runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Det er vi meget glade for, for det hjælper jo ikke bare - som vi i starten hørte det fra sundhedsministeren med hensyn til Trehøje-forslaget - at man siger, det er ulovligt.
For de mennesker i Trehøje Kommune, der i givet fald mangler de behandlinger, kan jo ikke leve af, at det bliver kaldt ulovligt.
Det drejer sig om, at man simpelt hen får et system, der forhindrer de der udviklinger.
Derfor er jeg glad for, at der er vilje til det.
Vores folk i amterne har beregnet, at man kan lave en rimelig ambitiøs plan for omkring 3 mia. kr. på det her område på folkesygdomme, på ryg-, hofte- og grå stær-operationer.
Det er ikke bare penge det her; det er også et spørgsmål
om ressourcer, om arbejdskraft, en diskussion af, hvordan vi uddannelsesmæssigt, hvordan vi arbejdspladsfastholdelsesmæssigt og arbejdsmiljømæssigt kan få et sundhedssystem, der også omkring ressourcer og arbejdskraft kan leve op til de her målsætninger.
Med andre ord, på samme måde som vi fik en ambitiøs plan omkring kræftbehandling, fint nok, kan vi få en ambitiøs plan
omkring folkesygdomme, omkring grå stær, hofte, ryg.
Vil man også bruge penge på det?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jeg kan sådan set svare hr. Holger K. Nielsen meget kort, nemlig bare ved at sige: Ja.
Det er på dagsordenen; det område vil vi gerne være med til at løfte.
For det er klart, at det jo også handler om at skabe tryghed med hensyn til, at det offentlige sundhedsvæsen og behandlingen er der.
Og det vil vi meget gerne gå ind i.
Jeg er helt enig i, at det her også handler om, at vi ikke vil have et forsikringssamfund mere generelt, og de bemærkninger, hr. Holger K. Nielsen dér gav udtryk for, deler jeg fuldt og helt.
Vi ved jo alle sammen, hvordan det er, hvis man har fået stjålet sin bil fem gange; så er det svært at få en ny forsikring, og hvis man vil have den, bliver den dyr.
Det er jo det samme inden for sundhedsområdet.
Hvis vi indefra ligesom skaber et forsikringssamfund på sundhedsområdet, vil der blive nogle, der ikke kan blive forsikret, eller for hvem det bliver voldsomt dyrt, og uanset hvad de så har af problemer, må de nøjes med det, der er tilbage.
Og derfor: Ja, håndslag til det område, der blev taget op her fra SF's formand; det vil vi meget gerne kigge på.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
... omkring ventelister på folkesygdomme.
Jeg synes på mange måder, det var en god tale, der kom fra både statsministeren og fra den socialdemokratiske ordfører.
Det er aldeles relevant at fokusere på det, man kalder Forsikringsdanmark, for det, vi ser, er en udvikling, hvor velfærdsydelser i stadig højere grad bliver gjort afhængige af, om man har en forsikringsordning eller ej.
Man ser det i forskellige fagforbund i forskellige faglige sammenhænge, man ser det i det, som Trehøje Kommune har foreslået, og hvor det, som bliver konsekvensen, jo er, at det er de arbejdsduelige, dem, der er på arbejdsmarkedet, der kommer foran de andre med hensyn til behandling i sundhedssystemet.
Det er en fundamental og helt principiel ændring af det danske sundhedssystem, hvor vi har haft et system med, at det er trangen, at det er behovene, der afgør, om man skal behandles eller ej, ikke om man er, om jeg så må sige, et godt nummer på arbejdsmarkedet.
Det skal vi have en diskussion af.
Men så vil jeg gerne sige til fru Pernille Blach Hansen, at man jo må erkende, at hvis man skal forhindre Forsikringsdanmark, må der også noget mere konkret til på sundhedsområdet og specielt omkring folkesygdomme.
Jeg vil godt høre, om man er villig til, også i de kommunale forhandlinger i øjeblikket at gå ind i en mere ambitiøs politik ...
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jeg vil gerne sige til hr. Jann Sjursen, at der slet ikke er tale om noget hjørnespark.
Jeg har jo netop tilkendegivet, at vi meget gerne vil tage den debat om at lave en længere barselorlov - meget gerne.
Vi går ind for det; lad mig så sige det sådan, hvis det er mere præcist.
