Brian Mikkelsen (KF), 1999-03-24:
Det har altid undret mig og Det Konservative Folkeparti, at folkeskolens 10. klasse ofte fremhæves her i salen af forskellige ordførere som et særlig godt år for udviklingen af elevernes personlige færdigheder.
Mange af ordførerne får det jo ofte til at lyde, som om de færdigheder ikke vil udvikles i andre omgivelser end i netop 10. klasse.
Hvis man ser konkret og substantielt på det forslag, vi behandler i dag, må jeg jo sige, at det bliver - må jeg erkende - en lidt bedre 10. klasse, vi får ud af det; lidt bedre.
Det er rigtigt, at man får en obligatorisk ramme på 14 timer, hvor man får lært de basale fag og får styrket dem, og at der kommer en lidt bedre brobygning og en lidt bedre uddannelsesplan.
Men man skal også passe på, at man ikke saliggør og glorificerer 10. klasse alt for meget.
Sagen er jo, at man måske kunne styrke på mange andre måder, at man kunne etablere en endnu bedre brobygning til de ungdomsuddannelser, som vi alle sammen vil have at endnu flere kommer til at tage.
Her vil vi fra konservativ side hellere have et uddannelsessystem, der tillader hver enkelt elevs evner at komme til udfoldelse, dvs. ved at sætte øget fokus på den enkelte elevs færdigheder, og det er det her forslag ikke i stand til.
Kun på den måde kan vi give eleverne en mulighed
for at udvikle deres personlige evner.
Det er altså en tankegang, som er lidt i modstrid med intentionen bag i hvert fald nogle af de forslag, som bliver skrevet ind i L 199.
Vi vil øge fokus på kvalitet, og vi vil øge fokus på den enkelte.
Hvis der skal være en mening med 10. klasse - og det synes vi, der er, for vi er af den opfattelse, at 10. klasse godt kan blive brugt til noget godt - skal der være noget mere indhold i 10. klasse, og så skal der ikke være den intention, at de flest mulige skal tage 10. klasse.
Vi har som mål fra konservativ side, at færre vælger 10. klasse, at ikke to tredjedele, som tilfældet er i dag, går i 10. klasse.
Det er sandsynligvis et udtryk for, at kvaliteten i folkeskolen ikke er høj nok, når mange elever vælger 10. klasse for at sikre sig færdigheder, som de allerede burde have fået i nogle af de mindre klasser.
Derudover er der også en stor gruppe elever, som er usikre på, hvilken ungdomsuddannelse de skal vælge, og så vælger de så 10. klasse, så de får et ekstra år til at tænke sig om.
Vi synes, det er et noget kostbart år for unge mennesker i den alder at bruge 10. klasse til at tænke sig om i stedet for at bruge 10. klasse til at lære noget, til at få noget substans, til at få nogle fundamenter.
Derfor handler 10. klasse for os også om, at man får forbedret vejledningsindsatsen.
Gennem en forbedret vejledning af eleverne
vil efterspørgslen efter 10. klasse nemlig utvivlsomt falde, og forhåbentlig vil færre søge 10. klasse, så man kun samler den mellem en tredjedel og halvdelen af eleverne, som har god gavn af 10. klasse, op - de elever, som kan bruge 10. klasse som et springbræt, kan bruge den til at tænke sig om og få noget mere fundamental viden.
For os at se er det fundamentale problem altså mest, at der er behov for en bedre og tidligere studievejledning, der bygger på indgående kendskab til hele uddannelsessystemet, og her mener vi, det er vigtigere med et tættere samarbejde med ungdomsuddannelserne, så vi får noget bedre brobygning og får kvalificeret eleverne til at vælge, hvilken ungdomsuddannelse
de eventuelt skal tage
Her er det altså også vigtigt, at man får indbygget noget kendskab til de muligheder, der er i erhvervslivet.
Det vil sige, at grundlæggende må vi sige, at L 199 er et skridt i den rigtige retning, men vi anerkender ikke, at det løser alle problemerne.
Derfor vil vi selvfølgelig deltage konstruktivt i debatten, men forbeholde os retten til eventuelt at stemme blankt ved den endelige afstemning.