runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-04:
F 30 er en næsten ordret gentagelse af F 4 fra sidste samling dog med den tilføjelse, at man spørger ministeren, hvilke nye initiativer regeringen har planer om at gennemføre på dette område.
Jeg vil derfor tillade mig at gentage det, jeg sagde sidste år: For Det Konservative Folkeparti er det væsentligt, at alle, der tjener penge i Danmark, hvad enten det er personer, virksomheder, danske selskaber eller multinationale selskaber, skal betale skat og dermed bidrage til driften af det danske samfund. Skattelovgivningen i dag er utrolig kompliceret, og de, der forsøger at finde huller og omgåelsesmuligheder, er meget opfindsomme og kreative.
Derfor skal politikere og skattemyndigheder til stadighed have opmærksomheden henledt på, at skattelovgivningen virker efter hensigten.
Det, der er emnet for dagens forespørgsel, er multinationale selskabers skattebetaling i Danmark og så det begreb, der hedder transfer pricing, altså spørgsmålet om prissætning af varer, der handles internt i en koncern
Både de multinationale selskabers skattebetaling i Danmark og selve transfer pricing-begrebet er problemer, der nødvendigvis skal håndteres i internationalt samarbejde, og det er ikke noget, der løses let og enkelt, det tror jeg alle erkender.
Siden vi sidste debatterede emnet, har vi fået en redegørelse om emnet fra skatteministeren, og efterfølgende har ministeriet iværksat en ottepunktsplan til yderligere at sikre, at multinationale selskaber beskattes af deres indtægter i Danmark.
Så man kan sige, at der allerede forlods er taget de initiativer, som Enhedslisten i formuleringen af forespørgslen efterlyser.
Ministeren har i sin tale gjort rede for regeringens plan, og jeg er sikker på, at det er en plan, som vil fremme målet, nemlig at også multinationale selskaber betaler den skat i Danmark, de skal. Jeg vil slutte med at gentage det, jeg startede med: Det er konservativ politik, at alle, der tjener penge i Danmark, hvad enten det er personer, virksomheder, selskaber, multinationale selskaber eller ej, skal betale skat og dermed bidrage til driften af det danske samfund og til finansieringen af den danske velfærd.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Det er fuldstændig korrekt, at regeringen har taget en række initiativer, det synes jeg er fint, det sagde jeg også i både min indledning og i min replik, det synes jeg er rigtig fint.
Men det er jo tiltag, som ikke har nogen konsekvens, og mit spørgsmål er altså, hvor længe det er sødsuppepædagogik, og hvornår vi går over til, at vi tager nogle værktøjer i hånden, som giver os mulighed for at drage nogle konsekvenser, hvis firmaerne ikke lever op til det? Som jeg har fortalt tidligere, har vi gennemgået 15 af de store multinationale selskaber, som vi sidste år kunne konstatere ikke betalte skat.
Ud af dem betaler 13 fortsat ikke skat, 2 har betalt minimale beløb i skat.
Vi taler promiller i skat, og alligevel er det eneste, regeringen kan præstere, en gang sødsuppepædagogik, lidt mere intensiveret end tidligere, men stadig sødsuppepædagogik.
Hvornår stopper det?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-04:
Jeg vil til enhver tid sige, at når man iværksætter en ottepunktsplan, så skal tryksværten lige være tør, inden man kan forvente, at den virker temmelig meget.
Jeg synes egentlig, det er lidt træls, som vi siger i Jylland, at høre på det med sødsuppepædagogikken, fordi der som et af punkterne er en oplysningskampagne.
Der er også nogle temmelig væsentlige punkter, som jeg nævnede i et spørgsmål før, nemlig bl.a. forfinede udvælgelsesværktøjer og mere målrettede resultatkrav, og der er især det, at man vil samle ekspertisen på området i betydelig færre ligningscentre, sådan at man ikke sidder rundtomkring i små ligningsenheder og skal håndtere de her meget vanskelige sager.
Det er jeg ganske overbevist om vil have en positiv effekt, og lad os så se, når det har virket i et stykke tid, hvad der så skal til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Jeg synes, det er fint, at man går ind og laver en helt nødvendig omstrukturering, så man kan få den nødvendige vidensudveksling imellem dem, der sidder og arbejder med området.
