runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2006-10-11:
Først vil jeg godt sige, at jeg ikke har hørt nogen kritisere embedsmænd.
Tværtimod, den pågældende embedsmand, der har været involveret i det her forløb, er vel den, vi har her i landet, der er klogest på de dele.
Sådan nogle folk skal man ikke kritisere.
Det er ministeren, der er problemet her.
Jeg vil godt spørge ministeren, hvordan han kan finde på at optrykke virkningen af et lovforslag kommune for kommune i lovforslaget, når han nu siger, at det ikke er noget, vi kan fæstne lid til; og i øvrigt i et efterfølgende lovforslag fastsætte skatteprocenterne og skrive, at det er ud fra, hvilke gevinster og tab man har af det foregående.
Mener ministeren ikke, at han vildledte Folketinget, da det her blev vedtaget, så at vi alle sammen fik den forventning, at de her tal var tal, vi kunne fæstne lid til, og at de beløb, som kommunerne var stillet i udsigt ved vedtagelsen af lovforslaget med de konkrete beløb, der blev opregnet i lovforslaget, også var de beløb, der kom til at gælde i det virkelige liv?
Det lovforslag, der blev fremsat i Folketinget, det lovforslag, som Folketinget har vedtaget, klargør meget præcist, hvad virkningerne af kommunalreformens opgaveflytning og finansieringsreformen samlet er på den enkelte kommune på de givne forudsætninger, som lovforslaget hviler på, hvilket også fremgår af lovforslaget.
Den ene er, at det hviler på regnskabstal fra 2005; den andet er, at det hviler på en estimeret fordeling af de amtskommunale driftsudgifter på kommunerne med afsæt i en undersøgelse, et udredningsarbejde, en aftale, der er indgået mellem regeringen, kommunerne og amterne, og som beror på 2003-tal.
Derfor kan enhver regne ud, at når vi på den måde etablerer en udligningsmekanisme og regner den frem med de nye tal, der jo bl.a. hviler på en økonomiaftale, der først er indgået efter, at Folketinget har vedtaget lovforslaget, så kan der opstå variationer i forhold til det, der fremgår af lovforslaget.
Det er præcis derfor, at de partier, der har lavet den her reform, regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, up-front – hr. Søren Krarup er gået, ellers ville jeg undskylde ordvalget – har afsat en pulje på 150.000 mio. kr., i erkendelse af at der kan være kommuner, der i en konkret situation, her foregriber jeg i virkeligheden det næste spørgsmål, godt kan komme i karambolage med det skaffeloft, der er lagt ned over den enkelte kommune.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-10-11:
Jeg må i virkeligheden sige, at jeg tager det som en stor ære fra spørgerens side, at jeg identificeres et hundrede procent med mit parti.
Det bør siges her, at Det Konservative Folkeparti ikke har ytret sig på nogen måde om, at nordjyderne selv er skyld i en lidt højere arbejdsløshedsprocent.
Men det bør også her siges, at jeg som valgt i Nordjylland og i øvrigt modsat spørgeren som mindst femtegenerations nordjyde har sagt, at vi måske hjælper hinanden mest ved at stå sammen om at fortælle alle de gode ting, som ministeren også var inde på vi kan, frem for altid at sige, at der er problemer, for det kan jo blive en selvopfyldende profeti. Så det, at spørgeren ikke har forstået mit budskab ordentligt, kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens svar på, nemlig at der tilsyneladende sker en identifikation mellem de politikere, herunder mig selv, som jeg skyder på, og så nordjyderne.
For jeg har på intet tidspunkt sigtet på borgerne, jeg har sigtet på politikere, herunder mig selv, som jeg også har sagt i radioen.
Selv er jeg københavner, og derfor må jeg jo erkende, at hvis mentaliteten er anderledes i Nordjylland, så kan jeg ikke rigtig udtale mig om den.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-11:
Jeg kan da bekræfte, at det er interessant at skrive læserbreve sammen med beskæftigelsesministeren, og det er også tilladt, selv om man ikke er nordjyde, at deltage i debatten for en københavner i Nordjyske, og jeg tror også, man får plads til det.
