runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Oppfeldt (V), 2002-03-21:
Det er en bemærkning til hr. Brix Møller, som refererede til finansministerens udtalelser: Jeg tror, at finansministeren refererede til Venstres politik, som generelt ikke tager sigte på at ændre på satserne for borgerne, der er på understøttelse.
Men så er der nogle grupper, hvor vi skal gøre en ganske særlig indsats.
Det er folk, som kommer hertil og skal introduceres til vores samfund.
Der må vi bare erkende, at erhvervsfrekvensen - i det her tilfælde for en del af gruppen, nemlig indvandrerne - er markant lavere, og at der nu skal ske noget nyt.
Der opfatter vi det her forslag som et motivationsskabende forslag, hvor vi siger, at når du kommer hertil, har vi en hjælp til rådighed, som svarer til en SU, og så bliver man endda kompenseret, hvis man har en forsørgerbyrde derudover.
Så har vi lavet en ordning, således at vi siger, at hvis man går ud og tjener noget ved siden af for hurtigt at komme i beskæftigelse, så giver vi ikke et nedslag i hjælpen for de første 28 kr. i timen.
Det er en rigtig gulerod, der er en del af forslaget her.
Men dette forslag skal selvfølgelig ses i sammenhæng med de øvrige forslag, der kommer, og de viser, hvordan vi kan få flere mennesker i beskæftigelse.
Jeg vil sige, at hvis vi ikke har andre forslag til at få flere i beskæftigelse, og hvis vi ikke får skabt jobåbninger ude på arbejdsmarkedet, er det klart, at så ville sådan et forslag i sig selv være problematisk.
Men vi forudsætter, at de andre forslag også kan lade sig realisere, og regeringen har faktisk fremlagt et pænt katalog med sådanne forslag.
Her har vi en diskussion om, hvordan vi kan få dem, der har det dårligst i vores samfund, ind på vores arbejdsmarked.
Så bliver det en diskussion om ydelser til højtuddannede mennesker og højtlønnede mennesker, der tager ud.
Vi har en folkepension, som man kun får en brøkpension af, når man er i udlandet, og vi laver en parallelitet til det i det her forslag.
Hvis man har valgt at bo en årrække derude i den store verden og bidrage med det, man nu kan, og man også har haft sit indtjeningsgrundlag derude, så må man selvfølgelig også tage højde for, at der godt kan gå lidt tid, før man er fuldt integreret på de fulde danske ydelser, når man kommer hjem.
Det er ganske logisk.
Så sagde jeg i min indledning, at forslaget her selvfølgelig er dikteret af ønsket om en motivationsgrad.
Men det er også dikteret af at prøve at sende et signal ud til verden om, hvad vi er for et samfund: Vi er ikke bare et rettighedssamfund, men vi er også et pligtsamfund, og Danmark, der har verdens højeste kontanthjælp, har en lidt lavere startkontanthjælp for dem, der kommer udefra.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-21:
Jeg synes, det blev ret klart, at hovedsigtet med det her lovforslag er at tvinge indvandrere i arbejde, og så må man tage med, at det også går ud over en lang række af dem, man normalt kalder danskere.
Det er det, der nærmer sig det, man kalder reel diskrimination, hvilket er uheldigt i forhold til konventionerne, men lad nu det ligge.
finansministeren åbenbart er lodret uenig
I søndags sagde
han til Ritzaus Bureau i en samtale om reformprogrammet »Flere i arbejde«
: Jeg mener ikke, der er så meget at rutte med, når du er på dagpenge eller bistandshjælp.
Det indgår ikke overhovedet at reducere i niveauer.
Det er ønsket, at de, der ikke er i normalt arbejde, kommer i normalt arbejde.
Vi ønsker at reducere antallet på overførselsindkomster, men ikke ved at reducere i det niveau, de lever på.
Vil det ikke sige, at finansministeren klokkeklart siger, at han er imod at sænke niveauet for ydelserne?
Karen J. Klint (S), 2002-03-21:
Jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at følge den meget teoretiske diskussion om ord: Hvornår er man borger, hvornår er man menneske, og hvornår er man det ene og det andet?
Når jeg bruger ordet borger, kunne jeg lige så vel have sagt menneske, og jeg mener, at alle vi, der er her, er mennesker, uanset hvor vi kommer fra og hvor mange år vi har været her.
