runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-12-04:
I Kristeligt Folkeparti har vi for længst konstateret danskernes ivrighed efter at få snabelen ned i den offentlige kasse og modtage offentlige ydelser.
Derfor har vi også for længst konstateret, at efterlønnen har vi ikke råd til.
Vi har i lige så lang tid ærgret os over, at Socialdemokratiet i den grad har bundet sig til efterlønsordningen.
Vi har længe sagt, at efterlønnen burde være et konjunkturregulerende instrument; vore sociale forpligtelser må vi ordne på andre måder.
Vi er altså principielt helt tilfredse med den her efterlønsreform, selv om vi er opmærksomme på, at reformen efterlader en hel del tvivlsspørgsmål.
Men vi føler os helt overbevist om, at der i de seks partiers kreds er villighed til at få løst de tvivlsspørgsmål, som der er.
Vi mener, det er betænkeligt, at adgangen til skattefinansierede ordninger som efterlønnen er afhængig af menneskets værdi på arbejdsmarkedet og ikke tilgængelig alene på grund af menneskets værdi som menneske.
Vi mener, at den hidtidige ordning i uheldigt omfang bandt mennesker til arbejdsmarkedet i et omfang, de måske ikke ville have valgt, hvis de så ikke ville blive snydt for en offentlig ydelse i den sidste ende.
Efterlønnen fristede folk til at fravælge at leve på et lidt lavere økonomisk niveau, et lidt lavere forbrugsniveau og i større uafhængighed i forhold til politiske beslutninger på arbejdsmarkedet.
Det er, som om Kristeligt Folkeparti er det eneste parti, der repræsenterer den gruppe folk, der overhovedet ikke er nævnt i debatten i dag, den gruppe mennesker, som overhovedet ikke kan gå på efterløn, den gruppe mennesker, som har valgt at leve på en anden måde med kun én indkomst i en familie.
Så efterlønsreformen her er, på trods af at udformningen ikke er groet i Kristeligt Folkepartis have, faktisk helt nøjagtigt Kristeligt Folkeparti-politik. Vi er også af samme grund tilfredse med, at man nu skal betale kontingent for at optjene ret til efterløn. Vi er også tilfredse med, at efterlønnen fortsat eksisterer som en sikker mulighed for de mennesker, der ønsker den sikkerhed.
Ellers, som sagt tidligere, måtte vi jo sørge for den sociale sikkerhed på anden måde.
Og det er i øvrigt jo kun en fordel for staten, at man gør det på den måde.
Vi kan altså støtte dette forslag og synes faktisk, at det er rigtig godt.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-12-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Fransgaard, når hr. Fransgaard sådan i den dér automatikretorik siger, at det er lønmodtageren, der skal betale det her: Ja, hvem ellers?
Anders Samuelsen (RV), 1998-12-04:
Som det er blevet omtalt flere gange i aften, er det her første del af indførelsen af den ny efterløn.
Fra Det Radikale Venstres side vil jeg godt indlede med at sige, at vi er meget godt tilfredse med, at vi er nået frem til det resultat, som vi er nået frem til, og at der står seks partier bag det.
Resultatet er, at efterlønsalderen ligger fast på 60 år, at efterlønnen er blevet gjort fleksibel, at folkepensionsalderen sænkes til 65 år, at der gives incitamenter til at vente med at gå på efterløn, til man bliver 62 år, og yderligere incitamenter til at vente med at gå helt ud af arbejdsmarkedet, til man bliver 65 år.
Det er gode tiltag, som er med til at sikre, at vi også fremover har råd til at give de personer, som har brug for efterlønnen fra 60-års-alderen, en mulighed for at gå på efterløn.
Det synes jeg er et udmærket initiativ.
Og det er en udmærket konstruktion, man har fundet frem til, for det, man skal huske på, er: Hvad var scenariet?
For nogle gange forekommer det mig, at man foregøgler sig, at scenariet var, at vi kunne have fastholdt den gamle ordning, og det mener jeg temmelig klart at vi ikke kunne.
Vi har altså fået en ordning, som udskifter den efterlønsformel, som vi har kendt i over 20 år.
