runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Som det fremgik af mit tidligere svar, så er det klart, at tvivlen må komme forholdet til gode, forstået på den måde, at jeg tror, man må sige, at her er et område, som godt kunne undersøges yderligere.
Det, jeg har lagt mærke til, er, at hr. Torben Hansen nævner planloven specifikt, og det, man så må se på, er, hvorvidt planloven kan indgå i det kommende kvalitetssøgningssystem, og det vil vi gerne være med til at se på.
Nej, jeg vil afvise, at det kan have en negativ effekt.
Det kan aldrig have en negativ effekt at skabe et kvalitetsstyringssystem, som højner kvaliteten i arbejdet i forvaltningerne, som skaber en øget gennemsigtighed og ensartethed, og som er medvirkende til, at det bliver nemmere for borgerne at se, hvad det er for en vare, de kan forvente af den lokale miljøforvaltning, og at man kan sammenligne ud over landet.
Det er alt sammen positive ting, som vil være med til at sikre en bedre miljøforvaltning.
Så det kan man ikke sige.
Det er i øvrigt sådan, at vi har diskuteret de nye sammenlagte kommuners økonomi ved adskillige lejligheder, og det er sådan, at i den aftale, der er indgået mellem KL og staten, er der indeholdt omkostninger til sammenlægning af kommunerne og til de nye opgaver.
Torben Hansen (S), 2006-04-05:
Den bliver jeg jo nødt til at samle lidt op, den der.
Nu har hr. Steen Gade jo for et kvarters tid siden talt om tilståelsessager.
Men jeg vælger at tolke det positivt på den måde, og så kan regeringsordføreren jo svare positivt på, at vi kommer med et forslag, hvor vi siger, jamen o.k., vi vil egentlig gerne have resten af planloven med ind, for den skal jo også have kvaliteter, og da naturbeskyttelsesloven er med, hvorfor skulle så ikke også lavbundsarealer og vådområder og naturbeskyttelsesinteresse, herunder beliggenheden af naturområder og økologiske forbindelser, kvalitetssikres?
Så hvis nu vi kommer med et forslag om det her, kunne det jo også være, at man virkelig kunne få en bred opbakning i Folketinget til det her lovforslag, og at alle blev glade.
Kunne den konservative ordfører ikke se nogle fordele ved det?
Vil De Konservative godt være med på det?
Og hvis De Konservative gerne selv vil stille forslaget, så vi kan stemme for det, så vil vi gerne det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Og man har jo så efter høring inddraget VVM-reglerne i planloven og reglerne om miljøgodkendelse, så man har altså ifølge høringerne inddraget dele af planloven.
Hvorfor planloven som sådan ikke er inddraget, er ikke så nemt at svare på.
Man kan sige, at det er sager af en anden type, det er forhold, som ligger udenfor, og man ville fokusere på natur- og miljøområdet, men jeg kan også godt selv høre, at det måske er en lille smule ...
ja, det var det.
Nu tror jeg, at spørgeren, hr. Søren Egge Rasmussen, går ud over det område, som vi diskuterer i dag, så det spørgsmål vil jeg overlade til fødevareordføreren at svare på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Nu skal man jo altid huske, at når man laver sådan nogle systemer, så er der nogle mennesker, der skal sidde og sådan set udføre et stykke arbejde, for at det fungerer.
Det kan lyde fantastisk rosenrødt, at det her kvalitetsstyringssystem kan løse så meget, kan sikre så meget.
Nu kunne man høre den konservative ordfører her lægge vægt på, at der skal opbygges en ekspertise ude i kommunerne.
Jeg betragter det egentlig mere, som at man skal overføre noget ekspertise til kommunerne, og at de skal i gang med at løse nogle nye opgaver.
Jeg vil slet ikke afvise, at et kvalitetsstyringssystem kan være en hjælp for dem.
Men jeg vil gerne høre ordføreren, om man tror, man altid kan indføre den her slags systemer, uden at det koster noget.
Jeg synes, det er meget betænkeligt, at man i sådan et særligt år, hvor kommunerne har alle mulige nye opgaver, skal omstrukturere og måske lægge kommuner sammen, ikke får ekstra midler med til at indføre et kvalitetsstyringssystem.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke også er betænkelig ved, at det kan have nogle negative effekter for miljøet, at man skal indføre det her kvalitetsstyringssystem.
