runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Jeg bliver nødt til at tage en enkelt ting op her i anden omgang, men ikke så meget af hensyn til hr. Peter Skaarup, der kender svaret, fordi han har fået det fire gange tidligere.
Nu får han det så for femte gang her.
Nu siger jeg så for femte gang til hr. Peter Skaarup og til dem, der ikke har hørt det de øvrige fire gange: Vi er i et dilemma.
Det omfatter mindre end 50 personer.
De 50 personer stemmer vi imod ved andenbehandlingen.
De resterende 1.950 har opfyldt alle kriterier, kan tale sproget, har ikke begået alvorlig kriminalitet
Men ved tredjebehandlingen har vi kun én stemme, og hvis vi stemmer imod, fordi der er 50 af dem, vi ikke ønsker bliver danske statsborgere, så stemmer vi også imod, at de 1.950, som har opfyldt alle de kriterier, vi har opstillet, som har knoklet, arbejdet og lært sproget, kan blive danske statsborgere.
Da vi kun har én stemme, vælger vi altså at tilgodese det store flertal og give dem dansk statsborgerskab, fordi det lille mindretal, som har brudt alle regler, ikke skal diktere vores stemmeafgivning.
Det er lidt af det samme med de 50 eller l00 roligans, som opførte sig urimeligt i forbindelse med den store fodboldkamp.
De skal efter konservativ opfattelse anholdes, arresteres, for en dommer og have lange straffe, men de resterende 23.000, som opførte sig ordentligt, skal da ikke straffes ved, at man siger, at vi så aldrig mere vil arrangere fodboldkampe i Danmark.
Vi har kun én stemme.
Dansk Folkeparti går altså op og stemmer imod de mange, som de synes har gjort sig fortjent til at blive danske statsborgere.
Hvordan vil hr. Peter Skaarup have det, hvis hr. Peter Skaarups datter engang kommer hjem og har mødt en svensker, som har boet her i Danmark i 8 eller 9 år og ønsker at blive dansk statsborger og har opfyldt alle krav, og hr. Peter Skaarup så må sige: Jeg bliver nødt til at stemme imod dig i Folketinget, fordi der er en tyrk, der har begået kriminalitet?
Det hænger ikke helt sammen.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Jeg vil bare bede hr. Helge Adam Møller om at bekræfte, at hvis retningslinjerne havde været præcis, som Det Konservative Folkeparti ønskede det i de forhandlinger, vi havde om retningslinjerne, så ville
en lang række af de emner, som hr. Helge Adam Møller her remser op, alligevel have fået dansk statsborgerskab, hvis retningslinjerne var blevet præcis, som Det Konservative Folkeparti ønskede.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-24:
Jeg skal blot meddele, at vi naturligvis fortsat støtter lovforslaget.
Men i forbindelse med afgivelsen af betænkning fra Folketingets Retsudvalg var der et par udestående problemer, som vi af hensyn til Folketingets tidsplanlægning valgte at udskyde, så vi kunne få andenbehandlingen i dag, og jeg skal derfor anmode om, at forslaget går tilbage til fornyet udvalgsbehandling, så vi i eftermiddag kan afgive en tillægsbetænkning over lovforslag nr. L 247.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-05-24:
Når jeg sagde, at vi var kede af at stemme imod forslaget, er det sandt, for efter at have siddet trekvart år i regeringens idégruppe oplevede jeg faktisk, at der var stor enighed om, hvordan man kunne styrke forbrugernes retsstilling ved handel med fast ejendom, og hvordan man oven i købet også kunne gøre det billigere. Der var 18 forslag, men ingen af de forslag har regeringen gennemført.
Erhvervsministeren har gennemført nogle administrative forbedringer, men et af de væsentlige problemer er det, der er omfattet af dette lovforslag, og det er altså ikke noget, der kan imponere mig, at forsikringsbranchen synes, det er en god idé.
Det kan jeg faktisk godt forstå, for det er jo ikke dem, der er forbrugere i denne sag.
Jeg mindes Forbrugerrådets opfattelse, da det sad som boliggruppe bag idégruppen.
Forbrugerrådet var meget, meget enig i hele den rapport, der blev lavet, og når justitsministeren siger, at jeg har haft rig lejlighed til at komme med ændringsforslag, er jeg nødt til at spørge justitsministeren, om ikke justitsministeren eller i hvert fald hans embedsmænd har lagt mærke til, hvor mange anmodninger der er kommet om teknisk bistand til ændringsforslag, som skulle leve op til idégruppens forslag.
