runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Det er ikke noget udliciteringsprojekt at skabe de nye regioner.
Det er et led i den udvikling mod bedre service, som vi har arbejdet på gennem en årrække, og De Konservative vil i hvert fald gerne medvirke til, at behandlingsgarantien strammes yderligere i forhold til det, den er i dag.
Vi har ikke nogen intentioner om, at det her skal skabe et yderligere udbud, men vi har bestemt ikke noget imod, at der, hvor opgaven kan løses bedre og billigere i privat regi, bliver den det.
Det private indgår jo bl.a. i det at give patienterne en hurtigere og effektiv behandling.
Det er vi tilhængere af, for det gør, at patienterne kan behandles inden for den behandlingsgaranti, som foreligger.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-15:
Jeg vil godt spørge lidt ind til den konservative forventning til brugen af udbud og udlicitering, og hvor stor en aktivitet på udfordringsretten man forventer.
Indenrigsministeren er jo særdeles aktiv i forhold til at sætte dagsordenen rundtomkring i decentrale fora, og nu får også regionsrådet på sin dagsorden at skulle lave en servicestrategi, hvori indgår overvejelserne om udbud.
Hvad er den konservative vision i forhold til opgaveløsningen?
Skal det være en opgaveløsning i regionens regi, eller forventer man i stadig videre udstrækning, at privathospitaler, klinikker, og hvad vi har, byder ind på sundhedsopgaven?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Hr. Ole Stavad ved jo godt, at man i regionsrådet kan nedsætte arbejdsudvalg, altså udvalg, der skal beskæftige sig med en bestemt problemstilling i en bestemt periode.
Men det permanente udvalgsstyre, vi kender fra amter og kommuner i dag, er jo i øvrigt også er fastlagt i lovgivningen.
I denne her lovgivning er der så fastlagt en ny styreform, nemlig fleksibelt udvalgsstyre, og det er det, vi mener der er behov for.
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Jeg forstår ikke argumentationen.
De Konservative mener ikke, der er et behov, men hvorfor overlader man ikke det til de 41 folkevalgte ude i regionerne?
Hvorfor er det vigtigt, at man i denne lovgivning laver den slags regler?
Der bliver altså tre forskellige regnskaber med tre forskellige områder med tre forskellige kasser.
Det vil vel ikke være unaturligt, at man gav mulighed for, at regionsrådene kunne indrette sig, så der også var folkevalgte, der havde et vist indblik i og et vist ansvar for eksempelvis de tre områder.
Jeg siger ikke, at man skal gøre det på en anden bestemt måde, at man skal nedsætte et stående udvalg, men hvorfor er det vigtigt, at man forbyder det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Det er jo sådan, at opgaven nu er ændret.
Det fleksible forretningsudvalg vil jo enten kunne varetage den rene opgave, som vi kender den fra økonomiudvalget, det vil sige, at man behandler indstillinger fra regionsrådet, eller det kan overtage visse driftsopgaver, herunder opgaver, der har med sundhed, med udviklingsopgaver og med drift af institutionerne at gøre.
Der er simpelt hen ikke behov for et stående udvalg, for det fleksible forretningsudvalgsstyre giver jo en mulighed for, at forretningsudvalget bevarer overblikket over regionens økonomi og regionens drift.
Det er et af de centrale spørgsmål, som vil blive diskuteret der, og så vil man henlægge de mere politiske diskussioner til selve regionsrådet.
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Jeg vil blot høre, hvorfor det er vigtigt, at man centralt blander sig i, vedtager et forbud imod, at man har stående udvalg ude i regionerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Jeg tror, at hr. Morten Østergaard overser et eller andet i sit spørgsmål, bl.a. behandlingen af fedme, behandlingen af sukkersyge.
Det er jo patientgrupper, som har en betydelig glæde af en forebyggelsesindsats.
Det gælder også for rygere.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Sådan en gennemsnitskommune har ca. 200 indlæggelser pr. år pr. 1.000 indbyggere, og nu omfatter det her jo alt.
Det kan være fødsler, akut blindtarmsbetændelse, andre ting, som måske nok kan være en lille smule svære og måske endda decideret uhensigtsmæssige at give sig til at forebygge, f.eks. fødsler.
