runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2005-05-27:
Nu faldt jeg ikke ned af stolen, men det var da tæt på, at det skete hernede, da jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører sige, at vi fra Socialdemokratiets side spiller hasard med miljø og sundhed i Danmark på det her område.
Det er Socialdemokratiet, som år efter år efter år har stillet krav og krav og krav og krav til gensplejsning om sporing og om mærkning, og vi er senest gået med i sameksistenslovgivningen, som er den skrappeste lovgivning, der overhovedet findes i Danmark.
Så jeg vil da gerne bede Dansk Folkepartis ordfører om helt præcist at fortælle mig: Hvor er det, vi har spillet hasard med noget som helst?
Også om det her forslag, vi behandler i dag, har vi udtrykt positivitet, udtrykt, at der er nogle ting, vi er nødt til at kigge nærmere på, men at vi som udgangspunkt er positive.
Hvor er det, vi spiller hasard?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-27:
Det er netop, når man ikke bakker helhjertet op om, at regeringen skal opfordres til at arbejde meget positivt for at få nogle endnu strammere regler end det, man har haft indtil nu.
Jeg tror, vi alle sammen er klar over, at dengang vi havde loven om sameksistens og lignende under behandling, blev der nævnt nogle problemer.
Vi kender alle sammen til problemer og til, hvor de kan opstå.
Vi har hørt om Danisco i Danmark, som har haft et udslip af de gmo-manipulerede produkter, de arbejder med.
Vi kender alle sammen til, at når en mejetærsker har høstet på én mark og skal høste på en anden, så skulle den egentlig gøres ren, men bliver den rent faktisk gjort ren?
Bliver der fulgt op på det?
Bliver der udført en kontrol?
Derfor spørger jeg bare: Har Socialdemokratiet sikret sig, at vi ikke får den spredning?
Det er at overreagere, når Socialdemokratiets ordfører gør det på den her måde.
Det, man skal her, er, at man skal sikre forbrugerne så godt som overhovedet muligt, bl.a. ved at gøre de mærkningsordninger, der kunne indføres, mere restriktive, i stedet for at de er så vage, som de er på nuværende tidspunkt, hvor man ikke mærker på ordentlig vis.
Der kunne man godt gå yderligere frem og sikre, at borgerne får de oplysninger, som jeg og som Dansk Folkeparti synes, de har ret til at få, men hvor Socialdemokratiet måske har en anden holdning, nemlig at det ikke er nødvendigt, at de får alle oplysninger.
Man kan godt arbejde videre med de her regler for at stramme dem op, og der er det bare, jeg har en bøn: Kan S ikke give det tilsagn til bl.a. Enhedslisten, at de også synes, regeringen skal gå ned i EU og arbejde positivt for det?
Det vil alle vi andre partier så bakke op om, at man går ned og arbejder for.
Vi har jo ikke sagt, hvad resultatet skal være i sidste ende.
Det kan vi ikke være herre over.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-27:
Da vores landbrugsordfører, hr. Allan Niebuhr, ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag, har jeg lovet at fremføre hans ordførerindlæg om sagen: Vi Konservative vil vælge at forholde os til den faktuelle virkelighed i denne sag.
Der er i foråret 2004 indgået et bredt forlig på området.
Aftalen fik dengang i maj 2004 mange pæne ord med på vejen af ordførerne fra forligspartierne.
Aftalen handler både om dyrkning, dyrkningsafstande, naboorientering, uddannelse og eventuel kompensation for utilsigtet forekomst af gmo.
Dyrkningen sker på baggrunden af en bekendtgørelse, som er trådt i kraft den 9. april i år.
Der er i aftalen indføjet, at aftalen skal evalueres 2 år efter, at loven er trådt i kraft.
Dyrkningen i dag sker derfor efter en velovervejet politisk beslutning.
Da alle gmo-produkter skal have en markedsføringstilladelse, før de kan anvendes og sælges i EU,
vil det blive betragtet som at være i strid med EU-retten at indføre sådanne frie zoner i Danmark.
Mærkning af gmo-fødevarer og foder er reguleret i EU, og der er i forbindelse med førnævnte forlig afsat 1 mio. kr. til indsatsen for forbrugerinformation om EU-mærkning af produkterne.
På den baggrund kan jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Ole Glahn (RV), 2005-05-27:
I Det Radikale Venstre går vi ind for en offensiv forskning i bioteknologi.