Og nu har vi så fået en ny, som jeg er overbevist om vil række langt ind i fremtiden, og det er jeg meget godt tilfreds med.
Så på Det Radikale Venstres vegne skal jeg sige, at vi kan støtte lovforslaget.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-12-04:
Ja, nu kunne vi jo høre på hr. Fransgaard, at hr. Fransgaard stod her og ringeagtede garantibeviset.
Skulle det forstås således, at man i Fremskridtspartiet er af den opfattelse, at man ønsker at afskaffe det efterfølgende, når nu det bliver indført?
For der er jo alt andet lige et flertal for det.
Det kunne være rart at vide, om det er det, der ligger bag den ringeagt over for garantibeviset, at Fremskridtspartiet agter at medvirke til at afskaffe det igen efterfølgende.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-04:
Regeringen har ikke sagt, har ikke reelt sagt, hvad det her handler om.
Altså dér tror jeg jeg må spørge hr. Thorkild B. Fransgaard, om ikke han har fulgt med i, hvad der er, der er sagt, og hvad det er for løfter, der er givet: et efterlønsbevis.
Jeg vil godt sige, at regeringen har præcis sagt, hvad det handler om.
Det handler om at sikre velfærden, og det er der altså seks partier i Folketinget der har deltaget i med denne her finanslovaftale.
Så jeg vil godt spørge hr. Thorkild B. Fransgaard, om det er lønmodtageren, der selv må betale.
Efter skat betaler man i et livsforløb 56.000 kr. og får udbetalt
600.000-700.000 kr. i efterløn, så hr. Fransgaards regnestykke forstår jeg ikke.
Susanne Clemensen (CD), 1998-12-04:
Jeg vil gerne slutte denne debat med at sige, som jeg tidligere har sagt: Jeg mener altså ikke, at det efterlønsbidrag på ca. 75 kr. om måneden efter skat i 1999, som vi taler om, er mange penge, og efter min mening uanset hvilken socialgruppe der er tale om.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Det forekommer mig i sig selv besynderligt, at man henviser til en pjece udgivet af en statsinstitution om et forslag, som faktisk ikke er vedtaget.
Det viser ikke den mest altomfattende respekt for Folketingets behandling af de her ting.
Så det undrer mig i sig selv, men det besvarer jo heller ikke mit spørgsmål: om man ikke kunne tale om, at der måske var andre muligheder for kontingentopkrævning, som kunne være mere sociale, som kunne være mere retfærdige i en eller anden forstand.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
SF kan støtte forslaget, selv om det måske er lidt underligt, at vi skal have penge fra EU til den slags ting, men når de nu er der, så støtter vi forslaget ud fra en betragtning om, at disse kommuner - dårligt stillede tit - har brug for penge.
Den kommuneaftale, som regeringen har indgået med kommunerne, er jo heller ikke noget at råbe hurra for for kommunernes vedkommende; så de har behov for at få penge. I den forbindelse er det selvfølgelig vigtigt at se på, i hvilket omfang disse midler anvendes til virkelig erhvervsfremme og beskæftigelsesfremme på længere sigt, og det vil vi så bede om at få nærmere undersøgt under udvalgsarbejdet. Jeg kan sige, at da jeg så på dagsordenen, at der var noget fra indenrigsministeren om kommunalt et eller andet, så tænkte jeg ved mig selv: Det er nok den med grundskyldspromillen på produktionsjord.
Så blev jeg glad
for, at det var det ikke.
Så håber vi på, at det ikke kommer, men så forventningsfuld skal jeg nok ikke være.
Susanne Clemensen (CD), 1998-12-04:
Jeg vil gerne sige, at i denne efterlønsordning ligger der efter vores mening et incitament til at vente med at gå på efterløn, for det er sådan, at uanset hvem der er tale om, indbetaler man over en 25-årig periode et beløb, som i 1999-kroner er på 58.000 kr., og hvis man venter, til man er 65 år og går på pension, får man udbetalt et beløb på omkring 103.000 kr., sådan som det fremgår af denne pjece, »Den moderne efterløn«, og det vil sige, at man så får en gevinst på 45.000 kr.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-12-04:
Først et svar til den socialdemokratiske ordfører:
Med hensyn til ringeagten for garantibeviset - jeg ved ikke, om man skal bruge så groft et udtryk som ringeagt, men de faktiske forhold er jo, at det ingen juridisk gyldighed har.
