runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Aage Jensby (V), 1999-03-18:
Den forrige ordfører har jo redegjort for elementerne i lovforslaget, så dem behøver jeg ikke at stå og gentage.
Jeg synes, det er fornuftigt at lette fusion, således at den selskabsretlige og den skattemæssige problemstilling kan løses på en meget mere forenklet måde.
Så vidt jeg kan bedømme, er de bemærkninger, de hørte organisationer har haft, i det væsentlige imødekommende.
Jeg er blevet gjort opmærksom på, at der, for så vidt angår forsikringsselskaber, kan være nogle problemer med hensyn til den problematik, som lovforslaget vedrører.
Der er rettet henvendelse herom til Skatteudvalget, og den går jeg ud fra at vi får ministeriets svar på.
Vi vil i øvrigt i Venstre følge, hvilke yderligere henvendelser der måtte tilgå Skatteudvalget.
Umiddelbart ser det jo ud til, at dette lovforslag imødekommer en række ønsker fra advokaters og revisorers side, så det er selvfølgelig udmærket.
Tom Beck (KF), 1999-03-18:
Da den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, ikke har mulighed for at være til stede i salen her på dette tidspunkt, skal jeg på hendes vegne meddele, at Det Konservative Folkeparti er positivt over for skatteministerens forslag.
Aage Frandsen (SF), 1999-03-18:
SF kan støtte forslaget.
I praksis er det allerede sådan i dag, at stiftelse med tilbagevirkende kraft finder sted, og så er der problemer i skattelovgivningsmæssig henseende.
Forslaget om ændring af reglerne om indsættelse af dokumentation for skattefri virksomhedsomdannelse kan vi klart støtte.
Ved at fremrykke indsendelsen gives der mulighed for en betydelig mere sikker vurdering af den gennemførte transaktion.
Det bør dog præciseres, om det er stifterens eller selskabets skatteansættende myndighed, dokumenterne skal sendes til.
Ofte er det nye selskab jo ikke skatteansat samme sted som den personlige stifter, og dette er blevet endnu mere udbredt, efter at ligning af selskaber og hovedaktionærer er blevet adskilt. Der bør følges op med en sikring af, at de anførte skattemæssige anskaffelsessummer for aktierne kan opbevares via edb.
Ofte er der tale om en negativ skattemæssig ansættelsessum, og ofte sker der efterfølgende nye aktieombytninger med skattemæssig succession.
Det er derfor vigtigt, at ligningsmyndighederne mange år senere kan følge den korrekte skattemæssige anskaffelsessum.
Her er der tydeligvis efter vores opfattelse tale om et problem i dag.
Men med disse to mindre forbehold kan vi støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1999-03-18:
Med lovforslaget skabes der mulighed for, at selskaber får mulighed for skatteretligt at gennemføre en skattepligtig fusion med virkning fra en dato, der ligger op til 6 måneder forud for selskabernes endelige vedtagelse af fusionen.
På samme måde får selskaberne mulighed for at opnå overensstemmelse mellem den skattemæssige skæringsdato for fusionen og den regnskabsmæssige skæringsdato, hvilket kan give store administrative lettelser for virksomhederne.
Tilsvarende regler foreslås for en personligt ejet virksomhed, som overdrages til ejeren i det nystiftede selskab, og for overdragelse af en virksomhed til dets nystiftede datterselskab.
I forbindelse med lovforslagets fremsættelse har der været en del bemærkninger i høringssvarene, hvor de fleste høringsberettigede har peget på det problem, der kunne opstå i forbindelse med værdiændringer mellem skæringsdatoen og vedtagelsen. Med det foreliggende forslag skulle der være rettet op på denne mulighed, således at perioden, i hvilken der eventuelt ville kunne spekuleres i den tilbagevirkende kraft, begrænses. Ifølge forslaget skal det være en betingelse, at ejeren senest 1 måned efter stiftelsen indsender kopi til skattemyndighederne af stiftelsesdokumentet samt dokumentation for, at selskabet er anmeldt til registrering i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Perioden, hvor der skattemæssigt kan spekuleres i, hvorvidt indtægter og udgifter skal henføres til ejeren personlig eller til et selskab, er således begrænset, og det giver skattemyndighederne mulighed for at gribe ind på et tidligere tidspunkt end i dag, hvis ejerens dispositioner er udtryk for skatteunddragelse.
