runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-07:
Jeg er enig med hr. Keld Albrechtsen så langt, at jeg heller ikke ser nogen grund til at privatisere endsige udlicitere det arbejde, som Banestyrelsen i dag står for - det er en fejl, man har gjort i England, den bør vi ikke begå i Danmark - men må jeg så spørge helt konkret: Hvad tror hr. Keld Albrechtsen, at effektiviseringen i DSB skyldes, den effektivisering, vi har set inden for de sidste 5 år? Når det her ligger mig lidt på sinde, er det, fordi jeg synes, det er utrolig vigtigt, at der ikke går ideologi i det her på nogen af siderne.
Vi kommer senere tilbage til, hvad der sker, når der går ideologi i den i forhold til ministerens valg måske osv., men det er jo altså også vigtigt, at der ikke går ideologi i den fra venstrefløjens side, her hvor man rent faktisk har et godt redskab, som man bruger.
Det drejer sig jo ikke om, om det er offentligt ejet eller ej; det er simpelt hen et redskab, som fungerer.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-08:
Fru Pia Kristensen var meget glad, og det er jeg da glad for.
Fru Pia Kristensen nævnte derfor, at dødepakken havde Dansk Folkeparti nu sørget for var blevet annulleret, og at den er forsvundet.
Men er fru Pia Kristensen ikke klar over, at dødepakken altså koster 400 mio. kr., hvis den skal annulleres?
Der blev først afsat 70 mio. kr., og så er jeg sikker på, at Dansk Folkeparti har presset på, så der nu er afsat 160 mio. kr., men der er stadig væk langt igen til de 400 mio. kr. Så jeg synes, at man går og vigter sig med lidt lånte fjer.
Vedrørende ledsageordningen, som fru Pia Kristensen nævnte var repareret, vil jeg da gerne høre noget om det, for det har jeg ikke set noget papir på endnu i hvert fald.
Aase D. Madsen (DF), 2002-02-08:
I 9 år har man, for at sige det populært, tyvstjålet 0,3 pct. af det, som pensionister og andre skulle have i overførselsydelser.
Alene på folkepensionsområdet har det betydet en udhuling på 2.000 kr. om året, som pensionisterne ikke har fået i de almindelige pris- og lønstigninger.
De penge sidder man så og deler ud efter behag.
Pensionistgruppen er den, der yder mest.
Ældre Sagen har regnet ud, at det netop er pensionisterne, der yder mest til satspuljen, men de får ikke mest igen, tilsynelade, men det kan jeg altså ikke vide.
De yder i hvert fald mest, så de får ikke godtgjort de 2.000 kr., som de ellers skulle have haft mere om året.
Pia Kristensen (DF), 2002-02-08:
Jeg vil starte med at sige til fru Tove Videbæk: Det er da rigtigt, at det bliver noget med tilbagebetalinger, men vi har da trods alt fået 300 mio. kr. til det.
Hvorfor har Kristeligt Folkeparti ikke forsøgt at påvirke det, så der kunne ske noget på det område?
Med hensyn til fru Anne-Marie Meldgaards spørgsmål vil jeg stadig væk gerne bekræfte, at midlerne fra den pulje selvfølgelig først og fremmest skal gå til de svageste. Jeg vil så sige, at vi er ikke sure, for vi er ikke med i det forlig.
Vi er glade for, at vi står uden for det forlig, fordi, som fru Aase D. Madsen forklarede, det er folkepensionister, førtidspensionister, der bliver ramt hårdt.
Vi får mange henvendelser fra folkepensionister, der ikke kan forstå, at de skal betale den ydelse.
De ville faktisk meget gerne være fri for det.
Pengene går til gode formål, men det er ikke de svage, der skal betale.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-02-08:
Det sidste fru Pia Kristensen her svarede - godt nok til ikke mig - forstod jeg ikke rigtig, men det vil jeg vende lidt tilbage til.
Jeg vil godt sige tak til fru Pia Kristensen for det tilsagn, der blev givet her fra talerstolen, om, at i de forhandlinger med regeringen om de 150 mio. kr. vil Dansk Folkeparti prioritere de svageste meget højt.
Det vil vi selvfølgelig følge nøje, når forhandlinger pågår.
Så vil jeg også godt sige i forhold til det med humøret, der svinger lidt: Dansk Folkeparti er meget glade for den aftale, de har lavet om finansloven, som så udløber her næste år den 1. januar, men så oplever jeg stadig væk, at Dansk Folkeparti er forholdsvis sure over, at de ikke er med i det gode selskab blandt satspuljepartierne.
