Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-05:
Lovgivningsarbejdet i det kommende folketingsår vil i væsentligt omfang være præget af udmøntningen af aftalen om en kommunalreform fra juni 2004.
Lovprogrammet indeholder ca. 175 almindelige forslag og ca. 50 forslag vedrørende kommunalreformen.
Forslagene vedrørende kommunalreformen vil med enkelte undtagelser blive fremsat samlet i slutningen af januar 2005.
Den almindelige lovgivning er tilrettelagt således, at antallet af lovforslag fra de ministre, hvis lovprogram i væsentligt omfang er berørt af kommunalreformen, er søgt begrænset, og således, at forslagene fra disse ministre i vidt omfang søges fremsat inden udgangen af oktober 2004.
Det er mit håb, at denne tilrettelæggelse af lovgivningsarbejdet vil betyde, at de berørte folketingsudvalg og ministre fra slutningen af januar kan koncentrere lovgivningsarbejdet omkring kommunalreformen.
Vi står over for et omfattende lovgivningsarbejde, hvor det er vigtigt med en god lovkvalitet.
Regeringen vil gøre sit yderste for, at arbejdet med lovforslagene får et godt forløb.
Jeg inviterer alle Folketingets partier til et godt samarbejde.
BESKÆFTIGELSESMINISTEREN
Almindelig lovgivning:
Formålet med forslaget er at give kommunerne mulighed for at give særligt udsatte unge under 18 år, der i forvejen er omfattet af indsatsen for truede unge efter lov om social service, tilbud om virksomhedspraktik med henblik på at fremme de unges mulighed for en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Forslaget indebærer i overensstemmelse med intentionerne i fleksordningen, at personer, der er visiteret til fleksjob, så vidt muligt skal have vilkår og rettigheder, der svarer til beskæftigede på det ordinære arbejdsmarked.
Forslaget indebærer, at rammerne for branchearbejdsmiljørådenes indsats søges forenklet.
Endvidere skal en række af de opgaver, som i dag udføres af Arbejdsmiljørådets Service Center, fremover varetages af Arbejdsmiljørådets sekretariat og et nyt videncenter, mens andre opgaver afvikles eller privatiseres.
Forslaget er en opfølgning på den evaluering af den partsbaserede arbejdsmiljøindsats, som blev afsluttet i marts 2004.
Forslaget følger op på regeringens handlingsplan for at nedbringe sygefraværet fra december 2003.
Forslaget indebærer bl.a. nye fleksible og målrettede regler for visitation og opfølgning, nye regler for delvis syge-raskmelding, bestemmelser om kommunen som koordinator og øget anvendelse af andre aktører.
Der indføres en bemyndigelse til ATP til at tilbyde administrative ydelser til Dansk Arbejdsgiverorganisation vedrørende administration af barseludligningsordningen.
Forslaget er en konsekvens af DA-LO aftalen om en barselfond.
Forslaget gennemfører dele af EU-direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling på arbejdsmarkedet.
Med forslaget udvides forskelsbehandlingsloven til også at omfatte kriterierne alder og handicap.
Forslaget fastlægger rammer for, hvordan medarbejdere skal informeres og høres om væsentlige forhold i forbindelse med deres arbejde.
Forslaget vedrører en række ændringer, der har til formål at bekæmpe sort arbejde og forhindre misbrug af sociale ydelser.
Forslaget bygger på en tidligere forordning og fastsætter regler om daglig og ugentlig arbejdstid, pauser, hvil m.v. inden for vejtransportsektoren.
Forslaget gennemfører EU-direktiv 2002/47/EF om lønmodtagerbeskyttelse ved arbejdsgiveres insolvens.
Forslaget udvider adgangen til løngarantidækning i forbindelse med betalingsstandsning og i den såkaldte transnationale situation.
Forslaget fastlægger bestemmelser om strukturen og indsatsen på centralt, regionalt og lokalt niveau samt for de tre forskellige typer jobcentre.
Der fastsættes endvidere bl.a. hjemmel til myndighedsoverdragelse af beskæftigelsesindsatsen fra staten til kommunerne samt regler om arbejdsmarkedets parters indflydelse på indsatsen på de forskellige niveauer.
Forslaget indeholder mindre ændringer af en række love på beskæftigelsesområdet m.v. som opfølgning på kommunalreformen.
Ændringerne vedrører lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, lov om aktiv socialpolitik, lov om varsling i forbindelse med afskedigelser af større omfang, lov om kompensation til handicappede i erhverv m.v., lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., lov om dagpenge ved sygdom eller fødsel, lov om fleksydelse, lov om arbejdsskadesikring samt forskellige lovbestemmelser inden for en række andre ministeriers områder.
FINANSMINISTEREN
Forslaget justerer lovgivningen om statens tjenestemænd på Grønland, så den svarer til reglerne i den danske tjenestemandslovgivning.
Forslaget vedrører ændring af myndighedsbetegnelser som konsekvens af kommunalreformen.
FORSVARSMINISTEREN
Lovforslaget har til formål at fastsætte bestemmelser om strafansvar for militære pligtforsømmelser og for forbrydelser mod det militære forsvar.
Loven afløser den militære straffelov fra 1973 og er en del af en omfattende revision af det nuværende militære straffe- og disciplinarsystem udarbejdet på baggrund af betænkning nr. 1435/2004.
Forslaget har til formål at fastsætte bestemmelser om behandlingen af militære straffesager, som supplerer eller fraviger reglerne om straffesagers behandling i retsplejeloven.
Forslaget har til formål at give mulighed for gennem en disciplinær sanktion at kunne reagere over for militære pligtforsømmelser.
Loven afløser de nuværende bestemmelser om disciplinarmidler, som er fastsat i den militære retsplejelov.
Forslaget vedrører en modernisering af lovgivningen om udøvelse af lodsvirksomhed.
For at styrke sejladssikkerheden foreslås bl.a. øget anvendelse af lodser samt styrket overvågning af sejladssikkerheden.
Der foreslås også en delvis konkurrenceudsætning af lodsvæsenet.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget indebærer mindre ændringer af beredskabsloven som opfølgning af kommunalreformen bl.a. således, at amtsrådets forpligtelse til at udarbejde en samlet plan for amtskommunens beredskab overgår til regionerne for så vidt angår de af amtskommunernes opgaver, som fremover skal løses af regionerne.
FØDEVAREMINISTEREN
Forslaget følger op på justitsministerens lov om retssikkerhed ved forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter fra 20032004 og giver bl.a. hjemmel til, at Fødevareministeriet også fremover kan kontrollere fiskefartøjer til søs, når der er rimelig begrundet mistanke om strafbar overtrædelse af fiskerilovgivningen.
Forslaget gennemfører forordning EF/1783/ 2003 og udvider mulighederne for støtteforanstaltninger inden for landdistriktsprogrammet.
De nye muligheder omfatter støtte til opfyldelse af normer, øget dyrevelfærd og forbedret fødevarekvalitet.
Forslaget følger bl.a. op på anbefalinger fra det såkaldte Muslingeudvalg.
Forslaget indebærer også, at visse oplysninger i Fødevareministeriets registre om registrering af erhvervsfiskerfartøjer kan blive offentligt tilgængelige.
Lovgivning vedrørende kommunalreformen
Forslaget indeholder mindre ændringer af en række love på Fødevareministeriets område som opfølgning på kommunalreformen.
Forslaget vedrører bl.a. information til borgerne om det frie valg.
Forslaget er en genfremsættelse af et forslag L 240 fra 2003/2004.
Forslaget vedrører en forhøjelse af tilskuddet til Bornholms Regionskommune og af midlerne til særtilskud og til vanskeligt stillede kommuner.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne for 2005.
Forslaget er en opfølgning på skatteaftalen mellem Danmark og Sverige om beskatning af grænsegængere m.v. og vedrører udveksling af primærkommunalt skatteprovenu fra grænsegængere, der bor i det ene land og arbejder i det andet land.
Ved folketingsvalg og EuropaParlamentsvalg fastsættes endvidere, at opgørelse af personlige stemmer skal ske for hvert afstemningsområde.
Der indsættes også en bemyndigelse for ministeren til at bestemme, at valgbogen skal indsendes elektronisk.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget indeholder desuden bl.a. rammerne for regionsrådenes arbejde, regionernes styreformer, den økonomiske forvaltning, styrelsesforhold, bemyndigelse til grænsejusteringer som følge af kommunesammenlægninger, forlængelse af valgperioden, forberedelsesudvalgenes kompetence og regler om kontaktudvalg og tilsyn.
Forslaget vil endvidere indeholde de nærmere vilkår for sammenlægningerne, herunder regler om nedsættelse af sammenlægningsudvalg og sammenlægningsudvalgenes opgaver.
Forslaget vil desuden indeholde regler om forlængelse af valgperioden for kommunalbestyrelserne i de kommuner, der indgår i sammenlægninger.
Lovforslaget vil indeholde de generelle regler om betydningen af, at kommuner skal indgå i forpligtende kommunale samarbejder, og hvilke opgaver de forpligtende samarbejder skal varetage.
Lovforslaget vil endvidere indeholde hjemmel til delegation af myndighedskompetence og til indhentelse af oplysninger fra den delegerende kommune.
Forslaget vil desuden indeholde bemyndigelse til indenrigs- og sundhedsministeren til at fastsætte, mellem hvilke kommuner der skal indgås forpligtende samarbejder.
Lov om visse proceduremæssige spørgsmål i forbindelse med kommunalreformen
Lovforslaget fastsætter generelle regler for de overførsler af aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte, der sker som følge af opgaveflytningerne den 1. januar 2007, samt procedureregler for fastlæggelsen af, hvilke konkrete aktiver og passiver m.v. samt ansatte, der skal overføres til hvilke myndigheder.
Lovforslaget vil endvidere indeholde regler om nedsættelse af delingsråd, som vil kunne mægle mellem de berørte myndigheder og om nødvendigt træffe beslutning om den konkrete overførsel af aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte i tilfælde af uenighed herom mellem de berørte myndigheder.
Lovforslaget forventes ikke at regulere fordelingen af aktiver/passiver, rettigheder/pligter samt personale i forbindelse med opgaveflytningen på skatte- og inddrivelsesområdet.
Med lovforslaget fjernes en række juridiske barrierer for kommunernes oprettelse af kommunale servicecentre, der skal fungere som borgernes vejviser og varetage de væsentligste borgerbetjeningsopgaver for kommunen selv og på vegne af andre kommuner, staten og regionerne.
Forslaget vil bl.a. indeholde bestemmelser om, at en kommune kan løse opgaver på vegne af andre myndigheder samt bestemmelser om udveksling af personoplysninger mellem en kommune og de myndigheder, som kommunen udfører opgaver på vegne af.
De generelle tilskud skal anvendes i finansieringen af regionernes udgifter til henholdsvis sundhedsområdet og udviklingsopgaver m.v.