Bioteknologien kan rumme mange muligheder for, at der kan skabes en bedre fødevareproduktion til gavn og til fordel for de fattige i den tredje verden – her kan eksemplet, som blev nævnt af den socialdemokratiske ordfører, med golden rice nævnes.
Vi mener, at det er vigtigt, at forskningen i genteknologi og bioteknologi også kommer til at ligge i det offentliges regi og ikke kun i private hænder og i store firmaers regi, fordi det kan medføre, at det, der forskes i, går i en forkert retning.
F.eks. har man forsket i, at forskellige afgrøder kan være resistente over for sprøjtegifte.
Vi mener, det er den forkerte måde at arbejde med det på.
Vi ønsker, at der skal være en offensiv offentlig forskning på det her område, så denne udvikling ikke bliver overladt til en håndfuld amerikanske virksomheder.
Vi mener også, at vi her har at gøre med noget meget centralt i naturens sammenhæng, og derfor skal vi være meget omhyggelige med, at vi ikke kommer til at begå ulykker på det her felt.
Vi skal være meget præcise i vores politiske udmeldinger og de handlinger, der skal foretages, for at kontrollere, at der ikke sker en spredning, som er uønsket.
For Det Radikale Venstre er det vigtigt, at der også skabes en sikkerhed for, at forbrugerne ved, hvad de får, når de køber de forskellige varer, og det vil sige, at den aftale om sameksistensloven, der er indgået mellem regeringspartierne, Socialdemokratiet, RV og SF, står vi bag.
Vi mener, at det er en god lov.
Det er enestående, at vi som medlem af EU har kunnet lave en sådan aftale i Danmark, og det var der andre der kunne lære af.
Vi mener, der skal arbejdes for, at forbrugerne fortsat skal kunne få så mange oplysninger som muligt om de varer, de køber.
Vi mener også, at der – og sådan er det jo i dag – skal kunne indgås frivillige aftaler om gmo-frie zoner, og vi har ikke spor imod, at der også arbejdes for det.
Men vi står naturligvis bag den aftale, der er lavet, og det vil sige, at vi går åbent ind i en drøftelse i det udvalgsarbejde, der forestår her.
Jeg er enig med ministeren i, at det politisk nok ikke er så fremkommeligt at komme igennem med en sag af denne karakter, lige efter at der er lavet en aftale, men det betyder ikke, at vores sigte med, hvilken retning vi vil gå, ikke skal være klart.
Og der fornemmer jeg egentlig ikke den store politiske uoverensstemmelse mellem partierne her i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2005-05-27:
I al væsentlighed synes jeg, det var et positivt indlæg, hr. Ole Glahn holdt, så tak for det.
Men der var en enkelt ting, hr. Ole Glahn sagde, som jeg godt vil hæfte mig en lille smule ved.
Det var alle de positive muligheder, man ser i gmo.
Det er rigtigt, at vi har kunnet læse om og har fået beskrevet, hvordan gmo kunne løse snart sagt alle verdens sultproblemer.
Jeg tror nu nok, at andre metoder kunne vise sig at være lige så effektive.
Det er mere, om hr. Ole Glahn ikke er enig med mig i, at det, vi indtil nu har set gmo blive brugt til også i den tredje verden, faktisk har været ting, som har været stærkt negative.
Jeg vil bare nævne et enkelt eksempel på, hvordan man i Argentina har omlagt landbruget til at være ensidigt fokuseret på at producere gmo-soja, ikke mindst bl.a. til den danske svineproduktion, og dermed været medvirkende til fuldstændig at ødelægge det argentinske landbrug.
For det er de ting vi har set har været konsekvenserne af brugen af gmo.
Ole Glahn (RV), 2005-05-27:
Jeg er enig i, at den måde – og det sagde jeg også i mit indlæg – gmo har virket på og er blevet præsenteret på over for erhvervsliv og over for forbrugere har været en måde, som måske først og fremmest har tjent de store firmaers interesse, nemlig de firmaer, der producerer sprøjtegifte og andet.
Det er derfor, vi siger, at det er meget vigtigt.
Vi er ikke fjendske over for ny teknologiudvikling.
Vi ser nogle muligheder i den her teknologi, og derfor er det også meget vigtigt, at det offentlige går med ind og forsker på området, så vi er sikre på, at den forskning kommer til at blive styret ud fra nogle fælles interesser.