Men vi vil også gerne - og det har politiske partier vel lov til - spille andre emner ind på banen, så vi ikke kun snævert fokuserer på barsel, for det mener vi er for snævert.
Vi mener, at der skal laves en samlet børnefamiliepakke.
Vi går f.eks. ikke ind for, som der ligger i forslag fra andre partier, at man fjerner muligheden for 52 ugers forældreorlov og så i stedet for tilbyder 20 ugers barselorlov.
Derfor er der altså brug for, at vi tænker os lidt grundigt om, også når det drejer sig om debatten om barselorlov.
Så vil jeg gerne sige: Vi har de sidste 8 år lavet en del forbedringer for børnefamilierne på orlovsområdet med hr. Jann Sjursens parti.
Det vil vi gerne fortsætte med.
Så jeg synes ikke, det er rigtigt at få det til at se ud, som om vi intet har gjort, at det hele bare tager lang tid, og at der ingenting sker.
Vi vil meget gerne deltage.
Det er vel heller ikke helt uvæsentligt at få taget op i forbindelse med finanslovforhandlingerne, om vi skal tage pengene fra aktiveringen eller et andet sted.
De ting hænger jo sammen, og det må hr. Jann Sjursen som en ansvarlig politiker vel også acceptere.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Det er lige før, man må sige, at regeringens og Socialdemokratiets motto går hen og bliver »Ting tager tid«.
Ja, uendelig lang tid.
Det er selvfølgelig fair nok at ville have et grundigt forarbejde.
Men det er da ikke så forfærdelig svært at få skruet f.eks. et forslag om en 1-årig barselorlov sammen.
Det er ikke svært at tage stilling til den problemstilling.
Det har været diskuteret i dette Ting adskillige gange de sidste år.
Så lige præcis den problemstilling mener jeg at det rent faktisk burde kunne lade sig gøre for Socialdemokratiet at forholde sig til.
Vi vil da fra Kristeligt Folkepartis side meget gerne være med til at brede debatten om børnepolitikken ud.
Der er jeg fuldstændig enig med fru Pernille Blach Hansen.
Det drejer sig ikke bare om, hvad der sker i det første af barnets leveår; det drejer sig også om, hvad der sker i vores institutioner; det drejer sig om, hvad der sker i folkeskolen.
Helt enig.
Vi diskuterer det meget gerne.
Men den socialdemokratiske ordfører skal ikke sparke debatten om barselorloven til hjørnespark én gang til med den begrundelse, at nu skal vi altså tænke os lidt mere om.
Helt ærligt!
Der har været tænkepause for Socialdemokratiet på det her område i adskillige år.
Nu må der altså handling til, vil jeg gerne sige til fru Pernille Blach Hansen.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Socialdemokratiets holdning også til barselorlov og familiepolitik svarer heldigvis til vores arbejdsprogram.
Vi vil gerne gå ind og tage en debat, også med hr. Jann
Sjursen og Kristeligt Folkeparti om en forlængelse af barselorloven.
Det vil vi meget gerne give håndslag på at gå
Men vi vil også gerne gøre det til en lidt bredere debat, for vi mener også, at bedre tid, mere kvalitet mellem børn og forældre, skal foregå, efter at barnet er fyldt 1 år.
Vi vil gerne have det gjort til en bredere debat, så vi ikke kun fokuserer på den snævre tid, hvor barnet er mellem 0 og 1 år.
Det skal vi også gøre, men vi vil gerne have en bredere familiepakke, som vi jo også tidligere har haft tradition for at diskutere, nemlig familiepolitik i lidt bredere forstand.
Vi vil også gerne diskutere det, at det eventuelt kan finansieres via en barselsfond, og jeg vil da også gerne høre, om det er noget, som Kristeligt Folkeparti kan gå ind for.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Den socialdemokratiske ordfører undlod ikke at gøre opmærksom på, at et enkelt parti måske havde taget afstand sågar fra sit eget principprogram, og hvad der stod på hjemmesiden.
Den diskussion skal jeg ikke blande mig i, men jeg vil ikke undlade at gøre opmærksom på og i øvrigt også kvittere for den kovending, som Socialdemokratiet har foretaget i forhold til diskussionen om familie- og børnepolitikken.
Det synes jeg faktisk er utrolig glædeligt; man tør jo dårlig tro det.