Fremskridtspartiet vil ikke være med til at afskaffe efterlønnen, men jeg vil sige det på den måde, at hvis man her i Danmark vil være med til at sætte skattetrykket ned på et helt andet niveau, ja, så kunne man selvfølgelig tale om, at folk måske selv skulle til at betale for sådan noget.
Men så længe vi ikke kan tale om skattetrykket, ja, så vil vi ikke være med til at afskaffe efterlønnen.
Mogens Andreasen (DF), 1998-12-04:
Men det, der her i lovforslaget er lagt op til, er, at man giver tilskud på tilskud.
Man regner med en overgangsordning, men man kan dog ikke vide noget om det. Dansk Folkeparti erkender, at kommunerne kan have alvorlige økonomiske problemer, men det er jo nok mere regeringens helt overordnede politik for kommunerne, det er galt med.
Vi mener ikke, man skal fremme erhvervsudviklingen med tilskud, som oven i købet også er afhængige af EU-tilskud, så derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte
dette lovforslag.
Kim Behnke (FP), 1998-12-04:
Alle de skibsværftsaftaler, der har været lavet siden 1986, har Fremskridtspartiet ikke bare været med i, men også støttet fuldt ud.
Vi var med til at erkende, at indeksfinansieringen var en tikkende bombe under statsfinanserne.
Derfor fik vi det lavet om til en regulær rentestøtte.
Og vi har været med til at presse på for at få OECD-aftalerne ratificeret.
Vi har vel alle været i den situation, at vi er hoppet fra tue til tue i håbet om, at der snart fandt en afklaring sted.
Og derfor var det såmænd da fornuftigt nok, at man i første omgang startede med at sikre sig hjemmel via et aktstykke i Folketingets Finansudvalg.
Vi er til gengæld enige med Rigsrevisionen i, at nu, hvor ordningen trækker ud, hvor årene går, er det fornuftigt at have en egentlig lovhjemmel.
Derfor støtter vi naturligvis det forslag, vi har foran os.
Men vi har ét spørgsmål.
Der plejer i alle den slags lovforslag at være et punkt, der hedder EU-retlige konsekvenser.
Vi har i øjeblikket en sag til behandling i Folketingets Energiudvalg, som blot er en lovfæstelse af en gældende dansk praksis, og dér har vi fået at vide, at selv så lille en ting er man nødsaget til at få notificeret.
Og hvis det ikke skal, hvorfor skal det ikke det, når et tilsvarende lovforslag omkring energitilskud skal notificeres?
om, hvad Sydkoreanerne gør.
Vi kan holde lange taler om, at de laver fup, når de via deres nationalbank veksler deres inkonvertible valuta til dollar og på den måde laver indirekte statstilskud.
Men uanset hvor mange taler vi holder i det danske Folketing, ændrer det ikke en tøddel på, hvordan Sydkoreanerne opfører sig.
For sidst vi var samlet, aftalte vi, at vi skulle presse på for at få OECD-aftalen på plads.
Det har nu trukket ud i ganske mange år, ja siden 1994.
Derfor bør vi fra dansk side sætte os ned og finde ud af: Hvad gør vi for at sikre vore danske værfter?
Det går ikke, det er for usikkert et grundlag.
Derfor må vi ud fra det verdensbillede, vi kender i dag, i forligskredsen aftale en strategi, lige så vel som vi har gjort det - fornuftigt - siden 1986.
Jeg håber, ministeren tager imod opfordringen.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Enhedslisten er ikke meget for de EU-tilskud, det jo reelt drejer sig om her, men på den anden side skal jeg på vegne af vores ordfører, hr. Frank Aaen, sige, at vi nødig vil berøve de vanskeligt stillede kommuner muligheden for tilskud.
