runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Jeg vil meget gerne vide, hvad det er, jeg skulle forbyde.
Der er tre parter i denne sag, det mener jeg vi er enige om.
Der er Københavns Amt, som ikke vil foretage sig noget, de er enige om, at projektet gennemføres.
Det siger Folketinget også.
Så er der nogle divergerende opfattelser hos Borgerrepræsentationen i Københavns Kommune af en sag, som i øvrigt ikke skal til behandling i Borgerrepræsentationen, i og med at der ikke er nogen forandringer.
Det forlig, der er indgået,
Jeg er glad for, at vi har fået lavet undersøgelsen, for ellers ville man, så langt som man kan se frem, beskylde os for, at vi ikke ville lytte.
Vi lyttede til Amager Metro Gruppen, vi sagde, at vi må bruge de penge, det koster, jeg ved ikke, hvor stort beløbet er, til at få det her grundigt undersøgt, og vi fik bekræftet, at det ikke kunne graves ned for samme pris, som det ellers ville have kostet.
Det var Amager Metro Gruppens påstand.
Det kostede ca. 300 mio. kr. ekstra plus det, det ville koste med alle disse kontraktlige forpligtelser.
Bortfaldne spørgsmål
Tove Fergo (V), 2004-03-10:
Jeg tror, det er ganske klart, at ingen kan udtale sig på folkekirkens vegne.
Og er der nogen, der forsøger på at gøre det, så bliver det ikke rigtigt eller sandt af det.
Der er ingen, der kan udtale sig på folkekirkens vegne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jesper Langballe (DF), 2004-03-10:
Jeg vil gerne takke ministeren for det overordentlig klare svar, der er blevet givet vedrørende Det Mellemkirkelige Råd.
Og jeg kan ikke se, at der desangående egentlig kan være mere
at føje til
Det er fuldstændig klart som dagen, ligesom sagen i sig selv er det.
Men tilbage står jo et spørgsmål, som det kan være vanskeligt for ministeren at svare på.
Tilbage står der jo et problem, der hedder Det Konservative Folkeparti, som altså åbenbart fortsat vil opretholde en tilstand, hvor folkekirken får en særlig status med henblik på en særlig opgave i at modsige og kritisere regeringens lovforslag.
Og selv om jeg ikke her forventer noget særlig klart svar, så kan jeg alligevel ikke lade være med at spørge ministeren: Er det holdbart i det lange løb?
Tove Fergo (V), 2004-03-10:
Som jeg tidligere sagde, så er det dybt kritisabelt. Folkekirken har ikke en stemme.
Der er ingen, der kan tale på folkekirkens vegne.
Det er blevet understreget igen og igen i forbindelse netop med oprettelsen af Det Mellemkirkelige Råd.
Og det er rigtigt, at det er, som om man har tiltaget sig en position, som man ikke har ret til at have.
Det er privatpersoner, der tager ud og deltager i konferencer; det er privatpersoner fra Det Mellemkirkelige Råd, der deltager i Danske Kirkers Samråd.
Det er ikke en officiel instans på nogen måde.
Og derfor er det dybt kritisabelt; det er uacceptabelt, at det finder sted på den måde.
Jesper Langballe (DF), 2004-03-10:
Jeg synes, man må sige, at med den sag, vi drøfter her i dag, som er den aktuelle anledning til at kritisere Det Mellemkirkelige Råd, har hele sagen om rådet fået en ny karakter.
Vi er jo altså fuldstændig ude i hampen, hvis det kan fortsætte, at folkekirken får sit navn sat under protester mod regeringens lovforslag. Jeg vil gerne spørge ministeren: Synes ministeren selv, at regeringen vil kunne holde til det bare én gang til?
Tove Fergo (V), 2004-03-10:
Nu er det sådan, at der skal et flertal til for at kunne ændre på en lovgivning, og jeg ser ikke det flertal i øjeblikket.
Samtidig kan man jo også spørge sig selv, hvordan folkekirken som sådan ville se på spørgsmålet om Det Mellemkirkelige Råd i dag.
Det ved vi af gode grunde ikke.
Poul Andersen (S), 2004-03-10:
Fru Margrete Auken kører linjen videre her i sit oplæg og siger, at det handler om økonomi.