Det, der så bliver tilbage, og det er jo det, jeg gerne vil frem til, er et meget lille område, hvor man kan gøre noget ved det med en forebyggelsesindsats.
Det, jeg bare prøver at problematisere, er det her økonomiske incitament, som nu skal medføre det bureaukrati, som ordføreren selv var inde på.
Den effekt, man kan få ud at det i en kommune med 20.000 indbyggere, er ca. 30 kr. pr. borger.
Hvor meget forebyggelse får vi for de penge?
Var det ikke bedre at prioritere det på en anden måde?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Ja, det tror jeg bestemt det gør, og det er ud fra den betragtning, at den måde, kommunerne kan undgå indlæggelser på, er jo ved at have et godt forebyggelsesprogram kørende.
Hvis kommunerne betaler et bidrag, hver gang der er en indlæggelse, er der i den her model et stort incitament til at skabe et ordentligt forebyggelsesprogram, at genoptræne patienterne, når de kommer hjem, og i det hele taget følge op på befolkningens sundhedstilstand.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Jeg kunne godt tænke mig at citere lidt fra forligsteksten, hvor man får forklaret, hvorfor der skal være kommunal medfinansiering på sundhedsområdet: »Med et delvist betalingsansvar ... får kommunerne en yderligere tilskyndelse til at yde effektiv forebyggelses-, trænings- og plejeindsats ...
De kommuner, der via en effektiv forebyggelses- og plejeindsats nedsætter behovet for sygehusbehandling, belønnes ved, at de skal betale mindre til borgernes sygehusindlæggelser.«
Jeg forstår godt, at der er en vis konservativ stolthed over det her, for man har jo netop fremført argumentet om, at amterne skulle nedlægges osv.
Jeg forstår også godt ordførerens bekymring for, hvilket bureaukrati der kan komme ud af det her.
Det, jeg så bare gerne vil have ordføreren til at forholde sig til, er: Tror ordføreren virkelig, at der kommer en reel effekt, når det er så marginalt, hvad man kan opnå ved det her, i hvert fald på baggrund af den viden, vi har i dag?
For en kommune med f.eks. 20.000 indbyggere er det måske 600.000 kr. om året.
Det kan måske lige holde en enkelt forebyggelsesmedarbejder til 20.000 indbyggere gående.
Tror ordføreren det får en effekt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Det er jo også sådan, at de nugældende amter også har et koordinations- og kontaktudvalg med de borgmestre, som sidder i de nuværende kommuner, og der sker også en koordinering.
Man tillægger nu kommunerne en del af finansieringen, og dermed er de medbestemmende på grundbidrag og på udviklingsbidrag, og derfor er kontaktudvalget fastlagt i lovgivningen, sådan som det foreligger i forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Jeg synes stadig væk ikke, at jeg har fået en argumentation, der er overbevisende, for, hvorfor den diskussion mellem kommunerne og regionen, hvor noget mere end halvdelen af kommunerne argumenterer for forhøjelsen af eksempelvis grundbidraget, skal være hemmelig.
Hvorfor må borgerne ikke gå ind og overvære den forhandling?
Hvad er det reelt for en argumentation, der ligger bag, at lige præcis den del af det ikke er omfattet af det almindelige offentlighedsprincip, som vi i øvrigt har i den kommunale forvaltning?
Det her er jo ikke et spørgsmål om takstfastsættelse af en konkret institution, men at der er nogle kommuner, der ønsker at udvikle regionens sygehustilbud i den her retning, og det koster 100 kr. ekstra pr. borger pr. osv.
Hvorfor må offentligheden ikke få at vide, hvilke argumenter de andre har?
Jeg fatter det ikke.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Det sidste er jo for at skabe det, man kan kalde for et overbevisende flertal for, at man vil hæve grundbidraget, og det er jo af ganske stor betydning, da det involverer alle kommunerne i regionen.
Med hensyn til ændringen i grundbidraget og i udviklingsbidraget er det jo sådan, at der i lovgivningen er givet ret vide rammer for, hvilke niveauer man lægger sig fast på, og dermed ret vide rammer for aktivitetsniveauet på de her områder.