I forlængelse af det vil jeg godt - og det er her, jeg kommer tilbage - spørge: Hvad er det for nogle fattige, der betaler til satspuljerne og altså også til de svage?
Er det de samme, der betaler til sig selv, eller hvad?
Kan fru Pia Kristensen fortælle mig det, når hun nu påstår, at pengene bliver uddelt med spredehagl?
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-08:
Jamen jeg ønsker da lykke til.
Hvis det er den tankegang, man har, synes jeg, man skulle have været endnu mere vidtgående.
Så synes jeg også, at man skulle have haft boligspørgsmål ind under Arbejdsministeriet, ind under Økonomiministeriet, ind under Finansministeriet, ind under Skatteministeriet først og fremmest.
Det Konservative Folkeparti har gjort sig meget interessante skattemæssige overvejelser om forholdet mellem beskatning af bolig og arbejdsindkomst.
Boligen er relevant i utrolig mange sammenhænge.
Det er dér, danskernes væsentligste opsparing foregår.
Boligen er interessant i utrolig mange forskellige sammenhænge, og det, som bekymrer os lidt, er, at regeringen mister overblikket over, hvordan boligmarkedet faktisk påvirker det danske samfund og de muligheder, der er i forhold til at skifte arbejde og flytte til en anden del af landet; i forhold til at få et sted at bo, hvis man er socialt marginaliseret; i forhold til at få et skattesystem, der fungerer hensigtsmæssigt; i forhold til at få erhvervslejemål, som virker efter virksomhedernes ønsker.
Men vi ønsker regeringen lykke til med at fastholde overblikket.
Og jeg kan love, at vi skal nok holde øje med, om det også lykkes.
Pia Kristensen (DF), 2002-02-08:
I Dansk Folkeparti, kan jeg sige, nu vi snakker om surhed og glæde, er vi er meget, meget glade.
Vi er utrolig glade for det forlig, der er indgået, men det er således, at når man indgår et forlig, kan man altså ikke få opfyldt alting på én gang.
Vi tilhører altså et parti, som også er et økonomisk ansvarligt parti, og vi vil ikke gå ud og bruge pengene, før vi har dem.
Sådan er det.
Er det måske ikke nogle gode ting, der er blevet gennemført dér?
Til hr. Søren Krarup vil jeg blot sige, at jeg er fuldstændig enig i hr. Søren Krarups tankegang. Til fru Tove Videbæk: Jo, jeg er enig med fru Tove Videbæk i, at satspuljemidlerne går til lutter gode formål.
Men jeg er uenig i, at indbetalerne skal være alle på overførselsindkomster.
De grupper, der skal have de midler, skal findes via finansloven, og det er derfor, vi ikke er med i det satspuljeforlig.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-08:
Fru Pia Kristensen nævnte, at satspuljepartierne bare kunne afsætte nogle flere midler til de hjemløse fremover.
Er fru Pia Kristensen ikke klar over, at alle pengene i satspuljen hvert år kommer de svageste i samfundet til gode? Det kan jeg ikke begribe at fru Pia Kristensen har så utrolig meget imod med fru Pia Kristensens sociale sindelag.
Er fru Pia Kristensen klar over, at der i de senere år er blevet afsat flere hundrede millioner kroner på hjemløseområdet, millioner af kroner, som stadig væk står og samler støv i Socialministeriet, fordi kommunerne ikke vil have dem? Jeg vil så afslutningsvis sige som en bemærkning, at jeg ikke er socialistisk, når jeg siger det her, men jeg er bestemt heller ikke enig med hverken fru Pia Kristensen eller hr. Søren Krarup, som udtalte sig om menneskesyn, danskere og flygtninge.
Søren Krarup (DF), 2002-02-08:
Det er, må jeg tilstå, ikke ofte, at debatterne her i Folketinget har et principielt for ikke at sige et dybtgående indhold
Men jeg synes, det er interessant, at netop her markeres den afgørende forskel på den, kan jeg godt sige, socialistiske tankegang og det, jeg vil kalde en dansk folkelig tankegang.
Det, fru Line Barfod siger, er jo nemlig, at alle skal være lige over hele verden, hvilket ophæver, at der er noget, der hedder Danmark.
Nej, i Danmark er det danskerne, der har fortrinsstilling, derfor er begrebet etnisk ligestilling også en sådan provokation og uanstændighed over for danskerne.