Det er fint.
Men ministeren fralægger sig her i dag totalt ansvaret for, at han er øverste chef for et system, der skal formidle arbejdskraft, sørge for, at de ledige bliver uddannet, og sørge for, at der ikke er barrierer i uddannelsessystemet.
Jeg har skrevet til ministeren adskillige gange om, at der er eksempler på folk med særlige vilkår, der ikke kan få den uddannelse, de skal have.
Et godt eksempel er Malenesagen, hvor man har gået på kontanthjælp i 5 år.
Ministeren har ikke rørt en finger i de 5 år, ministeren har været minister, for at hjælpe folk på særlige vilkår.
Enten så vil man ikke, eller også så kan man ikke, men man må gerne komme her og lægge de ting frem.
Så vil jeg gerne høre, hvor mange job der egentlig mangler at blive besat i Nordjylland.
Hvor mange mangler der egentlig i Nordjylland, når det kommer til stykket?
Jeg må sige, at jeg desværre ikke har de seneste tal her, men den indsats, vi gør i hele landet, gælder fuldt ud for Nordjylland også, og samtidig, som jeg har påpeget her, har vi for Nordjylland bevilget en særlig vækstpakke på 200 mio. kr. i erkendelse af, at Nordjylland står med nogle særlige problemer.
Jeg synes, det er beskæmmende, at beskæftigelsesministeren møder op i dag uforberedt på et spørgsmål og negligerer en sag, hvor et ungt menneske ikke har kunnet få en uddannelsesplads de seneste 5 år, som værende latterlig.
Jeg synes, man skal tage sig af ethvert ungt menneske, der ikke kommer i gang med noget fornuftigt – ja, sådan troede jeg egentlig regeringens plan var, at 95 pct. af en ungdomsårgang skulle have uddannelse, men nu kan jeg forstå, at det er småting.
Jeg spurgte konkret til Jobnet.
Hvis man går ind på Jobnet og ser, hvor mange job der har været slået op i mere end 14 dage, og derefter ringer til virksomhederne for at spørge, om de mangler arbejdskraft, så ved ministeren udmærket, for den sag har han nemlig fået forelagt, hvor mange der reelt står og mangler arbejdskraft.
Så kan ministeren synes, at det er nok så småt, men det er altså et alvorligt problem, hvis ministerens egne systemer ikke fungerer i dagligdagen for de ledige og for de virksomheder, der eventuelt står og mangler arbejdskraft.
Rasmus Prehn (S), 2006-10-11:
Som det kunne ses før, er dialogen allerede i gang på tværs mellem hr. Jakob Axel Nielsen og undertegnede, så det skal vi nok få noget godt ud af.
Det glæder mig, at hr. Jakob Axel Nielsen selv understreger, at han ikke taler på Det Konservative Folkepartis vegne.
Og det glæder mig også, at ministeren her i salen kan bekræfte, at det ikke er regeringens politik at sige, at de store beskæftigelsesproblemer i Nordjylland er nordjydernes egen skyld.
Det er jo rigtig glædeligt at få det frem, at regeringen faktisk gerne vil tage ansvar og siger, at også selv om problemerne er rigtig store nu, skal der gøres endnu mere.
Det synes jeg er flot at høre.
Jeg vil høre: Vil ministeren som ved tidligere lejligheder tage en kammeratlig samtale med Det Konservative Folkepartis ordfører på området og lige tale lidt om, hvad det er, der er regeringens politik på det her område?
For det lyder, som om der er en meget kraftig diskrepans mellem, hvad hr. Jakob Axel Nielsen siger, og hvad beskæftigelsesministeren siger.
Og så glæder det mig da, at parterne i denne mentalitetskonflikt nu kan sætte sig sammen, for jeg tror, sådan nogle selvhjælpsgrupper er gode til at komme over sådan nogle problemer i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-11:
Det er kommet bag på mig, og det er også kommet bag på virksomheden FF Skagen, at den lige pludselig skal betale en afgift til Plantedirektoratet.