Jeg synes sådan set også, at det er fint, at man laver informationskampagne.
Jeg synes også, det er fint, at man går ind og laver mere forfinede udvælgelsesværktøjer.
Det er alt sammen små bitte, bitte skridt i den rigtige retning. Mit problem er bare fortsat, at hvis virksomhederne, som de har gjort i halvdelen af tilfældene i den undersøgelse, som skatteministerens rapport henviser til, vælger at lade være med at give fyldestgørende dokumentation, så kan vi intet stille op.
Det er sådan, at hvis en person flytter fra et sted til et andet i Danmark og ikke oplyser det til myndighederne inden for 5 dage, så får vedkommende en bøde.
Det er, fordi der er oplysningspligt.
Men hvad angår de store selskaber, som undlader at betale skat i Danmark, så er der ikke selv samme pligt eller konsekvens, der er ikke samme dokumentationspligt, der er ikke nogen bødestraf, hvis den nødvendige dokumentation ikke foreligger.
Derfor kalder jeg det sødsuppepædagogik.
Det har sådan set ikke noget at gøre
med oplysningskampagnen.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-04:
Jeg kan bare konstatere, at for Enhedslisten er det åbenbart meget, meget væsentligt, at man får nogle bøder at slynge ud til nogle virksomheder.
For Det Konservative Folkeparti er det væsentligt, at de virksomheder kommer til at betale den skat, de skal, og det mener jeg ottepunktsplanen er et godt redskab til.
Hvis det ikke virker, er vi villige til at se på, hvad der så skal gøres.
Men jeg mener ikke nødvendigvis, at det skal være bøder, der skal løse hele problemet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Jeg vil gerne spørge fru Else Theill Sørensen: Hvor mange af de 4.400 selskaber ønsker fru Theill Sørensen gennemgået, lignet hvert år?
For når vi har oplysning i den rapport, der ligger, om, at 186 sager giver 50 ændringer og 665 mio. kr., så må det da være et signal om, at det må være rigtigt at få gennemset alle disse selskaber.
Hvor mange vil man sikre gennemgået om året for at få afklaret, om tingene hænger rigtigt sammen?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-04:
Der er igangsat 464 revisionsager.
Af dem er i årene 2001, 2002 186 afsluttet.
Af de 186, der er afsluttet, er det ganske rigtigt, at der er 50, der giver 665 mio. kr., og derfor skal der også fortsættes. Men man skal have et værktøj til at udvælge de rigtige, og man skal have et embedsværk så at sige, nogle ligningscentre, der har den kompetence, der gør, at når de får sagerne ind, så kan de rent faktisk håndtere det.
Og det vil betyde, at man kan udvælge de rigtige, at man kan nå nogle flere, og at man derved kan få et betydeligt større provenu ud af det.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Det troede jeg faktisk man var klar over.
Men det spørgsmål, jeg stiller, er bare, at når vi nu kan se, hvad resultat der kommer ud af det her, og der er
Vi kan måske ikke nå dem det første år, men så over 2 år.
Det må da være det mindste man kan forlange, hvis man mener noget med det her.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-04:
De 4.400 dækker, går jeg ud fra, meget store selskaber, hvor der muligvis er et stort skatteprovenu at hente, og så dækker
det meget små selskaber, hvor der er begrænset skatteprovenu.
Jeg mener her som alle andre steder, at det er vigtigt, at man har et godt værktøj til at udvælge de selskaber, hvor der er mest at hente.
Men det skal selvfølgelig være sådan, at ingen kan vide sig helt sikker på ikke at blive kontrolleret, og det skal være sådan, at reglerne bliver overholdt.
Jeg kan ikke lade være med at sige med hensyn til, at hver eneste lønmodtager betaler sin skat fuldt ud, at jo, men jeg har nu hørt temmelig mange i Skatteankenævnet spørge, hvordan det kan være, at han skal beskattes af det der, når hans kollega, der bor i nabokommunen, ikke er blevet beskattet af det.
Det er, fordi nabokommunen tilfældigvis ikke har haft fat i hans selvangivelse.
Der bliver altså faktisk ikke lignet hundrede procent ens, men der er da et fintmasket net, og det er selvfølgelig helt i orden. Men det er altså ikke sådan, at hver eneste bliver gennemgået.
