runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2002-03-18:
Som det allerede er sagt, er dette lovforslag simpelt hen en konsekvens af den førtidspensionsreform, som er vedtaget, og da Dansk Folkeparti i store træk kan støtte reformen, kan vi også støtte dette lovforslag.
Karsten Nonbo (V), 2002-03-18:
Nu talte jeg ikke om forskning.
Jeg talte om almindelig gemen tilgængelig statistik, som jo meget hurtigt kan hentes,
ved at man belyser hver enkelt sag, ved at man finder ud af:
Har her været varetægtsfængslet fra starten, eller blev der først fængslet efter dom?
Det er det, jeg vil have belyst, for jeg tror netop, at hvis man giver en kort, hurtig straf med varetægtsfængsling og får en hurtig dom, undgår vi det lange forløb, hvor de udvikler sig, hvor de tror, at vold kan betale sig, hvor de tror, at vold ikke straffes. Hvis vi går ind fra starten, slipper vi for at bruge lange voldsdomme til sidst.
Hvis vi kun får en voldsmand dømt for vold én gang, og han så holder op, er der altså tomme pladser den anden, tredje og fjerde gang, hvor han ellers skulle have været inde.
Så er der det med vold på arbejdspladsen: Jeg tror ikke, som fru Anne Baastrup påstår, at det er arbejdstilsynet, der har de store voldssager på arbejdspladserne.
Jeg tror ikke, at nedskæringerne i arbejdstilsynet overhovedet betyder noget som helst i forhold til vold.
Jeg vil sige til hr. Jann Sjursen, at nu kommer regeringen med et udspil på området, og det stiller vi os tilfredse med i Venstre.
Jeg tror, det er for kort en frist, man sætter fra Kristeligt Folkepartis side, og i første omgang vil vi afvise det forslag til vedtagelse, der ligger fra Kristeligt Folkeparti.
Line Barfod (EL), 2002-03-18:
Jeg ser også frem til, at alle de pæne ord bliver fulgt op af nogle konkrete forslag og helst også nogle konkrete bevillinger, for det koster jo også at have ressourcer nok til at sørge for, at der er ansatte nok alle de forskellige steder, hvor man skal prøve at undgå vold, herunder også i skolerne at sikre, at lærerne får den fornødne undervisning i, hvordan de kan forebygge, at mobning finder sted, hvordan de kan udvikle forskellige undervisningsformer og programmer osv. med børnene for at forebygge mobning.
Jeg forstod det simpelt hen ikke, så det vil jeg meget gerne have forklaret.
Jeg har aldrig nogen sinde hørt om, at varetægtsfængsling skulle føre til, at folk havde mindre tilbagefald, end hvis de ikke havde været varetægtsfængslet. Så glæder det mig i øvrigt, hvis hr. Nonbos ønske om mere statistik og forskning på området, som jeg bestemt deler, fører til, at der kommer flere bevillinger, så universitetet kan forske mere i årsager til kriminalitet.
Sandy Brinck (S), 2002-03-18:
Hr. Nonbo fik vist ikke lejlighed til at svare på spørgsmålet om revselsesretten, altså om forældre stadig væk efter Venstres mening skal have lov til at slå deres børn.
Derfor vil jeg godt bede om at få et svar i anden omgang. Så skal jeg blot glæde mig over hr. Nonbos betragtninger om indsatsen i kriminalforsorgen, at den bør styrkes.
Det er klart, at det er dér, vi har den helt store mulighed for at sørge for, at vi ikke har stamgæster i de danske fængsler, hvilket er et stort problem. Vi glæder os meget til, at regeringen kommer med en forkromet løsning på hele problemet, som vi også diskuterede i torsdags efter de mange strafskærpelser.
Det bliver der bestemt ikke mindre voldeligt af i selve fængslet, og man bliver bestemt heller ikke mindre voldelig, når man sidder der, når man skal være flere i hver celle, og når belægningsprocenten i øvrigt er så høj, som den er.
Så vi glæder os til løsningsmodellen.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-18:
Jeg synes, ligesom hr. Karsten Nonbo kommer til at spille forebyggelse ud mod de foredrag, som førstegangsindsatte skal have.
Det synes jeg egentlig er en skam.
Det ene udelukker ikke det andet.
Jeg synes, det er nødvendigt med en gedigen forebyggelsesindsats generelt, også for at begrænse personfarlig kriminalitet.