Men når metrogruppens projekt bliver trukket frem, må jeg også have en helt klar forventning om, at jeg kan få svar på mine spørgsmål, for det er jo sådan, at det er rent visuelle ting, der er tale om.
Jeg ved, at fru Margrete Auken har været meget optaget af projektet, har været dybt nede i det og har kigget det efter i sømmene, og når jeg begynder at sammenligne tingene og stiller dem over for hinanden, er det kun de rent visuelle ting, jeg kan se, man ser forskelligt på, ellers så kan jeg ikke rigtig finde nogen store kontroverser.
Er det rigtigt forstået?
Jesper Langballe (DF), 2004-03-10:
Men hvis vi skal tale lige ud af posen, så er det jo sådan, at der altså er et andet regeringsparti, hvis kirkeminister i sin tid stod for oprettelsen af Det Mellemkirkelige Råd.
Jeg vil spørge ministeren: Dengang kunne man være uenig om, hvorvidt man skulle have et mellemkirkeligt råd eller ej, men synes ministeren ikke, at tingene har udviklet sig sådan nu, at Det Mellemkirkelige Råd faktisk er løbet løbsk, og at der derfor var grund til at prikke regeringspartneren på skulderen og spørge: Hør, skal vi nu ikke få gjort noget ved det, det kan ikke blive ved?
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Jeg ved godt, at trafikministeren har udsendt en pressemeddelelse om, at vi godt kan pakke sammen alle sammen.
Men jeg vil alligevel godt sige, at hvis man lader denne her Østamagerbane, som nok er et af de virkelig mere tvivlsomme projekter i en i øvrigt tvivlsom model - den skal betjene to kolonihaver og en badestrand og så Udenrigsterminalen, som i forvejen er grundigt betjent, den er i forvejen afsindig dyr i forhold til, hvad den skal løse af opgaver - ødelægge livet for de mennesker, der bor der, så er vi ude i noget, der simpelt hen er lumpent.
Nu har vi set på tallene.
Jeg har også set de tal, som er kommet fra Birk og Krogbo, og jeg har også læst det notat, som Amagergruppen derude har lavet, hvoraf det fremgår, at de ikke er blevet hørt, at de ikke er blevet inddraget, og at de med god grund kan sige, at de står i samme elendige situation
som dengang, da COWIconsult havde beregnet det samme til at koste et eller andet sted mellem 650 mio. kr. og 1 mia. kr. Nu vil jeg godt spørge ministeren: Vil ministeren ikke godt tage en samtale med dem og så prøve at støtte, hvad der sker i Københavns Borgerrepræsentation?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Jeg kunne høre på fru Margrete Aukens ordførertale, at fru Margrete Auken og SF, hvad der jo ikke er noget nyt, er imod metroen.
Metroen kører jo under jorden, den kører ikke oven på jorden, og det betyder, at der så fortsat kan køre biler oven på jorden, og derfor fortolker jeg det sådan, at det er derfor, fru Margrete Auken er imod.
Jeg har et enkelt spørgsmål til det forslag til vedtagelse, som jeg hørte fru Margrete Auken læse op, for så vidt jeg hørte, indebar det, at man nedsætter en kommission.
Man skal ind og se på Ørestadsselskabets kontrakter, Ørestadsselskabets låneramme, Ørestadsselskabets økonomi og ansvarsfordelingen mellem Trafikministeriet og Ørestadsselskabet.
Det lyder for mig, som om fru Margrete Auken faktisk ikke respekterer, at Rigsrevisionen går i gang med det her.
Og så må jeg også bare tilføje: Jeg troede egentlig, at SF var imod, at man nedsatte kommissioner for dette og hint.
Nu synes jeg sådan set ikke, fru Margrete Auken skal smide med sten, når fru Margrete Auken selv bor i et glashus, for jeg tror ikke, fru Margrete Auken hørte efter, hvad det var, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om fru Margrete Auken ikke har tiltro til Rigsrevisionen og til Rigsrevisionens analyse, der skal fremlægges i november 2004.
Det fremgik ikke af det, jeg hørte, så derfor så bliver jeg nødt til at stille et uddybende spørgsmål: Hvorfor nedsætte en kommission, når Rigsrevisionen har bebudet en undersøgelse, der er færdig i november 2004?
