runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-29:
Da vores ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg kort redegøre for Enhedslistens position: Lovforslagets hovedformål er at gøre den danske finanssektor mere konkurrencedygtig, når det gælder deltagelse i spekulationsforretninger, og det vil vi godt sætte spørgsmålstegn ved visdommen i.
Det er vi lodret imod, og selv om vi støtter kontrol med selskaber, der udbyder valutaspotforretninger, vejer nejet mest i vores bedømmelse.
Der er mere brug for at begrænse deltagelsen i spekulationsforretninger.
Afsluttende vil vi under udvalgsarbejdet se på virkningerne af den ændrede regulering af indekslånene.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-04-29:
Det er lidt af en samlepakke, vi skal behandle her i dag, men ikke desto mindre er det vigtige reguleringer.
Det Radikale Venstre hilser ministerens initiativ til at præcisere kompetencefordelingen mellem Fondsrådet og Finanstilsynet velkommen, idet vi derved kan være helt i tråd med børsreformen fra 1995.
Nettingbestemmelserne gør det muligt at være med i internationale betalings- og afviklingssystemer også for danske clearingdeltagere, og flere typer finansielle virksomheder kommer som følge af lovforslaget under tilsyn, som var de fondsmæglerselskaber, så kun pengeinstitutter og fondsmæglerselskaber fremover kan drive valutaspotforretninger. Endelig synes vi, det er fornuftigt, at børne- og boligopsparing nu kan placeres i værdipapirer med samme skattefrihed for renteindtægterne, som de nu genererer for almindelige kontante indskud.
Derved får den enkelte opsparer flere valgmuligheder.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Pia Larsen (V), 1998-04-29:
Dette lovforslag indeholder så mange forskellige elementer, at det ikke kan være muligt at kommentere dem alle her, men overordnet er Venstre positiv over for lovforslaget som helhed.
Der er dog nogle enkelte punkter, jeg gerne på Venstres vegne vil fremhæve.
Vi finder det særdeles positivt, at nettingreglerne ændres, så bankerne kan tilslutte sig de internationale betalings- og afviklingssystemer med reducerede afviklingsrisici til følge.
Vi har noteret os de betænkeligheder, der er fra Advokatrådet og Sø- og Handelsrettens side med hensyn til fravigelsen af lighedsprincippet i konkursloven, men vi mener, at det trods alt vejer tungere, at de danske pengeinstitutter bliver i stand til at følge med i den internationale udvikling, og
Tilsvarende vil vi gerne være med til at tilpasse realkreditlovens konkursregler, så realkreditinstitutterne fremover kan kreditvurderes af de udenlandske ratingbureauer.
Vi ønsker ikke at medvirke til en unødvendig lav rating på grund af usikkerhed fra udlandets side om, hvordan det danske realkreditsystem fungerer.
Venstre ser også frem til, at det fremover vil være muligt at anbringe børneopsparing og boligopsparing i ikke blot kontantindskud, men også i værdipapirer.
Med den for tiden meget lave rente - hvilket på ingen måde skal opfattes som en beklagelse - giver opsparing i kontant indskud en meget lav forrentning
, og da Venstre som altid meget gerne ser, at opsparingsformer til f.eks. børn og bolig fremmes mest muligt, vil vi gerne på denne måde være med til at sikre eller i det mindste give mulighed for en højere forrentning.
Som det næstsidste punkt vil jeg nævne, at Færøernes landsstyre ifølge høringssvaret har ønsket, at Den Færøske Landsbank fremover skal kunne henvende sig til offentligheden og tilbyde sig som køber, sælger eller formidler af værdipapirer.
Det fremgår, at økonomiministeren umiddelbart er positivt indstillet over for dette ønske, men at det ikke har kunnet imødekommes i denne omgang.
Det aktuelle forhold mellem Færøerne og Danmark taget i betragtning skal jeg på Venstres vegne kraftigt opfordre til, at regeringen også i denne forbindelse udviser en så udstrakt grad af imødekommenhed, som det overhovedet er muligt.
Det ser Venstre frem til, da vi her i Folketinget tilsyneladende ikke har haft en særlig heldig hånd, da vi udformede de nuværende regler om indløsningstilbud til minoritetsaktionærer.