Torben Hansen (S), 2006-04-05:
Nu forsøgte jeg jo at få et svar fra Venstres ordfører omkring planloven.
Det lykkedes ikke.
Derfor vil jeg gerne have et svar fra den konservati ve ordfører, som jo er fra det andet regeringsparti.
Ganske kort: Hvorfor er planloven, som er hele skelettet i natur- og miljøforvaltning, fysisk planlægning og alt muligt i kommunerne ikke med i det her kvalitetsstyringssystem, når eksempelvis, som jeg også nævnte i min ordførertale, lov om okker er?
Er det helt grundlæggende, fordi man ikke tør binde an med det, er det for stor en opgave eller et eller andet?
Så er man velkommen til at sige det.
Men jeg synes dybest set, at jeg fra regeringspartierne mangler en argumentation for, hvorfor planloven, der er grundskelettet i det her, ikke er med i det kvalitetsstyringssystem.
Den skal vel også have kvalitet?
Connie Hedegaard (KF), 2006-04-05:
Så vil jeg sige, at med hensyn til videncentre og myndighedsopgaver synes jeg, det er ret centralt, at når vi vælger nogle kommunalpolitikere, er det dem, der har ansvaret for, hvordan en opgave skal løses i deres kommune, så det hele ikke ligesom bliver mudret ind i alt for mange selskaber.
Det er altså min grundholdning, fordi jeg synes, der over nogle år har været en tendens til, at man ligesom kunne vælge alt for meget til og fra på kryds og tværs over kommunegrænserne.
Det, vi lægger op til her, er jo at sørge for, at der er et grundlag for at få en ensartet administration.
Ellers må jeg jo bare konstatere, at hr. Søren Egge Rasmussen og jeg ikke bliver enige om måden at se på kommunalreformen på, om så hr. Søren Egge Rasmussen kommer med udtalelser fra samtlige de nuværende miljøchefer i amterne, som synes, at det er begrædeligt, at amterne nedlægges, vil det ikke ændre på min vurdering.
Jeg tror på, at de forstærkede miljøkontorer udeomkring i kommunerne vil være i stand til at løfte opgaven.
Jeg ved, at vi står på hovedet i Miljøministeriet for at sikre, at de får et så solidt vejlednings- og bekendtgørelsesmateriale og alt muligt andet materiale som overhovedet muligt for at lette opgaven for dem.
Som hr. Søren Egge Rasmussen jo også selv er inde på, bliver cirka halvdelen af dem, der altså har været vant til at arbejde i f.eks. Århus Amts miljøafdeling, mere eller mindre ført over til fremover at arbejde på et af de statslige miljøcentre, der i det her tilfælde også ligger i Århus.
Her tror jeg, at selv hr. Søren Egge Rasmussen må sige, at der i hvert fald ikke er tale om nogen miljøer, der bliver særlig meget opsplittet.
Det vil stadig væk være en meget, meget central enhed, der kommer til at ligge der.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-04-05:
Jeg må sige, at fra Dansk Folkepartis side betragter vi det som en historisk begivenhed, at kortlægningskriterierne nu skal ændres.
Dansk Folkeparti synes selvfølgelig, det er godt, at kortlægningskriterierne for forurenet jord bliver gennemarbejdet, som det er blevet gjort i længere tid, og at man nu er kommet frem til, at det er forsvarligt at hæve grænserne.
Når man kortlægger, er det selvfølgelig vigtigt, at man kortlægger de rigtige områder, hvor der er en forurening, der skal gøres noget ved.
At kortlægge næsten en hel by, på grund af at der tidligere var bly i benzinen og man derfor betragtede al jord som forurenet af udstødningsgasser, men alligevel ikke så forurenet, at den skulle renses op, mener vi er uacceptabelt, fordi man på den måde stemplede husejere og andre ejere af jord, så de faktisk ikke engang kunne låne penge i bankerne eller kreditinstitutterne.
Det har vi nu prøvet at rette op på, vi har talt med ministeren, og vi kan nu se i lovforslaget her, at man prøver på at tilrette det virkeligheden.
Derfor synes jeg, det er godt, at man er kommet frem til det resultat her, hvor vi fra Dansk Folkepartis side har lagt vægt på, at i de jordforureningssager, der er, bliver der også renset op.