Dansk Folkeparti ser gerne en generel lempelse af skattevilkårene, men vi er imod, at enkeltvirksomheder og enkeltpersoner kan foretage skattemæssig spekulation, og det skulle der være taget højde for med dette lovforslag.
Forslaget har kun et begrænset provenutab til følge, men giver virksomhederne store adminitrative lettelser, og Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-03-18:
Baggrunden for forslaget er, at der i den eksisterende lovgivning ikke er skatteretlig hjemmel til at foretage skattepligtig fusion med tilbagevirkende kraft, og siden 1996 har skatteministeren sammen med bl.a. revisororganisationerne arbejdet på at belyse, hvilke konsekvenser, hvilke praktiske problemer der opstår som følge af den manglende hjemmel. Med lovforslaget bliver det muligt, at virksomheder, der er omfattet af selskabsskatteloven og fondsbeskatningsloven, får adgang til at foretage skattepligtig fusion med skattemæssig tilbagevirkende kraft.
Lovforslaget åbner mulighed for, at en virksomhed kan gennemføre en skattepligtig fusion med virkning fra en dato, der kan ligge op til 6 måneder forud for selskabernes endelige vedtagelse af fusionen og den regnskabsmæssige skæringsdato.
Der er her tale om en administrativ lettelse for virksomhederne.
Christian Jensen (FP), 1999-03-18:
Historien er desværre rigeligt besmykket med eksempler på, at forslag fra skatteministeren gang på gang har været til stor ugunst og skade for det danske erhvervsliv.
Listen over skatter og afgifter, der er indført eller forhøjet
under hr. Nyrup, hr. Lykketoft og hr. Stavad, er meget lang - så lang som 73 i alt, hvoraf alene 25 nye skatter og afgifter er kommet til på kun 1 år, nemlig i perioden fra marts 1998 til marts 1999
Derfor er vi i Fremskridtspartiet altid meget kritiske over for forslag fra denne side. Dog er det ikke sådan, at vi i Fremskridtspartiet pr. definition er imod alt, hvad der kommer fra skatteministerens side, selvfølgelig ikke.
Vi gennemlæser selvfølgelig alt, hvad der kommer - også fra skatteministeren.
Det være sig selve forslagene, der fremsættes, og bemærkningerne, der gøres hertil, og mange gange kan vel de høringssvar, der kommer ind, tillægges en stor værdi, når man skal tage stilling.
Når Fremskridtspartiet er relativt positivt over for dette af skatteministeren fremsatte forslag,
Disse høringssvar - sammenholdt med konstateringen af, at der også øjnes de lettelser for erhvervslivet i administrationen af disse sager, som er så vigtige i mange sammenhænge som f.eks. ved generationsskifte - gør, at når der endelig fra skatteministeren fremkommer gode og brugelige og positive ting, er vi parat.
Derfor vil Fremskridtspartiet være positivt i det kommende udvalgsarbejde, og Fremskridtspartiet vil, hvis der ikke fremkommer væsentlige ændringer i negativ retning for erhvervslivet, kunne støtte forslagets endelige vedtagelse.
Frank Aaen (EL), 1999-03-18:
Grundlæggende er vi meget stærke modstandere af, at man kan lave skattemæssige dispositioner med tilbagevirkende kraft.
Jeg forstår sådan set godt argumentationen for, at når man laver fusioner i henhold til selskabsretten, er man nødt til at have muligheden for at gøre det tilbagevirkende, på grund af at man skal have opgjort aktiverne efter regnskabsårets afslutning.
Men jeg mener ikke, det nødvendigvis gør, at det er klogt også at indføre samme mulighed skattemæssigt, da det alt andet lige vil føre til muligheder for i øget grad at kunne spekulere i at lave transaktioner på den ene og den anden måde.
Den del af forslaget er vi faktisk negative over for.
