runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
I Det Konservative Folkeparti er vi også positivt indstillet over for forslaget.
Vi synes, det er nogle sympatiske tanker, der føres frem, og vi ønsker også, at der skal være optimale muligheder for, at unge udviklingshæmmede i hele landet kan få en ungdomsuddannelse.
Vi ønsker som udgangspunkt, at vi skal have et uddannelsessystem, hvor der er plads til alle unge.
Vi ønsker med andre ord, at unge med handicap så vidt muligt skal have mulighed for i hvert fald at gennemføre en ungdomsuddannelse inden for rammerne af de ordinære ungdomsuddannelser, og der findes jo allerede i dag en række tilbud.
Det, der står på forsiden af lovforslaget, er, at man opfordrer regeringen til at fremsætte lovforslag, som er nødvendige for at sikre, at udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov, der på grund af deres handicap ikke kan gennemgå de traditionelle ungdomsuddannelser, kan få det her nye retskrav.
Der er vi altså meget optaget af, hvorfor der er så mange unge, der ikke kan gå igennem det traditionelle uddannelsessystem, så det problem vil vi allerførst meget gerne have belyst.
Vi ønsker ikke at ende i en situation, hvor vi opdeler de unge i to grupper, og hvor man risikerer at blive afskåret fra at komme igennem en ordinær ungdomsuddannelse med henvisning til, at man kan få et særligt uddannelsestilbud for unge med særlige behov.
Vi vil selvfølgelig også meget gerne have undersøgt, hvor stort behovet er for det her, hvor stor målgruppen er.
Vi vil også gerne høre fra de udviklingshæmmede selv.
Hvad vil de meget gerne selv?
Jeg har holdt flere møder med organisationerne.
De siger, der er et behov for nye uddannelser, nye særlige uddannelsestilbud, til dem, men jeg synes, at vi skal bruge tid på at undersøge de ordinære ungdomsuddannelser.
Hvad er det, der går galt?
Hvorfor er de ikke rummelige nok, hvis det er det, der er tilfældet?
Og vi skal selvfølgelig også ind og se på, hvad indholdet i givet fald skal være.
Der må vi jo også bruge udvalgsarbejdet, som ministeren nu vil sætte i gang, til at få afdækket, hvordan den gruppe ser ud.
Og så er der selvfølgelig det med pengene.
Hvad vil det koste?
Vi har hørt fra SF's ordfører, tror jeg det var, at det slet ikke vil koste noget.
Hvis det er tilfældet, så er det jo helt fantastisk, det er sjældent, at vi har sådan nogle forslag her i salen.
Men det er klart, at finansieringen vil afhænge af, hvor stor målgruppen er, indholdet i de her nye uddannelser, og hvor mange forskellige varianter vi skal have.
Jeg har hørt et skøn fra Undervisningsministeriet, der lyder på alt mellem 50 mio. kr. og 175 mio. kr. om året.
Hvis det er 175 mio. kr., er det trods alt mange penge, og de skal jo findes.
Men der må vi selvfølgelig gå ud fra, at de partier, der ønsker et retskrav på et særligt uddannelsestilbud, også er indstillet på at finde pengene på næste års finanslov.
Alt i alt synes vi, at det er et meget sympatisk forslag, og vi glæder os over, at undervisningsministeren nu igangsætter et udvalgsarbejde.
Vi vil gå konstruktivt ind i udvalgsbehandlingen her i Folketinget, men vi venter med at tilkendegive vores endelige stillingtagen.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Det er jo ret fantastisk, at man skal beskyldes for at ville rummeligheden i uddannelsessystemet til livs, fordi man gerne vil give de sidste, der ikke er plads til i dag, et uddannelsestilbud.
Jeg vil sige til fru Carina Christensen, at i Fyns Amt har man jo fundet, at der var en række, der ikke kunne få et tilbud i det ordinære uddannelsessystem.
Det er den restgruppe, vi taler om; det er dem, som ikke kan tage en almindelig erhvervsuddannelse; det er dem, der ikke kan tage en egu-uddannelse; det er dem, som måske har det så svært, at de ikke kan være på produktionsskolen osv.
Og det er en stor, blandet gruppe med et differentieret behov.
