runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-22:
I forhold til den store strukturudvalgsrapport er hovedspørgsmålet BST.
Det går jeg ud fra at vi er enige om.
Det er det, der volder ministeren nogle kvaler, og derfor vil jeg godt høre, om ikke det er korrekt, at det fortsat er omkring det punkt, at de største problemer melder sig. Jeg brugte tidligere et citat af beskæftigelsesministeren fra Arbejdsmarkedsudvalget, for man har sagt, at det var forbundet med store byrder at lave APV, og i den rapport, som Økonomi- og Erhvervsministeriet tidligere er kommet med, sagde man, at det var den femtestørste opgave for virksomhederne, og at det var mere byrdefuldt end f.eks. at lave skatteregnskaber og kørselsregnskaber og indberetninger og betaling af afgifter osv., og der brugte ministeren selv det udtryk: Jeg har fået oplyst, at der ikke foreligger dokumentation for, hvor store administrative byrder mindre virksomheder pålægges i forbindelse med APV-arbejdet.
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor man har så travlt med at afskaffe APV, for den rapport, som LO har fået udarbejdet, siger jo, at 80 pct. af de små virksomheder ikke kan pege på problemer i forbindelse med udarbejdelsen af APV, og at tidsforbruget også er til at overse i forbindelse med det
Ydermere sker der det, at syv ud af ti virksomheder oplever, at APV medvirker til at forbedre arbejdsmiljøet.
Så jeg synes, at hvis man vil gøre noget for de gode, så er det jo dem her.
Til gengæld kan vi se, at det, man gør, er at prøve at finde den laveste fællesnævner til ugunst for arbejdsmiljøet og til gunst for de arbejdsgivere, der er de onde i den her sammenhæng.
Lene Garsdal (SF), 2003-05-22:
Jeg spurgte hr. Bent Bøgsted, om de 18 prioriterede arbejdsmiljøproblemer slet ingen plads har, og der mente hr. Bent Bøgsted, at det ville ministeren svare bekræftende på, men jeg spurgte lige for lidt siden, og det fik jeg ikke noget svar på.
Så jeg vil gerne spørge, om det kun er de fire prioriterede områder, der arbejdes med, og om de øvrige prioriterede ingen plads har.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-22:
Vedrørende APV har jeg også set den undersøgelse, som hr. Bjarne Laustsen korrekt refererer fra.
Det, jeg også kan se, er, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har lavet en undersøgelse om administrative byrder, og her fremgår det, at små virksomheder bruger mellem 20 og 26 timer om året på det der APV-arbejde, og det er så lidt anderledes end i LO's undersøgelse.
Men sådan kan der være lidt forskellige undersøgelser.
Disse 18 væsentlige arbejdsmiljøproblemer udgør efter udvalgets opfattelse rammen for den samlede indsats i den resterende del af programperioden.
Det er en del af forudsætningerne for prioriteringen af fire væsentlige arbejdsmiljøproblemer, at de enkelte brancher fortsat arbejder med samtlige de væsentlige arbejdsmiljøproblemer, der er i branchen eller virksomheden.
Og de 18 væsentlige arbejdsmiljøproblemer er vurderet i forhold til tre kriterier: alvorlighed, forekomst og udviklingstendens.
Udvalget har blandt de 18 væsentlige arbejdsmiljøproblemer identificeret fire væsentlige arbejdsmiljøproblemer, som udvalget har indstillet bliver
prioriteret
De er karakteriseret ved, at der enten er risiko for død eller potentielt dødelige sygdomme, og at det samtidig er et problem, som vedrører en del arbejdstagere, eller at arbejdsmiljøproblemerne indebærer risiko for ikkedødelige sygdomme og samtidig er et problem, der vedrører mange eller en del arbejdstagere.
Derfor er man kommet frem til denne prioritering.
Jeg vil godt sige, at når man har valgt de fire, er det, fordi det er nogle, man kan gøre noget ved inden for tidshorisonten 2005.
