runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Larsen (S), 2001-03-13:
På vegne af den socialdemokratiske gruppe skal jeg hermed slutte op om arbejdsministerens lovforslag nr. L 173 efter anbefalinger fra den af regeringen nedsatte arbejdsgruppe, der med baggrund i de seneste års generelle fald i renteniveauet anbefaler en omlægning af Arbejdsmarkedets Tillægspension.
Som det fremgår af lovforslaget, er omlægningen omfattet af fire hovedelementer samt en række tekniske og konsekvensmæssige ændringer.
Det er et helt centralt mål at sikre realværdien i pensionen.
Nedsættelsen af grundlagsrenten fra 4,5 pct. til 2 pct. vil ikke forringe den udbetalte pension, da ATP gennem de seneste år har oparbejdet en større bonusudjævningsfond.
Nedsættelsen af grundlagsrenten skal være med til at styrke den langsigtede bonusevne og sikre stabiliteten, så ATP fortsat kan opfylde sine forpligtelser og tilsagn til det enkelte medlem, som omfatter rettigheder skabt på grundlag af de allerede indbetalte og fremtidige bidrag.
Ændringen af grundlagsrenten medfører bl.a., at det aldersneutrale grundlag, som ATP hidtil har været baseret på, vil være uhensigtsmæssigt. Det aldersneutrale grundlag blev indført ved ATP's oprettelse i 1964, hvor hensigten var at begunstige medlemmer, der på daværende tidspunkt allerede var oppe i årene og derved ikke kunne nå at indbetale særlig meget til ordningen inden pensionsalderen.
Da ATP-ordningen nu har eksisteret i mere end 37 år, er målet og hensigten med det aldersneutrale grundlag for længst nået.
Med et tarifbaseret grundlag vil der være større sammenhæng mellem bidrag og ydelser og en større fleksibilitet i forhold til fremtidigt behov, så utilsigtede fordelingsmæssige virkninger kan undgås. En konsekvens af ændringen bliver, at den nuværende ATP-ordning lukker. Samtidig åbnes en ny ATP-ordning på det nye grundlag.
Den vil i starten kun have en beskeden kapital, hvilket også var tilfældet med den gamle ordning, da den startede i 1964.
Derfor foreslås det, at der oprettes et formuefællesskab for begge ordninger, så den gamle ordnings kapital kan være med til at løfte den nye i gang til gavn for medlemmerne af begge ordninger.
Derfor er det sund fornuft at etablere en samlet investerings- og strategipolitik for at opnå det bedst mulige afkast, og dermed vil ATP være optimalt garderet i tilfælde af økonomisk svære tider.
Sidste del af de fire hovedelementer er en omlægning og modernisering af dødsfaldsydelsen.
Efter den nuværende ordning udbetales den som et engangsbeløb svarende til den kapitaliserede værdi af medlemmernes pensionsoptjening, altså hvor meget den enkelte har indbetalt.
Fremover vil ægtefælleydelsen i højere grad blive uafhængig af alder, ligeledes vil den også komme til at omfatte samlevende. Dertil bliver børneydelsen opprioriteret i forhold til ægtefælleydelsen.
Lovforslaget i sin helhed er en kompliceret størrelse med mange tekniske begreber, som gør det svært tilgængeligt for mange.
Derfor er det nødvendigt at gøre indholdet mere tilgængeligt for almindelige mennesker
, da det jo i sidste ende er dem, det handler om.
Lovforslaget har også været til høring hos arbejdsmarkedets parter m.fl., som har modtaget det positivt.
Jens Vibjerg (V), 2001-03-13:
Indledningsvis vil jeg gerne komme med et par overordnede betragtninger.
I Venstre er vi principielt af den holdning, at man som lønmodtager regelmæssigt skal have oplyst, hvor meget man har indbetalt, og hvor meget det forventeligt giver i pensionsudbetaling fra det tidspunkt, hvor det er aktuelt.
Overordnet synes jeg også, at det principielt er vigtigt, at man som lønmodtager selv afgør, hvor man ønsker sin kommende pension placeret.
Ønsker man den samlet i én pensionsordning, eller ønsker man den delt ud på flere forskellige ordninger?
Og man må sige, at det ikke er de langsigtede visioner, der præger det forslag, vi her har til behandling.
Når det er sagt, så vil jeg også sige, at der ikke umiddelbart er noget i lovforslaget, der får nakkehårene til at rejse sig hos mig.