Nu husker jeg ikke, i hvilken sammenhæng min partiformand sagde, at vi skulle være gode, men ikke tossegode, men det er da i øvrigt et synspunkt, jeg deler.
Men jeg kan altså ikke forstå, at man fra Enhedslistens og SF's side er så forhippede på, at det eneste, det drejer sig om, er at få nogle bøder.
Og at det, man vil have bøder for, er, for nu at oversætte det til ganske almindelige gammeldags lønmodtagerforhold, at man ikke får sendt sin selvangivelse ind.
Dengang i gamle dage, da vi skulle sende vores selvangivelse ind, fik vi altså ikke bøder, første gang vi ikke gjorde det.
Da fik man en påmindelse om at få det gjort.
Og hvis man sammenligner med de andre forhold, er det ikke så væsentligt anderledes.
Men det vigtigste er altså at få fundet de selskaber og få dem pålignet den skat, de skal betale.
Morten Homann (SF), 2004-02-04:
Undskyld, nu synes jeg, at vi begynder at tabe blikket for proportionerne.
Mener fru Else Theill Sørensen, at man bare kan sammenligne multinationale selskaber med almindelige skatteydere? Mener fru Else Theill Sørensen, at man sådan uden videre kan sammenligne deres skatteforhold, og at de krav, man ikke kan stille til enhver lønmodtager i Danmark, skal man heller ikke stille til multinationale koncerner?
Så synes jeg godt nok, det grænser til det tossegode.
For min skyld kan vi godt sige, at vi udsender en advarsel til selskaberne, hvis ikke de indleverer deres dokumentation.
Det har jeg ikke noget problem med.
Men hvis man, trods det at man har pligt til det ifølge loven, ikke indleverer fyldestgørende dokumentation, og man er et selskab med multinationale aktiviteter, skal det så ikke have i det mindste den konsekvens, at man får en bøde for det?
Eller er der bare fuldstændig frit slag?
Er det bare slapt og konsekvensløst det hele
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-04:
Det er fra oppositionens side, der gentagne gange er henvist til, at hvis man gør sådan, så får man bøde, hvis man gør sådan, så får man bøde, hvis man gør sådan, så får man bøde, når man er ganske almindelig skatteyder.
Hvis man kører over for rødt, og jeg ved ikke hvad, så får man bøde.
Hvorfor skal de her så ikke have bøde?
Det var altså ikke lige mig, der startede med at sammenligne det.
Men jeg vil godt gentage, at for mig er det væsentligt, at skattemyndighederne får de rette redskaber til at udvælge de selskaber, hvor der så at sige er noget at hente, og at de så laver en god og ordentlig ligning, sådan at man kan få det provenu ind, der ligger i området her.
Hr. Morten Homann kom med en bemærkning, som minder noget om en, hr. Jens Peter Vernersen kom med tidligere.
Hr. Morten Homann sagde: Hvis en almindelig skatteyder træder ved siden af, så falder der bøder.
Er det noget, hr. Morten Homann kan bekræfte?
Mig bekendt falder der normalt ikke bøder, før det er grov tilsidesættelse af skattereglerne, før det er grov skatteunddragelse.
Der falder i almindelighed ikke bøder i alle de tusindvis af sager ud over landet, hvor lønmodtagere eller selskaber får forhøjet deres indkomst.
Erik Mortensen (S), 2004-02-04:
Nu kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti har overtaget skatteministerens sprogbrug med at sige, at man nøje vil følge udviklingen.
Helt konkret må jeg så spørge: Hvor stort provenutab vil Dansk Folkeparti egentlig acceptere?
For som det er nævnt flere gange og i henhold til rapporten, vil der uvægerligt komme et provenutab. Hvor stort skal det være, inden Dansk Folkeparti mener, at nu har man fulgt udviklingen længe nok?
Jeg var vist lidt uopmærksom på et tidspunkt, hvor hr. Mikkel Dencker siger, at selv alle de, der ikke på nogen måde kan bruge den her ordning, alligevel indirekte vil få gavn af den.
Den vil jeg godt lige have forklaret en gang mere.