I Danmark har danskerne fortrinsstilling, det er det, der ligger i begrebet indfødsret, kan jeg sige til fru Line Barfods orientering, og det betyder, at der faktisk er
forskel på en dansk boligsøgende og en udefrakommende flygtning.
Der vil jeg så sige, at hele denne tale om den abstrakte lighed er ganske rigtig socialismens, det er marxismens.
Det er den, der spillede fallit ved dette valg, fordi dette valg handlede om, at den danske befolkning sagde: Vi ønsker, at danskerne faktisk skal være dem, der har førstefødselsret i dette land.
Derfor er netop denne modsætning mellem den abstrakte lighed og det, som Dansk Folkeparti står for, kernen i den moderne politiske debat. Og så lige til sidst: Det er jo pragtfuldt at høre de sure stå og forsikre, at de er glade.
Jeg synes, det er meget interessant, og jeg synes, det er sjovt at se surheden på den måde.
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-08:
Jeg ser frem til, at regeringen og Dansk Folkeparti vil blive omgivet af sure mennesker i de kommende år, for hver gang nogen tillader sig noget så vidtgående som at være uenig med Dansk Folkeparti og de to regeringspartier, så er man sur, så er man fornærmet, og så vil man ikke være med.
Det siger bare lidt om demokratiets udvikling, at vi er kommet dertil, at noget så banalt som politisk uenighed skal reserveres til det almindelige føleri.
Ministeren har tidligere sagt positive ord om den tidligere regerings indsats.
Det samme har hr. Villy Søvndal, så derfor skal jeg vente med at repetere det til min egen ordførertale.
Jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører: Når jeg erindrer mig - og vi har lige fået den repeteret - den meget store modstand mod satspuljen, nemlig at man tager fra en gruppe som enkeltpersoner og laver ting, der er til gavn for det fælles, om ikke Dansk Folkeparti har fået lavet sin egen avancerede version af satspuljen, nemlig at tage fra flygtninge og give til danskere på præcis samme måde, som man tager fra satspuljen, bortset fra at det ikke kommer nogen til gode. Og nu hvor Dansk Folkeparti har indflydelse og dermed kan påvirke rangordningen, synes jeg, det er af interesse for danskere, for Folketinget, at få at vide, hvad det er for en rangordning, man ønsker sig, for for os er der nemlig ikke forskel på folk i nød, når de har fået asyl i Danmark.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-08:
Det er bare en lille bemærkning: Fru Pia Kristensen nævnte, at Kristeligt Folkeparti havde været med i et flertal, som jo bare kunne gøre et eller andet.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for et flertal.
Vi har ikke været med i noget af den slags.
Fru Pia Kristensen mener, at satspuljemidlerne skal gå til de marginaliserede grupper og til de hjemløse osv., men fru Aase D. Madsen fra Dansk Folkeparti mener, at pengene skal gå til de gamle.
Kan Dansk Folkeparti ikke indbyrdes blive enige om, hvem pengene skal gå til?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-02-08:
Fru Margrethe Vestager har nu flere gange talt om det signal, regeringen sender, ved at der ikke er noget boligministerium.
Jeg mener faktisk, at regeringen sender et meget klart og meget godt signal.
Regeringen har delt Boligministeriets område op og lagt det ind under Erhvervsministeriet og Socialministeriet.
Det har den gjort, fordi boligpolitik enten er erhvervspolitik eller socialpolitik.
Derfor mener jeg, at det er et meget klart signal, vi sender, ved netop at have delt boligområdet op, idet det enten er erhvervspolitik eller socialpolitik, for så vidt man skal røre ved boligområdet.
Pia Kristensen (DF), 2002-02-08:
Det er således, at med de tusindvis færre flygtninge, der kommer til landet, vil der blive en besparelse.
Det vil sige, at det er nogle penge, vi ikke har udmøntet på andre områder.
Og Dansk Folkeparti medvirker hellere end gerne til at udmønte de penge, der kommer ind på besparelsen på det sociale område.
Der kunne faktisk hentes utrolig mange penge.
Så er der hr. Villy Søvndal, og der kan jeg stadig væk sige: Nu kommer vi til at spare penge på flygtninge, så dér kan der hentes nogle penge, og så er der stadig væk den pulje på 150 mio. kr., der skal udmøntes.
Og så vil jeg da foreslå, at hr. Villy Søvndal, som er medlem af et af satspuljepartierne, prøver at fiske nogle penge frem af satspuljen.
