runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2006-01-19:
Forældrene vil gerne have kvalitet i deres børns daglige liv.
Ja, det vil de gerne, og derfor har vi også afsat 2 mia. kr. netop til at hæve kvaliteten på hele børneområdet.
Det vil jeg for det første gerne have fru Karen Hækkerup til at sige ja til, for sådan er det jo.
Jeg vil også gerne have fru Karen Hækkerup til at bekræfte, at det takststop, som Socialdemokraterne lancerede her lørdag eller søndag i sidste uge med store armbevægelser og fanerne højt løftet, reelt set er en forringelse i forhold til det, regeringen vil.
Vi vil nemlig sætte taksterne ned.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-19:
Socialdemokraternes takststop blev lanceret i forbindelse med vores finanslovudspil.
Her kan man læse, hvordan det vil indvirke på familiernes økonomi, og det er ikke korrekt, at det vil stille familierne dårligere.
Så nævner fru Inger Støjberg igen, at regeringen har valgt at afsætte 2 mia. kr. ekstra til børneområdet.
Men det er jo morsomt med denne regering, for »ekstra« lyder i mine ører, som om det er noget, der ikke var der før.
Men regner man tilbage og ser på, hvilken økonomi der ville have været til at skabe kvalitet i dagpasningstilbuddene, hvis regeringen ikke havde skåret så meget ned, som den har, er der altså ikke 2 mia. kr. ekstra, og endnu er der i øvrigt ikke udmøntet mere end 400 mio. kr., hvoraf der kun er udmøntet 100 mio. kr. om året.
Der er ikke afsat 2 mia. kr. ekstra, hvis man måler på, hvordan økonomien i dagpasningstilbuddene ville have været, hvis regeringen ikke havde høvlet så ekstremt af på området, siden den trådte til.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Det er nærmest et opklarende spørgsmål.
Men efterfølgende sagde fru Karen Hækkerup, at man er imod fleksible åbningstider, og det hænger bare ikke sammen, så jeg vil gerne spørge: Går man ind for bedre valgmuligheder til børnefamilierne?
Lone Dybkjær (RV), 2006-01-19:
Selv ordføreren må vel bekræfte, at VK ikke udgør 90 mandater i Folketinget, og at den borgerlige regering derfor er afhængig af, at støttepartiet går med til, at de her penge bevilges.
Ordføreren kan jo trods alt ikke love mere, end mandattallet tilsiger.
Kan ordføreren også bekræfte, at noget af det, som ordføreren bryster sig af blandt regeringens initiativer, faktisk er led i satspuljeforhandlingerne og dermed er en bred aftale indgået med alle andre og altså ikke noget, regeringen bare kan stå og bryste sig af helt alene?
Inger Støjberg (V), 2006-01-19:
Det kan jeg simpelt hen ikke bekræfte.
Det er sådan, at de 4 gange 100 mio. kr. blev afsat i mandags, så papiret er knap nok tørt endnu.
Men det betyder ikke, at aftalen ikke holder, tværtimod.
Det er nye penge, og de er ikke afsat i en bred satspuljekreds.
De er udmøntet af V, K og Dansk Folkeparti, og det er de, fordi det er de tre partier, der tager ansvaret på det her felt.
Så det er klart, at det er de tre partier, der i første omgang har udmøntet de 4 gange 100 mio. kr.
Det er lige så klart, at de næste 1,6 mia. kr. også vil blive brugt i den her kreds.
Sådan må det jo være, når man går til valg på noget.
Det er selvfølgelig den kreds, der går til valg på det, der også må udmønte det.
Sådan er det.
Det er sådan, at vi op til folketingsvalget sidste år lovede at afsætte 2 mia. kr. til børneområdet.
Det har vi gjort, det vil vi selvfølgelig følge op på, og det vil selvfølgelig ske.
Det er fuldstændig korrekt, at det kun er de første fire gange 100 mio. kr., der konkret er udmøntet, men det betyder ikke, at de 1,6 mia. kr. ikke kommer.
For det er jo sådan med en borgerlig regering, at når vi har lovet noget, så gennemfører vi det.
De næste 1,6 mia. kr. vil blive udmøntet på lige fod med de første 400 mio. kr.
Nogle af de første 400 mio. kr. er netop brugt på indsatsen for de udsatte børn og deres læring.
