runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2005-02-24:
Jeg havde egentlig tænkt mig at stille det her spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, men nåede ikke at komme med det.
Så jeg vil tillade mig at stille det til fru Pia Kjærsgaard i forvisning om, at hvis vi bliver enige, så tror jeg, at det bliver svært for regeringen at gøre det, som jeg kan frygte at den har planer om.
Jeg vil gerne være helt aktuel: I de budgetter, der er lagt i kommunerne, har man overskredet rammen, som regeringen har fastlagt, med 1 mia. kr. for 2005 – altså det år, vi er i.
Det er først og fremmest de ældre, folkeskolen og så nogle forberedelsesomkostninger til strukturreformen, der er årsag til det.
På amternes budgetter har der tilsvarende været nogle overskridelser, som skyldes det frie sygehusvalg, som man ikke engang selv er herre over.
Det præcise spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard er: Vil fru Pia Kjærsgaard sammen med os andre være parat til at sige til regeringen og kommunerne og amterne, at vi ikke vil acceptere, at de bliver pålagt at gennemføre besparelser, der medfører, at de forbedringer, der trods alt er skabt et vist grundlag for her, bliver fjernet?
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Nu ved jeg ikke, hvad statsministeren har sagt i Venstres gruppe om, hvad det var for et tilbud, han gav Socialdemokratiet, da vi var ovre hos statsministeren i sidste uge.
Jeg håber, statsministeren kan bekræfte, at der er to felter, regeringen ville drøfte med Socialdemokratiet.
Det er miljø, og det er socialområdet.
Der har vi været til forhandlinger, og vi har kvitteret for det, og vi har sagt, at det vil vi gerne fortsætte med at drøfte med regeringen sammen med de øvrige partier i oppositionen.
Nu er de lovforslag så lagt frem af regeringen.
Og jeg er sikker på, at når det drejer sig om geografilandskabet derude, er Socialdemokratiet lige så tilfreds med, at vi har fået større og mere robuste kommuner, og at vi erstatter amterne med regioner.
Det er jo ikke der, forskellen har været mellem regeringen og Socialdemokratiet.
Det har været på indholdet, på, hvem der skal løse hvilke opgaver, og på sikkerheden for, at den, der skal løse opgaverne, har økonomien, så det ikke er kvaliteten i velfærden og borgernes sikkerhed for at få en god kvalitet, der skal forringes.
Første klasse!
Nej, spøg til side, tilbage til spørgsmålet.
For det er rigtigt, som spørgeren fra Venstre er inde på, at de har en tendens til at vende den tunge ende nedad i forhold til de mindste indkomster.
Så vil jeg svare på det med uligheden.
Fru Gitte Lillelund Bech ved jo godt, at det skattestop, regeringen har, ikke vil betyde, at man ikke kommer til at betale mere i skat, hver gang man tjener en krone ekstra.
Det gør man, så stiger ens skat.
Og regeringen har jo så gjort det for at betale skattestoppet, at man har skåret ned på tilskud til den kollektive trafik med over 300 mio. kr.
Man har presset kommunerne økonomisk, så børnepasningsomkostningerne er steget voldsomt.
Og så siger Venstre, at så vil de nu indføre en forhøjet børnecheck for de 0-3-årige.
Ja, i 2008, og vel at mærke alene med et beløb, der svarer til, at man vender tilbage til den regulering, som børnechecken havde, før Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti ændrede på reguleringsfaktoren af børnechecken.
Så der er intet til at kompensere for de stigende udgifter.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-02-24:
Jeg kan forstå på hr. Frank Jensen, at han går meget op i, at vi skal ind og se på ulighederne, der er i det danske samfund.
Der må jeg altså bare minde hr. Frank Jensen om, at da hr. Frank Jensen var i regering, var det sådan, at da steg de grønne afgifter.
Vi ved alle sammen, at de grønne afgifter vender den tunge ende nedad, så derfor var der rent faktisk, da hr. Frank Jensen var i regering, hvilket han heldigvis ikke er længere, en meget, meget stor ulighed, når vi ser på de grønne afgifter.
Det har vi jo så heldigvis fået lavet om på, fordi vi har et skattestop, og derfor synes jeg bare, at det er værd at minde hr. Frank Jensen om, at ulighederne, i hvert fald når vi ser på skatter og afgifter, var væsentlig større under den tidligere regering.