I hvert fald kan vi ikke konstatere, om vores indsats har båret frugt inden for 2005-rammen.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-22:
Jeg skal heller ikke forlænge debatten meget, men jeg vil meget gerne have, at beskæftigelsesministeren kan sige det samme, som han har sagt til Arbejdsmarkedsudvalget, netop at på baggrund af de tal og de ting, som Økonomi- og Erhvervsministeriet har fremlagt, har ministeren svaret: Jeg har fået oplyst, at der ikke foreligger dokumentation for, hvor store administrative byrder mindre virksomheder pålægges i forbindelse med APV. Så vil jeg gerne spørge, om ikke det er korrekt, at APV ikke er en ny foreteelse, den kom jo til i slutningen af 1980'erne - 1989 eller 1990 tror jeg det var - men at der faktisk var ret mange virksomheder, som slet ikke lavede det.
Men da den tidligere regering foreslog, at man kunne få administrative bøder, fordi man ikke havde orden på papirdelen, væltede det ind med APV - bare det, at man kunne få en bøde, gjorde, at man lige pludselig fik orden i at få oprettet sikkerhedsorganisationer og få sendt sikkerhedsrepræsentanten på det lovpligtige kursus.
Men frem for alt: Det, der virker, er APV, og det kom der gang i i forbindelse med det lille bitte tiltag, at man kunne få en administrativ bøde, hvis ikke man overholdt lovgivningen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-22:
Det er jo vildt chokerende, at det lige pludselig vælter frem fra hjørnerne med arbejdsmiljøproblemer efter ni energiske år på det her område.
Må jeg så godt sige, at jeg meget lagde mærke til hr. Bjarne Laustsens indlæg henvendt til hr. Bent Bøgsted omkring APV, hvor hr. Bjarne Laustsen sagde - og det håber jeg vi nu får på tryk i Folketingets forhandlinger - at man ikke kan fremsætte forslag, hvis der ikke er flertal for det.
Det er jo en interessant tanke.
Det synes jeg er noget, som vi bør skrive os bag øret.
Det vil jo måske reducere Folketingets arbejdsmængde ganske væsentligt, så jeg vil da fremføre i relevante organer, at Socialdemokratiet er kommet til den konklusion på det her område - en interessant iagttagelse.
Lene Garsdal (SF), 2003-05-22:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg ikke vil håbe, at det var det, hr. Bjarne Laustsen sagde.
Jeg vil gerne have lov at takke for debatten.
Det var ikke meget nyt, der kom - vi har debatteret det før.
Jeg bemærkede også - nu har vi også fået ministerens oplæg næsten to gange - at ministeren konstaterede, at ud fra den nye rapport om udviklingstendenser i arbejdsmiljøet er der faktisk fortsat mange problemer, og at det er svært at konkludere både på ulykkesområdet og på det psykiske arbejdsmiljø, og at nogle af de væsentlige brancher med EGA ikke har fået løst deres problemer.
Så vi ser meget frem til de initiativer, der kommer i den anledning.
Hr. Bjarne Laustsen var inde på at pålægge virksomheder med et højt sygefravær og dermed et dårligt arbejdsmiljø at anvende rådgivning.
Det har jeg fornemmet også var noget af det, der var i ministerens eget oplæg om sygefravær
, så det kunne man nok blive enig om.
Så var han i øvrigt også inde på APV og EU, og den har vi jo siden fået klippet toppen lidt af.
Hr. Flemming Oppfeldt var lovligt undskyldt som stedfortræder; det, som hr. Flemming Oppfeldt kunne sige om arbejdsmiljøet, var næsten alt for rosenrødt, men det havde vi desværre ikke mulighed for at opponere imod.
Men det interessanteste indlæg her i dag, set fra forslagsstillernes synspunkt, var hr. Bent Bøgsteds bemærkninger om APV.
