runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2000-10-25:
Det er til hr. Egil Møller.
Det er faktisk sådan, at det er meget svært at finde en dagligvareforretning, der holder åbent efter kl. 20, sådan at eksempelvis vi folketingsmedlemmer efter vores lange dag har mulighed for at handle.
Så man kunne jo starte med at udnytte den side af sagen.
Til hr. Ole M. Nielsen: Tak for de pæne ord.
Der bliver lukket op for en mulighed for lidt flere søndage på den her måde.
Dermed ligger der ikke i kortene, at det er starten på en glidebane, og at de 4-8 timer skal blive til flere senere hen.
Det kan vel oven i købet være, det sker på den måde, at det langtfra er alle, der udnytter det.
Med hensyn til den regionale mulighed efter en eventuel revision kan jeg kun sige, at det, der står i forbindelse med den passus, er, at det vil være naturligt at drøfte det.
Så må man jo se, hvad man når frem til.
Der er ikke fra Socialdemokratiets side noget tilsagn om, at det efter 2004-05 vil være sådan, at lukkeloven besluttes regionalt.
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at hvis lukkeloven fuldstændig afskaffes, vil det fjerne eksistensgrundlaget for mange butikker.
Og vi har i øvrigt samme opfattelse som Forbrugerrådet; det vil ikke give øget konkurrence, og det vil heller ikke give lavere priser.
Med hensyn til spørgsmålet om Fisketorvet kan jeg sige, at jeg mener ikke, der står nogen steder her i denne lovgivning, at den er fremprovokeret af Fisketorvet.
Ingen var vist bekendt med i 1995, at Fisketorvet skulle opstå.
Det, der står i loven, er, at den skal være revideret inden den 31. december dette år, og for ikke at blive beskyldt af eksempelvis hr. Egil Møller for lovsjusk synes jeg i allerhøjeste grad, det er rimeligt, at vi tager fat på førstebehandlingen af lov om butikkers åbningstid her godt og vel 2 måneder før udløbet af den frist.
Ole Sohn (SF), 2000-10-25:
Er det ikke noget, der bekymrer Venstres ordfører, som jo da selv er valgt i et område, der har stort behov for netop et bredt net af små butikker?
Frode Sørensen (S), 2000-10-25:
Jeg syntes jo, at det, som Venstres ordfører, hr. Svend Erik Hovmand, sagde om, at det er et spørgsmål mellem forbrugerne og butikken, er spændende.
Jeg ved ikke, om vi kender eksempler på, at noget sådant aftales på den måde, eller om det mest aftales på den måde, at butikken fastsætter åbningstiden efter, hvor der er størst tilstrømning - uden at spørge forbrugerne.
Jeg erindrer, at Stockmannrapporten jo i høj grad tilgodeser supermarkedskæderne og omtaler nogle små procenter på svage forbrugere.
Kan hr. Svend Erik Hovmand bekræfte, at selv 2 pct. på landsplan godt kan være adskillige procent mere, f.eks. tocifrede tal, af svage forbrugere ude i de små landdistrikter?
Hr. Svend Erik Hovmand nævner nogle kommentarer til butiksdøden fra Stockmann Gruppen.
Så kan jeg nævne undersøgelser fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen og fra andre brancheforeninger, der konkluderer, at lukkeloven og ikke konjunkturerne har sikret mindre dagligvarebutikkers fortsatte eksistens til glæde for forbrugerne.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-10-25:
Jeg er meget, meget enig i den sidste ærede talers synspunkter
Selvfølgelig skal vi tage hensyn til, at vi skal respektere livskvaliteten og behovet for at holde en hviledag.
Ingen diskussion om det.
Det er der mange grunde til, og hr. Ole M. Nielsen er vel nærmere end så mange andre til at give udtryk for lige præcis det behov. Selv om 16,8 pct. af lønmodtagerne i Danmark arbejder om søndagen, så er der jo altså alligevel nogle, som siger: Jamen o.k., vi vil altså ikke arbejde om søndagen.
Sådan må det være.
Men i et frit samfund må der også være frihed til forskellighed.
Vi er godt klar over, at der i denne sag er forskellige opfattelser i stort set alle partier.
Jeg taler nu på en samlet gruppes vegne.
Der er da forskellige opfattelser og forskellige holdninger til elementer i det her lovforslag, absolut.
