Aase D. Madsen (DF), 2000-10-31:
Vi i Dansk Folkeparti må indrømme, at vi ikke havde fantasi nok til at forestille os, at regeringens, SF's og Enhedslistens forlig om de nødvendige reguleringer i tilskuddene til pensionisternes varme- og helbredsudgifter skulle betales ved at fastfryse pensionsfradraget med det resultat, at mange tusinde andre af de dårligst stillede, bl.a. de handicappede, får et skattesmæk.
Regeringen fodrer så at sige hunden med dens egen hale.
Noget lignende og i samme ubehagelige stil skete jo for kort tid siden, da regeringen tog Venstre og De Konservative ved hånden og betalte politiforliget med de mange millioner kroner fra dødepakken, der fratog den efterlevende den afdødes pension straks efter dødsdagen, uanset indkomst og formueforhold.
Det er ganske enkelt uanstændigt.
Heldigvis er det efterhånden gået op for regeringen, at de økonomisk svagest stillede pensionister ikke mere har nogen jordisk chance for at få enderne til at nå sammen.
Mon ikke Dansk Folkeparti har en andel i den erkendelse?
Et valg ligger jo og lurer lige om hjørnet.
Så til de enkelte forslag: Her er varmetillægget utrolig vigtigt, og det, vi i Dansk Folkeparti vil fokusere utrolig meget på, er netop varmetillægget, og i udvalgsarbejdet vil vi stille en masse spørgsmål
Der er ingen pensionister i Danmark, der må sidde og fryse til vinter, hverken ejere eller lejere.
Det er godt, at varmetillægget følger udviklingen i energipriserne, og at det varme vand nu bliver medregnet, men forslaget er umuligt at administrere, da forsyningsselskaberne nogle steder opkræver meget store faste afgifter, der ikke gives varmetilskud til, og det må så bringes i orden, således at tilskuddene bliver ensartede.
Ligeledes skal vi have helt konkrete beregninger på, hvor store de reelle kompensationer bliver set i forhold til energiprisstigningerne.
Vi vil ganske enkelt have eksempler, der sort på hvidt viser, hvor meget og hvor lidt de enkelte grupper bliver kompenserede.
Det er uhyre positivt, at pensionisterne nu får et retskrav på at få udbetalt helbredstillægget, således at behovet ikke længere er underlagt det kommunale skøn, der jo som bekendt i mange tilfælde bunder i en ren og skær kommunal kassetænkning.
Det fremgår i øvrigt ikke tydeligt af lovforslaget, om formuegrænsen på de 50.100 kr. er et fast
minimumskrav.
At helbredstillægget nu ligger fast, må ikke medføre, at kommunerne bliver for fedtede med de andre personlige tillæg, der ydes til f.eks. briller eller proteser.
I øvrigt skal det præciseres, at de handicapbetingede merudgifter skal dækkes fuldt ud.
Det er i øvrigt et utrolig dårligt signal, regeringen udsender, når det i lovforslaget kræves, at medicintilskuddene fra Danmark skal modregnes.
Det betyder, at de, der har spinket og sparet for at kunne forsikre sig mod sygdom, straffes økonomisk én gang til, og i øvrigt mener Danmarks Apotekerforening, at en nettoafregning ikke er teknisk mulig, og det skal naturligvis ud af forslaget.
Dansk Folkeparti vil naturligvis ikke sige nej til de forbedringer for pensionisterne, der ligger i forslaget.
Men så venter vi i øvrigt på, at regeringen begynder at indfri de mange andre løfter, der blev afgivet på høringerne, og hvis de ikke dukker op i finansloven, så skal Dansk Folkeparti nok være på pletten og rette op på ministerens hukommelse.
Så kommer jeg til loven om dagpenge, lovforslag nr. L 55.
Dansk Folkeparti var med, da finansieringen af sygedagpengene i 1999 blev ændret, således at det blev kommunerne, der fuldt ud afholder udgifterne.
Og det var ikke mindst for at tilskynde kommunerne til så hurtigt som muligt at iværksætte en indsats med henblik på, at den enkelte sygedagpengemodtagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet sker så hurtigt som muligt, således at passiv forsørgelse i videst muligt omfang kan undgås.
Man må sige, at problemerne med at få iværksat de afklarende foranstaltninger, der skal til, for at der har kunnet ske en afklaring af arbejdsevnen, volder store problemer.
Det ser ud, som om kommunernes sagsbehandlere ikke rigtigt har været klædt på til at klare opgaven.
Det har så skabt et flaskehalsproblem, som desværre i høj grad går ud over de svageste sygedagpengemodtagere, der både fysisk og psykisk føler sig fastlåst i systemet, hvor de bliver kastebolde mellem mange forskellige myndigheder og institutioner.
Der har især været mange kritiske røster fremme med hensyn til behandlingen af førtidspensionssagerne, der jo først skal påbegyndes, når alle former for aktivering med mere har været afprøvet.
Hele denne arbejdsevnevurderingsprocedure er baseret på det rummelige arbejdsmarkeds muligheder.
Dansk Folkeparti kan bare frygte, at rummeligheden bliver så stor, at vi sender de handicappede, der bogstavelig talt ikke har nogen arbejdsevne tilbage, ud på arbejdspladser, som kun med meget store tilskud og omkostninger kan blive rummelige nok, og hvor man til trods herfor kan forudse, at de handicappede og svage kan komme til at lide gentagne nederlag.
Det væsentligste for Dansk Folkeparti er, at det bliver af egen fri vilje, at disse meget svage grupper kommer ud på arbejdsmarkedet.
Vi har modtaget en henvendelse fra Hjerneskadeforeningen, der gør opmærksom på de problemer, der er for de hjerneskadede.
De har et meget langt sygdomsforløb, og det kræver også en meget lang periode med genoptræning. Da der ofte er ventelister på sygehuse og andre institutioner, er hverken de 52 uger eller de to gange 13 uger i nogle tilfælde ikke nok, og derfor er der stor risiko
for, at de hjerneskadede mister deres indtægtsmulighed og så må gå på kontanthjælp.
Og det sker vel at mærke uden egen grund; det er på grund af ventelisterne.
Dansk Folkeparti vil undersøge, om disse helt specielle tilfælde af langtidssygdomme kan dispenseres fra tidsbegrænsningen, eller om der er behov for at stille ændringsforslag.
I lovforslaget står, at det er kommunerne, der skal finansiere sygedagpengeudbetalingerne i de ekstra to gange 13 uger, som ordningen forlænges med.
Vi må så håbe, at det vil være en tilskyndelse til, at kommunerne iværksætter en hurtigere og forhåbentlig mere kvalificeret effektiv indsats.
Dansk Folkeparti er i øvrigt tilfreds med, at følgevirkningerne af dette lovforslag bliver fulgt op, således at muligheden for forlængelse af sygedagpengeperioden kommer til at virke efter hensigten.
Dansk Folkeparti vil i udvalget tage
forskellige spørgsmål op, men vi er, som det fremgår, positive over for forslaget som helhed.