runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2001-12-12:
Jeg skal gerne gentage nogle ting af hensyn til den socialdemokratiske ordfører.
Nej, jeg skal lige af med den bemærkning også, at det nu er lidt underligt, at Socialdemokratiet sådan går og putter med tingene.
Når de nu har tænkt alle de her tanker og haft udkast liggende, så begriber jeg ikke, hvorfor de ikke har fremsat et forslag, så vi kunne få en åben debat om det, når det nu efter egen opfattelse skulle være så gode forslag.
Men man kommer først med det nu her.
Det er vel ikke, fordi man midt i valgkampen havde brug for at lancere nogle nye tanker, nogle initiativer, så man måske lige kunne redde noget i sidste øjeblik?
Det er så ikke lykkedes særlig godt, for hvis det er sådan nogle forslag her, Socialdemokratiet vil komme med,
så løser de jo ikke nogen videre problemer.
Der er nogle kommuner, hvor ventelisterne er for lange, men det er få kommuner i forhold til alle de steder, hvor det kører rigtig godt.
Nogle af de store problemer, der er at tage fat på, er jo netop at give børnefamilierne et reelt frit valg mellem forskellige pasningsordninger.
Og hvem er det, der da stiller sig på tværs?
Det er Socialdemokratiet.
Så gid de ord, der er kommet fra den socialdemokratiske ordfører, også ville blive brugt i andre sammenhænge, når vi diskuterer konkrete forbedringer for børnefamilierne, for det er dét, der er brug for.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
»Hvor længe ventes regeringens kritiske undersøgelse af indsatsen inden for udviklingsbistand at tage, idet regeringen har indvarslet en fastfrysning af dansk udviklingsbistand på 1999-niveau, mens gennemgangen foretages, og kan man forvente, at niveauet for udviklingsbistand efter undersøgelsens afslutning kommer tilbage på 1 pct. af BNI?« Skriftlig begrundelse
Statsministeren sagde i sin åbningstale at: »Regeringen vil gennemgå den danske udviklingsbistand med kritiske øjne.
Vi vil sikre, at den danske bistand er mest effektiv og gives til de rigtige.
Indtil denne omlægning er gennemført, fastfryser regeringen ulandsbistanden på niveauet for 1999.«
Det kan forstås sådan, at fastfrysningen er midlertidig, og at undersøgelsen udelukkende skal tage sigte på effektivisering, ikke besparelser.
René Skau Björnsson (S), 2001-12-12:
Jeg vil endnu en gang sige, at verden jo ikke går i stå.
Den udvikler sig hele tiden, og regeringen fremsatte også de her forslag eller fremførte dem, havde udkast til dem, inden valget kom, og den havde også planer om at fremsætte dem, og vi havde også en finansieringsmodel i forhold til de her forslag.
Og bedre sent end aldrig, kan man jo sige.
Vi har hele tiden ønsket og har hele tiden sagt, at vi kan gøre det bedre, vi skal gøre det bedre.
Verden går ikke i stå, og de forslag kom så.
Men endnu en gang fik vi jo den sædvanlige tomgangssnak
om frit valg og frit valg.
Så jeg prøver igen: Hvorfor vejer børnefamiliernes forhold og dermed børnenes tarv mindre end hensynet til de mange Venstrekommuners selvbestemmelsesret?
Hvorfor vejer den selvbestemmelsesret højere end barnets tarv?
Vi siger: Der er mange kommuner i dag, der lever op til pasningsgarantien.
Vi vil være bekymret for, at man ikke vil gøre det, når man skal se på kommunens økonomi fremover, for det kan være, at man prioriterer anderledes i kommunerne.
Det er vi bekymret for.
Vi vil sikre forældrene det frie valg af orlov, det frie valg til at være sammen med deres børn.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-12-12:
Jeg bliver nødt til at starte med at spørge den socialdemokratiske ordfører: Når man nu har tænkt de her tanker, åbenbart i længere tid, hvorfor har man så ikke fremsat dem som et forslag, mens man havde regeringsmagten, mens man havde muligheden for at få et forslag behandlet i Folketinget?
Hvorfor kommer det pludselig nu?
Det vil da være interessant at få at vide. Vi er i Venstre faktisk meget optaget af at sikre børnefamilierne et frit valg mellem forskellige børnepasningsmuligheder.