Der er virkelig gjort en stor og grundig indsats, men hver eneste gang har svaret fra ministeriet bare været, at det havde man ikke lyst til, og det kunne man ikke gøre, osv. osv., og mange gange sendte man aben over til boligministeren og sagde, at det var boligministerens problem.
Man kan give dem et redskab i form af en ordentlig husrapport, som samordner alle de mange rapporter, der er i øjeblikket, og jeg vil godt være med til at gøre den obligatorisk, for det er jo obligatorisk, når det drejer sig om energirapporten.
Så ved folk, hvad det er for et produkt, og så kan de godt selv tage stilling til, om prisen er fornuftig.
For at komme det 20-årige ansvar til livs kan man bruge ejerskifteforsikringerne.
Så kan jeg også godt gå med til, at udgifterne
deles mellem køber og sælger, for så bliver de forsikringer tegnet.
Men med dette lovforslag bliver de ikke tegnet.
Så sidder forsikringsbranchen og scorer penge, og det er vel også derfor, den er så glad for at lave alle de tilbud, som ikke bliver brugt til noget som helst andet end forhøjede omkostninger i forbindelse med handel af fast ejendom.
Frank Jensen (S), 2000-05-24:
Efter den tale, fru Kirsten Jacobsen holdt her, har jeg altså meget svært ved at forstå de ord, fru Kirsten Jacobsen indledte med, nemlig at det var svært for fru Kirsten Jacobsen og hendes parti at stemme imod forslaget.
Jeg synes nu, at talen var en større sag værdig.
Det er et lille forslag, som i al sin enkelhed har til opgave at stramme betingelserne for, at en sælger af fast ejendom kan undgå at hæfte for mangler m.v. ved den ejendom, der sælges. Ingen af os, heller ikke fru Kirsten Jacobsen, har jo nogen endegyldig løsning på, hvad det er, der skal til for at forbedre sælgers retsstilling, og køber ikke kan undslå sig at hæfte for mangler, men det, vi har lagt vægt på, er, at den model, der nu lægges op til for tegning af ejerskifteforsikringer, skulle være mere fordelagtig for sælgeren.
Fordi sælger og køber deles om udgifterne i forbindelse med tegning af ejerskifteforsikring, skulle der være større sandsynlighed for, at flere vil se det som et gode, også fordi man i fremtiden ikke kommer til at hænge på meget alvorlige og store økonomiske omkostninger på grund af skjulte fejl og mangler ved den ejendom, man har solgt.
Forslaget er ikke alene støttet af forsikringsbranchen - det kunne man måske få indtryk ved at høre fru Kirsten Jacobsen - men i høj grad også af Forbrugerrådet.
Når fru Kirsten Jacobsen siger, at det er svært at se, det handler om forbrugerbeskyttelse, må jeg derfor sige, at ikke alene dem, der har en tillidsmandsfunktion, men også dem, der i kraft af sekretariatsfunktioner har med forbrugerbeskyttelse og forbrugerinteressevaretagelse at gøre, støtter forslaget.
Så jeg må sige, at fru Kirsten Jacobsens lange tale understreger blot for mig, at det er et tema, som fru Kirsten Jacobsen går meget op i og har gjort det gennem en årrække
, men det er også svært at se konkrete forslag fra fru Kirstens Jacobsens side med hensyn til styrkelse af forbrugerbeskyttelsen.
Der har været rig lejlighed for fru Kirsten Jacobsen til at komme med forslag til forbedring af forslaget, men det har jeg ikke set noget til.
Fru Anne Baastrup ønskede en tilkendegivelse fra mig om, at det efter en 3-årig periode skulle være muligt for udvalget at få en evaluering af, hvordan det er gået med hensyn til at styrke forbrugernes beskyttelse ved at stramme betingelserne for, at sælger kan undgå at hæfte for mangler.
Det vil jeg gerne give tilsagn om.
Vi vil gerne lave en tilstandsrapport over, hvordan loven har virket efter en 3-årig periode.
Sonja Albrink (CD), 2000-05-24:
Jeg skal også på CD's vegne redegøre for vores stilling til forslaget, og jeg kan meddele, at vi stemmer for forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2000-05-24:
SF har i betænkningen meddelt, at vi vil redegøre for vores stilling til lovforslaget ved anden behandling, og jeg skal i den anledning meddele, at SF kan støtte lovforslaget ved tredjebehandlingen.