Så når jeg taler om borger, er det ikke noget specielt højtideligt for mig, da er det personen.
Så der er mange ord for det samme.
Jeg lægger ikke noget specifikt i det og slet ikke noget, som betyder, at man skal være statsborger for at være borger.
Til hr. Lars Barfoed til jeg sige: Vi ønsker heller ikke, at folk skal være varigt på kontanthjælp.
Vi går faktisk ind for, at man har pligt til at forsørge sig selv, og derfor mener vi også, at kommunerne gerne må være meget pågående over for folk, der hænger for længe på kontanthjælp, hvis de ikke har andre problemer end det at være arbejdsledig.
Det er der, vi har nogle koordinationsudvalg, som måske skal have nogle flere midler til at gå ind i det konstruktive samarbejde.
Nu kan vi se, hvordan koordinationsudvalgene sammen med de faglige organisationer faktisk får lavet nogle gode kontrakter om at indsluse folk i fleks- og skånejob.
Jeg tror, at vi også kunne bruge mange af de modeller til at få indsluset folk fra etniske minoriteter, folk, som kommer som nydanskere.
Vi kan få lavet, ikke nødvendigvis en kvoteordning, som vi skal blande os i herinde, men netop noget, der lokalt er aftalebaseret ud fra de lokale arbejdspladser.
Vi har nogle værktøjer, og dem kan vi godt kopiere over på flere mennesker, end vi gør i dag.
Hr. Flemming Oppfeldt spørger: Hvad er konsekvenserne, hvis man ikke holder sin kontrakt?
Når vi taler om kontrakt, taler vi faktisk om en kontrakt også f.eks. om familiesammenføring, og der vil vi da være parat til så måske at sige nej til den familiesammenføring, hvis et menneske, der søger om familiesammenføring her til Danmark, ikke vil indgå en sådan kontrakt om, at man hurtigst muligt skal arbejde på at kunne så meget sprog som muligt og på at få sine kvalifikationer gjort klart til, at man kan være en del af arbejdsmarkedet.
Så vi er faktisk parat til at drøfte nogle af konsekvenserne, men vi tror ikke på, at vi skal tryne folk på forhånd med en lav ydelse.
Men vi vil gerne være med til at diskutere, hvilke konsekvenser det skal have, hvis ikke man holder sin handlingsplan.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-21:
Jeg kan mærke, at jeg har en dårlig dag i dag med hensyn til at formulere mig, for jeg må formulere mit spørgsmål ualmindelig dårligt, siden jeg nu for anden gang overhovedet ikke får besvaret det, jeg spurgte om.
Nu vil jeg prøve en gang til: Er fru Karen Klint enig i, at det er således, at der er nogle, for hvem det ikke kan betale sig økonomisk - jeg venter lige, til fru Karen Klint hører spørgsmålet, for jeg skal være helt sikker på, at det bliver rigtigt forstået denne gang - at tage et arbejde, fordi kontanthjælpen er så høj, at det bedre kan betale sig at blive på kontanthjælp?
Og vil fru Karen Klint i givet fald bidrage til at ændre på det forhold ved at regulere kontanthjælpen nedad?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-03-21:
Jeg vil gerne takke for tilslutningen, der har været her i salen, til lovforslaget.
Jeg er klar over, at området er kontroversielt og hjerteblod for mange.
Mange har talt, som om der ingen problemer var, før det her lovforslag så dagens lys.
Men som jeg ser det, må jeg konstatere, at de forsøg, der hidtil har været gjort på at løse problemerne omkring de høje ydelser og udlændinges manglende erhvervstilknytning, ikke er lykkedes.
Det er meget vigtigt, at det lykkes denne gang, og derfor er dette forslag led dels i regeringens udlændingeudspil og dels i regeringens bestræbelser på at få flere i arbejde. Jeg vil være tilbageholdende med at gå ind i de mere tekniske spørgsmål og tilsige assistance under udvalgsarbejdet.
Men jeg vil godt sige, at det her lovforslag, som jeg har fremsat, har jeg fremsat, fordi jeg tror, det virker, og det håber jeg at vi meget snart kan konstatere. Jeg vil godt henlede opmærksomheden på, at regeringens udlændingeudspil bygger på, at antallet af udlændinge, der kommer til Danmark, skal begrænses, og at der skal være skærpede krav til selvforsørgelse for folk, der kommer her til landet.
