runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Behnke (FRI), 1999-11-12:
Det kommer næppe som en overraskelse for ministeren, at vi er positive over for selve grundideen i lovforslaget, men vi har så igen den bekymring, der gælder de personer, der allerede er bosat i Belgien.
Og hvis vi lige skal sammenligne det foregående lovforslag, hvor bundgrænsen var 50.000 kr., med det belgiske forslag, hvor den er 40.000 kr., så har jeg svært ved at forstå den forskel, al den stund leveomkostningerne i Belgien er betydelig højere end leveomkostningerne i Italien, og derfor burde tallene jo have været omvendt, medmindre ministeren har en særdeles god argumentation for lige præcis de 40.000 kr.
Så ved jeg godt, at det ikke umiddelbart har med det her lovforslag at gøre, men lige præcis når vi taler om Belgien, kan man jo godt komme med en halvsyrlig bemærkning om, at for alle de personer, de danskere, der har været og fortsat er
ansat ved EU-systemet, ved NATO eller ved andre internationale organisationer, som har hovedsæde i Belgien, er der jo via disse overordentlig gunstige aftaler mulighed for at opspare ganske betydelige summer til deres pension, som jo overhovedet ikke går til beskatning nogen som helst steder, fordi man er af den lidt eksotiske opfattelse, at bare fordi de er ansat i EU eller NATO eller andre internationale organisationer, skal der gælde nogle helt særlige skatteregler
Så jeg vil tro, at det gælder for mange af dem, der sidder i Bruxelles og nyder deres otium med en kæmpepension, at det såmænd ikke er en, de har slæbt med fra Danmark, men en, de har fået udbetalt af EU-systemet.
Ole Stavad (S), 1999-11-12:
På samme måde som en stor del af ordførerne har henholdt sig til det, de sagde under det foregående forslag, så kan jeg også svarmæssigt henholde mig til det, jeg sagde ved det foregående forslag med et lille supplement til det spørgsmål, hr. Jensby stillede om debatten i EU.
Men altså hvor dobbeltbeskatningsaftalen jo går ind så vidt muligt og regulerer alle forhold, så man undgår dobbeltbeskatning, hvad enten man opererer erhvervsmæssigt, eller det er lønmodtagere eller pensionister, eller hvad det er, så er det en anden problemstilling, man har haft.
Det er et opspil til noget diskussion i EU-sammenhæng.
Og problemstillingen er jo, at vores skattesystemer er ganske forskellige.
Hvis vi tager Frankrig, som hr. Jensby nævnte, så kan man sige, at Frankrig jo vel nærmest befinder sig i den modsatte situation af den i Danmark, de har nemlig nogle meget, meget høje arbejdsgiverafgifter, og til gengæld betyder det så, at de har nogle ganske lave indkomstskatter.
Og det giver selvfølgelig i dobbeltbeskatningsoverenskomstsammenhæng nogle helt forskellige resultater, bl.a. fordi arbejdsgiverafgifter ikke er regulerede i dobbeltbeskatningssammenhængen.
Så derfor bliver det jo meget bilateralt, hvor der også i de aftaler, vi har til behandling i dag, vil være en række konkrete forhold, som forsøger at forholde sig til nogle helt konkrete problemstillinger imellem det pågældende land og Danmark.
Så derfor er svaret, at det her er noget, der først og fremmest ligger i OECD-regi, og så er det noget, der foregår bilateralt mellem de enkelte lande.
Til hr. Kim Behnke, som var inde på, at der var nogle, der betalte en anden skat et andet sted, vil jeg sige, at jeg er helt enig i, at det er en fuldstændig anden problemstilling med hensyn til de forskellige bundfradrag eller bundgrænser, man putter ind i forslagene her.
Det er nu ikke altid sådan, når det er forskellige systemer, man snakker om, at det giver det samme resultat med det samme beløb, men det synes jeg der bliver god lejlighed til at pleje under udvalgsbehandlingen.
Hugo Sørensen (S), 1999-11-12:
Danmark har ikke tidligere haft nogen dobbeltbeskatningsoverenskomst med Venezuela.
De væsentligste bestemmelser i overenskomsten er følgende: Beskatningsretten til et rederis eller luftfartsforetagendes indkomst ved drift af skibe og luftfartøjer i international trafik tilkommer den stat, hvor foretagendet er hjemmehørende.
