runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Det er egentlig lidt for sjovt, at vi skal høre Socialdemokratiet blive ved med at afvise deres eget forslag fra formanden for Retsudvalget om en ungdomsdomstol.
Nu har vi taget Socialdemokratiet på ordet og har fremsat forslaget, og så kan vi ikke få flertal for det, for
nu har Socialdemokratiet forladt synspunktet.
Og det eneste forsvar er så et eller andet angreb om, at der er nogle herinde, der ønsker børn sat i fængsel
Det står meget klart i forslaget, at man netop ikke skal i fængsel, men at der indføres en samfundstjeneste, hvor man skal ud og vaske politiets biler, hvor man skal ud og rydde strandene, have noget hårdt fysisk arbejde, som gør, at man ikke begår denne form for kriminalitet en gang til.
Så jeg forstår ikke, hvor fru Lotte Bundsgaard får de her guldkorn fra, som hun åbenbart selv mener det er.
Det, jeg vil vende tilbage til afslutningsvis, er: Hvad er Socialdemokratiets bud på det her?
Hvad er det, man har tænkt sig at gøre?
Er det fortsat sådan, at det skal være straffrit at begå voldtægt mod en 30-årig i København?
Tom Behnke (FRI), 2000-12-07:
Må jeg ikke sige, der er noget, fru Lotte Bundsgaard fuldstændig har misforstået.
Nu er det forslag, som i øvrigt er blevet taget af dagsordenen i dag, jo ikke til behandling nu.
Og beskyldningen om, at vi i Frihed 2000 ønsker at sætte børn i fængsel, er simpelt hen forkert.
Vores ønske er ikke blot at undgå, at børn kommer i fængsel, men at der i det hele taget ikke er nogen, der kommer i fængsel.
Derfor har vi den opfattelse, at man burde gøre noget ved den kriminelle lavalder, sådan så man kunne gribe ind første gang, sørge for at sanktionere - ikke med fængsel, men med alt muligt andet - for at forhindre, at de pågældende starter en kriminel løbebane og dermed på et tidspunkt har lavet så omfattende kriminalitet, at man er nødt til at sætte dem i fængsel.
Det vil vi gerne undgå, og det er derfor, vi gerne vil, at man straffer første gang, og at man indfører konsekvens og ansvar.
Lad mig så i øvrigt sige, at forslaget her er et ganske glimrende forslag, som vi i Frihed 2000 støtter.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Det er jo igen lidt for sjovt at høre den socialdemokratiske ordfører her.
Altså formanden for Folketingets Retsudvalg, som vel trods alt må udtale sig med en vis vægt, er blevet spurgt, om hun mener, der skal laves ungdomsdomstole her i landet.
Det har hun sagt ja til - i øvrigt med god grund, for der var lige sket en alvorlig voldtægt mod en 30-årig kvinde af helt unge mennesker under den kriminelle lavalder.
Og det er da brandærgerligt.
Nu troede vi lige, at der for en gangs skyld var kommet hul på den socialdemokratiske beton.
Det er der åbenbart ikke.
Det er da egentlig forfærdeligt, at det skal gå ud over dem, der er ofre for den her meget grove kriminalitet, som desværre udøves af helt unge mennesker.
Der er desværre gået inflation i, at helt unge mennesker
under den kriminelle lavalder desværre begår den slags kriminalitet, og politiet er hjælpeløse, og de siger: Vi er nødt til at løslade dem, vi kan ingenting gøre, for vi kan ikke straffe dem.
Det vil Socialdemokratiet åbenbart heller ikke forholde sig til, for man afviser det forslag, vi kommer med.
Det er brandærgerligt.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-07:
Til hr. Peter Skaarup kan jeg sige, at vi ikke har skiftet holdning på det her område.
Vi har på intet tidspunkt ønsket at sænke den kriminelle lavalder.
Fru Lissa Mathiasen har adspurgt på et spørgsmål om, hvordan man kunne få tvangsfjernet nogle børn noget tidligere, hvordan man kunne sikre, at der var en konsekvens over for de her børn, sagt, at det, det handlede om, var at fjerne dem noget før, fordi det handlede om at være noget mere konsekvent. Og på spørgsmålet, om hun så ønskede ungdomsdomstole, har hun sagt, at det kunne da godt være, men det var ikke sikkert, at det var den vej, vi skulle gå. I Socialdemokratiet mener vi ikke, at vi skal have ungdomsdomstole.