De er også brugt på at screene hele det her område, så derfor vil der selvfølgelig komme yderligere tiltag.
Det kan jeg love, og det kan jeg bekræfte.
Så det med de 2 mia. kr. står fuldt til troende.
Lone Dybkjær (RV), 2006-01-19:
Undskyld, jeg beklager.
Alt det der med, om der er kommet færre børn i daginstitutionerne og det derfor berettiger til en 800-millioner-kroners-besparelse, som det har været nævnt i dag, kan vi jo få afklaret i udvalget, så vi ikke står her med påstand mod påstand, også om, hvordan det fordeler sig.
Så der er en række af de her ting, ordføreren har sagt, som jeg synes vi bare kan gå igennem, også hvad det rent konkret er for tilbud, der er givet til de socialt udsatte grupper, i stedet for det med, at man har gjort en hel masse med nogle fritidspladser og sådan noget.
Det er altså ikke nødvendigvis det, der redder familierne.
Men jeg vil spørge, om ordføreren kan bekræfte, at det, der er sket med regeringens 2 mia. kr. til bedre kvalitet i dagtilbud, er, at der på de kommende 4 års finanslove er afsat 100 mio. kr. hvert år.
Det er realiteten.
Det, der er sket med finansloven for 2006, er, at der er afsat 100 mio. kr. for hvert af de kommende 4 år.
Kan ordføreren bekræfte det?
For det står sådan set i regeringens egen redegørelse.
Inger Støjberg (V), 2006-01-19:
Jeg kan sige, hvad man har gjort for mange af de udsatte familier.
Der er fripladser i SFO, i idrætsfaciliteterne, der er fripladser sådan helt generelt.
Hele vejen igennem har vi gjort rigtig meget for de her familier, netop for at deres børn også kan få en ordentlig og god barndom.
Det er med til at bryde den negative sociale arv, og det er det, vi gerne vil, vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-19:
Så vil jeg godt spørge meget kontant: Vi oplever i stigende grad, uanset hvor meget Venstres ordfører prøver at sige noget andet, at familier bliver sat ud, fordi kommunerne rent faktisk er nødt til at sige til boligforeningerne, at de skal leve op til de krav, der er til dem.
Hvad har man gjort fra regeringens side og fra Venstres side for at hjælpe de familier?
Jeg beder bare om nogle få eksempler.
Inger Støjberg (V), 2006-01-19:
Men jeg har sagt, at det går rigtig godt, og på jysk er det måske nogenlunde det samme.
Spørgsmålet om, hvor mange der bliver sat på gaden af kongens foged, ved jeg faktisk er noget, man har koncentreret sig ret meget om ovre i Socialministeriet.
Jeg ved faktisk, at det er kommunerne, der har ændret praksis.
Så kan man sige: Hvad hjælper det, når man står på gaden?
Det hjælper måske ikke så meget, men jeg kan i hvert fald sige, at vi gør utrolig meget for lige præcis den her gruppe.
Vi gør utrolig meget for netop at bryde den negative sociale arv.
Vi har sat det på dagsordenen.
Vi har endda sat det højest på dagsordenen, og det ved fru Lissa Mathiasen udmærket godt.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-19:
Jeg undrede mig meget, da jeg hørte det svar, som Venstres ordfører gav fru Line Barfod, nemlig at det gik godt.
Så vil jeg godt spørge: Hvordan kan man mene, at det går ufattelig godt, når flere og flere børn oplever, at deres forældre bliver sat ud af deres bolig, fordi deres indkomst falder, samtidig med at huslejen stiger?
Flere og flere oplever, at kongens foged må komme og sætte dem ud.
Det vil sige, at børn oplever en grad af utryghed og usikkerhed.
Der er i den grad en oplevelse af, at det går den gale vej med den negative sociale arv, og at de virkelig kommer længere og længere ud.
Hvordan kan man sige, at det ikke er børnene, der kommer til at betale prisen?
Hvordan kan man sige, at det går godt?
Inger Støjberg (V), 2006-01-19:
Der er blevet færre børn at passe.
Derfor vil det også give sig udslag i tallene.
Når det er sagt, er det sådan, at vi har afsat 2 milliarder ekstra kroner til daginstitutionsområderne for at hæve kvaliteten.
De første 400 mio. kr. er allerede udmøntet.
Det kan man da kun se som en forbedring.