Det forlig er Dansk Folkeparti jo ikke med i, for vi går nemlig ikke med til, at det er de fattige, der skal betale, og så bliver det spredt ud med spredehagl, og så får alle mulige lidt af hvert, selv om det konkret er gode formål.
Satspuljen er der jo, så den kan SF tage lidt penge af.
Til fru Anne-Marie Meldgaard: Der er stadig væk den pulje på 150 mio. kr. Vi arbejder i øjeblikket på, hvad den skal udmøntes i.
Og som jeg sagde tidligere, så bliver det selvfølgelig de svageste samfundsgrupper, der først og fremmest skal have noget.
Jeg kan ikke lægge hovedet på blokken og sige, at det bliver til det og det og det, men i tankerne har vi da bl.a. de hjemløse, de demente m.fl.
Men det vil der komme nærmere besked om.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-02-08:
Ja, boliger er interessante på utrolig mange områder.
Nu skal vi ikke komme ind på en boligdebat her, men dér, hvor vi politisk skal gå ind i forhold til boligen, er inden for erhvervspolitikken og primært inden for socialpolitikken.
Jeg er nødt til at sige til fru Line Barfod, at det her emne er så vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at vi ikke bare pludselig vil komme med påstande.
Vi er i gang med et samarbejde med regeringen om en handlingsplan for de svageste grupper; vi skal i gang med satspuljeforhandlingerne; der er afsat penge på finansloven til de svageste grupper.
Vi vil altså meget gerne have lov til at lave et grundigt arbejde, så vi laver en indsats, der kommer ind det helt rigtige sted.
Og derfor vil vi gerne have lov at komme med den her handlingsplan og altså et grundigt arbejde.
Line Barfod (EL), 2002-02-08:
og andre svage grupper, hvad det er, man vil gøre for at forhindre, at folk kommer til at tilhøre gruppen af hjemløse.
Hvad er det, man har tænkt sig, og hvordan vil man forbedre forholdene helt konkret?
Nedskæringerne er meget konkrete, dem kan folk mærke effekten af med det samme.
Men det andet vil jeg fastholde
er luftsteg og vindfrikadeller, så længe vi ikke kan få nogen som helst konkrete eksempler.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-02-08:
Til fru Line Barfod kan jeg sige: Nej, den lokale sagsbehandler skal ikke holde fester.
Den lokale sagsbehandler skal derimod hjælpe familier, hvis de har problemer med økonomien.
Frivillige organisationer må gerne holde fester, det må alle.
Til SF's Villy Søvndal: Jeg kan undre mig lidt over, at hr. Villy Søvndal ikke hørte min ordførertale, hvor jeg netop pointerede, at jeg ønsker, at ministeren tager fat i kommunerne og tilskynder dem til at bygge alment boligbyggeri.
Det sagde jeg faktisk i min ordførertale.
Villy Søvndal (SF), 2002-02-08:
Jeg skal kvittere for, at fru Charlotte Dyremose medgav, at der ikke stod i vores forslag som først videregivet, at vi ville tvinge folk bestemte steder hen, fair nok.
Men så til den principielle diskussion: Er det rimeligt, at de velhavende områder også tager del i den almene løsning af samfundets problemer, eller skal man have lov til at sige i de rige, velhavende områder - det er jo ikke kun Gentofte, Gentofte er kun et eksempel: Helle for ikke at tage os af de problemer, der eksisterer i et samfund?
De skal flyttes derhen, hvor folk i forvejen er lidt forhutlede og fattige, dér vil vi have samlet alle de sociale problemer.
Er det virkelig rimeligt, at de store, stærke, opretstående mennesker i de velhavende områder ikke også skal være med til det her? Jeg indrømmer, at der er en afgørende socialpolitisk forskel mellem De Konservative og SF, nemlig at ansvaret kun er et ansvar, der skal spredes mellem dem, der har det skidt.
Sådan måtte jeg forstå det, hvis hverken Gentofte eller andre velhavende områder skal bidrage til at løse de sociale problemer.
Line Barfod (EL), 2002-02-08:
Nu må jeg indrømme, nu bliver jeg lidt overrasket, for nu kan jeg forstå på den konservative ordfører, at det, som både hun og Venstres ordfører mener, er, at de kommunale sagsbehandlere fra socialforvaltningerne ikke blot skal tage sig af det, når borgerne henvender sig, for de skal også ud og lave boligsocialt arbejde ude i bebyggelserne, de skal altså være med til at organisere et foreningsarbejde, prøve at igangsætte aktiviteter for unge, for ældre og på tværs, arrangere fester osv.
