Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Det har længe været et ønske fra Socialdemokraternes side at styrke vejledningsindsatsen for de unge og for de ældste børn i folkeskolen, herunder at inddrage forældrene mere i vejledningen.
En systematisk dialog og medinddragelse hele vejen igennem et uddannelsesforløb til og med endt ungdomsuddannelse er vigtigt for at afklare og fastholde de unge i rent faktisk at gennemføre uddannelsen.
En aktiv inddragelse af forældrene vil ikke mindst være godt for den gruppe unge, der har størst risiko for at falde fra under deres ungdomsuddannelse, og derfor støtter vi også i Socialdemokratiet de intentioner, der er i lovforslaget, som er et element i integrationsplanen »En ny chance til alle.«
I Socialdemokratiet deler vi imidlertid også nogle af de bekymringer, som der gives udtryk for i stort set alle de høringssvar, der er givet, bl.a. at forslaget indeholder mere symbolpolitik end reelt indhold, og at det kunne have været meget mere ambitiøst.
Det er jo lidt interessant, at der er fremsat et forslag, som i virkeligheden alle interessenter inden for området ønsker opstrammet og præciseret, fordi man faktisk er oprigtigt optaget af, hvordan forældrene kan blive inddraget på en ordentlig måde.
Børn- og Kulturchefforeningen peger på, at underretningspligten til Ungdommens Uddannelsesvejledning bør skærpes til at omfatte frafaldstruede elever.
Ifølge lovforslaget er det først, hvis der er en overhængende risiko for, at en ung afbryder et uddannelsesforløb, der er underretningspligt.
Samtidig peger Børn- og Kulturchefforeningen og LO på, at forslaget er for uambitiøst i sit indhold, ikke mindst når det gælder økonomien, fordi det alene er et tilbud til forældrene, og orienteringen er almen.
Det lægger hindringer for den nødvendige forpligtelse over for forældrene, bl.a. til at gennemføre en mere individuel vejledning i samarbejde med forældrene.
Ikke mindst forældre af anden etnisk baggrund vil ofte have brug for en særlig indsats, f.eks. på grund af sprogbarrierer.
Der er flere ønsker om opstramning.
Danmarks Skolelederforening og Skole & Samfund peger på, at målgruppen bør udvides, så forældre til elever fra og med 6. klasse orienteres om vejledningstilbuddet og inddrages aktivt i den unges uddannelsesplanlægning.
Så vil indsatsen svare til det, der allerede sker i dag fra 6. klasse vedrørende uddannelsesbøger, uddannelsesplaner og vejledningssamtaler.
Til sidst vil jeg også gerne pege på høringssvaret fra efterskolerne, som har en række forslag til nyttige skærpelser over for de mange unge, der vælger efterskolen som uddannelsesvejen.
Der foreslås f.eks. pligt til at orientere alle unge under uddannelse om UU-centrene, at der etableres en underretningspligt i relation til optagelse og manglende fremmøde af ikkeundervisningspligtige elever, og at der etableres underretningspligt til UU-centrene om de unges uddannelsesplaner, efter at de har forladt grundskolen eller afsluttet 10. klasse.
De nyttige kommentarer og forslag til at forbedre et lovforslag, som i øvrigt nyder bred sympati hos alle dem, der har afgivet høringssvar, har ikke fået ministeren til at komme med et eneste forslag til, hvordan forslaget kan præciseres og skærpes i forlængelse af de anbefalinger, der er kommet fra hele den verden, der er optaget af at løse nogle af de problemer, der har været og er i forbindelse med vejledningen.
Vi håber, debatten vil vise, at der alligevel er lidt vilje fra regeringens og ministerens side til at imødekomme nogle af synspunkterne, for vi har en situation, hvor alt for mange unge rent faktisk ikke gennemfører deres uddannelse.
Måske hænger det desværre sammen med, at der jo ikke er sat tilstrækkelig økonomi af i forslaget, men der er altså brug for en ambitiøs indsats, så vi er enige i intentionen, men vil kraftigt anbefale, at man lytter til nogle af de forslag, der er kommet fra hele markedet af interessenter.