Det kan være mellem den kommunale børnepasning og en privat børnepasning, et frit valg på kryds og tværs af kommunegrænser.
Der er i dag nogle hindringer, som vi gerne vil løsne op for, og det er dét, vi vil komme med nogle forslag om, ligesom vi vil komme med forslag til ændringer af barselorloven og gøre den meget mere fleksibel.
Og så er det jo ikke nødvendigvis efter 6 måneder, man måtte have brug for en pasningsordning.
Hvis barselorlovsreglerne bliver så fleksible, som vi har lagt op til, vil det jo være på forskellige tidspunkter, man måtte have et pasningsbehov.
Derfor synes vi faktisk, at det er kommunerne, der skal leve op til at finde en plads til børnefamilierne, når de har behov for det, lige når det er, at der er brug for det, og det gør langt de fleste kommuner i dag.
René Skau Björnsson (S), 2001-12-12:
Venstres ordfører behøver ikke at undre sig over, at forslaget først kommer nu.
Vi fremførte det også, men fremsatte det ikke i Folketinget, mens vi havde regeringsmagten.
Men endnu en gang måtte vi jo konstatere, at der var mange fine ord i Venstres ordførertale, ligesom der var i ministerens: Fleksibilitet og frit valg, og den fik ikke for lidt.
Men ordføreren forholdt sig ikke til den problemstilling, at der ikke er frit valg for forældrene, hvis man ikke kan få sit barn passet.
Hvorfor vil Venstre ikke være med til at sikre forældrene et reelt frit valg af orlovsperiode?
Hvorfor er det, at nogle skal tvinges på barselorlov, når de ikke selv ønsker det?
Hvorfor vil Venstre ikke tilgodese børnenes tarv og børnenes bedste i denne her sag?
Eva Kjer Hansen (V), 2001-12-12:
Det er jo ikke så længe siden, vil jeg sige til hr. René Skau Björnsson. For Venstre er det vigtigt at sikre, at børnefamilierne har nogle gode rammer for dagligdagen.
Her spiller ikke mindst børnepasningen en vigtig rolle, og vi har da også en række initiativer på vej, der skal give flere valgmuligheder i børnepasningen og bedre regler omkring barselorloven.
De fleste kommuner har jo for længst opdaget, at det er en god idé at have gode børnepasningsmuligheder, hvis kommunen skal virke attraktiv for børnefamilierne,
Der er ikke megen tillid til kommunerne i disse bemærkninger fra forslagsstillerne, men jeg kan berolige med, at efter et veloverstået kommunevalg er der nu langt flere Venstreledede kommuner, så det lover rigtig godt for fremtiden.
Venstre finder ikke, at der er behov for en så firkantet lovgivning, som der her lægges op til.
Er der problemer med pasningsgarantien i en kommune, må man lokalt sørge for at tage emnet op.
Henriette Kjær (KF), 2001-12-12:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at der i regeringen er en bred opbakning til, at børnefamilierne skal have gode vilkår for at indrette sig ud fra familiernes behov.
Det gælder også, at der skal være reelle valgmuligheder.
Regeringen er imidlertid af den opfattelse, at det forslag, der ligger her, ikke er den rigtige fremgangsmåde.
I dag behøver man som kvinde eller mand ikke at vælge imellem enten familielivet eller arbejdslivet.
Det er i høj grad muligt at kombinere livet som forældre med livet på arbejdsmarkedet.
Men mange familier udtrykker problemer med at få enderne til at mødes i hverdagen.
Derfor vil regeringen tage flere initiativer til at forbedre mulighederne for børnefamilierne.
Et initiativ er den forlængede fleksible barselorlov på 1 år, hvor familien selv kan vælge, hvornår orloven passer bedst ind i forhold til familiernes behov og ønsker.
Fleksibiliteten skal forstås på den måde, at forældrene selv kan vælge, hvem der skal tage orloven, og hvornår den skal tages inden for barnets første 8 leveår, og det har jo været debatteret en del i dag.
I dag ser billedet heldigvis meget anderledes ud.
Kommunerne har gjort et stort arbejde.
Over 90 pct. af kommunerne har en eller anden form for pasningsgaranti, og 80 pct. af kommunerne lever op til servicelovens bestemmelser om pasningsgaranti for alle børn mellem ½ år og skolealderen.