Det er vel sådan, at der er tre virksomheder i landet ligesom FF Skagen og fire produktionssteder, så vidt jeg er orienteret, og de har ikke tidligere betalt en afgift til Plantedirektoratet.
De er vant til, at de bliver kontrolleret af fødevareregionen, og er tilfredse med det.
De laver et produkt, som alle er tilfredse med, eksporterer det meste, og den afgift, som regeringen har indført i de her skatte- og afgiftsstoptider, virker derfor som en afgift på at eksportere.
Og derfor ønsker jeg i dag at spørge fødevareministeren, hvordan det kan være, at man pålægger virksomheder en afgift, der er så konkurrenceforvridende, for de virksomheder, som bl.a. FF Skagen konkurrerer med, har ikke den samme afgift.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-10-11:
Jeg må starte med at sige til hr. Bjarne Laustsen: Vi har ønsket og vi har fået EU-regler for øget kontrol af fødevaresikkerheden i fællesskabet fra jord til bord, og jeg synes ikke, det kan komme som en overraskelse for nogen, at mere kontrol betyder flere omkostninger.
Så enkelt er det, i hvert fald når det er en kontrol, der som den her skal udvides.
Der er kun to muligheder for at dække de omkostninger, det er jeg nødt til at sige: Enten må skatteyderne betale – den holdning kan man jo godt have, jeg ved ikke, om det er den holdning, hr. Bjarne Laustsen har – eller også må virksomhederne betale.
Og på foderområdet har det altid været virksomhederne, så der er intet nyt under solen.
De har betalt omkostningerne ved kontrollen, og sådan vil det blive ved med at være.
Hr. Bjarne Laustsen mener så, at afgifterne må være i strid med regeringens skatte- og afgiftsstop.
Hertil er bare at sige, at afgifterne jo følger af, at vi har fået nogle nye EU-regler, som koster penge.
Afgifterne er derfor ikke i strid med skatte- og afgiftsstoppet.
Direktoratet opkræver ikke penge, som de ikke skal bruge, og hvis der skulle være tale om, at Plantedirektoratet har opkrævet for meget, f.eks. hvis der har været fejl i virksomhedens indberetning, så betaler Plantedirektoratet pengene tilbage til virksomheden.
Det er helt normal praksis.
Jeg er nødt til at sige, at valget her i grunden er meget mere enkelt, end spørgsmålet måske kan forstås som, nemlig: Skal skatteyderne betale, eller skal virksomhederne betale?
Vores holdning og min holdning har været: Det må virksomhederne betale.
Det er dem, der får det her.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-11:
Jeg takker ministeren for svaret, i første omgang.
Men 2005 var altså et skelsættende år.
Vi skulle et stykke ind i 2006, inden man fandt ud af, at de skulle betale.
Det er en afgift
– er vi ikke enige om det?
– de ikke har betalt før, og derfor har de ikke haft mulighed for at indregne den; hvis de kan indregne den, for de er i konkurrence med virksomheder i udlandet, som ikke betaler den her afgift.
Nu siger ministeren, at det er EU-regler, og derfor er det selvfølgelig interessant, om virksomheder i andre lande, der producerer det samme, som man gør hos FF Skagen og andre steder i landet, også er pålignet den samme afgift.
For det, der er interessant, er jo, at den danske regering er begyndt at sammenligne fiskemel med grovfoder.
Det er det, der er årsagen til, at man nu synes, at fiskeindustrien også skal betale.
Men det er klart, at man i virksomheden har et problem med at skulle ud og finde 700.000 kr., som kun kan pålignes et sted: hos dem, der køber varen, sandsynligvis.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-10-11:
Nu må hr. Bjarne Laustsen ikke misforstå det, jeg siger – for det er jo ikke sådan, at ministeren stiller spørgsmål til folketingsmedlemmerne – men der var en meget interessant oplysning her.
Det tror jeg mange i landbruget vil blive glade for at høre.
Jeg kan sige, at vi jo har mange forskellige ting, som vi pålægger dansk erhvervsliv i Danmark, uanset at det ikke er det samme, der sker i de andre lande.