Det samme gælder ved udleje af skibe og fly på bareboatbasis samt containerudlejning m.v., der knytter sig til en sådan drift.
Rederiet bliver derved bedre stillet konkurrencemæssigt i forhold til rederier fra flere andre EU-lande samt USA og Canada, der har særskilte aftaler om fritagelse for betaling af fragtskatter.
Svend Aage Jensby (V), 1999-11-12:
Det her forslag er Venstre også positive over for.
Vi ser det som en fordel for vores rederier.
Og det, der står med hensyn til udbytte og renter og royalties, ser også fornuftigt ud.
Nu nævnes det så - også med hensyn til pensioner i det her forslag - at nu skal Danmark have beskatningsretten til dem.
Så vidt jeg har forstået, har Venezuela overhovedet ikke beskattet de her pensioner tidligere.
Men som sagt er vi positive over for forslaget.
Flemming Hansen (KF), 1999-11-12:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget med samme argumenter, som til de øvrige, også med samme forbehold.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-12:
SF kan støtte forslaget ud fra en betragtning om, at det må være rimeligt, at Danmark får beskatningsretten i de her tilfælde, som der nævnes i lovforslaget, og at man i øvrigt følger de principper, som vi har forholdt os til tidligere, og derfor støtter vi forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-12:
Det Radikale Venstre er positivt også over for dette lovforslag.
Klaus Kjær (DF), 1999-11-12:
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget allerede ud fra den betragtning, at vi i forvejen ikke har en dobbeltbeskatningsoverenskomst, det vil sige, at i princippet kan der finde en beskatning sted i begge lande, som det er i øjeblikket.
Så giver den her overenskomst også nogle lempelser for rederier og luftfartøjer, da Venezuela ikke længere kan opkræve fragtskatter som følge af overenskomsten, men der er jo stadig væk problemet omkring pensionerne, og der mener vi stadig væk principielt, at pensioner skal beskattes i det land, hvor man har domicil.
Nu er der nok ikke så mange pensionister i Venezuela, men i givet fald mener vi selvfølgelig også, at i den situation skal den danske pensionist, som er bosiddende i Venezuela, beskattes efter den skattelov, som nu gælder i Venezuela.
Flemming Hansen (KF), 1999-11-12:
Den Konservative Folketingsgruppe kan støtte forslaget med de samme forbehold, som vi havde til L 70.
Hugo Sørensen (S), 1999-11-12:
Dertil kommer, at en dobbeltbeskatningsoverenskomst kan medføre direkte skattebesparelser for danske virksomheder. Protokollen medfører en række ændringer af den gældende dobbeltbeskatningsoverenskomst, der stammer fra 1972.
Efter den hidtil gældende overenskomst skal Danmark som hovedregel undgå dobbeltbeskatning ved at undlade at beskatte en person eller et selskab her i landet af vedkommendes spanske indkomst uanset størrelsen af den spanske skat af den pågældende indkomst.
Protokollen medfører, at Danmark i fremtiden skal undgå dobbeltbeskatning ved at nedsætte den danske skat af den spanske indkomst med den skat, som Spanien har opkrævet af samme indkomst.
Desuden udformes overenskomstens regler om udbytte i overensstemmelse med EU's moder-/datterselskabsdirektiv.
Ole Stavad (S), 1999-11-12:
Jeg er glad for en altovervejende positiv modtagelse, specielt noterede jeg mig her til sidst rosen fra hr. Kim
Behnke
Det luner jo alt sammen.
Lige den bemærkning til hr. Klaus Kjær, at jeg mener, hr. Klaus Kjær bør tænke igennem en gang mere, om det nu er et klogt standpunkt, at pensioner altid skal beskattes i bopælslandet, for hvis man har opbygget sine pensioner i et andet land, så er de jo opbygget med hensyntagen til de skatteregler, der er dér, og det vil jo også betyde, at man så kan ophobe sine pensioner med meget store skatterabatter i ét land, og så komme til et andet land, der har helt andre vilkår, hvor man så får udbetalt også den del, man skulle have betalt i skat.
Så jeg tror, det ville være klogt af hr. Klaus Kjær lige at tænke igennem en gang mere, om ikke det er et meget farligt princip, han indskiber sig i her.