Pernille Sams (KF), 1998-04-29:
Man kunne jo kalde forslaget her et rigtigt oprydningsforslag, hvor ministeren har samlet en masse ting, alt godt fra havet, som trænger til at blive klaret inden sommerferien.
Først og fremmest kan man vel slå fast, at realkreditinsitutterne har set meget frem til at få
disse klare regler for en eventuel konkurssituation.
Ikke fordi der formentlig er nogen, der forventer, at de skal bruges i praksis, men fordi de udenlandske investorer har efterlyst de regler i forbindelse med deres rating af danske realkreditobligationer.
Denne del af forslaget er i hvert fald ventet med længsel af branchen.
Vedrørende de øvrige bestemmelser har vi ingen umiddelbare problemer.
Vi vil gå høringssvarene grundigt igennem, og i udvalget vil vi foretage en aktiv behandling af de enkelte elementer af forslaget.
Frode Sørensen (S), 1998-04-29:
Der er jo adskillige ting i det samme lovforslag, og det er udmærket, at lovforslaget i første omgang tager fat på kompetencefordelingen mellem Fondsrådet og Finanstilsynet, således at det fremover bliver sådan, at det er Fondsrådet, der varetager markedstilsynet, og Finanstilsynet, der varetager solvens- og virksomhedstilsynet.
Det bliver også præciseret, at Fondsrådet er et af økonomiministeren uafhængigt organ, dog uden at det afskærer ministeren fra at tage kontakt.
Så vil jeg komme ind på nogle af de andre ting, som kan være lidt specielle.
Det første er netting, og det drejer sig om et specielt ønske fra pengeinstitutterne om at kunne tilslutte sig de internationale betalings- og afviklingssystemer, f.eks. det, der populært kaldes ECHO, og med denne lovregulering sikres, at Danmark lever op til den internationale norm på området.
Endvidere indeholder lovforslaget en fornuftig bestemmelse, der sikrer, at alene pengeinstitutter og fondsmæglerselskaber kan udføre de såkaldte valutaspotforretninger.
Til slut en kommentar til adgangen til at placere børneopsparingsmidler og boligopsparingsmidler i kontant indskud eller værdipapirer.
Det er en naturlig konsekvens af de muligheder, der også findes for andre begunstigede opsparingsformer, men man bør dog, når man tænker på disse disse opsparingsformer, tage i betragtning, at det ikke vil være altid, man kan få en meget større forrentning af lille Peters børneopsparingskonto.
Man skal nok tænke på, at når man placerer penge i værdipapirer, vil der også være en risiko for, at forrentningen ikke bliver så høj.
Kurserne kan jo falde. Til slut kan vi sige, at Socialdemokratiet også kan støtte den foreslåede ændring af reglerne for konkursbehandlinger af et realkreditinstitut.
Vi håber naturligvis ikke, at en sådan konkurs nogen sinde bliver aktuel, men skulle det ske, er det ganske udmærket at sikre normale betalinger til obligationsejerne under konkursen.
Frank Jensen (S), 1998-04-29:
Principielt har hr. Søren Søndergaard fuldstændig ret.
Der kan i forbindelse med ulovlige konflikter være situationer, hvor politiet bliver tilkaldt i ønsket om, at den almindelige samfærdsel skal kunne fungere.
Så kan det, og det beklager
Det er jo af hensyn til borgere, der bliver bragt i en situation, hvor de f.eks. bliver forhindret i at kunne komme til behandling på hospitaler eller andet eller i at kunne passe et arbejde, som ikke er konfliktramt.
Det er - desværre, for jeg forstår fuldt ud det, der ligger bag spørgerens holdning -
en del af dansk politis opgaver, men igen, der skal altså være tale om, at det også under ulovlige konflikter er en hel klar nødvendighed for politiet at tilvejebringe mulighed for, at den almindelige samfærdsel i vort samfund kan fungere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Egil Møller (DF), 1998-04-29:
Det overordnede formål med dette lovforslag skal ifølge ministeren være at sikre konkurrenceevnen i den finansielle sektor.
Lovforslaget præciserer også, at alene pengeinstitutter og fondsmæglerselskaber må operere med valutaspotforretninger for kunder i investeringsformål, og en forenkling af reglerne medfører, at lov om en værdipapircentral ophæves, hvorved bestemmelser, der vedrører struktur og ledelse, overføres til værdipapirhandelsloven.