Det, der er vigtigt, er at give dem et krav på også at kunne være sammen med mange andre unge mennesker i samme situation – der er autister, og der er så mange andre.
For nogle af dem sker der en forringelse, fordi vi går fra 14 amter til 98 kommuner.
I øvrigt er vi helt enige om, at der kan være steder i uddannelsessystemet, hvor der er et overlap – det kan være på produktionsskolen, det kan være på egu, hvor vi skal lave mere rummelighed, men garanteres skal det, at alle skal have et tilbud.
Det er det væsentligste i det her.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Jeg kan høre på den socialdemokratiske ordfører, at man er meget optaget af det her retskrav, og at man også er optaget af, at det skal være til alle, der går under betegnelsen andre unge med særligt behov.
Vi er meget optaget af, at vi har et rummeligt uddannelsessystem, at vores nuværende ungdomsuddannelsesuddannelser kan rumme så mange af de unge, som har et ønske om at gå på de ordinære ungdomsuddannelser.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Jeg vil godt sige, at det jo dækker alle dem, der ikke kan profitere af det normale uddannelsessystem.
Hvem er det, der ikke kan komme ind i det?
Det er ganske mange forskellige unge mennesker, og de har meget forskellige individuelle behov.
Jeg har såmænd ikke sagt, at det ikke er nødvendigt med et udvalgsarbejde.
Jeg tror bare, at der er et folketingsflertal, der går ind for at sikre, at man finder frem til en model, som er beskrevet heri, hvor man tager fat dér, hvor man har lavet de her 3-årige ungdomsuddannelsestilbud.
Vedrørende Fyns Amt vil jeg godt sige, at der jo var et bredt flertal, så vidt jeg husker var det 29 – det var hele amtsrådet – der stemte for det her, så jeg tror ikke, at et enkelt parti kan tage æren for alting her.
Jeg tror, det var et fælles flertal, og det kunne vi forhåbentlig også nå frem til her i Folketinget.
Jeg har skam ikke noget imod, at man laver en analyse.
Jeg vil godt understrege, at jeg tror, vi skal gøre det, også for at se hvordan vi kan udmønte retskravet.
Men det er vigtigt, at alle dem, der ikke kan gå i det ordinære uddannelsessystem, får et retskrav på en uddannelse, et uddannelsestilbud og et læringstilbud.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Jeg kan berolige hr. Carsten Hansen med, at jeg er sådan nogenlunde fortrolig med magtdelingen mellem den lovgivende magt og den udøvende magt, så jo, naturligvis er det således, at regeringen skal tilvejebringe midlerne.
Det, jeg spurgte interesseret til, var, hvorvidt Socialdemokraterne ville være interesseret i at gå ind og medvirke til at finde den pågældende finansiering til det her lovforslag, således at Socialdemokraterne også er med til udformningen af det endelige lovforslag om disse ting.
For disse to ting følges jo bestemt ad, hvilket jo ikke er hr. Carsten Hansen ubekendt efter en del år i Folketinget, nemlig at de, der betaler gildet, jo også som regel er med til at definere, hvordan det foregår.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Nu er det sådan, at vi er meget optaget af at få gennemført det her lovforslag.
Vi har været det hele tiden, vi har faktisk brugt anledningen – og det ved fru Tina Nedergaard – i de forhandlinger, vi har haft om strukturreformen og udmøntning over for kommunerne.
Og med hensyn til FVU og dem, der er svage læsere osv., har vi fremhævet det sammen med Det Radikale Venstre flere gange.
Så det giver vi selvfølgelig tilsagn om.
Vi er med, også til at finde finansieringen, men metodikken er sådan – det kan godt være, fru Tina Nedergaard ikke kender det og ikke har prøvet det så mange gange – at når regeringen af et flertal i Folketinget bliver bedt om eller pålagt at finde nogle løsninger på en given problemstilling, så skal regeringen selvfølgelig også komme med forslag til finansiering.
Det er jo ikke sikkert, vi kan blive enige om den, men vi er enige om, at det her skal gennemføres.
Nu håber vi, at regeringen er så modig, at den også tør tage kontakten til os, når det skal finansieres, og ikke kun fører skinforhandlinger ved blot at tage Dansk Folkeparti med.
