runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-11-18:
Det er bl.a. et spørgsmål om at have en større opmærksomhed på, at vi naturligvis uden tvivl skal sikre, at hvis der er et problem i forhold til den aktuelle lovgivning og i forhold til den praksis, der har været intentionen bag, får vi hurtigere givet både ministeren og også Folketinget en orientering og en redegørelse om, hvad problemstillingen er, og om, hvordan løsningsmulighederne må være.
Det er et spørgsmål om, at vi også skal prøve at undersøge, hvad alternativerne kan være til at få benyttet de muligheder, der er i Folketinget, for at få lavet en politisk afklaring af spørgsmålene.
Uanset at det er et vigtigt område, må man nok sige, at det at hasteindkalde Folketinget hen over sommerferien for at lave den her ændring måske ville have været vel meget.
Så er der forelæggelse for Folketingets Finansudvalg og andet, som kunne have været en brugbar model, og det er vi naturligvis i gang med at gøre os overvejelser om.
Men det vigtige er jo selvfølgelig, at vi skal sikre, at det her ikke sker en gang til.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Undskyld!
En helt uforbeholden undskyldning for det her, det er ikke godt nok.
Det er ikke godt nok, at vi ikke får orienteret, og det er ikke godt nok, at vi ikke får lavet en praksis, som har været aftalt og afklaret i et politisk forum.
Det er simpelt hen ikke godt nok, og det har vi naturligvis også taget konsekvensen af i ministeriet og har kigget på vores procedurer for at se, hvordan vi kan sikre, at noget som det her ikke gentager sig, både hvad angår det med, at man ikke får skaffet sig det korrekte grundlag, og naturligvis også spørgsmålet om, hvordan og i hvilket omfang vi orienterer Folketinget.
Jeg har intet at sige til de kritiske bemærkninger, der er kommet.
Jeg synes faktisk, at de er velvalgte og på sin plads, for det, vi har præsteret på det her område, har ikke været tilfredsstillende.
Vi havde det oprindelige lovforslag i høring blandt brancheorganisationerne, for at de skulle kigge på, hvordan det var.
Det var en relativt kort høring, det var jo en udløber af finanslovforhandlingerne fra sidste år, og der ved Folketingets partier jo godt, hvilket tidspres den slags kan være under.
Vi fik ikke nogen tilbagemelding om, at det skulle være et problem, og i den periode, der gik, indtil loven trådte i kraft den 1. juni, var der ikke nogen, der gjorde anskrig.
Hen over sommerferien, da loven var trådt i kraft, fandt vi ud af, at den ramte bredere, end det egentlig var tiltænkt, og at de spiritustyper, som der blev nævnt, fejlagtigt var blevet pålagt en afgift.
Det retter vi op på nu.
Jeg er glad for, at der er en bred opbakning til at rette op på det, og jeg kan kun sige, at Skatteministeriet og jeg som minister må tage ansvaret for, at vi har lavet en lovgivning og en sagsgang, som ikke har været god nok.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-18:
Det er ikke, fordi jeg vil traske så meget rundt i det.
Jeg er meget tilfreds med og glad for ministerens undskyldning til Folketinget i denne her sag.
Men jeg vil gerne have, at ministeren lige kommer med et par ord om, hvordan der nu er strammet op i ministeriet, så den slags ikke længere sker.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-18:
Det er et lovforslag, der er grund til at være tilfreds med.
Formålet er at effektivisere hele behandlingen af registreringen, og det er en forlængelse af strukturreformen, kan man roligt sige.
Vi etablerer altså nu en række motorankenævn, fire, fem stykker, som betyder, at der bliver mulighed for en klageinstans.
Det bliver altså mere effektivt, der bliver en større retssikkerhed og dermed en hurtigere sagsbehandling.
Så der er faktisk bare grund til at sige, at her er et godt lovforslag, som ligger fint i forlængelse af den samling af skat, der skete ved sidste strukturomlægning.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2005-11-18:
Med finanslovaftalen for 2005, som blev indgået i november sidste år, aftalte Dansk Folkeparti og regeringen, at der skulle indføres en afgift på alkoholsodavand.
Det var selvfølgelig en fejl, den er beklaget, og i Dansk Folkeparti beklager vi da også, at vi har været med til helt ubevidst at begå den fejl.
