runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2001-04-19:
I SF synes vi faktisk, det er lidt utroligt, at dansk statsborgerskab skal give anledning til så stor en debat.
Vi synes, det er flot, at folk, der har boet i det danske samfund i en hel del år, som kommer fra et andet samfund, nu synes, at de godt vil være fuldgyldige borgere i det danske samfund.
Det er det, det betyder at være dansk statsborger.
Man siger: Nu er Danmark vores hjemland, nu er Danmark det sted, hvor vi skal leve og vi skal bo, og hvor vi også skal udøve politiske rettigheder, stemme og deltage i de politiske debatter og afgørelser i det danske samfund.
Det synes jeg er vigtigt, og vi hilser det meget velkomment, at folk tager det valg og gerne vil være danske statsborgere.
Vi tager meget afstand fra Dansk Folkepartis holdning
om, at vi nu skal have to typer danske statsborgerskaber. Hvis man er dansk statsborger, er man det, og så skal statsborgerskabet ikke kunne tages fra en.
Tænke bare den samme situation, hvis vi selv kunne risikere, at vi fik frataget det danske statsborgerskab!
Der er jo ikke nogen forskel på udlændinge, der får dansk statsborgerskab, og så os, der har været det længe.
Så jeg vil godt høre, om Dansk Folkeparti faktisk ønsker at gøre folk statsløse, for det er konsekvensen af deres forslag.
Arne Melchior (CD), 2001-04-19:
Hr. Nødgaard viste sig i stand til allerede at vide, hvordan det kommende valg falder ud.
Man må tage hatten af, når han har synske evner.
Det skal jeg ikke blande mig i, men jeg hørte hr. Nødgaard sige, at han ønsker en mulighed for at fratage en dansk statsborger statsborgerskabet.
Jeg tror, at jeg uden at være synsk kan betegne dette som grundlovsstridigt, for det ville jo opdele danske statsborgere i en A-klasse og B-klasse eller første- og andenklasses statsborgere med forskellige rettigheder, forskellige muligheder og umuligheder.
Jeg vil med afsky tage afstand fra hr. Nødgaards tanke.
Det er direkte modbydeligt at høre på, at vi skulle opdele mennesker på den måde, som hr. Nødgaard vil her.
Hr. Nødgaard skal selvfølgelig kunne gøre, hvad han vil i resten af sit liv uden at risikere noget af den art, som han her mener at en anden gruppe medmennesker, skulle jeg hilse og sige at de
er, skal risikere.
De skal altså ned i en lavere skuffe, i en lavere klasse end hans excellence hr. Nødgaard.
Det væmmes jeg ved.
Så har jeg et andet ærinde med at bede om ordet, og det er en henvendelse til ministeren: Vi har jo i loven, når det drejer sig om opnåelse af statsborgerskab ved lov, en bagatelgrænse, hvor bøder op til 3.000 kr. ikke giver nogen karenstid, ikke giver nogen udskydelse i opnåelse af statsborgerskab.
I de ret få tilfælde, hvor der er tale om opnåelse af statsborgerskab ved erklæring, mangler der imidlertid en bagatelgrænse.
Vi har netop for nylig oplevet et tilfælde, hvor en ung mand, der har kørt en traktor 500 meter uden at have den røde trekant bagpå, hvilket var hans arbejdsgivers, bondemandens, ansvar, fik en bøde på 350 kr., hvilket medfører for denne i øvrigt hundrede procent berettigede unge mand til statsborgerskab en udgift på 1.000 kr. og en ventetid på et lille års tid. Jeg vil gerne opfordre ministeren til at se på, om det ikke skulle være muligt og altså naturligt at indføre en tilsvarende bagatelgrænse for bøder i forbindelse med opnåelse af statsborgerskab ved erklæring.
Det håber jeg at ministeren vil give tilsagn om at han vil se på.
Poul Nødgaard (DF), 2001-04-19:
Ved andenbehandlingen tog jeg ikke ordet, men jeg vil så til gengæld gøre det her ved tredjebehandlingen, hvor et stort flertal formentlig om et øjeblik stemmer ja til, at 4.700 skal have dansk statsborgerskab.
De mange ændringsforslag, som Dansk Folkeparti stillede ved anden behandling, blev alle stemt ned, hvilket synes uforståeligt, når der henses til, at de personer, vi havde foreslået udtaget af lovforslaget, havde begået kriminalitet, havde gæld til det offentlige.