Stoler fru Margrete Auken ikke på Rigsrevisionen?
Poul Andersen (S), 2004-03-10:
Fru Margrete Auken orienterede os om i sin tale, at Østamagermetroen vil komme til at koste mere end det, der egentlig er lagt op til, og ministeren har redegjort for, hvordan hele systemet er bygget op.
Men hvad er forskellen egentlig på det forslag, der skal etableres, og det, som metrogruppen har fremlagt? Er det sådan, at metrogruppen ønsker en fuldt og helt nedgravet metro, eller er det korrekt, at den kun skal være halvt nedgravet?
Når jeg kigger på det, er det ikke det, at der ikke er adgangsveje, så man kan komme rundt i lokalområdet, man opponerer over, og heller ikke støjpåvirkningen.
Men hvad er
Hvor er det, forskellen ligger?
Morten Homann (SF), 2004-03-10:
»Vil ministeren oplyse, om andre selskaber end Jyske Bank tidligere har fået fradrag for annullation af egne næringsaktier, eller om der p.t. verserer andre sager, samt den samlede værdi af de omhandlede fradrag?«
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Jeg er meget glad for, at vi alle synes, det er en vigtig debat.
Når dette er sagt, vil jeg gerne understrege, at intet er bestemt på forhånd, og at regeringen går fordomsfrit ind i dette arbejde, og jeg ved også, at Folketinget vil gøre det samme.
Jeg er desuden anmodet om at redegøre for, hvilken løbende budgetkontrol regeringen foretager af selskabet.
Jeg er i den heldige situation, at Rigsrevisionen i en undersøgelse af Ørestads- og metroprojektet i år 2000 fremkom med klare anbefalinger til Trafikministeriets tilsyn med Ørestadsselskabet, som Trafikministeriet naturligvis har fulgt.
Det drejer sig bl.a. om, at der i år 2000 blev iværksat en procedure, hvorefter Ørestadsselskabets kvartalsvis til Trafikministeriet og den politiske følgegruppe rapporterer om status og fremdrift for Ørestads- og metroprojektet.
Disse rapporter bliver desuden sendt til Trafikudvalget og Finansudvalget.
Lad mig lige kort indskyde her, at det så vidt jeg ved er unikt, at Folketinget med den hyppighed og regelmæssighed orienteres om forholdene i et statsejet selskab, ligesom den politiske følgegruppe inddrages langt mere end forudsat i loven, men kun på helt passende vis, og jeg takker følgegruppens medlemmer for det meget store arbejde, der lægges der.
Det er fyldt med kvalitet.
Men tilbage til ministeriets tilsyn.
Rapporterne fungerer som omdrejningspunkt for ministeriets tilsyn med Ørestadsselskabet, hvilket netop er, hvad Rigsrevisionen anbefalede.
Et af kritikpunkterne fra Rigsrevisionens side var, at Trafikministeriet - og før det Finansministeriet - i højere grad burde oplyse om den økonomiske usikkerhed i Ørestads- og metroprojektet.
I den forbindelse anbefalede Rigsrevisionen, at ministeriet overvejede muligheden af, at der en gang årligt blev udarbejdet en risiko- og følsomhedsprofil for udviklingen i Ørestadsselskabets økonomi som led i en fast procedure om informationsudveksling med Ørestadsselskabet.
Denne anbefaling er ligeledes blevet fulgt, hvorfor der i statusrapporterne en gang om året er udarbejdet en følsomhedsanalyse for Ørestadsselskabets gæld og tilbagebetalingstid med hele syv alternative scenarier.
Det er imidlertid klart, at man altid kan tilstræbe at blive bedre, og regeringen ser det som en forpligtelse at sørge for, at tilsynet med de statslige selskaber hele tiden er tilpasset de aktuelle forhold med hensyn til at tage ved lære af de erfaringer, man får.
Lad mig slutte med at sige, hr. formand, at jeg ikke synes, det er så galt med metroselskabet, som man af og til får indtryk af.
Jeg giver nu regulariteten fra november 2003:
Den var 93 pct.
Den faldt til i december måned 2003, altså for nogle måneder siden, til 92 pct.
