runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-01-17:
Hr. Kristian Thulesen Dahl svarede ikke på mit spørgsmål, om Dansk Folkeparti vil være med til at tage penge til velfærdssamfundet fra de allerrigeste i denne verden, de store multinationale selskaber, herunder også, om man vil være med til at sikre, at vi får en beskatning af nordsøolien på samme niveau som andre lande og dermed får yderligere nogle milliarder til velfærdssamfundet.
er vi fra Enhedslisten enige i, at der er problemer omkring især el, vand og varme, og derfor har vi også været med til, at der nu er gennemført et forsøg med et socialt bundfradrag, således at man kun bliver beskattet af overforbruget og ikke har afgifter på et normalt forbrug. Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti er indstillet på, hvis det forsøg viser, at det praktisk kan lade sig gøre, at man så fremover laver en social fordeling og et socialt bundfradrag på de grønne afgifter, så de bliver retfærdige. Så vil jeg endelig gerne høre, hvordan solidariteten hænger sammen med, at man fra regeringens side foreslår, at der skal være halve dagpenge til de unge mellem 25 år og 30 år.
Støtter Dansk Folkeparti det forslag?
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Hr. Thulesen Dahl brugte et eksempel omkring det dér med kosten, om det nu var rimeligt, at et folketingsmedlem også skulle have den; sådan kan vi altid finde et eksempel.
Men jeg vil godt tage et andet eksempel.
Når jeg når folkepensionsalderen, kan jeg få folkepension, hvis ikke jeg har indtægt ved siden af, selv om jeg har meget store pensionsopsparinger og store formuer.
Det kan jeg.
Nogle af de største forskelle, vi har i vores samfund, er ikke mellem de 50-årige med hensyn til rig og fattig.
Nej, det er mellem de gamle.
Blandt de rigeste er de gamle, og blandt de fattigste er de gamle.
Kunne vi så ikke sige, at folkepensionens grundbeløb behøver man da ikke have, hvis man har meget store indkomster ved siden af i form af pensionsordninger og formuegevinster?
Jeg synes sådan set, at den dag, jeg bliver 65 år, vil jeg gerne undvære det, hvis det kunne gå til nogle, der har brug for bedre forhold i relation til hjemmehjælp og plejehjem.
Hvad siger hr. Thulesen Dahl til det?
Jacob Buksti (S), 2002-01-17:
Og hvis det er sådan, at hr. Kristian Thulesen Dahl er i tvivl om det, er det så sådan, at hr. Kristian Thulesen Dahl er enig med de eksperter, som siger, at det sådan set er noget, man politisk kunne ændre, hvis man ville?
Og er det i givet fald noget, Dansk Folkeparti vil medvirke til, nemlig at skattestoppet gælder fra 2001, således som det står på Venstres hjemmeside?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-01-17:
Først til hr. Jacob Buksti, som jeg faktisk havde på listen - jeg blev stoppet midt i min talestrøm: I forhold til ejendomsværdiskatten skal der slet ikke herske nogen som helst tvivl om, at vi har haft den opfattelse, at det trådte i kraft fra dag ét.
Altså den samme opfattelse som har været, tror jeg, hos ganske mange.
Derfor tegner det da interessant, hvis hr. Jacob Buksti og jeg kan finde sammen omkring det her.
For det er jo det, hr. Jacob Buksti lægger op til, nemlig at vi i virkeligheden laver et flertal uden om regeringen og arbejder videre med det og ser, hvordan vi finansierer det.
Det vil jeg da meget gerne medvirke til.
Altså hvis hr. Buksti nu pludselig er indstillet på - modsat af hvad hr. Buksti har været med til før valget at vedtage, nemlig et regelsæt, der indebærer fortsatte stigninger i ejendomsværdiskatten og nu altså med forventet 5 pct. det kommende år - at det regelsæt skal laves om med hr. Bukstis indflydelse, så vil jeg da meget gerne tale med hr. Buksti om det.
Det kunne da være en spændende diskussion.
Så vil jeg sige til fru Line Barfod, at vi ikke har afskåret os muligheden for at finde øgede indtægter i forhold til Nordsøolien.
Det vil jeg godt understrege - overhovedet ikke.
Der ligger nogle interessante udredninger, som vi bestemt også er meget optaget af, så det vil vi forbeholde os muligheden for at gå i kødet på.