Så har jeg også forstået, at hr. Frank Jensen mener, at de her uligheder, som hr. Frank Jensen ser i det danske samfund, tilsiger, at vi har klasser herhjemme.
Jeg må bare spørge hr. Frank Jensen: Til hvilken klasse hører hr. Frank Jensen?
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Hr. Wedell-Neergaard har jo ret i, at meget af forudsætningen for, at vi kan få en bedre integration, er uddannelse, uddannelse og uddannelse.
Men det er til gengæld også en erkendelse af, at når det så er gennemført, er man også nødt til at hjælpe dem til at få et job.
Det er der, hvor vi foreslår, at vi genindfører hjemmeserviceordningen, fordi den kan hjælpe stressede børnefamilier i det her land eller andre familier, der har brug for at kunne købe sig til en service i deres hjem, som de i dag ikke kan betale for.
Det har noget at gøre med vores skattesystem, og der har vi en lang række langsigtede forslag hver især om, hvordan man kan bringe skatten på lønindkomst ned i Danmark.
Men hvorfor ikke gøre det her og nu?
Vi har jo et velkendt system til det.
Det samme med servicejobordningen.
Vi er altså nødt til at erkende, at der er nogle mennesker, for hvem det at komme i uddannelse er et nederlag, hvis det ikke er forbundet med, at der også er en jobudsigt.
Derfor bliver hr. Neergaard og den borgerlige regering nødt til at give nogle klare svar på: Hvordan kan det være, at man altid godt vil være med til at give tilskud til erhvervslivet, men at man ikke vil give det til mennesker, så de kan komme i job igen, dem, der har været stødt ud af vores samfund i så lang tid?
Hvorfor skal hver eneste femøre vendes, når det drejer sig om dem, hvorimod millionbeløbene vælter ud af kassen, når det drejer sig om erhvervslivets tilskudsordninger?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-02-24:
Bag de tal, jeg nævner, ligger der jo en række konkrete initiativer, bl.a. over for flygtninge at skabe bedre kvalifikationer, at arbejde med indslusningsløn, efteruddannelse og hurtigere studiestart, så der er jo altså en række konkrete initiativer, og det skal bl.a. ske i samarbejde med arbejdsgivere, fagforeninger og uddannelsesinstitutioner.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Jeg hørte den konservative ordførers fromme mål.
Og man må håbe, at de gennemføres, for det er jo rædselsfuldt at forestille sig, at arbejdsløsheden skal fortsætte med at vokse, nu hvor vi har fået fornyet mandatet for den nuværende regering.
Tænk på, at vi altså har mistet over 50.000 arbejdspladser, siden den nuværende statsminister blev statsminister for bare 3½ år siden.
Husk på, at sidst vi havde en socialdemokratisk ledet regering i Danmark, kom vi fra at have en arbejdsløshed på 350.000 ned på 140.000.
Jeg tror ikke, at hr. Neergaard er i tvivl om, at Socialdemokratiet er dem, der har den mest gennemarbejdede jobplan af nogen partier i det her Folketing.
Vi har også et forslag om at lave servicejobordning, vi har et forslag om at genindføre en ordning, der gav mange, ikke mindst indvandrere og kvinder fra indvandrermiljøerne, arbejde, nemlig hjemmeserviceordningen.
Hvorfor tænker den her regering så frygtelig konservativt, når det drejer sig om at hjælpe de mest udsatte grupper i vores samfund?
Kreativiteten er jo stor, når det drejer sig om at give tilskud til erhvervslivet.
Hvorfor kan man ikke gøre det samme, når det drejer sig om mennesker?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-02-24:
Under valgkampen har det jo været sagt flere gange, at det ikke var til at se forskel på regeringen og oppositionen.
Jeg synes ikke, at man behøver at høre denne debat ret længe, før det står meget klart, at der er en betydelig forskel.
Vi vil skabe et velfungerende arbejdsmarked og derigennem skabe 60.000 arbejdspladser frem til 2010.
Bl.a. 25.000 flere flygtninge kommer i arbejde, 5.000 som følge af hurtigere færdiggørelse af uddannelse, 2.000 ved mindre sygefravær, 7.500 som følge af, at flere ældre kommer på arbejdsmarkedet osv. osv.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Vi har jo netop ret gode erfaringer netop med at skabe et flertal uden om regeringen, når det drejer sig om dyrevelfærd.
