runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2004-11-04:
Det er et fremgangsrigt erhverv, som på trods af internationalisering og hård global konkurrence klarer sig overordentlig flot til glæde for dansk økonomi og beskæftigelse.
Det skyldes naturligvis, at vi har nogle dygtige og fremsynede redere, som bygger på dansk søfartstradition.
Det skyldes, at vi har et højt uddannelsesniveau blandt vores søfarende, og så skyldes det naturligvis også, at vi her fra Folketingets side i tide har vidst at give erhvervet nogle fornuftige rammebetingelser.
Her tænker jeg på DIS-loven, som i sin tid blev vedtaget med bredt flertal i Folketinget, og jeg tænker også på tonnagebeskatningsloven, som vi indførte for 3 år siden.
Det har rederierhvervet og rederiernes ansatte forstået at udnytte meget, meget positivt, og vi ser nu en periode, hvor erhvervet er præget af fremgang og optimisme.
Rederne er i front med den samlede tonnage.
Den har aldrig været større i Danmarks historie, faktisk er den jævnt stigende hele tiden.
Beskæftigelsen af danske søfarende går det meget positivt med, og valutaindtjeningen for det danske samfund er ganske gunstig.
Det har vi alle sammen en stor interesse i.
Det lovforslag, der her er fremsat af økonomi- og erhvervsministeren, om en ændring af sømandsloven og en tilpasning af lov om skibes besætning skal ses som et led i sådan en ajourføring.
Lovforslaget er foranlediget af et EF-direktiv og af et par EF-domme.
Lovforslaget lægger op til, at vi justerer sømandslovens regler om tidsbegrænsede ansættelsesforhold, at vi indfører nye regler om opsigelsesvarslet for midlertidigt ansatte skibsofficerer, og at vi indfører undtagelser fra kravet om, at skibsførere skal have dansk indfødsret, således at også EU-borgere har mulighed for at få ansættelse på danske skibe, og sådan, at der kan dispenseres i visse særlige tilfælde for tredjelandspersoner.
Det er en ajourføring, som er fornuftig, som er rimelig, og som vil medvirke til fortsat at gøre søfarten til en interessant arbejdsplads.
Det skal vi naturligvis leve op til.
Vi er i Venstre positive over for det fremsatte forslag.
Vi vil støtte det, og vi vil i det hele taget se positivt på det nærmere detaljerede indhold under den udvalgsbehandling, som forslaget skal undergå i Erhvervsudvalget.
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet hende at sige, at den anbefaling og tilslutning til forslaget også gælder for De Konservative.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-04:
Det glæder mig at høre, at Socialdemokraterne er skeptiske over for det her lovforslag, men argumentationen undrer mig.
Mest af alt undrer det mig, at der er en del af argumentationen, der ikke er med, som jeg havde forventet at Socialdemokraterne ville lægge vægt på, men det kan selvfølgelige være en forglemmelse, eller fordi vi kun har en vis taletid herinde.
Hvordan forholder Socialdemokraterne sig til, at skibsførerne med det her lovforslag ikke længere vil kunne agere under dansk overenskomst?
Det har vi jo i Enhedslisten lagt meget vægt på, og det har været et af vores kritikpunkter i forbindelse med DIS-loven.
Hvis det er sådan, at skibsførerne i fremtiden ikke behøver at være danske statsborgere, er der de betænkeligheder, som Socialdemokraterne redegør for, men der er vel også det forhold, at skibsførerne ikke længere kan være dækket af samme overenskomst som deres kollegaer.
Hvordan forholder Socialdemokraterne sig til det?
Niels Sindal (S), 2004-11-04:
Jeg kan kun give spørgeren ret; det er klart et stort problem, og det er en af grundene til, at vi har den holdning til sagen, som vi har.
Jeg synes, vi skal holde fast i den sidste flig af dansk søfart; jeg er enig i, at vi klarer os godt globalt, men lad os holde fast i navlestrengen.
Jeg ville være ked af, at man havde udenlandske firmaer, der indflagede deres skibe under dansk flag for så at bruge udenlandsk besætning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-04:
Det er faktisk en del af lovgivningen, som jeg kan tilslutte mig.
Jeg synes ikke, der bør være statsborgerskabskrav med hensyn til at kunne være skibsfører.
Nej, det, der bekymrer mig, er, at den pågældende skibsfører, som eventuelt er af anden herkomst end dansk, ikke må være under dansk overenskomst.
Så hvis skibsføreren ønsker at melde sig ind i en dansk fagforening, arbejde under dansk overenskomst, fordi vedkommende er ansat på et dansk skib: niks, det kan ikke lade sig gøre på grund af DIS-loven.