Det skal jeg sige klart og tydeligt.
Hvad angår det med, om man kan lave bundfradrag i de grønne afgifter: Selvfølgelig kan man det, hvis de forsøg, som fru Barfod også henviser til, gøres.
Det, man kan sige, er, at vi skal finde en model, der ikke giver administrativt bøvl.
Hvis vi har den holdning, og det har vi, at afgifterne har nået et niveau, der ligger i den høje ende, så går vi altså ikke ind for, at afgifterne skal stige.
Så går vi ind for, at afgifterne nu i første omgang bliver fastfrosset.
Det synes vi egentlig er et rigtig udgangspunkt, så befolkningen kan have en berettiget forventning om, at de nu ikke oplever stigende afgifter. Så til hr. Aage Frandsen: Jeg synes ikke helt, sammenligningen mellem en ny ordning om statsbetalte madordninger og folkepensionen holder.
For det element, der vil være i forhold til folkepensionen, er jo også diskussionen om, om man sender det signal, at det skal kunne betale sig at spare op, eller det, at den, der har sparet op igennem sit liv og ikke forbrugt det hele, i virkeligheden skal straffes hårdere end den, der ikke har sparet op. Derfor synes jeg ikke nødvendigvis, at den holder.
Man skal også huske på - det er så det sidste - at halvdelen af de nuværende pensionister jo altså kun har folkepensionen og ATP at leve for.
Og det er jo altså en meget stor del af folkepensionistgruppen.
Så vi er ikke med på en retorik, der giver det almene indtryk, at folkepensionister er et rigt folkefærd.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Jeg siger sandelig ikke, at folkepensionister er et rigt folkefærd.
Jeg siger bare, at det ikke er alle folkepensionister, der er fattige.
Det er nogle andre, der har brugt den retorik, at alle gamle er svage.
Vel er de ej.
Mange gamle har store formuer, har store indtægter, klarer sig vældigt godt.
Så kunne jeg godt lide at spørge hr. Thulesen Dahl: Betyder svaret før til hr. Buksti, at Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovforhandlinger ikke føler sig bundet til den måde, som regeringen i finanslovforslaget - går vi ud fra - tolker skattestoppet på, sådan at det sådan set er et frit marked, hvor man diskuterer og ikke bare diskuterer, men stemmer på baggrund af forskellige forslag netop om, hvordan man tolker skattestoppet?
Line Barfod (EL), 2002-01-17:
Jeg vil gerne endnu en gang spørge hr. Kristian Thulesen
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti vil være med til at afskaffe brugerbetaling inden for sundhedsområdet, hvor der i dag er brugerbetaling på en række områder, herunder om man vil støtte det forslag, vi behandlede forleden dag, om at sikre, at helbredstillægget for pensionister kommer til at omfatte tænder og briller og fodpleje og diætkost, for det var noget uklart under debatten, om Dansk Folkeparti, på trods af at man udtalte sin støtte til forslaget, så også ville stemme for det.
Det er meget rart for os andre at vide, om Dansk Folkeparti også vil stemme for de forslag, som de er enige i, eller om man kun vil være social så langt, som statsministeren tillader det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-01-17:
Først til hr. Aage Frandsen, som ganske rigtigt gør opmærksom på, at der er differentieringer inden for ældregruppen.
Selvfølgelig er der det og gudskelov da, for hvis alle ældre havde det lige så dårligt, som de dårligste ældre har det, så tror jeg virkelig, vi havde en ekstra alvorlig situation at tage vare på.
Så selvfølgelig er der gudskelov nogle, der har bedre vilkår end dem, der har det ringest.
Det, jeg angriber, er, at man på nuværende tidspunkt begynder sådan en generel debat om, at nu skal man begynde at tage fra pensionisterne, fordi der vist er nogle, der har for meget, og det kan vi sørme ikke have i en situation, hvor halvdelen af landets pensionister alene har folkepensionen og lidt ATP at leve for.
Jeg synes ikke, det er rimeligt.
Jeg synes bare, man sender det klare signal fra SF's side i denne her debat til hele den danske befolkning: Lad være med at spare op til jeres egen alderdom.
Se at forbruge det hele, så får du af staten, men sparer du op, er du ansvarlig og prøver at tænke lidt på, at du gerne vil have lidt ekstra til din alderdom, så straffer vi dig, så kommer vi efter dig.