Men som sagt vil jeg gerne tilsige samarbejde under udvalgsbehandlingen og de drøftelser, som partierne måtte ønske, frem mod den forhåbentlig endelige vedtagelse ved tredjebehandlingen.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-21:
Gå aldrig tilbage til en fuser.
Sådan hedder det mangen en gang ved nytårstid, og jeg fristes faktisk til i indledningen til min ordførertale at bruge præcis det samme udtryk om det lovforslag fra regeringen, som vi nu behandler.
Gå aldrig tilbage til en fuser!
Det var en fuser af de helt store, da den tidligere SR-regering fremsatte sit forslag og fik vedtaget en introduktionsydelse, så stor en fuser endda, at ordførerne for de to partier i dag står ved, at det var en fuser, og advarer regeringen på det kraftigste mod at begå samme fejl, som man selv gjorde.
Jeg vil godt her kvittere over for Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet især, som står ved det på ærlig vis i dag.
Det synes jeg er flot.
For os i Kristeligt Folkeparti repræsenterer forslaget om introduktionsydelse, som vi nu ser igen, et forslag, som vil modvirke integration, som meget let vil føre til isolation for de mennesker, som kommer hertil og bliver sat på introduktionsydelse, en isolation fra at deltage i store dele af samfundslivet, fordi man simpelt hen ikke får penge nok til selv de mest basale fornødenheder; hvis ikke isolation, så i hvert fald en klientgørelse, fordi man så ganske vist kan få tillægsydelser ved at gå til kommunen, men så er det det, man skal bruge tid og kræfter på, og ikke på at blive integreret.
Vi tror ikke på, at regeringens forslag, selv om man siger, det er hensigten, intentionen, vil få flere i arbejde.
Ja, vi synes faktisk, det lyder endog særdeles hult.
For hvis det var tilfældet, at en introduktionsydelse, altså reelt en lavere kontanthjælp for udlændinge, betød, at de kom i arbejde, jamen så kunne vi jo lige så godt indføre en lavere kontanthjælp for alle.
Det gør regeringen ikke.
Og det gør den ikke, fordi hensigten er, specielt som også ordførere har været inde på tidligere, at man vil sende signaler.
Kristeligt Folkeparti er af den opfattelse, at spørgsmålet om, hvem der skal have adgang til Danmark, hvem der skal have asyl, opholdstilladelse, familiesammenføring skal vi regulere i udlændingelovgivningen.
skal have et ydelsesniveau, der gør, at de faktisk får mulighed for at blive aktive deltagere i vort samfund.
I stedet for at blive sat på en isolationsydelse eller blive klientgjort, må integrationen forbedres, og ikke som det sker med det forslag, regeringen her har fremsat. I lighed med andre ordførere finder jeg heller ikke, at sammenligningen med SU overhovedet holder.
Det behøver jeg ikke give flere kommentarer med på vejen, men kan blot sammenfatte Kristeligt Folkepartis syn på lovforslaget med, at vi er imod.
Vi kan ikke støtte det, og vi advarer regeringen mod at gå tilbage til den gamle fuser, som introduktionsydelsen er.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-21:
Det fremskredne tidspunkt taget i betragtning tror jeg, jeg vil lægge vægt på de sociale og samfundsmæssige konsekvenser, som følger af indførelsen af de lavere ydelser, der i det her forslag kaldes starthjælp, og den så tilsvarende nedsatte introduktionsydelse. Formålet med de nedsatte ydelser handler angiveligt om at motivere flygtninge og indvandrere til at komme hurtigere i arbejde.
Men hvorfor starter vi ikke med at se på, hvordan det gik sidst, man forsøgte med sådan et kunstgreb?
Det er muligvis, fordi da var resultatet til at overse.
Indenrigsministeriets egen evaluering af integrationsloven i efteråret 1999 viste, at kun 4,1 pct. af flygtningene og 8,6 pct. af de familiesammenførte, som havde fået den lavere introduktionsydelse, havde fået arbejde.
Det, vi selvfølgelig ved, er, at folk, der får denne type af job, kommer til at udgøre de mest udsatte på arbejdsmarkedet, og at en stigning i arbejdsløsheden vil føre til, at de vil blive trængt ud og derefter stå med manglende kvalifikationer til igen at komme i arbejde.