Det er det, jeg gerne vil have at Socialdemokraterne forholder sig til.
Jeg synes, det andet lugter langt væk af nationalisme, mere end det lugter af, at man ønsker at sikre nogle ordentlige forhold for medarbejdere på søen.
Niels Sindal (S), 2004-11-04:
Nu er der en organisation, der tager sig af navigatørernes forhandlinger med rederierne.
Og der er mange udenlandske borgere, der har overenskomster under Søfartens Ledere, som det hedder.
Colette L. Brix (DF), 2004-11-04:
Dansk Folkeparti kan overordnet støtte forslaget, der indeholder en del meget positive elementer.
Den første del af forslaget sikrer, at tidsbegrænset ansættelse overholdes i den danske sømandslovgivning.
Det sikres med forslaget, at ansatte med tidsbegrænsede ansættelser ikke diskrimineres i forhold til fastansatte.
Dansk Folkeparti finder det selvfølgelig positivt, at man sikrer dette med forslaget, og det er kun ret og rimeligt, at man afskærer muligheden for urimelig diskrimination af ansatte, f.eks. er det i Dansk Folkepartis øjne helt fint, at man ikke længere uden videre kan fyre sygemeldte skibsofficerer, blot fordi de er i tidsbegrænset ansættelse.
Den anden del af forslaget følger jo en EFdomstolsafgørelse med hensyn til Spanien og Tyskland, derfor vil det fremover være muligt at undtage skibsførere fra at skulle have dansk indfødsret, sådan som loven i dag foreskriver.
Fremover skal det jf. arbejdskraftens frie bevægelighed i EU være muligt for skibsførere fra andre EU-lande at arbejde som skibsfører på danske skibe.
Her har vi i Dansk Folkeparti noget, vi gerne vil se nærmere på under udvalgsbehandlingen.
Naser Khader (RV), 2004-11-04:
Vi i Det Radikale Venstre er positive over for det fremsatte forslag.
Første del af lovforslaget gennemfører nemlig et EF-direktiv, som giver midlertidigt ansatte samme rettigheder som fastansatte, bl.a. i forhold til afskedigelse m.v. Vi synes, det er udmærket, at man fjerner denne diskrimination mellem fastansatte og midlertidigt ansatte.
Anden del af forslaget medfører revision af reglerne for statsborgerskabskrav for skibsførere i lyset af to domme fra EF-Domstolen.
Det synes vi også er fint, og alt i alt er vi positive over for det fremsatte forslag.
Jens Hald Madsen (V), 2004-11-04:
Ved at lytte til formandens opremsning af titlen får man jo altså et indtryk af, at det er imponerende mange ting, man har samlet her, som temamæssigt er meget forskellige, kan man sige, men nuvel.
Formålet og indholdet er jo at prøve at få en standardisering, en internationalisering, for virksomhederne i forhold til regnskabsstandarder, og det har selvfølgelig en effekt på de solvenskrav, der skal være, de krav, der skal være til ledelse, og også et spørgsmål om, hvordan virksomhedsstrukturen er, og her tænker jeg på de individuelle solvensbehov, der kan være for en virksomhed.
Der vil jeg gerne rose regeringen for, at man har lyttet til aktørerne på det marked, telemarkedet, som har set nogle problemstillinger i det om, hvordan reglerne skulle være for de her e-penge.
Det betyder i hvert fald, at der efterfølgende er kommet stor tilfredshed med, hvordan de skal omfattes af de her regler om e-penge.
Så er der jo spørgsmålet om overførelse af kompetence til at fastsætte regler om prismærkning af finansielle ydelser, og den går så til ministeren.
Det kan jeg høre at der er nogle der kan lide, og andre kan mindre godt lide det, men i Venstre kan vi ikke se nogen problemer i det.
Så er der spørgsmålet om investeringsforeninger.
Sådan som jeg har forstået det, er der kommet det begreb, der hedder hedgeforeninger, foreninger, hvor man har kollektive investeringer, og det betyder så, at der er nogle krav i forhold til hæftelsesformen – også i forbindelse med, at der sker en internationalisering, så man har disse investeringsforeninger rundtomkring, og derfor skal der være en standardisering med hensyn til f.eks. hæftelsesformen.
Så er der spørgsmålet om nogle ændringer i forbindelse med lov om hvidvask, nemlig at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har fastsat nogle regler om anmeldelse og registrering for betalingsoverførselsvirksomheder i forbindelse med indhentelse af oplysninger.
Det sidste, jeg vil nævne, er en ændring af de opkrævningsmetoder, der er i forbindelse med lov om en garantifond for skadesforsikringsselskaber.