Nedsættelse af rentegarantien fra 4,5 pct. til 2 pct. må vel siges at være en naturlig udvikling i en situation med relativt lav inflation.
Og det er jo ikke det, der bestemmer, hvor mange penge man får som pensionist.
Umiddelbart har jeg heller ingen indvendinger imod overgangen fra aldersneutralt grundlag til tarifgrundlag.
Det er vel egentlig meget rimeligt, og det er det, vi kender fra den øvrige pensionsbranche.
Og har ministeren gjort sig nogle overvejelser desangående?
Ændringen af dødsfaldsydelserne ser jeg mest som en modernisering både i forhold til de øvrige ændringer og i forhold til tidsånden.
Jeg vil slutte med at gentage, at vi i Venstre gerne havde set, at der var medtaget et forslag om at oprette individuelle depoter og årlige depotregnskaber.
Man burde selvfølgelig også på individuel basis have mulighed for at overføre den særlige pensionsopsparing til en arbejdsmarkedspensionsordning.
Men det kunne jo være, at vi med lidt hjælp fra Venstre kan få det her lovforslag igennem udvalget, så det ender med at blive et udmærket skridt i den rigtige retning.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-13:
Med lovforslaget gennemføres en omlægning af Arbejdsmarkedets Tillægspension, der tager udgangspunkt i anbefalinger fra en arbejdsgruppe, der blev nedsat på grund af de seneste års generelle rentefald.
Faldet har ført til en nedsættelse af den maksimalt tilladte grundlagsrente ved nytegning af pensionsaftaler i livsforsikringsselskaber m.v., hvor grundlagsrenten i dag er 2 pct.
Ved lovforslaget gennemføres en omlægning af ATP, således at grundlagsrenten nedsættes fra 4½ pct. til 2 pct. svarende til de øvrige pensionsordninger.
For det andet foreslås det, at ATP fremover skal baseres på et tarifgrundlag i modsætning til i dag, hvor optjening af pensionsret ikke er aldersafhængig.
Det er nødvendigt, at de to forskellige ordninger, nemlig 4½ pct.-ordningen og den ny 2 pct.-ordning holdes adskilte, men at der samtidig er et formuefællesskab mellem de to ordninger, som bl.a. medfører en samlet investeringspolitik og -strategi.
Inden for formuefællesskabet tages der højde for forskelle i bl.a. grundlagsrente gennem en regnskabsmæssig adskillelse af rettigheder og en differentieret bonuspolitik.
ligesom ægtefælleydelsen nu også kommer til at omfatte samlevende.
For Dansk Folkeparti er det grundlæggende vigtigt, at pensionsmodtageren også efter indførelsen af en ny ordning i kroner og øre får udbetalt det samme, uanset om man delvis henhører under den gamle ordning eller alene fremover bliver omfattet af den ny ordning.
I bemærkningerne til lovforslaget er det anført, at der som udgangspunkt hverken bliver flere eller færre penge ud af at vælge en højere eller lavere grundlagsrente, idet grundlagsrentens størrelse alene vil have betydning for, hvor vidt pensionstilsagn og pensioner kan gøres relativt værdifaste, eller om deres realværdi skal være faldende over en tid.
Dansk Folkeparti har ikke umiddelbart nogen forbehold over for lovforslaget, og udgangspunktet er derfor, at vi stiller os positive over for lovforslaget.
Susanne Clemensen (CD), 2001-03-13:
I CD opfatter vi også primært det her lovforslag som værende tekniske ændringer til loven om Arbejdsmarkedets Tillægspension, og vi ser ikke umiddelbart, at der er de store politiske problemer i det her lovforslag.
Det kan jeg jo også se ved at orientere mig i høringssvarene, hvor jo alle bakker op om, at man ophæver det nuværende aldersneutrale princip i ATP-ordningen, og at man nedsætter grundlagsrenten til 2 pct.
Det nævner man bl.a. også, fordi DA og LO jo har været inde på at overveje mulighederne for, at ATP på et senere tidspunkt kunne blive integreret i arbejdsmarkedspensionsordningerne.
Og der synes vi da i CD, at det umiddelbart lyder ganske fornuftigt, at man i hvert fald ikke gør det mere besværligt for DA og LO på et senere tidspunkt at integrere ATP i arbejdsmarkedspensionsordningerne.