Det, vi også har lagt vægt på, er, at hvor børn færdes, hvor man har legepladser, skal vi selvfølgelig gøre noget ekstraordinært.
Altså, hvis der bliver etableret nye børneinstitutioner, så skal det øverste lag jo være 50 cm jord, og det skal være uforurenet, eller også skal det dækkes med fliser eller noget lignende.
Det gælder i øvrigt også ved boliger.
Jeg vil også igen sige, at børn jo er særlig sårbare, så derfor er det også vigtigt, at man vurderer, om de her steder skal medføre nogle sanktioner fra myndighedernes side, altså om der skal fjernes jord eller hvordan og hvorledes.
Derfor vil vi da også meget gerne under udvalgsbehandlingen se på, om man kan gøre det, at der ligesom gives en mulighed, eller om man skal gøre det.
Men som sagt er det også vigtigt, at vi får gjort ganske klart, at for de 95.000 ejendomme, som ellers ville være kortlagt, begynder man at prioritere indsatsen, sådan at på de virkelig forurenede grunde, hvor der er fare for drikkevandet og den slags ting, rydder man op i stedet for kun at kortlægge og så alligevel ikke gøre mere ved sagen.
Det er klart, at Dansk Folkeparti er glad for, at der kommer et meget enkelt og klart regelsæt på det her område, og at man tager udgangspunkt i den konkrete risiko for sundhed og miljø.
Derfor mener jeg også, at det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning.
Vi ser frem til, at vi får behandlet det i udvalget og eventuelt får rettet de sidste knaster, hvis det skulle vise sig, at der er et problem med, at man ikke har sat ind, at man skal undersøge de steder, hvor børn færdes, for netop børn kan tage jord i munden, når de leger.
Der skal vi være særlig opmærksomme, det har vi jo også fra Dansk Folkepartis side været i hele processen, og det vil vi også være under den videre udvalgsbehandling.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-04-05:
Med dette lovforslag kommer en længe ventet ændring af jordforureningsloven.
Efter flere års udredningsarbejde, som er foretaget af embedsmænd og miljø- og sundhedseksperter, foreligger der nu et lovforslag, som på en række væsentlige punkter skal hjælpe ejere af forurenede grunde.
De nye tiltag har i første omgang betydet, at tjærekriterierne er blevet hævet på grundlag af ny viden.
Nu er det miljø og sundhed, der er udgangspunkt for grænseværdierne, der altså ikke længere skal fastlægges efter et politisk skøn.
Forureningen er nu blevet sat i relation til netop miljøet og naturen og til den sundhedsrisiko, den udsætter befolkningen for.
Nu skal vi ikke længere opleve, at en grund bliver erklæret som forurenet, fordi en forurening, som er uden betydning for miljø og sundhed, gør, at den bliver kortlagt, og det vil spare mange tusind mennesker for bekymringer og store økonomiske udgifter.
For fremtiden vil vi heller ikke opleve, at en grund bliver erklæret forurenet, uden at der stilles krav om, at den ryddes op.
Hvis den ikke skal ryddes op, er den ikke forurenet, og det betyder, at mange tusinde grunde, som ifølge den nuværende lov ville blive erklæret for forurenede, nu går fri.
Det betyder samtidig, at de grunde meget nemmere kan sælges og belånes.
Forslaget betyder, at den lettere forurenede jord ikke længere skal kortlægges.
I stedet skal der ske en områdeklassificering af større sammenhængende, lettere forurenede områder, og samtidig mindskes de ulemper, forureningskortlægningen medfører for borgerne.
Med forslaget opstrammes tidsgrænserne for kortlægningen ydermere, så borgerne ikke skal leve længe i uvished om, hvorvidt deres ejendom skal forureningskortlægges.
En vigtig ting: For at beskytte børnene kan regionsrådet udføre særlige undersøgelsesprojekter og afværgeforanstaltninger på arealer med lettere forurenet jord, der anvendes til børneinstitutioner eller offentlige legepladser.
Når et areal tages i brug til bolig, børneinstitution, offentlig legeplads, kolonihave eller sommerhus, skal ejeren enten sikre, at de øverste 50 cm jordlag af det ubebyggede areal ikke er forurenet, eller at der etableres en varig fast belægning.