Det glæder os, at hr. Bent Bøgsted finder, at man skal have APV på de små virksomheder, og forslagsstillerne har jo netop tidligere fremsat et forslag om det.
Så vi ser frem til, hvordan det bliver lovgivningsmæssigt.
Fru Charlotte Dyremose og De Konservative har, som også hr. Bjarne Laustsen sagde det, pantsat deres synspunkter hos Venstre - ikke ét selvstændigt synspunkt kunne de komme med.
Hr. Anders Samuelsen opsummerede, som ministeren også sagde.
Hr. Anders Samuelsen er jo en af forslagsstillerne, så det er betryggende, at ministeren finder hr. Anders Samuelsens opsummering tilfredsstillende.
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg tror, vi er mange, der har været inde på beskæftigelsesministerens hjemmeside og set på disse skrækkelig gamle ord, som står der.
Det var, hvad der var af nye initiativer, og det var rigtignok noget gammelt noget.
Jeg vil hermed gerne takke for debatten.
Karsten Nonbo (V), 2003-05-22:
Danmark er verdens største producent af pelsskind, herunder fra mink, kanin, chinchilla og ræv.
Vi eksporterer til USA, til det øvrige Europa, til Rusland, Japan, Korea og Kina.
Vi bliver nødt til at erkende, at vi er nødt til at have nogle produktioner, hvori der indgår eksport.
Vi kan, hvor gerne vi end vil, ikke leve af skattetræk i kontanthjælpen f.eks. Vi bliver nødt til at producere noget.
Når man tænker på vores debat omkring pelsfremstilling af hunde og katte fra Østen, er jeg dyrevelfærdmæssigt meget tryg ved, at der produceres i Danmark og ikke i Østen.
Derfor skal vi også fastholde en produktion, hvis der skal være en produktion af pelse i Danmark.
Selvfølgelig skal vi stille dyrevelfærdsmæssige krav til danske producenter og ikke eksportere erhvervet til lande med en mindre dyrevelfærd, for så får vi de groteske situationer, man kan se i især Fjernøsten.
Dansk Pelsdyravlerforening har i en pressemeddelelse udtalt sig positivt om Det Dyreetiske Råds rapport, den rapport, som justitsministeren nu vil omsætte til en bekendtgørelse.
Dansk Pelsdyravlerforening siger noget meget klogt: »Det er som udgangspunkt ikke et spørgsmål om, hvad dyrene skal bruges til, men hvordan deres leveforhold er, om de er rimelige.« Dansk Pelsdyravlerforening
bakker op om Europarådets rekommandation.
Man vil have arealkrav pr. kilo dyr, kan man sige, frem for pr. dyreenhed.
Man synes, at temperament og det at have tillid skal indgå som et avlsparameter. Nogle problemer kan avles væk, siger man, og her kunne jeg forestille mig, at man tænker på frygtsomhed.
Uddannelse af avlerne skal specifikt indrettes efter dyrearter.
Rævetæver skal tilbydes to bure uden for avlsperioden.
De skal have forskellige slags hylder og kasser hele året, siger man fra Dansk Pelsdyravlerforenings side.
Kontakten mellem dyr og mennesker skal øges i produktionen.
Det skal undersøges, hvorledes rævetæver i højere grad kan indhuses i rækkefølge efter indbyrdes rangorden.
Mindre ræve skal sikres mod mistrivsel, herunder også mod dyreaktivister, som har mange minks lidelser på samvittigheden.
Vi har i Retsudvalget været ude at se på Novo Nordisks forsøgsgård.
Det fik megen kritik til at forstumme.
Måske skulle vi prøve at kigge hos pelsavlerne, det kunne måske også hjælpe os i debatten.