Jamen nu har vi jo i de her finanslovforhandlinger hørt om mange små beløb, og lagt sammen gør mange bække små altså en stor å, og i små budgetter kan det altså virkelig betyde noget.
Men lad nu det ligge, for jeg ville bare spørge
: Når man nu går så varmt ind for den kontingentordning, var der så ikke en mulighed i at foreslå, at man i hvert fald lavede den indtægtsbestemt, sådan at de brede skuldre skulle bære de tungeste læs?
Det plejer da at være i overensstemmelse med CD-politik.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-12-04:
Det hører til statsministerens prærogativ at kunne flytte rundt på ressortområderne.
Det har vi sådan set ikke nogen umiddelbar kommentar til, andet end at jeg synes, det er rimeligt, at man flytter de tre skoler over til Kulturministeriet.
Det er vigtigt, at man giver de kunstneriske skoler en ordentlig behandling, at man kan nurse dem, at man kan pleje dem, og det kan man sandsynligvis bedre i Kulturministeriet end i Undervisningsministeriet.
I Kulturministeriet har man fornemmelse og forståelse for det specielle miljø, den kultur, der er på kunstneriske skoler.
Her må man jo følge op på, hvad statsministeren har besluttet, og det holder vi os selvfølgelig til.
Vi har også læst høringssvarene igennem og har noteret os, at der er forskellige holdninger til de her ting.
Det vil vi selvfølgelig dyrke under udvalgsbehandlingen og drøfte med ministeren, men som udgangspunkt må jeg sige, at vi må holde os til, hvad bestyrelserne siger.
Her har man altså for to af skolernes vedkommende besluttet sig til, at man vil være statsinstitution og for Designskolen Koldings vedkommende en selvejende institution.
Det kan der være argumenter både for og imod, men vi lytter til, hvad bestyrelserne siger, og vi vil selvfølgelig drøfte det nærmere.
Men vi kan godt støtte dette lovforslag.
Ester Larsen (V), 1998-12-04:
I forbindelse med den seneste regeringsdannelse blev tre kunstneriske uddannelsesinstitutioner besluttet overflyttet fra Undervisningsministeriet til Kulturministeriet, og denne beslutning blev fulgt op af kongelig resolution i marts.
Der er nu forløbet ca. en halv snes måneder mellem denne beslutning og præsentationen af det lovforslag, vi nu har på dagsordenen
I den mellemliggende tid har man formodentlig forhandlet med de tre skoler om at få dem omdannet til statsinstitutioner. Lovforslaget her afspejler, at der er forskel i skolernes holdning til dette spørgsmål, idet Designskolen Kolding ønsker at bevare sin status som selvejende institution, mens Danmarks Designskole og Glas- og Keramikskolen på Bornholm har accepteret at få status som statsinstitution.
Det er ikke muligt ud af høringssvarene at få noget indtryk af de forhandlinger, der har været ført, men umiddelbart forekommer det både lidt mærkeligt og tankevækkende, at det lige præcis er de værdier, der ligger i konstruktionen for selvejende institutioner, hvor man til forskel fra rene statsinstutioner kan sikre forankringen i det lokale samfund gennem ansvarlige bestyrelser, som man fra Bornholm peger på at man gerne vil bevare.
Glas- og Keramikskolen på Bornholm er oprettet med lokal opbakning og i et specielt samspil mellem myndigheder og kunstnere.
Nexø Kommune udtrykker i sit høringssvar et ønske
om en lokal bestyrelse, Bornholms Amt er klart uenig i ideen om at ophæve skolens status som selvejende institution, og skolens egen nuværende bestyrelse anmoder om at få en følgegruppe, der består af repræsentanter fra nøjagtig de samme lokale grupper, der udgør skolens nuværende bestyrelse. Venstre vil ikke gå imod disse konkrete statusændringer, men finder det egentlig lidt ejendommeligt, at der er så lidt plads til selvstændighed for uddannelsesinstitutionerne, når de flyttes over fra ét ministerium til et andet.
Derimod står det indtil videre noget uklart for os, om det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt at udstede en generel bemyndigelse til ministeren til at omdanne selvejende institutioner til statsinstitutioner.