Der var også tale om personer, der havde overtrådt loven om euforiserende stoffer, ligesom en hel del havde begået grov vold, voldtægt osv. Jeg erkender, at alle de personer, som jeg ikke omtaler ved navns nævnelse, har udstået den karenstid, der skal til efter det regelsæt, der er vedtaget her i Folketinget, men vi har den grundopfattelse, at når man har lavet en grov lovovertrædelse her i Danmark, skal man ingen sinde kunne tildeles det danske statsborgerskab.
Det seneste, vi så i aviserne i går, er, hvorledes en 19-årig ung mand, der er anholdt for massevoldtægt i Odense, er udstyret med et dansk statsborgerskab.
Vi har den grundopfattelse, at hvis man, efter man har fået et dansk statsborgerskab, begår en grov lovovertrædelse, som en voldtægt er, skal man kunne fratages det danske statsborgerskab.
Det har vi undersøgt juridisk, og det er der altså mulighed for.
Jeg tror i hvert fald, at det vil være helt i tråd med den danske befolknings opfattelse.
Med hensyn til det regelsæt, der gælder for området for tildeling af dansk statsborgerskab, er det sådan, at det er vedtaget af regeringen og bl.a. partiet Venstre. Jeg kan se, at hr. Svend Aage Jensby er til stede i salen, og han burde høre godt efter i øjeblikket, for det er faktisk ham, der er arkitekten bag det regelsæt, der siger, at man kan få et dansk statsborgerskab på et efter vores opfattelse alt for let grundlag.
I den forbindelse vil jeg godt allerede nu sende det signal til både V og K, at hvis der eventuelt skulle - det gør der jo helt givet - komme en borgerlig regering efter næste valg, så er vi nødt til at skrotte det nuværende regelsæt og udarbejde nogle helt nye og strammere regler for at få tildelt et dansk statsborgerskab.
Som følge af det, jeg her har sagt, ligger det helt i sagens natur, at Dansk Folkepartis medlemmer ved den følgende afstemning her ved tredjebehandlingen naturligvis, som vi altid har gjort, vil stemme nej til det pågældende lovforslag.
Villy Søvndal (SF), 2001-04-19:
Det er jo selvfølgelig rigtigt, at jeg havde en forudfattet mening dannet sådan dels i forhold til SF's almindelige politiske prioriteringer, men også i høj grad dannet efter at have læst bogen - bøgernes bog - og også efter at have læst først og fremmest Politiken, for den bog er 1 år gammel, og det kan jo være, man så har skiftet standpunkt, når der er gået et stykke tid.
Men den artikel i Politiken er jo kun 6 uger gammel, så den troede jeg sådan var mere standhaftig, om man så må sige. Så skal jeg sige til slut, at jeg har megen ros til overs for hr. Jens Vibjerg for den måde, han har klaret situationen på.
Det synes jeg har været dygtigt gjort, og når helhedsindtrykket, som står tilbage, alligevel er lidt ynkeligt, mener jeg ikke, det skyldes hr. Jens Vibjergs indsats, den synes jeg fortjener megen ros.
Jeg mener, at det skyldes, at hr. Jens Vibjerg i dag har været sat på den fuldstændig umulige opgave at forklare et synspunkt, der åbenbart ikke er dækning for.
Det er jo aldrig særlig pynteligt. Men tak for debatten.
Jens Vibjerg (V), 2001-04-19:
Jeg vil anbefale hr. Villy Søvndal, når han nu kommer hjem i aften, så at tage et udskrift af det, jeg har sagt her fra Folketingets talerstol, for så er jeg helt overbevist om, at hr. Villy Søvndal vil få en anden opfattelse.
Hr. Villy Søvndal har åbenbart haft forudfattede meninger og har derfor ikke forstået, hvad jeg har givet udtryk for.
Jeg havde mange positive bemærkninger til SF's forslag.
Og der er heller ingen tvivl om, at Venstre ønsker mere frihed for børnefamilierne til at indrette sig, mere tid sammen med børnene, større fleksibilitet omkring orlov.
Vi har nogle langsigtede mål med hensyn til det her.
Jeg synes, det er fair, at jeg har sagt, at vi i øjeblikket er inde i en analysefase, som vi lægger frem til en intern debat og så på et senere tidspunkt præsenterer vores tanker i et mere konkret forslag.