Det er også vigtigt, at de førstegangskriminelle og de, der er grove voldsforbrydere, som hr. Karsten Nonbo var inde på, får læst og påskrevet, at der bliver holdt foredrag for dem, som udtrykket var, plus at man laver en gedigen efterværnsindsats for at sikre, at tingene ikke gentager sig.
Så jeg synes egentlig, at det er lidt kunstigt, at de ting bliver spillet ud mod hinanden, sådan som jeg hører hr. Karsten Nonbo her i dag.
Jeg vil så godt i forhold til det forslag til vedtagelse, som Kristeligt Folkeparti har fremsat her i debatten i dag, høre, om Venstre kan forholde sig til det på nuværende tidspunkt i debatten, for så kunne det da være interessant at høre, hvad partiet mener.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-18:
Jeg er glad for den åbne holdning, som hr. Karsten Nonbo viste over for spørgsmålet om vold på arbejdspladsen, for hvis man beskæftiger sig med nogle af de pædagogiske arbejdspladser, er der en klar stigning i antallet af vold på de pædagogiske arbejdspladser, hvor mennesker arbejder med mennesker.
Det betyder så også, at man som ansat bliver voldsomt udsat for truslen om vold, psykiske lidelser på baggrund af trusler om vold og regulær bank.
Her er det et meget stort problem, at regeringen i den grad skærer ned på arbejdstilsynets ressourcer.
Det er først nu, at det er lykkedes at få så mange ressourcer til arbejdstilsynet, at de har overskud til at gå ind konkret og fokusere på vold på arbejdspladsen, når mennesker arbejder med mennesker.
Den indsats frygter vi forsvinder.
Derfor er det rart at høre, at Venstres retspolitiske ordfører er åben over for det stadigt stigende problem, jo mere pressede forholdene bliver på institutionerne, jo større bliver problemet.
Så vil jeg godt høre: Kan jeg godt få det bekræftet lidt mere præcist, for det er et problem?
Karsten Nonbo (V), 2002-03-18:
Jeg vil lige starte med hr. Jann Sjursen.
Min oplevelse er, at der er for mange voldsmænd, der er recidivister, og der er det, jeg mener, at vi bruger mange ressourcer på at forebygge vold ved at holde foredrag og ditten og datten, og det viser sig, at langt de fleste voldsmænd har været inde at sidde. Hvis de havde fået foredraget første gang, de var inde at sidde, og hvis man tog fat i dem første gang, de var inde at sidde, så tror jeg, vi fik mere ud af de samme ressourcer, nemlig ved at sætte kraftigt ind på at få dem resocialiseret første gang, de begår en voldsforbrydelse.
Så til det fru Line Barfod siger: Jamen jeg tror på, at hvis man udnyttede retshåndhævelsesparagraffen noget bedre, så fik man ikke alle de mange recidivister, og fik man ikke de mange recidivister, ville der jo blive flere ledige pladser i fængslerne.
Omkring mobningen: Alting er jo ikke bare et spørgsmål om at pakke flere penge i det.
Meget af det er jo også et holdningsspørgsmål.
Det koster ikke mere at have øjne og ører åbne og slå ned på mobning i skolen, vejlede og være aktiv sammen med børnene.
Så det er et holdningsspørgsmål og et spørgsmål om, at man siger fra.
Det behøver altså ikke at koste én krone mere.
Det gør det tværtimod, hvis man lader være.
Så er der det om vold på arbejdspladserne: Hvis vi kan påvise, at en stor del af volden sker på arbejdspladsen, er det jo også dér, der skal sættes ind, men det er ikke umiddelbart mit indtryk.
Det er i hvert fald ikke mit indtryk, at der bliver anmeldt meget vold fra arbejdspladserne.
Men hvis det modsatte kan bevises, hvis jeg bare lever i lykkelig uvidenhed, vil jeg gerne høre nærmere om det.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-18:
Hr. Karsten Nonbo er jo vidt omkring, og selv om det ikke var hele partiprogrammet, der blev læst op,
så synes jeg ikke desto mindre, at jeg har hørt nogle af synspunkterne før, men det havde da også været mærkeligt andet. Jeg vil godt høre hr. Karsten Nonbo lidt om den problemformulering, hr. Karsten Nonbo kommer med: Hvad hjælper den forebyggende indsats egentlig?