Men jeg vil gerne kvittere for, at statsministeren åbner op for, at der skal forhandles en familiepakke til efteråret, og jeg går ud fra, at det er noget, den socialdemokratiske ordfører er enig i, selv om det ikke blev nævnt eksplicit.
Derfor vil jeg godt spørge helt præcist: Er det sådan, at regeringen - og specielt Socialdemokratiet - nu er parat til at forhandle den 1-årige barselorlov og også er parat til at forhandle muligheden for, at dele af denne kan veksles til noget deltidsarbejde, sådan at man netop kan opnå det, som fru Pernille Blach Hansen sagde: at børnefamilierne i langt højere grad får mulighed for at få familieliv og arbejdsliv til at hænge sammen.
Det synes jeg vil være interessant at få et bud på her, også forud for efterårets finanslovforhandlinger.
For Kristeligt Folkeparti har jo ved de sidste 2 års forhandlingsrunder sagt: Vi vil have taget hul på den 1-årige barselorlov.
Og hvis regeringen reelt er villig til at forhandle nu - og Socialdemokratiet med - synes jeg, der faktisk tegner sig nogle nye perspektiver også for de forhandlinger, som skal i gang efter sommerferien.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Uanset hvem der indgår overenskomster, vil der jo altid være noget, man kan kritisere.
Der vil jo altid være problemer, uanset hvilken struktur vi vælger. Og så vil jeg gerne sige: Jeg er ikke sikker på, at staten har de bedste erfaringer med at drive sundhedsvæsen.
Det er vel ikke de bedste erfaringer, vi har med hensyn til, at det reelt blev bedre ved at lave en centralisering.
Jeg er ikke sikker på, at det er godt at sidde i København og beslutte, hvordan borgerne i Vestjylland skal behandles - eller omvendt, for den sags skyld. Jeg tror, det er meget fornuftigt, at vi også har nogle mere regionalt baserede politikere, som har et ansvar for prioriteringerne.
Vi kan jo se, der er meget forskel på, hvordan man opfører sig inden for sundhedsvæsenet i Østdanmark og Vestdanmark.
I Østdanmark går man mere til læge; vi kan ikke forklare hvorfor.
Vi mener, at der er masser af ting at løfte i det danske sundhedsvæsen, ting, vi gerne vil fokusere på, f.eks. de ældre medicinske patienter, f.eks. at få givet en bedre information og vejledning, så vi får et sammenhængende patientforløb.
For det er jo også dér, det nogle gange halter, at sammenhængen, når man først er kommet ind, går lidt fløjten.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
For cirka tre kvarters tid siden forsøgte fru Lene Espersen at få en skattedebat i gang, og konklusionen var, at Socialdemokratiet skulle være modstander af skattelettelser.
Jeg har sjældent hørt så fladpandet en konklusion som den, fru Lene Espersen kom med.
Så jeg vil gerne spørge fru Pernille Blach Hansen, om ikke det er rigtigt, om hun kan bekræfte, at gennem de sidste 14 år har Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre været grundstammen i de skattereformer, der er foretaget, som har haft til formål at stoppe tagselvbordet, at stoppe hullerne, så de bredeste skuldre kunne bære de største byrder, som det sig hør og bør, og som det bør være i et solidarisk samfund.
Målet har været et retfærdigt skattesystem.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Til fru Mimi Jakobsen vil jeg gerne sige, at vi synes da bestemt ikke, at det gør det bedre, at også politibetjente, tilsyneladende i hvert fald, begynder at overveje private forsikringer.
Vi synes, det er en glidebane, hvis vi ender med at have dækket det danske sundhedsvæsen med forsikringer for nogle grupper.
Og så er der dem, der ikke kan få forsikringer, enten fordi de er dårlige liv, de er kronisk syge, eller også fordi de ikke har råd til at betale.
Så synes vi virkelig, der er problemer.
Vi kan jo se, hvordan det går i England og USA i øjeblikket.
Prisen på forsikringer stiger, for nu begynder folk jo at vil have penge, når de reelt bliver syge.
Og det er den udvikling, vi er meget, meget bange for.
jo, at der ikke kommer én eneste ekstra læge og sygeplejerske ud af, at man forsikrer.
Man hiver bare nogle penge væk, så de ikke mere fordeles efter, hvem der har behov, men fordeles efter, hvem der har policen.
Og det er det, vi er meget, meget nervøse for.