Men jeg vil godt bede ministeren om at tilkendegive, at ministeren er indstillet på at komme med en evaluering af loven, så vi om 3 år ved, hvordan den rent faktisk har fungeret.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Den Konservative Folketingsgruppe kan støtte forslaget.
Denne støtte ligger jo i direkte forlængelse af det tilsagn, jeg gav som ordfører ved andenbehandlingen af lovforslag nr. 195 den 6. april her i Folketingssalen, og det står vi selvfølgelig ved.
Det er den konservative principielle holdning, at hvad enten man er enig eller uenig med et andet parti her i Folketinget, så bør den absolutte hovedregel være, at ethvert folketingsmedlem og ethvert parti bør have de oplysninger, som medlemmet eller partiet finder er relevante, og som de finder er nødvendige for at behandle et lovforslag.
Det betyder - sagt lige ud - at hvis der er partier, hvad enten det er Enhedslisten, Dansk Folkeparti, vi konservative eller Socialdemokratiet eller helt andre partier, som ikke kan få de for dem relevante oplysninger,
så vil vi støtte dem, og vi vil arbejde for, at dette bliver muligt, medmindre der er helt særlige grunde, som gør det urimeligt.
Og på baggrund af dette kan vi altså støtte forslaget.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-24:
Det var en ordentlig svada, vi fik fra hr. Helge Adam Møller og for lidt siden fra hr. Tom Behnke.
Jeg vil sige, sådan ligesom for at bringe tingene i proportioner, at vi har et bilag her fra udvalget, hvor vi har fået en liste over folk, der har været idømt ubetinget eller betinget straf.
Det drejer sig om 97 personer, hvoraf de 69 har fået betingede straffe.
Der er 13 personer på dette lovforslag, som har fået en ubetinget fængselsstraf på 3 måneder eller mere.
Men det hører med i det billede, og det glemte de herrer før at understrege, at disse domme ligger mellem 10 og 20 år tilbage.
Så det, man her taler for, er altså: én gang en overtrædelse - aldrig nogen sinde dansk statsborger.
Det er ikke et synspunkt, vi deler i Socialdemokratiet.
Vi mener det faktisk alvorligt med, at man på enhver måde skal forsøge at resocialisere folk, og når folk i øvrigt har holdt sig på måtten i mellem 10 og 20 år, synes vi faktisk, at det ville være meget urimeligt at rive dem deres gamle dom i næsen og sige: Du kan aldrig nogen sinde blive dansk statsborger.
Erik Larsen (V), 2000-05-24:
Venstre har indgået aftale med en række partier om retningslinjer for tildeling af dansk statsborgerskab.
De retningslinjer står vi selvfølgelig ved.
De indeholder en lang række karenstider for de personer, som har været straffet; de indeholder nogle regler for, at man i visse situationer frafalder kravet om at kunne dansk
, fordi de pågældende personer måske har været blinde, døve eller på anden måde ude af stand til at tilegne sig det danske sprog.
Vi mener også, der er en aldersgrænse for, hvornår man kan kræve, at forskellige ting er i orden.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Den aftale om de retningslinjer står Venstre ved.
Men vi har i dag stillet 13 ændringsforslag vedrørende sager, som har været til konkret behandling i Indfødsretsudvalget, og hvor Venstre har stemt imod, fordi de sager efter Venstres opfattelse ikke kan betinge dansk statsborgerskab.
Det var til orientering for hr. Helge Adam Møller.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Først til hr. Søren Søndergaard: Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Og hvis hr. Søren Søndergaard vil se, hvad der har været den konservative holdning og for den sags skyld også Venstres holdning for et par år siden, så kan hr. Søren Søndergaard bare se på det beslutningsforslag, vi i fællesskab lagde frem i Folketinget, med de ting, vi ønskede
ændret.
Til hr. Erik Larsen: Jeg har da forståelse for, at man har indgået et forlig
, og så længe man er med i et forlig, så holder man det; det er klart.
Jeg kan ikke forstå, man gik
med i forliget, og jeg håber, Venstre forlader forliget, når man får mulighed for det.
Også til hr. Erik Larsen: Det er ikke rigtigt, det med de 65-årige; det er dem, der er blinde og døve og ikke har mulighed for det.