Per Clausen (EL), 2005-05-27:
Bare en enkelt lille bemærkning om det, der jo også tidligere i dag har været meget snak om: den meget effektive kontrol.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke enig med mig i, at det kan være noget bekymrende, at kontrollen tilsyneladende i stor udstrækning er baseret på informationer, man får fra de store firmaer, der er på området, bl.a. Monsanto, hvor vi jo her for nylig har set et eksempel på, at i hvert fald ikke alle informationer kommer til EU’s kendskab, før man godkender produkter inden for det her område?
Det forstår jeg altså ikke noget af.
Jeg forstår godt, at det handler om, hvordan EU-regler regulerer vores fødevarer i Danmark, men det er jo en lidt anden diskussion, tror jeg nok.
Men hvis det er sådan, at De Konservative insisterer på at sammenkoble disse ting også i de kommende måneder, så er jeg da ikke den, der vil nægte at gøre det.
Jeg vil bare sige, at det her jo handler om forsvaret for økologi som begreb og om økologiske fødevarer, og der er det jo nemlig præcis, som den konservative ordfører sagde, sådan, at vi efterhånden har tilført de såkaldt konventionelle fødevarer så mange kemiske stoffer, at der skal alenlange lister til for at beskrive det.
Det er jo netop derfor, det er så vigtigt at forsvare de økologiske fødevarer og sikre, at de ikke kommer ud på den samme glidebane, og det er derfor, at vi er nødt til at sige, at der skal være et rødt Ø-mærke, der i fremtiden sikrer, at hvis man køber økologiske fødevarer med det mærke, så indeholder de ikke tilførte giftstoffer.
Jeg vil bare sige, at hvis det var sådan, at vi kunne komme igennem med det ved at droppe den første del af vores krav, så ville jeg være meget, meget glad.
Mette Gjerskov (S), 2005-05-27:
Jeg synes, det er meget at skulle høre, at det er Socialdemokraternes skyld, at der er en risiko.
Jeg tror netop, at jeg har sagt, at der er en risiko her, og den er vi nødt til at tage alvorligt, og at vi skal have nogle meget stramme foranstaltninger.
Jeg har meget svært ved at se, at det skulle være at spille hasard med noget som helst.
Vi går jo positivt ind i forhandlingen om forslaget.
Vi har rent faktisk været med til at få EU til at stramme og stramme og stramme på det her område.
Den eneste måde, hr. Jørn Dohrmann kan få sin garanti på, er ved fuldstændig at forbyde gensplejsning.
Det kan vi ikke gå ind for, for vi mener faktisk, at der er nogle potentielle muligheder inden for gensplejsningen, som vi ville sige farvel til, hvis vi forbød det fuldstændig, som f.eks. den golden rice, jeg nævnte i min ordførertale.
Det er den eneste måde, Dansk Folkepartis ordfører kan få sin garanti på, og det mener vi faktisk ikke er i orden.
Per Clausen (EL), 2005-05-27:
Man kan jo altid filosofere over, hvad det nu var for en folkeafstemning, hvor de danske EU-tilhængerpartier klart og utvetydigt sagde til vælgerne, at den her gang besluttede de, at det fremover er EU, der afgør, hvordan reglerne om det røde Ø-mærke, der er i Danmark, er.
Man kan altid filosofere over, hvornår det er sket.
Jeg er sikker på, at vi er nogle, der har påpeget, at det ville ske som en konsekvens af de beslutninger, der blev truffet, men gad vide, om tilhængerne har været særlig begejstrede for det.
Er pointen ikke her, at den konservative ordfører i lighed med den socialdemokratiske ordfører, når vi skræller det hele af, ender med at sige, at hvordan det danske Ø-mærke, økologimærket, defineres i fremtiden, afgøres i EU?
Vi slås selvfølgelig i EU, så bliver vi stemt ned, og det er så det.
Inger Støjberg (V), 2005-05-27:
Nu sagde jeg bestemt ikke på nogen måde, at det var dårlig tone, eller at det var forkert, at fru Rosenkrantz-Theil tog ordet og stillede spørgsmål, selv om jeg ikke er ordfører på sagen.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-27:
Jeg skal på tilsvarende vis lade være med at komme ind på detaljer om forslaget, fordi jeg selvfølgelig er indforstået med, at der bliver læst en ordførertale op, og at fru Inger Støjberg ikke er Venstres ordfører på forslaget.