Jeg tror endda, at man, selv om man er socialdemokrat, vil kunne se, at de her 2 mia. kr. vil gøre gavn.
Derudover vil jeg gerne nævne nogle af de andre forslag, som ligger i den familiepolitiske redegørelse, som jeg håber man har læst, selv om noget tyder på, at man ikke har det, for så ville nogle af de her spørgsmål simpelt hen ikke komme frem.
Det er sådan, at vi selvfølgelig går ind og reformerer pædagoguddannelsen, som vi metodeudvikler med hensyn til målgruppen af udsatte børn, så vi hurtigere kan få fat på dem.
Vi styrker børneperspektivet på alle mulige måder, også når det gælder forældremyndighedssager og samværssager.
Vi har endda nedsat et udvalg, som kommer med et oplæg om ikke særlig lang tid.
Vi har gjort utrolig mange ting på børneområdet, og det er jeg meget glad for.
Lise von Seelen (S), 2006-01-19:
Det er ikke forkert, men man kan jo altid bruge tallene på en måde, så de passer.
Jeg synes bestemt, at ordføreren får dem til at passe meget hensigtsmæssigt og får det til at se ud som et skønmaleri af, hvordan det er.
Hvis man nu forestiller sig, at de her 800 mio. kr., som daginstitutionerne har mindre at gøre godt med, er årsagen til, at Børns Vilkår i dag også siger, at de er rigtig bekymrede over de tendenser, de kan se, nemlig at børn ikke får den mulighed tids nok, så har det bestemt noget med redegørelsen at gøre.
Det er ikke at snakke væk fra den, for der blev jo nævnt alle mulighederne, alle de lige muligheder og alle de frie valg.
Der er jo ikke noget, der er mere hult end at høre det, hvis man har et system, som udvandes på den måde.
Men vil ordføreren virkelig mene, at Børns Vilkår simpelt hen bare laver tom bulder?
Inger Støjberg (V), 2006-01-19:
Jeg er bange for, at fru Lise von Seelen skulle have læst lidt længere ned i de her statistikker, for så ville hun faktisk være klar over, at der også er blevet færre børn at passe.
Jeg ved så godt, at SR-regeringen førhen hævede den fra 30 til 33 pct., og jeg ved også godt, at Socialdemokraternes nye forslag er et takststop på daginstitutionerne.
Nu er det sådan, at vi ikke går ind for takststop, vi går ind for takstnedsættelser, så der må man sige, at Socialdemokraterne har en rigtig, rigtig dårlig sag.
Lone Dybkjær (RV), 2006-01-19:
Jeg har i hvert fald trykket på den knap, der hedder »Ønsker ordet«, men jeg skulle måske også have ...
Karen Hækkerup (S), 2006-01-19:
Jeg synes, ordføreren sagde det meget flot: Vi har kommunalt selvstyre, i hvert fald i en vis udstrækning.
Det er i hvert fald sandt, at det er i en vis udstrækning.
For nylig var der kommunevalg, men først da det lige var overstået, og politikerne havde sagt, hvad de gerne ville, og hvad man som borger kunne forvente, hvis man stemte på dem, fandt regeringen ud af, at nu skulle der spares over 2 mia. kr., og så havde vi hele balladen med tekstanmærkningen.
Det kommunale selvstyre er vist på retur.
Ordføreren siger, at der skal gennemføres nye projekter, og at kommunerne skal medfinansiere dem.
Ordføreren siger også, at Dansk Folkeparti arbejder imod ulighed, men forstår ordføreren slet ikke, at det, Dansk Folkeparti gør, er at skabe ulighed?
Når man lægger stemmer til denne regering, der år efter år hiver penge ud af børneområdet, skaber man ulighed.
Er det ikke korrekt?
Man får ikke mere lighed for færre penge.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Jamen jeg er da sådan set enig i, og sådan ønsker vi det også fra konservativ side, at familierne skal have så stort et råderum som muligt, at man har en god hverdag og kan få hverdagen til også at hænge sammen økonomisk.
Det er jo faktisk det, det handler om.
Vi kan jo ikke bare sprede offentlige ydelser ud over det hele og så sige, at det nok skal gå alligevel.
Det er da en form for ansvarlighed, at man giver folk et incitament til at arbejde.