Jeg kunne godt give eksempler på det, men jeg siger det kun.
til spørgsmålet om, hvad det er for nye regler: Det er sådan, at EU’s lovgivning på området har til formål at sikre fødevaresikkerheden i fællesskabet fra jord til bord.
Jeg tror, vi skal være glade for, at fødevaresikkerheden er høj i Danmark.
Det giver danske virksomheder en meget stor fordel.
Pr. 1. januar 2006 er EU’s foderhygiejneforordning og EU’s kontrolforordning så trådt i kraft, og det stiller virksomhederne anderledes i forhold til tidligere – det gør det.
Ifølge foderhygiejneforordningen er det virksomhedens ansvar gennem egenkontrol at have en sikker produktion og håndtering, og myndighederne kontrollerer så, at virksomhederne lever op til deres ansvar.
Og reglerne omfatter alle virksomheder, som håndterer, handler og producerer foderstoffer.
Så nu er alle kommet med, og der er kommet nye virksomheder med, som ikke var med før.
Men det er de kommet af den her grund, ikke fordi nogen har siddet i Fødevareministeriet og sagt: Det ville vist være godt, hvis vi fik nogen til at betale noget nu.
Overhovedet ikke.
Det følger af forordningen.
Den forordningstekst siger klart, at alle skal behandles på den her måde, og det er så det, de bliver, når de har noget med foder at gøre.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-11:
Jeg er glad for, at ministeren bekræfter, at det er en særskat i fiskeindustrien.
Og ministeren bekræfter jo også, at det ikke er sikkert, at andre landes fiskeindustrier bliver pålagt den samme afgift.
Det, man har været vant til, er – når ministeren nævner fødevaresikkerhed – at fiskemelet skal være i orden.
Fødevareregion Nordjylland har besøgt virksomheden og besøger den jævnligt, og den betaler for den kontrol.
Nu har man bare indført en ekstra kontrol, hvem gavner det ud over Plantedirektoratets kasse?
De udenlandske opkøbere, der køber fiskemel, er meget tilfredse med den kontrol, fødevareregionen udfører.
Hvem er det egentlig, der forlanger en ekstra kontrol, ud over at ministeren skal have finansieret Plantedirektoratets budget?
Det er det, der er interessant at få at vide her i dag.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-10-11:
Jeg må være ærlig og sige, at da jeg så spørgsmålet, vidste jeg slet ikke, at det her ville udarte sig i en så interessant retning, som debatten er ved at tage nu, altså, at alt det, vi har hørt fra Socialdemokratiets side om fødevaresikkerhed, fødevarekontrol, fødevarehygiejne; at alt det med, at regeringen måtte stille op og virkelig have sine ting i orden, ikke betød noget.
Der kan jeg forstå, at hr. Bjarne Laustsen nu begynder at sige, at hvis det går ud over en virksomheds indtjeningsevne, så må man have en anden holdning til den ting.
Det er noget af en nyskabelse, vi hører om i dag.
Det undrer mig altså, at jeg fra Socialdemokratiets side skulle møde modstand mod, at jeg lader virksomhederne betale.
Det undrer mig.
Jeg går da ud fra, at hr. Bjarne Laustsen ved, at det her er EU-stof.
Det er en yderligere kontrol, man vil have.
Man vil have endnu mere sikkerhed, og den sikkerhed troede jeg i grunden vi alle var enige om at vi gerne ville have.
Så gør vi det, at vi lader virksomhederne betale den yderligere kontrol, den yderligere fødevaresikkerhed, nøjagtig som vi altid har gjort.
Derfor er det jo overraskende, hvis Socialdemokratiet ikke er enig i, at det skal fortsætte.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-10-11:
Nu vil jeg sige til ministeren, at det, som jeg hørte hr. Bjarne Laustsen spørge om, sådan set var, om det her ikke var dækket ind af den lovgivning, som eksisterer, og at det, hr. Bjarne Laustsen siger, er, at ministeren laver et sugerør ekstra for at skaffe sig nogle midler.