Derfor er det jo naturligt, at det gøres på en måde, så det involverer alle kommuner, og foregår på en ansvarlig måde.
Det vil jo senere fremgå af både regionens og kommunens dagsordener, hvordan det er håndteret, så derved kan man sige, at den endelige aftale efterfølgende vil skulle konfirmeres og dermed være offentlig.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Hvorfor må offentligheden ikke have indsigt i de argumenter, som noget mere end en tredjedel af kommunerne måtte have for, at grundbidraget ikke sættes op?
Så et tillægsspørgsmål: Hvad er argumentationen for, at det skal være to tredjedele af kommunerne, der skal stå bag en forhøjelse af grundbidraget?
Hvorfor ikke blot halvdelen?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Nu siger jeg, at det er, når det er besluttet.
Det er selvfølgelig ikke det, jeg mener.
Jeg mener, at oplæg til beslutning vil fremgå af den senere dagsorden, som vil være oplæg til beslutning i de kompetente organer.
Det er det, der skal ske i kontaktudvalget.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Nu har jeg aldrig opfattet demokrati sådan, at hvis man fik at vide, hvad der var besluttet, når det var besluttet, så var der offentlighed og demokrati.
For mig har demokrati handlet om, at der var offentlighed, inden beslutningerne blev taget, så man havde mulighed for at påvirke beslutningerne og høre argumenterne, før de blev taget.
Jeg har svært ved at se, hvor ændringen er i forhold til i dag.
Det er vel den samme konstruktion, man laver her med kontaktudvalgene, som skal træffe en lang række beslutninger, som ordføreren selv var inde på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Jeg vil først pege på, at der jo er direkte valg til kommunalbestyrelserne, til regionsrådene og til Folketinget, så man kan sige, at dermed er en del af den kritik, der har været af reformen, jo imødekommet.
Med hensyn til H:S er det jo et indirekte valgt organ, men her er der jo ikke tale om, at vi arbejder med indirekte valgte organer.
Når jeg peger på, at kontaktudvalget med borgmestrene er et udvalg, hvor det vil være spændende at være fluen på væggen, er det, fordi jeg tror, at der vil der ske nogle forhandlinger om takster og opgaver.
Det er jo også sådan, at det er i kontaktudvalget, man bestemmer, hvilke sociale opgaver regionerne skal løse.
Derfor mener jeg, at det er spændende.
Men det vil jo senere fremgå af dagsordenen både for kommunalbestyrelsen og regionsrådet, hvad det er, man har besluttet.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Ministeren var i sit indlæg inde på, at det var mærkeligt, at nogle både talte om offentligt ansatte som enkeltpersoner og deres repræsentanter osv.
Det er så det, vi har prøvet at spørge om.
Det kan jeg forstå, at vi muligvis kan komme lidt nærmere under udvalgsarbejdet, men at ministeren ikke kan sige yderligere nu.
Så vil jeg gerne spørge til noget af det, de offentligt ansattes repræsentanter har sagt i deres pressemeddelelse i dag, og jeg citerer fra pressemeddelelsen fra FOA og HK/Kommunal: »Hvis regeringen mener, hvad den siger, nemlig at de ansatte skal følge med opgaverne, så bør det heller ikke være svært at tilkendegive, at personaletilpasninger kan ske ved naturlig afgang.«
Det er så Dennis Kristensen og Kim Simonsen på vegne af FOA og HK/Kommunal, der siger det.
Det ville jeg så høre om ministeren vil svare på.
Jeg tror i øvrigt også, at det vil være en ambition, man er nødt til at have, for der er den udfordring på det offentlige arbejdsmarked de kommende år, at der vil være en naturlig afgang på grund af alder, tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, i størrelsesordenen godt 100.000 over de næste 5 år.
Derfor bliver udfordringen altså, hvis man på en og samme tid skal tage nogle gevinster hjem på nogle områder, og det skal man jo, at lave en kommunalreform, hvor vi bliver bedre til at løse de opgaver, som vi kan blive bedre til at løse, med større kommuner for at frigøre ressourcer til de borgervendte opgaver.
Hvis man skal ud at håndtere den udfordring i en situation, hvor der er en betydelig afgang fra det offentlige arbejdsmarked, jamen så er man altså ikke i den situation, hvor man bare kan knipse folk ud af vagten.