Det vil vi gerne have vurderet nøjere under udvalgsarbejdet.
Vi kan tiltræde, at Konservatorskolen får status som højere uddannelsesinstitution, men understreger, at det først bør ske, efter at der er udført en ekstern faglig evaluering af skolens forskningsvirksomhed, og heraf følger vel naturligt, at også indførelsen af bachelorkanditatgraderne afventer denne evaluering.
Søren Hansen (S), 1998-12-04:
Under hensyn til dagsordenens længde vil jeg indskrænke mig til at sige, at vi giver tilslutning til det udmærkede lovforslag.
Pia Gjellerup (S), 1998-12-04:
Når jeg fremsætter et lovforslag og henviser til Rigsrevisionen, er det, fordi jeg erklærer mig enig med Rigsrevisionen i, at det er gunstigt og ordentligt at have et lovgrundlag og ikke en hjemmel i form af aktstykker.
Jeg synes, det er rigtigt at gøre opmærksom på i forbindelse med det, der i hr. Frank Aaens bemærkninger nærmest fremstod som et citat fra Rigsrevisionen, at Rigsrevisionen ikke har udtalt sig om, at det er totalt lovløst. Man kunne ellers få den formodning, at det var et citat fra Rigsrevisionens rapport, som hr. Frank Aaen havde med på talerstolen.
Jeg skal sige, at vi i regeringen har arbejdet med sagen længe og har haft lejlighed til også at få initiativer rejst i EU, og det er nogle af dem, jeg gerne vil redegøre for på det møde, som jeg blev opfordret til at indkalde til, sådan at vi alle kan komme på et højt orienteringsniveau.
Det er selvfølgelig rigtigt, at vi vil være interesseret i på enhver måde at medvirke til at afdække og afslutte aktiviteter, der måtte være i strid med de regler, der ligger for IMF-lån.
Ligeledes vil det være interessant for os at afdække, hvad der kan foregå inden for reglerne, som alligevel stiller de sydkoreanske værfter i en ekstremt bedre konkurrencesituation, og om der er noget, vi kan gøre ved det gennem forhandling internationalt.
Det tror jeg der ville være nogle muligheder for.
Det er ikke at gennemføre den OECD-aftale og presse USA til at gennemføre den OECD-aftale, som vi har liggende på bordet nu.
Det ville være at tage andre internationale aftaleinitiativer, og dertil kan jeg sige, at det tror jeg jeg er fuldstændig enig med branchen i, eller også er det omvendt.
Dér er vi på linje med hensyn til den OECD-aftale, der ligger nu.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Jeg er bange for, at ministeren ikke forstår at læse, bare fordi Rigsrevisionen har sådan et relativt diplomatisk sprog, men side op og side ned dokumenteres det jo, at der ikke var noget lovgrundlag.
Heller ikke da man gik over til den nye rentestøtteordning, tog ministeriet initiativ til at skaffe lovhjemmel, står der f.eks.
Der blev aldrig forelagt klar tekst for Folketinget.
Rigsrevisionen har aldrig fundet eksempler på, at datterselskabsmodellen er blevet selvstændigt forelagt for Folketinget.
Der har aldrig ligget nogen egentlig aftale mellem ministeriet og Danmarks Skibskreditfond, som jo vidtgående administrerer ordningen.
Op og ned, side efter side, en af de skrappeste kritikker, jeg nogen sinde har læst fra Rigsrevisionen.
Det synes jeg altså ikke man skal stå heroppe og prøve at bagatellisere.
Det er faktisk en meget alvorlig kritik, der er rejst, af den administration, der foregik fra 1986-97, altså under skiftende regeringer. Men vi vender tilbage til det.
Jeg har heller ikke noget imod at vente, til Statsrevisorerne er færdige med deres bemærkninger, inden vi tager det op i Erhvervsudvalget og eventuelt senere i Folketingssalen.