Men lige så indlysende og oplagt er det, at der er dele af de præciseringer og stramninger og stop for spekulationsmuligheder, der ligger i lovforslaget, som vi varmt støtter. Det er altså lidt til den ene side og lidt til den anden side, og om det fører til, at vi på et tidspunkt skal bede om at få lovforslaget opdelt, eller om vi på anden måde skal forhandle om det, eller der under alle omstændigheder er et flertal i Folketinget for forslaget, som det ligger her, vil vi se på i udvalgsarbejdet.
Men jeg tror, det vil være vanskeligt for Enhedslisten at stemme for forslaget - eller rettere sagt: Vi kan ikke umiddelbart stemme for forslaget, som det ligger, men vi støtter varmt dele af det.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-18:
Efter 4 timers debat om det her emne er det ikke muligt for mig at tilføre debatten nye synspunkter, men jeg skal blot meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslag nr. B 71.
Kim Behnke (FP), 1999-03-18:
Da Fremskridtspartiet fremsatte beslutningsforslag nr. B 71 den 18. december, skete det som følge af, at der var optræk til en situation i EU, som betød, at den danske regering kunne komme til at stille sig blokerende ved ministerrådsafgørelser.
Sagen er jo nemlig den, at beslutningen om det toldfri salg fra 1991 kun kan ændres i enstemmighed.
Jeg kunne forstå på CD's ordfører, hr. Melchior, at han synes, forslaget var blevet lidt overflødigt.
Det blev det jo sådan set ikke den 18. december, men der skete så det den 12. januar, at Dansk Folkeparti stillede den forespørgsel, som vi netop har gennemført.
Og det er klart, at de bemærkninger, der er faldet under den forespørgselsdebat, jo naturligvis også må gøre sig gældende i forhold til forslaget.
Det er vores forventning, at vi kan fortsætte indtil sidste øjeblik.
Vi skal have et samråd med statsministeren lidt senere i dag.
Senere skal vi give statsministeren det fornødne mandat til regeringstopmødet, og vi har ambition om til sidste minut at blive ved med at prøve at overbevise den danske regering.
Hvis f.eks. den engelske regering holder ord, og den engelske premierminister Tony Blair på topmødet i Berlin ønsker at få det toldfri salg udskudt i et par år, så håber vi ikke, vi kommer i den situation, at Danmark som det 15. land forhindrer det i at blive en realitet.
Men skulle det blive tilfældet, ja, så har regeringen et alvorligt forklaringsproblem over for Folketinget, over for det danske folk.
Derfor håber vi, at den situation, der er skitseret i beslutningsforslaget, nemlig at den danske regering ikke bliver det blokerende land, slet ikke kommer til at opstå, men at når de 14 andre lande støtter en udskydelse, så gør den danske regering det også.
Og i den situation så er det klart, at beslutningsforslaget er overflødigt, men så er det som følge af, at det har opnået det, der er beslutningsforslagets primære indhold. Jeg takker for de tilkendegivelser, der kom under denne korte behandling, og vil så se frem til, at den danske regering på topmødet den 25. gør, hvad der er det eneste fornuftige, nemlig lader være med at blokere for en forlængelse af det toldfri salg.
Ole Stavad (S), 1999-03-18:
Da forslaget her jo er i klar forlængelse af den foregående debat, som nu er pågået i det meste af 4 timer med en pause indimellem, synes jeg ikke, at det vil være rimeligt, at jeg begynder at gøre mange og lange bemærkninger til forslaget, da jeg er fuldstændig enig med økonomiministeren, og jeg heller ikke har hørt nye argumenter.
Derfor skal jeg under henvisning til alt det, der har været sagt i de foregående 4 timer, på regeringens vegne afvise beslutningsforslag nr. B 71.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-18:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at vi altså tror på, at problemerne løses på den måde, man også har startet det på.
Som der også står her i den rapport, vi har fået: Arbejdsmarkedsrådet har vedtaget, at ledige i tidligere beskæftigelse inden for færgetrafikken skal have en tidlig og fleksibel indsats, de skal i gang med uddannelse, hvis det er det, der er brug for.
Det vil sige, at der er taget disse initiativer.