Og derfor er det, jeg siger: Lad os dog gå ind i en konstruktiv drøftelse af det her, lad os se, om vi ikke kan mødes på et fornuftigt grundlag også i relation til de bemærkninger, som den socialdemokratiske ordfører havde.
Lad os nu bore os godt ned i det her og lad os først og fremmest se på de saglige undersøgelser, som Erhvervsministeriet selv har foretaget.
Det synes jeg er et vældig godt udgangspunkt.
De siger nemlig noget om, at butiksdøden ikke så meget vil ramme landdistrikterne, faktisk næsten ikke, den vil først og fremmest ramme storbyområderne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-10-25:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Den kommende butiksdød rammer storbyerne.
Det rammer udvalgs- og specialvarebutikkerne, når vi får nogle kedelige bycentre.
Det er jo en af grundene til, at jeg også er imod.
Hr. Hovmand nævner friheden til forskellighed, som jeg bestemt også står for, men den har man altså ikke, hvis man nu er butiksuddannet og er etableret som butiksindehaver.
Får vi så en afskaffelse af lukkeloven, så har man ikke friheden til forskellighed, så kan man ikke være der længere.
Det er jo helt klart, og det siger Dansk Supermarked
også, at ophævelsen af lukkeloven eller liberaliseringen af lukkeloven handler om at få større markedsandele.
Det er helt klart.
Det er det, det handler om, og det skjuler de ikke, og det er fair nok, men det er bare ikke det, vi ønsker at støtte.
Vi ønsker nemlig, at der skal være frihed til forskellighed via beskyttelse igennem lovgivning, og det gælder jo for en masse af de områder, som vi lovgiver om i det her Folketing.
Respekten for andres opfattelse har vi da også, men den rækker jo ikke så langt, at vi ikke vil arbejde for de holdninger, vi selv har, for dem mener vi selvfølgelig er de rigtige, men der skal helt klart også være plads til andre.
Ole Sohn (SF), 2000-10-25:
Jeg bed mærke i, at Venstres ordfører blev helt overvældet over hr. Ole M. Nielsens indlæg, og det forstår man måske godt, for kulturværdierne spiller selvfølgelig en stor rolle.
Jeg vil godt prøve at spørge til Venstres holdning.
Jeg forstår på ordførertalen, at Venstre går ind for en ophævelse
af lukkeloven
Det er den principielle opfattelse, væk med den.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål til Venstres ordfører, nemlig om Venstres ordfører ikke bekymrer sig om specielt om det område, hvor både han og jeg er valgt, som har et meget stort landområde med et meget stort behov for et fintmasket net af butikker.
Ville man ikke ved en liberalisering, ved en ophævelse af lukkeloven komme i en situation, hvor der sker en opsugning?
Det vil sige, at en lang række butikker lukker til fordel for større og større kæder.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-10-25:
Jeg synes i virkeligheden, det er overordentlig positivt og glædeligt, at jeg kan erklære mig enig med de to sidste talere.
De strækker sig fra en gammelkommunist på den ene side til Kristeligt Folkeparti på den anden side.
Det synes jeg er flot.
Det siger jo altså lidt om, at vi har nogle mål, som ikke er særlig forskellige, og frem for alt et ønske om at finde et kompromis i den her sag.
Om vi kan finde et kompromis, der kan strække så vidt, ved jeg ikke, men jeg synes da, vi skal gøre det forsøg og respektere, at vi er repræsentanter for et samfund, hvor mange forskellige holdninger brydes.
Lad mig så sige helt konkret til det sidste, som hr. Ole Sohn bringer frem: Det fremgår jo faktisk af Erhvervsministeriets undersøgelse, at det lige præcis ikke er landbutikkerne, der vil lukke ved en yderligere liberalisering.
Det er faktisk først og fremmest nogle mindre butikker i byområderne.
Og læg så mærke til, hvad jeg sagde i mit indlæg: Det problem med de få lukninger, der i virkeligheden er tale om, hvis man ser på ministeriets undersøgelse, ville kunne løses mangefold ved at se på generationsskifteproblemerne, skatteproblemerne.
Ved at se på dem ville vi kunne løse en masse af de problemer og bevare mange flere af de små butikker, end vi ellers ville kunne.
Derfor var min pointe: Bør vi ikke lige interessere os lidt for generationsskiftet, også når vi ser på spørgsmålet om de små butikker og de svage forbrugere? Så er jeg i øvrigt af den opfattelse, at vi her har et tema, som ikke bare indeholder mange holdninger og spændinger, men som også er præget af den udvikling, der foregår i samfundet.