Og så vil jeg gerne sige med hensyn til de udregninger, vi har hørt: Det holder altså ikke med et rådighedsbeløb på omkring 3.000 kr. Jeg har set et eksempel, hvor en familie med to børn altså har et rådighedsbeløb på omkring 11.000 kr., men der er måske nogle omkostninger, som vi ikke har hørt om fra fru Line Barfods side.
Lise von Seelen (S), 2006-01-19:
Jeg vil gerne være konkret, som jeg bliver opfordret til, og som ordføreren nævner ville være rart.
Det er faktisk nogle tal, som vi har.
Det er rigtig, rigtig mange penge.
Når man siger, at der er taget nogle initiativer, hvordan kan de så opleves som andet end lappeløsninger, hvis man et andet sted i systemet dræner det for ressourcer?
800 mio. kr. i hvert af årene siden 2001, hvordan kan det kompenseres af de andre beløb, som ordføreren nævner?
Line Barfod (EL), 2006-01-19:
Kunne ordføreren slet ikke overveje, at man i stedet for at starte med at lave kontanthjælpsloft og andre nedskæringer, som gør, at nogle børn bliver udsatte, og så bagefter lave lidt lappeløsninger, så de kan få lov til at gå gratis til fodbold, skulle starte med at sikre, at de ikke fik så dårlig en økonomi, men tværtimod havde nogle ordentlige økonomiske rammer derhjemme, der gjorde, at de kunne leve et godt børneliv?
Ville det ikke være bedre frem for at have en masse projekter?
Jeg kan godt se, at det kan man ikke bryste sig lige så meget af.
Men kunne ordføreren slet ikke overveje, om det måske var bedre for børnene, at de levede i en familie, der havde råd til at betale normale udgifter frem for at skulle hen at søge med hatten i hånden, om børnene kunne få lov til at gå gratis til fodbold – og så kan de samtidig blive udstillet lidt som nogle, der skal have noget særlig hjælp, og så kan der være nogle borgerlige, der så kan glæde sig lidt over, at de har gjort noget for nogle udsatte børn?
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Jeg har sagt det før, og jeg vil godt sige det igen: Jeg mener, at forældrene har et ansvar for at lære at tale dansk og dermed også et ansvar for at lære deres børn at tale dansk og give deres børn en god indgangsvinkel til det danske samfund.
Når vi taler om bl.a. muslimske indvandrere, så mener jeg, det er helt grundlæggende, for at de kan føle et fællesskab med det danske samfund, at der bliver talt dansk i hjemmet, og at forældrene gør sig umage med bl.a. at få børnene ind på en skole eller en daginstitution, hvor der er mange danske elever, sådan at de på den måde får en indgangsvinkel til det danske samfund.
Det mener jeg er helt grundlæggende for, at vi kan få en vellykket integrationsproces.
Lone Dybkjær (RV), 2006-01-19:
Mener ordføreren ikke, at det kan være et problem, hvis man de facto ikke kan tale dansk eller taler meget ubehjælpsomt dansk, og at det omtalte måske så slet ikke var en klog strategi, men at det måske var en klog strategi at udvikle barnet tosproget, selv om det så tilfældigvis var tyrkisk, der var det andet sprog?
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Nej, det mener jeg som udgangspunkt ikke.
Jeg synes ikke, det er nogen hemmelighed, at vi har et problem i forbindelse med at integrere bl.a. muslimske indvandrere og efterkommere.
De kommer selvfølgelig fra en kultur, som er meget forskellig fra den danske kultur og fra andre kulturer, som er i Vesten, og derfor er der en forskel der.
Det er der.
Lone Dybkjær (RV), 2006-01-19:
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren mener, hvis der er tale om en engelsksproget mor eller far, at man også bør tale dansk i det hjem.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Jeg synes, som jeg har sagt før, at man skal passe på med at puste det her meget, meget stort op.
Og så skal man selvfølgelig erkende, at alt heller ikke var perfekt, dengang man selv havde magten.
Det var det jo ikke.
Så havde man jo nok løst alle de her problemer, som der også var dengang.
Sådan er det jo.
Jeg synes ærlig talt, at man må gøre sig klart, at hvis man bl.a. tager Københavns Kommune, så har kommunen jo et ansvar for at finde en bolig til de her familier.
Det har kommunen et ansvar for.