Vi synes faktisk, at det går den rigtige vej - sundhedsvæsenet.
Vi synes også, at det går hurtigt på nogle områder.
På andre områder ville vi gerne, at det gik
endnu hurtigere endnu.
Og derfor vil vi gerne skubbe på, og det er det, der er vores mål, det er at skubbe indsatsen videre, blive ved med det.
Vi skal videre i den retning, vi allerede er.
Det kan sagtens blive bedre, og det vil vi gerne være med til frem for bare at kaste det hele op og så sige: Så må dem, der kommer til først, komme først.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Jeg kunne forstå på fru Pernille Blach Hansen, at et af de store mantraer i debatten nu skal være forsikringssamfundet.
Da jeg ikke ved, hvad det er, skal jeg ikke hidse mig videre op over det.
Men jeg kunne godt tænke mig at tage fat i en bemærkning, fru Pernille Blach Hansen også kom med, at det ville tilgodese dem med de fleste penge.
Problemet på det her område er jo, at alle føler, at tingene har taget al for lang tid.
Jeg hørte i morges i radioen, at Venstre måske var indstillet på at drøfte amternes fremtid og herunder jo også, hvem der skal tage sig af sygehusene.
Jeg er sikker på, at De Konservative deler min opfattelse.
Jeg vil gerne spørge fru Pernille Blach Hansen: Ville Socialdemokratiet være til at få i tale med hensyn til at drøfte de offentlige sygehuses fremtid i en problemstilling fremover?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Et eller andet sted har jeg måske lidt svært ved at forstå, at det, at mange forlig på et område laves hen over midten, ses som blokpolitik.
Blokpolitik ville da være, hvis man havde en eventuel borgerlig regering, der alene så til højre i salen og lavede et forlig med Dansk Folkeparti hver eneste gang, frem for at lave det hen over midten.
Vi synes, det er vigtigt, for også at gavne de mennesker, der kommer her til vores land som asylansøgere og har reel brug for hjælp, også at stoppe de kriminelle asylansøgere, hvor det er de få, der ødelægger det for de mange.
Det bør alle partier da være interesserede i.
Vi synes, det er fint, man nu har lavet en opstramning, og vi glæder os over, at det er sket med opbakning fra bl.a. UNHCR, Røde Kors og Dansk Flygtningehjælp, netop fordi de jo mener, det er vigtigt også at stoppe, at de få ødelægger det for de mange.
Så vil jeg også gerne sige til hr. Søren Søndergaard, at der jo også her ligger netop det med at se på, om sagsbehandlingstiden kan effektiviseres; der er faktisk nedsat et analysearbejde, som netop skal se på den problemstilling, for det er vi selvfølgelig også interesseret i, så vi kan få givet en hurtig og god behandling af sagerne så hurtigt som muligt.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-31:
Til gengæld gør man ikke noget ved de reelle problemer, f.eks. det reelle problem, at sagsbehandlingstiderne er eksploderet, eller det reelle problem, at overbelægningen er eksploderet.
Det gør man ikke noget ved.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Hr. Søren Søndergaard spørger til flygtninge- og udlændingepolitikken.
Socialdemokratiet ser da meget gerne, at Enhedslisten deltager i debatten om flygtninge- og indvandrerpolitikken, og det står enhver frit for at deltage i de forhandlinger, der føres, og søge at opnå enighed med regeringen.
Og det er Enhedslisten også meget velkommen til.
Vi vil gerne slå fast, at vi opfatter Danmark som ét fællesskab, og det er meget vigtigt for os, at vi også får et helt samfund og ikke et delt samfund.
Det er jo også netop derfor, vi har fokuseret så meget på integration, at det bør være det, der er kernen også i den fremtidige indsats, for det er dér, vi har haft problemerne.
Vores integrationsindsats har jo simpelt hen nærmest været - i hvert fald ikke god nok.
Vi har ikke været gode nok til at få indført danskundervisning, til at få integreret mennesker.
Og hvis Enhedslisten her ville tage konstruktivt imod det håndslag på at gå ind i debatten, forsøge at opnå enighed med regeringen, jamen så har Socialdemokratiet ingen problemer med det.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-31:
Statsministeren kom med en interessant udtalelse, som jeg straks noterede ned.
Han sagde, at »udlændingepolitikken skal ikke være genstand for blokpolitik«.