I dag er det faktisk sådan, at ikke 20 pct., men nu næsten 30 pct. af dagligvareforsyningen foregår
fra tankstationer, kiosker osv., som har åbent om søndagen, og vi nærmer os en Internetsituation, hvor der er en stigende handel osv. Så jeg siger bare, at vi godt kan have vores holdninger, men vi skal også tage hensyn til det samfund, der udvikler sig.
Ole Sohn (SF), 2000-10-25:
Det glæder mig, at Venstres ordfører på trods af, at Venstre principielt går ind for en fjernelse af lukkeloven, godt kan se med bekymring på en lang række mindre butikker, specielt i landområderne.
Så er mit spørgsmål til hr. Svend Erik Hovmand
: Er det ikke tankevækkende, at stort set de eneste af alle de høringssvar, vi har fået ind, som aktivt - ud over Venstre - arbejder for en liberalisering og en fjernelse af lukkeloven, er de store dagligvarekædeforretninger, organisationen bag de store kædeforretninger?
Er det ikke tankevækkende, at de organisationer, som repræsenterer de små købmænd, landbutikkerne, forbrugerne, alle, som også er i Venstres kerneområder, anbefaler at lave en stramning af lukkeloven?
Frode Sørensen (S), 2000-10-25:
Jeg tror jo, at vi er mange, som har set hen til Venstres ordførertale i dag.
Og den indeholder jo mange ting om samarbejde hen imod at kunne opnå et fornuftigt lukkelovsresultat, men kunne vi ikke få luftet lidt, hvor det er, hr. Svend Erik Hovmand ser, at vandene kan mødes lidt?
Jeg tror, at vi vil gå meget spændte herfra, hvis der ikke bliver luftes et eller andet.
Er det dét, det er problemstillingen, eller er det på nogle af de andre områder?
Det ville være dejligt, hvis hr. Svend Erik Hovmand bare kunne løfte en lille flig for sin hemmelighedsfuldhed.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-10-25:
Jo, men i de her tider er der så meget, der kan overraske én.
Jeg tilhører selv et liberalt parti, og det er bl.a. baggrunden for, at jeg synes, at det var rart at konstatere, at det var muligt at lave en frivillig aftale på det her område i stedet for at lave en lov.
Der er meget, meget stor forskel på TvDanmark og TV2, og jeg synes, at vi skal respektere den forskellighed også fra politisk side, og det er baggrunden for, at jeg er parat til at lave en speciel aftale med TvDanmark og andre stationer, der måtte ønske det.
Og det, der er vigtigt for forligspartierne, er at gå ind og sikre, at vi har nogle ordentlige public service-stationer, at vi altså har kvalitet i dansk public service.
Samtidig har det også ligget os på sinde at sørge for at beskytte børn og unge
Jeg glæder mig til i forbindelse med det lovforslag, vi vil fremsætte i nærmeste fremtid, at redegøre meget præcist for alle de mange forskellige ideer, der ligger til grund for den nuværende aftale.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Egil Møller (DF), 2000-10-25:
Det overrasker mig ikke, at den socialdemokratiske ordfører svarer mig i vest, når jeg spørger i øst.
Der bliver spurgt om mere konkurrence og lavere priser for forbrugerne, om ikke det var en god idé, at alle forretninger havde mulighed for at handle med dagligvarer, når det passede dem.
Og så får jeg at vide, jamen de, der har den mulighed i dag, udnytter den alligevel ikke fuldt ud.
Nej, det gør de måske ikke.
Men hvis der kommer endnu flere forretninger til, hvis lukkeloven blev fjernet, så havde alle jo mulighed for at udbyde deres varer, og når alle har det, så giver det efter min regnebog større konkurrence, og det er til fordel for forbrugerne. Så er der altså lige én ting mere, jeg vil spørge hr. Frode Sørensen om, og det er: Denne lovgivning er jo fremprovokeret af Fisketorvet.
Er det ikke forkert, at man lynhurtigt kommer med en sådan lovgivning, når der er disponeret i henhold til den lovgivning, der er givet?
Det kan ikke være fair over for bygherrerne og de erhvervsdrivende.
