runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-01:
Jo, og det er også derfor, vi har de regler, netop for at signalere, at hvis man bliver dømt for forbrydelser mod statens sikkerhed, så synes vi godt, vi kan tillade os at sige, at så er man ikke længere velkommen i Danmark.
Jeg vil ikke forholde mig til det hypotetiske tilfælde, men sige, at ja, man kan få frataget sit statsborgerskab, hvis det er opnået ved svig, og det kan man så, uanset om man fungerer som imam eller ej, og med de nye indfødsretsregler, som vi jo sammen lige har lavet, har vi jo netop også strammet op.
Vi betinger nu også, at man, når man søger om dansk statsborgerskab, skriver under på, at man ikke har forbrudt sig mod kapitlerne 12 og 13, altså udøvet landsskadelig virksomhed, og at man skriver under på det forinden, og det vil dermed også blive betragtet som svig at overtræde det.
Det betyder også, at vi kan fratage statsborgerskabet, også selv om de så bliver statsløse, for så har de ikke fået det på et reelt grundlag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-01:
»Kan ministeren forestille sig, at det skulle være muligt at fratage f.eks. herboende imamer deres danske statsborgerskab og/eller udvise dem på baggrund af deres ytringer?
Under de seneste ugers og måneders debat om ytringsfrihed og respekt og tolerance over for andre mennesker er der jo fremkommet adskillige sådan mere eller mindre uigennemtænkte forslag.
Et af de forslag, der er kommet, er, at herboende imamer på baggrund af de ytringer, som guderne skal vide ikke altid har været for kløgtige, skulle kunne smides ud af landet og/eller få frataget deres statsborgerskab.
Der vil jeg godt høre integrationsministeren, om den slags tanker har nogen opbakning fra ministeren.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-01:
Jeg deler til fulde den frustration, som jeg tror rigtig mange danskere har, over det, vi har oplevet, at en række imamer har ytret sig og også rejst rundt i Mellemøsten og måske været årsag til stor skade for Danmark.
Men jeg støtter også, at vi bor i et retssamfund, og det er inden for de rammer, vi agerer.
Derfor vil jeg sådan set
gerne lige ridse op, hvad reglerne er, og det er også dem, som jeg henholder mig til.
Imamer i Danmark kan have forskelligt opholdsgrundlag.
Særlig med hensyn til udvisning af imamer, der ikke er danske statsborgere, vil jeg sige, at det forhold, at man virker som imam i Danmark, ikke nødvendigvis siger noget om den pågældendes opholdsgrundlag.
En imam kan således meget vel have opholdstilladelse som f.eks. familiesammenført eller flygtning, og i så fald vil det være udlændingelovens almindelige udvisningsregler, der vil finde anvendelse.
Afgørende for, om en udlænding efter disse regler kan udvises, vil i første omgang være, om der er begået et kriminelt forhold og grovheden heraf, samt hvilken tilknytning udlændingen har til Danmark, og normalt vil udvisningen forudsætte, at der er idømt en frihedsstraf.
Noget andet er, hvis en imam har opholdstilladelse som religiøs forkynder efter den særlige ordning i udlændingelovens § 9 f. For udlændinge med opholdstilladelse som religiøse forkyndere findes der således en særlig regel om inddragelse af opholdstilladelse, der supplerer de gældende udvisningsregler.
Disse imamer kan blive udvist, også blot hvis de bliver idømt en bødestraf for overtrædelse af følgende bestemmelser i straffeloven: Kapitlerne 12 og 13 om forbrydelser mod statens sikkerhed, § 136 om offentlig tilskyndelse til forbrydelser, § 140 om forhånelse af et lovligt bestående religionssamfund, § 266 om fremsættelse af trusler, § 266 a om fremsættelse af udtalelser, der tilstræber at fremkalde voldshandlinger eller hærværk, samt § 266 b om forhånende udtalelser.
Her i fredags havde vi første behandling af et forslag, hvor vi opstrammer udvisningsregler og også opstrammer udvisningsregler for religiøse forkyndere, så de ikke kan få opholdsgrundlag på andet grundlag, hvis de har fået frataget denne opholdstilladelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-01:
Nu tror jeg altså – apropos det, ministeren sagde – at der såmænd godt kan være mange danskere, der er frustrerede over diverse indlæg i den her debat, og det er uanset om det er en Abu Laban, eller om det er Jyllands-Postens tegninger, eller hvad det kan være.