Det synes jeg må være en rimelig fremgangsmåde.
Det er jo ikke Venstres forslag, vi har behandlet her i dag.
Det er et forslag fra SF og fra hr. Frank Dahlgaard.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Jo, det er jeg enig i.
Altså pladsgarantien skal rumme en garanti for, at man kan få en plads til sit barn i et pædagogisk dagtilbud.
Det skal jo ikke være et krav om, at der skal stå tomme pladser.
Og det er jo oplagt, at hvis forældrene får den valgmulighed, at de kan passe børnene hjemme, så er det da muligt, at ønsket om børneinstitutionspladser vil falde, men det skal være en reel mulighed, at man kan vælge.
Det skal ikke være betinget af, at pladsen ikke er der, og derfor ønsker vi, at pladsgarantien stadig skal have den ambition, at den skal gælde efter barnets fyldte halve år.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Jeg er fuldstændig enig med fru Jette Gottlieb i, at forældrene naturligvis skal have et frit valg, også efter 6- måneders-perioden, om de vil gøre brug af deres barselorlov, eller om de ønsker at sætte barnet i institution.
Det frie valg skal eksistere.
Men vil fru Jette Gottlieb ikke medgive, at en udvidelse af barselorloven til 1 år reducerer rent faktisk efterspørgslen efter daginstitutioner, og at man på den måde kan medvirke til, at regeringens intentioner, som er meget positive, om at der skal sikres plads til børnene overalt i landet, i højere grad vil blive opfyldt?
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Nu blander fru Jette Gottlieb børnechecken ind i billedet.
Det forslag om begrænsninger for de to første børn er alene knyttet til børnechecken.
Frode Sørensen (S), 2001-04-20:
Man ved jo aldrig, hvornår der kommer en konverteringsbølge.
Hvis der for øjeblikket bliver omlagt et lån på 1 mio. kr. til et andet lån på 1 mio. kr., så har det den konsekvens, at man betaler tinglysningsafgiften på de 1.400 kr. Hvis en boligejer finder ud af, at man godt vil dele risikoen på den million, eksempelvis have et flekslån og et almindeligt lån, så kommer der altså en procentafgift på de 1,5 pct. oveni.
Det er egentlig den fleksibilitet, som vi har haft et ønske om at tilgodese at man kan få, uden at det har andre konsekvenser, end hvis man bytter over til ét lån af samme størrelse.
Det er altså to lån, der sammenlagt bliver af samme størrelse som det andet.
Bliver det forhøjet, skal der selvfølgelig betales procentafgift af forhøjelsen.
Og det har været administrativt meget besværligt for tinglysningskontorerne med de mange allonger på det her område. Den sidste del af det, som jeg da også har forstået, at de fleste synes er meget rimelig, er, at efterlevende ægtefæller ligestilles, så man altså kun betaler 1.400 kr. af afdøde ægtefælles bo uanset skifteformen.
Det har vistnok virket meget urimeligt, at der kunne være nogle enker, der eventuelt havde børn, som så skulle betale 0,6 pct. oveni.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-04-20:
Det her er et godt forenklingsforslag, som vi helhjertet og med glæde støtter.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
I hvert fald to af punkterne i lovforslaget her er vi også positive over for, men vi har det på samme måde, som også SF udtrykte det før, at vi i hvert fald ikke har været inddraget i nogle overvejelser om, hvorvidt det, hvis vi havde nogle millioner at gøre godt med på nogle områder, så lige var dem her, man skulle vælge. Derfor vil jeg nok mene, at som et af de partier, der var med til at skaffe finansieringen til årets finanslov, har vi efterhånden hobet noget op til en mere generel drøftelse med regeringen om, hvordan der bruges penge, og hvordan man taler med dem, der har været med til at finansiere årets finanslov.
Sonja Albrink (CD), 2001-04-20:
Jeg skal heller ikke forlænge debatten længere end højst nødvendigt, men sige, at vi også i CD synes, at det er et godt, fornuftigt lovforslag, som vi her behandler.
CD går som bekendt ind for administrative lettelser, og der er jo tegn på, at det kan ske her.
Så der er fuld tilslutning.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-20:
Det er forhåbentlig ingen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti ser med glæde på enhver lettelse i vores betrængte skattesystem.