Svend Aage Jensby (V), 1999-11-12:
Det afgørende element i det her forslag er jo ændringen af metodebestemmelsen, og jeg har sagt i forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 70, at Venstre, når det drejer sig om en fremadrettet ting, støtter creditmetoden.
Så anføres det med hensyn til pensioner i bemærkningerne side 9, at protokollen ikke ændrer de gældende regler om beskatning af pensioner, som en person, der er bosat i den ene stat, modtager fra den anden stat.
Må jeg godt lige spørge skatteministeren: Hvad er det, der gør, at man skal til at forhandle en overenskomst, der er godt et halvt år gammel?
Og så står der: »det er aftalt«.
Jeg vil godt høre, hvem det er aftalt med?
Og på hvis initiativ er det aftalt, at man et halvt år efter, vi sidder her i Folketinget og skal godkende en protokol til den bestående overenskomst, så får at vide, at det her kun er et step på vejen, fordi vi skal videre med nye forhandlinger?
Jeg vil gerne have et helt klart svar på: Hvem har taget initiativ til det, der skal genforhandles?
Hvornår skal forhandlingerne foregå?
Og jeg vil også gerne have, at vi i udvalget får tilsendt den aftale, der må være med den spanske regering om det her.
Men ellers kan vi støtte forslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-11-12:
Kristeligt Folkeparti er positiv over for forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1999-11-12:
Uanset de snørklede bemærkninger til lovforslaget sådan som de er formuleret, så drejer det sig jo om, at Danmark, der hidtil har undladt at beskatte en person eller et selskab her i landet uanset størrelsen af den spanske skat af den pågældende indkomst, nu for fremtiden beregner dansk skat med fradrag af den skat, som Spanien har opkrævet.
Og det svarer jo glimrende til Dansk Folkepartis synspunkter om, at indtægter bør beskattes i domicillandet, og Dansk Folkeparti er derfor positiv over for forslaget.
Frank Aaen (EL), 1999-11-12:
Vi er også positive over for det her lovforslag.
Det eneste, der er lidt anderledes i forhold til de andre, som jeg har fået øje på, er den diskussion, vi også havde forleden dag, om, hvordan vi beskatter søfolk, hvor vi flytter fra, at det er fra flagstaten, til, at det er til arbejdsgiverens hjemland.
Det var det, vi snakkede om med færgefart mellem Danmark og Sverige, men det her er jo DIS-skibe, og det er på langfart og formentlig en helt anden problemstilling.
Men vi vil lige gennem et spørgsmål sikre os, at vi ikke også dér laver et eller andet, der giver problemer for overenskomsterne på det her område.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-12:
Også dette forslag er Det Radikale Venstre positive over for ud fra argumentationen, som er fremført ved tidligere lejligheder.
Kim Behnke (FRI), 1999-11-12:
Det er DIS-skibe, det drejer sig om, og der har vi et eksemplarisk sæt skatteregler i Danmark, og derfor er det en god overenskomst, ministeren her har fået forhandlet på plads, og den støtter vi 100 pct.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-12:
SF kan støtte lovforslaget med de samme begrundelser, som vi har haft ved behandlingen af de tidligere lovforslag.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-11-16:
Lad os nu forestille os, at vi harmoniserede afgiften på øl i forhold til Tyskland - det var det, som var forslaget.
Så skulle vi sænke afgiften med 84 øre.
Det er forskellen.
Men sagen er jo, at prisforskellen på sådan en lille Ceres Royal, når man køber den syd for grænsen, er 5 kr.
Så er det jo ikke de 84 øre, der flytter det spørgsmål.
Det er det bestemt ikke.
Det er jo altså helt andre ting, der sker.
Enten sælger de varen ualmindelig billigt under indkøbspris, det tror jeg heller ikke på, at hr. Flemming Hansen mener kan forekomme.
Hvad er det så, der sker?
Er det bryggerierne, der sælger til lavere pris, eller hvad er det?
Det er i hvert fald helt afgørende, at disse 84 ører jo er et lille beløb i forhold til en prisforskel på 5 kr.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-16:
I hr. Flemming Hansens opregning af, hvordan vi lå i top med hensyn til skattetrykket, var der også lige en bemærkning
Jeg vil så spørge hr. Flemming Hansen: Er det så det, som hr. Flemming Hansen peger på som løsningen, hvis vi skal sænke de forskellige skatter og afgifter, at det så er arbejdsmarkedsbidraget, man skulle hæve?