Det rettes der jo op på med det her lovforslag, og jeg skal sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter, at lovforslaget vedtages.
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Da tillægsafgiften på alkoholsodavand blev indført i juni 2005, var formålet at hindre en tidlig alkoholdebut blandt unge.
Forbruget af alkoholsodavand blandt de unge blev vurderet til at være særlig stort, og derfor antog man, at en tillægsafgift på netop disse produkter ville have den største effekt med henblik på at nå målet om at hindre en tidlig alkoholdebut.
Der var imidlertid en fejl i forbindelse med afgrænsningen af det afgiftspligtige område, som medførte, at produkter som cider, frugtvin, likør og bitter blev omfattet af tillægsafgiften.
Det var der så nogle, der blev bitre over.
Løsningen blev, at Told og Skat udsendte et nyhedsbrev til samtlige i branchen, som sagde, at der ikke ville blive opkrævet afgift på disse produkter.
Den manglende afgiftsopkrævning er naturligvis ikke i overensstemmelse med loven, og den fejl vil det her forslag så rette op på.
Hensigten med lovforslaget er derfor, at cider, frugtvin, likør og bitter ikke omfattes af tillægsafgiften på alkoholsodavand.
I Venstre mener vi, det er vigtigt, at vi i afgiftspolitikken skelner mellem produkter, som særlig appellerer til unge ved deres udformning og ved deres smag, og til produkter, som henvender sig til et mere voksent publikum.
Vi støtter derfor forslaget om at rette loven til det, den oprindelig var tænkt som.
Kristian Jensen (V), 2005-11-18:
Nu er det hr. Frank Aaen, der snakker udenom.
Det, hr. Frank Aaen sagde i det første indlæg, var, at hr. Frank Aaen ikke ville respektere den private ejendomsret.
Hr. Frank Aaen ville beslutte, at man skulle dele ud af ejendomsretten, hr. Frank Aaen ville beslutte, at folk, der ejede en virksomhed, skulle dele ud af den til andre.
I regeringen har vi respekt for ejendomsretten, og det er nok en af de største forskelle på hr. Frank Aaen og undertegnede.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2005-11-18:
Så tror jeg ikke, ministeren ved, hvad jeg har respekt for, og hvad jeg ikke har respekt for.
Jeg ved bare, at det her samfund hovedsagelig styres af dem, der har penge, og jo flere penge, jo mere magt har man.
Jeg synes også bare, man lige skal erkende, at det her samfund er opbygget sådan, at de, der har stor økonomisk magt, har stor magt i det her samfund.
Det er også i orden, at man synes det.
Så synes jeg bare lige, vi skal have med, at når vi snakker om frivillighed, så er frivilligheden altså overladt til nogle få, mens der ikke er frivillighed og frit valg for de mange.
Det er sådan set bare det.
Frivillighed for de få, men ikke for de mange, er regeringens politik.
Kristian Jensen (V), 2005-11-18:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at det er forskellen på hr. Frank Aaen og jeg selv, at jeg respekterer ejendomsretten, jeg respekterer folks ret til at bestemme over deres egen ejendom og også, hvorvidt de ønsker at dele ud af den i form af medarbejderaktier, hvor hr. Frank Aaen ikke har respekten for ejendomsretten, hvor hr. Frank Aaen mener, at det er hr. Frank Aaen og politikerne, der skal beslutte, hvordan værdier i samfundet skal fordeles, og ikke at de, der har ejerskabet til det, skal have retten til at fordele dem.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Jamen det er fru Charlotte Dyremoses synspunkt.
Jeg har jo efterlyst dokumentation for det, og mig bekendt er der hverken i den grundige proces, vi havde, da vi vedtog regeringens skattebegunstigede medarbejderaktieprogram, eller i øvrigt dokumentation for, at medarbejderaktieordninger skaber flere arbejdspladser.
Så hvis fru Charlotte Dyremose ligger inde med den dokumentation, kunne det være spændende at se den.
Jeg vil godt gentage for fjerde eller femte gang, at man som virksomhed for min skyld må uddele alle de medarbejderaktier, man vil.