I Dansk Folkeparti ser vi positivt på de nye regler, der gør det muligt at placere børneopsparing og boligopsparing i kontant indskud og værdipapirer.
Vi ser dette som en klar tilskyndelse til at foretage langsigtet opsparing, og det er noget meget positivt for os.
Jeg giver hermed tilsagn om en velvillig udvalgsbehandling.
Frank Jensen (S), 1998-04-29:
Jeg skal fortælle hr. Søren Søndergaard, at jeg, umiddelbart før sagen blev offentliggjort i Jyllands-Posten, blev orienteret om, at Jyllands-Posten ville bringe denne historie om Morten Rud Pedersens forklaring.
Jeg har sådan set ikke mere at tilføje, for spørgerens opfølgning af spørgsmålet ligger fuldstændig inden for den besvarelse, som jeg lige har givet, nemlig at det netop er regeringens klare opfattelse, at når der er lovlige faglige konflikter, og når der er overenskomstkonflikter som dem, vi oplever i øjeblikket, er det selvfølgelig politiets klare opgave at se, om der begås deciderede ulovligheder, hvor brud på straffeloven kan komme på tale.
Det er politiet nødt til, men man skal være tilbageholdende, man skal trække sig lidt, for man skal ikke blive en del af en lovlig faglig konflikt, og det skal hverken det almindelige, åbne politi eller Politiets Efterretningstjeneste.
Er der tale om, at nogen under dække af en faglig konflikt vil lave deciderede lovovertrædelser, er det det almindelige politis opgave at efterforske det.
Er der nogen, der vil lave samfundsomstyrtelser i aktiv handling, ikke bare i agitation, i retorik, i argumentation, men gøre det i handling, kan der være tale om, at det også ligger inden for rammerne af Politiets Efterretningstjenestes opgaver.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at man skal være tilbageholdende, man skal trække sig.
Inden for disse konfliktområder i vores samfund, som er helt lovlige, skal der ikke blot være en mistanke, der skal være en bestyrket mistanke om, at der er noget, som klart ligger inden for rammerne af straffelovens kapitel 12 eller 13.
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-29:
Jeg vil godt takke for justitsministerens svar.
Jeg synes, det var et godt svar, og det var godt at høre.
Jeg kunne imidlertid tænke mig en ganske enkel lille tilføjelse.
Med den meget stramme lovgivning, der er lavet på f.eks. blokadeområdet, og som jo er en helt anderledes stram og rigoristisk lovgivning i forhold til, hvad andre lande, som vi normalt sammenligner os med, har, f.eks. Sverige, hvor det er tilladt at lave fysiske blokader i forbindelse med faglige kampe, kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren, om han kan bekræfte, at det, der hedder at lave en blokade - selv om det måtte være et brud på politivedtægten, og selv om det kræver, at politiet beder folk om at fjerne sig og gå ind på fortovet - ikke er en forbrydelse, som hører ind under PET's arbejde.
Det er en sag for ordenspolitiet og det normale politi, men det er altså ikke ting, som er defineret i de målsætninger, som PET har for deres arbejde, om samfundsomstyrtelse, kontraekstremisme, terrorisme osv.
Frank Jensen (S), 1998-04-29:
Spørgsmålet går på, om PET vil blive instrueret om ikke at overvåge faglige aktiviteter i forbindelse med den igangværende overenskomstkonflikt.
Jeg kan hertil sige, at jeg anser det for overflødigt at give en sådan instruks til Politiets Efterretningstjeneste.
Man er i PET velbekendt med, at det falder uden for tjenestens opgaver at beskæftige sig med fagligt arbejde, herunder lovlige faglige arbejdskonflikter.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at jeg er orienteret om, at PET's ledelse for god ordens skyld har indskærpet tjenestens medarbejdere, at PET ikke - hverken aktivt eller passivt - skal foretage efterforskning, ej heller indhente oplysninger om storkonflikten.
Lad mig mere generelt sige, at det for mig er noget helt grundlæggende, at fagligt arbejde, herunder lovlige faglige konflikter, aldrig i sig selv kan give anledning til nogen form for politimæssig efterforskning og naturligvis heller ikke nogen efterretningsmæssig efterforskning.