Erik Larsen (V), 2000-10-25:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er trist, at vi i dag skal reparere på et lovforslag, som i virkeligheden skulle være fuldt og færdigt.
Det er trist for alle de mennesker, som på den måde er blevet forhindret i at få en valgmulighed til at bruge private høreapparatleverandører.
Det er trist for den store venteliste, der er inden for det her område.
Men når det så er sagt, vil Venstre selvfølgelig gerne medvirke til, at reparationen finder sted, sådan at det bliver muligt at opkræve de faktiske omkostninger ved den godkendelsesprocedure, som vi også er enige i, af de private høreapparatleverandører.
Vi lægger ligeledes meget vægt på - og det vil vi bruge udvalgsarbejdet til - at finde en model, så det bliver muligt at sikre de helt små høreapparatleverandører mod helt uforholdsmæssigt store omkostninger i forbindelse med denne godkendelse.
Som sagt synes vi, at det er beklageligt, men vi vil gerne medvirke til at få de her ting rettet op.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-10-25:
Der er jo ikke noget underligt i, at Danmarks liberale parti har liberale holdninger, men de plejer jo trods alt ikke at være renlivede liberale, og det syntes jeg faktisk var det hr. Svend Erik Hovmand gav udtryk for i sine første sætninger i ordførertalen.
De mindede meget om den daværende Venstrenæstkommanderendes bog om minimalstaten, som han vistnok i hvert fald selv i mellemtiden er gået lidt væk fra.
Altså en fuldstændig liberalisme.
Hr. Hovmand ønsker dog at have indflydelse.
Det er sådan set også den eneste grund.
Han mener egentlig, at lukkeloven skal fuldstændig afskaffes, men han ønsker dog at have indflydelse.
Det er dog en værdi.
Jeg vil spørge: Har Venstre fuldstændig fjernet sig fra den kulturelle grundholdning, som man også plejer at have?
Selv om der er en hel masse mennesker inden for nogle helt specielle erhverv, der skal arbejde om søndagen, kan man så slet ikke i Venstre længere se værdien i, at nogle dage i ugen eller en dag om ugen er anderledes end de andre dage?
Er der ikke et kulturtab ved at gøre alle dage lige, hvilket er, hvad Venstre ønsker?
Det kan jeg ikke forstå Venstre har tilslutning til i sit bagland.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-25:
Det er jo egentlig utroligt.
Dansk Folkeparti reagerer på nogle voldelige demonstrationer, hvor vi ser flagafbrænding, vi ser folk, der vifter med skydevåben, vi ser uskyldige mennesker blive overfaldet, og vi reagerer så og siger: Det må få nogle konsekvenser.
Vi må prøve at se, om vi eventuelt kan tilbagesende nogle af de mennesker, der overfører volden fra Mellemøsten hertil.
Men resultatet er så, at når vi så kommer med vores bud - det kan godt være, det ikke er det rigtige, men vi forsøger trods alt at komme med et bud på, hvordan man kan løse problemet - så kan jeg se, at både CD, Kristeligt Folkeparti, SF og Socialdemokratiet farer op her i spørgetiden og siger: Det er dog usmageligt, det er da helt tosset, det er helt vildt, og sådan noget.
Men sagen er jo, at hele befolkningen diskuterer flygtningepolitikken.
Vi er nødt til at komme med nogle løsningsforslag til, hvad der skal ske, og derfor er det, det virker utroligt, at regeringen bare siger: Jamen det
er usmageligt, og det kan vi ikke acceptere.
Hvad usmageligt er der i det, som regeringen selv har foreslået over for Somalia?
Og så må jeg lige sige, at Palæstina er et selvstyreområde.
Det vil sige, at med det store offentlige engagement fra udenlandsk side, der er i Palæstina, er der mulighed for at få det område til at fungere som en stat, der kan tilbagesendes flygtninge til.
Vi har trods alt i øjeblikket her i Danmark 9.000 udenlandske statsborgere, der kommer fra det pågældende område, og sidste år var der ca. 200, der fik opholdstilladelse ...
Inger Bierbaum (S), 2000-10-25:
Det lovforslag, som vi skal behandle i dag, mener jeg mest er en tydeliggørelse af loven om tilskud til høreapparater fra maj måned.
Forslaget indeholder en præcisering af, at der ved godkendelsesproceduren af private høreapparatleverandører kræves betaling.