Svend Erik Hovmand (V), 1998-12-04:
I et svar på et spørgsmål, jeg stillede den 19. november 1998, spørgsmål nr. S 494, giver økonomiministeren en ret omfattende skriftlig redegørelse for forholdet mellem IMF-lånene og forholdene i Sydkoreas skibsværftsindustri. Når jeg har rejst den sag, er det, fordi det selvfølgelig er en overordentlig vigtig ting for os i Venstre, at reglerne overholdes.
Vi har den opfattelse, at vi skal være vagthunden både i EU og i OECD, når det drejer sig om overholdelse af reglerne.
Derfor lægger vi megen vægt på, at vi uafladeligt forfølger ethvert tilløb til forsøg på at omgå de regler, der
er gældende
skibsværft, som oven i købet skulle være gået konkurs
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, dels for at være vagthunden, når det drejer sig om overholdelse af de regler, vi her taler om, dels for at sikre, at danske skibsværfter har samme konkurrencemæssige vilkår, som er tilfældet for andre europæiske skibsværfter, derfor spørgsmålet, som jeg kvitterede for svaret på for et øjeblik siden.
Og endelig mener vi, at det er kolossalt vigtigt, at regeringen, som jeg tidligere har været inde på, fortsætter sit pres på USA for at sikre, at vi får en global aftale så hurtigt som muligt.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-12-04:
Kristeligt Folkeparti kan også tilslutte sig lovforslaget
Men jeg synes ikke, det er så let og så optimistisk, som en af de tidligere ordførere sagde: at det jo er nødvendigt for, at danske skibsværfter skal kunne konkurrere.
Det kan danske skibsværfter heller ikke med den ordning her, desværre.
Den samme ordfører sagde, at vedkommende syntes, at det gik i den rigtige retning.
Ja, det er muligt, det går i den rigtige retning.
Så det er utrolig kritisk.
Jeg kommer jo selv fra en skibsværftsby, Frederikshavn, som er stærkt truet, og hvor skibsværftsarbejdspladserne fylder rigtig meget i det lokale erhvervsliv.
Det er ikke tilfredsstillende, at et gammelt erhverv i Danmark skal uddø og skal reduceres til et reparationserhverv.
For der vil selvfølgelig velsagtens være et behov for reparationsværfter i Danmark; men nybygning er på vej til at være en saga blot med den udvikling, vi er i.
Som sagt tror jeg ikke, at vi får de andre landes støtte ordnet, før de danske skibsværfter er lukket, og de bliver svære at genoplive - det sker ikke.
Så meget gerne en kraftig opfordring til, at vi tager sagen op og gør noget ekstraordinært.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-12-04:
Det Radikale Venstre er positivt over for lovforslaget.
Vi finder det fornuftigt, at skibsbygningsstøtten får hjemmel i egentlig lovgivning.
Vi finder det fornuftigt, at den kontraktbetingede driftsstøtte knyttes direkte til ny- eller ombygningsaktivitet.
Vi må blive ved med at presse på for at få OECD-aftalen ratificeret i samtlige lande, og det er selvfølgelig vigtigt, at regeringen fortsat gør alle bestræbelser på at overtale den amerikanske regering til at ratificere.
Vi er positive alt i alt.
Sonja Albrink (CD), 1998-12-04:
I CD er vi stort set positive over for forslaget.
Vi havde dog gerne i CD set, at OECD-aftalen var blevet ratificeret, men sådan er det altså ikke gået.
Vi ved, at driftsstøtte har været en nødvendighed, for at vore skibsværfter har kunnet konkurrere på lige fod med andre.
Vi vil i CD stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, men alt i alt synes vi, at det går i den rigtige retning.
Egil Møller (DF), 1998-12-04:
Dette lovforslag bringer Danmark på linje med andre skibsbyggende EU-lande, der yder driftsstøtte til skibsbygning.
Vi er dog ikke så blåøjede, at vi tror, at den situation vil opstå foreløbig.
Når vi i Europa og her i Danmark bliver udsat for hård konkurrence fra lande i Asien, særlig Japan, Korea og Kina, må vi ikke stikke hænderne i lommerne og bare se på, at gode danske skibsværfter lukkes med arbejdsløshed til følge.
I Dansk Folkeparti kan vi støtte lovforslaget.