Men umiddelbart har vi ikke de store problemer med lovforslaget, men der er givetvis nogle ting, vi skal se på under udvalgsarbejdet.
Anders Samuelsen (RV), 2001-03-13:
Dette lovforslag skal ses som en konsekvens af de senere års stabile, lave inflation og dermed den lave rente.
Med den udvikling kan det på sigt blive vanskeligt for ATP at opretholde den nuværende grundlagsrente på 4,5 pct., som derfor foreslås nedsat til 2 pct., hvilket svarer til den nedsættelse, som er sket for de øvrige pensionsordningers vedkommende.
Samtidig foreslås indført tarifgrundlag, således at der opnås en klar sammenhæng mellem den enkeltes bidrag til ordningen og det pensionstilsagn, som kan opnås.
Dermed bliver ordningen reelt en ægte opsparingsordning i stedet for den nuværende ordning, hvor der sker en omfordeling mellem generationerne.
Lovforslaget indebærer dermed en lukning af den nuværende ordning og en opstart af en ny.
Af praktiske hensyn foreslås formuefællesskab mellem de to ordninger, men overførsel af midler mellem de to ordninger skal i videst muligt omfang undgås.
Til gengæld for den større individualisering af pensionsudbetalingen øges det solidariske element i livsforsikringsdelen af ATP-ordningen, således at dækningen fremover er uafhængig af størrelsen af pensionsindbetalingerne.
Den hidtidige afhængighed har, da alle indbetalte samme beløb, kun betydet, at der var en større forsikringssum, når ældre døde, end når unge døde.
Jeg er overbevist om, at disse ændringer vil være med til at fremtidssikre ordningen, og det vil efter min overbevisning også gøre ordningen mere retfærdig.
Jeg skal på den baggrund meddele, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-13:
Når jeg skal vurdere et forslag, der vedrører pension, så ser jeg altid på, om det hæmmer eller fremmer en høj og fast folkepension som fundament for vores alderdomssikring.
På baggrund af sådan en vurdering er der ikke noget, der peger i retning af, at det her forslag i virkeligheden ændrer på dét, så vores udgangspunkt er, at vi vil gå positivt ind i behandlingen af forslaget.
Men det betyder ikke, at jeg ikke meget nemt kan komme i den situation, at udvalgsarbejdet vil afdække ting, som jeg ikke vil kunne støtte. Selve det at nedsætte grundlagsrenten er umiddelbart en tilpasning til virkeligheden, og det er jo altid en god ting, som vil være med til at sikre stabiliteten i ATP-systemet.
Men jeg vil samtidig godt tilføje, at ATP's investeringspolitik er absolut mangelfuld, f.eks. i forhold til sådan noget som lukningstruede virksomheder, miljø, social ansvarlighed, etik og den slags ting.
Det er selvfølgelig store problemer, som vi ikke får løst med det her forslag, bortset fra at presset for at opnå den højest mulige profit teoretisk set kan lettes lidt, ved at man nedsætter grundlagsrenten.
Med hensyn til omlæggelsen med henblik på at gøre pensionsretten aldersafhængig er det helt umiddelbart ikke nemt at gennemskue, om det kan få uheldige konsekvenser for nogle grupper af pensionsberettigede, og det er specielt dét spørgsmål, som jeg godt vil have belyst videre under udvalgsarbejdet.
Dødsfaldsydelsesændringerne tror vi er gennemtænkte, og vi tror, at der vil være tale om forbedringer.
Så som sagt er vi i udgangspunktet positive over for forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-13:
Kristeligt Folkeparti kan støtte forslaget her.
Det er af nogle ordførere blevet betegnet som kun teknisk, men det synes vi bestemt ikke det er.
Det er teknisk, men det er ikke kun teknisk.
Jeg mener bestemt, at der er politiske forhold, der ligger bag, og selvfølgelig også konsekvensændringer af udviklingen, der er sket på renteniveauet, også med hensyn til, at ordningen nu har eksisteret så længe, at alle er med, og derfor er det naturligt at foretage nogle ændringer osv. Vi kan støtte forslaget her.
Hvis vi skal ride en lille kæphest, så skulle det være beskyttelsen af ægteskabet i forhold til ugifte samlevere.
Her synes vi, at den er lidt sjov, altså at man sådan specielt skal registreres, for at samlevere kan udnytte ordningen.
Man kan godt overveje, hvor mange der egentlig får det gjort.