Denne her lettelse er oven i købet meget, meget fornuftigt begrundet, synes jeg, så det kan vi bestemt støtte.
Samtidig konstaterer jeg, at det også er gået op for Socialdemokratiet, at vi er kommet i et valgår:
6,5 mio. kr. i det ene lovforslag, 20 mio. kr. i det her og 300 mio. kr. i går til spiritusafgiften.
Det går stærkt og den rigtige vej.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
Man kan sige om de her lovforslag, både dette og det foregående, at det jo er forslag, der er fremsat, og det vil sige, at det er fugle, som hr. Flemming Hansen har i hånden.
Beløbet med spiritusafgiften er vist nogle fugle, der heldigvis sidder oppe på taget, måske ikke engang er på et tag, fordi de hverken er begyndt at lande eller har anledning til det.
Det her lovforslag kan også ses isoleret.
Hvis man tager det, sådan som man ser de forskellige grupper, der er tale om med hensyn til, hvad der skal betales i forbindelse med tinglysning og registrering af pantebreve, så er det, man laver her, fornuftigt i forhold til de andre grupper. Men igen kan man sige, at hvis der er 20 mio. kr. på det område, var det så netop lige her, man ville bruge dem?
Og det andet er, at det her også berører dette års finanslov.
Derfor har vi det samme forbehold igen.
For vi ser godt, at man på nogle områder, hvor det drejer sig om tinglysningsafgifter, kunne se på at sænke det nogle steder, når det primært drejer sig om flytning.
Men her er der jo ikke tale om flytning.
Men igen har vi det problem, at ét er, at det er fornuftigt isoleret set, noget andet er, at det er et beløb, som går ud af statskassen, og som man jo så må finde et andet sted. Der er altså nogle, der hele tiden mener, at man bare kan sætte skatterne ned, uden at anvise noget som helst til betaling af det, og det synes jeg egentlig også at skatteministeren skal overveje. Det her beløb er noget større end det tidligere beløb, vi har skullet forholde os til.
Men altså isoleret set er det fornuftigt at lave de her ændringer.
Hvis man ser de enkelte punkter, er de fornuftige i forhold til det andet.
Der er bare et provenutab, og til et provenutab af den størrelse mener vi ikke, at man bare kan sige: Jamen det er et fornuftigt forslag, uanset om der er provenutab eller ej.
Sådan plejer det i hvert fald ikke at være, hvis der er tale om, at vi kommer med forslag, som koster penge.
Så får vi i hvert fald altid at vide, at nu er der en udgift, og den skal man finde dækningen for.
Kristian Jensen (V), 2001-04-20:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Aage Jensby, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne sige, at Venstre er tilfredse med det lovforslag, der ligger.
Vi er glade for, at der bliver ryddet op i nogle af de fejl og mangler, der var ved den ændring af lovgivningen, der blev lavet her sidste år, og at vi derfor får ryddet ud i nogle af de værste tidsler, der har været.
Venstre kan støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-20:
I Dansk Folkeparti er vi glade for de tre afgiftslettelser, der er i forbindelse med tinglysning.
Der var tale om nogle meget uhensigtsmæssige opdelinger, hvor der jo nogle gange skulle betales 1½ pct. ekstra til tinglysning, hvis man gjorde det på den ene måde, og hvis man gjorde det på den anden måde, var det alene engangsgebyret på 1.400 kr. Vi synes, det er et ganske fornuftigt forslag, og vi kan støtte det.
Hugo Sørensen (S), 2001-04-20:
Skattenedsættelsen gælder dog kun, hvis søfolkene er omfattet af lovgivningen om social sikring i det pågældende land og betaler sociale bidrag til dette land.
Med denne lov ligestilles disse søfolk med personer, der bor her i landet og udfører arbejde på land i et andet nordisk land.
Desuden skal personen typisk også betale sociale bidrag til dette nordiske land.
Personen skal herudover medregne lønnen for dette arbejde ved opgørelsen af sin danske skattepligtige indkomst, da han jo har bopæl i Danmark og derfor er fuldt skattepligtig her i landet. For at undgå at lønnen beskattes fuldt ud i både Danmark og i et andet nordisk land, nedsættes den danske indkomstskat med den forholdsmæssige del, der vedrører lønnen for arbejde om bord på skibet, dog højst det beløb, som personen har betalt i skat af lønnen i udlandet.