Dertil kommer så også, som det er oplyst her i dag fra Folketingets talerstol, at strukturfonde står til rådighed
Må jeg så sige, at alt jo ikke skyldes det toldfri salg
, hvis vi taler om ledighed.
f.eks. på Grenaa-Varberg, det er vel almindeligt kendt
Altså vi kan ikke lægge alt over på det toldfri salg.
Arne Melchior (CD), 1999-03-18:
Sammenligningen med Daells Varehus halter på yderligere måder end den, hr. Thulesen Dahl har nævnt.
Se, at Daells Varehus lukker, får ikke til følge, at dansk detailhandelsomsætning falder.
Der bliver ikke brugt færre varer, fordi Daells Varehus ikke findes.
Det vil sige, at produktion, indkøb og salg bliver det samme, omsætning, arbejdspladser og indtægter gennem moms og afgifter til staten bliver uforandret.
Så mit sidste punkt til økonomiministeren: Ministeren sagde, at der ikke er fremkommet noget nyt.
Det vil jeg tillade mig at bestride.
Jeg fik sagt, at charterpriserne vil blive forhøjet.
Det er ikke noget nyt, det argument har været nævnt før, men så fik jeg også påstået, at ingen dansker vil undlade at tjene de adskillige hundrede kroner, som vil blive sparet ved indkøb af tobaksvarer og spiritus i de 14 andre EU-lande, når man er på rejse dertil, tjenstligt eller privat, og at en følge deraf altså bliver tab af danske arbejdspladser, tab af indtægter til danske virksomheder og ingen som helst fordele, ikke én krones provenu til statskassen.
Det synes jeg var et ret nyt argument fra i dag.
Det er ikke blevet bestridt af nogen af ordførerne eller af ministrene.
Jeg erkender blankt, at det ikke er noget, jeg kan bevise, før vi kommer så langt, at vi kan se personernes, de rejsendes handlingsmønster, men jeg gentager, at jeg ikke tror, den dansker er født, som vil give afkald på at spare 100, 300 eller 500 kr. ved indkøb i udlandet, som vil være fuldt lovlige, og disse varer fuldt lovligt kan bringes med til Danmark, når den 30. juni er passeret.
Så vil der ikke komme en krones glæde til den danske statskasse eller til de danske skatteydere ud deraf.
Ole Stavad (S), 1999-03-18:
Dermed også et tilsagn til både hr. Jensby og hr. Aage Frandsen om, at hvis der er ting, der skal præciseres, eventuelt om, hvor dokumenterne skal hen, er det klart, at vi er parat til at se på, om det er noget, der skal ses på under arbejdet.
Jeg forstod det, hr. Aage Frandsen tog op med hensyn til edb, som det spørgsmål, om man havde en sikker kurs at kunne vende tilbage til, så der ikke efterfølgende var problemer i en salgssituation, men at man fik den korrekte opgørelse.
Jeg tror, vi har lov til at sige, at selv om vi har år 2000-problemer m.v., er vi sådan set ret godt med på edb-siden; men derfor er det da alligevel klart, at vi skal sikre, at vi har det rigtige grundlag for beregningen af fortjenesten.
Jeg har ikke et svar på rede hånd med hensyn til, om der skulle være problemer i denne sammenhæng, men også det er der jo mulighed for at få belyst. Så kan jeg forstå, at der er to af ordførerne, der har problemer på grund af denne sag.
Først hr. Christian Jensen fra Fremskridtspartiet, der næsten har fået samvittighedsproblemer over, at han ser for sig, at han nok bliver nødt til at stemme for.
Jeg ved ikke, om hr. Christian Jensen har opdaget, at han tidligere på dagen må have været i det samme dilemma, for her blev der faktisk vedtaget to skatteforslag, som jeg også havde fremsat, af et enigt Folketing.
Jeg håber sådan set, at hr. Christian Jensen får mulighed for at være herinde i så lang tid, at han kan få det forkerte billede, han åbenbart har med sig hjemmefra fra pressen, korrigeret af virkeligheden.
Jeg vil gerne bidrage til det.