Den holdning har jeg for nogle få dage siden også givet udtryk for i et brev til formanden for Landsorganisationen i Danmark.
Det er imidlertid helt afgørende at finde sondringen, hvilket jeg synes har været overset i meget af den offentlige debat den seneste tid.
På den ene side er det indlysende, at politiet og PET aldrig bør beskæftige sig med det faglige arbejde, herunder lovlige faglige konflikter, men på den anden side må det også være klart, at det grundlæggende princip ikke kan føre til, at politiet og PET ikke kan foretage efterforskning af strafbare handlinger, blot fordi de planlægges eller organiseres inden for rammerne af faglige organisationer eller i tilknytning til lovlige faglige konflikter. Jeg er klar over, at der i tilspidsede konfliktsituationer kan være vanskeligheder ved at finde forståelse for, hvor grænsen går mellem på den ene side lovlige faglige konfliktskridt og på den anden side ulovlige handlinger, som er omfattet af straffelovgivningen.
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-29:
Jeg vil sådan set foreslå, at ministeren, indtil vi har fået indført noget, der hedder spørgsmål til Søren Søndergaard, koncentrerer sig om at besvare spørgsmålene og ikke stiller spørgsmål til mig.
Det er lidt vanskeligt for mig at besvare dem, selv om jeg selvfølgelig gerne ville.
Det kan vi eventuelt tage uden for salen bagefter.
Derudover vil jeg godt have lov til at begrunde dette spørgsmål.
Jeg synes, det må være rimeligt bl.a. på baggrund af det, der har stået i 1. april-rapporten om overvågning af fagligt aktive, og det, vi har fået forelagt i pressen af tidligere PET-agenter om overvågning af HT-konflikten og konflikten i 1985 osv., at der kommer en rimelig klar melding fra regeringen om, at regeringen ikke ønsker, at Efterretningstjenesten skal overvåge faglig aktivitet, og at det altså også gælder den form for faglig aktivitet, der består i, at nogle kan have den idé, at formålet med den faglige aktivitet er at skabe samfundsforandringer, for det er jo som sagt ikke ulovligt at ville skabe samfundsforandringer.
Frank Jensen (S), 1998-04-29:
Jeg forstår godt anledningen til, at hr. Thulesen Dahl deltager i spørgsmålet, for det er, som om hr. Søren Søndergaard ikke anerkender, at vi skal have nogen efterretningstjeneste.
Det er nødvendigt for en efterretningstjeneste at kunne få efterretninger, ellers var der ingen grund til at have en sådan tjeneste, og efterretninger får man nu engang enten ved, at nogen selv giver dem, eller ved, at man må efterforske dem.
Når Politiets Efterretningstjeneste skal efterforske, har man en række efterforskningsskridt, der i øvrigt er reguleret på en række områder i retsplejelovens bestemmelser ligesom for det almindelige politi.
Om det, som hr. Søren Søndergaard nu er inde på, nemlig at jeg skulle spørge Efterretningstjenesten om, hvem der har givet oplysninger til Efterretningstjenesten, og at det skal blotlægges, vil jeg sige, at det jo svarer til, at nogen ville spørge mig om, hvem der har givet oplysninger til politiet om selskabstømmere, og bede om at få en liste over dem.
Er det sådan en liste over, hvem der har givet oplysninger til politiet, sådan at man i Bagmandspolitiet og hos Statsadvokaten for selskabstømmeraktiviteter kan retsforfølge folk, der har begået selskabstømmeri, hr. Søren Søndergaard gerne vil se?
Jeg siger det bare, for sådan som hr. Søren Søndergaard spørger, kan det se ud, som om han har en forestilling om, at vi skal lave en mere ekstrem regulering af Efterretningstjenesten end den, der gælder for det almindelige politi.
Der er ingen her i salen, tror jeg, der kunne forestille sig, at det almindelige politi skulle blotlægge, hvem der har givet oplysninger om selskabstømmere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-04-29:
Jeg sidder og lytter til denne debat og synes, det bliver lidt ensidigt, og derfor vil jeg gerne prøve at skabe lidt modvægt ved at spørge justitsministeren, om det ikke er regeringens opfattelse, at hvis man fører de åbne arkivers princip ud, som jeg kan høre ligger i de spørgsmål, som kommer til udtryk her i dag, hvis man fører det princip fuldt igennem i forhold til PET, ville PET ikke kunne løfte de opgaver som efterretningstjeneste, som vi faktisk også som Folketing har en forventning om, at de gør.