Med denne gode udvikling på dagtilbudsområdet og en forventning om et fald i børnetallet finder regeringen ikke, at der er grundlag for at ture frem med direktiver over for kommunerne.
Regeringen er enig i, at der i enkelte kommuner er for lange ventelister, men da der netop har været kommunalvalg, har borgerne haft mulighed for at udskifte de politikere, der ikke lever op til deres ansvar på dette område. Regeringen har i øvrigt stor tillid til kommunerne og er af den opfattelse, at det er mest hensigtsmæssigt, at det er en lokal vurdering og et lokalt ansvar at sikre det nødvendige antal pladser.
Det er kommunerne, der bedst kender til de lokale behov.
Så i stedet for at vanskeliggøre og indsnævre styringsredskaberne for kommunerne vil regeringen give kommunerne øget mulighed for at udvikle og tilbyde mere fleksible tilbud til børnefamilierne.
Regeringen lægger således i sin politik op til større valgfrihed for forældrene og vil ikke binde kommunerne mere end højst nødvendigt.
Regeringen afviser på denne baggrund beslutningsforslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-12:
Pointen i det, som jeg omtalte før, er, at én ting er at have peget på en anden hest.
Nu har man så også fået den rytter op på den anden hest, som man ønskede sig, og så må man så se, hvorvidt vedkommende også kan få hesten til at galopere i den retning, som man ønsker sig.
Tove Videbæk (KRF), 2001-12-12:
Som det sikkert ikke er hr. Anders Samuelsen ubekendt, har Kristeligt Folkeparti i langt den største del af 1990'erne peget på en borgerlig regering, og vi har også de sidste år vedholdende peget på hr. Anders Fogh Rasmussen som forhandlingsleder og som statsminister.
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-12:
Man må i hvert fald konstatere, at der er sket et skifte fra starten af 1990'erne i forhold til, hvem Kristeligt Folkeparti gerne så være regeringsbærende, og så til det, der er situationen i dag.
Tove Videbæk (KRF), 2001-12-12:
Jeg går på talerstolen, bare lige fordi jeg har behov for at få afklaret eller uddybet, hvad hr. Anders Samuelsen mener med, at Kristeligt Folkeparti har skiftet hest.
I forbindelse med dette forslag kan jeg næsten ikke lade være med at kommentere flere udsagn, som vi har hørt fra Folketingets talerstol her på det sidste vedrørende den tidligere regerings børnevenlighed.
Til de udsagn har man jo virkelig lyst til bare at sige: nå!
Det, som den tidligere regering var god til vedrørende børnefamilier, var at tale om dem ved festlige lejligheder, i nytårstaler, åbningstaler osv., men helt konkret var det jo mest flere institutionspladser til børnene, den tidligere regering var optaget af.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det her forslag er meget sympatisk. I Kristeligt Folkeparti læser vi faktisk forslaget således, at det egentlig er yderligere omsorgsdage, forslagsstillerne her plæderer for, og egentlig ville det her forslag jo være unødvendigt, hvis vi kunne være sikre på, at vi havde en fleksibel børnepasningsorlov eller havde et rimeligt antal omsorgsdage at tage af.
Det er også helt klart, at i dag, hvor man alle steder arbejder hen imod kortere indlæggelser, er det simpelt hen ikke nutidigt, at et barn skal have været indlagt i 25 dage, for at forældrene skal kunne opnå sygedagpenge.
Det hænger ikke sammen med virkeligheden i dag.
I dag er 5 dage sikkert mere relevant, og så bliver der jo endnu mere brug for forældrene derhjemme til pasning og omsorg. Det er bestemt ikke sagen hverken for barnet, for forældrene eller for andre børn i daginstitution eller skole, at et barn sendes hjemmefra, før det er rask, eller at barnet skal ligge alene hjemme og være syg.
Så vi ser meget frem til, at der kommer nogle gode løsninger, nogle gode løsningsforslag på det her vitale område fra den nye regering.
De hindringer og den modstand, der har været omkring mulige og alternative løsninger, har jo i høj grad været af ideologisk art.
Ideologien omkring reel valgfrihed for børnefamilier skulle jo for nærværende ligge i flertallet i Folketinget, så lad os håbe, at vi får vedtaget nogle rigtig gode løsninger for det vigtigste, som vi overhovedet har, nemlig vores børn, vort lands fremtid.