Den samlede skattebetaling af lønnen svarer således til det danske skatteniveau.
Men den danske indkomstskat er højere end indkomstskatten i de andre nordiske lande.
Til gengæld har disse lande højere sociale bidrag end Danmark.
Derfor vil en sømand, som bor i Danmark og arbejder på et nordisk skib, komme til at betale en samlet indkomstskat svarende til det høje danske skatteniveau samt de høje sociale bidrag i det pågældende nordiske land.
Den samlede betaling af skatter og sociale bidrag vil herved overstige, hvad personen skulle betale ved andet arbejde. Forslaget er derfor at indføre en dobbeltbeskatningslempelse for disse søfolk, så den danske indkomstskat nedsættes med den forholdsmæssige del, der vedrører lønnen for arbejde om bord på skibet, uanset hvad den pågældende har betalt i udlandsskat af lønnen.
Socialdemokratiet beklager, at lovforslaget fremsættes så sent, men har forståelse for, at dette skyldes, at visse spørgsmål i relation til den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst først nu er endelig afklaret.
Da det er væsentligt for de pågældende søfolk at få ændret deres forskudsregistrering hurtigst muligt, ønskes lovforslaget vedtaget i indeværende folketingssamling.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-20:
Det er et godt, nødvendigt forslag.
Specielt set i lyset af og i betragtning af at vi i Danmark betaler verdens højeste skat, ville det jo virke noget urimeligt, hvis man samtidig skulle betale sociale bidrag, når man også betaler skat i Danmark.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
SF kan støtte lovforslaget fuldt ud, også uanset at der er et provenutab.
For det er ikke det, der er afgørende for os.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-20:
Også i Dansk Folkeparti synes vi, at det er et godt forslag.
Der skete nemlig det, at de betalte fuld indkomstskat til Danmark, ud over at de betalte sociale bidrag til et andet nordisk land.
Men man kan sige, at det sociale bidrag er indeholdt i den danske skat efter den model, vi har her.
Så vi støtter forslaget.
Sonja Albrink (CD), 2001-04-20:
Det gør vi også i CD, fordi vi får rettet op på den fejl, der
var fra sidste gang.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Også Enhedslisten støtter forslaget.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-20:
Lovforslaget skal sikre, at amtskommunale tjenestemænd og tjenestemænd under H:S opretholder alle tjenestemandsrettigheder, når de udlånes til et center for videregående uddannelse.
Loven vil dermed sikre, at amtskommunale- og H:S-tjenestemænd har samme rettigheder som statslige tjenestemænd i forbindelse med udlån til et CVU.
Desuden skal loven fastslå, at også amtskommunale tjenestemænd og tjenestemænd under H:S har pligt til at lade sig udlåne til et CVU.
På baggrund af det vil jeg sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter det her forslag, og vi håber, at det får
en hurtig og effektiv behandling her i Tinget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-04-20:
Også jeg er begejstret for dette forslag.
Jeg tror, vi alle har fået henvendelser fra sømænd, som har redegjort for den klemme, de var i, hvor to lidt forskellige systemer tørner sammen, så man både har en meget høj beskatning i Danmark og samtidig nogle sociale bidrag i et andet nordisk land, så man, som også tidligere ordførere har været inde på, betaler mere, end man egentlig burde betale.
Jeg synes, det er godt, vi får den skade fjernet og får den rettet.
Så vi støtter helhjertet.
Frode Sørensen (S), 2001-04-20:
Jamen jeg kan kun sige tak.
Den kommer på et tidspunkt, hvor der er enighed om det her forslag, som gør, at de, der arbejder til søs på et nordisk skib, nu bliver ligestillet med dem, der arbejder i land i et nordisk land, og hvor begge parter bor i Danmark.
Det er et nødvendigt forslag, og jeg siger tak for den brede og store opbakning.
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Henrik Sass Larsen, ikke kan være til stede i salen, har jeg lovet at fremlægge hans tale: Lovforslaget omhandler tre afgiftslettelser i forbindelse med tinglysningsafgiftsloven.
Den nye tinglysningsafgiftslov har betydet, at der er behov for en række mindre justeringer.
Med lovændringen her bliver det muligt at konvertere et eksisterende lån i samme ejendom til mere end ét nyt lån og slippe for at betale for procentafgiften på 1,5 pct.
