at en anden person, som Enhedslisten eller andre måtte foreslå, skulle være den legitime leder i Tjetjenien.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Jamen hvad betyder det konkret, at man tager det til efterretning, at Kadyrov er valgt til præsident for Tjetjenien?
Hvad betyder det konkret, at man tager det til efterretning?
Det var et svindelvalg.
Det var et valg, hvor de kandidater, der ville, ikke havde mulighed for at opstille.
Det var et valg, som ingen internationale observatører, stort set ingen, observerede, fordi man på forhånd sagde, at hele processen op til valget alene gjorde, at det ikke kunne blive et retfærdigt valg.
Det var slet ikke et spørgsmål om selve valghandlingen.
Den har der også været mange historier om.
Det står i øvrigt også i den udmærkede resolution fra Europa-Parlamentet.
Hvad betyder det så, at man tager det til efterretning?
Er det normal politik for denne her regering, at man tager alle mulige svindelvalg, hvor alle mulige bliver installeret ved hjælp af svindel og bajonetter, til efterretning?
Er det ikke mere korrekt at sige, at det er uacceptabelt, og at vedkommende ikke er en legitim repræsentant for det tjetjenske folk?
Gitte Seeberg (KF), 2004-04-13:
Jeg vil sige, at vi tager det omkring præsidentvalget til efterretning.
Det har jo også været kritiseret, men det tager vi simpelt hen til efterretning, og så håber vi på, at processen kan komme videre derfra.
Hvorfor medierne er udelukket har jeg jo også haft med i min ordførertale.
Jeg synes, det er et problem, at medierne efter min vurdering er udelukket, fordi russerne ikke ønsker mediernes adgang til at komme ind og se, hvad der sker i Tjetjenien.
Det er jo ikke kun medierne, der har vanskelige forhold i Tjetjenien, det er lige så meget nødhjælpsorganisationerne.
Men når alt det er sagt, så tror jeg da også, at det er et meget farligt sted at være. Med hensyn til valgtal havde jeg også det med i min ordførertale.
Valget blev kritiseret af EU, og jeg føler mig helt overbevist om, at der selvfølgelig er hold i EU's vurdering.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Hvorfor tror fru Gitte Seeberg, at medierne er udelukket fra Tjetjenien?
Fru Gitte Seeberg nævnte det selv.
Altså hvad er fru Gitte Seebergs egen vurdering af, hvorfor medierne er udelukket fra Tjetjenien?
Og for det andet: Hvordan opfatter fru Gitte Seeberg sådan helt seriøst de valgtal, der var fra det seneste præsidentvalg til det russiske præsidentembede fra Tjetjenien, hvor over 90 pct. skulle have deltaget i valghandlingerne, og hvor 92 pct. af dem skulle have stemt for Putin?
Hvordan opfatter fru Gitte Seeberg selv de valgtal?
Gitte Seeberg (KF), 2004-04-13:
Stil bare spørgsmålet.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-04-13:
Jamen Maskhadov sidder stadig væk som valgt tjetjensk præsident, dengang anerkendt internationalt ved det valg, han blev valgt ved, og jeg husker stadig væk, at hr. Per Stig Møller holdt et stort og lidenskabeligt forsvar for, at man skulle anerkende Maskhadovs valg.
Han er ikke væltet af nogen, russerne accepterer ham ikke, russerne har afholdt det korrupte valg, der netop er afholdt.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Jeg har tre konkrete spørgsmål til fru Gitte Seeberg.
Opfatter Det Konservative Folkeparti Kadyrov som en legitim repræsentant for det tjetjenske folk?
Og for det andet: Hvorfor tror fru Gitte Seeberg egentlig, at medierne er udelukket fra ... jeg tror, det vil være en fordel, hvis udenrigsministeren ikke forstyrrer, så...
Naser Khader (RV), 2004-04-14:
Denne proces hen imod, at der bliver færre og færre, der ryger, har meget at gøre med frivillighed, det er jeg enig i, men det har også noget at gøre med lovgivning, for der er blevet lovgivet på området både i 1995 og også i 2000.
Men af de rygere, der er tilbage, er mange af dem ifølge Kræftens Bekæmpelse faktisk storrygere, og derfor er min påstand, at i forhold til den gruppe er frivillighed nok ikke tilstrækkeligt.
Det er også derfor, det måske er relevant at tage det første skridt til egentlig lovgivning.
Så det er rigtigt nok, at man når langt ad frivillighedens vej, men vi er nået til et punkt, hvor man måske skulle tænke et skridt længere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-14:
Det var et spørgsmål af meget faktuel karakter, og jeg besvarer det efter bedste evne og bedste hukommelse.
Jeg tror, at hovedforklaringen skal findes i, at en række rygere holder op med at ryge, for hvis vi ser på antallet af debuterende rygere blandt ungdommen, må vi i hvert fald konstatere, at den samme positive udvikling, som man kan se i hr. Naser Khaders og min egen generation, ikke helt er at genfinde blandt de unge.
Så kan man gøre sig alle mulige tanker om, hvorfor de er holdt op, og hvorfor folk kæmper med at prøve at holde op.
Det tror jeg ikke at der kan gives et samlet svar på, men det skyldes vel, tror jeg,
flere ting: oplysningsniveauet, der er steget i samfundet, og også det forhold, at når færre ryger, starter det jo en positiv cirkel, altså hvor det ikke bliver comme il faut eller socialt acceptabelt at ryge.