Så må den socialdemokratisk styrede kommune i København selvfølgelig leve op til sit ansvar og så gøre en indsats der.
Men jeg synes altså også, man må gøre opmærksom på, at vi jo ser mange af de her problemer i de store kommuner, og hvis man tager nogle af de største kommuner her i landet, så er det jo kommuner, som i mange år har været under bl.a. socialdemokratisk styre.
Der er jo altså også et medansvar, og der kunne Socialdemokraterne passende tage kontakt med deres lokale folk derude og høre, hvad kommunen gør for at leve op til sit ansvar.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-19:
Jeg vil da godt bede om, at Dansk Folkepartis ordfører fortæller, hvilke indsatser der rent faktisk bliver gjort over for de her familier set i forhold til at bevare deres bolig.
Der er intet i de tiltag, der ligger her, som på nogen måde kan hjælpe dem, tværtimod, man har indtil videre kun gjort forholdene værre for dem.
Så vil jeg godt høre, om man fra Dansk Folkepartis side mener, at en kommune, hvis den synes, det er synd for en familie, kan få lov til at sige: Vi synes, det er synd, at der er et kontanthjælpsloft; I skal sandelig have noget mere.
Har kommunen ret til det?
Det tror jeg der er mange familier der ville synes var interessant.
Men hvad er der rent faktisk lavet af tiltag ud over de mange, der har forringet børnefamiliernes vilkår og dermed altså også børnenes vilkår, i form af at de mister deres bolig, står uden tag over hovedet og dermed er med til i den grad at cementere den skæve sociale arv i en negativ retning?
Hvad har man gjort?
Og hvad vil man gerne fra Dansk Folkepartis side gøre?
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Jeg synes faktisk, det er trist, at der er børnefamilier, der bliver sat på gaden, men jeg synes også, at kommunerne har et ansvar her.
De skal jo henvise til en passende bolig.
De har også muligheden for at henvise til steder, hvor der er mulighed for, at firmaer kan komme ind og bygge nye boliger.
Det vil jeg da stærkt opfordre til at kommunerne gør, absolut.
Men jeg synes også bare, man må gøre sig klart, at kommunerne altså også har et ansvar i den her forbindelse.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-19:
Jeg vil godt køre lidt videre i det spørgsmål, jeg også stillede til Venstres ordfører.
Vi ser, at flere og flere familier bliver sat ud af deres bolig, fordi de simpelt hen ikke har råd til at betale huslejen.
Det er klart, at det er en meget, meget stor belastning for børnene, og jeg vil godt høre, hvad Dansk Folkepartis svar til de børn er, og hvordan man vil hjælpe dem.
Er man enig med Venstres ordfører, der svarede, at de kan få en friplads til et eller anden fritidstilbud?
Er det den måde, man vil hjælpe dem på, eller har man et andet bud?
Vil man rent faktisk være med til at hjælpe de her børn, så de kan blive i deres boliger og blive sikret en tryg barndom, også i form af at de ved, at de ikke lige pludselig står uden tag over hovedet?
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Nu bliver der jo alene på satspuljen afsat, så vidt jeg lige husker, 2,7 mia. kr. over de næste 4 år.
Det er Socialdemokraterne også med til, og så må Socialdemokraterne vel også anerkende, at der selvfølgelig bliver gjort en indsats for de udsatte grupper i samfundet.
Men jeg synes ærlig talt, at det ville klæde Socialdemokraterne, hvis de bare ville erkende, at i 1990'erne steg uligheden altså mere, end den gør i dag, og i øvrigt synes jeg ikke, det er rigtigt, at der ikke bliver gjort en indsats for udsatte grupper i samfundet.
Jeg har ikke noget imod at indrømme, at der er udsatte grupper i samfundet – det har jeg ikke – men jeg vil ikke anerkende, at der ikke bliver gjort en indsats, og at man ikke kigger på problemet og prøver at løse problemet.
Det mener jeg er ukorrekt.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-19:
Nu synes jeg, vi er ved at bevæge os ud på et overdrev.
I dag bliver børnefamilier sat på gaden, flere og flere familier har behov for julehjælp, og 30.500 børn lever i familier, som har mindre end kontanthjælpsloftet at leve af, så kom ikke her og sig, at der ikke er flere børn i Danmark, der lever ringere, end de gjorde i 1990'erne!