Så stor sympati fra Kristeligt Folkeparti for det her forslag, og lad os se, hvad vi kan blive enige om på det her område.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-12:
Børn har brug for omsorg og tid fra forældrene, også selv om de er blevet et helt år gamle. Jeg nævnte tidligere og vil gentage, at der for en uges tid siden var en artikel i en række aviser landet over, der viste, at mange danske børn især i skolealderen må klare sig alene hjemme, når de er syge.
Det problem løser det her forslag ikke.
Det løser ikke problemet med forældrenes manglende mulighed for at tage hånd om deres børn, når de har de her almindelige sygdomme, der varer 5 dage, 7 dage, 9 dage eller for den sags skyld et par uger.
Men det er en forbedring, der ligger i det her forslag, at det giver ret til sygedagpenge ved hospitalsindlæggelser eller hjemmepleje, som er et alternativ til en hospitalsindlæggelse, af mere end 5 dages varighed mod de nuværende 25 dage.
Efter vores opfattelse er der tale om omsorgssvigt, når børn ligger alene hjemme, mens de er syge, i hvert fald når det er over en længere periode.
Det er ikke den slags omsorgssvigt, der skal udløse
Derimod bør det udløse, at politikerne og arbejdsmarkedets parter sammen finder ud af, hvordan vi kan få arbejdslivets og familielivets krav og forventninger til at hænge bedre sammen af hensyn til de børn, som er nævnt i det her forslag, eller de børn, der er syge, men som ikke er omfattet af det her forslag.
Så vi håber på en lidt bredere drøftelse af det her emneområde i det kommende udvalgsarbejde.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-12:
Forslaget drejer sig om retten til sygedagpenge ved børns indlæggelse i mere end 5 dage mod i dag mere end 25 dage.
Det er klart, at SF's ønske havde været, at vi havde klaret det her i forbindelse med en meget fleksibel både barsel- og forældreorlovsordning, men det, regeringen lægger op til, er jo meget stift og hovedsagelig rettet mod børn under 1 år.
Det er ærgerligt, og i den sammenhæng synes vi det her forslag skal ses.
Hvis det ender med, at Dansk Folkeparti kapitulerer fuldstændigt og regeringen får sit meget stive barselforslag igennem, der ikke giver noget til børn efter 1 år, er der efter vores opfattelse behov for det.
Vi ser det i sammenhæng med spørgsmålet om omsorgsdage
til syge børn, som vi har rejst nogle gange.
Lars Barfoed (KF), 2001-12-12:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er vigtigt, at der er nogle fornuftige og ordentlige regler i en situation, hvor børn er alvorligt syge, og hvor familien derfor er i en særdeles belastet situation.
Derfor har vi selvfølgelig også som udgangspunkt sympati for et forslag, der går ud på at stille børn og forældre, altså familien, bedre i sådan nogle situationer.
Jeg må dog sige, at en grænse på 5 dage i forhold til den nugældende grænse på 25 dage forekommer at være meget kort og også sigte noget ved siden af de situationer, som den nuværende lovgivning egentlig tilsigter at omfatte.
Beslutningsforslaget forekommer også en smule uklart i sin formulering.
Man taler om at udvide den gældende ordning, men man taler også om noget med dagpenge, der tildeles efter sygdommen, hvor de i hvert fald mig bekendt i dag tildeles under sygdommen, når man skønner, at den vil vare længere end 25 dage. Men vi er i hvert fald under alle omstændigheder fra konservativ side parate til at vurdere forslaget nærmere og også til at forstå helt præcist, hvad der tænkes med forslaget i dets formulering, herunder selvfølgelig også til at få nærmere belyst den gældende praksis og undersøge under udvalgsarbejdet, om der er behov for en justering af de nugældende regler.
Pia Kristensen (DF), 2001-12-12:
Aldrig har der været så stort fokus på børnefamiliernes vilkår som nu, og det må siges at være positivt.
Der er ingen tvivl om, at intentionerne i beslutningsforslag nr. B 7 er gode.
En udvidelse af den nuværende ret til sygedagpenge ved børns indlæggelse er helt klart en forbedring.
Der er dog nogle spørgsmål, Dansk Folkeparti ønsker at få belyst i det kommende udvalgsarbejde.
Vi vil gerne have oplyst, hvad forslaget koster, ligeledes hvorfor man har valgt at udvide retten til sygedagpenge til at indtræde efter netop 5 dage.