Der, hvor problemet opstår, er, når vi vil give skattebegunstigelse for at gøre det, og der dermed altså er andre mennesker i det her land, som skal betale noget ekstra i skat for at finansiere, at de højtlønnede kan få den skattelettelse.
Det betyder altså, at kassedamen, som typisk ikke får medarbejderaktier, at pædagogmedhjælperen og folkeskolelæreren, som ikke kan få dem, og at den arbejdsløse og pensionisten, som altså heller ikke kan få dem, må arbejde det hårdere, og at de må betale det mere i skat, for at højtlønnede, typisk ledere i det private erhvervsliv, kan få medarbejderaktieordninger.
Det synes jeg er det grundlæggende problem her.
Det skaber mere ulighed, og det er grundlæggende usympatisk, at de dårligst stillede, de mest lavtlønnede skal betale, for at de højtlønnede kan få skattelettelser.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-18:
Faktisk er noget af årsagen til, at vi overhovedet har et lovforslag til behandling i dag, jo, at der er en begrænsning for, hvor stor en del af sin løn man kan få på denne her måde.
Jeg har også hørt det sådan, at hr. Morten Homann anerkender, at det der med, at man lige får et ekstra skub, fordi man gør en indsats for sin virksomhed og bliver en del af teamet, godt kan styrke virksomheden.
Så vil hr. Morten Homann ikke anerkende, at det godt kan være, man ideologisk er imod, at der er nogle, der kan få de her medarbejderaktier, når nu vi f.eks. ikke kan få dem herinde på Christiansborg, men at det ikke ændrer på, at det faktisk er med til at skabe en mere robust virksomhed og dermed også i sidste ende arbejdspladser her i landet?
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Jeg tror faktisk, der er basis for en ganske interessant studiekreds om socialisme.
Nu har jeg hørt, at hr. Jacob Jensen er interesseret og nu også fru Charlotte Dyremose, og jeg synes, det kunne være interessant sådan at diskutere det nærmere.
Jeg vil sige til fru Charlotte Dyremose, at jeg for det første gerne vil se noget klar dokumentation for, at medarbejderaktier har betydet, at der er blevet skabt flere arbejdspladser.
Det synes jeg ikke har været tydeligt overhovedet.
Det, jeg har problemer med, er, at vi skal give skattefordele til de medarbejdere, som får aktierne, at vi på den måde udhuler skattegrundlaget, sådan at de, der ikke har medarbejderaktier, hvilket typisk er de lavtlønnede, hvilket er kassedamen, hvilket er folk, der er ansat til velfærdsopgaver i den offentlige sektor, skal være med til at betale en større regning for, at de højtlønnede i den virksomhed kan få den skattelettelse, som er forbundet med medarbejderaktierne.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-18:
Jeg synes jo, at hr. Morten Homann ganske godt illustrerede, at hr. Jacob Jensen fuldstændig havde fanget kernen i socialismen, nemlig at fordi vi her i Folketinget ikke kan få medarbejderaktier, så må man ude i dansk erhvervsliv ikke bruge det her instrument, hverken til at styrke virksomhederne eller til at styrke medarbejderne og engagementet og dermed gøre virksomheden bedre.
Det vil jo ikke kun være til gavn for alle ansatte, men også til gavn for de nye medarbejdere, der så får mulighed for at få et job, fordi de nu har fået en styrket virksomhed, som beholder nogle arbejdspladser her i Danmark.
Og det betyder jo så, at samfundet som sådan ikke skal betale kontanthjælp til de nye medarbejdere, der kommer ind i den her virksomhed, fordi den bliver styrket.
Så er problemet ikke her, at man som socialist ganske enkelt ikke kan unde andre at få de medarbejderaktier, som vi ikke selv får herinde, og at man derfor ikke kan være med til at styrke dansk erhvervsliv og dermed sikre fremtidens velfærdssamfund?
René Skau Björnsson (S), 2005-11-18:
Vi står jo med det her forslag på grund af en såkaldt afgrænsningsfejl, der er sket i Skatteministeriet.
Vi er her, fordi skatteministeren kom til at inkludere cider og frugtvin og likør i betegnelsen alkoholsodavand, da der skulle indføres nye afgifter i forbindelse med finanslovaftalen for 2005.