Jeg tror, det var sådan, hr. Karsten Nonbo formulerede det.
Og her vil jeg sige, at det selvfølgelig er et godt spørgsmål.
Jeg tror, at den hjælper, også på trods af et meget høj recidiv, som hr. Karsten Nonbo også var inde på.
Dér, hvor vi måske i virkeligheden ikke har øget fokus nok i de senere år, er i forhold til afsonerne og i forhold til, hvad der sker, når de kommer ud igen.
Tror hr. Karsten Nonbo og Venstre ikke, at det er dér, vi måske for alvor skulle rette søgelyset mod, for folk kommer nu engang i fængsel af forskellige grunde, men muligheden for, at de ikke kommer der igen, er jo, at de rent faktisk i fængslet oplever noget nyt og oplever, at der kan være værdi i at leve kriminalitetsfri.
Sandy Brinck (S), 2002-03-18:
Jeg synes, at hr. Nonbo havde nogle meget kloge betragtninger om børn og vold, og jeg skal bare i den forbindelse spørge: Når hr. Nonbo siger, at børn skal vide, at vold ikke er vejen, betyder det så, at Venstre har skiftet holdning i forhold til revselsesretten, altså det, at forældre må slå deres børn, som Venstre jo tidligere var meget imod, at vi andre ophævede? Jeg siger det, fordi en del af baggrunden for at ophæve revselsesretten naturligvis er det paradoks, hvor mor siger, du må ikke slå, og så klapper Lilleper én.
Det skal jeg spørge til.
Så skal jeg også spørge til, når hr. Nonbo siger, at vi skal vide mere om volden, om det er volden i familien eller ren overfaldsvold.
Vil Venstre være med til at øge fokus på den vold, der foregår på arbejdspladserne?
Line Barfod (EL), 2002-03-18:
Hr. Karsten Nonbo var inde på, at det var vigtigt for Venstre, at der var en hurtig sagsbehandling ved domstolene, og at man derefter kom hurtigt til afsoning.
Hvordan hænger det sammen med forslaget til finanslov, hvor man skærer ned på domstolene og ikke sørger for, at der kommer yderligere ressourcer til fængselsvæsenet, men tværtimod lægger op til, at der skal mange flere i fængslerne, dels i forbindelse med den voldspakke, vi behandlede i sidste uge, dels i forbindelse med topmødet?
Hvordan hænger de to ting sammen?
Hvad vil Venstre konkret gøre for at tage fat om mobning i skolerne, og vil man være villig til også at sætte ressourcer af?
For foreløbig er man jo med til at skære ned på kommunerne og pålægge dem nedskæringer, som formentlig også vil ramme skoleområdet, da det er en af de store udgiftsposter i kommunerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-18:
Dette lovforslag omfatter en række justeringer i skattelovgivningen som følge af førtidspensionsreformen, og Enhedslisten er i udgangspunktet positiv over for forslaget.
Enhedslisten er ganske vist principielt modstander af de skattesubsidierede pensionsopsparingsordninger, som helt klart er til størst fordel for mennesker med høje indkomster, men vi vil på den anden side ikke forhindre, at førtidspensionisterne kan bevare de muligheder, de allerede har i dag, for at få udbetalt deres opsparing inden det fyldte 60. år. Også de ændringer, som medvirker til at sidestille personer, der modtager fleksydelse, med efterlønsmodtagere i forhold til ligningsloven og ejendomsværdiskatteloven, kan vi medvirke til, ligsom det er helt oplagt at sikre, at dækningen af handicapbetingede merudgifter bliver skattefri. Enhedslisten er grundlæggende uenig i, at arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere, pensionister og studerende hvert år skal snydes for en del af reguleringen af deres indtægter, og at disse penge bagefter bruges til at finansiere forskellige mere eller mindre relevante projekter, også førtidspensionsreformen.
Enhedslisten går ind for, at man bidrager til det offentliges udgifter efter evne, og finansiering over den såkaldte satspulje er et udtryk for det stik modsatte.
Man lægger en særskat på nogle af de fattigste i Danmark, og vi kan undre os over, at eksempelvis SF fortsat ønsker at medvirke til det.