Men jeg bliver nødt til herfra at udtrykke en frustration over, at Venstre gang på gang under valgkampen – jeg vil vædde på, at det også kommer til at ske under den kommende kommunalvalgkamp – er meget ude og blande sig i diskussionen om, hvad homoseksuelle skal have af rettigheder.
De går ud og lover guld og grønne skove til det homoseksuelle miljø og siger: Vi vil kæmpe for det ene og det andet.
Hele dagen i går prøvede flere journalister at få fat i hr. Søren Pind, som er ordfører på et af de andre forslag.
Hr. Søren Pind har ikke villet kommentere det, selv om han har siddet ved siden af, mens journalisten har talt om det.
Det giver en frustration, at vi ikke kan få en debat her i Folketingssalen med Venstres ordfører, fordi vedkommende ikke er til stede.
Inger Støjberg (V), 2005-05-27:
Jeg vil meget beklage, hvis hr. Kamal Qureshi føler ubehag ved det her eller føler, at det er forkert.
Det kan jeg kun beklage.
I forhold til ordføreren vil jeg sige, at jeg på ingen måde hverken har snor i eller noget med ordførerens kalender at gøre.
Jeg kender ikke engang til den.
Men det om valgkampen vil jeg meget gerne kommentere.
Jeg har også godt set rundtomkring i landets aviser og hørt i radio og tv, at kandidater har haft andre holdninger end den, jeg måske lige giver udtryk for i den ordførertale, som jeg læser op her.
Det må så stå for de enkelte kandidaters side.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-27:
Nu kan man sige, at det jo ikke er tilfældige kandidater, der er tale om.
Det er faktisk statsministerkandidaten, vi taler om.
Det er faktisk den nuværende statsminister.
Det er faktisk hans udtalelser, vi taler om.
Jeg ved også godt, at folketingsmedlemmerne kan have en kalender, der gør, at de ikke kan være til stede, men det er i lige så høj grad et udtryk for, at Venstre, som jeg også nævnte i går, ved utallige forsøg undlader at deltage i de her diskussioner, undlader at debattere.
Inger Støjberg (V), 2005-05-27:
Jeg vil sige til hr. Kamal Qureshi, at jeg kun endnu en gang kan beklage, at jeg har måttet læse den her ordførertale op.
Sådan er det nu engang.
Man kan ikke altid styre kalenderen.
Jeg er meget glad for debatten, vi har haft her, og jeg kan sige, at det også er en debat, som pågår i Venstres folketingsgruppe og helt klart også i Venstres bagland, hvilket også har afspejlet sig i bl.a. valgkampen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-27:
Jeg mærker stærkt, at det også må have været nogle liberale begrundelser, der lå til grund for, at de kloge grundlæggere af Det Radikale Venstre brød med Venstre dengang for 100 år siden.
Når man siger det med atypisk leveform, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil var inde på, synes jeg, at det er utrolig imponerende, at Danmarks såkaldt liberale parti vil blande sig i, hvordan folk skal leve på den anden side af væggene.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge, om man så vil revurdere sin holdning i forhold til enlige.
Er det konsekvensen af de synspunkter, der bliver ført frem her?
Inger Støjberg (V), 2005-05-27:
Først og fremmest vil jeg egentlig godt takke for den store interesse, der er for den her ordførertale.
Det er altid dejligt, når der er mange spørgsmål og kommentarer.
Til hr. Emil Ammitzbøll vil jeg endnu en gang gerne understrege, at det, jeg forstår ved ordet atypisk, er, at det ikke er den typiske leveform.
Slår man op i Danmarks Statistik, vil det jo tydeligt fremgå, at den typiske leveform herhjemme er i et heteroseksuelt forhold.
Så det er sådan set det, jeg lægger i ordet atypisk.
Jeg vil gerne understrege, at jeg på ingen måde er hverken fordømmende eller afstandstagende, ikke på nogen som helst måde.
Det jeg forstår ved atypisk er alene, at det ikke er det typiske.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-27:
Jeg takker for, at der ikke er noget fordømmende.
Men vi kan så ud fra fru Inger Støjbergs definitioner konstatere, at det må være atypisk enten at leve hos en enlig forælder eller i et par.
En anden ting er, at man, hvis man læste Panbladet i februar – Panbladet er et blad for homoseksuelle – kunne se, at Venstre, så vidt jeg erindrer, var den største annoncør den måned for at fortælle om alle de gode ting, der skulle ske for homoseksuelle, hvis man stemte på Venstre i København.