Vi vil ikke have en glidebane, hvor man kan dømme tolvårige for en forbrydelse, hvor man på sigt - det ønsker Frihed 2000, det ønsker Dansk Folkeparti sikkert også, hvis de skal være ærlige - vil kunne sætte tolvårige i fængsel.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Her i oktober måned i år skete der en meget grov voldtægt mod en 30-årig kvinde her i København.
Det blev begået af nogle unge mennesker under den kriminelle lavalder, og problemerne i dag er jo, at er man under den kriminelle lavalder, så kan man ikke straffes inden for det normale retssystem.
På den baggrund blev jeg egentlig så glad den fredag i oktober, hvor formanden for Folketingets Retsudvalg, socialdemokraten fru Lissa Mathiasen, udtalte til dagspressen, at hun på den baggrund og også på baggrund af andre ting ville foreslå, at man oprettede en særlig ungdomsdomstol, der skulle tage stilling til den slags sager.
Det kunne jeg godt tænke mig en forklaring på.
Hvorfor har man egentlig skiftet holdning til det her?
Frank Jensen (S), 2000-12-07:
Beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti går ud på, at regeringen skal nedsætte et udvalg under Justitsministeriet, der skal komme med et forslag til en kriminalretspleje for unge i alderen 12 til 18 år og forslag til, hvordan en ungdomsdomstol kan etableres.
Det er forslagsstillernes opfattelse, at kriminalitet begået af unge under 18 år skal behandles på en ny og anderledes måde, end det sker i dag.
Forslaget indebærer reelt, at den kriminelle lavalder skal nedsættes til 12 år, og at der i Danmark skal indføres en helt ny domstolsstruktur, således at der oprettes særlige ungdomsdomstole til at tage hånd om den kriminalitet, som unge i alderen 12 til 18 år begår. Det kan næppe komme som en stor overraskelse for forslagsstillerne, at regeringen ikke kan støtte forslaget. Jeg er ikke enig i, at det faktum, at vi i den seneste tid har set en udvikling, hvor børn og unge i stigende grad begår alvorlig, personfarlig kriminalitet, herunder gaderøveri og gruppevoldtægt - det drejer sig om børn og unge både over og under 15 år - skulle betyde, at der er behov for så radikale forandringer af det eksisterende system, som Dansk Folkeparti foreslår. Jeg vil i den forbindelse gerne slå fast, at det sociale system ikke er uden reaktionsmuligheder, når det drejer sig om unge under 15 år.
I alvorlige tilfælde er der mulighed for tvangsmæssigt at placere de unge i lukkede institutioner, ligesom der er mulighed for at sætte ind med en intensiv socialpædagogisk indsats.
Det er til gengæld vigtigt, at det sociale system er opmærksom på disse muligheder og parat til at bruge dem, når det er påkrævet.
Som jeg var inde på tidligere i dag under behandlingen af beslutningsforslaget fra Venstre og Det Konservative Folkeparti om straksdomme og straksafsoning, nr. B 26, fremlagde regeringen sine initiativer til en forstærket indsats mod ungdomskriminalitet den 27. oktober i år.
Som et led i en samlet indsats mod ungdomskriminalitet har regeringen som nævnt bl.a. besluttet at nedsætte en hurtigtarbejdende ekspertgruppe, der skal vurdere,
Ekspertgruppen skal foretage en gennemgang og en vurdering af de nuværende reaktionsmuligheder og deres anvendelse over for unge lovovertrædere i såvel det sociale som det strafferetlige system.
På den baggrund skal ekspertgruppen pege på, hvilke muligheder der er for at styrke anvendelsen af de eksisterende reaktionsmuligheder.
Gruppen skal endvidere overveje og i givet fald stille forslag om nye sanktionsformer og procedurer.
Hvis ekspertgruppens forslag ikke kan gennemføres inden for rammerne af gældende lovgivning, skal gruppen udarbejde udkast til nye lovregler.
Det er min opfattelse, at vi bør afvente rapporten fra ekspertgruppen om ungdomskriminalitet, før der iværksættes yderligere tiltag på området, og jeg kan allerede i dag sige, at eventuelle yderligere tiltag ikke efter regeringens opfattelse skal bestå af nedsættelse af den kriminelle lavalder eller oprettelse af særlige ungdomsdomstole.