For det første ville det være en menneskelig forkert indgangsvinkel til det, og for det andet ville det altså også rent objektivt være en dårlig indfaldsvinkel.
Det er også derfor, jeg tidligere har sendt det signal, at for mig vil det være meget naturligt, hvis den enkelte kommune i sin egen personalepolitik netop følger den anbefaling, der er fremsat her.
Poul Nødgaard (DF), 2005-03-15:
Det har groet i regeringens og i Dansk Folkepartis have, for vi var helt enige om, at en så omfattende reform ikke kunne sættes i gang, uden at vi også sikrede os, at når den kom i gang, så var det noget, der kom til at fungere, for der er jo tale om en meget omfattende omlægning af opgaverne i det offentlige Danmark.
Hvis det skal virke rigtigt og fungere administrativt til borgernes fulde tilfredshed, så er det ganske enkelt helt nødvendigt, at vi får evalueret løbende.
De vedtægter, der bliver lavet, går jeg ud fra er nogle vedtægter, der nøjagtig fortæller, hvordan arbejdet skal udføres.
Der gives løbende en orientering om, hvad der sker, med henblik på at man så kan lave nogle tilretninger i den reform, der er sat i gang.
For indrømmes skal det da, at når denne her reform går i gang med fuld styrke den 1. januar 2007, er det da næsten lige så sikkert som amen i kirken, at der vil være nogle enkelte ting, der måske ikke fungerer optimalt.
Der synes jeg, at det er utrolig vigtigt, at et sådant institut kan komme og fortælle de politikere, der har taget ansvaret for den her kommunalreform, at her er noget, der bør laves om.
Jeg mener ikke, at evalueringsinstituttet skal fungere for tid og evighed.
Jeg vil ikke sætte antal år på, men et antal år skal det naturligvis virke.
Jeg håber på, at vi på et tidspunkt – måske mens jeg endnu lever – kan opleve, at Danmark fungerer administrativt, så det ikke vil være særlig nødvendigt at blive ved med at lave evalueringer.
Men lad fremtiden vise det.
Nu skal vi have det sat i gang, og det sættes jo i gang sådan rimelig hurtigt efter loven.
Jeg var glad for det signal, der kom fra fru Karen Klint, som jeg nærmest kunne forstå sådan, at der da er et forslag, som Socialdemokraterne støtter.
Sådan forstod jeg det, men det er jo ikke sikkert, at jeg hørte rigtigt, og så kan jeg eventuelt blive rettet i det spørgsmål, som jeg kan se at fru Karen Klint er parat til at stille mig.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Ja, hr. Stavad hører jo helt rigtigt.
Jeg kunne jo forstå, at hr. Stavad ikke sådan lige har nogen forslag.
Jeg hjælper gerne til, hvis vi sådan skal sidde sammen og finde nogen.
Men indtil videre har vi grundlaget for det her lovforslag, som er godt bygget op, og som forfølger gode formål.
Ministeren har givet startskuddet, og det er politikere og borgere, der skal føre det ud i livet, så indtil nu ligger det fint til højrebenet.
Men jeg venter spændt på hr. Stavads gode bidrag.
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Jamen det er jo derfor, at det er vigtigst, hvad Venstres ordfører mener, og ikke, hvad ministeren mener, og da jeg kan forstå, at Venstres ordfører og jeg langt hen ad vejen er enige om, at det her ikke skal ende som ministerens institut, så er jeg helt tryg ved, at vi sætter os ned og finder nogle bestemmelser for det her, der går op, så vi er helt sikre på, at det får den bredde, det indhold, den åbenhed, der skal til, og vi ikke risikerer en eller anden form for dum statsdirigering fra ministerens side, fra Slotsholmen.
Han kunne jo komme for skade at gøre det.
Det tror jeg at vi kan hjælpe hinanden med at undgå, og det hører jeg at det er der fuldstændig åbenhed til, det takker jeg for.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Jo, nu kunne hr. Ole Stavad jo så komme med forslag til, hvem der nu var bedre til at godkende vedtægterne end lige præcis ministeren, så kan vi jo drøfte det konkret.