Den bekræftelse vil jeg gerne have fra regeringen.
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-29:
Det er jo lige præcis det, som jeg godt ville have, at justitsministeren forholdt sig til, nemlig at vi altså får tingene drypvis, for når Efterretningstjenesten, PET, efterfølgende er i stand til at oplyse over for justitsministeren, at man har haft kontakt med Morten Rud Pedersen, må man vel også generelt være i stand til at oplyse, hvem man i øvrigt har kontakt med.
Det må være muligt. Efterretningstjenestens hukommelse er vel ikke helt afhængig af, hvad der bliver spurgt om, og derfor kunne man forestille sig, at ministeren måske ville bede Efterretningstjenesten om at give ministeren en gennemgang af, hvad der har været af kontakter, der skulle overvåge Sydafrikakomitéen, Tillidsmandsringen, politiske organisationer, politiske partier, politikere osv., sådan at ministeren ikke er på bagkant, når tingene bliver rejst i diverse dag- og ugeblade.
Jeg vil fortsat takke justitsministeren for besvarelsen og blot her til sidst bede justitsministeren bekræfte, at der ikke er noget som helst ulovligt i overenskomststridige konflikter.
Altså, at overenskomststridige konflikter ikke er ulovlige konflikter.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-30:
For det første vil jeg godt til ministerens besvarelse vedrørende indgåelse af ægteskab i den fase, hvor man søger om asyl, sige, at jeg har bemærket ministerens udtalelse omkring den halvårsregel, der var lagt op til.
Jeg vil bare godt sige, at for Kristeligt Folkepartis vedkommende er udgangspunktet sådan set mere spørgsmålet, om man selv har ret til at bestemme, hvornår man vil gifte sig.
Det er det helt principielle i sagen for at skære ind til benet.
Den anden bemærkning vedrører det, som hr. Søren Søndergaard også var inde på.
Jeg fornemmer på ministerens besvarelse en opblødning på spørgsmålet om treårsgrænsen, nemlig ved at ville tage udgangspunkt i, hvornår der bliver søgt om asyl, så man ikke oven i en treårsgrænse eller femårsgrænse, som vi fra Kristeligt Folkepartis side har foreslået, skal lægge den tid, der er gået til at behandle asylansøgningen.
Så blot den stilfærdige opfordring her.
Aase D. Madsen (DF), 1998-04-30:
Indenrigsministeren nævnte for et øjeblik siden, at den, der ikke kan bo i Gentofte, skal bo i en anden kommune.
Jeg tror, det var ment som et alibi for at tvangsbosætte fremmede i netop Gentofte Kommune.
Det vil altså sige, at ministeren finder en månedlig husleje på 12.000 kr. for rimelig.
Lex Gentofte skal altså gennemføres uden hensyn til en husleje på 144.000 kr. om året!
Man må altså sige, at Danmark er et rigt land, men mon der bliver noget tilbage til vores egne svage, mindrebemidlede og handicappede i samfundet, når vi skal lukke kommunekasserne op for en husleje på 144.000 kr. om året?
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-30:
Jeg synes, at indenrigsministeren fik skabt lidt usikkerhed om, hvem der har introduceret spørgsmålet om studerende i debatten, og jeg vil godt læse op fra bemærkningerne: »Efter Indenrigsministeriets opfattelse er det mere nærliggende at sammenligne nyankomne udlændinge med personer, der f.eks. modtager Statens Uddannelsesstøtte, idet begge disse grupper befinder sig i en uddannelse eller uddannelseslignende situation.« Så lad os holde helt fast i, at det er Indenrigsministeriet og indenrigsministeren, den forhenværende hr. Thorkild Simonsen, der har introduceret det.
For det andet.
Når jeg sagde, at regeringen søgte mod højre, så var det ikke et forsøg på motivforskning.
Det var sådan set et forsøg på en konstatering.
Indenrigsministeren mener, at man har søgt mod midten.
Det skal jeg så ikke blande mig i.
Det kan vi måske diskutere ved en anden
lejlighed
Jeg tror, at det, de får ud af det, er, at de bliver stillet over for nye krav.