Jeg er derfor enig med justitsministeren i, at det er et område, der skal have vores bevågenhed, men direkte at afskaffe produktionen mener jeg vil kunne få den konsekvens, at pelsproduktionen foregår i lande, hvor dyrevelfærden ikke tilnærmelsesvis er, som den er i Danmark.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-22:
Når Venstres ordfører i ordførertalen blander produktionsformerne af pelsdyravl sammen, synes jeg, det er lidt søgt at anvende den form for argumentation, for forslaget handler jo om ræve.
Når Venstres ordfører så snakker om både kaniner og mink og andre pelsdyr, mener jeg, Venstre rammer ved siden af.
For mig at se
er det meget afgørende, at vi snakker om ræve, for jeg mener, der er meget stor forskel på f.eks. ræve
og mink
Forskellen er efter min opfattelse først og fremmest, at ræve udviser en adfærd, som for mig klart viser, at de er meget, meget utrygge ved at skulle opholde sig i bur.
Derfor vil jeg godt høre Venstres ordfører, om Venstre ikke er enig i de synspunkter, og at man på den baggrund vel burde forbyde det.
Karsten Nonbo (V), 2003-05-22:
Nu synes jeg, at det meste af min tale omhandlede ræve.
Det var for at få en helhed i det, at jeg nævnte, hvilke former for produktioner der var.
Så størstedelen af talen omhandlede ræve.
Det er derfor, jeg siger, at det skal have vores bevågenhed, og at vi skal se på produktionen.
Det er jo også det, man lægger op til fra Dansk Pelsdyravlerforenings side. Det er jeg helt med på.
Men hvis man starter med et forbud, kommer man jo aldrig videre med at forbedre en produktion.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-22:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Er det efter Venstres opfattelse overhovedet muligt at holde ræve som produktionsdyr på forsvarlig vis, altså dyreetisk set, med den adfærd, som rævene udviser?
Uanset om man måtte lave burene væsentlig større, og at man ville lave alle de andre ting, ville det så efter Venstres opfattelse være muligt at holde ræve i bur på forsvarlig vis?
Inger Bierbaum (S), 2003-05-22:
Med beslutningsforslag nr. B 160 foreslår SF, at regeringen skal lovgive om at afskaffe ræveproduktionen i Danmark med basis i en række dyreetiske overvejelser.
Det er meget forståeligt, at SF vil uforsvarlig omgang med dyr til livs, og jeg har meget forståelse for, at forslagsstillerne med udgangspunkt i Det Dyreetiske Råds udtalelse om pelsdyrfremstillingen i Danmark føler, at ræveproduktionen herhjemme burde lukke og slukke. Socialdemokratiet er meget enig i intentionerne i forslaget.
Vi bør som ansvarlige politikere ikke se gennem fingre med, at nogle dyr behandles på måder, som er i strid med deres natur, blot for vores velbefindende.
Enhver fremstilling skal ske med den størst mulige hensyntagen til dyrets velfærd.
Det er et krav, vi stiller med hensyn til dyr i madfremstillingen.
Det er et krav, vi også stiller til håndteringen af dyr i andre sammenhænge end den, der har med fødevarer at gøre.
Vi synes derfor, at ræveproduktionen skal leve op til alle de krav, vi kan forvente af moderne og humane producenter.
Her lister forslagsstillerne en række krav op i bemærkningerne til forslaget.
Jeg kan give Socialdemokraternes støtte til enhver forbedring af vilkårene
for pelsdyr.
Vanrøgt er naturligvis helt uacceptabelt, hvilket er et synspunkt, som ingen kan være uenig i.
De indeburede ræve lider jo under produktionen, som den foregår i dag.
Det har Dyrenes Beskyttelse så fint fremhævet op til flere gange over for folketingspolitikere.
Selv om enigheden rækker langt, så rækker den ikke helt til forslagsstillernes konklusion.
Socialdemokratiet ønsker ikke at gå ind for en centralt bestemt afvikling.
Vi har ikke noget principielt imod, at dyr bliver brugt i produktionen, så længe det sker under de rigtige dyrevelfærdsmæssige forhold.