Og jeg vil godt sige, at jeg ikke synes, den danske regering har været effektiv nok over for de europæiske partnere med at få forbedret transporttiderne i de direktiver, som er blevet vedtaget i EU.
Jeg kan love Enhedslisten, at Socialdemokratiet står bag det flertal, som vi stadig væk har i Folketinget, for at få forbedret dyrevelfærden, også når det drejer sig om de lange transporter.
Så vil jeg sige, at man jo kunne gøre noget ved det selv her i Danmark også.
Vores egen fødevaresektor, vores egen landbrugssektor kunne jo gøre noget selv for at køre deres slagtedyr til det nærmeste slagteri.
Det er da urimeligt, at man sætter udtjente søer på lange transporter ned igennem Europa for at tjene den sidste femøre frem for at køre dem til det nærmeste slagteri, så det kunne give nogle arbejdspladser i Danmark.
Der er mange ting at komme efter her, og det er jeg enig med hr. Per Clausen i.
Så til alle den nuværende undervisningsministers fortrædeligheder, da han sidst var i ministeriet, og det, at vi ikke fik rettet op på dem: Jeg synes nu, at vi fik luget ud i mange af dem, men nu vil vi følge den nye ministers arbejde tæt, og der, hvor vi har forlig, vil vi sørge for at binde ministeren op på de forlig, vi allerede har indgået med hans forgænger i embedet.
Det er vi altså nødt til at se på, og jeg kan love Enhedslisten, at Socialdemokratiet vil videreføre det arbejde, vi har været i gang med både før valget og under valget, med at se, om det er konkurrencelovgivningsbestemmelser eller planlovgivningsbestemmelser, vi skal ind at se på for at sikre, at nogle, der ejer en fabriksbygning, ikke kan forhindre andre i at overtage den og videreføre den som en arbejdsplads.
Per Clausen (EL), 2005-02-24:
Jeg går ud fra, at hr. Frank Jensen kan bekræfte, at en af den socialdemokratiske regerings forsømmelser var, at den ikke i tilstrækkeligt omfang fik gjort op med den tidligere og nuværende undervisningsministers gerninger tilbage i 1980'erne og begyndelsen af 1990'erne.
Det synes jeg måske er en vigtig pointe at få med her.
Det andet er jo, at der snakkes meget om, hvor vigtigt det er, at mennesker har mulighed for at have kontrol over deres eget liv.
Der synes jeg, man skal være opmærksom på, hvad der konkret sker, når man f.eks. fra Danish Crowns side beslutter sig for at lukke et slagteri i Hjørring.
Det betyder, at de mennesker fratages muligheden for at have kontrol over deres eget liv.
Når de så ønsker sammen med andre gode kræfter i Nordjylland at drive slagteriet videre, så viser det sig, at det samme Danish Crown, som ønsker at monopolisere produktionen af kød her i Danmark, også har mulighed for at forhindre, at slagteriet bliver solgt på rimelige betingelser.
Jeg vil gerne spørge hr. Frank Jensen, om Socialdemokratiet vil medvirke til at sikre, at konkurrencelovgivningen bliver skærpet, sådan at Danish Crowns muligheder for at forhindre, at slagteriet i Hjørring bliver ført videre, bliver stoppet.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-02-24:
Så er det måske derfor, hr. Frank Jensen taler så meget om det her med klassekamp, for nu bliver det jo lige pludselig fra hr. Frank Jensens side lagt op som en klassekamp mellem dem, der er bogligt stærke, og dem, der desværre bare åbenbart kan noget med deres hænder.
Jeg spurgte til noget helt konkret.
Jeg spurgte til social- og sundhedsuddannelsen, en uddannelse, hvor det, man skal, er at hjælpe andre mennesker med sine hænder.
Det er en mulighed for, at man kan være der for andre mennesker, at man kan hjælpe dem, og derfor synes jeg, det er meget underligt med den her snobberieffekt, der er fra Socialdemokratiets side, hvor man åbenbart i Socialdemokraternes bog kun er noget værd, hvis man er bogligt dygtig.