Der står, at definitionen på alkoholsodavand omfatter samtlige blandinger af maltøl, vin, frugtvin, herunder cider eller spiritus med ikkealkoholholdige drikkevarer som sodavand, kakaomælk, mælk, frugt- eller grøntsagssafter eller most eller vand.
Begrebet dækker dermed alle blandinger af gærede, destillerede drikkevarer med ikkealkoholholdige drikkevarer, uanset om blandingen er kulsyreholdig eller ej.
Den her meget brede definition på alkoholsodavand har altså hele tiden været tilgængelig, og planen var så, at man efter tysk eller fransk forbillede vil finde vej ud af den brede definition, så det kun kom til at dreje sig om afgift på de alkoholsodavand, som vi kun kender alt for godt, og som faktisk minder om sodavand.
I øvrigt har man jo ønsket at få denne her afgift, og det syntes vi var flot, for at forhindre en for tidlig brandert hos Danmarks unge.
Det ville man faktisk have kunnet gøre helt lovligt, men skatteministeren sov i timen, så der i hvert fald på papiret alligevel kom afgift på fru Jensens kirsebærvin.
Det kan man så mene om, hvad man vil, det er menneskeligt at fejle osv., men der er tale om en klokkeklar fortielse, en ulovlighed, når ministeren efter at have opdaget fejlen alligevel undlader at opkræve afgiften på hele den brede varebetegnelse og undlader at informere det danske Folketing.
Filosofien har åbenbart været klar.
Det er i orden at handle ud fra, hvordan loven skulle have set ud, i stedet for ud fra, hvordan den faktisk ser ud.
Vi står ikke med det her ændringslovforslag, fordi ministeren ser et problem i den nuværende lovgivning, for hvis det var tilfældet, må man jo gå ud fra, at reaktionen havde været lidt mere prompte.
Nej, vi er her, fordi ministeren er blevet grebet i en ulovlighed, som der nu skal rettes op på.
Vi håber med det her forslag i dag, og vil meget gerne give ministeren en kraftig henstilling om det, at den slags ikke gentager sig, og at ministeren fremover orienterer Folketinget meget tidligere, hvis det alligevel skulle ske, at man kom i sådan en situation.
Vi er positive over for det her ændringslovforslag, og det er ikke, fordi vi er specielt begejstrede for kirsebærvin, men fordi vi bilder os ind, at landets ministerier skal overholde Danmarks love.
Mikkel Dencker (DF), 2005-11-18:
Lovforslaget lægger op til at effektivisere den gældende ordning for vurderingen af brugte biler.
Som det foregår nu, er vurderingen med henblik på beregning af registreringsafgift unødvendig tung og langsom.
Det forsøges der med lovforslaget at rette op på, idet ambitionen er, at sagsbehandlingstiden skal nedbringes til det halve.
Med lovforslaget indføres også, at de administrative vurderinger af biler skal kunne ankes til motorankenævnene, som vil blive oprettet til det samme formål.
Dermed skulle det blive lettere at klage, og på den måde styrkes retssikkerheden for borgerne.
I Dansk Folkeparti tilslutter vi os formålet med lovforslaget og ser frem til, at sagsbehandlingstiden kan blive nedbragt.
På den baggrund skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget, også det element, som hr. Frode Sørensen var inde på, med køretøjer til transport af idrætsudstyr.
Vi betragter dog ikke den del af forslaget som en form for smugleri, men vi mener, at det står ærligt og åbent i lovforslaget.
Med de ord skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-18:
Vi har i Socialdemokratiet gennemgået forslagets rammer nøje, og vi anerkender de fordele, som lovforslaget rummer.
Den konkurrencemæssige fordel er helt indlysende.
Rederier under henholdsvis Dansk Internationalt Skibsregister og Færøsk Internationalt Skibsregister får bedre mulighed for at tiltrække arbejdskraft, og dermed styrkes den dansk-færøske søfarts fleksibilitet – en søfart, som også bliver bedre rustet over for udenlandske rederier.
Det er glædeligt, at vi ser på forenklinger og fleksibilitet inden for rigsfællesskabet med Færøerne, sådan at en dansk sømand om bord på et færøsk skib ikke skal betale dansk skat af lønnen og omvendt.