De får jo dispensation også efter konservativ mening.
En person, der eksempelvis har fået skåret tungen ud under tortur, kan selvfølgelig ikke lære at tale dansk, og han skal alligevel have mulighed for at være dansk statsborger, hvis han ellers opfører sig ordentligt. Det, vi taler om her, er, at Venstre accepterer, at sunde, velfungerende og raske udlændinge, som er fyldt 65 år,
den dag, de er fyldt 65 år, kan blive danske statsborgere, hvis de har boet her i over 15 år, selv om de ikke kan tale ét ord dansk.
Hvis man har boet her i over 15 år og er sund og velfungerende og rask og ikke kan tale ét ord dansk, så er der én årsag til det, og det er, man ikke har gidet at lære det.
Dem belønner Venstre med dansk statsborgerskab; det gør
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Ja, altså Enhedslisten har jo ikke nogen aktier i det her.
Vi var ikke med i det forlig, som blev indgået.
Vi respekterer, at der var et flertal, der lagde nogle retningslinjer.
Derfor accepterer vi også, at de retningslinjer gælder for alle, ligesom vi også accepterer, at loven skal gælde, også selv om vi ikke har stemt for loven.
Det er anderledes med Det Konservative Folkeparti.
Men det, som er pointen, vil jeg sige til hr. Helge Adam
Møller, er, at i de forhandlinger, der var, var der næsten enighed inklusive Det Konservative Folkeparti.
Men til sidst valgte Det Konservative Folkeparti at stå uden for aftalen, fordi man fremlagde nogle tilføjelser, som man ultimativt ville have med.
Det, jeg kan konstatere, er, at selv om Det Konservative Folkeparti havde fået de tilføjelser med, ville der være en række af de eksempler, som vi har hørt her i dag, der ville have fået dansk statsborgerskab.
Derfor er det hykleri fra hr. Helge Adam Møllers side.
Arne Melchior (CD), 2000-05-24:
Det er faktisk gået op for mig, at der hersker dyb uenighed, det har jeg opdaget, men det ændrer jo ikke ved argumenterne.
Hr. Skaarup spørger, om CD er enig i, at der skal flere oplysninger til Folketinget.
Der skal til enhver tid de oplysninger, som Folketingets flertal begærer.
Det er min opfattelse af parlamentarisme, at det selvfølgelig er flertallet i dette hus, der bestemmer, hvilke oplysninger man vil have eller ikke have.
Der er jo en hel masse andre hensyn, som et minut her ikke giver mig mulighed for at forklare, nemlig hensyn til personers navne, personlig velfærd og integritet, så flertallet er ikke så dumt, som hr. Peter Skaarup vil gøre det til.
Så har jeg egentlig et fælles svar til hr. Helge Adam
Møller og til hr. Tom Behnke: Der er ikke tale om retskrav. Det kan man diskutere, men lad mig gå ind på, at det er der ikke.
Men der er tale om et rimelighedskrav.
Der er tale om, at folk, der er flyttet hertil i forbindelse med familiesammenføringer og har boet her fuldt lovligt, haft asyl og ret til at opholde sig her, plus alle dem, der ikke har et statsborgerskab, de kan bruge, selvfølgelig skal kunne få dansk statsborgerskab.
Det er en rimelighedsbetragtning.
Det er en humanitær betragtning, som jeg mener også er i slægt med den religiøse betragtning, at man ikke skal gøre det umuligt for folk frit at bevæge sig i verden, når de i øvrigt har udstået deres straf efter en kriminel handling.
Og hvad så?
Går Danmark dermed glip af noget?
Lad dog de mennesker have fred, men giv dem det pas, der, som jeg før sagde, ikke er en blåstempling og ikke en godkendelse, men er en mulighed for at bevæge sig frit i verden.
Kan vi ikke unde alle vore medmennesker det?
Tom Behnke (FRI), 2000-05-24:
Jeg bliver nødt til af hensyn til informationen om, hvad det er, vi diskuterer, at gøre hr. Arne Melchior opmærksom på, at der jo altså ikke er nogen af disse ansøgere, som har et retskrav på at få dansk statsborgerskab.
Det har de ikke.
Det står ingen steder.
Tværtimod fremgår det jo klart og tydeligt af grundloven, at Folketinget skal foretage en individuel behandling, at vi skal behandle hver enkelt ansøgning og tage stilling til hver enkelt ansøger, og det er jo det, vi gør.