Derfor vil vi langt hellere lave regler, der sikrer dyrevelfærdsstandarden, end vi vil forbyde.
Det betyder formentlig i dette konkrete tilfælde, at ræveproduktionen ikke bliver rentabel i fremtiden.
Hvis den ikke er rentabel, når nye standarder for dyrevelfærd i fremtiden skal overholdes, så bør der ikke foregå produktion, for hvis forbrugerne ikke er villige til at betale for en acceptabel produktion af ræve, så bør der ikke være ræveproduktion.
Det forventer vi ikke bliver tilfældet med de krav, som Det Dyreetiske Råds rapport og EU's ekspertkomité fastslår for den fremtidige produktion.
Vi lægger således vægt på Det Dyreetiske Råds formand, Peter Sandøes, udtalelse om, at erhvervet bør have en chance.
Vi konkluderer altså modsat forslagsstillerne, at vi gerne tager et medansvar for at forbedre rævenes livskvalitet og ser frem til, at ministeren på dette område tager de fornødne initiativer og udsteder bekendtgørelsen om pelsdyrsproduktion, der bør følge forslagene fra Det Dyreetiske Råd og EU's ekspertkomité.
Men vi kan ikke sige ja til at kræve ræveproduktionen afviklet.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-22:
Socialdemokratiets ordfører giver udtryk for, at Socialdemokratiet ikke principielt er imod, at dyr holdes som produktionsdyr.
Det kan jeg tilslutte mig.
Men jeg vil godt spørge Socialdemokratiets ordfører, om man ikke finder, at der er utrolig stor forskel på, hvilke dyr det er, man holder som produktionsdyr.
For mig er der uendelig stor forskel på, om vi snakker køer og svin, eller vi snakker f.eks. ræve.
Der er også for mig uendelig stor forskel på, om vi snakker ræve eller mink.
De udviser en helt forskellig adfærd ved at være holdt i bur.
Jeg har utrolig svært ved at se, at det overhovedet er forsvarligt at have ræve i bur, uanset hvordan man holder dem som produktionsdyr, og jeg vil godt spørge Socialdemokratiet, om man ikke er enig i det synspunkt, at det reelt ikke burde forefindes, fordi det er et vildt dyr, som viser en adfærd, som ikke er i overensstemmelse med den dyrevelfærd, vi normalt anser for at være fremherskende.
Inger Bierbaum (S), 2003-05-22:
Som jeg gav udtryk for i min ordførertale, er vi principielt for, at man kan have produktionsdyr på dette område.
Men er der mennesker, der vil lave en produktion, som lever op til alle de dyrevelfærdsstandarder, som man kan forestille sig at det frygtsomme dyr, som ræven er, kræver, så siger vi ja til den produktion.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-22:
Venstres ordfører gav jo ret klart udtryk for, at man satte erhvervsinteresserne over dyrevelfærd.
Det var vel ikke så overraskende.
Det er måske mere overraskende, at Socialdemokratiet tilsyneladende også er ved at gøre det.
Så skal jeg bare konkretisere, at jeg ikke synes, fru Inger Bierbaum svarede i rimelig udstrækning på, om det er forsvarligt at holde ræve i bur.
Vi mener ikke, det er det, uanset om man laver de foranstaltninger, der her er tale om i forslaget.
Vi mener, at man må se på den adfærd, ræven har.
Derfor bør vi tage hensyn til dyrevelfærden og lade den være afgørende for, om man skal holde ræve til produktionsformål, og ikke lade det afhænge af, om det nu bliver så dyrt, at en produktion bliver umuliggjort.
Det synspunkt er vi i alt fald ikke enige i.
Inger Bierbaum (S), 2003-05-22:
Vi har i Socialdemokratiet det synspunkt, at dyrets velfærd står over det kapitalistiske eller markedsmæssige synspunkt.