Ikke nødvendigvis det nuværende arbejdsmarkedsbidrag, som er en regulær bruttoskat, men andre typer af bidrag fra arbejdsgiverne?
Er det det, man vil pege på? Så er der spørgsmålet om, hvad konsekvenserne er, hvis
Tror hr. Flemming Hansen på samme måde som hr. Kim Behnke, at det løser sig selv?
At det i og for sig giver overskud alt det her, hvis bare man sætter det ned?
Jo længere ned vi kommer, desto støre indtægter i statskassen - er det den teori?
Flemming Hansen (KF), 1999-11-16:
Jeg tror ikke, jeg behøver stå her og diskutere købmandskab med hr. Jens Peter Vernersen, for det, der er tale om, er jo: Når der er en prisdifference på mere end afgiftsforskellen, så er det jo nøjagtig, fordi man ved, at slagvaren, det viser alle undersøgelser, er øl.
Og når supermarkederne syd for grænsen ved, at de kan trække med det, så gør de det, og så henter de avancen på de andre ting.
Det er jo årsagen til den forskel, der er i prisniveauet ud over afgifter, ud over moms.
Men stadig væk, og så var det ment positivt over for regeringen og for at give den en mulighed, vil jeg sige, at hvis man accepterede, at momsen kom ind i Danmark - altså hvis man sænkede afgiften, således at vi fik momsindtægterne i Danmark, så ville man tage meget af brodden af det.
I hvert fald må jeg sige, at jeg ikke tror, det er et spørgsmål, som nogle socialdemokrater har været ude med i utide; spørgsmålet om, at avancerne på varen i det ene og det andet land er så forskellige.
Avancerne får lov til at blive lige nøjagtig så høje, som konkurrencesituationen tillader, og som omkostningsniveauet er.
Til hr. Aage Frandsen vil jeg sige: Arbejdsmarkedsbidraget synes vi er rigelig højt.
Jeg sagde bare, at det var det laveste - det var et af dem, hvor vi ikke var de højeste i verden, og det var helt behageligt, at vi har et sådant område også.
Da man indførte arbejdsmarkedsbidraget, var det netop for at finansiere, sagde man, arbejdsløsheden, og når arbejdsløsheden så falder, så stiger arbejdsmarkedsbidraget alligevel.
Derfor synes vi, at det er en klam fidus.
Derfor vil vi ikke være med til det.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-11-16:
Jamen det, der står tilbage, er jo: Hvad vil Det Konservative Folkeparti så være med til? Fordi vi har de højeste afgifter i verden, bliver det sagt.
Det er nu en sandhed med modifikationer.
Som jeg nævnte, så er der lande omkring os, både England, Sverige og Norge, som faktisk har højere afgifter på en række varer.
Men personskattetrykket, det er for højt.
Men det forhindrede dog ikke Det Konservative Folkeparti i at stemme imod pinsepakken i sin tid, da vi sænkede bundskatten med 2½ pct. Hvor meget er virkelighed, når man taler her fra Folketingets talerstol?
Det bliver vel det næste spørgsmål, jeg bliver nødt til at stille.
Det, som vi så kommer tilbage til, er, at vi må tilpasse udgifterne til disse lavere indtægter på personskatteområdet, på afgiftsområdet, momsen kan ikke hæves, og arbejdsmarkedsbidraget skal heller ikke hæves.
Hvad er det så, der skal ske? Er det så sådan, at man selv skal privatfinansiere sygedagpenge og dagpenge, som Venstre har foreslået?
Er Det Konservative Folkeparti så indstillet på, at så må hver enkelt betale disse 36.000 kr., som det drejer sig om?
Aage Frandsen (SF), 1999-11-16:
Jeg ved godt, at vi kalder en skat, vi har i øjeblikket, for arbejdsmarkedsbidrag.
Det er ikke os, der har indført begrebet.
Jeg synes, at det er et dårligt udtryk, fordi det er en bruttoskat, og sådan er det, og sådan tror jeg, at det vil blive ved med at være.