I den forbindelse har vi fra Frihed 2000's side foreslået, at nogle af ansøgerne skal udgå af lovforslaget, inden vi stemmer om det ved tredje behandling.
I vores vurdering af, hvem der skal have
dansk statsborgerskab, og hvem der ikke skal have det, har vi lagt nogle kriterier til grund.
Det kan godt være, hr. Arne Melchior er uenig med os, og det er fint nok.
Det er fint nok, at hr. Arne Melchior har den opfattelse, at alle, der kommer til Danmark, skal have lov til at være her, og at alle, der søger om dansk statsborgerskab, skal have lov til at få det og helst allerede dagen efter.
Det er fint nok.
Det er hr. Arne Melchiors holdning.
Vi er dybt, dybt uenige.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Hr. Arne Melchior er jo tilsyneladende undskyldt i sine bemærkninger, når han stort set ikke ved, hvad vi taler om, når hr. Arne Melchior kan fremhæve her fra talerstolen for tre minutter siden, at mindst 99 procent af alle dem, der står på lovforslaget, det er 2001, sikkert er folk, der ikke har noget statsborgerskab, eller som er flygtet og derfor ikke har mulighed for at vende hjem.
Nej, det er ikke 99 procent, det er et meget lille mindretal, der enten er flygtninge eller ikke har statsborgerskab.
Det kæmpestore flertal af dem er svenskere, englændere, amerikanere og familiesammenførte tyrkere eller pakistanere, hvor der ikke er tale om nogle, der er flygtet, men om nogle, som gifter sig med en anden tyrk eller pakistaner her, eller det er en svensker eller en amerikaner eller englænder, som gifter sig med en dansk kvinde eller mand og så ønsker at få statsborgerskab, og det synes vi er fint og godt. Vi stemmer for 1.900 af de her 2.000, nemlig for alle dem, der har gidet lære sproget, og dem, der ikke har begået grov kriminalitet, men det sidste lille mindretal på under 100, som ikke gider lære sproget, og som har begået grov kriminalitet, siger vi nej til.
Det er det lille mindretal.
Men dem siger hr. Arne Melchior også ja til, selv om de ikke har gidet lære sproget, selv om de har begået grov kriminalitet, og selv om de er statsborgere i deres eget land.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
Nu virker det, som om hr. Arne Melchior er faldet lidt ned
Hr. Arne Melchior siger, at der intet udemokratisk, intet uparlamentarisk er i den behandling, vi f.eks. har i forbindelse med det lovforslag, nr. L 277, vi behandler i dag, med 2.000 voksne og 1.400 børn, der får dansk statsborgerskab. Må jeg så spørge hr. Arne Melchior: Betyder det, at CD er enig med Dansk Folkeparti i, at vi fremover skal have alle oplysninger frem om, hvorvidt der er personer, der ikke kan klare sig selv, personer, der har gæld til det offentlige, oplysninger, som vi i dag ikke kan få frem?
Vi har fra Dansk Folkepartis side senere i dag et forslag til behandling, der indebærer, at vi igen - for de muligheder er nemlig frataget os - kan få alle de oplysninger frem, så vi kan stille ændringsforslag på demokratisk og parlamentarisk facon.
Den ret har et flertal i Folketinget nægtet os, herunder hr. Arne Melchiors parti.
Så er det, jeg spørger for at sikre det, som hr. Arne Melchior siger med, at det skal ske demokratisk, det skal ske parlamentarisk: Vil det så ikke være rimeligt, at vi fra Dansk Folkepartis side får mulighed for at stille de ændringsforslag fremover? Det var dog en let sag at give mulighed for.
Det er jo egentlig en meget interessant debat, for hr. Arne Melchior har jo fuldstændig ret i, at det skønneste ville være, hvis hele Folketinget kunne sige: Vi siger ja til at give statsborgerskab til den bunke personer, som vi taler om her.
Det tror jeg også hele Folketinget ville kunne gøre, hvis man ville være med til at opdele det her forslag i to, nemlig et forslag, der sikrer, at alle de, der ikke er nogen problemer med, de, som alle er enige om, selvfølgelig skal have dansk statsborgerskab.
Så kunne alle stemme for det.