Det er en bred række af temaer, hvor der ønskes ændringer, men formålet er godt.
Det giver forhåbentlig en større gennemsigtighed i forhold til det internationale marked at få nogle standardiseringer, og dermed kan Venstre kun støtte dette lovforslag.
Jan Trøjborg (S), 2004-11-04:
Som Venstres ordfører just har gjort rede for, er lovforslaget, der nu foreligger fra regeringens side, en ordentlig moppedreng.
Jeg har haft lejlig hed til at bladre i det, og jeg kan i hvert fald konstatere, at der er tale om en lang række ændringer i en lang række love.
Man kan jo selvfølgelig altid tage en diskussion om, hvorvidt man synes, det er en rimelig måde at behandle dem på i Folketinget, men ved en gennemlæsning af forslaget synes jeg, der er tale om lang række af lovforslag, som er fornuftige at gennemføre i dansk lovgivning.
Så jeg skal sige på mine og på SF's ordfører, hr. Ole Sohns, vegne, at det meste ser fornuftigt ud, men vi vil selvfølgelig granske forslaget yderligere under udvalgsarbejdet, og i den forbindelse lover jeg, at vi vil være konstruktive.
Colette L. Brix (DF), 2004-11-04:
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at sikre, at vi på rimelig vis går den svære balancegang mellem på den ene side at sikre forbrugerne og på den anden side også at stille vores danske virksomheder så gunstigt som muligt i lyset af den internationale konkurrence.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti også støtte de tiltag, man gennemfører i de forskellige love, som vedrører finansiel virksomhed, der ligger i dette forslag.
Man indfører også med dette forslag åbenhed i forbindelse med Finanstilsynets arbejde.
Vi har i Dansk Folkeparti før gjort opmærksom på, at vi selvfølgelig skal passe på, når det kommer til lovhjemmel til at hænge virksomheder ud offentligt, men i dette tilfælde er det vores opfattelse, at reglerne for muligheden for at offentliggøre navne på virksomheder, der overtræder visse bestemte regler på det finansielle område, bliver fulgt.
Vi har bidt mærke i, at det drejer sig om overtrædelser på områder, hvor kunderne har en speciel interesse i oplysningerne.
Så den øgede forbrugerbeskyttelse støtter vi, da det finansielle område også kan forekomme endog særdeles uoverskueligt for kunderne.
Vi har taget til efterretning, at man i EU arbejder med ændrede regler vedrørende tilsynsprocessen, og at man derfor ændrer i reglerne for solvens for finansielle virksomheder, undtagen forsikringsvirksomheder.
Nu skal der fastsættes et individuelt solvenskrav, der ligger i forlængelse af det eksisterende.
Dansk Folkeparti er selvfølgelig opmærksom på, at der er tale om en stramning i forhold til de finansielle virksomheder, men at man sikrer et fornuftigt kapitalberedskab i virksomhederne.
Lempelserne i reglerne for puljemidlerne og ændringerne i reglerne for ophør af finansielle virksomheder kan vi også gå positivt videre med.
Vi finder det også helt i tråd med udviklingen på det finansielle område, at man gennemfører liberalisering i reglerne for elektroniske penge.
Med forslaget gennemføres dele af forsikringsmæglerdirektivet, og Dansk Folkeparti finder det helt logisk, at vi i det danske regelsæt har en hjemmel, der sikrer, at sælgerne af et produkt besidder viden om det, i de tilfælde hvor forsikringsselskabet benytter erhvervsdrivende til salg af forsikringsprodukter.
Vi har ikke kommentarer til de sidste elementer i forslaget, der gør opkrævningsmetoden mindre omkostningstung i forbindelse med loven om en garantifond for skadesforsikringsselskaber, og som ændrer reglerne for hæftelse i investeringsforeninger og forbedrer myndighedernes mulighed for hvidvaskningstilsyn.
Med disse kommentarer vil Dansk Folkeparti gå positivt videre med forslaget.
Freddy Dam (V), 2004-11-04:
Det foreliggende lovforslag indeholder forslag til en række forskellige ændringer af den bestående skattelovgivning, som dels lukker nogle utilsigtede skattehuller, dels forenkler og strømliner en række pensionsbeskatningsregler.
Eksempelvis skal det efter forslaget ikke længere være muligt for direktører at opnå skattemæssige begunstigelser i forbindelse med uafdækkede pensionstilsagn, når direktørerne i realiteten opnår samme sikkerhed som ved afdækkede pensionstilsagn.
Det skal altså ikke være muligt at konvertere højt beskattet pension til noget lignende, bare med et andet navn og med mulighed for lavere beskatning.