Men ministeren må jo kunne give os et fuldstændigt svar på, om det er situationen, at vi ikke har været dækket ind på de her områder, og at det er derfor, at man så kommer med denne afgift.
Jeg er nødt til at spørge igen, for ministeren svarer ikke på det rejste spørgsmål om den her situation med kontrollen i al almindelighed.
Vi ved jo, der er foregået store nedskæringer i kontrollen, og det har betydet, at man så ligesom har nedsat aktiviteten.
Nu får man så en mulighed for at kunne bruge et EU-forslag til at sige: Nu stikker vi snablen yderligere ned i det, vi måske har forsømt på det her område.
Og det er jo en lidt anden indstilling end den, ministeren prøver på at sige at Socialdemokraterne har.
Vi er meget optagede af det her, også af de nedskæringer der er foregået, også af de 200 mennesker, der er forsvundet fra fødevarekontrollen.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-11:
»Vil ministeren forklare, hvorfor han mener, at bl.a. virksomheden FF Skagen skal betale en afgift til Plantedirektoratet på kr. 700.000 i en periode, hvor vi har skatte- og afgiftsstop i Danmark, herunder set i lyset af, at virksomheden i forvejen kontrolleres af fødevarekontrollen, og at der derfor er tale om dobbeltkontrol, som hverken er til gavn for kunderne eller miljøet, men udelukkende for Plantedirektoratets budget?«
Jens Peter Vernersen (S), 2006-10-11:
For det var jo netop ikke muligt at få oplyst noget som helst om, hvor økonomien bar hen.
Vi forsøgte rent faktisk, før man fik vedtaget kommunalreformen, at få en afklaring af, hvad det her ville betyde i forhold til udligningen, og ministeren afviste overhovedet at give et bud på det.
Det skulle holdes hemmeligt, indtil kommunalreformen var vedtaget.
Vi fremsatte faktisk et forslag til vedtagelse for at få frem i lyset, hvad det her går ud på.
Det var ganske umuligt at få et svar på.
Så vil jeg sige til ministeren: Tror ministeren ikke, at folk ude i vanskeligt stillede kommuner synes, det er underligt, at man nu får et tilskud, fordi man er vanskeligt stillet, og så kan man i øvrigt ikke få lov at bruge pengene til den service, der efterspørges derude?
Synes ministeren ikke, det ser meget, meget underligt ud?
Nu ser jeg det ikke fra ministerens stol, men bare som borger ude i den kommune, hvor det ikke går for godt.
Der får man et beløb, og så siger ministeren: I skal bare lige se, hvordan jeg ser på det her, men I får ikke lov at bruge pengene alligevel.
Det er jo det, der sker derude.
Det er sådan, de ser det.
Altså, de tilskud, der er nævnt, er stillet til rådighed for den enkelte kommune, og de kan anvendes i den enkelte kommune.
Den eneste binding, der overhovedet er på alt det her, er, at den enkelte kommune – der er 98 af slagsen – budgetlægger i solidaritet med landets øvrige kommuner og med respekt for det, der er vores alle sammens, forstår jeg, ideale kommunale selvstyre, nemlig at man under et lever op til økonomiaftalerne.
Det betyder, at er der en kommune et sted i Danmark, der har brug for at have en vækst, der er højere end det, der gennemsnitligt er forudsat i økonomiaftalen, kan det fint lade sig gøre.
For spejlbilledet på det er, at så er der andre kommuner, der objektivt set ikke har et behov for, at udgifterne skal stige tilsvarende.
For hvis det ikke var rigtigt, havde der jo ikke været basis for, at regeringen kunne lave en aftale med kommunerne under et.
Sådan er den indbyrdes sammenhæng i de her ting, og derfor forstår jeg ikke helt, hvor hr. Jens Peter Vernersen vil hen med sit spørgsmål.
Ole Stavad (S), 2006-10-11:
Jeg er meget overrasket over, at indenrigsministeren fastholder, at det her er noget, som vi alle sammen skulle have vidst.