Det bliver ligeledes muligt at slippe for procentafgiften på 1,5 pct., når der ønskes ændring i afløsningspantebreve for erhvervsaktiver.
Den nuværende lov har medført, at allonger er blevet anvendt i stedet for afløsningspantebreve, fordi disse er undtaget for procentafgiften, hvilket har medført, at der i nogle tilfælde er tale om helt uoverskuelige pantebreve.
Med dette lovforslag sidestilles allonger og afløsningspantebreve til samme enkle afgift.
Endelig medfører dette lovforslag, at skifte for efterlevende ægtefælle ligestilles, således at alle kun skal svare 1.400 kr. i afgift ved skifte.
Hidtil har det været sådan, at fritagelse for afgift ud over de 1.400 kr. med et tillæg på 0,6 pct. af afgiftsgrundlaget kun har kunnet ske, hvis afdøde ikke havde børn.
Denne betingelse ophæves nu, så alle efterlevende ægtefæller sidestilles
Det er en række gode forslag, som Socialdemokratiet kan anbefale.
Kristian Jensen (V), 2001-04-20:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Aage Jensby, ikke kan være til stede, skal jeg på Venstres vegne sige, at vi finder forslaget rimeligt og positivt.
Det er godt, at der bliver ryddet op i den fejl, der blev lavet ved den seneste ændring, da søfolk kom i klemme, og vi kan fra Venstres side støtte forslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-04-20:
Sigtet med dette lovforslag er jo at gøre det enklere at lave sin selvangivelse, når det gælder aktieudbytte.
Det synes jeg er en rigtig målsætning.
Det er jo faktisk, selv om man bare har en ganske lille aktiebeholdning, en vældig kompliceret sag.
Og ringer man til sin bank eller andre steder, kan det ofte være svært at give de præcise oplysninger om, hvordan man skal gøre.
Så den forenkling her kan jeg kun hilse velkommen.
Så er der kommet, som også ordførere tidligere har været inde på, en henvendelse fra Finansrådet.
Og jeg er optaget af at få ministerens kommentar til det fremsendte fra Finansrådet, hvor de lægger op til, at der ud over den forbedrede betjening af dem, der ejer aktierne, også sker en vis bureaukratisering.
Det vil jeg gerne høre
ministerens kommentar til.
Men ellers er jeg positiv over for lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Jeg vil bruge anledningen til at sige, at vi gerne så meget større ændringer på området for beskatning af aktieudbytter og kursgevinster.
Det har vi også fremsat forslag om og vil også gøre det i fremtiden.
Det er stadig væk sådan, at selv om alle betaler det, de skal, så betaler de en mindre skat af udbytter og kursgevinster, end de skulle betale, hvis de havde arbejdet for pengene.
Og jeg finder det aldeles uanstændigt, at noget, man bare har siddet ned på sin flade og fået ind ad døren, beskattes mildere end det, man har været ude og arbejde hårdt for.
Else Winther Andersen (V), 2001-04-20:
Da Venstres ordfører, fru Hanne Severinsen, ikke kan være til stede, skal jeg læse ordførertalen op: Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Det betyder, at statstjenestemænd og amtskommunale tjenestemænd kan udlånes til tjeneste i andet regi i forbindelse med dannelsen af CVU.
I Venstre ser vi meget gerne samarbejde med institutioner, uanset om de er selvejende, statslige eller amtskommunale.
Målet må være, at uddannelsesinstitutionerne kan forbedre kvaliteten af undervisning gennem dette samarbejde, og det ville være ærgerligt, hvis man chikanerer tjenestemandssagerne, alene fordi der sker ændringer i organisationsstrukturen.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-20:
Når hr. Frank Aaen har den opfattelse af aktieejere, er det da mærkeligt, at han har aktier i A.P. Møller.
Det må han jo have, når han optræder på selskabets generalforsamlinger.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Jeg har ingen aktier i A.P. Møller - det kan man i øvrigt ikke få -
men jeg har en aktie i Dampskibsselskabet af 1912.
Den har jeg i øvrigt ikke som personlig aktie.
Den ligger i en lille, udmærket forening, der hedder Kritiske Aktionærer, som er opbygget på en sådan måde, at intet menneske, heller ikke hr. Frank Aaen, kan modtage noget som helst udbytte fra den aktiebeholdning.