Der har i lang tid været brug for nogle ændringer på dette område, og nu kan en masse borgere blive fri for bekymringer og økonomisk belastning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Jeg sagde i min ordførertale, at det med sikkerhed bliver ringere i kommunerne.
Det er jo ikke bare noget, som jeg har påstået.
Når man læser i Århus Stiftstidende, kan man se, at den afgående miljøchef i Århus Amt klart siger, at hun forudser store forringelser for miljøet, når kommunerne og staten overtager en stor del af ansvaret.
En del af skepsissen går jo på, at de 190 medarbejdere, som nu hun er chef for, bliver spredt ud, sådan at 91 går til staten, 80 bliver spredt ud på 10 kommuner, og 19 går til de 2 regioner.
Det ærgrer den miljøchef, og jeg kan sagtens følge den miljøchef i hendes bekymringer.
Jeg er meget bekymret for det faglige miljø, som nu smadres.
Det, der er udsigt til, er, at i sådan en kommune, der bliver noget større, kan de overtage måske otte medarbejdere fra amtet, og så skal de løse nogle opgaver, og så mener ministeren, at man kan få en ensartet administration.
Jeg tror altså, at vi bevæger os ud i noget her, hvor det slet ikke er så sikkert.
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Jeg brugte faktisk min taletid på at sige det, men jeg vil bare gerne have et højere ambitionsniveau.
Angående spørgsmålet om at bruge ekspertise udefra vil jeg spørge, om ministeren ikke godt kan se dilemmaet for en lang række kommuner, som ikke har en sådan størrelse, at de selv har den nødvendige ekspertise.
De får sådan set val get mellem at skrive i deres kvalitetsstyringsprogrammer, at her bruger vi konsulenter fra private virksomheder, eller skrive, at her har vi en fast aftale med nabokommunen eller et videncenter.
Kan ministeren ikke godt se, at det er den realitet, som de kommuner, der ikke selv kan klare opgaverne, kommer til at stå i?
Derfor kan man jo godt – men det gør jeg ikke – få mistanke om, at hvis der siges nej til, at kommunerne må samarbejde, er grunden, at det skal være private konsulenter, som skal have opgaverne, fordi der er en række kommuner her i landet, som ikke selv kan klare dem.
Connie Hedegaard (KF), 2006-04-05:
Jeg kan godt høre, at hr. Steen Gade ikke afviser, at det faktisk kan være meget fornuftigt.
Men man kan jo ikke rigtig komme uden om, at hr. Steen Gade også pakker det meget ind i, at det er en tilståelsessag, og så må jeg bare sige, at det simpelt hen er notorisk forkert, for det er ikke nogen tilståelsessag.
Det har hele tiden været meningen, at på de meget omfattende miljøområder, der lægges ud, skal der være en kvalitetsstyringsordning som en hjælp og en service til kommunerne, og hr. Steen Gade må vel give mig ret i, at det også er grunden til, at KL og kommunalfolk i øvrigt er glade for det.
De betragter det som en hjælp, de betragter det som noget positivt, og det er noget, de ser frem til.
Ikke mindst for nogle af de mindre kommuner, som har fået lov til at bestå, er det jo en hjælp, at der kommer nogle med denne startpakke, som jeg kaldte den, og siger: Ved I hvad, når I nu skal tage fat på det her, kan I i hvert fald gøre sådan og sådan og sådan.
Lampen lyser rødt, så jeg skal stoppe, men jeg får jo lejlighed til ...
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Jeg synes ikke, ministeren har været en særlig god lytter i dag.
Ministeren kritiserer, at der er faldet en masse kritiske ord, men har faktisk ikke lagt mærke til, at der kun er ét parti, der har sagt, at de vil stemme imod.
Men det er da rigtigt, at nogle af os synes, der kunne være sket forbedringer inden for de eksisterende rammer.
Derfor fik ministeren måske ikke tid til at svare på spørgsmålene:
Punkt 1: Er ministeren indstillet på, at der kan indføre en enmandsregistrering?
Punkt 2: Når ministeren siger, at der bliver givet lov til at etablere videncentre, betyder det så, at hvis nogle kommuner vil dele nogle myndighedsopgaver, fordi de ikke alle sammen har hele ekspertisen, skal bemyndigelsen bruges til at svare nej?
Det synes jeg ville være vigtigt at få at vide, helst allerede i dag, men ellers må vi jo kigge på det i udvalgsarbejdet.