Endvidere fastsættes bestemmelser om de kommunale grundbidrag og udviklingsbidrag til regionernes finansiering.
Reglerne vedrørende sundhedsbidrag vil blive fastsat i sundhedslovgivningen, jf. nedenfor.
Forslaget indebærer en række mindre ændringer i lovgrundlaget for Kommunekredit således, at Kommunekredit kan yde lån til regionerne.
Almindelig lovgivning på sundhedsområdet:
Formålet med forslaget er at skabe hjemmel til, at der i særlige situationer kan anvendes chipovervågning af psykiatriske patienter.
Forslaget gennemfører nye EU-regler om kvalitet, sikkerhed m.v. vedrørende blod og blodkomponenter fra mennesker.
Forslaget indebærer, at finansieringen af Sundhedsvæsenets Patientklagenævn overgår fra staten til amterne ved opkrævning af en standardtakst pr. klage.
Herved samles driftsansvaret for sundhedspersonalet og finansieringen af faglige klager herover hos samme myndighed.
Der er tale om en genfremsættelse af dele af L 187 fra 2003/2004, idet delforslaget om konkret anvendelse af præimplantationsdiagnostik blev vedtaget i 2003/2004.
Forslaget indebærer, at der indføres en generel hjemmel til, at Landstinget kan fastsætte regler om, at overtrædelse af landstingsforordninger på sundhedsområdet kan medføre idømmelse af foranstaltninger efter den grønlandske kriminallov.
Hjemlen tænkes bl.a. anvendt ved overtrædelser af narkotika- doping- og epidemilovgivningen.
Forslaget indebærer en række ændringer vedrørende medicintilskud som opfølgning på anbefalingerne fra regeringens Udvalg om Medicintilskud, som afgav betænkning i maj 2004.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finansloven for 2005.
Lovforslaget vedrører gennemførelse af ny EUlægemiddellovgivning med det hovedformål at forbedre lægemidlers kvalitet, sikkerhed og virkning.
Gennemførelsen nødvendiggør en samlet nyskrivning af den gældende lov om lægemidler med henblik på tilpasning af lovens systematik og indhold til EU-lægemiddellovgivningen.
Lovforslaget indebærer en grundlæggende revision og samling af lovbestemmelserne om borgernes rettigheder i forhold til sundhedsvæsenet, om sundhedsvæsenets ydelser og om de centrale myndigheders opgaver.
Forslaget vil i forhold til gældende lovgivning bl.a. indeholde nye bestemmelser om finansieringen af sundhedsopgaverne, større kommunalt ansvar på sundhedsområdet, samarbejde mellem regioner og kommuner, planlægningen i regionerne og kvalitetsudvikling.
, at reglerne vedrørende klage og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet samles i én lov med henblik på at skabe et samlet overblik for patienterne over deres adgang til at klage og modtage erstatning i forbindelse med en given behandling m.v., samt at styrke patienternes retsstilling ved at indføre en klageadgang til Sundhedsvæsenets Patientklagenævn for så vidt angår regioners og kommuners administrative afgørelser vedrørende patienternes rettigheder efter sundhedsloven.
Ændringerne vedrører lægeloven, apotekerloven, komitéloven, lov om fremskaffelse af humant blod til lægemiddelformål, lov om foranstaltninger mod smitsomme sygdomme, lov om Det Etiske Råd samt lov om røgfri miljøer i offentlige lokaler, transportmidler og lignende.
[Redegørelsen afgives i fællesskab med fødevareministeren –
JUSTITSMINISTEREN Almindelig lovgivning
Det foreslås at udvide DNA-profilregistret, så der kan registreres den samme personkreds som i fingeraftryksregistret.
Efter forslaget skal der således kunne ske registrering, hvis en person med rimelig grund er mistænkt for at have begået en lovovertrædelse, der kan medføre fængsel i 1 år og 6 måneder eller derover.
Desuden foreslås det, at biologisk materiale med henblik på registrering af en persons DNA-profil skal kunne udtages, uanset om dette har betydning for afgørelsen af den konkrete sag.
Endvidere foreslås enkelte ændringer vedrørende sletning i registret og udtagning af blodprøver m.v.
Det foreslås at fastsætte lovregler om kloning og genmodificering af dyr.
Efter forslaget skal kloning og genmodificering kun kunne foretages efter tilladelse fra Dyreforsøgstilsynet, som skal vurdere, om kloningen eller genmodificeringen opfylder et af de formål, som opregnes i loven.
Formålet med forslaget er at gennemføre de regler, som er nødvendige for Danmarks opfyldelse af Rådets rammeafgørelse om fuldbyrdelse i EU af kendelser om indefrysning af formuegoder eller bevismateriale i straffesager samt udkastene til Rådets rammeafgørelser om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på bødestraffe og om fuldbyrdelse i EU af afgørelser om konfiskation.
Forslaget gennemfører tre tillægsprotokoller til Europol-konventionen, som bl.a. indebærer en udvidelse af mulighederne for at lade yderligere kriminalitetsformer omfatte af konventionen, en styrkelse af Europols muligheder for at anmode medlemslandenes myndigheder om at iværksætte efterforskning af straffesager og for at deltage i fælles efterforskningshold samt en øget adgang til aktindsigt og en styrkelse af den demokratiske kontrol med Europol.
Det foreslås at indsætte en bestemmelse i den grønlandske kriminallov svarende til bestemmelsen i straffelovens §§ 230 og 235 om børnepornografi og brug af børn og unge som pornomodeller.
Forslaget indebærer bl.a. en revision af visse af straffelovens regler om forældelse.
Endvidere foreslås det, at strafansvaret ikke forældes, hvis lovovertrædelsen er omfattet af en mellemfolkelig overenskomst, ifølge hvilken strafansvaret er uforældeligt.
anden til at afsone frihedsstraf i sit sted, samt for falske afsonere.
Forslaget bygger på betænkning nr. 1441/2004 fra Straffelovrådet og betænkning nr. 1438/2004 fra Justitsministeriets udvalg om økonomisk kriminalitet og datakriminalitet.
Lovforslaget indebærer en revision af konkurslovens regler om gældssanering.
Det foreslås bl.a., at betingelserne for at få gældssanering kommer til at fremgå mere detaljeret af konkursloven, og at justitsministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler om beregningen af det beløb, som skyldneren skal afdrage til sine kreditorer som led i gældssaneringen.
Desuden forventes forslaget at indebære særlige lempelser for erhvervsdrivende med sigte på at gøre det lettere at genstarte virksomhed efter konkurs.
Forslaget bygger på betænkning nr. 1449/2004 fra Konkursrådet.
Forslaget indebærer ændringer af straffelovens regler om skattesvig, momssvig, smugleri af særlig grov karakter og svig med EU-midler, således at der bliver en mere ensartet strafferetlig beskyttelse mod berigelseskriminalitet rettet mod offentlige midler.
Forslaget tilsigter som led i indsatsen for en generel forbedring af færdselssikkerheden at skærpe straffen for bilister, der kører i spirituspåvirket tilstand eller i frakendelsestiden.
Endvidere er formålet med forslaget at forenkle sanktionsreglerne i forhold til den meget komplicerede praksis på området.
Det foreslås, at der for personer, der er idømt en ubetinget fængselsstraf i indtil 3 måneder for overtrædelse af færdselsloven, indføres mulighed for på grundlag af en konkret egnethedsvurdering at anvende en særlig ordning med elektronisk overvågede afsoningspladser, hvor afsoneren udstyres med en såkaldt elektronisk fodlænke og afsoner i eget hjem.
Den dømte skal under afsoningen underkaste sig et intensivt behandlings- og kontrolprogram.
Den dømte kan bevare sit arbejde eller fortsætte sin uddannelse, men skal følge et nøje fastlagt aktivitetsprogram for enhver færden uden for hjemmet.
Forslaget har til formål at skabe mere åbenhed og gennemsigtighed i tilfælde af, at justitsministeren anvender sin beføjelse efter retsplejeloven til at give anklagemyndigheden pålæg vedrørende behandlingen af konkrete straffesager.
Forslaget fremsættes på baggrund af Folketingets behandling af et forslag til folketingsbeslutning B 46 i 2003/2004.
Der skal administrativt fastsættes regler om god skik for juridisk rådgivning ydet af andre end advokater.
Forbrugerombudsmanden skal føre tilsyn med overholdelsen af disse regler.
Lovforslaget har til formål at forbedre borgernes adgang til domstolene på baggrund af Retsplejerådets betænkning nr. 1436/2004 om bl.a. en omlægning og nedsættelse af retsafgifterne.
Formålet med forslaget er at styrke den færdselssikkerhedsmæssige indsats over for ikke-registreringspligtige knallerter ved at give politiet øgede muligheder for at strafforfølge lovovertrædelser.
Forslaget vil også indeholde ændringer af reglerne om køre- og hviletid, herunder en skærpelse af sanktionsniveauet samt ændringer, der udmønter forventede nye strammere EU-regler.
Der foreslås ændringer af retsplejeloven med henblik på at forbedre og effektivisere behandlingen af visse meget omfattende straffesager ved domstolene. Lovforslaget vil bygge på en kommende betænkning fra Justitsministeriets udvalg om økonomisk kriminalitet og datakriminalitet.
Formålet med forslaget er at forbedre voldtægtsofres processuelle stilling i voldtægtssager før og under retssagen i det omfang, det er relevant og hensigtsmæssigt ud fra hensynet til ofrene og straffesagens behandling.
Forslaget vil bygge på en kommende udtalelse fra Strafferetsplejeudvalget om visse straffeprocessuelle spørgsmål i relation til voldtægtsofre.
Forslaget fremsættes på baggrund af folketingsbeslutning B 82 af 4. juni 2004.
Formålet med forslaget er at lette adgangen til pantsætning af erhvervsvirksomheders aktiver med henblik på at styrke navnlig små og mellemstore virksomheders finansieringsgrundlag.
Forslaget vil blive udformet i lyset af en kommende betænkning fra et udvalg under Justitsministeriet.
Lovgivning vedrørende kommunalreformen:
Med forslaget gøres det muligt for borgere at ansøge om og betale for pas og kørekort hos kommunerne, herunder i de kommunale servicecentre.
Forslaget indeholder mindre ændringer af forskellige love på Justitsministeriets område som opfølgning på kommunalreformen.
Ændringerne vedrører bl.a. retsplejeloven.
KIRKEMINISTEREN
Forslaget indebærer, at dele af Kirkeministeriets opgaver overføres til lokale kirkelige myndigheder.
Det overvejes at fremsætte forslag vedrørende den fremtidige økonomiske struktur i folkekirken og styringen af økonomien.
Forslaget skal bl.a. ses i sammenhæng med det udsendte debatoplæg "Én folkekirke – men tæt på".