Ud over at danske og færøske rederier får mulighed for at reducere lønomkostningerne, giver det også en velfortjent regelforenkling for de sømænd i Danmark og Færøerne, der nok har andet at bruge deres dyrebare tid på i land end på at granske de ganske komplicerede skatteregler.
Med de bemærkninger går vi positivt ind i udvalgsarbejdet.
Jeg har lovet at sige, at også Enhedslisten stiller sig positivt over for forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-18:
I Det Konservative Folkeparti kan vi også støtte forslaget.
Vi mener, det er yderst hensigtsmæs sigt, at man adskiller den myndighed, man klager til, fra den myndighed, man klager over.
Så alt i alt betragter vi den del af forslaget som noget, der vil give en hurtigere og bedre service til borgeren samt give større retssikkerhed.
Så bliver der talt om en lille fodnote, som er nederst i forslaget, og jeg vil da godt i den anledning – sagt til hr. Frode Sørensen – tage det fulde ansvar for denne såkaldte fodnote, som jeg absolut ikke betragter som noget småt og ubetydeligt.
Situationen er nemlig den, at man f.eks. i noget af det, som jeg kender personligt, nemlig hesteverdenen, har nogle lastbiler, som man transporterer heste i.
Et andet konkret eksempel kan være muligheden for, når man er ude at dyrke motocross, at installere en lille bruser og en vanddunk, så man kan renses, inden man f.eks. kører 500 km hjem fra et stævne, hvor man er blevet godt svedig og godt mudret til, i den lastbil, hvor man transporterer motocrossbilerne.
Det er altså et spørgsmål om at ændre det, man før har kaldt camping, så snart der var en lille briks eller en bruser inde i den her transportlastbil.
Vi kan med denne lille beskedne fodnote gøre en stor forskel for en lang række sportsudøvere, der får en nemmere tilværelse på ganske lovlig vis.
Den del af forslaget er vi altså utrolig glade for i Det Konservative Folkeparti, og vi mener, at det er ganske rimeligt, at man kan få mulighed for at gøre det, og når vi taler om de her store biler på over 4 t, så taler vi om biler, der vil være så dyre at køre i til daglig, at det kun benyttes af de mennesker, der reelt har et transportbehov af heste, motocrosscykler, både til sejlads eller noget i den stil.
Det skal dog også siges, at vi gerne så, at det blev muligt at gøre det med de lidt mindre biler på under 4 t, men der erkender vi jo, at der kan være nogle afgrænsningsproblemer, som gør det en lille smule svært at sikre, at der ikke kan snydes med det, så man på den måde får en afgiftslempelse på en bil, der reelt skal bruges til noget andet.
Vi vil derfor meget gerne både under udvalgsarbejdet og også, hvis det ikke lykkes dér, arbejde videre på at sikre denne mulighed for dem, der reelt bruger de mindre biler på under 4 t til transport af sportsrekvisitter, men vi anerkender også, at det ikke er så enkelt, som det er for de store biler.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Det kan da sagtens tænkes, at det er rigtigt.
Og jeg vil ikke et øjeblik stille mig i vejen for, at virksomheder vælger at tildele deres medarbejdere aktier.
Der, hvor jeg synes, der er et alvorligt problem, er, når der er en skattebegunstigelse involveret i det, og det er jo det, der er tilfældet her, for det betyder, at der er en regning, der bliver sendt videre til resten af skatteyderne i det her land, sådan at kassedamen og pædagogmedhjælperen og folkeskolelæreren skal arbejde ekstra for at finansiere, at direktøren eller andre af de højtplacerede nøglemedarbejdere i en virksomhed kan få en skattelettelse.
Det er jo det, det her drejer sig om.
Det er at tage penge fra dem, som ikke får medarbejderaktier, dem, som ikke er i topskattekategorien, og så flytte pengene over til dem, som i forvejen tjener virkelig godt.
Det synes jeg er en usympatisk måde at gøre tingene på, og det skaber i hvert fald mere ulighed i samfundet.
Kristian Jensen (V), 2005-11-18:
Det glæder mig, at der er en bred opbakning til lovforslaget.
Det er et godt forslag, som vil være med til at gøre beskatningsreglerne nemmere for de søfarere, som er beskæftiget med enten dansk eller færøsk arbejde, så man undgår dobbeltbeskatning.