Er det dét, man forestiller sig, at de kommunale sagsbehandlere skal i gang med?
Så tror jeg, at der bliver behov for lidt flere sagsbehandlere.
Beboerrådgiverne tager sig også af arbejde, som man i princippet kunne sige, at kommunale sagsbehandlere skulle foretage, men som altså fungerer langt bedre, når det foregår lokalt, så folk kan gå ned og banke på, når de kommer hjem, i stedet for at de skal opsøge en kommunal sagsbehandler inden for åbningstiden dér.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-02-08:
Til fru Line Barfods spørgsmål, som fru Line Barfod har stillet et par gange i dag, bl.a. til Venstres ordfører, kan jeg sådan set tilslutte mig Venstres ordførers svar på fru Line Barfods spørgsmål.
Jeg mener også, ligesom Venstres ordfører, at det er den enkelte sagsbehandler, der skal hjælpe de enkelte familier. Et af de tiltag, der er blevet gjort for at hjælpe kommunerne til at kunne bygge mere, er jo bl.a. sænkelsen af den kommunale grundkapital.
Med hensyn til hr. Villy Søvndals spørgsmål kan jeg sige, at jeg har svært ved at forestille mig, hvor det er, vi skal bygge.
Nu taler vi om Gentofte Kommune f.eks., og skal vi bygge boliger dér, forestiller jeg mig også, at de bliver forholdsvis dyre, og at de mennesker måske ikke har råd til dem.
Er det ikke vigtigere, at vi får bygget nogle boliger, som folk rent faktisk har råd til at bo i?
Villy Søvndal (SF), 2002-02-08:
Jeg tror, at fru Charlotte Dyremose kom til at sige noget forkert, nemlig at SF vil bestemme, hvor folk skal bosætte sig.
Jeg vil godt bede fru Charlotte Dyremose læse op af forslaget dér, hvor hun har fundet det.
Det står der nemlig ikke en lyd om.
Men der står noget andet, nemlig at hvis friheden skal være reel, skal borgerne kunne bosætte sig, hvor de vil.
Der er f.eks. Gentofte Kommune, der jo er styret af en partifælle til fru Charlotte Dyremose.
Jeg får tit så ondt af borgmesteren i Gentofte, når jeg hører, at han har været rundt for at finde et sted, hvor han kan bygge almennyttige boliger, men efter at have kørt rundt i sin bil en hel dag har han ikke fundet et eneste sted.
Er det ikke synd for ham?
Hvilken frihed har mennesker, der ønsker at bo til leje i en kommune, hvor borgmesteren ikke er i stand til at finde et sted, hvor der kan bygges?
Det er den problemstilling, det handler om.
Det betyder ikke, at vi vil jage nogen hverken til Gentofte eller Tønder imod deres vilje, det vil jeg meget advare imod.
Line Barfod (EL), 2002-02-08:
Det er der jo ingen, der er uenige i.
Der er ingen, der har sagt, at vi skal lave det boligsociale arbejde i en eller anden luftig konstruktion på landsplan.
Nej, det er da selvfølgelig ude i de lokale boligområder.
Problemet er bare, at man fjerner støtten til det lokale boligsociale arbejde, at man fjerner støtten til de lokale beboerrådgivere ude i de enkelte bebyggelser, som igennem mange år har gjort et meget stort arbejde.
Der er behov for meget mere af den slags, men i stedet går man ind og skærer det væk.
Det, man så stiller i stedet for det, man skærer væk, er luftsteg og vindfrikadeller.
Kunne man ikke komme med bare nogle enkelte eksempler på, hvad man forestiller sig?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-02-08:
Det er utrolig vigtigt for alle mennesker at have en egnet bolig.
Det er grundlaget for at kunne fungere.
Derfor er vi Konservative meget enige i den gode intention, der ligger i at sikre, at alle mennesker har en bolig.
Vi ser derfor også frem til den handlingsplan, som socialministeren er gået i gang med for netop at sikre de svageste grupper.
Vi Konservative vil meget gerne tilskynde kommunerne til at etablere flere boliger og også boliger til de udstødte grupper.
Et tiltag, der bl.a. er i gang, og ministeren har nævnt flere,
er den kommunale grundkapital, der er blevet nedsat fra 14 pct. til 7 pct. for at tilskynde til mere alment boligbyggeri.