Morten Homann (SF), 2004-02-04:
Jeg erindrer for ikke så lang tid siden fru Else Theill Sørensens partiformand slå fast, at Det Konservative Folkepartis standpunkt var, at man skulle være gode, men ikke tossegode.
Jeg ved ikke, om det er korrekt husket.
Så er det, jeg spørger: Hvad er årsagen til, at man fra Det Konservative Folkepartis side vælger at være så gode, grænsende til det tossegode, at det, selv om der er selskaber, som ikke lever op til det lovpligtige dokumentationskrav, så ingen konsekvenser har for dem?
Der er ingen sanktion?
Der må være nogle bevæggrunde til, at man siger, at det lige netop i det her tilfælde ikke skal have nogen konsekvenser at bryde loven.
Jeg synes, det er slapt og konsekvensløst, og Det Konservative Folkepartis ordfører må da have nogle bevæggrunde til, at man vælger, at det skal være konsekvensløst.
Jacob Buksti (S), 2004-02-04:
Men jeg vil sige, at det i hvert fald kræver en vis fantasi, for nu ikke at bruge stærkere ord, at kunne se, hvad det er, arbejdsgiverne skal betale i de såkaldte lønpakker, når hele ideen med Ligningsrådets afgørelse er, at lønnedgangen skal være reel for medarbejderne, dvs. at den skal svare til det fulde beløb.
Tværtimod er der en besparelse i de tilhørende udgifter.
Jeg kan slet ikke forstå, at hr. Mikkel Dencker står og påstår, at det er anderledes.
Derfor er det da sådan, at det, det drejer sig om for de pågældende lønmodtagere, er at nedbringe deres egen skat og få andre til at betale den, mens arbejdsgiverne ikke betaler noget som helst.
Det, der sker, er, at der bliver slået et stort hul i kassen.
Hr. Mikkel Dencker står så og siger, at man vil følge udviklingen, og hvis det er, osv., så vil man gribe ind, men når skatteministeren har sagt, at man ikke kan det på grund af skattestoppet, så er der kun én løsning, og det er besparelser på de områder, som jeg har en fornemmelse af at hr. Mikkel Dencker bilder sig ind at han går ind for.
Helge Sander (V), 2004-02-04:
Med hensyn til det internationale samarbejde vil jeg gerne gentage, hvad jeg sagde i relation til fru Hanne Severinsens indlæg, nemlig at der synes jeg i allerhøjeste grad, vi har spillet stærkt ud med det indlæg som statsministeren holdt i Haag for nogle ganske få uger siden, netop en understregning af, at det ikke bare er Danmark, det drejer sig om, hvis vi skal klare os i den store globaliseringssammenhæng, så skal vi i hele Europa satse endnu mere på det her felt.
Så jeg synes faktisk, at vi dér har gjort noget ganske bemærkelsesværdigt inden for de sidste uger.
Når vi taler om vores placering internationalt, for så vidt angår forbrug af midler i Danmark, er det jo ikke rigtigt, hvad fru Bodil Kornbek siger.
Vi ligger jo over gennemsnittet, både for så vidt angår OECD-opgørelserne og opgørelsen i EU.
Det bliver jeg nødt til at sige endnu en gang, fordi det så ofte bliver sagt, at vi ligger i bunden.
Det gør vi slet ikke, men vi har stadig væk et stykke vej op
til toppen, og for at nå det har vi i de sidste 2 år bevilget 7,3 mia. kr. og nu forsøger vi med Nordsøfonden, for vi vil gerne helt i top.
Men vi er altså over gennemsnittet allerede på nuværende tidspunkt.
Så skal jeg sige med hensyn til bestræbelserne på at komme op på toppen, at jeg inderligt håber, at Folketinget vil bakke op om de initiativer, der er kommet på det seneste.
Så kan vi finjustere, som jeg forsøgte at tilkendegive i denne her time.
Men i første omgang er det altså mere viljen til at ville nå de mål, der er nødvendig, for at vi stadig væk kan klare os som samfund, hvor kravene til viden bliver højere og højere.
Tak, formand.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-04:
»Hvordan vil statsministeren rette op på det løftebrud, at serviceniveauet på hjemmehjælpsområdet er faldet fra 2002 til 2003, jf. Ældre Sagens undersøgelse?«
For 2 år siden op til folketingsvalget var et af statsministerens centrale løfter, at nu skulle der være bedre hjemmehjælp til de ældre.