Det kunne man godt være i tvivl om.
Jeg tror ikke, der er mange, der har overvejet indtil nu i hvert fald, at man skulle spekulere i den slags ting, men det kan jo blive aktuelt.
Så var der en ordfører, vist nok fru Susanne Clemensen, der nævnte det om individuelle depoter, som også indgår i nogle høringssvar.
Det må jeg sige at jeg principielt er imod på det område her, netop fordi ATP jo er med til at supplere folkepensionen som dækningen af folks basale leveomkostninger i pensionssituationen, og det skal man ikke give adgang til at spille pingpong med.
det søde liv.
Dér må vi have lov til selv at spille bold med det, men her synes jeg faktisk, at vi som politikere har et ansvar for at være med til at sikre grundlaget for et beskedent liv.
Jeg ved godt, at der er mange lykkeriddere, der synes, at det er vældig sjovt at have de der individuelle depoter, men jeg tror i øvrigt, de får nogle ret dyre erfaringer i disse dage, og vi hører jo altid kun om de folk, der tjener penge på aktiespekulationer, men der er jo, for at der kan blive balance i tingene, lige så mange, der sætter penge til, men dem hører man bare ikke så meget om.
Jeg kan ikke gå med på den dér.
Det må vi have lov til med vores andre i øvrigt forkromede pensionsordninger.
Så vil jeg måske tværtimod hellere diskutere de ideologiske investeringer, som fru Jette Gottlieb var inde på.
Men også her er jeg bange for, at det ikke er det, vi skal på det område her.
Det kan vi med arbejdsmarkedspensionerne, der jo er snak om i pressen også i disse dage, hvor vi støtter, at man skal have mulighed for at investere på den måde, specielt at der skal være fonde, man kan investere i.
Det synes jeg er helt fint.
Så vil i øvrigt det der med de individuelle depoter i den her sag være alt for omkostningsbelastende.
Jeg har selv fornøjelsen af at sidde i et livsforsikringsselskabs bestyrelse og ved, hvad det koster at administrere de individuelle depoter, og det er beløbene her simpelt hen for små til efter min mening.
Men vi kan støtte forslaget.
Jens Vibjerg (V), 2001-03-13:
Hvis jeg i mit indlæg omtalte den særlige pensionsordning, så er det beklageligt.
Jeg mente selvfølgelig den midlertidige.
Det må være et udtryk for, at hvad hjertet er fuldt af, osv.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-13:
Nu hører vi så også denne her argumentation igen, som vi har hørt tidligere, at lønnen skal være højere og vilkårene skal være bedre for at tiltrække nogle folk med nogle ordentlige lønninger ude fra det pulveriserende erhvervsliv, kunne man forestille sig der menes. Så må jeg spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Har de gange, hvor man har reguleret i opadgående retning, de gange, hvor man har skabt de forbedringer for folketingsmedlemmer, hvilket jo rent faktisk er sket, når man kigger på det samlede billede, sådan som man så gerne vil, skabt en udvikling, der har fået de højtlønnede, som fru Birthe Rønn Hornbech omtaler, til at søge ind i Folketinget?
Efter min overbevisning absolut nej.
Det er noget helt andet, der afgør, at de såkaldte højtlønnede, der sidder i direktørstillinger, eller hvad det er, fru Birthe Rønn Hornbech tænker på, ikke søger ind i Folketinget. Det er kulturen; det er et spørgsmål om, at de er vant til, at der er ganske kort vej fra, at de får en idé, til den begynder at blive ført ud i livet.
Mens den arbejdsmetode, man har herinde i Folketinget, som et folkestyre nu engang må have, er så markant anderledes, at det helst skal være drevet af idealisme ud fra en bestemt politisk idé og ikke efter, hvad man får i lønposen.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-13:
Det er blot for at rette en misforståelse.
Jeg tror nemlig, hr. Aage Frandsen misforstod det, jeg sagde i mit ordførerindlæg om den midlertidige opsparingsordning i ATP, som jo for længst er et overstået kapitel.
Det er ikke den nugældende ordning.
Det er den 1-årige ordning, som for længst er afsluttet, hvor der står et beløb på den enkeltes konto, og jeg har altså meget svært ved at se
, hvorfor, hvis den enkelte ønsker det, vedkommende ikke kan få det overført til en arbejdsmarkedspensionsordning.