Men ikke nok med det: Deres kammerater har fået det meget bedre, og derfor sker der det, at når de mødes med andre børn i institutioner eller skoler, bliver de meget mere udsatte og meget mere sårbare, fordi de slet ikke kan følge med det i øvrigt meget stigende forbrugerræs, som resten af samfundet har del i.
Der er ulighed i Danmark.
Der er fattige børn i Danmark, og selv om regeringen ikke kan lide det, og selv om den ikke rigtig kan finde ud af, om den synes, uligheden skaber dynamik eller noget andet, er der altså børn i dette land, der har fået det værre, og Dansk Folkeparti lægger stemmer til det år efter år, også selv om man går rundt og prædiker noget andet.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Jeg er grundlæggende uenig i det, den socialdemokratiske ordfører siger, og jeg synes i øvrigt, det ville klæde oppositionen og dem, som ikke har flertallet i dag, hvis de ville starte med at erkende, at i 1990'erne, da de havde magten, steg uligheden mere, end den gør i dag.
Nu har vi jo i hvert fald i en vis udstrækning kommunalt selvstyre her i Danmark, og derfor må jeg sige, at jeg er overbevist om, at der er rigtig mange kommuner og rigtig mange kommunalpolitikere rundtomkring, som faktisk er indstillet på et gøre en indsats for udsatte børn.
Derfor tror jeg også – ja, jeg er overbevist om – at der er nogle, der vil søge de puljer.
Med hensyn til det tyske mindretal tror jeg ikke ligefrem, man kan påstå, at der er et integrationsproblem med det tyske mindretal i Danmark.
Det ville i hvert fald være en overdrivelse, og derfor er det jo en anden situation, der gør sig gældende her.
Sådan er det.
Lise von Seelen (S), 2006-01-19:
Jeg vil godt vende tilbage til kontanthjælpsloftet.
Har ordføreren fuldstændig overset, at der er en læk i budgettet for børneområdet på 800 mio. kr.?
Hvad nu, hvis kommunerne rent faktisk ikke kan finde de penge?
Så bliver projekterne måske ikke til noget?
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Hvis man som forældre gerne vil have, at ens børn bliver en del af samfundet; hvis man regner med, at børnene skal vokse op og selv få børn i samfundet; hvis man vil det bedste for børnene, og hvis man kan forstå, at sproget er en vigtig indgangsvinkel til et fællesskab – ja, så mener jeg altså, det er en pligt for forældrene at tale dansk til deres børn i hjemmet.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at jeg vil fremsætte et lovforslag, der gør det til en pligt.
Det tror jeg ville være et kvantespring, og jeg har i øvrigt fået at vide af en SF'er, at et kvantespring også kan være et spring fremad.
Lise von Seelen (S), 2006-01-19:
Jeg synes, udtalelserne modereres lidt.
Der er jo stor forskel på at sige, at man vil opfordre nogle til at gøre noget, eller at man vil sige det, man selv synes, som ordføreren gjorde i sin ordførertale, nemlig at der skal være pligt til at tale dansk i hjemmene.
Synes ordføreren ikke, det vil være en meget høj pris at betale for den personlige frihed, hvis der skal være pligt til at tale dansk i alle danske hjem?
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Nej, der var ikke tale om en fortalelse.
Men som sagt synes jeg bare, det er vigtigt, at man som politiker godt må sige, hvad man mener, der er godt og rigtigt, også for integrationen.
Det kan vel være sådan, at bl.a. udsatte børn måske føler sig uden for et fællesskab.
De vokser måske op i et område, hvor der er mange fremmedsprogede børn, det er da et problem, og jeg mener faktisk, mange integrationsproblemer kunne løses, ved at man simpelt hen talte dansk i hjemmet.
Derfor synes jeg også, det er ganske rimeligt, at jeg fra Folketingets talerstol opfordrer indvandrerforældre til at gøre det, så det var ingen fortalelse.
Men jeg mener ikke, jeg sagde, at der ville komme et lovforslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-19:
O.k., jeg kan forstå på ordføreren, at det faktisk var en fortalelse fra talerstolen.
Der kommer ikke et lovforslag om pligt til, at indvandrerfamilier skal tale dansk i hjemmet, og at det simpelt hen forbydes dem at tale deres eget sprog, så jeg forstår, at der er grænser for, hvor meget Dansk Folkeparti vil stramme.