I denne situation tror jeg, at der bredt i Folketinget er flertal for selvfølgelig at finde pengene til det her.
Men jeg vil så sige, at der har været ganske mange steder, hvor man jo har brugt penge til det i forvejen i amterne.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Hr. Carsten Hansen siger til Venstre og til de Konservative, at nu må vi bevise, om vi vil være med eller ikke være med.
Man kunne jo stille et modspørgsmål om, hvorvidt Socialdemokraterne har til hensigt virkelig at bevise, at de for alvor er med, og at det ikke blot er de gode intentioner i forslaget, man støtter, men også intentionerne om så at finde midlerne til det.
Nu har vi jo set, hvordan Socialdemokraterne har accepteret regeringens skattestop, i hvert fald på papiret.
Og så er vi meget interesseret i at vide, om Socialdemokraterne nu agter sig ind i regulære finanslovforhandlinger og derigennem agter at medvirke til at skabe finansiering for dette udmærkede forslag, således at de også derigennem jo henter indflydelsen på den endelige udformning af lovforslaget.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Nu er jeg blevet spurgt en del gange om, hvad jeg tror ligger til grund for det udmærkede arbejde, man gør rundtomkring i amterne.
Det, jeg peger på, er, at vi i Venstre gerne vil vide, hvilke initiativer der har den bedste effekt, inden vi lægger os fast på en form og en model, som kan medføre, at flere eller alle unge får et regulært tilbud om en uddannelse.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-08:
Mener fru Tina Nedergaard ikke, at Fyns Amt, Københavns Amt, Århus Amt osv. rent faktisk har foretaget den afdækning og ved præcis, hvad det er for en gruppe, der har de her behov?
Vi ved jo, at når man kommer med et tilbud målrettet den her gruppe, så søger de forældre, så søger de unge også det tilbud, og så retter man jo til hen ad vejen. Tror fru Tina Nedergaard ikke, at det bare handler om at få rapporterne fra de her amter, hvorefter det så er relativt nemt at strikke sammen?
Det, der bekymrer mig, er, at ministeren var lidt tøvende, Venstre er lidt tøvende, og så kan vi jo godt være i den situation, at Dansk Folkeparti simpelt hen bare trækker det her tilbage, fordi man ikke tør af hensyn til samarbejdet med regeringen.
Derfor er det frygtelig vigtigt, at vi får nogle klare svar fra fru Tina Nedergaard.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Man kan udlede nøjagtig det, jeg siger, nemlig at vi er meget indstillet på, at alle unge skal have en uddannelse, men at vi naturligvis forbeholder os retten til at afvente en yderligere udvalgsbehandling, med henblik på at vi kan nå til enighed om form og finansiering.
Og det er et centralt spørgsmål.
I øvrigt mener jeg faktisk, at der er et stort behov for, at vi får afdækket, under hvilke former vi også kan bruge det ordinære uddannelsessystem.
For nogle kan det være den gode vej, men det ordinære uddannelsessystem er måske ikke tilrettelagt tilstrækkeligt godt til, at der også er plads til f.eks. udviklingshæmmede unge.
Så der er altså en afdækning, som vi har brug for at få, inden vi tager endelig stilling til forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-08:
Jeg er ganske forvirret.
Det betyder, at den mor, som vi oplevede på en konference spørge om, hvad hun skulle sige til sit barn, når han forlader 9. klasse, vil kunne få det svar, at der bliver etableret en ungdomsuddannelse, som også Venstre står bag.
Var det det, jeg kunne udlede af det, fru Tina Nedergaard sagde?
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Jeg taler nøjagtig, som jeg vil fra Folketingets talerstol, for så vidt jeg holder mig inden for retningslinjerne.
Vi er helt enige i, at alle unge skal have et uddannelsestilbud, den intention er vi fuldstændig enige i.
Det, vi imidlertid forbeholder os ret til, er at sikre os, at den form, vi så vælger, og den finansiering, vi vælger, også kan få bred tilslutning i Folketinget.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Må jeg tillade mig at fortolke det således, at Venstre går ind for, at alle unge i Danmark skal have et uddannelsestilbud, uanset om de er handicappede eller udviklingshæmmede eller ej, men at Venstre alligevel ikke ved, om de vil være med, fordi det risikerer at koste penge, eller fordi man risikerer at finde en forkert form.