Men jeg vil bare godt sikre mig, at den her frustration, som jeg godt kan forstå, ikke giver sig udtryk i, at man fra lovgivningsmæssig side kunne tænkes at begrænse ytringsfriheden, heller ikke når det gælder religiøse forkyndere som imamerne, og at man f.eks. ikke flejner fuldstændig ud, som fru Pia Kjærsgaard gør i sit ugebrev, hvor hun skriver, at Islamisk Trossamfund bedriver landsskadelig femtekolonnevirksomhed mod Danmark, og at imamer, der skader Danmark, bør smides ud, gerne med Abu Laban som den første.
Er det i overensstemmelse med en politik, som ministeren står inde for?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-01:
Hvis der skal fratages nogen et opholdsgrundlag, hvis der er nogen, der skal udvises, så er det noget, der hører under domstolene, og det er deres afgørelse.
I sidste uge fik vi at vide, at der var indgivet en række anmeldelser til politiet, som nu bl.a. skal undersøge, hvad der er blevet sagt – kan jeg forstå – og hvilken rolle en gruppe imamer har spillet.
Jeg har fuld tillid til, at politiet nu laver de undersøgelser, som de skal foretage, og så må domstolene gøre det op.
Det er dér, jeg synes det hører til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-01:
Jo, men det er samtidig et faktum, at domstolene dømmer på baggrund af en lovgivning, og der sker jo fortløbende stramninger af lovgivningen og en udvidelse af udvisningsmulighederne under den siddende regering
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til lige præcis spørgsmålet om religiøse forkyndere.
Når bl.a. SF's udlændingeordfører, hr. Steen Gade, siger, at der kan være mange gode grunde til at se på de her regler, og at SF er åbne for, at religiøse forkyndere lettere kan udvises af landet, er det noget, som integrationsministeren måske også mener kan være tilfældet?
Søren Krarup (DF), 2006-03-01:
Vi er formodentlig alle sammen enige om, at statsborgerskab er noget, der er alvor og derfor ikke normalt skal kunne fratages, men nu findes der jo altså en paragraf, der hedder, at hvis man har opnået statsborgerskab ved svig, så kan man få det frataget.
Jeg takker for svaret, som jeg synes er meget rigtigt og rimeligt.
Nu er det spørgsmål, vi behandler, jo formodentlig stillet på baggrund af diskussionen om ytringsfrihed, og det er klart, at ytringsfriheden er noget, der for enhver pris skal forsvares, det er noget, der simpelt hen er en del af vores folkestyre, vores frihedsrettigheder.
Per Stig Møller (KF), 2006-03-01:
Jeg har ikke kendskab til de ulovligheder, der tales om, når hr. Rune Lund beder os om en undersøgelse.
Hvis hr. Rune Lund mener, der er foregået noget ulovligt på dansk territorium, så synes jeg, han skulle skrive til justitsministeren.
Det har han jo nærmest pligt til som borger.
Hvis man er sikker på, at der er foregået ulovligheder, så har man pligt til at henvende sig til de offentlige myndigheder og meddele, at der er sket noget ulovligt, og at det bør opklares.
Så det bør hr. Rune Lund sende dertil.
Det er ikke udenrigsministeren, der laver politiarbejde i Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-03-01:
... til Europarådet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Nej, jeg afviser fuldstændig den sammenhæng, og jeg håber da ikke, at det, jeg nu hører hr. Frank Aaen sige, er, at udlandet skal styre dansk udlændinge- og integrationspolitik. Jeg håber bestemt ikke, at det er det, hr. Frank Aaen siger, for jeg synes ikke, at den skal styres fra udlandet.
Jeg synes, vi skal beslutte vores udlændinge- og integrationspolitik her i landet.
Frank Aaen (EL), 2006-03-01:
Men det er jo også fuldstændig rigtigt, at statsministeren ved flere lejligheder har fundet anledning til at blande sig i debatten både over for Politiken, fordi statsministeren er uenig i det, Politiken skriver om tingene, og over for en ordfører fra Dansk Folkeparti, der skrev noget meget dumt på sin hjemmeside om muslimer, så det er jo ikke, fordi statsministeren ikke vil gå ind i debatten.