KULTURMINISTEREN
Almindelig lovgivning:
Lovforslaget har til formål at fremme en dopingfri idræt ved oprettelse af Anti Doping Danmark og ved at forpligte idrættens organisationer til at overholde de af Danmark indgåede internationale aftaler og konventioner på dopingområdet.
Herudover lægger forslaget op til en mere detaljeret regulering af dopingkontrollen i relevante idrætsmiljøer uden for de offentligt støttede idrætsorganisationer.
Lovforslaget har til formål at skabe grundlag for en yderligere styrkelse af indsatsen over for seksuelle overgreb mod børn.
En børneattest er en attest med oplysninger fra kriminalregistret om eventuelle overtrædelser af straffelovens bestemmelser om seksuelle overgreb mod mindreårige.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Lovforslagets formål er at bringe lovgivningen om pligtaflevering i overensstemmelse med den teknologiske udvikling og at samle lovgivningen i én lov.
Loven udvides til at omfatte alt offentliggjort, bevaringsværdigt materiale, herunder også film, radio- og tv-udsendelser, samt dynamiske internetmaterialer.
Forslaget er bl.a. en opfølgning på Udredningen om Bevaring af Kulturarven fra 2003.
Forslaget vedrører ophavsretlige spørgsmål i forbindelse med arkiver, biblioteker, museer m.v. Forslaget indebærer en række ændringer af reglerne om indsamling og bevaring af pligtafleveringsmateriale, forskeradgang til bibliotekers samling, museers gengivelse af kunsthåndværker samt produktion af lydbøger m.v.
Forslaget er bl.a. en opfølgning på Udredningen om Bevaring af Kulturarven fra 2003.
Det nuværende forbud mod reklamer for politiske partier i fjernsynet udvides til også at gælde politiske bevægelser samt valgte medlemmer eller opstillede kandidater til politiske forsamlinger.
Der foreslås også et forbud mod udsendelse af reklamer for politiske budskaber i perioden op til valg eller folkeafstemninger.
Denne del af forslaget skal ses på baggrund af drøftelserne vedrørende L 212 i 2002/2003.
Lovforslaget giver endvidere de lokale radio/tv-nævn mulighed for at forlænge eksisterende tilladelser uden ansøgningsrunde.
Lovgivning vedrørende kommunalreformen:
Forslaget udmønter kommunalreformen på teaterområdet og ændrer lovens bestemmelser vedrørende landsdelsscenerne, Den jyske Opera, Det Danske Teater, Peter Schaufuss Balletten, Billetkøbsordningen, egnsteaterordningen, Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab og Det Rejsende Børne og Opsøgende Teater.
Forslaget udmønter kommunalreformen for så vidt angår det økonomiske ansvar for musikskolerne, landsdelsorkestrene, de musikalske grundkurser, de rytmiske spillesteder og basisensembler.
Desuden gøres musikskolerne lovpligtige for kommunerne, og de frivillige amtsmusikråd nedlægges, idet kommunerne gives mulighed for frit at oprette musikråd.
Forslaget fastlægger det fremtidige ansvar for tilskud til de statsanerkendte museer, og der gives hjemmel til at oprette en overgangsordning for museer og amtslige konserveringscentre, der modtager store amtslige tilskud.
Forslaget fastlægger også det fremtidige ansvar for tilsyn og pleje af fortidsminder og sten- og jorddiger.
Forslaget indebærer endvidere en nedlæggelse af de amtslige museumsråd og de regionale faglige kulturmiljøråd.
Forslaget fastlægger regionernes fremtidige opgaver på kulturområdet.
Forslaget indeholder også mindre ændringer af en række love på kulturområdet som opfølgning på kommunalreformen.
Ændringerne vedrører lov om regionale kulturaftaler, lov om eliteidræt, lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, lov om biblioteker, lov om arkiver, lov om film, lov om billedkunst, lov om Statens Kunstfond og lov om Kunstrådet.
MILJØMINISTEREN
Almindelig lovgivning:
Forslaget indebærer en række justeringer af reglerne om håndhævelse af miljølovgivningen, hovedsageligt som opfølgning på justitsministerens lov om retssikkerhed ved forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter fra 2003/2004.
Forslaget gennemfører EU-direktiv 2002/35/EF om offentlighedens deltagelse i visse planer og programmer m.v. på baggrund af EU's implementering af Århus-konventionen.
Forslaget gennemfører EU-direktiv 2003/4/EF om offentlighedens adgang til miljøoplysninger m.v. på baggrund af EU's implementering af Århus-konventionen.
Forslaget gennemfører EU-direktiv 2002/96/EF om affald af elektrisk og elektronisk udstyr.
Reglerne vedrører bl.a. producentansvar og oplysningspligt.
Forslaget indebærer, at de nye større kommuner skal planlægge for udviklingen såvel i byerne som i det åbne land.
Kommuneplanen bliver det samlende dokument for arealanvendelsen.
Regionerne skal udarbejde regionale udviklingsplaner med en overordnet samlet vision for regionernes udvikling.
Landsplanlægningen styrkes for at sikre overordnede planhensyn.
De hidtidige regionplaner gives retsvirkning som landsplandirektiv i en overgangsperiode.
Forslaget indebærer bl.a., at godkendelse af særligt forurenende virksomheder deles mellem kommuner og staten, at spildevandstilladelser behandles i kommunerne, at tilsynet generelt placeres i kommunerne, idet dog tilsynet med en række særligt forurenede virksomheder, kommunalt drevne affaldsbortskaffelsesanlæg samt kommunale spildevandsanlæg varetages af staten, at tilladelser til udledning m.v. af stoffer, der kan forurene jord og grundvand, overføres til kommunerne, at sager om havbrug overføres til kommunerne samt at myndighedsbehandlingen på affaldsområdet overføres til kommunerne.
Administrationen af strandbeskyttelseslinien og sekretariatsbetjeningen af fredningsnævn overføres fra amterne til staten.
Der sker endvidere ændringer af klagereglerne.
Forslaget indebærer, at myndighedsbehandlingen vedrørende forurenende grunde overføres til regionerne.
Forslaget indebærer, at opgaven med kortlægning af råstofressourcerne og forsyningsplanlægningen, herunder udpegning af graveområder, overføres til regionerne.
Amternes kompetence til at meddele tilladelse til råstofindvinding på land overføres til kommunerne.
Forslaget indebærer bl.a., at amternes tilsyn med produktion af genetisk modificerede planter, dyr og mikroorganismer og med vilkårene i godkendelser til forsøgsudsætning overføres til staten.
Forslaget overfører opgaver fra amterne til kommunerne henholdsvis staten på havmiljøområdet.
Forslaget overfører endvidere opgaver fra amterne til kommunerne inden for følgende love: Lov om vandløb, lov om beskyttelse af de ydre koge i Tøndermarsken, lov om Skjern Å Naturprojekt, lov om okker, lov om anvendelse af Frøstruplejren og lov om sommerhuse og campering.
Herudover foretages mindre ændringer i følgende love: Lov om betalingsregler for spildevandsanlæg m.v.,
Forslaget indebærer en ret til fravær fra arbejdet for lønmodtagere, der passer en nærtstående døende.
Den pågældende lønmodtager vil få ret til plejevederlag efter servicelovens § 104.
Formålet med forslaget er at gennemføre en teknisk tilpasning af den danske fødevarelov til EU's fødevarelovgivning efter vedtagelsen af EU-direktiv EF/178/2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen m.v.
Forslaget skal sikre, at alle børn i alderen efter 6 måneder og indtil skolestart kan få en plads i et dagtilbud inden for centralt fastsatte frister.
Forslaget giver forældre mulighed for at vælge klubtilbud eller andet socialpædagogisk fritidstilbud på tværs af kommunegrænser.
Derudover indeholder forslaget også bestemmelser om minimumstilskud til privat pasning.
Forslaget er en genfremsættelse af dele af L 207 fra folketingsåret 2003/2004.
Forslaget giver private leverandører bedre muligheder for at drive dagtilbud til børn og unge i konkurrence med de offentlige løsninger.
Der bliver endvidere mulighed for at få supplerende orlov med dagpenge i op til yderligere 4 uger, hvis opholdet i udlandet varer længere.
Forslaget følger op på vedtagelsen af reglerne om den fleksible barselorlov i 2002.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget skal give bedre muligheder for at oprette forældrebetalte madordninger i vuggestuer og børnehaver.
Lovforslaget bygger bl.a. på en betænkning nr. 1446/2004 fra Navnelovsudvalget.
Lovgivning vedrørende kommunalreformen:
Forslaget indebærer, at alle sager om forældremyndighed, separation og skilsmisse – også når parterne er uenige – skal begynde i de regionale statslige enheder, der oprettes som led i kommunalreformen.
Lovforslaget vil muliggøre, at Danmark på mellemstatsligt grundlag kan tilknytte sig Eurodacforordningen om oprettelse af et fælles europæisk fingeraftrykssystem og Dublinforordningen om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i en medlemsstat.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget forventes at indeholde regler om styrkelse af familiesammenførtes danskindlæring, bl.a. regler om underskrivelse af en erklæring om at ville deltage aktivt i integrationen og om gennemførelse af mindst to danskmoduler om året.
Forslaget forventes herudover at indeholde regler om nye udvælgelseskriterier for kvoteflygtninge, herunder en bedre sikring af integrationspotentialet hos kvoteflygtningene.
Lovforslaget forventes at indebære, at strafniveauet skærpes for udlændinge, der beskæftiger sig ulovligt her i landet.
Lovforslaget vil endvidere indeholde forslag til præciseringer af menneskerettighedsbeskyttelsen for flygtninges ret til familiesammenføring og Flygtningenævnets uafhængighed.
Forslaget vil også give grundlag for en opkvalificering af tolke og kvalitetssikring af tolkeydelser.
Lovforslaget forventes tillige at indeholde en række andre forslag samt forslag til tekniske ændringer m.v.
Lovforslaget forventes at indeholde regler om optagelse og registrering af fotografi og fingeraftryk i forbindelse med udstedelse af visa og opholdstilladelser.
Forslaget skal ses i sammenhæng med nye EU-regler på området, der indebærer, at der påføres biometriske kendetegn, dvs. fotografi og fingeraftryk, på Schengen-visumstickere og på den ensartede opholdstilladelse, som udstedes af EU-medlemsstaterne til tredjelandsstatsborgere. Formålet er at imødegå misbrug med visum og opholdstilladelser. Lovforslaget forventes endvidere at indeholde forslag om mulighed for udveksling af fotografi og fingeraftryk med henblik på at sikre, at udlændinge ikke søger og opnår opholdsgrundlag på forskellige identiteter.
Forslaget har til formål at styrke indsatsen inden for højteknologisk forskning og innovation.
Forslaget indebærer, at der oprettes en Højteknologifond for forskning og innovation.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Lovforslagets formål er at sikre og fremme den stigende internationalisering på de danske universiteter.