Da det jo er ministeriet, der bliver pålagt at udføre den her opgave, så har Venstre jo stor indflydelse på formen, så hvor er hindringen?
Hold nu op med at tale sort, prøv at tale dansk, så også os, der er medlemmer af parlamentet, kan forstå, hvad Venstre mener.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Jeg mener, at hr. Carsten Hansen med sit sidste spørgsmål her jo meget tydeligt viser, at der kan være brug for nogle grundige drøftelser i udvalgsbehandlingen
, for hvorvidt vi kan blive enige med de øvrige partier om en fælles betænkningsafgivelse, afhænger jo fuldt ud af, hvad der sker i den øvrige del af udvalgsbehandlingen. Om vi kan blive enige kan vi ikke helt tage stilling til her.
Vi er enige i intentionerne; vi synes, det er et godt mål, men det ændrer altså ikke på, at vi gerne vil være sikre på, at de valg af metoder, vi så benytter, er de rigtige – også afstemt efter danske forhold og også afstemt efter danske forhold i Nordjylland eller andre steder, hvor vi i dag ikke har samme viden, som vi har fra f.eks. Fyns Amt.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
For det første er vi optaget af at få det her igennem.
Vi synes, at det er meget, meget vigtigt for den gruppe af unge mennesker, der ikke får en uddannelse.
Og finansieringen må vi jo finde ud af, men det kræver, at regeringen agter at invitere Socialdemokraterne til reelle forhandlinger, hvad der ikke har været tilfældet de sidste par år.
Og det kan jeg jo ikke bestemme, det gør finansministeren og finansordførere osv.
Vi er optaget af at finde ud af, at alle unge skal have et tilbud om uddannelse.
Og hvis vi inviteres til en forhandling, er vi selvfølgelig med, sådan er det.
Men lovforslaget skal jo forhandles og udmøntes, inden man når til at skulle finansiere det.
Og hvordan det bliver finansieret, hvis ikke vi inviteres med, er sådan set os uvedkommende.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg synes, at det stadig væk er en lille smule svært at forstå, hvad der er den principielle konservative stillingtagen til det beslutningsforslag, vi behandler i dag.
Nu tror jeg, vi kom det lidt nærmere efter de spørgsmål, som hr. Carsten Hansen stillede.
Men når det drejer sig om den gruppe af unge, vi taler om her, som ikke er de 20 pct., men måske 5 pct., hvad ved jeg, støtter Det Konservative Folkeparti så, at de unge får ret til 3 års uddannelse som overbygning på grundskolen, eller gør Det Konservative Folkeparti det ikke?
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Fru Carina Christensen skal forsøge at svare fru Tina Petersen, som var min gode kollega i det fynske amtsråd.
Der havde fru Tina Petersen den fordel, at hun sad i uddannelsesudvalget, det har jeg ikke gjort.
Jeg havde med forebyggelse at gøre i Fyns Amt.
Jeg er meget overbevist om, at fru Tina Petersen har helt ret, når hun nu fortæller os andre, at det kunne finansieres via indtægtsdækket virksomhed, og derfor synes jeg også, det er meget relevant, at vi går ind og ser på det fynske eksempel, som også er fremhævet her.
Det er da helt oplagt, at vi tager udgangspunkt i de gode resultater, som man har opnået på Fyn.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Det synes jeg var et meget klart og godt svar, og derfor undrer det mig, at Dansk Folkeparti ikke oplever, at der er en klar tilkendegivelse af, at man vil støtte forslaget.
Det vil vise sig, når Dansk Folkepartis ordfører kan tage ordet, men som jeg har læst det, synes jeg, at det står lysende klart, at vi ikke taler om hele restgruppen.
For hvis man støtter, at der skal være en ret til at få 3 års uddannelse, så støtter man også det her beslutningsforslag.
Det er meget svært at se, hvad forskellen er på at være enig i forslaget og på at lade være med at støtte det.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Jeg kan stadig væk godt undre mig.