Den var i januar måned i år 94 pct., og den er i februar måned i år 95 pct., og der kører dagligt over 100.000 passagerer i gennemsnit på metrolinjen.
Så synes jeg, det er glædeligt at se - det er jo vigtigt for fremtiden - at man i går, da Field's åbnede, uden problemer klarede 176.000 passagerer på metroen.
Det synes jeg metroen fortjener anerkendelse for.
Undskyld, hr. formand, at jeg kom til at tale for længe.
Jeg har endda afkortet min tale.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-11:
Er det rigtigt forstået?
Karen J. Klint (S), 2004-03-11:
Det er det parallelløb, jeg godt synes kunne have været et mere fælles løb, så der også var en fælles evaluering og fælles fodslag om, hvordan tingene skal gribes an
Men det er åbenbart lidt svært at få afklaret nu, så vi må jo prøve at se, om vi kan afklare det under udvalgsarbejdet.
Margrete Auken (SF), 2004-03-11:
Nej, det er ikke rigtigt forstået, for der er et lovgivningsgrundlag til Det Mellemkirkelige Råd.
Jeg har godt set, at fru Birthe Rønn Hornbech har været ude og sige, at det ikke er en statsopgave, samtidig med hun er en af de store fortalere for statskirkeligheden, og at der ikke er andre end staten til at forvalte tingene. Hvis vi fik orden i økonomien, så synes jeg, vi skal sørge for, at den ligger under Fællesfonden.
Det er da klart, men så skulle konsekvensen af det, jeg skulle have sagt her, også have været, at vi lige med et snuptag skulle fjerne 40 pct.-tilskuddet til præstelønningerne.
Det mener jeg sådan set heller ikke vi skal, før vi har fået orden i tingene, men når vi har fået orden i tingene, så siger det da sig selv, at en virksomhed som Det Mellemkirkelige Råd skal være dækket af de kirkelige midler.
Det siger sig selv.
Men det er da ikke noget, vi gør på et tidspunkt, hvor vi bare går ind og hekser, fordi det er lykkedes, og det er det, der forskrækker mig, fru Tove Fergo med solid bistand af dem, der vil lukke munden på anderledes tænkende - nu nævner vi ikke de herrers navne - at true med at tage pengene fra dem.
Så bliver jeg da, ja, ligefrem forskrækket.
Jesper Langballe (DF), 2004-03-11:
Ganske kort vil jeg sige, at det er en god idé, at der er overensstemmelse mellem love og bekendtgørelser, og det her er en lille sag, men det er jo et led i det prisværdige oprydningsarbejde, der sker i den kirkeministerielle praksis og i lovgivningen.
Og jeg synes, at denne lille sag, hvor der bliver bragt overensstemmelse mellem lov og det, der har været praksis siden 1937, meget klart viser, hvor fortrinligt det var, at kirkeministeren bad Rigsrevisionen om at kulegrave hendes eget ministerium, så man kunne få bragt orden i de ting, der jo har haft det med at formere sig ved knopskydning uden nogen særlig systematik.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-03-11:
Jeg skal blot ganske kort meddele på Det Konservative Folkepartis vegne, at vi kan støtte forslaget.
Der skal være orden i tingene, og når Rigsrevisionen påpeger, at der har været uoverensstemmelse mellem lovgrundlaget og den praksis, der er foregået siden 1937, så skal det naturligvis bringes i orden.
Så vi støtter forslaget.
Karen J. Klint (S), 2004-03-11:
Jeg forstod på ministerens svar her i forbindelse med teksten
i bemærkningerne, at der til efteråret kommer en struktureret debat, som fortrinsvis vedrører bloktilskud.
Så det er faktisk den brede debat, man har bedt om mere tid til, og ikke kun om tid til en smal debat om bloktilskud.
Det er også en debat om konsekvenserne: Får det konsekvenser for folkekirkens ydre struktur?
Der skrives på side 4, at kirkeministeren vil i løbet af indeværende år tage initiativ osv., og det er jo meget personligt.
Det er ikke engang ministeriet, det er personen ministeren, der vil tage initiativ til det, men efter min demokratiopfattelse skal Folketinget faktisk også være med i den debat, ikke kun kirkeministeren.