Connie Hedegaard (KF), 2006-04-05:
Som jeg sagde før, kan det jo ikke nytte noget, at vi genopfører hele diskussionen om, hvorvidt det nu var klogt eller ej at lave kommunalreformen.
Hr. Søren Egge Rasmussens Enhedslisten sagde nej, vi andre sagde ja, og sådan står sagen nu.
Jeg må bare sige, at med hensyn til lige præcis det eksempel, at der bliver fundet hormonforstyrrende stoffer i vandressourcerne omkring Århus, tror jeg, at Århus' borgmester, Nicolai Wammen, og de andre kommunalpolitikere derovre vil tage det lige så alvorligt, som en medarbejder i Århus Amts miljøforvaltning gør i dag.
Jeg tror også, hr. Søren Egge Rasmussen selv kan høre, at han kommer til at lyde meget, meget forstokket, når han siger, at der kun er én måde at løse opgaverne på, nemlig sådan som det altid er blevet gjort.
Vi er altså nogle, der for godt et år siden har vedtaget, at det skal ske på en anden måde, og så synes jeg, man skal se konstruktivt på, hvordan det kan gøres bedst muligt, og det lovforslag, vi beskæftiger os med her, er altså en af vejene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Man skal lytte til afgående chefer.
Det gode ved afgående chefer er, at de tit er meget ærlige, og at de også er ærlige, efter at de er gået af, og det synes jeg at man kan lære meget af, fordi mange af dem rummer jo en stor ekspertise.
En af de ting, som den afgående miljøchef trækker frem, er sådan set, at når der dukkede nye miljøproblemer op, kunne man faktisk forholde sig til dem.
Når der f.eks. blev konstateret hormonforstyrrelser i fisk, som levede tæt ved de kommunale rensningsanlæg, kunne man tage hånd om denne nye opgave og prioritere den, ligesom man var udfarende med en ny kortlægning af grundvandet i Århus Amt.
Det synes jeg var meget positivt, og det, der bekymrer mig, er: Når man nu spreder den miljømæssige ekspertise ud på kommunerne, er der så stadig overskud til at tage sig af de nye opgaver og nye problemer, som måtte opstå?
Kan ministeren ikke forstå vores bekymring over den måde, man nu opstiller tingene på?
Connie Hedegaard (KF), 2006-04-05:
Jeg ved altså ikke, om vi taler forbi hinanden, for jeg siger jo netop, at f.eks. med hensyn til videncentrene kan der laves noget best practice, altså en eller anden slags arbejdsdeling.
Den ene kommune er rigtig god til én ting, og nabokommunen prøver så at blive særlig god til noget andet, og så udveksler man viden.
Det kan man godt gøre.
Men det, der er centralt for mig, er, at man ikke bare skal kunne deponere det politiske ansvar et andet sted end der, hvor vælgerne har sagt, at de gerne vil have nogle bestemte politikere til at løse en opgave.
Vidensdeling er fint, ja, men jeg tror bare, vi ligesom er nødt til at holde fast i, at som vælger er jeg interesseret i, at de politikere, jeg har stemt ind i kommunalbestyrelsen, også er dem, der har ansvaret.
Hvordan tingene så skal løses, tror jeg nok, jeg har en mere fleksibel holdning til, men det egner sig nok til en lidt grundigere snak.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Jeg blev jo ikke helt beroliget af ordførerens tale.
Vil det virkelig sige, at hvis man lokalt mener, at det er fornuftigt at opbygge et videncenter, hvor en lang række kommuner slår sig sammen, så ville man centralt fra sige, at det må man ikke?
Og man ville f.eks. så bruge bemyndigelsen i § 8 til det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Det vil jo sige, at man i det mindste i de første år ude i kommunerne kan forvente, at man enten skal bruge flere penge eller flere arbejdstimer et eller andet sted i det kommunale system, og at der så kan være andre ting, man skal nedjustere.
Nu står der jo her, at det er i løbet af få år, man vil få den her rationaliseringsgevinst.
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Tak til Det Konservative Folkepartis ordfører for et ærligt svar.
Vi skulle ned til den tredje ordfører blandt det flertal, der har indført kommunalreformen, før vi fik et ærligt svar.