Når det er en så principiel sag for fru Margrethe Vestager, virkelig en principiel sag af stor vigtighed og betydning, så undrer det mig bare, at man som radikal undervisningsminister ikke valgte at gribe ind over for de amter, der så ikke leverede en ordning, der var tilfredsstillende, hvad angår den her meget principielle og vigtige sag.
Men med hensyn til målgruppen: Jeg er stadig væk lidt i tvivl om, hvad den radikale definition af målgruppen er, både hvad man tænkte dengang, og hvad man tænker nu.
For jeg kan forstå, at man nu synes, man har fået så tilstrækkelige erfaringer, at man nu er klar til at kaste sig helt ud i projektet nærmest uden et udvalgsarbejde.
Hvem er så målgruppen, og hvordan definerer man andre unge med særlige behov?
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Det var meget praktisk, når nu der blev henvist til Socialdemokraterne.
Jeg vil godt sige, at det, jeg spurgte ministeren om, var, om ikke regeringen skulle finde finansieringen, hvis der var et flertal i Folketinget, der var enig om noget.
Det var sådan set det, jeg spurgte til.
Jeg sagde ikke, hvordan vores holdning var til økonomien i forbindelse med det.
Jeg håber også, fru Tina Nedergaard er enig i, at hvis der et flertal i Folketinget, der beslutter noget, så har regeringen at udføre det.
Ellers er det jo et brud på parlamentarisk skik, som vi ikke har kendt siden 1920, hvor kongen væltede den daværende radikale regering – jeg håber ikke, at det er sådan noget, vi er i gang med.
Men det er nok mere fredeligt, det er uddannelse til de udviklingshæmmede, vi er i gang med.
Det, jeg ligesom fru Margrethe Vestager vil spørge om, er, hvad der skal til. Kunne vi i en fælles betænkningsafgivelse opstille nogle sådan lidt mere konkrete retningslinjer?
For det er jo sådan, at de, der i dag har et tilbud i Fyns Amt f.eks., jo fuldstændig mister tilbuddet, når det overgår til kommunerne, og så er der nogle, der stadig væk ikke har noget tilbud.
Kunne Venstre forestille sig at være med i en fælles betænkningsafgivelse om, at vi principielt støtter det her forslag, og om, at vi selvfølgelig får iværksat en undersøgelse og så i øvrigt følger, at alle unge skal have et uddannelsestilbud?
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Det tror jeg bestemt.
Det, der bare er problemet, er, at vi ikke kan drage nytte af de overvejelser, vi gjorde os dengang, fordi man bl.a. ved konservativ foranstaltning har nedlagt amterne.
Man har ikke engang regioner tilbage, der kan noget som helst på uddannelsesområdet – det er i hvert fald meget, meget begrænset.
Det, som var det centrale i overvejelsen, var, hvordan man sørgede for, at adgangen til de her tilbud var den bedste.
Vi kunne se, at der var amter, som faktisk gjorde det rigtig godt.
Det gælder Fyns Amt, det gælder Nordjyllands Amt.
Det er jo, fordi Det Radikale Venstre i modsætning til Det Konservative Folkeparti tror, at opgaverne løftes bedst muligt tæt på borgerne, men dog ikke tættere, at man stadig væk har en vis mængde at have med at gøre, sådan at man kan få en høj kvalitet.
Der var amtsniveauet faktisk et rigtig godt niveau for at finde ud af, hvordan man kunne få løftet denne uddannelsesopgave.
Nu har vi ikke amterne mere, tværtimod har regeringen decentraliseret denne opgaveløsning til et niveau, der er så lavt, at den gruppe unge her ikke kan forvente, at den enkelte kommune har viden eller volumen til at sørge for, at de får et tilbud af høj kvalitet.
Derfor er hele problemstillingen aktualiseret på grund af nedlæggelsen af amterne.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Jeg kunne så forstå, at grunden til, at man ikke brugte det flertal, man jo havde, og at man dermed godt kunne have indført det dengang, var, at man var i tvivl.
Det kunne sikkert have reddet mange unge menneskers tilværelse, hvis de havde fået tilbuddet dengang, når det nu er så principielt vigtigt – hvad vi så også er enige om – så det er ærgerligt, at man ikke gjorde noget ved det.
Det kunne jo være, vi kunne drage nytte af de erfaringer, man gjorde sig, og den tvivl, man havde dengang.