Er det ikke lige præcis sådan, at udlændingepolitikken er det område, der har været det mest markante udtryk for blokpolitik i det danske Folketing, siden den nuværende regering kom til i 1993? Er det ikke sådan, at der hvert eneste år er gennemført et hav af stramninger på området, som for hvert enestes vedkommende er gennemført af en blok bestående af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Venstre og De Konservative, dem, som man ellers i alle mulige andre sammenhænge kritiserer så meget?
Er der ikke en klar blok dér?
Og er der ikke et behov for, at Socialdemokratiet også begyndte at tage de problemer op vedrørende udlændingepolitikken, som er alvorlige, f.eks. de voksende sagsbehandlingstider og de katastrofale indkvarteringsforhold?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Fru Pia Kjærsgaard må have mig meget undskyldt, men jeg har altså svært ved at se, hvordan det kan være Socialdemokratiets skyld, at der hver dag opdages 10 nye tilfælde af brystkræft.
Altså meget kan vi få skyld for, men det er vel ikke vores skyld, at der hver dag opdages tilfælde af brystkræft.
Det er selvfølgelig ubehageligt.
Det er tragisk.
Vi skal forsøge at få den bedst mulige behandling overhovedet.
Derom kan der ikke være nogen tvivl.
Det er vi jo ikke uenige i.
Så hvis fru Pia Kjærsgaard vil være så venlig at lade være med at forsøge at skyde os i skoene, at vi ikke interesserer os for kræftsyge patienter,
ville det faktisk være temmelig rart, specielt når man ser på, hvad der er i gang. Kræftindsatsen bugner jo i øjeblikket ude i amterne.
De bruger flere penge på det, end vi havde regnet med.
Det går stærkere, end vi havde regnet med.
Det er da mægtig godt.
Vi skal videre ad den vej.
Vi skal have løftet indsatsen.
Og det ville da være klædeligt for Dansk Folkeparti, om man så også bare ud over at snakke om alle de pæne ting, man gerne vil, rent faktisk var med til at løfte det inde i Folketingssalen frem for bare at komme med en masse ufinansierede løfter, der er fuldstændig urealistiske.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Der er jo altså noget, der tyder på, at der er mange danskere, der synes, at Dansk Folkeparti er bedre til det end Socialdemokratiet.
Det ved jeg ikke om fru Pernille Blach Hansen sådan har lagt mærke til, måske diskuteret i nogle fokusgrupper eller noget i den stil.
Men jeg vil godt spørge fru Pernille Blach Hansen: Når man nu er så emsig på talerstolen, sikkert også til mange politiske møder rundtomkring i landet,
hvordan kan det så være, at der hver evig eneste dag bliver opdaget ti nye tilfælde af brystkræft?
Det er en forfærdelig sygdom.
Fire ud af dem dør.
Er det ikke, fordi der ikke er behandling nok, fordi den ikke bliver iværksat i tide, fordi behandlingen ikke er i orden, fordi folk ikke får den reelle behandling, de har krav på i et velfærdssamfund, som Socialdemokratiet bryster sig af at det er?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jamen så må jeg jo hellere ønske fru Pia Kjærsgaard god appetit, for det, der rent faktisk er tale om her, er, at vi er kommet utroligt langt.
Vi overtog jo et samfund med massive problemer, hvor man bare havde opgivet alle dem, der var arbejdsløse.
Det skaber ofte sociale problemer.
De sociale problemer bliver så også tydeligere, når der er færre arbejdsløse.
Så kommer de op til overfladen.
Jeg synes, vi har taget godt fat om det, og hvis fru Pia Kjærsgaard bare vil have nogle af resultaterne, så kan jeg da sige, at der f.eks. er afsat 200 mio. kr. til hjemløseindsatsen.
Der er brugt masser af penge og skabt masser af resultater f.eks. inden for området psykisk syge.
Men det er måske ikke noget, fru Pia Kjærsgaards parti interesserer sig for.
Hvis man ser på, hvad fru Pia Kjærsgaards parti foreslår, så er det, at børnefamilier selv skal betale fuld pris for at få deres børn passet i daginstitutioner.
Men det vil jo i praksis betyde, at det for mange overhovedet ikke kan betale sig at arbejde, og så er det vel også tvivlsomt, om de får nogen dagpenge overhovedet.
Jamen så er det jo ikke ligefrem den sociale profil, fru Pia Kjærsgaard går herop og forsvarer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Jamen det er jo rigtig fint med en velfærdsdebat.