Desuden tilsigter forslaget et opgør med den hidtidige asymmetri, hvorefter livsforsikringsselskaber for nogle pensionsordningers vedkommende har kunnet undlade at henregne afkast af værdipapirer, der opspares i visse investeringsfonde, til selskabets skattepligtige indkomst, mens selskaberne desuagtet har kunnet modregne pensionsafkastskatten vedrørende opsparing af denne type i selskabsskatten.
Høringen af alle de parter, som forslaget kan berøre, har ikke afstedkommet væsentlige indsigelser, som ikke er imødekommet, og Venstre kan derfor støtte forslaget, som det foreligger.
Det må dog erkendes, at forslaget visse steder er af en meget teknisk karakter, og skulle der under udvalgsbehandlingen opstå specielle spørgsmål, går Venstre positivt ind i drøftelserne heraf, for så vidt de i øvrigt flugter med lovforslagets formål.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-11-04:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Jens Peter Vernersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Lovforslaget drejer sig om et lille hjørne af pensionsbeskatningslovgivningen.
Da værdipapirer, der opspares i særlige investeringsfonde, er selskabsskattefri, skal det ikke være muligt at trække pensionsafkastskatten fra i selskabsskatten.
Det er et overset problem, der nu skal løses, og som tidsskriftet Forsikring og Pension skriver, har man ikke kendt til dette skattehul eller, som de kalder det, denne uhensigtsmæssighed.
Lovforslaget giver staten en merindtægt på 25 mio. kr. om året, og forslaget annonceres som et led i regeringens bestræbelser på at lukke skattehuller.
Men sagen er vel, at det også her er Ligningsrådet, der har fundet skattehullet.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-11-04:
Lovforslaget, som vi behandler under dette punkt, er et led i Skatteministeriets arbejde på at fjerne huller i den gældende skattelovgivning.
Forslaget har, som det er sagt af de foregående ordførere, til formål at lukke et par huller, som angår henholdsvis de gunstige regler for uafdækkede pensionstilsagn for direktører og livsforsikringsselskabernes mulighed for at fratrække pensionsafkast ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.
Lovforslaget er svært tilgængeligt stof, og selv om der muligvis er gjort et meget stort arbejde fra ministeriets side for at lette forståelsen af det komplekse stof, tror jeg, at det er de færreste, der til bunds kan gennemskue indholdet og konsekvenserne alene ved at læse lovforslaget.
Derfor må vi fra Dansk Folkeparti sige, at vi forventer at kunne stemme for lovforslagets vedtagelse, men vi må bruge de kommende uger på at komme helt til bunds i forslaget, før et endeligt tilsagn kan gives.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-04:
I Det Konservative Folkeparti bakker vi naturligvis op om skatteministerens bestræbelser på at lukke eventuelle huller i beskatningsreglerne, og vi støtter også præciseringer og forenklinger af den gældende skattelovgivning.
Som flere ordførere har været inde på, er der tre hovedpunkter i dette lovforslag.
Det ene vedrører den selskabsskattefrihed, der er i værdipapirer i Unilink-livsforsikringer, som det naturligvis ikke skal være muligt at fradrage i pensionsafkastbeskatningen, når udbyttet er skattefrit.
Desuden indeholder forslaget andre præciseringer og forenklinger af skattelovgivningen.
I det store og hele bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om denne præcisering og lukning af huller i skattelovgivningen.
Jens Hald Madsen (V), 2004-11-04:
Hvis det er et lille mejeri over for en stor gigant, jamen så er det kriterium opfyldt.
Punkt 2 er, at der foreligger en ikke ubegrundet klage fra en konkurrent, jamen altså hvis et lille mejeri faktisk kan se, at der er et mønster, så er den jo ikke ubegrundet.
Punkt 3 er, at på grund af disse forhold og særlige behov får Konkurrencestyrelsen større indsigt i, hvorledes den dominerende virksomhed fastsætter sine priser, rabatter m.v. Jamen så er de jo opfyldt.
Det eksempel, der bliver givet her, opfylder de her kriterier.
Hvad er problemet så?
Bodil Kornbek (KD), 2004-11-04:
Da Kristendemokraternes ordfører, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Kristendemokraterne mener, at det er et væsentligt lovforslag, regeringen her har fremsat.
Konkurrenceloven skal sikre en fri og lige konkurrence virksomheder imellem.
Det er jo vigtigt i sig selv.
Det kræver, at vi også har nogle effektive konkurrencemyndigheder og nogle effektive sanktionsmuligheder.
Vigtigst for Kristendemokraterne er dog forbrugerhensynet.