I bedste fald bliver der tale om en gentagelse af 1970'ernes integrationsfiasko.
Nu er det nye forslag om den såkaldte starthjælp generelt betydelig lavere end introduktionsydelsen.
De foreslåede satser udgør mellem 50 og 85 pct. af de almindelige kontanthjælpssatser.
For flere af de berørtes vedkommende skal de angiveligt leve for 50 kr. om dagen til at dække alt andet end skat og husleje, dvs. mad, tøj, vask og nødvendig transport.
Medicinudgifter, tandlægebesøg, andre uforudsete udgifter kræver, at man beder socialforvaltningen om lov til at få enkelte ydelser.
Oven i kommer, at starthjælpsatsen ikke kun skal gælde i 3 år, som det var tilfældet med den lave introduktionsydelse, men i 7 år.
Vi får altså en gruppe mennesker, som i en lang periode skal leve for mindre, end man normalt betragter som eksistensminimum i Danmark.
Og her er jeg så fremme ved den pointe, som selv en borgerlig regering burde kunne forstå, nemlig at forslaget åbner en ladeport for, at en stor gruppe mennesker i det her land reelt tvinges ud i noget snavs, i sort arbejde, i illegalt arbejde og i kriminalitet.
Enhedslisten går ind for bekæmpelse af kriminelle forhold, hvorimod vi må konstatere, at regeringen gennem det her forslag vil bære nyt ved til bålet og gøre problemerne og kriminaliteten større.
Regeringen sammenligner de nye satser med SU.
Men efter vores opfattelse holder det ikke.
Alle ved, at SU-støtten enten suppleres med lån eller deltidsarbejde.
Begge dele øger rådighedsbeløbet betragteligt.
SU-reglerne om et fribeløb på 5.383 kr. om måneden betyder, at studerende kan øge deres rådighedsbeløb med 3.230 kr. om måneden uden reduktion i SU-støtten.
Jeg siger ikke hermed, at SU-støtten er noget at prale af, men den er trods alt langt bedre end de ydelser, som flygtninge og indvandrere skal leve af i fremtiden.
Der findes gode og effektive veje til integration af flygtninge og indvandrere i det danske samfund.
Det her forslag er ikke et af dem.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-21:
Jeg skulle lige have noget vand, for jeg kom til at spise nogle af de der tyrkiske peber, der lå nede ved Socialdemokratiet, så nu ved jeg ikke, om jeg bliver mindre integreret af det.
Jeg vil sige, at jeg jo grundlæggende synes, at det her forslag har det afgørende problem, at det vil skabe et nyt proletariat.
Det vil skabe en gruppe mennesker, som vil blive bedre integreret, men de vil altså klart blive bedre integreret med dem, der sidder på bænken rundt om hjørnet, for man vil bare skabe endnu flere mennesker, som ikke har noget at leve af.
Der var faktisk nogle gode artikler i Jyllands-Posten, som jo ikke er vores partiblad, hvor de havde fulgt nogle flygtningefamilier i 2 måneder og undersøgt, hvorvidt de kunne komme i arbejde, og hvis ikke de kunne komme i arbejde, hvad det her ville betyde for dem.
En af overskrifterne sidder simpelt hen indprentet i mit hoved.
Skal hun spare på sine børns mulighed for at deltage i fastelavn, eller skal hun købe billigere mad?
Og det tror jeg bliver konsekvensen af det her.
Det er ikke, at folk kommer i arbejde, men at vi får et nyt proletariat.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan man får folk i arbejde ved at give dem mindre at leve af, når man i forvejen har en så stor gruppe i det danske samfund, som taler sproget, som har været her i mere end 10 år, og som ikke kan komme i arbejde, fordi der er en så massiv diskrimination på det danske arbejdsmarked, og som regeringen gang efter gang efter gang siger, at de ikke vil røre ved, fordi det er jo helligt.
Det er, som om hele muligheden for at lave indgreb på det danske arbejdsmarked på et eller andet plan er noget, der er meget, meget farligt, og noget, man overhovedet ikke kan gøre noget ved, medmindre EU kommer og siger, at man skal gøre det; så kan man gennemføre det.
Et andet problem med det her forslag er, at det er enormt kønsskævt.
Når et par rejser ud af Danmark, fordi manden bliver udstationeret, vil det typisk være sådan, at når de vender hjem, er det kvinden, der skal finde et arbejde igen.