Sundhedsministeren fastsætter med hjemmel i § 97, stk. 6, i serviceloven en betaling på grundlag af de omkostninger, der er forbundet med godkendelsen.
Da vi i maj vedtog den ændring af seviceloven, der giver hørehæmmede mulighed for at vælge et andet tilbud end det offentlige, understregede de fleste ordførere vigtigheden af, at kvaliteten i omsorgen vil blive fastholdt, også hos de private leverandører, og det var også afgørende for os i Socialdemokratiet.
Derfor er vi også tilfredse med, at Sundhedsstyrelsen har udarbejdet retningslinjer for god høreapparattilpasning, der indeholder nogle objektive kriterier for, hvornår en privat høreapparatleverandør kan godkendes som tilskudsberettiget.
Ligeledes er vi tilfredse med, at der bliver etableret en ordning, der sikrer, at de private leverandører faktisk lever op til de retningslinjer.
Det giver patienterne den nødvendige sikkerhed for en fagligt kompetent behandling.
Da vi vedtog lovgivningen i maj, var det vores forståelse, at de private leverandører selv skulle betale for denne godkendelse, som man jo også kender det fra andre områder.
At der så senere er rejst tvivl om, hvorvidt der er tilstrækkelig lovhjemmel til at opkræve denne betaling, er derfor beklageligt, men det kan vi rette op på nu ved dette forslag.
Forslaget her er som nævnt blot en præcisering af, at de private leverandører selv skal oppebære udgifter til at dokumentere kvaliteten af deres arbejde, og det støtter vi i Socialdemokratiet.
Jan Trøjborg (S), 2000-10-25:
Kernen i problemet er den manglende varige fred, og kernen i problemet er den manglende mulighed for permanente vilkår, der kan give gunstige muligheder for befolkningen i selvstyreområderne.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at hr. Peter Skaarup ikke anerkender, at det bedste middel til at skabe fred, til at skabe muligheder for, at flygtningene ikke kommer til andre lande fra selvstyreområderne og har svært ved at vende tilbage, er, at vi skaber de bedste muligheder for social udvikling og fred.
Det, hr. Peter Skaarup foreslår, er i virkeligheden, at i en situation, hvor man ikke kan komme tilbage, selv om man skulle ønske det som palæstinenser med opholdstilladelse her i landet, skulle vi som en konsekvens af det droppe vores udviklingsbistand og vores overgangsbistand til selvstyreområderne.
Men det er ikke nogen løsning på problemet.
Løsningen er en varig fred, og den skal vi bidrage til.
Her har vi et ansvar, her har vi pligt til at bidrage
sammen med en række andre lande, og jeg må indrømme, det er fantastisk, at hr. Peter Skaarup kan tale uden om selve problematikken, kernen, problemet, nemlig den manglende fred i området.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-25:
Jeg tror, udviklingsministeren udmærket godt ved, at dér, hvor der er en manglende fred, er de få steder, hvor der er konfrontationer i Palæstina.
Men der er jo store områder, hvor der ingen konfrontationer er i øjeblikket, og som man sagtens kunne tilbagesende flygtninge til, og det ville også lægge pres på Yassir Arafat og kompagni for at få styr på deres eget område.
Og så må jeg sige, at jeg har overhovedet ikke talt for, at vi skulle fjerne udviklingsbistanden til Palæstina.
Det har jeg ikke sagt på noget tidspunkt, jeg har bare sagt: Skulle vi ikke gøre det, at vi i hvert fald betinger os, at når vi giver bistand til området, skal de i hvert fald tage deres egne borgere retur,
i stedet for at vi hvert eneste år får 200 palæstinensiske flygtninge ekstra
Det må dog være et meget fornuftigt tiltag at gøre, og det er trods alt noget af det, som regeringen selv har gjort over for Somalia ...
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-10-25:
Det er faktisk ministeren, der taler udenom, for ministeren sagde i sit tidligere svar - og jeg skrev det ned - at han ønskede at henholde sig til det principielle i sammenkoblingen mellem økonomiske midler og tilbagetagning af borgere fra det pågældende område.
Jeg syntes også, det var interessant at henholde sig til det principielle, som ministeren selv gjorde, og til det svarede ministeren så, at han syntes, det var en absurd tankegang, og at det var en usmagelig tankegang, Dansk Folkeparti havde, når vi lavede en sådan sammenkobling.