Når jeg kan se, at hr. Jens Rohde, hr. Søren Pind, hr. Anders Fogh Rasmussen og andre medlemmer af Venstres gruppe på forskellige områder inden for homoseksuelles ligestilling har divergerende synspunkter i forhold til flertallet, vil jeg spørge, om Venstre har overvejet at fritstille sine medlemmer, når dette lovforslag skal til endelig behandling.
Inger Støjberg (V), 2005-05-27:
Det er måske, fordi jeg slet ikke har modtaget det, men det vil jeg meget gerne gøre i fremtiden, og så vil jeg også love at læse det.
Med hensyn til Venstres folketingsgruppe, er det klart, at det her er en debat, som foregår i Venstres folketingsgruppe.
Sådan vil det givetvis også være, hvis forslaget her kommer til afstemning.
Jeg vil ikke stå her og sige hverken det ene eller det andet, men det er nu engang sådan, at man her i Folketinget skriver under på grundloven.
Det vil sige, at man under alle omstændigheder stemmer efter egen overbevisning.
Sandy Brinck (S), 2005-05-27:
Da vores ordfører på området, fru Lissa Mathiasen, ikke kan være til stede i salen i dag, har jeg lovet at fremføre følgende: Socialdemokratiet kan støtte det fremsatte lovforslag.
Vi var netop i folketingssamlingen 2003-04 medforslagsstiller til et lignende forslag.
Derfor lægger vi meget vægt på, at forudsætningerne for en adoption er, at man kan give barnet den fornødne omsorg; at man kan sikre en god opvækst samt kærlige og trygge rammer; at man kan tackle den følelsesmæssige usikkerhed, som det at være adopteret i sig selv godt kan være, hvilket vi så ofte også har diskuteret her i salen; samt at man kan udfylde forældrerollen og give barnet et godt og stabilt hjem.
Det er de helt fundamentale ting, som for os er forudsætningen for at blive godkendt som adoptant.
Derudover ligger der også en række generelle godkendelseskrav, som skal være opfyldt.
Vi stiller i dag samme krav til godkendelse af egnethed, uanset om man er enlig eller et gift par.
Vi er meget enige i at fastholde denne procedure.
Der skal være ensartede regelsæt, der ligger til grund uanset hvad.
Så under forudsætning af, at registrerede par får samme mulighed for at blive prøvet med hensyn til egnethed efter nøjagtig det samme regelsæt, finder vi det rigtigt at tage dette lille skridt.
Vi betragter det som værende et lille skridt, som vi kan støtte, under forudsætning af, som der også lægges op til i forslaget, at der samtidig foreligger en bilateral aftale med afgiverlandet og adoptionsmyndighederne i Danmark om adoption.
Det, vi ønsker her, og det, vi finder ganske væsentligt, er at skabe lighed for loven.
Netop egnethedsvurderingen skal være afgørende for, om man kan bruges som adoptivforældre, og udgangspunktet hele vejen igennem er barnets tarv.
Derfor kan Socialdemokraterne støtte det fremsatte forslag.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-27:
I Dansk Folkeparti har vi ved flere lejligheder udtrykt, hvad partiets holdning er til dette spørgsmål.
Da partiets holdning ikke har ændret sig, kan vi naturligvis ikke støtte forslaget.
Vi har den holdning, at et barn som udgangspunkt har godt af i sin opvækst at blive præget af en far og en mor, en mand og en kvinde.
Med det udgangspunkt siger det sig selv, at man ikke kan stemme for et sådant forslag; så vi støtter det ikke.
I øvrigt er vi også imod, at man gør børn til brikker i et spil, som har til hensigt at ligestille homoseksuelle på det her område.
Homoseksuelle skal naturligvis have en lang række rettigheder, og det har de også i dag, men på det her område kan vi ikke støtte det.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-27:
Nu siger hr. Morten Henriksen, at vi gør børn til brikker i det her spil.
Så vil jeg gerne spørge hr. Morten Henriksen: Er han enig eller uenig med mig i, at et barn, som lever i et børnehjem i et fattigt land, har det bedre på det børnehjem i Colombia – hvis man tager det som eksempel – hvor uddannelsesvilkårene er ringe, for ikke at sige fraværende, hvor fremtidsmulighederne er ringe, for ikke at sige fraværende?