De samspilsproblemer, som hr. Aage Frandsen jo udmærket godt er klar over, der også er på det her område,
bliver hr. Aage Frandsen nødt til på et eller andet niveau at få med i sine udtalelser, ellers sender man et, tror jeg, skidt signal til befolkningen.
Men det må hr. Aage Frandsen jo om.
Så om Dansk Folkeparti er bundet: Jamen der er da ikke indgået noget finanslovforlig.
Er der det?
Jeg har ikke hørt om det.
Dansk Folkeparti har ikke indgået noget finanslovforlig.
Det siger jo sig selv, at kan vi komme i en position, hvor vi indgår i et finanslovforlig, og hvor vi får mærkesager igennem, så er det jo en helhedsvurdering, om vi vil det.
Og så er det da den bedste måde, selvfølgelig, at få flest ting igennem på.
Kan det ikke lade sig gøre, synes vi, det er pragtfuldt, at Enhedslisten har taget initiativ til at stille en lang række af de forslag, som vi stillede og har markeret os på i sidste samling, for så har vi jo muligheden for at gå i salen og få gennemført vores politik her.
Det er jo den bedste af alle verdener, man kan stå i i politik, at vi har den mulighed.
Så vi må se, hvor vi får størst indflydelse, og afvente de forhandlinger, der kommer på baggrund af det finanslovudspil, der fremlægges den 29. januar. Så til det med brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Der vil jeg bare sige, at vi jo klart har markeret, at vi ikke støtter øget brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Tværtimod sætter vi meget gerne fokus på, om vi har for meget brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Det markerede vi også i den debat forleden, som fru Line Barfod henviser til.
Jacob Buksti (S), 2002-01-17:
Selv om det er ved at være slut på de korte bemærkninger, er det jo lige før, det nu begynder at blive interessant. Nu vil jeg bare gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om jeg forstod det rigtigt, at Dansk Folkepartis holdning til regeringens definition af skattestoppet, herunder den produktudvikling, hvor man omfatter den kommunale ejendomsværdibeskatning plus 5 pct., afhænger af, hvilke indrømmelser man i givet fald kan få i en konkret finanslovaftale.
Eller var det sådan, at Dansk Folkeparti var imod det?
Altså jeg kan jo forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti er anpartshavere i skattestoppet og derfor også taler varmt om det.
Det var i hvert fald det, jeg fik ud af hr. Kristian Thulesen Dahls ordførertale her.
Så vil jeg bare høre, om Dansk Folkeparti er enige i den produktudvikling, som sker fra statsministerens og andre ministres, skatteministerens side, når det handler om de kommunale ejendomsværdiskatter.
Folk kan stadig væk den dag i dag gå ind på Venstres hjemmeside, www.venstre.dk, og slå op, og så kan man se, at der står, at det gælder fra 2001, og det, man betaler i 2001, kan ikke stige.
Det er så nu produktudviklet, sådan at det altså er 2001 plus 5 pct. i 2002 som en ren acontofremskrivning.
Er hr. Kristian Thulesen Dahl enig med de eksperter plus os andre sådan almindelige fodgængere i dansk politik om, at det er sådan set bare en almindelig politisk beslutning, som man kunne have sat ud af kraft?
Jens Rohde (V), 2002-01-17:
Hvis et skattestop - altså det, at man stopper den evindelige stigning af skatter og afgifter - skulle være et systematisk angreb, er det jo en ren tilståelsessag fra Socialdemokratiets side.
Så må jeg altså også sige, at hvis man vil kalde det minimalstatstanker, når det, vi gør, er, at vi på finansloven laver en prioritering, tager nogle penge ét sted og putter dem ind i den offentlige sektor et andet sted, altså bevarer den offentlige sektor - og vi taler om kun 5-7 mia. kr. ud af 450 mia. kr. - ja, hvis det er minimalstatstanker, så hedder jeg hr. Keld Albrechtsen.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
I forslaget til vedtagelse bruger man udtrykket »grønne afgifter«.
Der er jo forskellige typer: Der er nogle, som helt klart har til formål at fjerne grundlaget for, at noget produceres, og så lægger man en høj afgift på; så er det noget andet, der kan produceres i stedet for.
Så er der f.eks. el, varme og vand, hvor man mener, at det måske er fornuftigt at have et begrænset forbrug i forhold til et overforbrug.