Kvinderne vil være afhængige af deres mænds indtægter, og derved vender vi tilbage til fortiden, hvor vi får kvinder, som er økonomisk afhængige af deres mænd, og det er et tilbageskridt for ligestillingen mellem kønnene i det danske samfund.
Det synes jeg er et kæmpestort problem.
Jeg ser i det her forslag heller ingen elementer af sanktionsmuligheder over for arbejdsmarkedets parter, over for kommuner eller andet.
Jeg tror et eller andet sted, at jeg er enig med hr. Søren Krarup i, at det her forslag lægger op til en begrænsning for de mennesker, der kommer til det danske samfund.
Det her forslag lægger ikke op til, at folk skal i arbejde, det lægger slet ikke op til, at vi skal have flere mennesker i arbejde, og det tror jeg regeringens eget parlamentariske grundlag har udtrykt meget klarere, end jeg har mulighed for at gøre det herfra.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-21:
Og for at gøre det er det nødvendigt at bruge en række forskellige virkemidler.
Bl.a. er det jo sådan, at skal vi have en god integration, så hænger det et eller andet sted sammen med tilstrømningen af udlændinge til Danmark.
Hvis tilstrømningen bliver for stor, så bliver det altså vanskeligere både økonomisk og kulturelt at gennemføre en fornuftig integration.
Så er det også vigtigt, at de, som så kommer til landet og som på lovlig vis er her, til gengæld bliver behandlet positivt og konstruktivt, og at vi yder en virkelig effektiv indsats for at skabe en fornuftig integration på arbejdsmarkedet og i øvrigt også i andre sammenhænge.
Men det er vel integrationen på arbejdsmarkedet, der lidt er omdrejningspunktet for det hele.
Det forslag, som vi nu behandler, er jo altså blot ét blandt flere initiativer i regeringens samlede udlændingepolitik, der skal bidrage til en bedre integration
af udlændinge her i landet.
Forslaget sigter særlig på at forbedre incitamentsstrukturen på området, dels ved at gøre det mindre attraktivt at komme til Danmark for kun at leve af kontanthjælp, og dels ved at man øger fordelene ved hurtigt at få et job.
Det sker ved at introducere en ny starthjælp,
altså en lavere sats end kontanthjælpen
Starthjælpen træder altså i stedet for kontanthjælpen for de personer, som har opholdt sig under 7 år i Danmark gennem de seneste 8 år.
Herefter har man så mulighed for at få kontanthjælp, og så suppleres det i øvrigt med en stramning af hjemsendelsesbestemmelserne.
Men det er vigtigt at være opmærksom på og erindre sig, at meningen med det hele jo ikke er, at udlændinge skal opholde sig 7 år i Danmark på starthjælp.
Tværtimod: Meningen er, at udlændinge, i øvrigt ligesom danskere, som er ledige, hurtigst muligt skal i arbejde.
Derfor skal dette lovforslag ses i sammenhæng med de øvrige initiativer fra regeringens side om udlændingepolitik og integration.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
Det er altid det med tænkte situationer, at man der kan være vanskeligt stillet.
Det, vi altså siger, er, at hvis det ikke har hjulpet i løbet af en bestemt angivet tid, så må vi kigge på det og gøre noget andet. Hvad man præcis skal gøre, vil jeg ikke gøre mig klog på, men jeg vil i hvert tilfælde sige, at succeskriteriet er og bliver, at der kommer færre udlændinge til Danmark, og at Danmark ikke i samme grad som nu i ulandene fremstilles som et paradis, så de ikke, som fra den landsby i Tyrkiet - hvad er det nu, den hedder? - kommer rejsende i hele familier, fordi der ligger guld på gaden.
Det er succeskriteriet, og hvis det ikke hjælper, så må vi gøre noget nyt ved det.
Og hvad det præcis er, er jeg ikke i stand til at sige her.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-21:
Jeg ved ikke, om vi kommer så meget videre.
Men jeg kan nu ikke dy mig for at stille spørgsmålet: Hvis der så ikke er kommet færre udlændinge til Danmark efter et års tid, hvad vil Dansk Folkeparti så?
Eller hvad skal der så ske?
Hvad indebærer
Dansk Folkepartis stillingtagen så i det tilfælde?