Det er der ganske enkelt ikke behov for efter regeringens opfattelse.
Sammenfattende kan jeg således sige, at regeringen ikke kan støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Jann Sjursen (KRF), 2000-12-07:
Kristeligt Folkeparti hilser Enhedslistens beslutningsforslag velkommen, og vi kan klart støtte det.
Regeringspartierne, Venstre og De Konservative og CD har længe næret det store håb, at dommerne selv og måske også Domstolsstyrelsen kunne være med til at bringe antallet af bijob ned.
Og rigsrevisorens notat til statsrevisorerne bekræfter, at især højesteretsdommernes bijob har et forholdsvis stort omfang, om end det fordeler sig forskelligt på de enkelte dommere.
Vi mener fra Kristeligt Folkepartis side, at det både af retssikkerhedsmæssige grunde og af hensyn til de berammelsestider, der er ved retterne, er nødvendigt med en begrænsning af bijobberiet.
Og for så vidt angår spørgsmålet om specielt højesteretsdommernes bijob, er vi helt enige i det, som rigsrevisor Henrik Otbo siger i sit notat til statsrevisorerne: »Af hensyn til spørgsmål om habilitet, retssikkerhed og Højesterets omdømme bør alt bijob ophøre, som ikke er af det offentliges helt særlige interesser eller undervisnings- og forfattervirksomhed«.
Vi deler den opfattelse, og vi mener principielt, at højesteretsdommerne af alle ikke skal have lov til bijobberi ud over de bijob, som er knyttet til råd og nævn, hvor der går lovgivning forud.
Enhedslistens beslutningsforslag, som går ud på at indføre et generelt loft over biindtægter for dommere, finder vi også i den sammenhæng ganske fornuftigt, for selv om mange bijob, om jeg så må sige, skal skubbes længere ned i systemet, er det jo heller ikke ønskeligt, at det så bare betyder, at andre dommere måske bliver overbebyrdet med bijob.
Derfor finder vi faktisk, at Enhedslistens forslag, - man kan diskutere, hvor procentgrænsen skal gå, og det kan vi tage fat på senere - er såre fornuftigt.
Derfor får det også Kristeligt Folkepartis fulde opbakning.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-07:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at Det Radikale Venstre anser ungdomskontrakterne for at være et spændende nyt middel til at prøve at undgå, at unge kommer ind i en kriminel løbebane.
Men det er klart, at for hver ny type sanktion eller hver ny type foranstaltning, man tager i brug, skal man følge det nøje og se, hvordan det virker.
Er der en effekt af det, så unge ikke kommer længere ud i en kriminelle løbebane end den, de måske kunne være begyndt på, og er der misligholdelse af kontrakterne, er der gentagne episoder, eller hvad er der?
Det er det, vi skal vide for at kunne skride ind eller for at tillempe den praksis, man har omkring ungdomskontrakterne.
På nuværende tidspunkt må vi konstatere, at der altså er kommet en klage fra Høje-Taastrup,
og derfor skal vi selvfølgelig også samle op og høre fra Det Kriminalpræventive Råd, hvad der ellers er af reaktioner på disse ungdomskontrakter.
en statistik.
Når vi ved, hvad det handler om, vil vi også gerne være med til at lave love og regler om, hvis vi skønner, det er nødvendigt; men vi må kende problemets omfang.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jamen jeg kan trøste fru Anne Baastrup med, at jeg surmuler ikke.
Det gør jeg sådan set aldrig.
Det her handler bare om, at vi har fået at vide fra Høje-Taastrup Kommune, at der er et problem.
Ministeren har erkendt i dag, at der nok er grund
til, at vi kigger på det her og får noget statistisk materiale frem.
Det viser sig, at det har man ikke haft.
Justitsministeren har sendt det til Rigspolitichefen; der har man ikke haft noget materiale.
Jeg klandrede, og det var ikke noget surmuleri, Socialdemokratiets ordfører en smule for ikke at ville erkende, at det var et problem, selv om hans egen justitsminister netop havde sagt, at man skulle prøve at lave en undersøgelse af, om det var et problem. Så det var ikke noget surmuleri.
Det var bare for at gøre opmærksom på, at der faktisk er et problem, og at Socialdemokratiets borgmester derude, Anders Bak, og kommunen i det hele taget opfatter det her som et problem, og derfor er vi selvfølgelig også nødt til fra Folketingets side at bakke det op og prøve at undersøge, om det er et stort problem - det er der meget der tyder på det er - og så må vi gøre noget ved det.