Det synes jeg ville være værd at tage med i overvejelserne.
Hvis der er forslag her til at gøre det bedre, så er vi jo meget åbne.
Især hvis der kommer konkrete forslag fra oppositionen, er vi særdeles åbne.
Det er faktisk det, vi har inviteret til stort set hele dagen.
Nu mangler vi stadig væk forslag også heroppe til, hvad der nu var bedre, end at det lige præcis var ministeren, der udpegede det.
Nu er udspillet sådan, fordi ministeren jo er ansvarlig.
Minister betyder tjener, det vil sige, at det er Folketingets tjener, det er vores tjener, og derfor er det jo godt, at han er ansvarlig over for os, så hvem ellers?
Så, gode forslag, hr. Stavad.
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Jeg hører til min glæde, at Venstres ordfører er åben over for, at vi tager en fordomsfri drøftelse om det her.
Jeg hører også, at Venstres ordfører er af den opfattelse, at det her jo bestemt ikke er ministerens institut, og med den indgang tror jeg da, at vi finder ud af det her.
Når man nu kigger bestemmelserne igennem og ser, at det er ministeren, der udpeger formanden, så er det godt nok, og finansministeren udpeger også en enkelt, men det, der undrer mig mest, er egentlig § 11, der siger, at indenrigs- og sundhedsministeren fastsætter instituttets vedtægter, og at man skal godkende, hvad det er, de skal foretage sig osv. Når der er både en bestyrelse, og der endda også er et rådgivende udvalg, så er den, der har det endelige ord, indenrigs- og sundhedsministeren, og da jeg hører, at Venstres ordfører heller ikke synes, det er en god idé, at det er ministerens institut, ja, så kan vi vel se på det i det videre forløb.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Nu har vi jo et indirekte demokrati i Danmark, hvor borgerne kan vælte deres politikere.
Dem kan de skifte ud hvert fjerde år med en stemmeseddel.
Det er jo en god måde at kunne fortælle på, om de nu gør det godt eller ej.
Her får disse politikere nu et bedre redskab til at gøre det så godt som muligt, så jeg opfatter det hverken som ministerens eller politikernes institut alene, men i høj grad som et institut, der er til for borgerens skyld.
Hvis det her lykkes godt, hvis den offentlige sektor lykkes godt, så bliver det godt for borgerne, også for alle borgere, også for os, som er skatteydere.
Vi får mere for pengene, så det er en fremragende model til på helt naturlig vis at kigge den offentlige sektor efter i sømmene og forfølge de bedste ideer konsekvent.
Det er godt for borgerne, alle grupper af borgere.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Jeg kan godt lide at have et glimt i øjet, så det håber jeg jeg også havde før.
Nu forstår jeg, at det ud over ministeren også skal være kommunalpolitikeren.
Men så mangler jeg stadig væk borgerne.
Hr. Leif Mikkelsen bliver ved med at tale om alt det her økonomi og effektivitet osv.
Hvis nu man er borger og synes, at man mangler indflydelse på sin egen hverdag, at man mangler mulighed for selv at være med til at bestemme, hvordan hjemmehjælpen skal udføres f.eks., eller man mangler, at der i herberget bliver taget nogle andre hensyn end dem, der gør i dag, og man godt kunne tænke sig, at det var noget af det, som man udvekslede ideer om, er det så det her institut, eller er det her institut kun brugbart i forbindelse med økonomi og effektivitet, og hvad der kan måles og vejes, og ikke med hensyn til gode ideer til, hvordan man i øvrigt kunne sørge for, at borgerne kom mere i centrum?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Jeg har da en bestemt tro på, at kvaliteten – det er også nævnt – vil blive målt og dermed også, hvad det betyder for borgerne, for alle grupper, både svage og stærke grupper.
Det her er altså en samlet vurdering af den offentlige sektors løsning af opgaverne, økonomisk, juridisk, på alle måder og dermed også af, hvad der er godt for borgerne.
Og derfor er det et godt redskab.
Dermed vil jeg godt understrege, at det her jo bliver kommunalpolitikernes institut og bestemt ikke ministerens institut, som fru Line Barfod mere end antydede sådan måske med et glimt i øjet.
