Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Jeg vil også gerne takke for lejligheden til at redegøre nærmere for regeringens overvejelser om kvote 2 og optagelsessystemet generelt.
Videnskabsministeren har netop redegjort for den overordnede opbygning af det kommende kvotesystem, hvilket jeg vil forsøge ikke at gentage.
Endvidere har videnskabsministeren redegjort for, at i alt 10-15 uddannelser i dag reelt har adgangsbegrænsning.
På mit ressortområde har alene fem uddannelser i 2004 været omfattet af adgangsbegrænsning på alle de institutioner, uddannelsen udbydes ved.
Det gælder uddannelsen til professionsbachelor i ernæring og sundhed, jordemoderuddannelsen, fysioterapeutuddannelsen, uddannelsen til afspændingspædagog og tegnsprogs- og MHS-tolkeuddannelsen.
På de øvrige videregående uddannelser under Undervisningsministeriet er der ingen adgangsbegrænsning.
Der er plads til, at kvalificerede ansøgere kan optages på en uddannelse på en af de uddannelsesinstitutioner, der udbyder uddannelsen.
Endvidere er der på hovedparten af uddannelserne typisk et meget stort optag, over 50 pct., gennem kvote 2.
Vi har ved indretningen af det kommende optagelsessystem været meget optaget af, at optagelsessystemet bliver så fleksibelt, at det kan anvendes inden for hele det videregående uddannelsesområde.
Endvidere har det været vigtigt at sikre, at også ansøgere uden det adgangsgivende grundlag ud fra en realkompetencebetragtning skal have en reel mulighed for at blive optaget på en videregående uddannelse.
Med det nye kvotesystem fastholder vi således, at resultatet af en gymnasial uddannelse skal være hovedadgangsvejen, men at der fortsat skal være andre optagelsesmuligheder.
Det er derfor afgørende, at også unge uden en gymnasial baggrund kan få adgang til disse videregående uddannelser.
Kvote 2 skal derfor fortsat udgøre en reel adgangsvej for disse ansøgere.
Det kan være ansøgere, der opfylder adgangskravene i kvote 1, men som ikke har kunnet optages på grund af adgangsbegrænsningen; ansøgere med anden adgangsgivende eksamen – det kan f.eks. være en pædagogisk grunduddannelse, som er adgangsgivende til pædagoguddannelsen; ansøgere, der ikke har en adgangsgivende eksamen, men som kan dokumentere kvalifikationer, der kan sidestilles hermed, dvs. realkompetence; eller ansøgere med en udenlandsk gymnasial uddannelse.
Der er måske behov for her at nævne, at højskoleophold fortsat kan have betydning for optagelse i kvote 2, men ikke, som vi kender det i den gældende kvote 2, hvor et højskoleophold takseres efter en fast pointskala.
I kvote 2 skal vurderingen fremover ske på baggrund af ansøgerens motiverede ansøgning, og den skal suppleres med interview og lignende.
Hvis ansøgeren begrunder sit højskoleophold – f.eks. i form af en beskrivelse af udbyttet og relevansen af opholdet for ansøgerens studievalg – kan og vil opholdet naturligt komme til at indgå i vurderingen.
Det samme gælder andre aktiviteter, som ansøgeren mener, det har været relevant at beskæftige sig med.
Det vil blive institutionerne, der selv foretager den nærmere fordeling af uddannelsespladserne inden for kvote 2.
Det skal samtidig fremgå, at der er tale om en individuel vurdering af en motiveret ansøgning.
Der bliver med andre ord ikke tale om den traditionelle pointberegning, men derimod optagelse efter en konkret individuel vurdering af den enkeltes studieegnethed på baggrund af en motiveret ansøgning.
Jeg vil således gerne fremhæve, at hovedsigtet med det kommende optagelsessystem har været, at vi får et logisk opbygget og gennemskueligt system, som understøtter, at flest muligt unge kommer ind på den uddannelse, de ønsker sig.
Men samtidig har der været lagt afgørende vægt på, at optagelsesreglerne også fremover er fælles for alle videregående uddannelser, at de ikke virker forsinkende for studiestarten, og at de ikke ansporer til nytteløs pointjagt.