Hvad gik tvivlen ud på?
Var det målgruppen, man var i tvivl om, eller det havde man måske helt afklaret?
Hvad gjorde amterne forkert?
Var det, fordi man sådan set havde forskellige tilbud i amterne, og nogle gjorde det godt, og nogle gjorde det dårligt?
Og var der forskellige fortolkninger?
Det er sådan set det udredningsarbejde, vi siger det er helt, helt afgørende og nødvendigt vi nu får sat i gang, men fru Margrethe Vestager kan måske give os nogle af svarene?
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Nu er der det ved det, at vi er i den lykkelige situation, at der faktisk er gjort temmelig meget for at dokumentere de tilbud, der har været lavet i de forskellige amter.
Derfor er det ikke et jomfrueligt land, det er ikke nyt.
Der er fuldstændige, digre rapporter og tommetykke undersøgelser, som siger noget om, hvordan det her område faktisk ser ud.
Derfor kan man ikke helt smyge sig ud af fornemmelsen af, at det er sådan lidt i omsvøbsdepartementets afdeling, at Venstre siger, at nu må vi vide noget, og vi ved ikke rigtig, hvem de er, og vi ved ikke rigtig, hvad de har brug for.
Det, der er risikoen ved den strategi, er, at det gode bliver det bedstes værste fjende, og der går lang tid, før man kan komme videre med det.
Det, som er problemet i øjeblikket, er, at i og med at man har decentraliseret det til det kommunale niveau, som er 98 kommuner, og de samtidig skal gøre alt det, der i regi af kommunalreformen skal gøres, risikerer man, at der er unge, som ikke får noget som helst, og at det, der faktisk er bygget op i øjeblikket, og som fungerer i amtsligt regi, forsvinder mellem fingrene på os.
Det vil være rigtig, rigtig ærgerligt, at det, som har været velfungerende, og det, som har gjort, at vi dog har syntes, vi kunne leve med situationen, forsvinder og bliver til ingenting.
Så er vi nemlig tilbage i en situation, hvor der ikke noget at bygge videre på, og det vil være rigtig ærgerligt.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Der er således mange gode grunde til, at man ikke på det tidspunkt levede op til sine principper.
Når nu Venstres ordfører, altså jeg selv, fra talerstolen i dag siger, at jeg og Venstre har behov for, at vi får afdækket helt nøjagtigt, hvilken målgruppe det er, der har brug for nogle særlige tiltag, hvilke tiltag der er mest virkningsfulde over for gruppen, vil fru Margrethe Vestager så ikke støtte Venstre i det synspunkt, at der er behov for en meget grundig bearbejdning af hele problemstillingen, så vi, når vi nu får et retskrav vedrørende de unge, kommer i en situation, hvor vi også sikrer det bedst mulige tilbud og ikke bare det bedst mulige eksisterende tilbud?
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Det er sådan set også ærgerligt.
Jeg har da også ærgret mig over mange gange, at vi ikke fik det gennemført, dengang jeg var minister.
Der var en grund til, at det ikke blev til noget, og det var, at vi var i tvivl om, hvilke amters erfaringer vi skulle tage udgangspunkt i.
Det, som bare har gjort, at situationen er blevet voldsomt forværret, er, at regeringen jo ikke har været til at hugge og stikke i, hvad angår at decentralisere ansvaret for de her unges uddannelse i 98 kommuner.
Den skulle i stedet have gjort præcis det samme, som man har gjort for alle andre unge, nemlig sige, at ungdomsuddannelser er et statsligt anliggende med selvejende institutioner under staten og med en statslig regulering af, hvad der skal være det indholdsmæssige.
Derfor har vi en ny situation.
Men Det Radikale Venstre har arbejdet for det her, og ikke kun på min foranledning, bestemt ikke.
Der er store dele af Det Radikale Venstres bagland, som også har arbejdet med de konkrete tilbud, som så har været givet rundtomkring i amterne, fordi man har oplevet, at det har været væsentligt at gøre det, og man har forsøgt at udfolde det der, hvor man havde anledning til det.
Men i lyset af de ting, der foregår på uddannelsesområdet i øjeblikket, er der sandelig mange ting, jeg ville have ønsket, jeg havde gjort anderledes.