Forslaget udvider universiteternes muligheder for gennemførelse af uddannelsesdele i udlandet, etablerer en international stipendieordning og indfører obligatorisk deltagerbetaling for visse udenlandske studerende, der ikke udløser statstilskud.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget vil lægge op til, at den nuværende selvregulering på området i vidt omfang fortsættes.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Lovforslaget skal primært sikre adgang på rimelige, ikke-diskriminerende betingelser til videreanvendelse af den information, som den offentlige sektor indsamler, producerer, formidler m.v.
Forslaget skal herunder sikre gennemsigtighed i prisfastsættelsen.
SKATTEMINISTEREN
Lovforslaget indebærer bl.a., at de særlige skatteregler om opsparing
i unit-link ordninger
ophæves.
Forslaget gennemfører EU-direktiv 2003/123/ EF.
Direktivet indebærer, at den gældende danske aktiebesiddelse, der kvalificerer til at være moderselskab henholdsvis datterselskab, på 20 pct. nedsættes til 15 pct. fra 1. januar 2007 og til 10 pct. fra 1. januar 2009.
Forslagets formål er at skabe rammerne for en ordning, hvor virksomhedernes afgivelse af regnskabsoplysninger og skattemyndighedernes udvælgelse til ligning i størst muligt omfang sker digitalt.
Forslaget afskaffer også den underretning, som virksomheder og det offentlige som arbejdsgivere skal give medarbejdere og kunder om de oplysninger, der indberettes til ToldSkat.
Forslaget afskaffer endvidere kildeskattebøder for indeholdelsespligtige.
Forslaget skal ses i sammenhæng med regeringens indsats for at lette virksomhedernes m.v. administrative byrder.
Forslaget vil indeholde regler om den skattemæssige behandling af landbrugets nye betalingsrettigheder efter revisionen af EU's landbrugsstøtteordning og om den skattemæssige behandling af kvoter.
Der er tale om en række justeringer af de gældende regler for beskatning af virksomheder, så en række utilsigtede virkninger undgås.
at virksomheder kan fradrage pengegaver til kulturinstitutioner, der i det foregående år har modtaget offentligt driftstilskud.
Forslaget betyder også, at personer og virksomheder kan fradrage værdien af donationer i form af kunst og kulturhistoriske genstande til tilsvarende kulturinstitutioner.
Desuden foreslås kriterierne for afskrivninger på kunstkøb lempet således, at virksomheder fremover også kan foretage afskrivninger på kunstkøb, når virksomheden er beliggende i en ejendom, hvor der både er beliggende virksomhed og bolig – dog bortset fra en- og tofamiliehuse.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
CO2-afgiften fastsættes på samme niveau som for diesel.
CO2-afgifterne på biobrændstoffer til transport foreslås ophævet.
Afgiften på svovlfri diesel foreslås nedsat med 2 øre pr. liter og afgiften på svovlfri benzin med 4 øre pr. liter.
Ændringerne har til formål at bekæmpe skatte- og afgiftsunddragelse som følge af sort arbejde og vil bl.a. omfatte en udvidelse af myndighedernes kontrolbeføjelser.
Forslaget indebærer, at virksomheder under visse betingelser kan vælge at udarbejde det skattemæssige regnskab i fremmed valuta og omregne resultatet til danske kroner efter kursen på statustidspunktet eller efter en gennemsnitskurs.
Efter de gældende regler skal hver enkelt transaktion i regnskabet omregnes til valutakursen på transaktionstidspunktet.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Reglerne om oplysnings- og dokumentationspligt, der i dag gælder for grænseoverskridende transaktioner, kommer tillige til at gælde for indenlandske transaktioner.
For små og mellemstore virksomheder begrænses dokumentationspligten.
Forslaget indebærer, at der indføres en fast afgiftssats for både importører og indenlandske producenter af cement.
Der overvejes endvidere modeller for afgiftsgodtgørelse ved eksport af videreforarbejdede råstoffer bl.a. mursten, tagsten og moler.
Forslaget indebærer også, at bilaget til vandafgiftsloven ophæves.
Forslaget indebærer, at afgiften for emballager til alkoholsodavand og visse gærede drikkevarer med et alkoholindhold på 10 pct. vol. eller derunder nedsættes med 80 pct. Samtidig omfattes emballagerne af det obligatoriske pant- og retursystem.
Som følge af ny praksis ved EU-domstolen overvejes ændringer i de danske skatteregler om investeringer i udlandet.
Der forventes også fastsat skatteregler for hedgefonde.
Forslaget gennemfører nye EU-regler på søfartsområdet.
Ændringerne vedrører EU-flagning af skibe, regler om at operatørselskaber kan omfattes af tonnageskatteordningen og en tilpasning af reglerne om bugserbåde.
På baggrund af anbefalinger fra en arbejdsgruppe overvejes ændringer og forenklinger af anpartsreglerne, især for mindre udlejningsvirksomheder for fast ejendom. Det overvejes bl.a. at forenkle og modernisere reglerne for begrænset skattepligt, og at gøre det muligt for efterlønsmodtagere at bruge grænsegængerreglerne.
Der sker kun mindre ændringer af reglerne på området.
Tobaksafgiftslovens bestemmelser om betaling af afgift på tobak og stempelmærkeordningen skal ændres som følge af EU-retten.
Forslaget vil indebære forenklinger på grundlag af en systematisk gennemgang af virksomhedernes administrative byrder.
Forslaget vil bl.a. give adgang til at dispensere fra de normale momsafregningsperioder.
Forslaget indebærer som opfølgning på kommunalreformen en organisatorisk samling af forvaltningen af skatter, afgifter, told og ejendomsvurdering m.v. i en statslig enhedsforvaltning.
Denne enhedsforvaltning etableres ved en fusion mellem den kommunale og den statslige skatteforvaltning og ved som udgangspunkt en sammenlægning af de forskellige myndigheder under ToldSkat.
Der stilles i forlængelse heraf forslag om, at kommunalt ansatte skattemedarbejdere overgår til ansættelse i staten.
Der foreslås endvidere en revision af Ligningsrådets opgaver og navn.
Forslaget indebærer også en forenkling af det administrative klagesystem ved som udgangspunkt at samle behandlingen af klagesager i Landsskatteretten.
Der ændres ikke på ordningen med skatteankenævn og vurderingsankenævn, men skatteankenævnene forankres efter forslaget i statsligt regi.
Ændringen medtages i nærværende forslag, da der skønnes at være en nær sammenhæng mellem den nye ordning og det nye forslag til skatteforvaltningslov.
Forslaget indeholder mindre ændringer af et betydeligt antal love på skatteområdet m.v. som opfølgning af kommunalreformen og som følge af ovennævnte forslag om skatte- og ejendomsvurderingsforvaltning.
Der vil i hovedsagen være tale om forslag på Skatteministeriets område, men også andre ministeriers lovgivning vil være omfattet af forslaget.
Forslaget indebærer, at der etableres én inddrivelsesmyndighed, som inddriver alle offentlige krav.
Forslaget er således et første skridt til en sammenhængende og entydig inddrivelsesindsats, hvor borgere og virksomheder kun kontaktes af én myndighed.
Forslaget forenkler og objektiverer reglerne for den offentlige inddrivelse således, at ensartetheden, retssikkerheden og effektiviteten øges.
Herudover vil der også blive gennemført regelharmoniseringer, idet reglerne om bl.a. lønindholdelse og modregning i særlovgivningen vil blive søgt overført i lov om opkrævning og inddrivelse af visse fordringer.
Forslaget indeholder mindre ændringer af et betydeligt antal love som opfølgning af kommunalreformen og som følge af ovennævnte forslag om opkrævning og inddrivelse af visse fordringer.
Forslaget vedrører i hovedsagen love på andre ministeriers områder.
SOCIALMINISTEREN Almindelig lovgivning på socialområdet
Forslaget følger op på aftalen mellem regeringen og S, SF, RV, DF og KD om en forstærket indsats over for udsatte børn og familier.
Ændringerne skal give en tidligere indsats, bedre sagsbehandling, mere fokus på anbragte børns skolegang, styrket inddragelse af udsatte børn og familier, øget retssikkerhed for børn, stærkere kontrol med kommunerne, øget efterværn og forbedret udslusning efter en anbringelse.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Lovens bestemmelser om støtte- og kontaktordningen for mennesker med sindslidelser er forudsat revideret senest i folketingsåret 20042005.
Det foreslås, at bestemmelserne videreføres uændret.
Forslaget har til formål at styrke indsatsen over for unge under 18 år, der ud over et behandlingskrævende misbrug også har sociale problemer, så der hurtigst muligt kan iværksættes en samlet, koordineret indsats.
Forslaget skal ses i sammenhæng med satspuljeforliget for 2004.
Der er tale om en teknisk ændring af en bemyndigelsesbestemmelse, som skal give adgang til at udstede en fælles bekendtgørelse om statsrefusion og -tilskud, regnskabsaflæggelse og revision på flere ministerområder.
Forslaget indebærer, at borgere med en ledsageordning selv kan vælge en ledsager, hvis de ønsker det.
Desuden kan kommunen beslutte at tilbyde borgere over 18 år med en ledsageordning at få ledsageydelsen udbetalt som et kontant beløb.
Lovens bestemmelser om tilsyn med plejehjem m.v. er forudsat revideret i første halvdel af folketingsåret 2004/2005.
Forslaget vil præcisere, at en kommune kan overlade opgaven med det praktiske tilsyn til andre, f.eks. en anden kommune eller et privat firma.
Kommunalbestyrelsen vil stadig have myndighedsansvaret med at følge op på tilsynet.
Forslaget indebærer, at der i loven indsættes en bestemmelse om, at et plejetestamente, som indeholder tilkendegivelser om fremtidige ønsker for omsorg, pleje m.v., skal respekteres af plejepersonalet m.fl. i det omfang, det kan lade sig gøre.
Plejetestamentet kan alene være af vejledende karakter.
Lovens bestemmelser om klageråd er forudsat revideret i folketingsåret 2004/2005.
Lovforslaget vil bl.a. bygge på en undersøgelse fra Ankestyrelsen.
Grundtakstreformen på det sociale område er omfattet af et overvågningssystem med henblik på at følge udviklingen på området.
Overvågningen udløber ved udgangen af 2004.
Forslaget indebærer, at overvågningen af finansieringsreformen videreføres efter 2004 med henblik på fortsat at kunne følge udviklingen på området.
Forslaget indebærer, at målgruppen for de forebyggende hjemmebesøg differentieres således, at kommunerne fremover vil kunne vælge at undtage de borgere fra ordningen, der allerede modtager både personlig og praktisk hjælp efter § 71 i lov om social service.
Forslaget giver således kommunerne bedre mulighed for at målrette den forebyggende og sundhedsfremmende indsats i forhold til lokale behov og øvrige aktiviteter på forebyggelsesområdet.