Til hr. Frank Aaen må jeg sige: Når jeg har lyttet til debatten her i dag, tror jeg ikke, det måske ville være helt hensigtsmæssigt at begynde at dele forslaget op, så derfor må hr. Frank Aaen befinde sig i en samvittighedskonflikt: om han nu skal støtte forslaget eller stemme imod de gode initiativer, der ligger i det.
Min anbefaling er klar: jeg mener, det er et støtteværdigt forslag, og ud fra de synspunkter, jeg normalt kender hr. Frank Aaen og hans parti for, trækker det faktisk samlet set den rigtige vej.
Så jeg håber, de konflikter, man har med sig selv, kan blive løst, inden vi når frem til tredje behandling, så et forhåbentlig enigt Folketing kan vedtage et fornuftigt lovforslag.
Frank Aaen (EL), 1999-03-18:
Ja, jeg er fuldstændig enig i, at der er mange andre problemer end dem, vi taler om i dag, og dem deltager vi gerne i, men nu holder vi os til det emne, der er i dag.
Og der vil jeg bare igen spørge: Hvis hr. Jens Peter Vernersen mener, at der faktisk bliver taget hånd om det, og at man laver sådanne planer ude omkring, hvad er så argumentationen for ikke at stemme for vores forslag til vedtagelse? Jeg kan ikke høre argumentationen.
Det går godt nok, siger hr. Jens Peter Vernersen.
Ja, nu er der altså gået 8 år, hvor der ikke er sket noget, men det kan da godt være, at det går godt nok.
Men hvad er der så galt med at vedtage, at nu skal der en forpligtelse til, at de her planer kommer
på bordet i et samarbejde med byerne og de ansatte?
Hvad er argumentationen imod det?
Det forstår jeg ikke.
Derfor synes jeg lige så godt, vi kan vedtage det.
For jeg har ikke tillid til f.eks. en tidlig indsats i en kommune, hvor man i forvejen har høj arbejdsløshed. Er der nogen, der tror på, at der her skabes de arbejdspladser, man mister? Der skal noget andet til.
Der skal ikke bare kurser til.
Der skal jo ikke bare beskæftigelses- og alle mulige mærkelige ting til, som vi kender i forvejen fra arbejdsmarkedsområdet.
Der skal en indsats til konkret at skabe nogle arbejdspladser i de områder.
Det er jo ikke sådan, at de bare skal flyttes over på et andet område, for det er derfor, vi insisterer på, at der skal vedtages en plan, som også skal indbefatte en konkretisering af, hvordan vi vil skabe nogle nye arbejdspladser. Og så til hr. Thulesen Dahl og i øvrigt også til hr. Behnke: Jeg vil bare sige om den argumentation, at nu ved alle, at det stopper, og så kommer der gang i tingene, hvis vi bare udskyder det en gang mere.
Da man lavede overgangsordningen på de 8 år, var argumentationen også, at nu ved alle, at det stopper, og derfor får vi skabt nye arbejdspladser.
Det er ikke sket.
Der er ikke sket noget som helst i de 8 år.
Og hvis det er sådan, at man bliver ved med at udskyde, så vil man også udskyde indsatsen for, at der kommer til at ske noget.
Derfor mener jeg, at det er forkert.
Jeg mener, det er en forkert galej.
Jeg skal undlade at skyde nogen dårlige motiver i skoene; jeg siger bare, jeg mener, at det er en gal galej.
Jeg har stor respekt for dem, de har ringet til mig i de senere uger og sagt, at de er bekymrede for deres beskæftigelse.
Det forstår jeg godt.
Men jeg har også sagt til dem: Jeg mener, I bruger energien
forkert.
I skal bruge energien på at få gang i, at der bliver lavet nogle planer for konkret, alternativ beskæftigelse.
Det er også den melding, jeg har givet her i dag.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-03-18:
Vi har lagt modeller frem.
Vi har lagt modeller frem, der sikrer beskæftigelsesudvikling også på det her område.
Det har vi set succesen af.
Der er skabt 200.000 ekstra job i de 8 år, hvor hr. Frank Aaen godt nok siger der ingenting er sket, specielt på dette område.