Derfor bare igen det helt enkle spørgsmål: Er statsministeren helt afvisende over for, at det, der er sket i muslimske lande helt tilbage i oktober sidste år, kan have en sammenhæng med den måde, som flygtninge- og indvandrerdebatten har udviklet sig på i Danmark?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Jamen det er dog alligevel forbløffende, hvis hr. Frank Aaen mener, at den debat, der er i Danmark, hvor hr. Frank Aaen er kritisk over for den udlændingepolitik, vi fører, skulle berettige til, at man brænder ambassader af, at man brænder flag af, at man truer danskere.
Altså, det er jo fuldstændig ude af proportioner.
Det er selvfølgelig en ærlig sag, hvis nogle er krænket over nogle tegninger, eller hvis nogle er uenige i udlændingepolitikken, vi fører her i landet, men det kan da ikke berettige den form for reaktion.
Rune Lund (EL), 2006-03-01:
Jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor statsministeren fuldstændig afviser, at der skulle være en sammenhæng mellem den hetz mod flygtninge og indvandrere, som bliver ført i Danmark, og så hele den eskalering af Muhammedsagen, som vi har set.
Det fremgår jo netop af det brev, som de 11 ambassadører sendte den 12. oktober sidste år, at det var en bred række af emner, man gerne ville diskutere, herunder tonen i den danske flygtninge/indvandrerdebat.
Det fremgår også af brevet af 12. oktober, og det vil jeg gerne for det første have statsministeren til at bekræfte.
For det andet vil jeg også gerne følge lidt op på det spørgsmål, som jeg stillede tidligere.
Er der kommet yderligere henvendelser til den danske regering, som ikke er Folketinget bekendt, som kunne gøre statsministeren mere klar over, at hele den her sag har en tæt kobling også til den flygtninge/indvandrertone, der er i den danske debat?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Som sagt er det jo en ærlig sag, at Enhedslisten er imod den udlændingepolitik og den integrationspolitik, som den nuværende regering fører, men det bliver Enhedslisten jo altså nødt til at affinde sig med.
Vi har afholdt demokratiske valg her i landet, der er et flertal, som står bag en bestemt politik.
Men jeg synes, at Enhedslisten må respektere, at det er her i landet, at vi afgør det, i stedet for at påkalde sig kræfter udefra.
Min klare holdning er, at det er noget, vi beslutter her i landet, og så lad os tage debatten her i landet.
Frank Aaen (EL), 2006-03-01:
Næh, men nu startede det her jo længe før, vi så de her skolebørn i fjernsynet i går.
Det startede f.eks. med, at Egypten allerede i oktober måned sidste år i en henvendelse givet direkte til den danske regering gjorde opmærksom på, at der her var et problem, som man gerne ville have drøftet, fordi man var bange for, at det kunne udvikle sig til uro i flere muslimske lande, og det må vi jo sige de fik ret i.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når nu f.eks. kulturministeren har talt om, at man skal have kulturkamp, at det er en kultur med middelalderlige normer og udemokratiske tankegange – og det er jo præcis en udtalelse, som er med i ambassadørernes oprindelige henvendelse – vil statsministeren så ikke erkende, at der i starten af hele den her sag var en klar sammenhæng mellem udlændingedebatten i Danmark og den her krise, da den startede?
Rune Lund (EL), 2006-03-01:
Jeg spørger: Er det ikke rigtigt forstået, at i den henvendelse den 12. oktober er de 11 ambassadører meget interesserede i at diskutere en bred række af emner, herunder tonen i den danske flygtninge/indvandrerdebat?
Det var det første spørgsmål, der ikke blev svaret på.
Mit andet spørgsmål er: Er der kommet andre henvendelser til den danske regering, som statsministeren er bekendt med, fra udenlandske regeringer eller udenlandske organisationer, som kunne gøre statsministeren klar over, at denne eskalering af Muhammedsagen også har noget gøre med, at folk udeomkring i verden gerne vil diskutere f.eks. tonen i den danske flygtninge/indvandrerdebat?
Det var det andet spørgsmål, der ikke blev svaret på.