Forslaget indebærer, at udbetaling af social pension og andre ydelser ophører, hvis en person unddrager sig strafforfølgning eller straffuldbyrdelse.
Lovens
bestemmelser om frit valg af leverandør af personlig og praktisk hjælp er forudsat revideret i første halvdel af folketingsåret 20042005.
Forslagets nærmere indhold er under overvejelse.
Forslaget indebærer ændrede regler om myndigheds-, forsynings- og finansieringsansvaret for ydelser og tilbud på det sociale område.
Kommunerne varetager fremover alle myndighedsopgaver på det sociale område.
Regionerne får et leverandøransvar i forhold til kommunerne for så vidt angår de opgaver, som amtskommunerne hidtil har varetaget, herunder sikrede afdelinger og tilbud til børn med handicap.
Leverandøransvaret for tilbud til børn og unge med sociale eller adfærdsmæssige problemer overgår til beliggenhedskommunerne.
Forslaget vedrører også den lovpligtige revision af grundtakstreformen.
Forslaget indeholder desuden mindre ændringer af forskellige love på socialområdet m.v. som opfølgning på kommunalreformen.
Ændringerne vedrører lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, lov om psykologer, lov om individuel boligstøtte, lov om tilbageholdelse af stofmisbrugere i behandling, lov om udlægning af åndssvageforsorgen og den øvrige særforsorg m.v. og lov om ligestilling af kvinder og mænd.
Almindelig lovgivning på boligområdet
Lov om bortvisning og beføjelse til at meddele tilhold m.v. fra 2003/2004 giver mulighed for, at politiet i visse tilfælde kan bortvise en voldelig eller truende person fra det fælles hjem.
Forslaget har til formål at iværksætte en forsøgsordning med udbud af rammeaftaler i alment nybyggeri med henblik på at reducere prisen for byggerierne.
Boligorganisationer, som på forhånd har tilmeldt sig forsøget, er med rammeaftalerne sikret, at de inden for en periode på 4 år kan købe et nybyggeri på fastaftalte vilkår vedrørende pris, kvalitet m.v. uden at skulle sende byggeopgaven i fornyet udbud.
Lovforslaget indeholder bl.a. forslag om nyetablering af selvejende ungdomsboliginstitutioner.
Derudover indebærer forslaget en række forenklinger og moderniseringer af regelsættet for den almene boligsektor.
Det foreslås, at den gældende ordning om frakendelse af retten til at administrerer udlejningsejendomme udvides til at omfatte nogle yderligere nærmere bestemte overtrædelser af lejelovgivningen m.v.
Forslaget er et led i regeringens indsats mod ghettoisering.
Formålet med forslaget er at give de kommuner, hvori de mest udsatte almene boligafdelinger er beliggende, bedre muligheder for at fremme en hensigtsmæssig beboersammensætning.
Lovgivning på boligområdet vedrørende kommunalreformen:
Forslaget indeholder mindre ændringer af forskellige boliglove som opfølgning på kommunalreformen.
Ændringerne vedrører lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v., lov om fremme af privat udlejningsbyggeri, lov om leje, lov om midlertidig regulering af boligforholdene, lov om leje af almene boliger og lov om kommunal anvisningsret.
STATSMINISTEREN
Forslaget vil bygge på anbefalingerne fra Arbejdsgruppen om Dagspressens Finansieringsinstitut, som afgav betænkning i juni 2002.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
TRAFIKMINISTEREN
Almindelig lovgivning:
Forslaget indeholder bl.a. på baggrund af en udtalelse fra ombudsmanden en præcisering af reglerne om individuel handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede. Forslaget vil herudover muliggøre, at Rejsekort A/S og Rejseplanen A/S kan udbetale udbytte til sine ejere og modtage løbende betaling for kommerciel anvendelse af rejsekortet.
Ændringerne vedrører bl.a. privatbanernes mulighed for fremover at udføre godstransport på jernbane.
Endvidere ophæves bestemmelser om statens garantiforpligtelser i anlægslove vedrørende Østbanen A/S og A/S Lolland-falsterske jernbaneselskab.
Lovforslaget indebærer, at lov om Københavns Lufthavne A/S ændres således, at loven fremover kun vil regulere oprettelsen af selskabet Københavns Lufthavne A/S samt tjenestemændenes forhold.
Københavns Lufthavne A/S vil herefter være underlagt de almindelige regler om flyvepladser i lov om luftfart.
Forslaget indebærer endvidere, at der i lov om luftfart indsættes bestemmelser, som giver hjemmel til gennem tilladelsen til lufthavnsdrift at varetage de samfundsmæssige interesser i lufthavne, som udgør en vital del af samfundets trafiksystem.
Lovgivning vedrørende kommunalreformen
Forslaget vil gøre det obligatorisk, at der i hver region skal oprettes mindst ét trafikselskab.
Alle kommuner bliver forpligtet til at indgå i et trafikselskab.
På Sjælland etableres dog ét trafikselskab, der dækker Region Sjælland og Region Hovedstaden, ekskl. Bornholm.
På Bornholm er det Bornholm Regionskommune, der er ansvarlig for den almindelige rutekørsel med bus og for den individuelle handicapkørsel.
Forslaget vil endvidere indeholde regler om trafikselskabernes organisering, finansiering og opgaver.
Lovforslaget omfatter de ændringer i vejlovgivningen og i lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom, som følger af, at amternes opgaver på vejområdet overføres til henholdsvis staten og kommunerne.
Forslaget vil endvidere indeholde mindre ændringer i lov om færgefart.
UDENRIGSMINISTEREN
Forslaget indebærer en forlængelse af det danske bidrag til den multinationale sikringsstyrke i Irak med 6 måneder.
Det foreslås, at i alt op til ca. 210 mand vil kunne indgå i det samlede danske bidrag i løbet af 2005, herunder deployering af et C-130 fly.
Forslaget vil etablere en tilstødende zone i havet omkring Danmark, som vil give mulighed for at føre kontrol med og håndhæve lovgivningen om bl.a. narkotikasmugling, told- og afgiftsovertrædelser samt illegal indvandring ad søvejen ud til 24 sømil fra kysten.
Danmark har i dag kun mulighed for at føre kontrol med og håndhæve den pågældende lovgivning ud til 12 sømil ud fra kysten.
UNDERVISNINGSMINISTEREN
Forslaget indebærer bl.a., at en produktionsskole først kan optage en deltager med statstilskud, når Ungdommens Ungdomsvejledning har vurderet, om den unge er omfattet af produktionsskolernes målgruppe.
Produktionsskolerne beholder den formelle visitations- og optagelseskompetence, men vil ikke længere oppebære tilskud for deltagere, der ligger uden for målgruppen.
Endvidere foreslås indsat bestemmelser om skolernes informationspligt og om elektronisk indberetning af oplysninger til beregning af kommunalt bidrag.
Forslaget indebærer, at også 60-64-årige kan modtage SVU ved deltagelse i en række uddannelser.
Der foreslås desuden en forenkling af bestemmelserne i de to love.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget indebærer, at der for de enkelte uddannelsesinstitutioner skal offentliggøres oplysninger om institutionernes mål med uddannelserne og om resultaterne, bl.a. hvor mange der fuldfører uddannelserne, og hvor mange der finder beskæftigelse efter endt uddannelse.
Forslaget skal ses i sammenhæng med lovforslaget om afskæring af statstilskud og opkrævning af betaling for visse udenlandske studerende.
Forslaget indfører en betalingsordning for visse udenlandske studerende og elever.
Samtidig bortfalder statstilskuddet til institutionerne for sådanne udenlandske studerende og elever.
Forslaget skal ses i sammenhæng med lovforslaget om stipendier til visse udenlandske studerende i korte og mellemlange videregående uddannelser.
Forslaget indebærer, at forældres ret til at vælge folkeskole til deres barn udvides således, at forældrene har krav på, at deres barn optages i en folkeskole efter eget valg i bopælskommunen eller i en anden kommune, hvis der er plads på den ønskede skole.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget indebærer en udvidelse af kommunernes adgang til at henvise elever med behov for støtte i dansk som andetsprog til undervisning på en anden skole end distriktsskolen, når det ved optagelsen vurderes at være pædagogisk påkrævet ud fra en individuel vurdering af barnets behov.
Forslaget indebærer tillige, at supplerende undervisning i dansk som andetsprog normalt skal placeres uden for den almindelige undervisning.
Forslaget indebærer, at 10. klasse i højere grad målrettes de unge, der har størst behov for tilbuddet.
Et godt 10. klasse tilbud skal bidrage til at reducere den andel af unge, som ikke får en ungdomsuddannelse.
Forslaget indebærer, at der foretages opstramninger af tilsynet med frie grundskolers almindelige virksomhed.
Forslaget indebærer bl.a., at det faglige niveau og det pædagogiske indhold i læreruddannelsen styrkes.
Kontinuitet og samspil mellem indsatsen i dagtilbud og i skolen fremmes .
Lovgivning vedrørende kommunalreformen
giver de kommende regioner koordinerende opgaver i relation til en række ungdomsuddannelser og VUC, og gymnasier, hf- og studenterkurser pålægges at indgå i forpligtende samarbejder.
Forslaget vil endvidere indeholde en række mindre ændringer.
Forslaget indeholder hjemmel til, at sygeplejeog radiografskolerne samt centre for undervisningsmidler overføres til staten i en selvejekonstruktion.
Forslaget vil endvidere indeholde en række mindre ændringer
Forberedende voksenuddannelse og ordblindeundervisning samles på VUC i statsligt regi.
Formålet med forslaget er at skabe bedre grundlag for konkurrence på el- og VVS-installationsområderne gennem en udvidet adgang for andre håndværkere end el- og VVS-installatører til at udføre simple arbejder på el- og VVS-installationer, som private også selv må udføre.
Forslaget er et led i regeringens vækststrategi og har til formål at tilpasse konkurrenceloven til de nye fællesskabsretlige konkurrenceregler.
Dette skal styrke samspillet mellem de regler, der regulerer Kommissionens behandling af konkurrencesager, og de regler, der gælder for Konkurrencerådets behandling.
Lovforslaget skaber de lovgivningsmæssige rammer for etableringen af den nye statslige virksomhed EnergiNet Danmark.
EnergiNet Danmark skal fremover varetage systemansvar og overordnet transmission for både el og gas.
Lovforslaget følger op på aftalen af 29. marts 2004 mellem regeringen og S, DF, SF, RV og KD om fremtidssikring af energiinfrastrukturen samt på aftalen af 29. marts 2004 mellem økonomi- og erhvervsministeren og Elfor om kapitalforhold i elsektoren og sikring af uafhængighed i den overordnede infrastruktur på elområdet.