Og jeg synes ikke, at vi skal kalde det et arbejdsmarkedsbidrag, når vi ellers skal udtrykke os, så folk kan forstå det. Men det, jeg spørger efter, er, skal vi sige et mere reelt arbejdsmarkedsbidrag, altså hvor arbejdsgiveren eller virksomheden betaler mere direkte, som man gør i nogle andre lande.
Det er jo også en anden form for afgift - så kan man løfte nogle andre ting væk fra det - men altså at det i virkeligheden er en mere egentlig kildeskat, hvor der er et socialt ansvar, der kommer til udtryk ved, at arbejdsgiveren betaler til forskellige ting; det kan være til uddannelse, det kan være til andre formål.
Jeg tænker ikke så meget på det der såkaldte arbejdsmarkedsbidrag, som efter min mening bare er en bruttoskat.
Flemming Hansen (KF), 1999-11-16:
Jeg synes, det er en ørkesløs debat, hr. Jens Peter Vernersen lægger op til ved at spørge: Hvor vil vi være med til at finde løsninger?
Det Konservative Folkeparti betragter det her som en principiel debat.
Vi har altid vist - vi gør det også ved dette års finanslovforhandlinger - at vi gerne vil være med til at finde løsninger, når der er brug for det.
Det synes vi.
Og jeg har så noteret mig, at det synes regeringen jo i virkeligheden også.
Jeg står her med bogen, der hedder Finansredegørelse 98-99, og der erkender regeringen jo, at skattetrykket er 49,4, står der, og at målet i år 2005, der er jo altså kun 6 år til, skal være 45,4.
Så forskellen i det, vi siger, er ikke så forfærdelig stor.
Regeringen må jo have den samme opfattelse
som os: At det går ikke med dette høje skattetryk. Det er altså det samme mål, vi har, og så synes jeg ikke, at vi skal stå og diskutere, om der skal være afgifter på slik eller ikke afgifter på slik.
Det er jo ikke det, det handler om.
Der er nogle overordnede principper for vores skattepolitik; at vi kan ikke stramme personskatten mere, vi kan ikke stramme momsen mere, hvad har vi så af redskaber ud over at tilpasse udgifterne til indtægterne?
Med hensyn til hr. Aage Frandsens spørgsmål om arbejdsmarkedsbidraget, som jo er lig med en bruttoskat, der er jeg enig, og jeg har noteret mig, at det er regeringen også begyndt at kalde det, fordi så er man jo ude over det problem med, at den skal følge arbejdsmarkedssituationen.
Jeg kan svare helt klart: Vi ønsker ikke at være med til at øge arbejdsmarkedsbidragene.
Sonja Albrink (CD), 1999-11-16:
Disse to forespørgsler handler jo i bund og grund om det samme, nemlig om danske afgifter i et internationalt perspektiv, og det er selvfølgelig også derfor, de behandles sammen.
Alligevel har forespørgerne valgt en forskellig indfaldsvinkel til deres respektive forespørgsler.
Lidt forenklet kan man jo tillade sig at sige, at forespørgslen om grænsehandel drejer sig om, hvad regeringen agter at foretage sig på kortere sigt,
hvorimod forespørgslen fra SF har et længere og noget mere vidtfavnende sigte.
Med hensyn til grænsehandelen er der jo tale om et tema, som dukker op med jævne mellemrum, og i CD mener vi, at grænsehandelsproblematikken skal tages alvorligt, og at udviklingen hele tiden skal følges nøje, og at afgiftsniveauet naturligvis må tilpasses denne udvikling, så der ikke gives handlende, der driver deres virksomhed uden for de danske grænser, en konkurrencefordel på de hjemliges bekostning.
Og skatteministeren ser derfor ingen grund til egentlige satsnedsættelser på grænsehandelsfølsomme varer.
Det synes jeg egentlig er lidt uambitiøst.
Øvelsen må vel gå ud på at følge markedet og på den baggrund vurdere, hvorvidt en afgiftsnedsættelse vil kunne trække handelen tilbage til Danmark, vel at mærke på en for samfundsøkonomien gunstig måde.
I CD har vi dog taget til efterretning, at skatteministeren ønsker at gøre noget ved afgiftssatserne på spiritus og tobak, når 24-timers-reglen bortfalder, og det vil altså sige senest i år 2004.