Jeg ser frem til at få svarene på de to spørgsmål.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-01:
Nu forstår jeg, at nogle af spørgerne her er meget optaget af tone og retorik, og det synes jeg også der er grund til at være.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre statsministerens vurdering af den retorik, som vi bl.a. har hørt fra Islamisk Trossamfund, ikke så meget af den retorik, der foregår her i Danmark, men af den retorik, der er foregået på rundrejsen i Mellemøsten.
Er statsministeren ikke enig i, at en meget, meget stor del af eskaleringen af den her konflikt direkte kan henføres til, at Islamisk Trossamfund har haft deres egen agenda, har spredt bevisligt løgnagtige påstande om Danmark og om den danske statsminister i Mellemøsten, og at det i virkeligheden er det, som er årsagen til, at det her er eskaleret?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Det, vi i hvert fald kan konstatere, er, at en række herboende muslimske religiøse ledere foretog en rejse til Mellemøsten.
Det, vi også kan konstatere, er, at i umiddelbar forlængelse af den rejse spredte der sig en masse misinformation i medierne i en række muslimske lande.
Hvem der er årsag til det, ja, det er vel umuligt for mig i dag at sige, men vi kan bare konstatere, at der i hvert fald har været det forløb, og at sagen derefter begyndte at udvikle sig – efter at vi faktisk var af den klare opfattelse, at vi havde løst den hvad angår regeringerne i de pågældende lande.
Men så tog religiøse ledere over, og så udviklede sagen sig.
Det er i hvert fald, hvad vi kan konstatere.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-01:
Jeg vil godt understrege, at jeg synes, at statsministeren langt, langt hen ad vejen har håndteret den her problematik og konflikt som en statsmand på en helt rigtig måde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Altså, jeg er enig i, at der har været spredt en masse misinformation, hvor det omtalte billede i hvert fald er en del af det, som samlet har bidraget til at hidse gemytterne op.
Det har i hvert fald været den oprindelige anledning til, at der er kommet uroligheder.
At disse uroligheder så siden er blevet udnyttet af ekstremistiske kræfter i de muslimske lande til at forfølge deres egen dagsorden og derved er blæst yderligere op, er så kun et supplerende element.
Så der er mange ting, der har bidraget.
Og vi må sige, at begivenhederne efterhånden har udviklet sig langt forbi det, der var det oprindelige udgangspunkt, nemlig 12 tegninger.
Uanset hvad man måtte mene om 12 tegninger, kan det jo ikke berettige til, at man brænder ambassader af, brænder flag af, truer danske statsborgere.
Frank Aaen (EL), 2006-03-01:
Det er jo det, man har ambassader og diplomater til, nemlig til at sørge for, at man tager drøftelser i tide, inden de udvikler sig til kriser, som det så skete efterfølgende.
Og det er, synes jeg, meget utilfredsstillende, at statsministeren fastholder sin egen personlige tolkning af et brev fra den 12. oktober og ikke overhovedet går ind i, hvad der har været af efterfølgende henvendelser og opfordringer til den danske regering om at tage en debat i tide.
Derfor mit afsluttende spørgsmål: Når nu statsministeren ikke ville tage det møde, der blev bedt om for at diskutere de her problemer, før de udviklede sig til en krise, var der så dengang en overvejelse om, hvorvidt udenrigsministeren skulle tage mødet i stedet for?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Jeg har svaret på det flere gange, og altså jeg kan da godt gentage, at spørgsmålet om henvendelser til regeringen fra udlandet sorterer under udenrigsministeren, og hr. Rune Lund er meget, meget velkommen til at spørge denne.
Med hensyn til brevet og tolkningen af det er det meget klart, altså.
Der skrives, at jeg eller regeringen skal tage skridt efter landets lov.
Jamen landets lov er meget klar.
Vi har ytringsfrihed under ansvar over for lovgivningen.
Og hvis nogen føler, at lovgivningen er krænket, så er det en sag for domstolene, ikke for regeringen, og det var præcis, hvad jeg svarede ambassadørerne.
Må jeg lige allerførst sige, at hr. Frank Aaen indledningsvis havde en kommentar til det foregående spørgsmål, og at jeg fuldstændig afviser hr. Frank Aaens fremstilling.