Nu er det svært at se herfra, om glimtet var i øjet, men jeg opfattede det bestemt, som om der mentes, at det er et redskab til de ansvarlige politikere i kommunerne, som nu bliver større kommuner, får større opgaver, en større del af den offentlige økonomi at administrere, der kan hjælpe med at give gode råd, gode eksempler fra hvor det måske lykkes meget godt.
Det er da ærgerligt, når nu det går godt ét sted, at det ikke virkelig siver ud til alle.
Så derfor er det et godt redskab, som er til for kommunalpolitikerne, og hvis det går godt for kommunalpolitikerne, så bliver det godt for borgerne.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Jeg kan forstå, at formålet med ministerens institut er, at man skal kunne måle og veje, hvad der foregår i kommunerne, og så skal man gøre det så billigt og effektivt som muligt ude i kommunerne.
Det kan man jo så have forskellige holdninger til.
Jeg mener nu nok, der er en del ting, der ikke sådan lige kan måles og vejes.
Men jeg ville godt spørge lidt til dem, der skal sidde i det rådgivende udvalg, og hvem der sidder der.
Jeg har lidt svært ved at se med hensyn til dem, der måske er mest afhængige af det offentlige system, hvor det er, man kan forestille sig, at de har mulighed for at sige, at de gerne ville have, man så på, hvordan forholdene f.eks. er i aktiveringsfabrikkerne, på handicapinstitutionerne eller andre steder, herberger eller andet.
De er ikke overhovedet med i det her.
Det virker lidt, som om ideen kun er, at man skal måle og veje, hvor man gør det billigst muligt, og ikke nogen af de ting, som kan være svære at måle og veje, men som har stor betydning for borgerne.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Ja, hvor er ideen kommet fra, at vi skal have en kommunalreform?
Den her ligger klart i forlængelse af, at vi får større kommuner med opgaver.
Det er utrolig vigtigt med en god, stærk offentlig sektor, og måske har det endda været tiltrængt over længere tid, at man fik kigget efter i kortene, og at man fik bedste eksempel frem.
Så jeg synes, det er godt, at det kommer nu i kølvandet på en kommunalreform.
Uanset ophavsmanden til ideen er det her fra min side blevet betegnet som en god idé, der er meget godt at sige om, så jeg synes, det ligger naturligt i kølvandet på det her lovforslag at give større opgaver til kommunerne.
Og det er helt afgørende, at vi nu får en god praksis i opgaveudførelsen, og vi forfølger, at det sker effektivt og så billigt som muligt.
Jeg tror, at den offentlige sektor i det hele taget vil have godt af løbende at blive kigget efter i sømmene, som en privatvirksomhed ville blive, hvor man vurderer de økonomiske konsekvenser af det.
Så det er et godt redskab.
Ole Glahn (RV), 2005-03-15:
Ja, det kan det, og det vil det også blive.
Men jeg vil lige stille et andet spørgsmål.
Er ideen til det her evalueringsinstitut kommet ved, at der er nogen borgere, der har syntes, at der var behov for det, at der var nogen kommunalpolitikere, der syntes, at man havde behov for det?
Mit indtryk ved at bevæge mig i den kommunale verden er, at der faktisk foregår stor udveksling af ideer og erfaringer mellem kommuner i mange forskellige regier.
Så hvor er egentlig ideen kommet fra, at man skulle have sådan et statsligt evalueringsinstitut?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Det er vigtigt, at det er uafhængigt.
Nu er det jo sådan, at bestyrelsen sammensættes af en palet af muligheder, der giver en vis bredde, og ministerens beføjelser i det her er altså at udpege og sikre, at det her kommer i gang.
Hvis der er forslag om, at sammensætningen skulle være på en anden facon, så den blev mere uafhængig, ja, så lytter jeg gerne til det, hvis der er en god balance i sammensætningen og i opgaveløsningen og dermed også i uafhængigheden.
Det kan diskuteres.
Ole Glahn (RV), 2005-03-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Leif Mikkelsen, hvordan det kan være, at forslaget er skruet sådan sammen, at det er indenrigsministeren, der har megen indflydelse og magt over det her.
Hvorfor har man ikke lavet et fuldstændig uafhængigt institut?