Det er i øvrigt ikke den eneste sag, Høje-Taastrup har henvendt sig om.
Vi ved alle sammen, at de har fundet det nødvendigt at lave vagtværn.
De kalder på øgede sanktioner
over for kriminalitet derude
Det skal vi bakke op herfra.
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Det har regeringen jo så givet tilsagn om.
Sagen er den, at hr. Peter Skaarup sparker en åben dør op, og det er selvfølgelig lidt træls, for så får man jo ikke nogen cadeau for det.
Der er ikke nogen her i Folketingssalen, der ikke ønsker, at ungdomskontrakterne skal være et brugbart redskab.
Der er ikke nogen her i Folketingssalen, der ikke mener, at vejledningen omkring ungdomskontrakter skal overholdes, og i den vejledning står der ganske tydeligt, hvordan forløbet er.
For det første skal kommunen finde ud af, hvad det er for en sagsbehandler, der er ansvarlig for, at ungdomskontrakten rent faktisk overholdes.
For det andet skal den pågældende sagsbehandler indberette det til politiet, og politiet afgør herefter, hvad der skal ske, og i givet fald om det skal rejses for domstolene.
Hvis det er sådan, at Høje-Tåstrup har oplevet, at der er et konkret problem, så må borgmesteren dér, som tilsyneladende er vred på os, eventuelt rette henvendelse til Statsadvokaten for Sjælland - må det være - med henblik på at få Statsadvokaten til at vurdere, om anklagemyndigheden har handlet korrekt.
Men jeg synes da, at hr. Peter Skaarup skal kvittere for, at ministeren formentlig allerede på det tidspunkt, hvor svaret fra Rigsadvokaten lå, har sagt, at det må vi kigge på, og det gør han.
Så jeg synes da, at hr. Peter Skaarup for en gangs skyld skal være tilfreds i stedet for bare at surmule.
Gitte Seeberg (KF), 2000-12-07:
Da den konservative ordfører, hr. John Vinther, ikke har mulighed for at være til stede i dag, skal jeg på hans vegne redegøre for Det Konservative Folkepartis stillingtagen til dette beslutningsforslag. Det Konservative Folkeparti er helt enig i intentionerne i beslutningsforslaget.
Ideen i at have disse ungdomskontrakter forsvinder, hvis de unge får opfattelsen af, at der ikke er nogen konsekvenser forbundet med ikke at overholde vilkårene i kontrakten.
Derfor skal der naturligvis altid være en opfølgning.
I deres natur er ungdomskontrakterne jo et tiltalefrafald med en række vilkår.
Er den unges manglende overholdelse af vilkårene tilpas grove, må den naturlige konsekvens jo så være, at den tiltale, han slap for, så effektueres.
Her tror jeg sådan set ikke, at der er nogen uenighed mellem forslagsstillerne og Det Konservative Folkeparti.
Men når jeg nu har udtrykt principiel tilslutning til intentionerne, er jeg også nødt til at sige, at efter vores opfattelse er det at skyde med meget store kanoner, når Dansk Folkeparti mener, at der ligefrem er behov for et beslutningsforslag, hvor man lægger op til en ændret lovgivning.
Lovgrundlaget er sådan set godt nok, og regelgrundlaget indeholder jo også de fornødne sanktionsmuligheder.
Det, det handler om, er at sørge for, at der så er nogle, der påser, at kontrakten overholdes, og at der - selvfølgelig særlig ved grove overtrædelser - skrides prompte og konsekvent ind.
Vi synes, det ville være hensigtsmæssigt og naturligt, hvis regeringen iværksatte et arbejde med at finde ud af, hvor stort problemet er.
Viser det sig, at der er et stort problem, så vil vi fra konservativ side bakke op om de tiltag, der skal til for at gøre ungdomskontrakterne til et effektivt redskab.
Det går jeg i øvrigt ud fra at også regeringen i så fald vil være interesseret i.
Vi vil ikke på nuværende tidspunkt støtte beslutningsforslaget uden at kende problemets nærmere omfang.
Vi vil i stedet undervejs under udvalgsbehandlingen søge at få afklaret, hvorvidt regeringen er indstillet på at få undersøgt problemets omfang nærmere.