Jeg bliver altså nødt til bede ministeren skære ud i pap for os, hvori det usmagelige og det absurde består, og om regeringen nu har gennemtænkt, at det er så absurd og usmageligt - al den stund at regeringen foreslog noget lignende i forbindelse med Somalia, hvor man også var nede og forhandle med klanledere om, at de skulle have et vist antal millioner kroner for at tilbagetage et vist antal af deres egne borgere.
Kan ministeren ikke bekræfte, at man var i gang med at lave sådan en aftale, at man forhandlede om de spørgsmål, og at regeringen derfor i virkeligheden efter ministerens opfattelse altså har gjort sig til talsmand for absurde og usmagelige tanker?
Jan Trøjborg (S), 2000-10-25:
Det er altså det samme, som man erfarer gang på gang: Hvad bygger spørgerne mon deres antagelser på?
Hvad bygger spørgerne den antagelse på, at folk, der har opholdstilladelse i Danmark, men ønsker at vende tilbage til selvstyreområderne, ikke kan få lov at vende tilbage for de palæstinensiske selvstyremyndigheder?
Det har jeg ingen viden om skulle være tilfældet, så præmissen er altså forkert.
Vi diskuterer på en forkert præmis, fremstillet af hr. Peter Skaarup.
Men det ændrer overhovedet ikke på, at det, der er hensigten med dansk overgangsbistand til selvstyreområderne, er at skabe grundlag for, at vi kan undgå, at de mennesker, der er i en meget vanskelig situation, føler sig nødsaget til at blive flygtninge, og selvfølgelig også give mulighed for, at herboende palæstinensere med opholdstilladelse kan få mulighed for at vende tilbage, hvis de ønsker at vende tilbage.
Dertil kommer, at det er en fornuftig generel politik.
Men det, jeg ikke bryder mig om, er det link, som hr. Peter Skaarup beskriver, nemlig linket mellem udviklingsbistand og tilbagevenden af herboende flygtninge.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-25:
Jamen som jeg allerede har sagt flere gange: Jeg forstår ikke, hvordan ministeren kan sige, at han ikke kan lide det link, der er mellem udviklingsbistand og tilbagesendelse af flygtninge, når vi alle sammen godt ved, at en af indenrigsminister Thorkild Simonsens kongstanker var, at man skulle tilbagesende flygtninge til Somalia til gengæld for, at man gav bistand.
Hvor er det usmagelige?
Er regeringen selv usmagelig?
Det må være mit spørgsmål til hr. Jan
Trøjborg ...
Ministeren, undskyld.
Og så vil jeg også godt sige, at det er jo pudsigt, at Kristeligt Folkeparti blander sig i en debat som denne her, når jeg kan se, at man f.eks. i Jyllands-Posten den 11. marts 1999 er ude med en meget heftig kritik af den danske bistand til området.
Man kritiserer de arabiske politimænds manglende overholdelse af menneskerettighederne dernede, altså Yassir Arafats politikorps, og her ser jeg også et problem i, at vi i øjeblikket er med til at understøtte en proces i området, hvor palæstinenserne angriber Israel på forskellig vis, bl.a. indirekte ved hjælp af nogle af de midler, som vi giver til området.
Halvdelen af de offentlige udgifter i selvstyreområdet er finansieret af donorlande, og det vil sige, at det er penge fra bl.a. Danmark, der bruges til at føre krig for.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, og derfor er det jeg efterlyser: Kan man ikke anvende det middel at sige til selvstyret, at de må tage deres egne borgere retur?
Arne Melchior (CD), 2000-10-25:
I anden runde sagde min sidemand, hr. Peter Skaarup, at tre af mine kolleger og jeg selv farer op i spørgetiden.
Jeg skal oplyse, at jeg har oplevet, at de alle tre og jeg selv har rejst os op, ganske som hr. Skaarup rejser sig op, og hans latterlige udtryk er lige så værdiløst som resten af spørgsmålet.
Så blander hr. Skaarup ind i spørgsmålet - skønt temaet ikke indgår i det - de demonstrationer, der har fundet sted i København og andre steder, og derfor vil jeg spørge ministeren, om han er villig til at tage klart afstand fra en kollektiv fordømmelse af en hel folkegruppe af en eller anden etnisk art - i dette tilfælde altså palæstinenserne - fordi nogle af dem har optrådt utilstedeligt og voldeligt, hvilket CD og jeg selv selvfølgelig fuldt ud tager afstand fra.