Så undrer jeg mig i øvrigt over, at der endnu ikke er svaret, når det er så enkelt, på det spørgsmål, som jeg er ved at stille igennem Folketingets Kommunaludvalg, hvor vi netop beder om at få at vide, hvor det er, man har den dokumentation.
Jeg har læst lovforslaget igennem, og jeg når til den helt modsatte konklusion.
Jeg har også spurgt folk, der er klogere end mig, om de har fundet, at det her bare er noget, man kunne tænke sig, at det ikke var noget, man sådan kunne regne med; altså, måske skete det, måske skete der noget helt andet.
Hvis ministeren tager de spørgsmål, der blev stillet under udvalgsarbejdet og de debatter, vi havde her i salen, var det forudsætningen for os alle, at reformerne og opgaveflytningerne ville få de økonomiske konsekvenser for de kommuner, som ministeren opregnede kommune for kommune i lovforslaget, og at regeringen i øvrigt selv sagde, at de tal var så velfunderede, at man tog dem som grundlag for at lave et lovforslag, hvor skatteprocenterne og grundskyldpromillerne blev fastsat for hver enkelt kommune.
Hvis man vandt mere end 0,2 pct. efter de tal, der står i det lovforslag, som ministeren nu siger vi ikke kan regne med, så ville man blive tvunget til at nedsætte skatten.
Holstebro, som vi taler om her, er tvunget til at nedsætte deres kommunale skatter for 2007, selv om de aldrig har fået den kompensation, som ministeren siger var grundlaget for at tvinge dem til at nedsætte skatten.
Der er virkelig noget, der er galt i den her sag, og det eneste, der forhindrer ...
Jens Peter Vernersen (S), 2006-10-11:
Ministeren undlod jo behændigt at svare på første del af spørgsmålet, hvor jeg tilkendegav, at når vi netop ikke var med, var det, fordi ingen vidste, hvad der var op og ned i forhold til økonomien, og når man forsøgte at få en afklaring om udligningsreform osv., inden kommunalreformen blev vedtaget, afviste ministeren det, fordi ministeren jo ikke ville fortælle, hvad konsekvensen var af det her.
Det var den virkelighed, som der var på daværende tidspunkt.
Der tror jeg også ministeren er enig i at sådan var forløbet.
Vi havde faktisk en debat om det her i Folketingssalen, hvor der blev fremsat et forslag til vedtagelse, og det blev stemt ned af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Jeg tror da ministeren må indrømme, at sådan hænger det sammen.
Og derfor er der altså meget logik i, at hele den her kæmpereform, som Socialdemokratiet behændigt har holdt sig ude af og i øvrigt aldrig nogen sinde givet egne bud på hvordan man ville adressere – altså ingenting, kun kritik, men det er jo fair nok – er angrebet i den rækkefølge, den er angrebet.
Der er defineret nogle kommuner, en geografi, og nu ved vi, hvem der bor hvor.
Der er lavet nogle opgaveflytninger, nu ved vi, hvilke opgaver kommunerne skal løse.
Der er regnet ud, hvad det koster at løse de opgaver.
Det er sket sammen med KL og Amtsrådsforeningen, og der er fuldstændig enighed om det.
Det er fordelt mellem kommunerne.
Det er sådan, det er grebet an.
Det kan ikke gribes an på andre måder.
Man skal selvfølgelig bare vide, og det har jeg også sagt åbent hele vejen igennem, at når man gør det på den måde, må man gøre det med den historiske viden, man har, og så kan det vise sig, at morgendagen ser lidt anderledes ud.
Indflytningsmønsteret kan variere fra den ene kommune til den anden, og det træk, der er på socialvæsenet, kan variere, og det skal man selvfølgelig kunne rette op på over tid.
Det er det, man har kommuneskatterne til.
Og kan man holde dem i ro under et, vil kommunerne kunne udvikle sig på en måde, så nogle med afsæt i den nye skat sætter den op og andre med afsæt i den nye skat sætter den ned.
Ole Stavad (S), 2006-10-11:
... at vi kan komme videre, er, at ministeren tilsyneladende har et flertal for at påstå hvad som helst.