Jo mere der bygges, jo flere boliger er der selvfølgelig, og jo flere boliger er der dermed også til de svageste.
Af regeringsgrundlaget fremgår det, at regeringen ønsker at styrke bebyggelsen af almene boliger, men vi skal også samtidig huske, at det er kommunerne, der skal løse problemet. Som den socialdemokratiske ordfører også var inde på - efterhånden for længe siden - er det jo i de enkelte kommuner, man har kendskab til det lokale boligsociale problem, og derfor er det også vigtigt, at problemet bliver løst lokalt, hvor kendskabet er.
Vi er nødt til at have en tiltro til, at kommunerne gør det.
Kommunerne og amterne er nødt til at tage ansvar.
Derfor er jeg også glad for at høre, at ministeren vil tage det op over for kommunerne og holde kommunerne fast på, at det er deres ansvar, og jeg vil på det kraftigste opfordre ministeren til at blive ved med at holde kommunerne fast på, at der skal bygges boliger.
Med hensyn til forslagsstillernes ønske om at bestemme for folk, hvilke kommuner de skal bo i, må jeg sige, at Det Konservative Folkeparti på ingen måde kan tilslutte sig, at man tvinger folk til at bo i bestemte kommuner, det er borgerens eget frie valg.
Som sagt, vi ser frem til socialministerens, regeringens handlingsplan, vi er sikre på, at de initiativer, der ligger dér, bliver gode og gavnlige, og vi mener i øvrigt, at med den handlingsplan er det herværende beslutningsforslag overflødigt, så vi kan ikke støtte det.
Pia Kristensen (DF), 2002-02-08:
Det spørgsmål forstod jeg egentlig ikke: at fru Aase D. Madsen og jeg skulle være uenige om, hvad vi skal bruge satspuljemidlerne til.
Vi har slet ikke nogen indflydelse på den satspulje.
Vi skal ikke med til de forhandlinger, vi står udenfor.
Så det spørgsmål forstår jeg faktisk ikke.
Line Barfod (EL), 2002-02-08:
Det var også pæne ord fra Venstres ordfører, men jeg vil så også gerne høre fra Venstres ordfører, hvordan det hænger sammen med, at man i finansloven skærer så kraftigt ned på det boligsociale arbejde og beboerrådgiverne, som netop er dem, der kan forhindre, at folk bliver sat ud af deres boliger, netop er dem, der kan være med til at sikre, at man har et ordentligt socialt miljø i bebyggelserne.
Så opstår der ikke den her mistillid og mangel på overskud til at acceptere folk i nabolaget, der er lidt skæve, når der er nogle, som kan gå ind og igangsætte nogle aktiviteter, som gør, at også de skæve bliver en del af det sociale miljø og kan bidrage med de mange ressourcer, de har på forskellige områder.
Hvorfor skærer man det væk, når man dermed risikerer, at folk bliver sat ud af deres boliger og så står i kø for at komme ind på herberger og forsorgshjem?
Som regel bliver de meget mere syge af at gå rundt på gaden, fordi de ikke kan få et sted at bo og er blevet sat ud af den lejlighed, hvor de ellers godt kunne være, netop fordi man så har skåret ned på det forebyggende og boligsociale arbejde.
Aase D. Madsen (DF), 2002-02-08:
Jeg vil gerne spørge fru Pia Kristensen, om det ikke er korrekt, at netop i aftalen om finansloven for 2002 mellem regeringen og Dansk Folkeparti er der en pind om, at de besparelser, som stramninger på udlændigeområdet giver, skal anvendes til forbedringer på centrale velfærdsområder.
Netop den pind har vi fået ind, og det lægger vi stor vægt på, fordi vi netop vil gøre forholdene bedre for vores egne borgere, sådan at vi ikke ender med de problemer, som man nu skitserer, hvor der ikke er boliger til vores egne borgere, men hvor disse kvoteflygtninge, der skal ud i kommunerne, står først på ventelisten, netop fordi det er tvangsmæssigt, for kommunerne skal skaffe boliger efter 3 måneder, det er et retskrav, som den danske borger ikke har.
Hans Andersen (V), 2002-02-08:
Ved udmøntningen af satspuljemidlerne, som vi snart skal til at tage fat på forhandlingerne om, er det vigtigt, at vi tager fat dér, hvor hr. Villy Søvndal slutter, med at se på mulighederne for at styrke de frivillige organisationer.
Det vil jeg meget gerne medvirke til.