Og så er der jo endelig benzinen.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvad er det, man tænker på med grønne afgifter, altså hvad er det for nogle ting?
For hvis det bare var el, varme og vand, kunne man bare sætte det i ro.
Dernæst vil jeg godt spørge hr. Thulesen Dahl, om ikke det er sådan, at der kommer og er kommet en skattelettelse til os, som er større, betydelig større end de grønne afgifter?
Jeg refererer til hr. Kristian Jensens og hr. Jacob Bukstis ordveksling om, om ikke tre komma et eller andet milliard er mere end én milliard.
Kristian Jensen (V), 2002-01-17:
Nu var hr. Jacob Buksti selv til sidst inde på det problem, at der bliver færre på arbejdsmarkedet i årene fremover, og det giver mig anledning til at stille et spørgsmål, som måske også kunne være en besvarelse af noget af det, hr. Buksti spurgte mig om, men som jeg ikke havde tid til at svare på.
Er hr. Jacob Buksti enig med daværende finansminister, fru Pia Gjellerup, i, at antallet af personer mellem 15 og 66 år på overførselsindkomst i 1992 var 879.000 og i 2001 878.000, når man ikke medregner SU-modtagere?
Og er det ikke et problem, at der har været et opsving i den internationale økonomi, uden at det overhovedet kan ses i Danmark, ved at der er færre mennesker på offentlig forsørgelse?
Og er der ikke netop derfor brug for, at den nye regering tager fat med en ny politik?
Hr. Jacob Buksti startede nærmest, som om det var en helt ny oplysning for ham, at grønne afgifter skulle vende den tunge ende nedad.
Jeg håber, at det er klart for hr. Jacob Buksti, at de grønne afgifter vender den tunge nedad og rammer de laveste indkomstgrupper hårdere.
andre steder
Men hr. Jacob Buksti er forhåbentlig klar over, at den regering, der sad indtil valget, og den regering, der havde medlemmer fra hans parti, i finanslovforslaget for 2002 planlagde 1 mia. kr. i nye grønne afgifter, grønne afgifter, som overhovedet ikke er i spil i den skatteomlægning, der fandt sted ved nytår, men grønne afgifter, som yderligere skulle lægges på danskerne og yderligere skulle belaste de laveste indkomster.
Til hr. Ole M. Nielsen: For mig går grænsen for frihed dér, hvor min frihed begrænser din frihed.
Jeg skal ikke have frihed på bekostning af andre, men jeg skal have frihed til at udfolde mig, indtil jeg kommer til den grænse, hvor jeg begrænser andres ret til at udfolde sig.
Og når denne regering ønsker at indføre f.eks. valgfrihed på de sociale områder, så er det jo ikke valgfrihed på bekostning af noget andet end på bekostning af de stive systemer, som har knægtet folks ret til at vælge selv.
Så vil jeg sige, at for mig er frihed heller ikke friheden til at bruge skatteborgernes penge en masse.
Derfor har denne her regering været igennem en række omprioriteringer, som vi bakker fuldt op om i Venstre, omprioriteringer, hvor man vælger at bruge de skattepenge, som borgerne afleverer, på en anden måde til gavn for den sociale tryghed og også til gavn for, at man får valgfrihed i systemerne.
Til hr. Aage Frandsen vil jeg bare sige, at hvis det at gennemføre disse internationale beskatninger var så nemt, som hr. Aage Frandsen lagde op til, kan det undre, at der har været en regering igennem næsten 9 år, som hr. Aage Frandsens parti har bakket trofast op om og gennemført store skattereformer med, som ikke har taget hul på dette. Og så kan jeg være imponeret over, at hr. Aage Frandsen nu udvider SF's lyst til skattestigninger til åbenbart også at omfatte skattestigninger i Tyskland.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-01-17:
Jeg argumenterede ikke for, at det her skulle være en international debat, da jeg kritiserede Venstres ordførers indlæg.
Det, jeg kritiserede, var, at Venstres ordfører ikke nævnte udlandet med ét eneste ord, og at en diskussion om fremtidens velfærdssamfund i Danmark ikke berørte udlandet overhovedet.
Det er lidt af en bedrift, i betragtning af at Danmark er en lille, åben økonomi, der samhandler, der investerer, der i høj grad er afhængig af konjunkturforhold i den øvrige verden.