Jeg er sikker på, at statsministeren husker det meget tydeligt, for han sagde det mange gange.
Jeg er også meget sikker på, at det oven i købet er optaget på tv. Så jeg er sikker på, at statsministeren er enig i, at det er et afgivet løfte.
Det holdt så frem til sidste uge, hvor Ældre Sagen har lavet en undersøgelse blandt 800 ældre, der blev spurgt, hvad de mener om hjemmehjælpen.
Svaret er, at tid og omsorg savnes.
Konklusionen i undersøgelsen er følgende: 27 pct., nemlig godt og vel hver fjerde ældre, har fået mindre hjemmehjælp.
Altså i lodret modstrid med, hvad statsministeren lovede, er servicen ikke forbedret, den er forringet.
Hvad vil statsministeren gøre ved det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-04:
Jeg er faktisk glad for den undersøgelse, som Ældre Sagen har lavet, og også for, at hr. Villy Søvndal venligt stiller spørgsmål i dag, så vi kan få en god drøftelse af det, for det ligger regeringen meget på sinde, at vi får bedre forhold i ældreplejen.
Det var også grunden til, at vi afgav det løfte før valget, at vi ville bevilge 500 mio. kr. ekstra
til bedre hjemmehjælp og give de ældre frit valg, således at de, hvis ikke de er tilfredse med det, de får, kan vælge noget andet. Begge dele er gennemført, så regeringen har altså levet op til det, vi lovede før valget; det er til punkt og prikke gennemført efter valget.
Jeg har med interesse læst undersøgelsen fra Ældre Sagen, og en af de ting, der springer i øjnene, er, at mange ældre klager over, at de hele tiden møder forskellige hjemmehjælpere; det er ikke den samme person, de kan få et forhold til.
Jeg kan godt forstå, at de ældre synes, det er et problem, og det synes jeg i høj grad er noget, vi skal tage alvorligt og prøve at finde ud af, hvordan det kan blive bedre.
Det er jo i øvrigt en af grundene til, at vi har indført det frie valg, for det betyder jo, at såfremt de ældre er utilfredse med det, de får leveret fra kommunen, f.eks. fordi der hele tiden skiftes hjemmehjælper, så kan man vælge et privat alternativ, og det er op til den enkelte. Men desværre viser undersøgelsen også, at mange steder har kommunerne ikke gjort nok for at udbrede kendskabet til de muligheder, som de ældre har, bl.a. for det frie valg, men også de andre nye muligheder, vi har givet.
Alt det er vi nødt til at snakke med kommunerne om, og socialministeren har derfor taget initiativ til et møde med Kommunernes Landsforening for at få løst de her problemer.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-04:
Tak til statsministeren for svaret.
Men jeg synes, at statsministeren var mere optaget af at snakke om frie valg - det er jo det næste spørgsmål, det er spørgsmål nr. 2 - end at tale om undersøgelsens hovedkonklusion, nemlig at serviceniveauet har været faldende.
Det kan jeg sådan set godt forstå at statsministeren er interesseret i.
Jeg vil godt bede statsministeren bekræfte, om han anerkender Ældre Sagens konklusion, nemlig at hver fjerde, godt og vel, af de ældre har fået en dårligere hjemmehjælp.
Og hvad vil statsministeren gøre ved det?
Jeg forstår ikke helt, at statsministeren ikke synes, at han har et forklaringsproblem i forhold til det meget centrale løfte, der blev afgivet.
Dengang vidste statsministeren jo også godt, at der var kommuner i Danmark, det er jo ikke noget nyt, det er ikke noget, der er kommet under den nuværende regering.
Så statsministerens hovedproblem er følgende: Der er afgivet et løfte - det tror jeg statsministeren er enig i - det løfte holdt ikke vand, for hjemmehjælpen er ikke blevet bedre, den er blevet dårligere.
Anerkender statsministeren den hovedkonklusion, som er Ældre Sagens undersøgelses hovedkonklusion?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-04:
Jeg må endnu en gang slå fast, at regeringen til punkt og prikke har levet op til det løfte, der blev givet før valget.
Der er bevilget 500 mio. kr. ekstra om året til kommunerne, og der er indført frit valg, akkurat som vi lovede.