Ændring af lov om finansiel virksomhed, lov om en garantifond for skadesforsikringsselskaber, lov om investeringsforeninger og specialforeninger samt andre kollektive investeringsordninger m.v., lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask af penge og finansiering af terrorisme m.fl. love
Ændringerne i lov om finansiel virksomhed vedrører bl.a. valgfrihed med hensyn til at aflægge koncernregnskab og selskabsregnskab efter godkendte internationale standarder, solvensbestemmelserne, harmonisering af ophørsreglerne samt lempelse af reglerne for udstedere af elektroniske penge.
I lov om investeringsforeninger og specialforeninger m.v. ændres bestemmelserne om hæftelse mellem afdelinger i en forening således, at den enkelte afdeling som udgangspunkt alene hæfter for egne forpligtelser.
I hvidvaskloven foreslås indført regler, der giver Erhvervs- og Selskabsstyrelsen de nødvendige redskaber til brug for gennemførelsen af hvidvasktilsynet i relation til betalingsvirksomheder.
Forslaget indebærer, at kravene om dansk indfødsret og bopæl her i landet samt alderskravet på 25 år ophæves.
Forslaget giver endvidere hjemmel til at digitalisere processen omkring beskikkelse.
Forslaget indebærer en justering af sømandslovens regler om tidsbegrænsede ansættelser for søfarende i lyset af gennemførte ændringer af funktionærloven og i lov om tidsbegrænsede ansættelser.
Forslaget skal også sikre, at danske virksomheder afgiver oplysninger, som er nødvendige for at kontrollere, om industrisamarbejdsaftalerne overholdes.
Endvidere klargør forslaget forskellen mellem Den Danske Akkrediteringsog Metrologifonds myndighedsopgaver og driftsopgaver.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Formålet med forslaget er at sikre købere af andelsboliger under stiftelse fyldestgørende oplysninger om bl.a. ejendommens finansiering og købers hæftelse, inden der foretages køb.
Der indføres også en fortrydelsesret ved køb af andelsboliger.
Endvidere søges omfanget af "penge under bordet" ved salg af eksisterende andelsboliger begrænset ved, at den, som sælger en andelsbolig i strid med maksimalprisbestemmelserne, kan straffes med bøde.
Forslaget giver ministeren adgang til at sætte statsbyggelovens regler i kraft for de byggerier, der opføres i offentlig-private partnerskaber.
Forslaget sigter endvidere på at styrke byggeforskningen og de private investeringer i forskning og udvikling ved, at der skabes hjemmel til, at de statslige bygherrer på lige fod med de private kan bidrage frivilligt til Byggeriets Innovationsfond, som er under etablering.
Der er tale om tekniske forenklinger m.v. af loven.
Lovforslaget indebærer bl.a., at det offentliges ansvar for fejl begået af autoriserede virksomheder tilnærmes dansk rets almindelige regler for hvervsgiveres ansvar for selvstændigt virkende tredjemænds fejl.
Herudover vil forslaget indeholde præciseringer på søfartsområdet i forhold til justitsministerens lov om retssikkerhed ved forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter.
Forslaget vil endvidere indeholde en justering af bestemmelserne om betaling for syn af skibe.
Med lovforslaget gøres det strafbart, hvis der uden for EU og visse nærtstående lande ydes teknisk bistand om produkter eller teknologi, der er bestemt til udvikling eller fremstilling af masseødelæggelsesvåben.
Lovforslaget vedrører udelukkende teknisk bistand om såkaldte "dual-use produkter" dvs. produkter og teknologi med både civil og militær anvendelse.
Lukkeloven er forudsat revideret i folketingsåret 2004/2005.
Loven er tidligere revideret i 1995 og i 2000, hvor der begge gange er sket en liberalisering.
Forslaget indebærer også en ophævelse af forbudet mod samdrift i lov om restaurations- og hotelvirksomhed og en liberalisering af omførselsreglerne i næringsloven.
Forslaget gennemfører en ændring af EU's direktiv 2003/87/EF om handel med kvoter for drivhusgasudledninger, som åbner mulighed for, at virksomheder omfattet af CO2-kvoteloven kan benytte projektkreditter til at overholde deres kvoteforpligtelser.
Projektkreditter er baseret på gennemførelse af miljøprojekter i andre lande.
Forslaget skal sikre effektiv konkurrence om offentlige og offentligt støttede bygge- og anlægsopgaver med en fornuftig balance mellem en styrket konkurrence og hensynet til parternes ressourcer.
Reglerne om indhentning af underhåndsbud kvalificeres.
Reglerne om forhandlingspligt tilpasses.
Samtidig styrkes sikkerheden for en fair sammenligning af tilbudene ved justeringer i reglerne om tildelingskriterier og reglerne om begrundelse.
Endelig gennemføres en række mindre ændringer af overvejende teknisk karakter eller som led i regelforenkling.
Forslaget skaber et juridisk og tilsynsmæssigt grundlag for at etablere danske hedgeforeninger.
Hedgeforeninger er en slags investeringsforeninger, der bidrager til at øge likviditeten på det danske børsmarked, idet de typisk handler mere end traditionelle investeringsforeninger.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget indebærer bl.a., en liberalisering af ejerbestemmelserne gældende for ejendomsformidlingsvirksomheder, en reduktion i antallet af obligatoriske ydelser ved ejendomsformidling og prissætning af delydelserne i en ejendomsformidling.
Forslaget gennemfører overtagelsesdirektivet, 2004/25/EF, der har til formål at skabe ensartede, gennemsigtige rammer for overtagelsestilbud i Europa.
Direktivet er en del af EU's finansielle handlingsplan, der sigter mod at fremme integrationen af de europæiske finansielle markeder.
Forslaget vil bl.a. lette vilkårene for virksomhedsomstruktureringer.
Forslaget medfører ligeledes mulighed for, at der kan etableres såkaldte alternative markedspladser for unoterede aktier.
Dermed styrkes muligheden for at rejse risikovillig kapital.
Forslaget følger op på den energipolitiske aftale fra marts 2004 vedrørende vindenergi og decentral kraftvarme m.v. Den 2. juli 2004 blev der offentliggjort et udbud af en koncession til opførelse og drift af en havvindmøllepark ved Horns Rev.
Nærværende forslag etablerer hjemmel til udbetaling af et pristillæg pr. kWh til vinderen af udbuddet.
Lovgivning vedrørende kommunalreformen
Forslaget fastsætter regler for statens, regionernes og kommunernes erhvervsfremme.
Forslaget indebærer, at regionerne nedsætter regionale vækstfora, og forslaget fastsætter regler for disses opgaver og kompetencer.
Forslaget vil endvidere indeholde regler om kommunernes og regionernes deltagelse i erhvervsudviklingsaktiviteter, der i dag er reguleret i lov om kommuners og amtskommuners deltagelse i erhvervsudviklingsaktiviteter.
Denne lov bliver samtidig ophævet.
Forslaget indebærer endvidere konsekvensændringer vedrørende Elsparefondens bestyrelse og om offentlig tilgængelighed af bygningers energimærkning og energiplan.
Det går godt i Danmark.
Vi har en solid økonomi – en af de stærkeste i Europa – vi har et rekordstort overskud på betalingsbalancen, og overskuddet på de offentlige finanser er blandt de største i Europa.
Den offentlige gæld er nedbragt med over 17 mia. kr. siden 2001, og renten er meget lav.
Vi indførte et skattestop fra regeringens første dag, og det har vi overholdt.
Der har nu været skattestop i 1.043 dage, og vi er endda gået videre.
I år har vi givet skattelettelser for næsten 10 mia. kr.
Vi har præsteret skattestop og skattelettelser, samtidig med at der er gennemført forbedringer af velfærden.
I dag er der 14.000 flere ansatte i den offentlige sektor end for 3 år siden.
Forventningerne til fremtiden er lyse.
Flere og flere virksomheder ser positivt på de økonomiske udsigter og på beskæftigelsen, og danskernes tillid til den økonomiske udvikling er i top.
Optimismen blomstrer i Danmark.
Det danske samfund står stærkere rustet end nogen sinde til at møde fremtidens udfordringer, og udfordringer er der nok af.
Men netop, når det går godt, skal vi tage fat på at sikre det danske samfund, så kommende generationer kan opleve fortsatte fremskridt og fortsat tryghed og velfærd.
Den nok største udfordring er den, man med et lidt fremmedgørende ord kalder globalisering.
Vi oplever i disse år, at en del af vores produktion og vore arbejdspladser flytter til lande østpå, hvor lønningerne er betydelig lavere end her.
Men vi kan ikke, og vi skal ikke konkurrere på lønnen med lande som Kina og Polen eller opstille kunstige barrierer, for det vil kun gøre os fattigere.
Vi skal i stedet skabe nye job ved at konkurrere på dygtighed, så de arbejdspladser, vi mister til lavtlønslandene, bliver erstattet af gode, vellønnede job.
Vi skal blive bedre til at oprette nye arbejdspladser, vi skal gøre Danmark til et førende iværksættersamfund, vi skal forske og få ny viden og nye ideer, og så skal vi omsætte den nye viden og de nye ideer til vækst og til arbejdspladser.
Men vi skal også bevare trygheden for den enkelte.
I gamle dage var tryghed på arbejdsmarkedet forbundet med fast job og lange opsigelsesvarsler, men i vore dage handler tryghed på arbejdsmarkedet også om viden, om kvalifikationer og om evnen til at omstille sig til nye tider.
I dag er det ikke nok at tage en uddannelse og så tro, at man kan leve af den resten af livet.
Vi skal løbende dygtiggøre os, vi skal kunne matche nye krav, og vi skal kunne omstille os til nye job, når gamle forsvinder.
Viljen til forandring er vejen til tryghed.
Derfor skal der være bedre muligheder for at kunne få relevant omskoling og efteruddannelse for så vel faglærte som ufaglærte, for dem med de lange uddannelser og dem uden, for dem, der arbejder med de nyeste teknologier, og for dem, der arbejder inden for traditionelle håndværk.
Det gælder alle, og det er et fælles ansvar for det offentlige, for virksomhederne og for medarbejderne.
Regeringen har derfor sammen med arbejdsmarkedets parter iværksat et fælles projekt for, hvordan vi kan skabe et markant løft af voksen- og efteruddannelserne, og det er mit håb, at alle Folketingets partier vil bakke op om denne langsigtede plan og om den lovgivning, der skal følge op på arbejdet.
Morgendagens udfordringer kræver, at vi forbedrer hele vores uddannelsessystem.
Regeringen har allerede gennemført en række afgørende reformer af folkeskolen, gymnasier, erhvervsskoler og universiteter, alt sammen for at højne det faglige niveau.
Men vi mener, at der er meget mere at gøre, bl.a. i folkeskolen.
Det duer ikke, at visse skoler stadig bruger forældede bøger og forældede undervisningsmaterialer.