Er det at varetage barnets tarv at sige til det barn, at det er bedre, at det bliver der, end at det kan få to homoseksuelle forældre, som i øvrigt meget gerne vil adoptere det, og som kan varetage dets interesser?
Hvad tror hr. Morten Henriksen at det barn har bedst gavn af?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-05-27:
Jeg er fuldstændig klar over, at det ikke nødvendigvis er god tone at tage ordet, når ordføreren ikke er til stede.
Det er også derfor, jeg undlod at spørge om, hvor mange svenske forældre der er blevet forhindret i at adoptere, fordi man har homoseksuel adoption.
Det ville være et unødigt teknisk spørgsmål at stille, når ordføreren ikke er til stede.
Men jeg mener sådan set, at man kan spørge et hvilket som helst medlem af Venstres folketingsgruppe eller et hvilket som helst medlem af det her Folketing, om man synes, at det er udtryk for en liberalistisk eller en liberal indstilling til samfundet at kalde en bestemt måde at indrette sig på for atypisk.
Derfor vil jeg spørge et medlem af Danmarks Liberale Parti, om det medlem mener, at det er en fordømmende holdning at have, om det er en positiv måde at karakterisere en bestemt måde at indrette sig på, og om det er udtryk for en liberalistisk holdning, hvor man ellers mener, at staten skal blande sig uden om folks private sfære.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-27:
Usaglig argumentation?
Det er en legitim holdning – det har jeg fuld respekt for – at sige, at man ud fra en ideologisk holdning mener, at homoseksuelle familier ikke skal have de her rettigheder, fair nok, men jeg spørger hr. Martin Henriksen, fordi han bragte børnenes tarv ind i det her, om hr. Martin Henriksen mener, at børns tarv varetages bedst af et børnehjem i Colombia med de vilkår, børn vokser op under dér, eller af to voksne omsorgsfulde homoseksuelle forældre i Danmark.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-27:
Der var jo for nogle år siden en dygtig konservativ statsminister, som udtalte, at politik er et praktisk erhverv.
Når jeg ser det her lovforslag, må jeg indrømme, at jeg har svært ved at finde det rent praktiske i det, for vi har jo meget klare erfaringer fra vores naboland Sverige: Samtlige donorlande, som samarbejder med Sverige, siger nej til at levere børn til svenske adoptanter.
Det er så de samme donorlande, som vi beskæftiger os med i Danmark, og derfor må vi jo sige, at hvis vi gennemfører et sådant lovforslag, vil vi have et lovforslag, som i praksis ikke vil kunne føres ud i livet.
Så er det, jeg tænker: Hvad kan man så få ud af sådan et lovforslag?
Man kan selvfølgelig sende et signal til omverdenen om, at man ønsker mangfoldighed osv., og det er også det, jeg forstår ligger i det.
Men samtidig kan man læse i bemærkningerne – nu er jeg ikke god til svensk, for jeg er fra Jylland – at for en del børn kan der vise sig tidspunkter i opvæksten, hvor der kan opstå konflikter, som er relateret til forældrenes homoseksuelle liv.
Det handler først og fremmest om, at børnene i de tidlige år kan opleve, at forældrenes homoseksuelle livsførelse er problematisk i relation til kammeratgrupper og jævnaldrende.
Det var efter bedste evne en dansk oversættelse af, hvad der står her i bemærkningerne.
Det vil altså sige, at der findes en undersøgelse, som viser, at der er nogle børn, der vil få problemer i relation hertil.
Så står der jo godt nok, at nogle børn vil være i stand til at håndtere en sådan situation – nogle børn – men hvad nu med det barn, der ikke kan håndtere en sådan situation?
Vi ved jo, at de børn, som kommer til Danmark, ofte vokser op på en ikke særlig behagelig baggrund, de har måske ingen forældre osv.
Hvad er det for en situation, man sætter det barn i?
Jeg har ikke set meget om barnets tarv i selve bemærkningerne.
Jeg vil også godt sige, at i Det Konservative Folkeparti har vi ingen problemer med, at folk er homoseksuelle.
Det må folk selv afgøre.
Vi vil bare ikke være med til at blåstemple, at homoseksuelle par kan adoptere børn på samme måde som heteroseksuelle.
Så i Det Konservative Folkeparti må vi klart afvise dette forslag, og sådan er det.