Det er en aftale, vi har indgået med Færøerne, og derfor er det ikke en ændring af hele DIS-ordningen eller andet, men blot et spørgsmål om, hvordan vi beskatter de søfolk, der er bosat i Danmark eller på Færøerne, og som er beskæftiget med søfart inden for det her område.
Jeg tror ikke, der er særlig meget mere at tilføje ud over de opbakkende kommentarer, som ordførerne har haft, og derfor håber jeg, at vi også på det her område kan få hele Folketinget til at bakke op om forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
SF har fra starten været stærkt skeptisk over for selve DIS-konstruktionen, men det skal jo ikke være til hinder for, at når man, som i det her tilfælde, har lavet en aftale, som er inden for rammerne – faktisk har lavet nogle forenklinger for de mennesker, den omfatter, som gør det nemmere at få det til at hænge sammen i dagligdagen – kan vi selvfølgelig også støtte den.
Det vil vi også gøre i det her tilfælde, og vi kan altså stemme for forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Formålet med lovforslaget er at gennemføre en dansk-færøsk aftale fra august 2005 om beskatning af indkomst for arbejde om bord på skibe i internationalt skibsregister som dansk lov.
Aftalen vedrører beskatning af løn, som en person, der er hjemmehørende i den ene del af riget, oppebærer for arbejde om bord på et skib, der er registreret i det internationale skibsregister i den anden del af riget.
Aftalen er en del af en nordisk dobbeltbeskatningsaftale.
Danske rederier vil med denne aftale få bedre mulighed for at ansætte søfolk fra Færøerne til at arbejde på deres skibe.
Aftalen har ingen negative administrative konsekvenser, ligesom der er ikke er nogen provenumæssig konsekvens.
Det er en god aftale for rederierne, det er en god aftale for søfolkene, og der er modtaget mange positive tilkendegivelser, så jeg vil også deltage positivt i udvalgsarbejdet.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-18:
I Det Konservative Folkeparti kan vi også støtte dette forslag, der jo giver mulighed for, at de særlige skatteregler, der er for personer på skibe, nu også kan benyttes på tværs i riget.
Vi mener faktisk, at det er et ganske naturligt forslag, der giver en vis fleksibilitet og mobilitet inden for grænserne af det danske rige, så man naturligvis som færøsk sømand også kan benytte sig af at arbejde på et dansk skib under samme regler, som hvis man arbejdede på et færøsk skib og omvendt.
Derfor giver det her altså en mulighed for, at mennesker, der nu formentlig holder sig til at arbejde på skibe af henholdsvis dansk og færøsk karakter, sådan at de kommer ind under skattereglerne, nu får lidt mere fleksibilitet i de muligheder, de har, når de skal vælge, hvilke skibe de vil arbejde på.
Det finder vi ganske naturligt og ganske udmærket i et rigsfællesskab.
Mikkel Dencker (DF), 2005-11-18:
Den korte version af det her lovforslag er, at fremover vil danske søfolk, der arbejder om bord på færøske skibe, være omfattet af de samme skatteregler, som hvis de havde været på et dansk skib, og det tilsvarende gælder for færinger, der arbejder på danske skibe.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2005-11-18:
Danmark og Færøerne har særlige skatteregler for personer, der arbejder om bord på et skib i henholdsvis Dansk Internationalt Skibsregister og Færøsk Internationalt Skibsregister.
Reglerne skal sikre danske og færøske rederiers konkurrencemæssige stilling i forhold til rederier fra andre lande, idet de får mulighed for at nedsætte lønomkostningerne til deres søfolk.
Forslaget her medfører, at Danmark ikke beskatter en sømand, der er bosat her i landet, af løn for arbejde på et skib i FAS, Færøsk Internationalt Skibsregister.
Tilsvarende vil forslaget medføre, at Færøerne ikke beskatter en færøsk sømand for løn på arbejde på et skib i DIS, Dansk Internationalt Skibsregister.
Forslaget vil således fjerne de skattemæssige barrierer for beskæftigelse på skibe og vil derfor have en positiv erhvervsøkonomisk effekt og konsekvens for rederierhvervet i henholdsvis Danmark og i Færøerne.
Vi støtter således forslaget, som det ligger her.