Det kan vi simpelt hen ikke byde den generation, der om nogle år skal tage livtag med globaliseringens udfordringer.
Folkeskolen skal have et løft.
Over de næste 4 år vil vi tilføre i alt knap 2,3 mia. kr. til flere timer, til lærebøger, til modernisering af lokaler, til computere og til efteruddannelse af lærere.
Vi har i forvejen verdens dyreste folkeskole, men det afgørende er undervisningen.
Det afgørende er, at alle elever kommer ud af skolen med gode faglige færdigheder.
Vi skal sikre, at vore børn og unge lærer noget, de kan bruge.
Derfor har vi indført bindende mål for, hvad eleverne skal kunne på bestemte klassetrin i folkeskolen, og vi vil give skolerne bedre mulighed for at teste, om målene bliver nået.
Der bliver udsendt nye læreplaner for gymnasiet.
Vi skal med andre ord tro på, at det gør en forskel, at vore børn lærer noget, og at det ikke er ligegyldigt, hvad de lærer.
Og nej – det er ikke tilbage til fortiden, det er investering i fremtiden.
Vi er gode til at få ideer i Danmark, men vi er mindre gode til at omsætte ideerne til vækst og beskæftigelse.
Vejen fra forskning til forretning skal være kortere, nemmere og hurtigere, og derfor skal en ny lov give universiteter og forskningscentre mulighed for at oprette selskaber, som med forskernes resultater i hånden professionelt kan starte en ny produktion sammen med private.
Vi vil danne en iværksætterfond, som kan skaffe risikovillig kapital til start af nye virksomheder.
Vi etablerer en særlig gunstig låneordning for iværksættere, vi arbejder sammen med pensionsinstitutterne om at skaffe flere midler til investering i nye virksomheder, og vi har nedsat Tænketanken – fremtidens vækst, som skal komme med bud på, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
Danmark skal være en teknologisk højdespringer, og derfor etablerer regeringen en særlig højteknologifond.
Vi vil målrette fondens midler til ambitiøs forskning og udvikling på områder, hvor der er chance for at skabe varige arbejdspladser med fremtid i.
Målet er i første omgang at bygge fonden op til 16 mia. kr., vi vil herudover på næste års finanslov afsætte næsten 10 mia. kr. til forskning, og vi vil optage 500 flere studerende på forskeruddannelserne om året, så vi får uddannet en ny generation af unge, dygtige forskere.
Vi har en vision om Danmark som et førende vidensamfund.
Vi vil øge indsatsen med forskning og udvikling markant, og vi vil forbedre uddannelserne yderligere.
Til foråret vil regeringen præsentere en flerårsplan for Danmark som førende vækst-, viden- og iværksættersamfund.
Vi sætter det mål, at det offentlige og de private virksomheder tilsammen øger indsatsen med forskning og udvikling, så vi i 2010 når op på et beløb svarende til mere end 3 pct. af landets samlede produktion, bruttonationalproduktet.
Det vil bringe Danmark blandt de absolut førende lande i Europa, når det gælder forskning og udvikling.
Det er en stor udfordring, men en udfordring, som vi kan klare.
Vi har styr på økonomien, og vi har før vist, at vi magter at omstille os.
Men vi kan forvandle globaliseringen fra en trussel til en chance, hvis vi bærer os klogt ad, hvis vi dygtiggør os, og hvis vi tager fat nu, og det skal vi.
Siden regeringsskiftet i november 2001 har regeringen gradvis fornyet og udviklet det danske velfærdssamfund.
En forandring, som er gået hånd i hånd med tryghed.
Nu fortsætter regeringen sit arbejde med at forny, udvikle og skabe vækst og velfærd i det danske samfund.
Vi er ikke bundet af særlige hensyn til organisationer eller bevægelser.
Vi tager i stedet fordomsfrit fat om tingene og forsøger at skabe de bedste rammer for befolkningen.
Vi har aftalt en kommunalreform, som giver den enkelte borger mere kvalitet for pengene.
Vi styrker det lokale demokrati gennem stærke, bæredygtige kommuner.
Vi styrker kommunerne ved at give dem flere opgaver.
En reform, der skal sikre fortsatte forbedringer af den offentlige service – for de syge, for de handicappede, for de svage grupper, for de ledige og for alle andre.
Reformen påvirker mange tusinde medarbejdere.
Til alle dem vil jeg gerne understrege og gentage: Alle medarbejdere følger med opgaverne over i den nye struktur.
Vi har brug for jeres kompetencer og motivation til at løse de mange vigtige opgaver.
Regeringen lægger afgørende vægt på tryghed for de ansatte.
I hele landet er der netop nu en rivende udvikling i gang.
Danmarkskortet skifter dagligt udseende.
Mange kommuner har besluttet at slå sig sammen, andre er på vej til det.
Vi ser en optimisme og en vilje til forandring og til at tænke nyt over hele landet.
Det er en bølge af forandring, som viser, at kommunalreformen er den rigtige løsning på det rigtige tidspunkt.
Det lover godt for fremtiden.
Jeg er glad for den aftale, vi har indgået.
Den er bred i sit indhold.
Den har bred opbakning blandt landets kommunalpolitikere, men desværre er der partier i Folketinget, som har valgt at holde sig uden for aftalen, partier, der normalt gerne vil opfattes som ansvarlige og reformvenlige.
Politikerne i kommunerne har viljen og modet til forandring.
De fortjener bred opbakning fra Folketinget.
Jeg håber derfor, at der vil være bred tilslutning til de konkrete lovforslag, som vi lægger frem.
Regeringen giver alle endnu en chance for at vise, at de godt vil være med.
Vi vil fortsætte med at forny og forbedre vore sygehuse.
Behandlingen af sygdomme på danske sygehuse skal være i verdensklasse.
Og ventetiderne skal væk eller være de kortest mulige.
Vi har tilført sygehusene over 3 mia. kr. ekstra fra 2002 til 2005.
Og det virker.
Vi har givet alle borgere – uanset pengepung – ret til at vælge at blive behandlet på et privat eller udenlandsk sygehus, hvis ventetiden på de offentlige sygehuse er lang.
Det har hjulpet over 37.000 patienter til at komme hurtigere i behandling for deres sygdom.
37.000 danskere, der har fået forbedret deres liv.
Næste skridt er at gøre kvaliteten i behandlingen endnu bedre.
Med kommunalreformen skaber vi fem stærke sundhedsregioner, som bliver gearet til at levere den højeste kvalitet – ved at samle behandlinger, ved bedre at udnytte mulighederne for at behandle specielle sygdomme og ved en bedre anvendelse af det personale, der er til rådighed.
Vi er nødt til at forbedre behandlingen af kræft.
Der er allerede taget en række initiativer, men vi ønsker at højne kvaliteten af kræftbehandlingen yderligere.
Sigtet er at bringe kræftbehandlingen på de danske sygehuse op på det højeste internationale niveau.
Vi skal fortsat forbedre omsorgen for vore ældre.
Derfor foreslår regeringen en særlig og ekstra indsats til gavn for de ældre medicinske patienter.
Kommunerne får hvert år tilført 0,5 mia. kr. ekstra til ældreplejen.
Der bygges flere ældreboliger.
Og mere end 170.000 ældre får nu en særlig ældreydelse, heraf får 150.000 ældre det fulde beløb.
Næste skridt er bedre vilkår for de mange ældre patienter, som er indlagt på vore sygehuse.
Vi har fokuseret meget på ventetider og komplicerede sygdomme, og det har givet et positivt resultat.
Nu sætter vi så stærkere fokus på de mange ældre medicinske patienter med mere almindelige sygdomme som sukkersyge og lungesygdomme.
På finanslovforslaget for 2005 har regeringen afsat i alt 210 mio. kr. til en særlig indsats for ældre medicinske patienter.
Vi vil forstærke indsatsen for at få indvandrerne i arbejde og uddannelse og i det hele taget integreret bedre i det danske samfund.
Derfor vil regeringen forebygge ghettodannelse i byerne.
Og flere indvandrere skal ind i erhvervsuddannelser.
Vi har strammet udlændingepolitikken – og det virker.
Antallet er nu mere end halveret til ca. 7.000.
Før valget lovede vi en fast og fair udlændingepolitik.
Det har vi opfyldt, og den holder vi fast ved.
Også 24-års-reglen, den regel, som siger, at man som udgangspunkt skal være mindst 24 år for at kunne få familiesammenføring her i landet.
Den regel er nødvendig for at beskytte de unge piger mod de ulykkelige tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber, for at sikre en ordentlig integration.
Der er partier, som vil afskaffe 24-års-reglen med henvisning til, at den strider mod internationale konventioner og menneskerettigheder.
Regeringen må kraftigt afvise den kritik.
Vi fører en stram udlændingepolitik, ja, men den lever helt op til vore internationale forpligtelser.
Der er ikke noget at komme efter.
Kritikken mod 24-års-reglen dækker reelt over, at der er oppositionspartier, som vil lempe udlændingepolitikken.
Der er partier, som siger: Det er ligegyldigt, om der kommer 4.000 eller 10.000 udlændinge til Danmark ved familiesammenføring.
Jeg vil gerne slå fast: Regeringen er lodret uenig i det synspunkt.
Det er ikke ligegyldigt, hvor mange indvandrere der kommer til Danmark.
Vi er nødt til at holde benhårdt fast i den stramme udlændingepolitik.
Kun på den måde får vi mulighed for at sikre uddannelse og arbejde til de indvandrere, som allerede er her.
Desværre arbejder kun fire ud af ti udlændinge og deres efterkommere.
Det er en af de laveste andele i Europa.
Resten er på kontanthjælp eller dagpenge.
Det er for svært at få fodfæste på arbejdsmarkedet for nyankomne, som mangler uddannelse og danskkundskaber.
Bl.a. stiller vi høje teoretiske krav til dem, som vil påbegynde en praktisk uddannelse, krav, som især rammer udlændinge og efterkommere.
Det er som en trappestige, hvor de nederste trin mangler.
Vi må gøre en kraftanstrengelse for at skabe flere praktiske indgange til flere uddannelser.
Vi skal give mulighed for, at man kan få lov til at vise, hvad man duer til i praksis, før man går i gang med en uddannelse.
Én måde at gøre det på er ved en såkaldt traineeordning, som DS Håndværk & Industri og Dansk Metal er ved at indføre.
Sådanne initiativer hilser regeringen velkommen, og vi opfordrer andre til at følge det gode eksempel.
Vi vil nu efterse alle offentlige ansættelsesområder for at skabe tilsvarende muligheder der.
Især de unge skal have et bedre tilbud end kontanthjælp.
Vi skal tilbyde dem traineejob, forpraktik, følordninger og lignende i stedet for kontanthjælp.
Det skal slet ikke være muligt at få kontanthjælp, hvis der er gode muligheder for at få sådanne uddannelsespladser.