Hvordan man kan undgå at nævne udlandet, er mig lidt af en gåde.
Så fremkommer hr. Kristian Jensen med en ny, spændende tese.
Som jeg forstod hr. Kristian Jensens svar på mit spørgsmål, gik det ud på, at den nye regering ville styrke fattigdomsorientering i dansk ulandsbistand, man ville styrke fattigdomsorienteringen og dermed gøre den mere solidarisk. Sådan forstod jeg svaret.
Mit spørgsmål til hr. Kristian Jensen må derfor naturligvis være: Hvordan i alverden styrker man en fattigdomsorientering ved at fortage drastiske besparelser i ulandsbistanden?
Hvordan hænger det sammen?
Det er da ikke særlig solidarisk.
Line Barfod (EL), 2002-01-17:
Ligesom flere andre er jeg også dybt forundret over at høre Venstre tale om solidaritet, og at det er de bredeste skuldre, der skal bære de tungeste byrder.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det hænger sammen med den politik, som regeringen i øvrigt har fremlagt, herunder både nedskæringer på ulandsbistand og de andre nedskæringer, man laver.
Også nogle af de nedskæringer, man laver nu omkring råd og nævn og puljer, hvor en del af det, man laver, f.eks. er, at man fjerner tilskuddet til mad, så børn, der ikke får mad hjemmefra og ikke får en ordentlig kost, kan få noget mad i skolen og i daginstitutionerne.
Jeg forstår heller ikke, hvordan det, at man nu taler så meget om solidaritet, hænger sammen med, at man nu inden for ulandsbistanden kun vil fokusere på fattigdom, og at man også i forhold til den danske velfærd kun taler om de allersvageste og siger, at det er narkomaner, hjemløse og prostituerede, der skal hjælpes.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
For det gør det jo klokkeklart, at Venstre altid har ønsket en usolidarisk model.
Det er ikke noget nyt for Venstres vedkommende, sådan var det også i 1997, for det er nemlig sådan, at Venstre aldrig har villet have, at de bredeste skuldre skulle bære det tungeste læs.
Jeg ville blot ønske, at Venstre ville erkende, at det er på den måde, at Den Særlige Pensionsordning er et eksempel på, at Venstre ikke ønsker, at de bredeste skuldre skal bære det tungeste læs.
Ligesom jeg synes, at det ville være rart, hvis Venstre erkendte, at den lovændring, de går ind og laver, betyder det stik modsatte, nemlig, at de fattigste pensionister i Danmark i fremtiden skal have endnu mindre at leve for.
Og jeg vil gerne have, at Venstre erkender, at der ikke er sammenhæng mellem, at man på den ene side siger, at de bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, og at man på den anden side siger, at de fattigste pensionister skal have mindre at leve for.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
For at komme lidt tættere på det, jeg berørte omkring Venstres manglende interesse for, at Danmark er en del af en omverden, vil jeg godt præcisere mine spørgsmål.
Mener Venstre, at man bare kan have Danmark for sig og andre lande for sig, når det drejer sig om beskatning af multinationale selskaber og andre ting, der foregår over landegrænserne?
Mener Venstre, at man bare skal se til, at afgifter i andre lande er lave, og at vi tvinges til at sætte vores afgifter ned på f.eks. cigaretter, samtidig med at man kører kampagner og fortæller, at man dør af at ryge?
Mener Venstre, at grænseoverskridende problemer af miljømæssig karakter også bare skal være, som de er, og at man ikke skal bruge afgiftssystemet til at sikre, at andre EU-lande ligesom vi har nogle afgifter af minimumskarakter, så man sikrer miljøet, ud fra at det er grænseoverskridende problemer?
Jacob Buksti (S), 2002-01-17:
Jeg kan forstå, at hr. Kristian Jensen er meget optaget af virkningen af grønne afgifter.
Jeg vil gerne bede hr. Kristian Jensen bekræfte, at i den tidligere regerings finanslovforslag - og dermed også overvintret i den nye regerings - ligger der en skattelettelse i konsekvens af pinsepakken på 3,8 mia. kr. primært indrettet således, at skattelettelsen gives til de lave indkomster.
Er det rigtigt, ja eller nej?
Og jeg vil godt sige, at det er rigtigt.
Så synes jeg, det efterhånden er pinagtigt at høre Venstres bortforklaringer om skattestop.