Så kunne der være et andet forslag - og det har vi ønsket i Dansk Folkeparti og sagt mange gange - der kunne gå på de personer, der var problemer med, dem, der har begået kriminalitet, dem, der stilles ændringsforslag om, og dem kunne man så stemme imod, f.eks. fra Det Konservative Folkepartis side, hvis man ville det.
Vi er nødt til det.
Dér har De Konservative været inde i en udvikling.
Fra start af stemte man jo for alle, også dem, der havde begået kriminalitet, stillede aldrig ændringsforslag, var med i kontorcirkulærer.
Den logiske følge efter vores opfattelse er, at De Konservative bør melde rent ud og sige nej til det her forslag.
Den udvikling ville være logisk.
Arne Melchior (CD), 2000-05-24:
Hr. Skaarup siger, at man ikke skal hidse sig op.
Det må enhver vel selv om.
Så synes jeg der er grund til at råbe højt vagt i gevær.
Og så bragte hr. Skaarup igen grundloven ind.
Grundloven bliver ikke overtrådt, og der er intet udemokratisk, uparlamentarisk eller lovstridigt, selvfølgelig ikke, i den adfærd, Folketingets flertal viser.
Så taler hr. Helge Adam Møller om, at jeg mener, at hvis en japaner pludselig har lyst til at blive dansk statsborger, så skal han kunne blive det.
Men hr. Helge Adam Møllers fremstilling af situationen er jo helt forkert.
Formentlig 99 procent af de folk, det drejer sig om i denne lovgivning, er jo uden statsborgerskab, eller de har et statsborgerskab i et land, som forfølger dem af racistiske grunde, af religiøse grunde, af politiske grunde.
Det er jo netop folk, der ikke kan vende tilbage til det fødeland, de har, således som vi andre kan.
Og derfor er der overhovedet ikke nogen sammenligning i det billede, som hr. Helge Adam Møller fremmaner.
Og så taler hr. Tom Behnke om, at forbrydelser er begået med fuldt overlæg.
Jeg har for tiden en sag, hvor en person, der var 2 dage mere end 18 år, lod sig lokke til et røveri, og han har nu i mange år ikke kunnet få dansk statsborgerskab.
Det er han ked af, og det appellerer han, osv., osv.
Han har for længst fortrudt, han har for længst udstået sin straf, han har for længst fået sig en uddannelse og er en hæderlig borger i dette land.
Man skulle tro, at selv hr. Behnke kunne forstå, at et menneske kan bedre sig. Jeg tror nok, at den etik og moral, vi har her i landet, går ud på ikke at dømme nogen for tid og evighed, men at når straf er udstået, så at tilgive og behandle humant.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Jeg kan forstå på hr. Arne Melchior og CD, at det nærmest er en ret, man skal have, at blive dansk statsborger, hvis man ønsker det.
Hvis man har været japaner, svensker eller amerikaner hele sit liv og så ønsker at blive dansk statsborger, skal man nærmest have et statsborgerskab pr. automatik.
Den holdning har vi ikke.
Den har vi ikke, må jeg sige til hr. Arne Melchior.
Det er nok dér, vi fundamentalt adskiller os.
Statsborgerskab er noget, man får, den dag man bliver født.
Hvis man bliver født i Japan, så bliver man japaner, i Danmark dansker og i Sverige svensker.
Så kan man, hvis man bor i et andet land i tilstrækkeligt mange år og har gjort sig fortjent til det, ansøge om at forlade sit gamle statsborgerskab, sige: Jeg vil ikke være japaner mere, jeg
vil godt være dansker.
Og det mener vi man skal opfylde nogle kriterier for.
Vi mener, at man skal kunne tale sproget.
Vi vil ikke gøre japanske eller svenske statsborgere til danske statsborgere, hvis de ikke kan sige et ord på dansk, og vi vil heller ikke gøre dem til danske statsborgere, hvis de har begået grov og alvorlig kriminalitet.
Det vil hr. Arne Melchior, men dér siger vi: I må beholde jeres eget statsborgerskab.
I kan få lov til at bo i Danmark, det kan I.
Men I skal søreme ikke være danske statsborgere, hvis I går og voldtager; hvis I ikke kan tale sproget osv.
Det er da også grotesk at gøre folk til danskere og give dem valgret til eksempelvis Folketinget, hvis de ikke kan tale eller læse ét ord dansk.
Hvordan skal de så vide, om skulle stemme på hr. Arne Melchior eller på hr. Helge Adam Møller?
Det bliver svært.