Margrete Auken (SF), 2004-03-11:
Jeg har ikke sagt, at der skulle botaniseres, så der, hvor der var tale om lidt frihed i kirken, kommer meningspolitiet kørende og siger: Det piller vi ud, og det, som passer os, skal blive der.
Det har jeg ikke givet grønt lys for.
Folk, der kan høre, ved også godt, at jeg har sagt, at vi gerne så, at vi samlet - at vi samlet, fru Birthe Rønn Hornbech, og ikke de der manipulationer - flyttede det, sådan at det bragte tydelighed: Kirkens penge til kirkens opgaver, statens penge til statens opgaver, og ikke det dér meningstyranni, som jeg er meget forbløffet over se fru Birthe Rønn Hornbech være med på også.
Jeg vidste godt, at det kom fra de sorte præster, men jeg havde ikke ventet at høre det fra fru Birthe Rønn
Hornbech
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-03-11:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, og vi glæder os over, at ministeren har trukket sine mere vidtgående forslag om bloktilskud m.m. tilbage.
Jeg vil så tilføje, at debatten om disse forslag jo har været ganske omfattende og har også for mig demonstreret en stor interesse for disse spørgsmål i kirkelige kredse i Danmark og også en stor vilje til blandt kirkens folk at administrere sine egne anliggender.
Karen J. Klint (S), 2004-03-11:
Det var faktisk også det, jeg sagde, men med den baggrundsstøj, der er herinde, kan det jo være svært at høre hinanden en gang imellem.
Jeg kvitterede faktisk for, at ministeren havde lyttet og derfor kun kom med et meget smalt lovforslag.
Desuden misbrugte jeg egentlig ikke lovforslaget, jeg tillod mig bare det samme som ministeren, at når ministeren bruger bemærkningerne til at brede sig ud, så
tillod jeg mig også at forholde mig til bemærkningerne til lovforslaget.
Tove Fergo (V), 2004-03-11:
Man kan sige, at det er jo sådan med det folkekirkelige, at tingene skal helst gro nedefra, initiativerne skal helst komme nedefra, og det er faktisk det, jeg har efterlevet hele tiden.
Jeg har taget de frugter, som har vokset sig store, og plukket dem.
Sådan skal det helst foregå, og det er også det, jeg har lagt op til.
Jeg havde et møde med stifterne her i januar i forbindelse med Finansministeriets projektgruppes rapport, og det var det, jeg spillede ud med over for stifterne.
Jeg havde møde med Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmers bestyrelse og med Den Danske Provsteforening, og det var det samme, jeg sagde til dem: Nu tager vi den debat, I gerne vil have, for det synes jeg vi skal gøre.
Jeg synes ikke, det skal være en styret debat, og det er heller ikke det, der er skrevet i bemærkningerne.
Det skal være en mere struktureret debat fra min side, og det betyder, at jeg tager ud til menighedsrådsmedlemmernes distriktsforeninger, diskuterer tingene og fortæller, hvad det egentlig er for tanker, der ligger bag, og så hører jeg, hvad de har at sige til det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-11:
Jamen på nuværende tidspunkt er jeg da meget tilfreds med, vi er kommet så langt, at fru Margrethe Auken er enig i, at Det Mellemkirkelige Råd ikke er en statsopgave, og at der altså på det lange sigt ikke skal statsmidler i det råd.
Tak for det.
Jeg vil i modsætning til ordføreren fra Socialdemokratiet holde mig til lovforslaget og stille to klare spørgsmål: Er fru Karen Klint ikke enig i det, jeg sagde i min korte ordførertale, at det, som fru Karen Klint kalder, at der rettes op, det er noget, som har været praksis lige siden 1937, altså også under flere socialdemokratiske ministre?
Så vil jeg spørge, om ikke dette korte lovforslag netop er udtryk for - fordi der ikke står andet end det, der gør - at kirkeministeren har lyttet til det kirkelige bagland.
Er det ikke det, der er kendsgerningen?