Det er egentlig underligt, at man, så mange år efter at Socialdemokratiet er kommet til regeringsmagten, altså fra 1993, nu begynder at sige, at man vil opprioritere det her.
Jamen det er fint. Men det er jo bare ikke nok med hensigtserklæringer og valgtaler, som vi har hørt her.
Det var jo et rent valgoplæg.
Jeg har aldrig hørt så lang en tale fra statsministeren.
Det er nok, fordi han ikke skal holde den til oktober, at den så bliver holdt nu.
Derefter fortsætter fru Pernille Blach Hansen.
Jamen det er jo helt utroligt.
Altså problemerne skyldes ikke mangel på penge i de offentlige kasser.
Vi bliver flået i skat.
Og selv om fru Pernille Blach Hansen siger, at nu er der altså ro, hvad så med kommunerne og amterne?
Der er skatterne altså ikke i ro.
Det, der er problemet, er, at fundamentet for det offentlige sundhedsvæsen er ved at smuldre under en socialdemokratisk ledet regering.
Og det dér med at have policen i orden er der jo nogle socialdemokrater, der også gik uden om ventelistekøen, der har været glade for.
Det var jo godt, at de havde policen i orden. Men det var jo også de bedrestillede.
Det var jo dem, der kunne have policen i orden.
Og det, man mangler fra Socialdemokratiet, er: Hvad gør man i forhold til de svage i vores samfund?
Man kommer med en masse hensigtserklæringer.
Tænk engang, vi står i år 2001.
Socialdemokratiet har siddet der siden 1993, og så skal det her debatteres på den måde.
Jeg siger velbekomme.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Da jeg i maj 1982 lå på hospitalet i forbindelse med en lykkelig begivenhed, for at få min søn, der nu er 19 år, da kunne jeg dårlig få plads til mit nyfødte barn i sengen for læger - kvindelige og mandlige - der sad og fortalte mig, hvilke håbløse overenskomster der var blevet indgået i 1981, fordi de ikke fik tid til patienterne, fordi det hele gjorde det umuligt.
Jeg har været indlagt et par gange siden i lykkelige eller ulykkelige omstændigheder, og de kommer stadig væk.
Skal det ligge i amterne, eller skal vi have en mere central, effektiv organisation ud af det, så vi bl.a. kan undgå, at min søn runder sin 19-års-fødselsdag og vi stadig væk hører om problemer med overenskomster, der af amterne blev indgået i 1981?
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
I tilfældet Zimbabwe er det ikke et spørgsmål om at vælge mellem at støtte de fattigste eller ej.
Spørgsmålet er, om ikke tiden var inde til, at vi siger, at vi gerne vil støtte de fattigste, vi gerne vil støtte bekæmpelsen af hiv og aids i Zimbabwe, men vi vil ikke, når vi vælger programsamarbejdslande have en partner - som i det her tilfælde trods alt består af en regering - der hedder Zimbabwe.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til at fastholde støtten til bekæmpelse af hiv og aids, som vi jo også fra Kristeligt Folkepartis side synes er særdeles vigtig, men samtidig sende det signal til Zimbabwe og dets leder, Mugabe, at vi ikke vil have dem som programsamarbejdsland som sådan, for et programsamarbejdsland forudsætter, at der er en fornuftig regering, et fornuftigt styre at samarbejde med?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
De ting kan vi overhovedet ikke være uenige om.
Og vi mener, det er indlysende, at Danmark som et af verdens rigeste lande skal tage sin del af ansvaret også her og gå forrest og vise vejen.
Vi mener så, at vi også skal fokusere på gældslettelse, men det skal være inden for ulandsrammen.
Så spørger hr. Jann Sjursen omkring støtten til Zimbabwe.
Vi har et land, hvor en tredjedel af befolkningen har hiv eller aids, og det er dem, vi støtter.
Spørgsmålet er jo, om den allersvageste del af befolkningen i et sådant land skal lide under, at de har en forfærdelig diktator.
Det er selvfølgelig en svær debat og en svær balance, men vi mener også, at vi har draget de konklusioner, vi skulle, og at det er et anstændigt, godt formål at støtte.
Der er jo ikke tale om, at vi støtter Mugabe, og det vil jeg også gerne bede hr. Jann Sjursen om at bekræfte.