Først herefter vil Dansk Folkeparti tage stilling til, om forslaget skal forhandles i en samlet barselorlovsreform.
René Skau Björnsson (S), 2001-12-12:
Socialdemokratiet og den nyligt afgåede regering har igennem de sidste 8 år konsekvent gennemført forbedringer for børnene og deres familier.
Listen over konkrete forbedringer er lang.
Når der konsekvent er gennemført forbedringer for børnefamilierne, er det, fordi vi mener, at alle børn har krav på en god start.
Vi ønsker fortsat at forbedre vilkårene.
For os er det vigtigt, at det er børnenes behov, der tilgodeses mest.
Det er efter vores mening et noget ensidigt fokus.
Et barn har som bekendt også brug for pleje, omsorg, opmærksomhed og tid sammen med far og mor, efter at det har holdt sin første fødselsdag.
Det her beslutningsforslag var en del af vores barseludspil fra dette efterår og er netop et forsøg på at forbedre forholdene for alle børnefamilier og ikke blot for de endnu ufødte børn og deres forældre.
Derfor er der heller ingen grund til, at Venstres ordfører studser over, at det ikke har været fremført før.
Det er et led i en samlet pakke, som regeringen og som Socialdemokratiet også har fremført tidligere det her år.
Forslaget går ud på, at forældre skal have udvidet ret til sygedagpenge, når deres barn er indlagt på f.eks. et hospital.
Som det er i dag, får man først ret til sygedagpenge, når barnet har været indlagt i 25 dage.
Der går altså næsten en måned, hvor forældrene ikke som en selvfølge kan være hos deres syge barn, men må tage afspadsering og ferie i brug.
At have et sygt barn, der er indlagt, er slemt nok.
At man oven i købet skal bekymre sig over, om man har råd og tid til at være hos barnet, det er ikke godt nok.
Det vil være en betydelig og mærkbar forbedring for børnefamilierne, som vi mener bør gennemføres, uanset hvilken form den kommende barselorlov får.
Vi håber selvfølgelig også, at et bredt flertal i Folketinget vil støtte det her beslutningsforslag, som kommer mange børnefamilier til gode.
Og det er da også glædeligt med de positive toner, der har været i debatten i dag indtil nu.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-12-12:
Jeg skal gentage, at jeg er meget enig i det, ministeren sagde, for der kan opstå problemer, hvis man ændrer væsentligt på det regelsæt, som er gældende i dag.
For mig er det vigtigt, at vi fastholder de principper og ser på, hvad vi inden for dem kan lave af forbedringer, forudsat, vil jeg endnu engang understrege, at der kan anvises en finansiering.
For det er klart, at i det øjeblik, vi vil forbedre ordningen, vil der også blive større omkostninger forbundet med den.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-12:
Sådan som jeg forstår reglerne i dag og administrationen af reglerne, så gælder det der, hvor man kan forestille sig, at pleje i hjemmet er et alternativ til pleje på et hospital.
Og jeg kan ikke forestille mig, at nogen læge under nogen omstændigheder vil skrive under på, at pleje af et almindeligt influenzatilfælde er et alternativ til hospitalsindlæggelse. Er Venstres ordfører ikke enig med mig i det?
Eva Kjer Hansen (V), 2001-12-12:
Jeg var faktisk meget glad for de ord, ministeren kom med, og jeg føler mig i fuld overensstemmelse med ministerens indlæg.
Til hr. Søndergaard kan jeg sige, at nej, det her drejer sig ikke kun om indlæggelse af børn.
Faktisk er det sådan, som reglerne er i dag, at det også kan gælde ved pleje af barnet i hjemmet.
Og som jeg understregede i min tale, så synes jeg, det er et godt alternativ, for der kan være situationer, hvor det er en langt bedre løsning end at blive indlagt på sygehuset.
Som ordningen er i dag, er den meget enkel og meget klar, idet det skal dreje sig om alvorlig sygdom.
Og hvis vi kunne blive enige om nogle forbedringer på området, hvilket forhandlingerne jo først må vise, og der må komme forslag til finansieringen på bordet, så skal vi fastholde, at det skal være så enkelt som muligt.
Som jeg understregede, så taler vi om alvorlig sygdom, og vi taler om en enkel ordning at arbejde med.