Når hr. Frank Aaen spørger, om der er en sammenhæng mellem den aktuelle krise og dansk udlændingepolitik, så er svaret nej.
Altså, når vi f.eks. – jeg tror, det var i går – ser, at skolebørn bliver kommanderet ud for at brænde flag og dukker af osv., har det selvfølgelig ikke noget med dansk udlændingepolitik at gøre.
Den kender de pågældende skolebørn i Pakistan jo ikke noget til.
Frank Aaen (EL), 2006-03-01:
Så var der jo altså alligevel mindst én henvendelse, som gjorde opmærksom på, at det var noget andet, for der står jo klart og tydeligt i det brev til FN, at man ikke ønskede indgreb af disciplinær art eller nogen anden art mod en avis.
Det ved jeg, statsministeren har set allerede i starten af november, og derfor er det stadig væk en kilde til stor undren, hvorfor statsministeren i alle udtalelser, i alle afvisninger af at tage en debat, fastholder sin egen tolkning af det oprindelige brev fra ambassadørerne.
Men videre til indholdet.
Mener statsministeren, at der er en sammenhæng mellem den krise, vi har set og stadig væk er i, og så udlændingepolitikken og den fremmedfjendske tone, der har været anvendt i den danske debat?
»Mener statsministeren, at der er en sammenhæng mellem den aktuelle krise og den danske udlændingepolitik og/eller den fremmedfjendtlige tone, der har været anvendt i den danske debat?«
Rune Lund (EL), 2006-03-01:
Jeg synes ærlig talt, det er lidt frækt, at udenrigsministeren også i dag bliver ved med at hive det der bryllupsselskab frem, når vi ved, at der også i Sverige har været overflyvninger af svensk territorium, og når vi ved, at der faktisk er blevet bortført folk, som har opholdstilladelse i Sverige, og som befinder sig i Sverige, til hemmelig afhøring og tortur.
Så det synes jeg faktisk ikke er en særlig respektfuld måde at svare hr. Frank Aaen på.
Men jeg synes da, at vi så skal gribe fat i nogle konkrete eksempler.
Enhedslisten har jo bl.a. fundet ud af forskellige flynumre.
Vi har bl.a. et flynummer, som hedder N 313 P, som senere fik et nummer, som hed N 4476 S, som er et fly, som har overfløjet dansk territorium den 11. januar 2003, den 9. januar 2004 og den 7. februar 2005.
Det er også et fly, som har været brugt til ulovligt at overføre en tysk borger fra Makedonien til Afghanistan, hvor han blev holdt hemmeligt fængslet og udsat for tortur.
Ville det ikke være interessant i den sammenhæng at undersøge, hvad det fly, da det overfløj dansk territorium, lavede lige præcis her hos os, hvor det skulle hen, hvem der var med, og hvad formålet med flyvningen var?
Se, det ville være en aktiv og engageret og ordentlig måde at gå ordentligt ind i sådan en undersøgelse her af CIA-fly på.
Ville det ikke være fornuftigt at gøre det?
Frank Aaen (EL), 2006-03-01:
»Hvorfor har statsministeren fastholdt afvisningen af ambassadørernes henvendelse med en forkert tolkning af brevet fra den 12. oktober 2005?«
Nu kan det jo ske for alle, at man kommer til at misforstå en tekst, man læser, og hvis teksten så oven i købet er på diplomatengelsk, kan det selvfølgelig en gang imellem være vanskeligt at være helt sikker på, hvad teksten betyder, når den skal oversættes til dansk.
Det synes jeg er fair nok, at det kan ske for enhver, også statsministeren.
Men når der så i de efterfølgende dage, både i dansk presse og via breve, der bliver sendt til regeringen, bliver gjort opmærksom på, at det er en mistolkning, og der ikke er nogen, der har bedt statsministeren eller andre om at tage retlige skridt mod Jyllands-Posten, men at det drejer sig om at få en debat om udlændingepolitikken og den debattone, der er i Danmark vedrørende f.eks. muslimer, hvorfor fastholder statsministeren så helt op til i dag, at det hele drejer sig om en afvisning af indgreb over for ytringsfriheden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Det må stå helt for hr. Frank Aaens egen regning, at jeg skulle have tolket brevet fra de 11 ambassadører forkert.