Det var det, jeg udtalte mig om.
Den nugældende opsparingsordning har vi vidt forskellige synspunkter på, og der regner jeg ikke med, at vi to i hvert fald kan nå til enighed om, hvordan vi skal forholde os til det.
Susanne Clemensen (CD), 2001-03-13:
Altså det lillebitte gebyr, som Socialdemokratiet vil pålægge virksomhederne, er ikke så lillebitte endda.
I CD har vi faktisk den grundtanke, at arbejdsgiverne og arbejdstagerne så vidt muligt skal samarbejde om at få et velfungerende arbejdsmiljø.
Sådan er det i dag.
Sådan fungerer det heldigvis de allerfleste steder i dag.
Jeg synes ærligt talt, at det er en gammeldags tankegang, at man tror, at man ved at pålægge virksomhederne nogle gebyrer for et eller andet kan få dem til at makke ret.
Det er da i stedet for en dialog med virksomhedsejer og arbejdsledere ude på den enkelte arbejdsplads, der er brug for.
Bjarne Laustsen (S), 2001-03-13:
Det tilkommer ikke mig at give karakter til fru Charlotte Antonsens omtale af andre partier og mandater.
Men det er sådan, at de partier, der er konstruktive og vil gøre noget godt for arbejdsmiljøet, vil vi selvfølgelig også gerne forhandle med. Der kom en melding, hvor fru Charlotte Antonsen sagde, at Venstre er kommet med nogle konstruktive forslag på arbejdsmiljøområdet.
Jeg efterlyser bare ét eksempel fra de sidste 8 år, hvor Venstre har stillet nogle konstruktive forslag på arbejdsmiljøområdet og ikke bare talt om deregulering.
Men jeg vil gerne kvittere for den forholdsvis afdæmpede tale, fru Charlotte Antonsen holdt i dag, og at hun gentog, at der er dele af forslaget, man kan lide.
Hvad er det helt præcist for nogle dele, man vil have pillet ud?
Og dernæst: Når Venstre som et stort oppositionsparti siger, at man gerne vil spare penge, er muligheden jo til stede her.
Det koster over 20 mia. kr. at have et dårligt arbejdsmiljø, og der er en meget fin artikel i Dansk Industri i dag vedrørende virksomheder, der siger, at det er meget, meget positivt at have et godt arbejdsmiljø, for det giver mulighed for at få velkvalificerede medarbejdere osv.
Her er der virkelig mulighed for at gå på banen og få besparelser, hvis man vil arbejde konstruktivt.
Poul Erik Dyrlund (S), 2001-03-13:
Jeg bemærkede lige, at fru Charlotte Antonsen fik stukket en lille, hvid seddel i hånden, så hun har nok bud med i byen, næste gang talerstolen entres.
Når det er sagt, vil jeg gerne erkende, at vi stadig har
Men jeg var heroppe før og efterlyste bare ét sølle eksempel på, at Venstre i de sidste 8 år har bidraget til, at det skulle blive bedre; bare ét sølle eksempel.
Det kan være, det er det, der nu står på den lille seddel, det kan man jo ikke vide.
Så vil jeg også gerne endnu en gang understrege, at i modsætning til tidligere, hvor det altid har været nej, nej og atter nej, kvitterede jeg faktisk over for fru Charlotte Antonsen for de nye toner, der lå i den ordførertale, som Venstres ordfører holdt for lidt siden.
Det gjorde jeg rent faktisk, og jeg er spændt på at se, hvad det kan føre til: om det virkelig er sådan, at Venstre er i gang med at sadle om i forhold til tidligere tiders oplevelser.
Charlotte Antonsen (V), 2001-03-13:
Nu har jeg taget den lille seddel med herop.
Det første vil jeg ikke læse, for det er noget almindelig ros, og det synes jeg ikke rigtig Folketingets talerstol skal benyttes til.
Men det, der står på den anden halvdel, er en præcis beskrivelse af situationen lige nu.
De socialdemokratiske ordførere er blevet kaldt til fra de fjerneste kontorer for at bidrage til at forsøge at hidse Venstre op i denne debat.
og problemet er, at Socialdemokraterne havde foretrukket, at de bare kunne få lov til at gå hånd i hånd med Enhedslisten, uden at vi andre rørte en finger for at forsøge at forhindre det.