Man kan ikke lade være med at studse over initiativrigdommen
fra Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Det er selvfølgelig positivt at se en aktiv opposition, men når partierne nu har siddet med regeringsmagten i 9 år, er det jo lidt underligt, at de her forslag først kommer frem nu.
Men det er selvfølgelig også mere besværligt, når der skal være tale om gennemarbejdet lovgivning, anvisning af finansiering osv. Det her beslutningsforslag drejer sig om at give forældrene udvidet ret til sygedagpenge ved børns indlæggelse. Det kan være en meget hård belastning for en familie, hvis et barn er alvorligt sygt over længere tid, og det gælder, både hvis barnet skal indlægges på et sygehus eller kan plejes i hjemmet, som afhængig af situationen jo kan være et godt alternativ til indlæggelse.
I Venstre er vi derfor positivt indstillet over for, at forældre kan få sygedagpenge, hvis de i en periode nedsætter eller opgiver deres arbejde for at være tæt på barnet og bedre kan tage sig af barnet i forbindelse med et alvorligt sygdomsforløb.
Vi vil tage emnet op til drøftelse i forbindelse med reglerne om barselorlov, og vi udelukker ikke muligheden for at forbedre den gældende ordning.
Blandt det, der så skal drøftes, er, hvornår retten til dagpenge kan opnås, herunder hvor mange dages indlæggelse der som minimum skal til.
Vi vil også bevare reglerne for enlige, som vi kender dem i dag, hvor der jo ikke er krav om et bestemt antal dage.
Endelig er det vigtigt for os at fastholde en enkel, administrerbar ordning.
Så hvis vi kan finde den nødvendige finansiering til at lave nogle ændringer, vil vi gerne diskutere det, og det vil vel ikke være for meget at forvente, at de tidligere regeringspartier, der står bag forslaget, vil deltage både aktivt og konstruktivt med hensyn til at finde midlerne dertil.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
»Medfører regeringsgrundlagets formulering om, at der er behov for omlægninger af ulandsbistanden efter den 11. september 2001, en principiel ændring i dansk ulandspolitik, jf. Partnerskab 2000, så den danske udviklingsbistand i stigende grad skal gives som terrorforebyggelse frem for fattigdomsbekæmpelse?« Skriftlig begrundelse
Af regeringsgrundlaget fremgår det, at »der er behov for at gennemgå dansk udviklingsbistand, ikke mindst i lyset af de globale ændringer, der er sket efter den 11. september, således at vi til stadighed sikrer den mest effektive indsats også på dette område«.
Det står imidlertid ikke helt klart for spørgeren, hvad der menes.
Teksten kan læses derhen, at udviklingsbistanden i stigende grad skal gives som terrorforebyggelse frem for fattigdomsbekæmpelse.
Spørgeren ønsker derfor at få oplyst, om der påtænkes en større ændring med hensyn til programsamarbejdslande og projekttyper.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2001-12-12:
Først og fremmest vil jeg sige, at nu indgår det her i finanslovforhandlingerne, men jeg vil godt gentage, at det, vi tilsigter med denne her ordning, er igen at gøre den til en regulær pensionsordning og føre den tilbage til den oprindelige udformning af opsparingsordningen fra 1998, som var fordelingsmæssigt neutral.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Tove Fergo (V), 2001-12-12:
Det ved jeg ikke rigtig om jeg vil tage stilling til.
Det hører ligesom ikke inden for det kirkeministerielle ressortområde, vil jeg sige.
Fru Margrete Auken spørger: Hvem er folket?
Og der vil jeg godt have lov til at sige, at jeg har udtalt mig i forbindelse med min indsættelse i Kirkeministeriet.
Jeg har udtalt mig med den erfaring, jeg har som sognepræst i folkekirken, og den erfaring, mange af mine kolleger har som præster i folkekirken.
Og det er besynderligt, at fru Margrete Auken, som jo ellers er et menneske, der tager aktiv del i samfundsdebatten og samfundslivet, ikke også er stødt på det meget store, massive krav om, at vi skal overveje grundigt, om salmebogen skal skiftes ud.
Bortfaldne spørgsmål
Jan Petersen (S), 2001-12-12:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål: Kan regeringen bekræfte, at det her vil betyde øget ulighed blandt ældre i fremtiden, og at regeringen - kan det også bekræftes - ingen forslag har til at få kompenseret for det?