Jeg synes faktisk, at vi skylder de mennesker, der kan noget med deres hænder og bl.a. kan være ude og hjælpe vores ældre mennesker med hverdagsopgaver, at vi også giver dem noget credit for det, de kan, bl.a. ved den mulighed for at komme ind på social- og sundhedsuddannelsen via den praktiske erfaring og den kunnen de har.
Jeg undrer mig over, at Socialdemokraterne ikke har været med til det.
Og jeg håber sådan, at Socialdemokraterne i fremtiden vil være med til at lave den slags muligheder, for jeg var virkelig i chok, da men stemte imod den mulighed inden valget.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Undskyld mig, den har vi allerede.
Man kan jo i dag inden for vores erhvervsuddannelser – det ved i hvert fald uddannelsesordførerne fra de to regeringspartier – starte direkte ude i virksomheden.
Men der er vel ingen af dem, der sidder på regeringspartiernes taburetter derovre, der har forestillet sig, at man i fremtiden kan uddanne elektrikere, snedkere og tømrere osv., uden at de også får de nødvendige skolemæssige kundskaber.
Vi må passe på det, vi har i Danmark, nemlig gedigne, gode håndværksmæssige uddannelser, som vi er berømmet for ude i verden, vi har fået priser i den internationale verden for de bedste erhvervsuddannelser; vi skal da ikke begynde at reducere kvalitet og indhold i dem.
Så ender vi jo dér – hvilket vi kender fra USA og andre lande – hvor den håndværksmæssige kvalitet ganske enkelt er for ringe.
Jeg lover fru Charlotte Dyremose, at vi gerne vil være med til at se på, hvordan vi kan løse de her problemer.
Men det største problem, som regeringen selv har skabt sig, er, at man har afskaffet skolepraktikken.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-02-24:
Jeg bliver glad, når hr. Frank Jensen taler om at åbne for dem, der er lukket ude fra arbejdsmarkedet, for vi har jo en generation af nogle, som desværre ikke har fået de virkelig nødvendige boglige kompetencer.
Jeg skal så undlade at nævne, at det måske er, fordi de desværre har gået i folkeskolen under den tidligere socialdemokratiske regering, og derfor ikke har fået de nødvendige skub i den rigtige retning, som vi nu lægger op til.
Når hr. Frank Jensen nu står og taler om at åbne for dem, der er lukket ude, er det så, fordi hr. Frank Jensen og Socialdemokratiet vil ændre kurs og vil være med, bl.a. når vi nu vil til at styrke mesterlærebegrebet, og altså hjælpe de mennesker, der ikke er bogligt stærke, men kan noget med deres hænder?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Nu brugte hr. Frank Jensen jo på en måde meget af sin taletid på at skælde ud på Dansk Folkeparti og regeringen, som om vi var ét fedt, og det var forfærdeligt.
Nu vil jeg vende den lidt om og sige, at der jo er et punkt, hvor det på os virker, som om Socialdemokraterne og regeringen er ét fedt, og det er i forhold til den forestående forfatningsafstemning.
Må jeg så spørge hr. Frank Jensen: Hvordan vil Socialdemokraterne, som jo er meget inde i varmen hos regeringen, disponere, så det bliver en fair proces, der skal foregå, at vi mere diskuterer indhold, end vi diskuterer procedure?
Vil Socialdemokraterne eksempelvis være med til at få forfatningsteksten sendt ud til den danske befolkning?
Vil det være rimeligt i forhold til de økonomiske midler?
Synes Socialdemokraterne, de bliver mere ligeligt fordelt?
Socialdemokraterne er et japarti, men alligevel.
Og synes Socialdemokraterne egentlig ikke ligesom Dansk Folkeparti, at det ville være en ordentlig måde, hvis vi afholdt folkeafstemningen samme dag som briterne?
Så var der ikke noget taktisk i forhold til det.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Jeg synes, fru Pia Christmas-Møller skal komme med et forslag, hvis fru Pia Christmas-Møller selv har forslag til at reducere i overførselsindkomsterne eller i velfærden i øvrigt.
Det har vi ikke lagt frem, det er vi ikke gået til valg på, og det vil vi selvfølgelig heller ikke gennemføre efter valget.