Der har været fuld åbenhed om baggrunden for min besvarelse af brevet fra de 11 ambassadører, og ambassadørerne har siden haft lejlighed til at henvende sig til regeringen med en præcisering og korrektion, hvis man mener, at regeringen skulle have misforstået brevet.
Frank Aaen (EL), 2006-03-01:
Jamen der skete jo det, at ambassadørerne svarede i pressen herhjemme, at det var en misforståelse.
Der sker det, at den danske ambassadør i Kairo bliver kaldt op til den egyptiske udenrigsminister og får at vide, at det er en misforståelse.
Der kommer breve, f.eks. det brev, Egypten sender til FN.
Jeg kunne måske lige spørge her, om der er kommet andre henvendelser fra andre regeringer eller organisationer, som siger, at det her er en misforståelse, og at det, der er tale om, er, at man ønsker en drøftelse af, hvordan diskussionen udvikler sig i Danmark med hensyn til muslimer.
Når nu der kommer den stribe af henvendelser, der siger, at det her ikke drejer sig om retlige skridt, men om at få en debat om, hvad der foregår i Danmark, når fru Louise Frevert hænger muslimer ud, når hr. Brian Mikkelsen taler om kulturkamp og de andre ting, der har været fremme, hvorfor fastholder statsministeren så, at det udelukkende drejer sig om retlige skridt over for Jyllands-Posten, og afviser det?
Nu koncentrerer statsministeren sig igen om brevet og statsministerens egen tolkning af brevet.
Det må jo være statsministerens egen tolkning, for vi har ikke kunnet se f.eks. en dansk oversættelse af brevet.
Det kunne måske være interessant at få at vide, om vi kunne få en dansk oversættelse af brevet fra regeringen, som underbygger statsministerens opfattelse.
Men skulle jeg forstå svaret således, at der ikke er kommet nogen henvendelse fra de lande, som er repræsenteret med deres ambassadører, som skrev det oprindelige brev, at der ikke er kommet nogen henvendelse fra de lande, der beder regeringen tage fat i udlændingedebatten i Danmark og se på, hvordan man undgår, at den udvikler sig på en måde, så det virker krænkende for muslimer i Danmark?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Spørgsmålet om, hvilke henvendelser der kommer til regeringen fra udlandet, sorterer under udenrigsministeren, så det må hr. Frank Aaen spørge om der.
Rune Lund (EL), 2006-03-01:
Men skal det forstås sådan, at den danske regering ikke har modtaget breve efter det brev, som blev afsendt den 12. oktober, hvor der i de breve er en yderligere forklaring af, hvad der egentlig stod i brevet af 12. oktober?
Og skal det forstås sådan, at statsministeren aldrig nogen sinde har set sådanne breve eller har været bekendt med indholdet af sådanne breve?
Er det sådan, statsministerens svar skal forstås?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-01:
Mit svar skal forstås sådan, at det ikke er et spørgsmål, jeg er blevet stillet her i onsdagsspørgetiden, og derfor har jeg selvfølgelig ikke medbragt nogen oversigt over breve, der er modtaget, og siger bare, at det sorterer under udenrigsministeren.
Så man kan spørge der.
Rune Lund (EL), 2006-03-01:
Jeg synes, det her spørgsmål er vigtigt.
Vi står og har en debat om statsministerens tolkning af et brev, hvor statsministeren har en bestemt tolkning af, hvad der står i det brev.
Diskussionen er så om, hvorvidt der senere har været henvendelser, som statsministeren har været bekendt med, og som har en anden tolkning af det brev, og som måske kunne få en indflydelse på, hvilken tolkning af brevet af 12. oktober statsministeren burde have i dag.
Så det første svar, jeg fik fra statsministeren, må jeg kalde et decideret udenomssvar, og derfor vil jeg gerne have et svar på spørgsmålet.
Igen: Har statsministeren været bekendt med, at der er kommet andre breve til regeringen og til statsministeren, hvis indhold er af en sådan karakter, at det sætter spørgsmålstegn ved statsministerens fortolkning af brevet af 12. oktober fra de 11 ambassadører, og er statsministeren bekendt med sådanne breves eller henvendelsers eksistens?