Vi deltog i lighed med andre partier i foråret i forhandlinger hos erhvervsministeren om ændringer af konkurrenceloven.
Det blev ikke til en egentlig aftale partierne imellem, men vi genkender naturligvis i regeringens lovforslag nogle af de forbedringer af loven, som også blev drøftet i foråret.
Det er dog vort ønske, at vi skal nå længere end det, som regeringen er nået frem til med nærværende lovforslag, når det gælder forbrugerhensyn, og derfor vil vi også i det kommende udvalgsarbejde have særlig fokus på det område.
Men vi er positive over for forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-04:
Jeg er sådan set helt med på, og jeg synes, at det er prisværdigt, at ministeren gør meget ud af, at den retssikkerhedsmæssige situation skal være i orden.
Derfor var jeg sådan set også glad for den balance, som ministeren havde skabt i sit første udspil og første udkast til lovforslag, hvor der netop var tale om, at myndighederne kunne pålægge virksomheden at stille information til rådighed.
Det, der sådan set alene lå i det oprinde lige forslag, var, at der skulle stilles information til rådighed, sådan at myndighederne havde mulighed for at tage stilling til, hvorvidt der foregik noget, der var forkert.
Det er altså ikke et spørgsmål om omvendt bevisbyrde, og jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at det, der lå i ministerens eget første lovforslag, ikke var omvendt bevisbyrde.
Nu kan jeg høre på ministeren, at det her ligger i forlængelse af EU's konkurrenceregler.
Det er jo decideret forkert, og jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at det er sådan, at efter EF-retten er bevisbyrden i udgangspunktet ét sted, men at den forrykker sig, sådan at man i sidste ende i forbindelse med retssager mod virksomheder ifølge EF-retten kan ende med en situation, hvor der er decideret omvendt bevisbyrde, altså et langt videre udgangspunkt end det, vi tager, både i det oprindelige lovforslag og bestemt også i det, der ligger nu.
Det er bare for at sige, at det her bestemt ikke ligger i forlængelse af EU's konkurrenceregler.
Jørn Jespersen (SF), 2004-11-04:
Ministeren fremhæver, at jeg synes, monopoler er en grim ting.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det synes jeg.
Jeg troede egentlig, at erhvervsministeren var enig med mig i, at monopoler er en grim ting, og hvis han er det, så er der jo ingen grund til polemiske udfald i den anledning.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, hvorvidt ministeren mener, at vi rent faktisk har en velfungerende konkurrence i det danske samfund i dag.
Betyder det, at regeringen synes, at konkurrencen på det danske marked er god nok allerede nu?
Spørgsmål nummer to: Hvorfor skal der være alle disse betingelser for at bruge det nye værktøj?
Jeg er enig i, at det er godt, vi får et nyt værktøj, men hvorfor er der så tre sedler på værktøjskassen, hvor der står: Må kun bruges ved meget specielle lejligheder.
Skal derudover opfylde følgende betingelser.
Kun hvis der foreligger særlige behov, må denne værktøjskasse åbnes.
Hvorfor må myndighederne ikke bare bruge værktøjet, når de synes, der er brug for det?
Når man sender det her i høring, hvad er så »skønne« og »særlige tilfælde«?
Så spørges der, om ministeren ikke kan uddybe det, og det er jo netop det, vi har gjort.
Vi er gået ind og har uddybet det, så der ikke står en eller anden gang elastik i lovforslaget.
Vi må jo hele tiden følge konkurrenceloven, og det har vi gjort hele tiden.
Det er derfor, jeg har skærpet den en gang i den tid, jeg har været økonomi- og erhvervsminister.
Nu skærper jeg konkurrenceloven endnu en gang for at skabe bedre konkurrence.
Der er mange steder i det danske erhvervsliv, hvor vi kunne ønske os en bedre konkurrence, og det er jo det, vi opererer med gentagne gange.
Byggeriet er jo et af de steder, hvor vi har set effektiviseringer udvikle sig i Sverige på en anden måde end i Danmark.
Det er der mange, mange parametre på.
Var det bare sådan, at jeg lige kunne læse fire punkter om og lave det om, og så havde vi en dobbelt så god konkurrence i Danmark.
Vi ønsker, at virksomheder også kan være store i Danmark, at der kan være vækst ud af landet, der kan skabe arbejdspladser, og vi har jo store danske firmaer, der skaber masser af job i Danmark, samtidig med at de skaber job i udlandet til gavn for os alle sammen, til gavn for vores velfærd.
Men jeg har heller ikke lyst til, at der findes monopoler, der truer forbrugerne og majoriserer dem.
Det er der jo ingen, der sidder her i Folketinget, der har.