Karsten Nonbo (V), 2000-12-07:
Jeg ved ikke, om jeg skal forsøge mig som fredsmægler, men som jeg ser sagen, er her et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, der går ud på sanktioner ved brud af ungdomskontrakter. Det vil sige, vi skal først have konstateret, om der er brud af ungdomskontrakter. Går vi ind og læser svar på spørgsmål 347 og 348, som Dansk Folkeparti stiller til ministeren, får vi desværre det deprimerende svar: Det ved vi ikke.
Nu vil jeg så sige, at så var der måske grund til en skærpelse.
Vi kender kun ét eksempel, nemlig fra Høje-Taastrup, hvor kontrakten måske er blevet brudt.
Jeg blev lidt formildet af, at justitsministeren her fra talerstolen har sagt, at det vil man gå i gang med at undersøge nu.
Når vi får den undersøgelse, vil den vise, om der er brud eller ikke er brud på ungdomskontrakterne, og jeg vil være lidt mistænksom, hvis den siger, at der er nul brud, for så er der et eller andet galt med indberetningen fra Høje-Taastrup, så jeg forventer, vi får et resultat, der siger, at der mindst er ét brud.
Når så vi har fået det resultat, kan vi diskutere, om vi har et problem. Jeg er glad for, at jeg har fået det tilsagn, for jeg havde lagt op til måske lidt skingert at anklage justitsministeren for ikke at have hånd i hanke med, hvad der sker.
Men det har han bebudet at han har eller nu vil have Vi har tidligere haft lidt af det samme.
Jeg spurgte for et halvt år siden: Hvordan går det?
Hvor mange overtrædelser osv. har vi haft?
Jeg fik et deprimerende svar: Det ved vi ikke.
Jeg har engang spurgt om § 762, stk. 2, nr. 1, i retsplejeloven, om, hvor mange der blev sat ind, fordi de havde begået vold og stod til fængsel i mere end 60 dage.
Der fik jeg også svaret: Det ved vi ikke.
Jeg er glad for, at der nu bliver lavet en undersøgelse på ungdomskontrakterne, og jeg ville have klandret ministeren for det, hvis han havde afvist det; men det har ministeren ikke gjort.
Fra Venstres side vil vi godt træde vande, til vi ser af ministerens undersøgelse, om vi skal kæmpe for at skærpe sanktionerne, for vi skal først vide, om der er noget at kæmpe for.
Henrik Sass Larsen (S), 2000-12-07:
Nu er det jo farligt med undersøgelser, og dem forstod jeg lige før at hr. Peter Skaarup ikke anerkendte; de kunne jo gå i hver sin retning.
Men lad det nu ligge.
Der er blevet bedt om, at man kan lave en undersøgelse for generelt at kigge på området, og fint nok med det.
Altså hvis der er store problemer i det, kan jeg bekræfte over for fru Anne Baastrup, at så gør vi da noget ved det, men indtil videre har der ikke været meldt, at der er nogen problemer med det. Der er ikke nogen problemer med at forstå, hvad det er for nogle sanktionsmuligheder, man har i forbindelse med disse ungdomskontrakter.
Det eneste problem, der har været, er, at hr. Skaarup har misforstået det her, så han på baggrund af Høje-Taastrup Kommunes brev inddrager de unge, der begår alvorlig kriminalitet, og de er som bekendt ikke omfattet af ungdomskontrakten.
Det er derfor, det er rimeligt overflødigt, at vi diskuterer de her ting.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jeg synes jo ikke, den er indholdsløs, for jeg har påpeget, og i forslaget står det højt og tydeligt, at Høje-Taastrup Kommune føler, det er et problem.
Fru Anne Baastrup og også justitsministeren siger så, at vi må prøve at kortlægge, om det er et problem.
Jeg kunne godt tænke mig, at man allerede nu fra ministeriets side og fra regeringens side lagde nogle faste retningslinjer, hvor man sagde: Det skal altså medføre genoptagelse af sagen, hvis en ungdomskontrakt brydes. Ministeren og SF's ordfører siger faktisk, at der måske er et problem, som vi lige skal undersøge, men det, som hr. Henrik Sass Larsen siger, er, at der ikke er noget problem, og at der ikke er brug for at gøre noget.