Det, vi har sagt meget klokkeklart i valgkampen med hensyn til de investeringer, vi skal foretage i forskning og uddannelse, er, at hvis det ikke lykkes for alvor at få gang i beskæftigelsen indtil 2008, så må vi mindske gældsafviklingen, indtil vi har nået de store investeringer, vi skal nå inden år 2010.
Jeg troede, fru Pia Christmas-Møller og jeg var enige om, at Barcelonamålsætningen skal nås, for Danmark kan ikke lade sig hægte fuldstændig af den europæiske udvikling inden for forskning og udvikling.
Og hvis fru Pia Christmas-Møller og jeg er enige om det, så lad os da finde sammen, så lad os sætte os ned og lave den plan.
Sådan hørte jeg det i øvrigt også: at statsministeren inviterede partierne bredt til at sætte sig ned og få lavet den plan, der gør, at vi kan indfri de mål i 2010.
Der stiller Socialdemokratiet meget gerne op.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Hr. Frank Jensen taler jo udenom.
Vil han øge det offentlige forbrug, og i hvilken størrelsesorden?
Det var punkt 1.
Punkt 2: Hvordan skal det finansieres?
Jeg kan forstå, at prioriteringer overhovedet ikke er noget, der indgår i hr. Frank Jensens univers.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Vi har krav på at få det at vide.
Har man opgivet 2010-målsætningerne, eller har man ikke?
Og hvad har man opgivet dem til fordel for?
Er det en fordobling af det offentlige forbrug, vi står over for?
Og er det en stor skatteyderregning, vi står over for?
Eller kan man overhovedet forestille sig at gennemføre omprioriteringer inden for det offentlige budget, som jo trods alt er temmelig stort?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-02-24:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Frank Jensen fuldstændig lukker øjnene for, hvad det var, den tidligere socialdemokratiske regering rent faktisk gjorde.
For hvis vi nu tager daginstitutionstaksterne, så var det rent faktisk den socialdemokratiske regering, der gav kommunerne mulighed for at opkræve 33 pct. af omkostningerne.
Igen her noget, som vender den tunge ende nedad.
Så kære hr. Frank Jensen
: Jeg synes sådan set, at den socialdemokratiske ordfører burde huske lidt tilbage på, hvad det var, man rent faktisk gjorde.
Men jeg kan jo så forstå, at Socialdemokraterne nu fraviger den politik, man førte, da man var i regering tidligere.
Er det så den nye kurs, vi skal se fra Socialdemokratiet?
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Det, som fru Gitte Lillelund Bech jo forbigår, er reguleringsmekanismen.
Der var ti teser i Venstres sådan lidt neoliberale gruppe – et af medlemmerne, bannerføreren, er nu også blevet medlem af Folketinget – og deriblandt var der et ønske fra den neoliberale tesegruppe i Venstre om, at man skulle ind og have en særlig regulering af overførselsindkomsterne.
Det blev banket ned, da statsministeren kom hjem fra sommerferie, det ville ikke ske med den nuværende statsminister som statsminister og formand for Venstre.
Så måtte man vippe ham af pinden som formand for Venstre.
Men det er jo sket.
Det er jo gennemført for børnecheckens vedkommende, for boligstøttens vedkommende, og det er jo med til, at man lige så langsomt udhuler værdien af den børnecheck.
Så kan man tale nok så meget om, at man nu vil sætte taksterne ned på daginstitutionsområdet, man vil regulere børnechecken i 2008 for nogle børn, der ikke er født endnu, for det er de 0-3-årige i 2008 ikke.
Jeg synes, fru Gitte Lillelund Bech har en meget dårlig sag her, det må jeg sige.
Per Clausen (EL), 2005-02-24:
Det vil jeg selvfølgelig arbejde videre med.
Jeg vil så også bare sige, at jeg var glad for, at hr. Frank Jensen ikke benægtede, at den tidligere socialdemokratiske regering havde begået en alvorlig forsømmelse ved ikke effektivt at gøre op med den nuværende undervisningsministers gerninger, da han sidst var undervisningsminister.
Så vil jeg bare sige én ting mere.
Et enkelt sted i regeringsgrundlaget kan man se noget om sunde fødevarer, tror jeg det er.
For en af konsekvenserne af den der koncentration af den danske slagteribranche er jo også, at dyr transporteres i timevis, hvilket er skidt for dyrene, dårligt for kvaliteten og dårligt for miljøet.