Det er jo godt, at man så erkender, der er nogle problemer med at få en ensartet praksis og et ordentligt niveau for at håndtere de her sager.
Forslaget indeholder en række bemyndigelser.
Jeg vil spørge til bemyndigelsen i § 8, fordi det er den, der taler om, at ministeren kan fastsætte regler om kommunalbestyrelsernes procedurer for kompetencestyring.
Og når jeg spørger om, hvad det indebærer, hvad man kan forestille sig her, så er det, fordi jeg har læst i fynske aviser, og jeg ved, at man diskuterer det nogle steder, at der gives nogle signaler om, at man ikke længere kan få lov at lave fælleskommunale videncentre.
Det er jo en vigtig del, om den bemyndigelse her skal bruges til, at partierne bag det her vil stoppe eller hindre opbyggelsen af nogle fælleskommunale selskaber, som kan være fælles videncentre.
Og jeg kan se, at den bemyndigelse i givet fald kunne bruges til det.
Derfor synes jeg, det kunne være interessant at få at vide, om der er de formål.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-05:
Så der er lige præcis lagt op til et samarbejde på området, hvor Miljøministeriet spiller ud med en standardskabelon til det, man så forhåbentlig får på plads i et godt samarbejde med KL.
Der er jo netop gode muligheder for at få den videreudviklet undervejs med de erfaringer, som man får samlet op, herunder også de ting, som spørgeren her rejser.
Jeg ser da også for mig en proces hen over årene, der, vi kan sige, med erfaringsinddragelsen kan gøre, at man netop opnår den helt optimale sagsbehandling.
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Det her forslag er jo på mange måder en tilståelsessag i den forstand, at trods alt har de, der gennemførte kommunalreformen, indset, at på miljøområdet var og er der en lang række problemer, og så har man lavet det her system.
Det, der undrer mig, er, når man nu går til lovgivning om et kvalitetsstyringssystem, at man så ikke går skridtet videre og virkelig kopierer det, som private erhvervsdrivende har, ISO 2001 osv., med en løbende skærpelse af kvalitetsmålene.
Jeg vil spørge, om Venstres ordfører synes, at det ville være et godt indslag at få præciseret, at der skal være en løbende skærpelse af kvalitetsmålene, og at man vil opfordre kommunerne til at blive enmandsregistreret.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-05:
Jamen som jeg gjorde rede for i første omgang, er det lige præcis natur- og miljøområdet, man har sat fokus på nu, og der er intet til hinder for, at man, når man får samlet erfaringerne fra det her, så får videreført det til en række områder.
Det viser sig jo også, hvis man læser det her tæt, at man nu skal have en periode til at få det her kørt ind.
Så for mig at se er det ganske naturligt, at vi nu har taget hul på en proces, og skulle der så være behov for på et tidspunkt at få en ajourføring af det og inddrage yderligere områder, jamen så lad os kigge på det til den tid.
Men lad os først få det her kørt på plads, så kigger vi på det.
Torben Hansen (S), 2006-04-05:
Jeg forstår simpelt hen ikke Venstres ordførers argumentation.
Hvis man ser den ændring af planloven, som Folketinget vedtog ved tredjebehandlingen den 17. juni 2005, indeholder § 11 a i den nye planlov de opgaver, som kommunerne skal have fra den 1. januar 2007.
Der er 19 – nitten! – punkter, som stort set alle er overflyttet.
Der er nogle, der ikke er, men stort set alle er overflyttet fra amternes regionplanlægning til kommuneplanlægning.
Hvordan kan Venstres ordfører så stå her og sige, at alt, hvad der hedder lavbundsarealer, naturbeskyttelsesinteresser og økologiske korridorer ikke er nye opgaver for kommunerne?
Det er i allerhøjeste grad nye opgaver for kommunerne.
Så jeg kunne godt tænke mig endnu en gang at spørge: Hvad er den helt basale, grundlæggende argumentation for, at man ikke vil have planloven med i kvalitetsstyringen?
Erling Bonnesen (V), 2006-04-05:
I forvejen har kommunerne haft hovedparten, eller i hvert fald en meget stor del, på planområdet.
Skulle der så hen ad vejen vise sig brug for, om man så må sige, ajourføringer, så er vi selvfølgelig parat til at kigge på det.
Men som opfølgning på den kommunalreform, der blev gennemført, er det naturligt at lave sondringen her.