Det har vi jo allerede hørt i den her diskussion.
Der er ikke blevet lavet noget nyt nationalt kompromis.
Der er ikke opnået nogen enighed.
Der er lavet en platform, hvorfra der kan stilles krav om 7, 9 og 12 års ophold.
Han ville nemlig overveje, at man regnede tidspunktet for varigt ophold fra ankomsttidspunktet.
Det synes jeg var en virkelig god ting, og det er jeg sikker på, at man også i Indenrigsministeriets embedsmandsstab vil overveje fantastisk grundigt.
Jeg synes, det er et virkelig godt forslag, for det betyder jo, at en række af de urimeligheder og vilkårligheder, som vi har set, som hænger sammen med, hvornår folk tilfældigvis er ankommet, vil blive fjernet.
jeg synes, at indenrigsministeren skal holde fast i det ualmindelig gode forslag.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-30:
Jeg er bange for, at hr. Thorkild Simonsen vil opleve en dyb skuffelse, hvis han tror, at et nationalt kompromis med Venstre og De Konservative på flygtningepolitikken vil betyde, at der bliver ro om det her.
Hr. Thorkild Simonsen ved formentlig lige så godt som jeg, at der er kræfter og stemmer i begge partier, som vil meget mere end det, som man måske kan få Venstre og De Konservative med på ved et forlig.
Jeg tror ikke, at den ro opnås.
Jeg tror, at roen bedre opnås ved, at man rent faktisk får gennemført det, man mener, det, man holdningsmæssigt selv kan stå inde for.
Men det, der egentlig bragte mig herop, var, at indenrigsministeren sagde, at formålsparagraffen er direkte afskrifter af integrationsbetænkningen.
Her vil jeg så bare sige, at der jo mangler det væsentlige.
Der mangler det, at man skal tage udgangspunkt i den enkelte flygtnings eller indvandrers individuelle ønsker, behov og forudsætninger, og at integrationsindsatsen skal respektere den enkelte flygtnings eller indvandrers kulturelle identitet.
Det var præcis det, indenrigsministeren blev spurgt om, og som han mente intet havde med integration at gøre.
Vil ministeren fastholde det synspunkt?
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-30:
Derudover vil jeg spørge hr. Jann Sjursen om to konkrete ting, der tager udgangspunkt i den holdning, som
Kristeligt Folkeparti har til familien.
Hvad mener Kristeligt Folkeparti om, at når det gælder den særlige gruppe, der hedder indvandrere, altså ikke flygtninge, bliver retten til familiesammenføring udskudt og kan faktisk udskydes i temmelig mange år?
Er det et udtryk for familiesammenhold og den slags ting, som Kristeligt Folkeparti kan acceptere?
Hvad siger Kristeligt Folkeparti til, at retten til at få forældre over 60 år til Danmark også skal ophæves?
Kunne vi ikke få en kommentar til det af Kristeligt Folkeparti?
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-30:
Det allersidste, hr. Søren Søndergaard var inde på om familiesammenføring med forældre over 60 år, har hr. Søren Søndergaard fuldstændig ret i er et absolut marginalt problem.
Heri er jeg 100 pct. enig.
Men det er rigtigt, at problemet, hvad antallet angår, er marginalt.
Vi forholder os sådan set heller ikke til, hvor mange det drejer sig om, vi forholder os til, om det er ret og rimeligt, at man har muligheden, og det synes vi sådan set ikke det er. Hvornår man skal kunne få permanent opholdstilladelse, om det f.eks. skal beregnes fra den dag, en flygtning rejser ind i Danmark og beder om asyl, synes jeg da bestemt er en overvejelse værd.
Når vi siger 5 år, er vores udgangspunkt, hvor lang tid der kan gå, før man kan sige, at nu er det uanstændigt at holde folk i uvished længere.
Det er ikke, fordi vi synes, at folk skal holdes hen i uvished længst muligt, tværtimod er det ud fra en eller anden anstændighedsbetragtning, at vi havner på 5 år, og i forhold til det, jeg sagde tidligere om de flygtninge, som har haft en lang asylbehandlingstid på op til 2 år, er det klart, at der skal være en dispensationsmulighed.
Det synes jeg er værd at diskutere, således som hr. Søndergaard var inde på.