Men som hr. Villy Søvndal udmærket ved, er det jo et kommunalt ansvar at tilrettelægge ældreplejen, herunder hjemmehjælpen, og derfor er det jo altså i praksis i kommunerne, man så finder ud af, hvordan det skal tilrettelægges.
Regeringen har jo gennemført mange andre forbedringer
også for de ældre.
Vi har som sagt indført det frie valg, så de ældre kan vælge mellem forskellige udbydere af personlig og praktisk hjælp.
Det er bare nogle eksempler på en række af de forbedringer, der er indført, men det er klart, at i praksis er det jo i kommunerne, man tilrettelægger det i det daglige.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-04:
Jeg er med på, at statsministeren gerne vil snakke frit valg og sådan noget.
Det er fair nok, men statsministeren må styre sin utålmodighed, det kommer under næste spørgsmål.
Men statsministeren nægter til gengæld at svare på spørgsmålet - han har i hvert fald ikke gjort det, han har måske glemt det de to første gange - om, hvorvidt statsministeren anerkender hovedkonklusionen i Ældre Sagens undersøgelse, nemlig at mere end hver fjerde ældre har fået forringet deres hjemmehjælp under den nuværende regering.
Nu er det jo sjældent, at man tager statsministeren på fersk gerning i at leve op til et ansvar, som er statsministerens, men er det ikke rigtigt, at når man presser kommunerne så hårdt økonomisk, som man gør, er det jo meget let at dele 500 mio. kr. ud med den ene hånd, mens man indkasserer meget mere end 500 mio. kr. med den anden hånd ved at presse kommunerne økonomisk?
Er det ikke at snyde - på den ene side at give pengene, samtidig med at man skjult putter dem ned i lommen med den anden hånd?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-04:
For det første må jeg sige, at jeg ikke har et sådant detailkendskab til måden, som Ældre Sagens undersøgelse er lavet på, at jeg kan bedømme, om den giver et dækkende billede.
Men jeg tager bare udgangspunkt i, at den undersøgelse i hvert fald viser, at der altså er nogle ældre, som synes, at hjemmehjælpen ikke fungerer tilstrækkelig godt, bl.a. fordi de møder alt for mange forskellige hjemmehjælpere.
Det er et problem, jeg også tager alvorligt.
Jeg anerkender, at det er ude i kommunerne, man tilrettelægger det, og derfor er der også grænser for, hvad en regering kan og må blande sig i.
Vi skal respektere, at det er et kommunalt ansvar.
Men det handler jo i høj grad om, hvordan man tilrettelægger arbejdet.
Det handler også om arbejdsmiljøet for at nedbringe sygefravær, mindske antallet af arbejdsskader osv. hos plejepersonalet, sådan at der bliver færrest mulige situationer, hvor de ældre oplever at have alt for mange forskellige hjemmehjælpere omkring sig.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-04:
Tak for svaret, som jeg tolker sådan, at ministeren anerkender, at det nok ikke er så klogt at gå i clinch med Ældre Sagen, og dermed i virkeligheden anerkender, at tallene er rigtige.
Det tror jeg også er klogt, for de bekræftes jo også af Danmarks Statistik.
Danmarks Statistik har lavet en opgørelse, der viser et fald i det antal timer, de ældre modtager pr. uge, fra 2002 til 2003
på 2 pct.
Det vil sige, at både Ældre Sagens undersøgelse og Danmarks Statistiks oplysninger peger i præcis samme retning, nemlig at de ældre får mindre hjemmehjælp, i modsætning til hvad statsministeren lovede. Derfor synes jeg måske, statsministeren kommer lidt let om ved det.
Er det ikke lidt billigt, er det ikke lidt konsekvensløst, er det ikke lidt slapt slet ikke at ville vedkende sig ansvaret, når man går ud og lover
bedre hjemmehjælp, som statsministeren gjorde det i valgkampen, og vi i dag kan konstatere, at det ikke er blevet bedre, men at det er blevet ringere?
Er det ikke lidt slapt, at statsministeren så ikke bliver meget vred og siger: Nu skal der ske noget, jeg vil ikke finde mig i, at mit løfte bliver brudt på den måde?
Ville det ikke være en god og naturlig reaktion fra statsministerens side?