Det betyder, at når man, som vi tror, som producent kan opfylde alle de ting, som et dyrs adfærd kræver, så mener vi, at vi godt kan have en produktion.
Bent Bøgsted (DF), 2003-05-22:
Forslaget her, som SF har fremsat, om, at regeringen skal tage de nødvendige lovgivningsinitiativer med henblik på afvikling af produktionen af ræve i Danmark senest med udgangen af år 2009, er der mange gode ting i, og det kan Dansk Folkeparti følge langt hen ad vejen.
Dansk Folkeparti mener dog, at det eksisterende bursystem kan forbedres betydeligt ved at give rævene mere plads og er derefter ligeledes indstillet på, at rævene skal have permanent adgang til en helårsredekasse, som primært skal sikre tryghed for rævene.
Det er jo også noget af det, som justitsministeren var inde på, og der vil komme en bekendtgørelse om det, og så må vi se, hvor meget den nu indeholder.
Dansk Folkeparti er derimod ikke umiddelbart indstillet på at afskaffe ræveproduktion i Danmark, så længe der ikke forekommer vanrøgt af dyrene.
Man bør tænke på, at ræveproduktion er en livsform for farmerne, som ikke er interesserede i at omstille deres produktion.
Vi skal tænke på, at der kun er omkring 100 gamle avlere tilbage.
Der kommer ikke nogen nye avlere til.
De avlere, der er der i dag, går på det nærmeste mange gange og kæler for deres ræve.
Det er ikke vilde dyr, de beholder i ræveproduktionen.
De ræve, de har i deres produktion, er i de fleste tilfælde stille og rolige ræve, og det vil man kunne se, hvis man besøger en rævefarm.
Problemet, når der er nogen, der besøger den, er selvfølgelig, at der måske kommer 3-4 stykker på en gang, at der bliver uro, og så bliver dyrene urolige.
De er ikke spor urolige, når det er avleren selv, der går og passer dem.
Hvis man har prøvet at passe ræve og kæle lidt for dem, så finder man egentlig ud af, at de avlere, vi har i dag, er nogle, der simpelt hen går og kræser for deres ræve. De gør, hvad de kan, for at rævene skal have det godt, og det må vi acceptere.
Vi mener, at ræveproduktionen afvikler sig selv ad åre, netop på grund af at der ikke er kommet nye avlere til, og at de avlere, der er, er oppe i alderen. Når de engang stopper med at have ræve, så stopper ræveavlen også her i Danmark.
Vi kan ikke gå med til at lovgive om et forbud nu.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-22:
Men der var især en bemærkning i sidste runde fra Dansk Folkepartis ordfører, som man nok må betegne som noget af en udsøgt fornærmelse mod langt størstedelen af de danske medarbejdere i danske virksomheder: Nu gør vi noget, som er til gavn for nøglemedarbejderne.
Vil det sige, at kontorassistenten, vedkommende, der sidder ude i forkontoret, ikke er at betragte som en nøglemedarbejder i Dansk Folkepartis optik?
Alle de, der ikke lige er højtlønnede, er ikke nøglemedarbejdere i Dansk Folkepartis optik.
Er det virkelig det, der er blevet den måde, man tænker på i Dansk Folkeparti, at nøglemedarbejdere er de højtlønnede, alle de andre er blot lønslaver, og dem behøver vi så ikke at tage hensyn til?
Kim Andersen (V), 2003-05-22:
Det, der får mig på talerstolen, er Enhedslistens ordfører, hr. Keld Albrechtsen.
Jeg synes, det er nogle meget voldsomme ord og udtryk, hr. Albrechtsen bruger om lovforslag nr. L 162.
Jeg har noteret dem ned, men jeg skal af hensyn til hr. Keld Albrechtsen selv undlade at læse dem op, for de var, synes jeg, aldeles utidige i forhold til substansen i lovforslaget og i forhold til lovforslagets langvarige og grundige behandling.