Men på trods af dette stiller Enhedslisten sig grundlæggende positivt over for de enkelte elementer i dette lovforslag, idet de blot går ud på at sikre, at førtidspensionisterne kan bevare de muligheder, de allerede har i dag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-18:
Jeg var glad for at høre Enhedslistens ordførers tale, for til forskel fra vi andre, som har konstateret, at det kun er konsekvensændringer, så det er der nok ikke noget i, har fru Rosenkrantz-Theil arbejdet med sagen, og det har jeg dyb respekt for.
Jeg har også dyb respekt for den holdning, ordføreren udtaler i forhold til det, der ligger til grund for satspuljen osv.
Det er et forlig, som vi er med i, men jeg respekterer fuldt ud Enhedslistens kritik af det. Men når det er sagt, er det jo fint, at fru Rosenkrantz-Theil alligevel kan støtte dette lovforslag og acceptere konsekvensændringerne, og selv om jeg ikke har gjort arbejdet så godt, så er jeg sikker på, at jeg også roligt kan gøre det.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-03-18:
Det er jo glædeligt at konstatere, at uanset om man har sat sig meget grundigt eller kun lidt ind i lovforslaget, når man til samme konklusion, nemlig at det bør man støtte, og det vil jeg gerne sige tak for.
Der er fuld opbakning til forslaget, og derfor forventer jeg en positiv udvalgsbehandling.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-18:
Kristeligt Folkeparti har rejst en forespørgsel til regeringen om, hvad regeringen vil gøre for at styrke forebyggelsen af personfarlig kriminalitet, f.eks. ved nedbringelse af tilbagefaldskriminalitet blandt personer, som er dømt for personfarlig kriminalitet.
Vi har rejst forespørgslen, fordi vi mener, det er vigtigt at se bekæmpelse af personfarlig kriminalitet i et helhedsorienteret perspektiv.
I torsdags behandlede Folketinget en række lovforslag
fra regeringen, herunder et lovforslag om generel skærpelse af strafferammerne for personfarlig kriminalitet, og regeringen har selv i sin handlingsplan for bekæmpelse af volds- og ungdomskriminalitet skrevet, at straf og sanktioner alene ikke kan være med til at bekæmpe personfarlig kriminalitet, men at der skal mere til. Vi synes fra Kristeligt Folkepartis side, at det havde været rart, om regeringen også var kommet med en bred handlingsplan for, hvordan den ønsker at bekæmpe den personfarlige kriminalitet, ved hjælp af forebyggelsesinitiativer og en helhedsorienteret indsats, der bl.a. omfatter sociale, pædagogiske, uddannelses- og beskæftigelsesmæssige tiltag over en bred kam.
Vi synes ikke, at disse ting er med i de to handlingsplaner, regeringen allerede har fremlagt den 8. marts 2002, men at det kræver noget mere end det, og det er derfor, vi gerne med vores forespørgsel vil give regeringen anledning til at redegøre herfor.
Jeg ser på den baggrund frem til at høre, hvad regeringen ved justitsministeren og socialministeren i dag kan fremlægge på området.
Besvarelse
Morten Homann (SF), 2002-03-18:
SF støttede også reformen af førtidspensionen, og derfor vil vi selvfølgelig også støtte de efterfølgende justeringer af skattelovgivningen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-03-18:
Da hr. Anders Samuelsen ikke kan være til stede, skal jeg på mit partis vegne gøre nogle bemærkninger til lovforslaget.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, som er en konsekvens af den reform, der blev gennemført vedrørende førtidspensionen.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-19:
Nu indeholdt fru Gitte Seebergs tale en del om beskatningen.
Jeg synes måske nok, at det er lidt svært at få skabt klarhed over det, men jeg synes også, at det er meget, meget nødvendigt at få klarhed over det.
På statsministerens pressemøde den 12. marts skriver Reuters Finans, at der ingen lettelser kommer i indkomstskatten fra 2004 - det understreges af statsminister Anders Fogh Rasmussen - såfremt man ikke får statsgælden bragt ned.
Det skriver Reuters Finans, og det harmonerer jo ikke særlig godt med det synspunkt, som man har hos De Konservative.
Altså forudsætningen for lettelser er, at gælden bliver bragt ned, ellers kommer der ingen skattelettelser.
Det var jo ikke det, der blev sagt her fra talerstolen.
Det er også svært at få den nødvendige klarhed, når Venstres skatteordfører, hr. Peter Christensen, så sent som i forgårs sagde til Jyllands-Posten, at mellemskatten skal væk.