Det undrer mig, for det står altså højt og meget, meget tydeligt i brevet fra Høje-Taastrup Kommune, og det står i bemærkningerne til forslaget her, at der faktisk er et problem, at Høje-Taastrup Kommune føler, det er et problem, og det er ikke bare på det her område, Høje-Taastrup Kommune føler, der er problemer og føler sig sat til side af Folketinget; man har mange andre områder, hvor man også føler, der er problemer. Men her er et problem, siger kommunen.
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Jeg vil godt spørge hr. Henrik Sass Larsen, om han ikke er enig med mig i, at justitsministerens tale jo i virkeligheden gik på, at man nu er i gang med at undersøge, om der er problemer, om ordningen fungerer, og hvis det er sådan, at der er problemer, så må vi også forstå indirekte, at så vil justitsministeren naturligvis tage det op, således at den diskussion, der foregår her, er indholdsløs.
Jann Sjursen (KRF), 2000-12-07:
Kristeligt Folkeparti synes, at ordningen med ungdomskontrakter er utrolig god.
Den kan være med til at hindre, at unge ikke kommer længere ind på den kriminelle løbebane.
Vi er også enige med forslagsstillerne i - og når jeg siger også, så er det, fordi jeg mener at kunne læse ud af beslutningsforslaget, at også Dansk Folkeparti mener, at ordningen med ungdomskontrakter som udgangspunkt er en god ting - at der selvfølgelig må være sanktioner, hvis ungdomskontrakten brydes.
Det er der så også, som vi har hørt tidligere i debatten i dag, mulighed for gennem de gældende regler.
Spørgsmålet er selvfølgelig, om der bliver fulgt godt nok op på de pågældende regler.
Og det ville vi da i givet fald fra Kristeligt Folkepartis side se positivt på, hvis det skulle vise sig nødvendigt. Men vi mener ikke, at der på baggrund af eksemplet fra Høje-Taastrup er anledning til, at vi allerede nu fra Folketingets side griber ind og siger, at en retssag f.eks. under alle omstændigheder skal genoptages, hvis kontrakten brydes.
Vi vil gerne have et lidt mere kvalificeret grundlag for at tage stilling til det her spørgsmål på baggrund af den undersøgelse, som justitsministeren har iværksat.
Henrik Sass Larsen (S), 2000-12-07:
Jeg kan sige til hr. Skaarup, at jeg både har læst det og forstået det.
Det vil sige, at de problemer, som Høje-Taastrup Kommune havde, er faktisk ikke omfattet af brugen af ungdomskontrakter, er i forhold til den øvrige kriminalitet, som unge mennesker begår, og med de initiativer, vi vil tage op i slutningen af januar måned, vil vi også rent faktisk kunne løse nogle af Høje-Taastrup Kommunes problemer.
Jeg tror da også, det er et svar, som Høje-Taastrup Kommune må have fået, og at de er meget tilfredse med, at vi tager et initiativ.
Men brugen af ungdomskontrakter, som man sigter til her, er for unge, som ikke har begået alvorlig kriminalitet.
Det fremgår også tydeligt, at man kan genoptage retssagen.
Der står også, hvis hr. Skaarup læser videre i bemærkningerne, at de muligheder allerede foreligger.
Derfor er det fuldstændig overflødigt at stille sig op her og mene, der skal nogle yderligere sanktioner til, for alle de muligheder er der i dag.
Så er det, vi konstaterer, at ungdomskontrakter ikke er omfattet af alvorlig kriminalitet.
Det skulle da egentlig være ganske enkelt.
Det vil sige, at så bortfalder Høje-Taastrup Kommunes problemer jo for så vidt. Så siger jeg, at de hører til et andet sæt, de hører til dér, hvor vi er begyndt at lave nogle ungdomssanktioner og også noget andet, som vi har debatteret tidligere i dag.
Det, jeg var inde på i min ordførertale, var, at jeg tror ganske enkelt, at forslagsstillerne har misforstået det her.
Men hvis man har problemer med at forstå, hvad det er for nogle sanktioner, Socialdemokratiet vil gøre noget ved, så fremgår det meget tydeligt af loven, at der er masser af sanktionsmuligheder, hvis unge bryder ungdomskontrakter.
Det vil jeg gerne gøre hr. Skaarup opmærksom på.
Han har jo selv trykt i lovforslaget, at der er alverdens ting, som man kan gøre ved det.
Når Justitsministeriet har spurgt ude i sit system om det, ja, så har det også fået det svar, at det er man fuldt ud opmærksom på.