Folk i denne industri, der skulle have lagt om, har ikke gjort det, men på trods af det er der i det danske samfund skabt 200.000 nye arbejdspladser.
Vi tror altså ikke på de planøkonomiske modeller, som hr. Frank Aaen lægger frem nu her i 1999.
De spillede faktisk fallit for 10 år siden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-03-18:
Jamen jeg må sige til hr. Frank Aaen, at jeg synes altså, logikken alligevel halter lidt, fordi det her handler om, at myndighederne har svigtet for deres part, og hr. Frank Aaen anerkender jo også i sit indlæg, at myndighederne også har svigtet i denne her overgangsperiode med hensyn til at få tingene på plads, både de praktiske problemer, der er mellem handel mellem landene efter den 1. juli, som man gav et løfte om at der skulle komme forslag på bordet om for år tilbage, men jo også i forhold til indsatsen over for ledigheden i de berørte områder.
Hovedproblemet er lige præcis, som hr. Aaen også selv siger, at arbejdsledigheden er høj i forvejen i præcis de regioner, der rammes, og når det er myndighederne, der har svigtet, må hr. Frank Aaen også forholde sig til, at det drejer sig om, hvordan vi kommer de mennesker i møde, der i givet fald vil blive berørt af afskaffelsen af det toldfri salg. Der handler det selvfølgeligt om: Skal de kastes ud i arbejdsløshed den l. juli, før myndighederne har taget sig sammen, eller vil hr. Frank Aaen være med til, at man siger, at de skal ikke kastes ud i den arbejdsløshed, men at der til gengæld så i den periode, der går, indtil de altså mister deres nuværende job, skal gøres en målrettet indsats, eksempelvis i form af en diskussion om, hvilke offentlige institutioner der kunne placeres i randområderne i Danmark, i stedet for at det hele skal ligge inde omkring Slotsholmen?
Frank Aaen (EL), 1999-03-18:
Bare til det sidste vil jeg sige, at hvis den energi, der i lang tid er blevet brugt på at presse en udskydelse af stoppet igennem, var blevet brugt til at sige: Vi accepterer stoppet, men vi vil i stedet for have en plan for alternativ beskæftigelse i de områder, hvor man ikke kan klare sig uden, fordi der har man også mange andre problemer, så er jeg sikker på, at man var kommet meget længere, meget, meget længere, end vi er nået i dag med at få sat noget andet i gang.
Derfor mener jeg, at det i 8 år har været og fortsat er en blindgyde at arbejde for at forlænge det toldfri salg, for det udskyder bare datoen, hvor man tager problemet alvorligt.
Til hr. Jens Peter Vernersen.
Der er skabt nye job, ja.
Det er måske også derfor, at de i Billund ikke har så stort
et problem og kan finde anden beskæftigelse, men det er altså en ringe trøst for dem i udkantsområderne, som har andre og flere problemer end det ene.
De kan altså ikke bare regne med, at det generelle opsving redder problemerne hos dem.
Det gør det ikke. Og jeg vil gerne advare Socialdemokratiet og regeringen imod at gå ind på samme måde i debatten om kasernenedlæggelser.
Tror man, man kan overbevise bornholmerne om, at man kan nedlægge deres kaserne, og så har de gavn af den generelle beskæftigelsesudvikling?
Nej, det dør man af.
Tror man, man kan sige det samme til udkantsområderne, at det går jo godt, hurra, hurra, i Danmark, og derfor gør det ikke noget, at vi lukker en stor procentdel af jeres arbejdspladser.
Det hjælper ikke noget.
Det er nødvendigt at sige - og det har jo ikke noget med planøkonomi at gøre; det er sådan set det modsatte - at her har vi et område, der er ramt af arbejdspladsnedlæggelser, der er ramt af, at vi nedlægger nogle arbejdspladser ved det, vi nu gør med det toldfri salg, og som måske oven i købet rammes af besparelser på militæret.
Jamen så er vi da nødt til at gå ud og sige: Her gør vi noget konkret.
Her kan vi ikke bare henvise til statistikker, der gælder hele landet.
Her har folk brug for en håndsrækning dér, hvor de bor, som de kan forstå.