Så jeg håber også her, at Socialdemokraterne vil være med, og så må vi se, om det ikke på disse områder skulle være muligt at etablere et flertal uden om regeringen.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Det er jo en kendt sag for højrefløjen i Danmark, hvor man altid taler om, at vi er i samme båd.
Nej, vel er vi da ej, for vi oplever i øjeblikket, at de, der har mest, får endnu mere, og de, der har mindst, får mindre og mindre.
Og problemet er, at den gruppe, der får mindre og mindre, ikke kan se for sig, at denne her regering hjælper dem til at komme i en situation, hvor de kan gøre sig forventninger om at stige opad i vores samfund.
Da væltede arbejdsløsheden frem i Danmark.
Hver gang vi var tre unge mennesker sammen, så var der en af os, der var arbejdsløs.
Så fik vi en ny socialdemokratisk regering, og vi fik bugt med ungdomsarbejdsløsheden, og vi fik skabt muligheder for folk.
Vi fik sat turbo på efteruddannelse og videreuddannelse, massevis af ufaglærte i vores land blev flyttet fra at være langtidsarbejdsløse til at komme i arbejde igen.
Det er at føre en anstændig, retfærdighedssøgende politik i Danmark.
Men når man gør det modsatte og siger, at man vil stoppe, og man lukker klassekampen, så er det som regel, fordi man har andre hensigter.
Jeg synes, jeg i statsministerens store interesse for klassebegrebet kan spore, at den nuværende statsminister er stærkt optaget af at få rullet den kamp i gang igen.
Leif Mikkelsen (V), 2005-02-24:
Nu er valgkampen jo forbi, og valget er ovre.
Så det med at skulle bruge den til det formål må være slut.
Virkeligheden er jo den, at der er en regering, der går ind for den her reform.
Der er et støtteparti, der gør det, der er faktisk en befolkning, der går ind for den.
Var det ikke passende?
I hvert fald har Socialdemokratiet historisk set dog haft en vis indflydelse på og placering i den kommunale sektor.
Det kan godt være, at den kommer til at afspejle Socialdemokratiets manglende engagement nu, men måske er der stadig væk et par socialdemokrater, så spørgsmålet er stadig væk: Er det ikke tid at foretage en alvorlig test af det her, så vi fik den her helt afgørende store beslutning bredt funderet i det danske Folketing, og at også Socialdemokratiet tog et medansvar?
Til beroligelse for hr. Frank Jensen skal jeg undlade at spørge til klassekampen.
Jeg hæfter mig ved, at hr. Frank Jensen i afslutningen af sin tale sagde: Vi vil ikke forsømme en eneste lejlighed til at teste regeringens vilje til samarbejde, vi vil ind med alle vore gode ideer og påvirke resultaterne.
Nu står vi foran gennemførelsen af en kommunalreform, den største forandring af den offentlige sektor i mands minde, ja, måske nogen sinde, og derfor er det jo interessant at få afklaret nu, hvori testen består.
Peter Christensen (V), 2005-02-24:
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til klassekampen, for forudsætningen for den videre diskussion er lidt, at vi finder ud af, hvad det er for klasser, hr. Frank Jensen kæmper imod.
Derfor er mit spørgsmål såmænd bare: Er det, at vi gør folk op efter deres ansættelsesforhold?
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Jeg synes, at hr. Steen Gade skal holde fast i det positive udgangspunkt, hr. Steen Gade havde, hvor vi skal finde sammen og vi skal være med til at fjerne fordomme.
Vi er også nødt til at lade være med at mistænke hinanden for at have falske lodder i vægtskålen, for det har vi ikke.
Vi har ét formål i Socialdemokratiet, og det er at sikre langt bedre integration.
Der kan det altså ikke hjælpe noget, at man hver gang så bare siger, at 24-års-reglen bryder vi os ikke om og den er umenneskelig.
Man bliver nødt til at se på, hvad alternativet er.
Der synes jeg, jeg har manglet en kreativitet fra SF så vel som fra andre partier, der både før og under valgkampen har kritiseret 24-års-reglen.
Lad os nu holde fast i det, hvor vi har et fælles udgangspunkt.
Det er, at vi skal bidrage til at mindske polariseringen, fjerne fordommene og lade være med at bidrage til at tale om dem og os.