Jeg vil gerne sige, at Venstre, og jeg tror også roligt, at jeg kan nævne Det Konservative Folkeparti, tager på ingen måde let på grundlovens § 53 om ekspropriation.
Det er ikke hæderligt at mistænke os for det.
Det er og har aldrig været tilfældet.
Ligeledes ligger det klart, at der er valgmuligheder i modregningsprocenterne.
Så der kan overhovedet ikke være tale
om at anvende det begreb i forbindelse med behandlingen af L 162.
Jacob Buksti (S), 2003-05-22:
Jeg synes, at det, hr. Mikkel Dencker siger heroppefra, bliver mere og mere interessant, så derfor vil jeg gerne have hr. Mikkel Dencker til at forklare sammenhængen i Dansk Folkepartis skattepolitik. Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti under forberedelsen af de såkaldte skattelettelser gjorde sig så stor umage for at lægge sig ud med De Konservative, hvor De Konservative dog var så ærlige, så de sagde, at det drejede sig om, at man skulle have lettelser i mellemskatten og for den sags skyld også gerne i topskatten?
Dansk Folkeparti har under behandlingen af L 219 gjort et stort nummer ud af, at man har sikret en såkaldt social profil, siger man, hvor der altså skal være mindre til mellemskatterne, og så står man heroppe og afskaffer i realiteten topskatten med et langt større beløb i skattelettelser end det, man står og bryster sig af ude i forsamlingshusene.
Kan hr. Mikkel Dencker ikke selv høre, at det simpelt hen ikke hænger sammen?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-22:
Hr. Kim Andersen har stadig væk ikke forstået problemet med hensyn til ekspropriation og beslaglæggelse af forbrugernes midler.
Når Herning Kommune f.eks. sælger deres elselskaber, og der dertil er knyttet vandforsyning også i en del af nabokommunen, ja, så er de forbrugere, der har været med til at skabe værdierne og som bor i nabokommunen, altså ikke blevet spurgt.
De har ikke frivilligt afgivet deres ejendom, og det er deri, problemet ligger.
Det er også den forskelsbehandling, som Dansk Folkeparti lovede i sin tid, da vi startede på det her, ikke måtte ske, og som Dansk Folkeparti har solgt i mellemtiden.
Så jeg tror, at det er hr. Kim Andersen, der på dette punkt ikke har fået sat sig ind i det juridiske problems fulde rækkevidde.
Det er jeg nødt til at sige.
Så har både hr. Svend Auken og hr. Martin Lidegaard og hr. Kim Andersen været inde på forhandlingsforløbet.
Det er rigtigt, som hr. Svend Auken oplyste, at jeg forlod forhandlingerne. Og hvorfor forlod jeg forhandlingerne?
Det gjorde jeg, fordi der lå et forslag om en beskatning på 95 pct., som ville have forhindret salg.
Og så kommer regeringen og siger: Jamen det må ikke været mere end 40 pct., fordi der skal åbnes for salg.
Og under disse forhandlinger ville regeringen ikke bevæge sig så meget som én procent.
Jeg sad og tryglede og bad økonomiministeren om at få sat procenten op over de 40.
Det var fuldstændig fastlåst.
Der var ingen mulighed for nogen som helst forbedring af forslaget.
Det kalder jeg ikke en forhandling, og derfor forlod jeg forhandlingerne.
Fordi det var et diktat fra regeringens side.
Så har hr. Svend Auken ret i, at der var andre punkter, hvor Socialdemokratiet fik nogle indrømmelser.
Min pointe er bare, at disse indrømmelser ikke forhindrer salget, ikke forhindrer forskelsbehandling af forbrugerne.
Og jeg tror heller ikke på - det er jeg desværre nødt til at sige, hr. Svend Auken - at disse meget sindrige og indviklede tekniske konstruktioner i realiteten vil kunne dæmme op for prisstigninger for forbrugerne.
Det tror jeg ikke på.