Så sent som i dagens aviser kan man jo se statsministeren underkende finansministeren i retning af, at finansministeren skulle have sagt, at når det er sådan, at man gør skatten op i 2002,
så er der ingen, som har betalt mere end i 2001.
Og det skal statsministeren ikke turde garantere, hvad jeg sådan set godt kan forstå.
Man kan jo bare se hele situationen omkring den kommunale ejendomsværdibeskatning, hvordan man har misinformeret fra Venstres side og gør det den dag i dag.
En hvilken som helst borger kan gå ind på Venstres hjemmeside, og så kan man se den fejlagtige information om, at det gælder for 2001.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Først et par serviceoplysninger til hr. Kristian Jensen.
For det første: SF har i skatteforslaget, som vi har fremlagt, ikke foreslået skattestigninger generelt.
Det balancerer.
Vi flytter om, så man får lettelser nogle steder, stigninger andre steder.
For det andet
: Nogle af de ting, der lå i den daværende regerings tanker om grønne afgifter, viste det sig ret hurtigt med nogle stigninger omkring vand og så noget med justeringer, rene justeringer, at der ikke var flertal for. Så det er ikke noget med, at nu undgår man det på grund af den her regering.
Det var ikke sket under nogen omstændigheder.
For det tredje: SF har tidligere fremsat et forslag, som var betydelig mere vidtgående omkring den internationale skattepolitik, end det, der ligger i den her vedtagelse i dag.
Det gjorde vi i 1999.
Det er ikke noget, vi finder på ved den her lejlighed.
Så vil jeg godt spørge hr. Kristian Jensen: Er det virkelig sådan, at Venstre overhovedet ikke vil bruge EU eller andre internationale fora til at sikre, at multinationale selskaber bliver beskattet mere, og at man får minimumsregler omkring skat med hensyn til miljø- og sundhedsproblemer, og at man i det hele taget vil holde sig til, at skattepolitik er et rent dansk anliggende, altså virkelig et nationalt Venstresynspunkt?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-17:
Jeg må endnu en gang bede Venstres ordfører overveje den kendsgerning, at ingen kan få bare en lille smule mere frihed, uden at nogle andre må afgive noget - uden at det begrænser nogle andre.
Det kan jo også være aktuelt.
Vi er jo enige om, Venstres ordfører og jeg, at vi ønsker mere frihed på arbejdsmarkedet for den enkelte.
Det er, fordi vi mener, at situationen er løbet fra den stilling, der har været, hvor man for at opnå noget for sig selv måtte indgå i en solidaritet.
Der mener vi så, at tiden er en anden nu, hvor man ikke skal sælge ud af sin personlige frihed på solidaritetens alter.
Men det er jo klart, at ingen kan få mere frihed, uden at det går ud over, i det tilfælde, solidariteten.
Det er derfor, jeg angriber de dér flotte ord, som Venstre slynger om sig med, frihed og solidaritet.
Frihed og solidaritet er faktisk to alen ud af det samme stykke.
Forkorter man det ene lidt, så forlænger man det andet og omvendt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-01-17:
Jeg må jo indrømme, at jeg skylder Venstres ordfører en indrømmelse.
Det er rigtigt, at ordet konkurrenceevne indgik i Venstres ordførers tale.
Det har jo også noget med udlandet
at gøre, så 100 pct. kemisk renset for det internationale var talen vel strengt taget ikke; det må jeg medgive.
Det er måske kun 99 pct.
Konkurrenceevnen - ja, den vedrører jo så bl.a. vores overskud på handels- og betalingsbalancen.
Vi står jo i en situation, hvor vi har nærmest historiske overskud på de to balancer.
I den situation agter den nye regering at skære i dansk ulandsbistand, samtidig med at vi har rekordoverskud i forhold til vores samkvem med udlandet.
Hvor er solidariteten i det henne?
Den sammenhæng kan jeg ikke finde, og Venstres ordfører skylder en forklaring på det.
Derudover skylder Venstres ordfører en forklaring på den her tese, som er meget interessant, og som virkelig fortjener
nogle flere ord med på vejen.
Som jeg forstod Venstres ordførers svar på mit første spørgsmål, så gik svaret på, at regeringen ville styrke bekæmpelsen af fattigdom.
Det svar mangler vi stadig væk fra hr. Kristian Jensen.