Det er i øvrigt heller ikke i overensstemmelse med det, statsministeren siger, og skaber dermed kun uklarhed.
Lad mig så også nævne ...
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-19:
Jeg synes, det var sådan en lidt mærkelig ordførertale fra et regeringsparti.
Det lød, som om der havde været hårde trængsler med at få nogen som helst ting igennem.
Vi har lige haft en ordførertale og en debat med Dansk Folkepartis ordfører, som faktisk tilsyneladende lød meget mere loyal.
Men nu kan jeg så forstå, at der er nogle ønsker om, at man skal sænke skatten, og at man desværre har det her skattestop og noget andet.
Er det sådan noget, man ultimativt vil stå fast på, eller vil det ende som sidst, da man forhandlede regeringsgrundlag: Nå ja, de kommer måske engang, hvis der er råd til det?
Er det bare noget, man står og siger, eller vil man virkelig insistere på, at skatten på arbejdsindkomst skal falde?
Det var den ene ting.
Så vil jeg bede den konservative ordfører
, når man nu er så glad for skatter, om at bekræfte, at skattetrykket, mens Nyrupregeringerne sad, fra 1993 og til vi desværre måtte gå af her i efteråret, faldt - at det faldt i den periode, uanset hvilken målestok man bruger.
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-19:
Til hr. Ole Stavad: Det, der bliver sagt, er jo forkert.
Der er jo en række af de forslag, som vi er gået til valg på, som man også vil kunne gense i Det Konservative Folkepartis finanspolitiske oplæg fra sidste gang.
Det er sandt, at vi havde gerne haft ønske om, at vores forslag om at lempe mellemskatten var kommet med i år 1, men vi er også realistiske, og det fremgår jo af regeringsgrundlaget, at først er det et skattestop, og dernæst, om 2 år, skal vi se, hvor stort det økonomiske råderum er, og dér vil det være De Konservatives holdning, at det er skatten på arbejdsindkomst, der skal lempes netop for at tilskynde folk til at yde en ekstra indsats.
Jeg bliver af hr. Klaus Hækkerup stillet spørgsmålet, om det vil være i strid med skattestoppet.
Nej, det vil det ikke være.
Skattestoppet skal ses under ét, og det vil sige, at den enkelte kommune for så vidt kan disponere inden for egne rammer, men kommunerne må forpligte sig til at holde skatten i ro under ét.
Så det, der blev nævnt, vil ikke være i strid med skattestoppet.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil kvitterer for min indstilling til transfer pricing.
Jeg har faktisk stået meget uforstående over for, at det spørgsmål har været debatteret så mange gange og så meget i efterhånden så mange år.
Jeg føler mig rimelig overbevist om, at havde der været mulighed for at gøre noget ved det, som vel nogen synes er et problem, og som muligvis er et problem, at så havde en socialdemokratisk skatteminister taget fat om problemet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Det er fremgået af debatten i dag, at både Venstre og også De Konservative går meget op i at være økonomisk ansvarlige, og det er jo positivt.
Fru Gitte Seeberg nævner også her, at økonomien skal hænge sammen, og derfor interesserer jeg mig lidt for netop de her penge i de multinationale selskaber, som der også har været snakket om tidligere i dag, og hvorfor de får lov til at svømme rundt, når nu både Skatteministeriet og Det Økonomiske Råd har slået fast, at et beløb på mellem 5 mia. kr. og 14 mia. kr. svæver rundt.
Jeg er selvfølgelig glad for, at De Konservative har støttet enhver lovgivning om det her med beskatning af de multinationale selskaber.
Lovgivning på området er nemlig fin.
Det, der er det store problem, er, at der ikke er tilpas meget skatteligning.
Det har vi vidst hele tiden.
Og det, jeg så vil spørge fru Gitte Seeberg om, er, hvordan det hænger sammen med, at man er gået ind og har skåret så markant på Skatteministeriets område.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-19:
Jeg synes, at fru Gitte Seebergs indlæg sådan bar præg af en vis fortrængen, hvis jeg må have lov at bruge det ord.
Lad mig minde om, at fra Schlüter tiltrådte, til han gik af, steg skattetrykket i Danmark.
Fra hr. Poul Nyrup Rasmussen tiltrådte, til han gik af som statsminister, var skattetrykket svagt faldende.