Til det vil jeg gerne sige: I Venstre ønsker vi at benytte vore mandater i Folketinget til at skaffe os indflydelse, og derfor er vi ikke tilfredse med, at et så stort og vigtigt område som arbejdsmiljøet bare skal klares sammen med Enhedslisten og ved, at Arbejdstilsynet skal kunne give nogle nye bøder, så man fuldstændig undergraver den normale retssikkerhed i dette samfund.
Derfor går vi konstruktivt og positivt ind i dette arbejde.
Hr. Bjarne Laustsen vil gerne høre, hvad jeg ikke kan lide, og hvad jeg godt kan lide.
Til det vil jeg blot sige, at det kan hr. Bjarne Laustsen læse om efterfølgende.
Hvis hr. Bjarne Laustsen vil deltage i debatten, synes jeg, det er en fordel, han er her, når indlæggene kommer, ellers er det lidt svært, hvis man skal stå heroppe og gentage de forskellige ting, der allerede er blevet sagt. Selvfølgelig er vi kommet med forslag, især i forbindelse med forespørgsels- og redegørelsesdebatter, hvor vi også har lavet vedtagelser sammen med regeringen og også har stemt for en række forslag sammen med regeringen.
Det, vi går ind for, er forenklinger, og det ved regeringen udmærket godt.
Men forenklinger har ikke haft det godt under den nuværende regering, og derfor har vi kunnet se, det ville være halsløs gerning at komme med en masse forenklingsforslag.
Men i øjeblikket har vi tre arbejdsmiljøforslag liggende til behandling, og dem synes jeg hr. Bjarne Laustsen skulle gå hjem og læse, for det er faktisk nogle glimrende forslag.
Vi er endda så heldige, at regeringen i øjeblikket er ved at få det ene forslag vedtaget, uden at man dog indrømmer, at det faktisk er et VK-forslag, der er tale om.
Det drejer sig om hjemmearbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2001-03-13:
Fru Charlotte Antonsen påstår, hun bliver hidset op.
Jeg har spurgt om ét eneste eksempel på et forslag, Venstre har fremsat gennem de sidste 8 år, og som går på at forbedre arbejdsmiljøet.
Det har vi ikke hørt, men vi har hørt en hel masse om, at man vil deregulere, men ikke om, at man konstruktivt vil forbedre.
Jeg var her i salen og hørte hele ordførertalen, og jeg vil godt sige, at det er en lidt underlig form for diskussion, hvis man ikke selv vil komme frem med noget af sin politik, men kritiserer de socialdemokratiske ordførere, som har en reel interesse i arbejdsmiljø.
Det gør vi helt bestemt, så det er fint, at fru Charlotte Antonsen har kigget ud, at Socialdemokratiet er meget aktivt på det område.
Men vi får bestemt ikke stukket små sedler ud, og der er heller ikke nogen, der har skrevet til os hjemmefra.
Charlotte Antonsen (V), 2001-03-13:
Jeg synes, det er ved at udvikle sig til en hel forespørgsel, og derfor kunne det næsten være, vi skulle have en længere taletid, end vi har nu.
Jeg har forstået på hr. Bjarne Laustsen - og det går jeg ud fra at regeringen stadig vedstår - at regeringen har fremsat et lovforslag med en række punkter, som jeg har forsøgt at drøfte her i salen.
Så har hr. Bjarne Laustsen og andre været inde på, hvad Venstre i øvrigt mener om dansk politik og sundhedsfremme, og hvad ved jeg.
Man har været inde på mange ting, og det skal man selvfølgelig have lov til. Jeg har allerede nævnt i mit forrige indlæg, at der foreligger tre beslutningsforslag på arbejdsmiljøområdet fra V og K og også flere partier, nemlig et forenklingsforslag, et forslag om hjemmearbejde og et om Arbejdstilsynet.
Det er en lille buket af det, vi gerne vil, og det er klart, at det er vigtigt og centralt for os.
Vi ønsker forenklinger, for så tror vi faktisk, at der bliver bedre tid til at gøre noget ved arbejdsmiljøet ude på de enkelte virksomheder.
Der er også, som jeg har sagt i dag, en række af tingene i lovforslaget, som det kan være udmærket at undersøge nærmere, støtte og gå ind for.
Men jeg synes altså, at debatten i øjeblikket bærer præg af, at man simpelt hen ikke hører, hvad der bliver sagt, og det er lidt ærgerligt for debatten, for ellers kunne den måske have været meget interessant.