Men man kan spørge sig: Hvad med vin og øl, som jo også er omfattet af denne forespørgsel? Mener ministeren ikke, at der ved nedsættelsen af spiritusafgiften vil ske en forrykkelse af konkurrencevilkårene for spiritus, øl og vin, således at der kan vise sig et behov for nedsættelse af afgiften på disse to ting? Forespørgslen fra SF er efter CD's opfattelse meget nødvendig og perspektivrig.
Den stigende internationalisering stiller store krav, ikke mindst til skatte- og afgiftspolitikken.
Det er vigtigt for CD, at den danske velfærdsmodel bevares og videreudvikles, og derfor går øvelsen naturligvis ud på, at man på den ene side bliver nødt til at tilpasse afgiftsniveau og -struktur til den stigende internationalisering, samtidig med at man på den anden side må finde måder at skaffe den nødvendige finansiering på. Skatteministeren giver udtryk for, at opgaven er overkommelig, i hvert fald i de nærmestkommende år.
Men hvad hvis vi ser længere frem?
Jeg er godt klar over, at det er svært at spå, særlig om fremtiden.
I CD vil vi dog give skatteministeren ret i, at det ikke er nogen let opgave, og at det derfor nok heller ikke er hensigtsmæssigt allerede nu at fastlægge skatte- og afgiftspolitikken.
Også den teknologiske udvikling - og her tænker jeg bl.a. på udviklingen i Internethandelen - spiller vel i nogen grad ind.
Som sagt skal der overblik til, og i CD ser vi ikke umiddelbart anden udvej, end at skatte- og afgiftssystemet til stadighed overvåges, sådan at der hurtigt kan skrides ind uden skadevirkning for økonomi og velfærd.
Kim Behnke (FRI), 1999-11-16:
Hr. Morten Helveg Petersen brugte mange ord på at lade være med at svare på det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var: Når det nu i 1989 grænsehandelsmæssigt var sådan nogenlunde af samme størrelsesorden som i dag og vi i 1989 i fællesskab lavede en finanslovaftale for 1990, hvor vi sænkede afgifterne for at begrænse grænsehandelen - for det var jo Det Radikale Venstre, der sammen med bl.a. undertegnede den gang gjorde det - så har det jo ikke noget at gøre med at stå her og love billige bajere til folket
; så har det noget at gøre med, at det samfundsøkonomisk jo er hul i hovedet, at det miljøpolitisk er hul i hovedet, at det jobmæssigt er hul i hovedet, at det ud fra alle betragtninger er hul i hovedet, at danskerne skal køre til Tyskland for at gøre deres indkøb.
Når nu vi var enige om at begrænse grænsehandelen i 1989, hvorfor vil Det Radikale Venstre så ikke være med til at begrænse grænsehandelen i 1999, når det nu har nået nogenlunde samme niveau, som det havde i 1989?
Det har vi stadig væk ikke fået svar på.
Flemming Hansen (KF), 1999-11-16:
Altså, jeg må sige, at hr. Morten Helveg Petersen skuffede mig en lille smule.
Dette pæne menneske, at han kan sige sådan noget sludder, som han sagde!
Hr. Morten Helveg Petersen sagde: Det er også et spørgsmål om avancer i detailhandelen.
Altså, denne mistænkeliggørelse af dansk detailhandel: at den skulle have meget større avancer end tysk detailhandel, og at det nok er derfor, det er så meget billigere at købe øl, og hvad der ellers er, syd for grænsen! Noget værre sludder skal man altså lede længe efter - jeg har hørt det meget ofte fra socialdemokrater, men jeg havde ikke forventet at høre det fra hr. Morten Helveg Petersen på De Radikales vegne - for hvis det skulle være, som hr. Morten Helveg Petersen siger, kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvordan det så kan være, at Dansk Supermarked, Jack & Jones i tøjbranchen, BR-Legetøj, og hvad de hedder alle sammen, åbner butikker i tusindvis syd for grænsen i landene dér.
Det er simpelt hen, fordi de er dygtigere end deres konkurrenter.
Så derfor at skyde folk i skoene, at det er på grund af de højere avancer, synes jeg er en meget primitiv argumentation, som jeg synes kræver en udbygning og en begrundelse.