Søren Krarup (DF), 2004-03-11:
Fru Lotte Bundsgaard nævnede, at rådmanden - den socialdemokratiske rådmand i Århus, Flemming Knudsen - også havde peget på, at det var urimeligt, at der ikke blev foretaget en sådan begyndende helbredsundersøgelse af alle, og jeg vil blot spørge Else Theill Sørensen: Er fru Else Theill Sørensen ikke enig med mig i, at denne opfattelse af den socialdemokratiske rådmand kunne måske være af ren lokalpolitisk karakter, der bygger på, at det ville betyde, at ikke Århus, men den danske stat som helhed skulle punge ud, hvor det nu alene er Århus?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-11:
Nu er det jo ikke sat i gang for kvoteflygtninge.
Det er jo for flygtninge, som vi selv siger ja tak til, og som ikke selv har bestemt, at de kommer til Danmark.
Men vi har jo sagt: I er velkomne her. Derfor undrer det mig, at fru Else Theill Sørensen ikke med det samme siger: Jamen dem går vi selvfølgelig ind og giver en helbredsundersøgelse, også fordi det må være en meget, meget begrænset udgift.
Vi snakker om nogle millioner inden for et meget stort budget.
Og når man nu tænker på, hvor mange penge man rent faktisk kan spare ved at komme problemerne tidligt i møde, så kan jeg ikke se, at der er nogen grund til at tøve.
Margrete Auken (SF), 2004-03-11:
Jeg vil godt følge op på det, fru Karen Klint sagde, for jeg har heller ikke så meget tillid til det, der kommer til at ske.
Jeg kunne høre på ministerens svar, at ministeren ikke kan høre, hvad der bliver sagt.
Det skal jeg ikke gå længere ind i, men jeg sagde altså ikke, at der skulle ryddes op i fællesfonden.
Bare for at tage et eksempel sagde jeg, at der skulle ryddes op i sammenblandingen af statslige midler og kirkelige midler, men lad det nu være.
Jeg vil godt bede ministeren love os, at den debat, der bliver ført i kirken, bliver så velorganiseret, at vi kan høre kirkens stemmer og ikke kun ministerens, og at ikke kun ministeren skal afgøre, hvad der skal nås frem til.
Hvis man regner distriktsforeningerne med til nedefra, gror der faktisk ret mange ting frem nedefra, som er i modstrid med det, ministeren siger.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-11:
Jeg synes i grunden, jeg er så imødekommende, som jeg overhovedet kan være.
Jeg har bare sagt: Jeg vil ikke umiddelbart sige ja til det her forslag og præcis denne her ordlyd.
Nu spørger den radikale ordfører, om jeg ikke synes godt om det med kvoteflygtningene.
Jamen det er jo ikke dét, der står.
Der står til flygtninge og indvandrere fra tredjeverdenslande.
Den slags spekulationer vil jeg slet ikke begive ud i.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg synes, det er sørgeligt og en stor tragedie for de familier, som kommer hertil og ikke i tilstrækkeligt omfang får tilbud om en undersøgelse, som måske kan resultere i en behandling for de sygdomme, de har med sig, eller så de for den sags skyld kan undgå at give sygdommen videre. Der er alt for mange tilfælde, selv i 2004, med børn, som bliver født af mødre, der har haft hepatitis B, som ikke har været opdaget, og som moderen ikke har været klar over, hun har og som derved kommer til at smitte sit barn ved fødslen, hvilket oftest kan føre til, at barnet bliver kronisk bærer af den sygdom resten af sit liv med både sygdom og tidlig død til følge.
Derfor vil det være en særdeles god investering at sikre en smitteopsporing for de personer, der kommer hertil, og som kan have en sygdom, og det vil være godt både for dem selv og for deres familier at vide, at de sygdomme kan behandles.
Jeg vil også igen sige, at det jo engang imellem godt kunne være, at regeringen skulle overveje at nedsætte sådan en Bjørn Lomborg på sundhedsområdet, for var man gået ind og havde vurderet, hvorvidt en investering i tidlig smitteopsporing kunne betale sig i forhold til det, det koster, når nogle af de her personer, som ikke får at vide, at de er syge, dels selv bliver syge eller dør tidligt, eller risikerer at smitte andre med sygdommen, så er jeg ikke et øjeblik i tvivl om, at de penge ville være godt investeret, og at det således vil være en god investering at bruge de få penge, som det koster at lave en helbredsundersøgelse.
Så vi er positive over for forslaget og vil gerne støtte forslaget.