Lad mig minde om, at da vi overtog regeringsmagten, var underskuddet på statens budget 34 mia. kr. Da vi gik af, var det vendt til et overskud på 19 mia. kr., alt sammen et hårdt arbejde, der ikke gav plads for skattelettelser.
Men jeg forstår, at De Konservative er blevet klogere og har nye målsætninger, at nu gælder det først skattestop og derefter skattesænkning.
Så vil jeg godt spørge om det, jeg også spurgte hr. Kristian Thulesen Dahl om: Er det efter De Konservatives opfattelse i strid med skattestoppet, hvis en kommune hæver bundskatten og sænker indkomstskatten, sådan at man får det samme provenu ind?
Er det i strid med skattestoppet, eller er det ikke i strid med skattestoppet?
Ole Stavad (S), 2002-03-19:
Når vi ser på den finanslov, vi behandler her i dag, og også de ændringsforslag, som vi først og fremmest diskuterer her, sidder jeg tilbage med en undren i forhold til Det Konservative Folkeparti.
Der har jo været megen diskussion om løfter, der er givet, og løfter, der er holdt eller ikke holdt.
Kan fru Gitte Seeberg forklare mig: Hvorfor måler man kun i forhold til de løfter, Venstre har givet?
Jeg er gået De Konservatives ændringsforslag igennem til den finanslov, som den tidligere regering fremsatte, hvor der også kom et samlet udspil fra Det Konservative Folkeparti.
Og når jeg ser på det, har Det Konservative Folkeparti også fået nogle af sine ting med, men kun, så vidt jeg kan se, i den udstrækning, det har passet med Venstres.
Der, hvor der har været uoverensstemmelser, har Det Konservative Folkeparti ikke fået noget igennem.
Det vil sige, at De Konservatives løfter ikke er holdt.
Hvordan kan det være?
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-19:
Til fru Pia Gjellerup: Man har jo ret til at blive klogere, og det er både regeringen og Det Konservative Folkeparti blevet, efter at vi havde førstebehandlingen af dette finanslovforslag i starten af februar måned.
Vi må erkende, at de besparelser, som var lagt oven i den tidligere regerings besparelser, simpelt hen ikke kunne lade sig gøre at effektuere i indeværende år.
Det var for barsk, det erkender vi, men vi har jo ikke været herre over, hvornår folketingsvalget blev udskrevet, og vi må jo altså også tilstå regeringen, at det har været et meget presset forløb, man har været igennem rent tidsmæssigt for at få finansloven frem. Jeg synes hellere, man skulle kvittere for, at vi erkender fejlen frem for at skyde på os.
Jeg synes, vi alle sammen kan være tilfredse med resultatet.
Jeg vil gerne sige vedrørende det, der blev sagt om ligningen af de multinationale selskaber, at Det Konservative Folkeparti har støttet enhver lovændring, der har været om det, der hedder transfer pricing - jeg går ud fra, at det er det, der sigtes til - og vi er fuldstændig enige i, at der skal ske en ordentlig ligning af de multinationale selskaber. Jeg har ikke grundlag for at vurdere, om der er behov for en lovændring.
Umiddelbart har den tidligere skatteminister - og det gælder også den tidligere skatteminister hr. Ole Stavad, som er her i salen i dag - jo ikke fundet anledning til, at det skulle ske.
Men hvis tingene kan gøres bedre, er vi ikke det parti, der skal stille os i vejen for det.
Det, det drejer sig om, er jo, at reglerne bliver overholdt.
Over for hr. Henrik Sass Larsen kan jeg kun beklage, hvis han synes, det var en mærkelig ordførertale, jeg holdt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Det er da en mærkværdig form for debat, hr. Vernersen lægger op til.
Ved førstebehandlingen stod vi med et finanslovforslag
fra regeringens side, hvor vi f.eks. underkendte besparelser på 650 mio. kr. på uddannelsesområdet.
Det har udmøntet sig i en lang stribe af ændringsforslag i det hæfte, vi har.
Så siger man nu, at der ikke er et eneste ændringsforslag.
Det har udmøntet sig i en lang stribe af ændringsforslag.
Så må vi snakke om noget andet, ikke?
Hov, den gik ikke, så må vi snakke om noget andet.
Det er da en mærkelig måde at forholde sig til det her på i stedet for at se på: Hvad er det for nogle konkrete forbedringer for de ældre i vores samfund, vi har kæmpet for og fået gennemført?
Ingen som helst tale om det, men tale om alt mulig andet.