Uddannelse er bedre end kontanthjælp.
Vi gør de unge en tjeneste ved at forlange, at de tager sig noget til, der er fremtid i.
Og det gælder naturligvis alle unge.
Desværre oplever vi også en anden kilde til dårlig integration.
Der er visse åndelige ledere, imamer og muftier, som bekæmper integrationen med deres kvindeundertrykkende udtalelser, deres lovreligiøse krav til den opvoksende generation og deres forstokkede forkyndelse.
Jeg ved, at de færreste muslimer i dette land deler disse imamers og muftiers middelalderlige livssyn, men det bekymrer mig, at de fanatiske religiøse ledere er med til at skabe skel og konfrontation i Danmark.
Jeg vil gerne have en positiv dialog med de grupper af indvandrere, som respekterer de værdier, det danske samfund bygger på, som ønsker integration, uddannelse og arbejde.
Jeg vil derfor tage initiativ til at samle repræsentanter for disse grupper af indvandrere til et møde på Marienborg her i efteråret.
På dette møde vil vi med repræsentanter for indvandrerne drøfte, hvordan vi kan forbedre mulighederne for arbejde, uddannelse og integration i det hele taget.
Regeringen vil fremlægge en række yderligere initiativer: Vi vil give børnefamilierne bedre muligheder for at tilrettelægge arbejdsliv og familieliv.
Derfor vil vi foreslå en pasningsgaranti for børn, når de fylder ½ år.
Det kan ikke være rigtigt, at der stadig her i år 2004 er kommuner, som ikke kan tilbyde et ordentligt pasningstilbud.
Derfor er vi nødt til at lovgive, så vi får de sidste kommuner med.
Desuden foreslår vi mere frit valg af børnepasning.
Vi vil styrke indsatsen for de svageste grupper.
Derfor foreslår vi en særlig indsats for at hjælpe socialt udsatte til at få et job.
Vi vil give målrettede tilbud om hjælp til bl.a. hjemløse og tidligere misbrugere.
Vi vil udbygge tilbuddene for de alt for mange mennesker, som i dag har et meget stort alkoholproblem.
Sigtet er en behandlingsgaranti for alkoholmisbrugere.
Vi vil forbedre tryghed og retssikkerhed gennem en fortsat håndfast retspolitik.
Derfor foreslår regeringen at udvide politiets muligheder for at anvende dna-registeret i forbindelse med efterforskning af forbrydelser.
dna-profiler er vor tids moderne fingeraftryk.
De giver større chance for hurtigere at finde de skyldige og frikende de uskyldige.
Vi vil have en skrappere kurs over for spirituskørsel.
Spirituskørsel er hensynsløs adfærd.
Alkohol er skyld i cirka hver fjerde dræbte og cirka hver sjette kvæstede i trafikken.
Vi vil derfor skærpe straffene for spirituskørsel – ved højere bøder og skærpede regler for fængselsstraffe, frakendelse af kørekort og konfiskation af bilen.
Vi vil føre en fremsynet miljøpolitik.
Derfor foreslår regeringen flere naturprojekter, som vil gavne mennesker, dyr og planter.
Vi vil forbedre vandløb og ådale som levesteder for truede arter; vi vil genskabe tidligere søer; vi vil beskytte højmoser; vi vil skabe nye grønne områder tæt på byerne, hvor mange mennesker kan få gavn af skov- og naturområder; vi vil fremme brugen af mere miljøvenligt brændstof.
Derfor vil regeringen sænke afgiften på svovlfri benzin og diesel.
Det er i EU, at de afgørende beslutninger bliver taget om Europas fremtid.
Vi skal bruge kræfterne på at gøre Danmarks indflydelse i det nye EU så stor som muligt i stedet for de evindelige skænderier for og imod EU.
Vi skal ikke nøjes med defensivt og bagudskuende at trække 10 eller 20 pct. fra det, som de andre har foreslået.
Vi skal skabe alliancer med andre partnere om at fremme forslag og synspunkter, der kan føre EU og Europa i den retning, som vi gerne vil.
Den linje har regeringen fulgt fra første dag.
Og det har virket.
Under det danske EU-formandskab fik vi udvidelsen i hus.
Den linje agter vi at fortsætte.
Senest har vi spillet ud med et forslag om at fordoble EU's indsats inden for forskning og udvikling.
Med den nye traktat får EU den nødvendige ramme for at udvikle samarbejdet; vi får en bedre traktat.
Den nye traktat giver en klar beskrivelse af arbejdsdelingen i EU, giver større indflydelse til de nationale parlamenter, giver mere åbenhed og en styrkelse af borgernes rettigheder i forhold til EU.
Som bekendt skal vi have en folkeafstemning om den nye traktat.
Regeringen lægger vægt på, at der bliver god tid til en grundig oplysning og debat før folkeafstemningen.
Og der er rimelig god tid: Den nye traktat skal først træde i kraft den 1. november 2006.
Første skridt bliver et forsøg på at indgå en national aftale om traktaten.
Regeringen har indbudt de interesserede partier til forhandlinger om en sådan aftale.
Danmark har udsigt til at blive medlem af FN's Sikkerhedsråd de kommende 2 år.
Valget af Danmark vil være en stor anerkendelse af Danmarks internationale profil og sikkerhedspolitiske engagement.
Det er et stort ansvar, og det er en enestående mulighed for at få indflydelse.
Regeringen lægger afgørende vægt på fortsat at udvikle den internationale retsorden gennem FN.
Vi ønsker at styrke FN og FN's Sikkerhedsråd.
International terrorisme og masseødelæggelsesvåben er nogle af de største trusler mod borgernes sikkerhed.
Derfor er det vigtigt, at alle lande deltager i at bekæmpe terrorisme.
Det vil Danmark arbejde for i Sikkerhedsrådet.
Derfor arbejder vi også for at få formandsposten for FN's Antiterrorkomité.
Arbejdet i Sikkerhedsrådet vil blive præget af de mange konflikter i Afrika og Mellemøsten.
Afrika må ikke blive det tabte kontinent.
Verdens rige lande må stå sammen om at løfte det afrikanske kontinent ud af den nuværende elendighed.
Vi må hjælpe Afrika, så forfald og fortvivlelse bliver afløst af fremskridt og forhåbning.
Der er brug for en bred indsats: løse militære konflikter, håndtere flygtningeproblemer, sikre demokrati og god regeringsførelse, skabe bedre handelsvilkår, stimulere økonomisk udvikling, bekæmpe aids.
Kampen mod aids er det område, hvor en ekstra indsats for alvor vil nytte.
Derfor har regeringen foreslået en ekstraordinær bevilling til bekæmpelse af hiv/aids i 2005.
Vi vil forstærke indsatsen for at hjælpe verdens fattige lande med bedre miljø og sundhed.
Derfor foreslår regeringen, at vi i ulandsbistanden lægger mere vægt på miljø, rent vand, bedre sanitet og bekæmpelse af smitsomme sygdomme.
Intet sted er nøden større end blandt de millioner af flygtninge, der henslæber en håbløs tilværelse på det afrikanske kontinent.
Regeringens holdning er klar: Flygtninge skal hjælpes så tæt som muligt på deres hjem.
Her kan vi hjælpe bedst, og her kan vi hjælpe flest.
Regeringen vil derfor styrke indsatsen for at hjælpe flygtningene der, hvor de er.
Mellemøsten forbliver det centrale arnested for terror og ufred.
Det må vi forholde os til.
Derfor har regeringen lanceret et arabisk initiativ med det formål at fremme modernisering og demokratisering i den arabiske verden.
Derfor støtter regeringen, at der bliver etableret en levedygtig og selvstændig palæstinensisk stat, og derfor fortsætter vi vores indsats i Irak.
Mange spørger sig selv: Hvorfor deltager vi så aktivt i bekæmpelsen af terrorisme?
Jeg forstår på sin vis godt de spørgsmål.
Det ville jo umiddelbart være nemmere, at vi holdt os væk, blev hjemme og passede vores egen have.
Men det ville være den forkerte vej.
Tag ikke fejl: Situationen i fjerne lande påvirker også vort liv i Europa.
Demokrati i Irak vil derfor bidrage til mere sikkerhed i Europa; fred i Irak vil bidrage til tryghed i Europa.
Hvis den frie verden giver op i Irak nu, vil det give ekstremister og terrorister frit løb, og de vil ikke stoppe ved Iraks grænser.
Derfor skal vi hjælpe den irakiske regering med at skabe mere ro og sikkerhed.
Derfor skal vi sammen med FN sikre og beskytte processen frem mod demokratiske valg i Irak, og derfor er jeg glad for, at der i Folketinget er bred opbakning til at forlænge den danske styrkes indsats i Irak.
Vi vil fortsætte med at forny og modernisere rigsfællesskabet.
Indflydelse, medansvar, samarbejde, det er nøgleord i et moderne fællesskab.
Det er også holdningen bag regeringens ønske om at forny rigsfællesskabet med Færøerne og Grønland: et samarbejdende rigsfællesskab i pagt med tiden.
Indflydelse og samarbejde er sigtet med regeringens forslag om en udenrigspolitisk fuldmagt til Færøerne og Grønland.
Den vil give landsstyrerne mulighed for en selvstændig udenrigspolitisk optræden på rigets vegne i egne anliggender.
Den færøske lagmand og jeg er enige om at søge gennemført en lovgivning, som vil give de færøske myndigheder mulighed for at overtage ansvaret for en lang række nye områder.
Det drejer sig om områder af stor betydning for den enkelte borger som f.eks. retsvæsen, kriminalforsorg, familieret og udlændingeområdet.
Grænsen bliver alene sat af de rammer, som grundloven og rigsfællesskabet giver.
Regeringen og Grønlands hjemmestyre har nedsat en parlamentarisk kommission.
Den skal komme med forslag til, hvordan de grønlandske myndigheder kan overtage ansvaret for flere områder.
De løfter, som vi gav før valget i 2001, er gennemført.
Nu tager vi atter fat på et nyt, travlt folketingsår.
Vi har en god politisk tradition i Danmark.
Det glæder mig, at det er lykkedes at skabe brede politiske aftaler mellem regeringen og partierne i Folketinget.
Siden valget i november 2001 er omkring 80 pct. af lovene vedtaget med et bredt flertal her i Folketinget.
Og det er ikke bare smålove.
Selvfølgelig er det ikke et mål i sig selv, at der står brede flertal bag lovene.
Det vigtigste er selvsagt, at vi gennemfører det, som er rigtigt og nødvendigt.
Men det er en klar fordel, hvis vi samtidig kan skabe politisk bredde bag betydende reformer.
Det vil regeringen også lægge op til i den kommende folketingssamling.
Vi inviterer alle Folketingets partier til et bredt samarbejde.
Må jeg opfordre til, at vi indleder Folketingets arbejde med at udbringe et leve for Danmark.
Danmark leve!