Hvordan vil man revidere den her lovgivning, hvis den ikke begrænser tilstrømningen til Danmark?
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
Jeg kan svare meget kort.
Fru Sophie Hæstorp Andersen spørger, om succeskriteriet er, at der er flere eller færre i arbejde.
Jeg siger, at succeskriteriet er, at der er kommet færre til landet.
Det er sådan, jeg ser det, og så er det da klart, at de, der er kommet, og de, der altså skal blive her, selvfølgelig skal integreres.
Der synes jeg, det er i orden, at man finder på forskellige måder, hvorpå denne integration kan lykkes.
Men jeg ser i hvert tilfælde lovens egentlige formål som netop at begrænse tilstrømningen i overensstemmelse med regeringens tale om en ændret udlændingepolitik.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-03-21:
Begrundelsen for, at spørgsmålet oprindelig blev stillet, var jo, at det er en integrationslov.
Det er en lov, der har til sigte, at flere skal komme i arbejde, og derfor gik spørgsmålet på, om hr. Søren Krarups målestok for succes gik på, om der var kommet flere i arbejde eller færre i arbejde ved, at man nedsætter ydelsen til flygtninge og folk, der har opholdstilladelse i Danmark eller eventuelt dansk statsborgerskab.
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
Jeg synes, jeg har svaret.
Det er, at den tilstrømning til Danmark, der har fundet sted i de sidste 20 år, og som jeg kalder en national katastrofe, hører op eller begrænses meget kraftigt.
Sådan læser jeg lovens indhold.
Der er ting i den, som jeg måske nok kan være betænkelig ved: startydelse osv.
Men det afgørende - det afgørende - er, at det er en lov, der vil ændre på tilstrømningen til Danmark.
Det er min succesmålestok, og det er det, vi vil bedømme efter et eller et halvt år.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-03-21:
Jeg havde ellers glædet mig så meget til at høre det sidste svar til hr. Kamal Qureshi og hr. Brix Møller omkring, hvad det er for nogle succesparametre, Dansk Folkeparti vil måle denne her lov på om et års tid eller et halvt års tid, hvis den skulle være trådt i kraft dér.
Så jeg vil bare stille spørgsmålet en gang til, og så er jeg den eneste spørger, så nu burde der være tid nok til svaret.
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
Lovens hensigt, sådan som jeg ser den og sådan som jeg støtter den, er, at den altså netop vil bidrage til en ændret udlændingepolitik, sådan som det også ligger i beskæftigelsesministerens bemærkninger, nemlig at det er den danske udlændingepolitik, der skal ændres, og det vil sige, at man netop skal understrege, at der er forskel på danske borgere og på fremmede, der kommer rejsende ind.
Det skal ikke være sådan, at man i Tyrkiet og andre steder i Orienten og Afrika tror, at man kan komme til Danmark, og så ligger guldet på gaden, og man kan bare tage det op.
Der skal være forskel på danske statsborgere og dem, der kommer rejsende hertil.
Det fører selvfølgelig også til, at der så ikke kommer så mange, og det er det, der er meningen.
, at jeg ikke rigtig tror, min brug af det ord gik op for fru Karen Klint.
Ordet diskriminere betyder simpelt hen, at man kan se forskel og konstatere, at der er forskelle.
Vi har lighed for loven, og dér må der ikke diskrimineres.
Men selvfølgelig skal der da være forskel på danske borgere og fremmede, der kommer rejsende hertil.
Det er da en grov mishandling af danske borgere ikke at fastholde den forskel, men at sidestille dem med vildt fremmede, at sidestille danske borgere, der har betalt skat hele deres liv, med vildt fremmede fra landsbyen i Tyrkiet! Så var der spørgsmålet fra fru Karen Klint, der sagde, at der er særlige forpligtelser i dag.
Ja, jeg vil sige, at de forpligtelser f.eks. ikke ophæver, at danskere f.eks. diskrimineres i forhold til bolig.
Så jeg vil nok sige, at den diskrimination i hvert tilfælde er til udlændingenes fordel, og jeg ønsker, at loven skal laves om.
Jeg ønsker, at der skal være respekt for, at det er danske borgere, der har særlige rettigheder i Danmark.
Det er det, der er målet med loven.
Nu når jeg ikke at svare hr. Qureshi rigtigt, men det er det, der er målet med loven.