runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Koch (S), 1998-01-20:
Jeg kan bekræfte, at virksomheden, hvis den vil, også kan betale den endelige skat, som modtageren af den pågældende operation bliver påført.
Denne skat kan man selvfølgelig ikke regne ud i første
Det skal selvfølgelig regnes igennem, så den kommer til at betale den endelige skat.
Men virksomheden kan godt betale skat af værdien af operationen og har fradragsret for det i virksomhedens regnskab.
Flemming Hansen (KF), 1998-01-20:
Jeg ved godt, vil jeg sige til formanden, at det er på grænsen at gøre en kort bemærkning til en kort bemærkning, men hr. Erik Mortensen kom med så interessant en udtalelse, at jeg gerne vil have skatteministeren til at bekræfte, om den er rigtig: Er det er i orden, at man ikke kan betale en medarbejders sygehusophold på et privat hospital, men at virksomheden gerne må betale det, hvis den også betaler medarbejderens skat? Jeg tror, det var sådan, hr. Erik Mortensen udtrykte det, og det er i hvert tilfælde nyt for mig, vil jeg gerne sige.
Jeg vil meget gerne have have at vide af skatteministeren, om det er rigtigt, for så er der mig bekendt en ny situation.
Frank Aaen (EL), 1998-01-20:
Umiddelbart er det jo ikke et lovforslag, der ligger lige i den boldgade, vi er mest begejstret for: at udvide skattelovgivningen.
Når man på den anden side f.eks. foreslår, at man ligestiller ph.d.-studerende med lønmodtagere, kan vi ikke gøre andet end at støtte det, og vi er derfor også overvejende positive over for flere elementer i forslaget.
Dog kan jeg med det samme sige, at skattefrihed for godtgørelse til medlemmer af hjemmeværnet er vi helt forudsigeligt imod.
Det er muligt, at medlemmer af hjemmeværnet får for lidt, men så må hjemmeværnet hoste op med nogle flere penge.
Vi ønsker ikke at støtte militæret via skattereglerne.
Tilsvarende er vi måske lige så forudsigeligt skeptiske over for forslaget om, at investeringsfondsmidler skal kunne bruges til at afskrive goodwill.
Vi har ikke nogen lyst til at hjælpe med at udnytte den skattefordel, investeringsfondsmidlerne var, og heldigvis er den jo blevet afskaffet.
Vi synes sådan set heller ikke, det kan gå hurtigt
nok med at få bragt de midler til almindelig beskatning.
Erik Mortensen (S), 1998-01-20:
Jeg kan ikke dy mig for at sige til hr. Kim Behnkes punkt ni, som jo altså ikke findes, at jeg synes, det er ganske udmærket, at en virksomhed vil betale for sin medarbejders operation, men når virksomheden skønner så meget på sin medarbejder, er der ikke spor i vejen for, at virksomheden også betaler skatten.
I det konkrete tilfælde drejer det sig om en operation til 4.000 kr., og skatten kan virksomheden i øvrigt trække fra i sit regnskab.
Jeg synes, det er et ganske udmærket princip, men det skal ikke belaste sygehusvæsenet i øvrigt, og det skal ikke forlænge køen for almindelige mennesker.
Hvis hr. Kim Behnke kan give en garanti for, at samtlige medarbejdere uanset placering i virksomheden kunne få samme behandling, var der måske ved at være lidt ræson i det, men jeg synes, det var et ganske udmærket emne at tage op, og det skal nok blive belyst grundigt.
Hvis der kommer et ændringsforslag fra Fremskridtspartiet, ser vi da med stor fornøjelse frem til det.
Jes Lunde (SF), 1998-01-20:
Lovforslaget her indeholder en række småændringer om bevaringsværdige bygninger, om overgangsordninger for ph.d.-studerende, der ikke kan nå at blive betragtet som lønmodtagere, osv. Alt sammen ser såmænd meget fornuftigt ud, så SF kan støtte lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 1998-01-20:
Også Det Konservative Folkeparti er enige om, at det er et godt lovforslag, som vi kan støtte.
Det er klart, at når man får opfyldt sine ønsker, nogle af dem, vi har rejst flere gange, bliver man jo tilfreds, og det er vi taknemlige for. Vi har i Folketingets Skatteudvalg fået den første henvendelse.
Det er fra Forskningsrådene, og den har vi selvfølgelig sendt over til ministeren til besvarelse, fordi den giver en smule usikkerhed, og vi venter på ministerens svar, inden vi tager endelig stilling til den.
Ellers er vi glade for afsnittet om hjemmeværnet, om iværksættere og i allerhøjeste grad om spørgsmålet om investeringsfondshenlæggelserne.
Det er et længe næret ønske, der dermed går i opfyldelse.
Vi kan tilslutte os, og vi har den samme opfattelse som
Venstre, at det vistnok ikke behøver noget langt udvalgsarbejde.
Erling Oxdam (V), 1998-01-20:
Venstre kan støtte det foreliggende lovforslag.
Vi synes, at det er en god ting, at man samler op og udelukker enhver tvivl om disse områder.
Jeg skal ligesom den forrige taler ikke gennemgå alle de enkelte bestemmelser, men der var nogle, som hr. Mortensen ikke nævnte, f.eks. dette, at man nu kan bruge investeringsfondsmidler til anskaffelse af goodwill, og det er jo, så vidt jeg ved, noget nyt.
Jeg må da hilse med tilfredshed, at man her efterkommer erhvervslivets ønsker.
Der er ikke tale om, at det sådan er en sukkerhånd, som ministeren rækker frem.
Det er jo et lovforslag, hvor reglerne for en stor dels vedkommende har været gældende i forvejen, men her bliver de altså præciseret, og det er vi godt tilfredse med. Dermed skal jeg anbefale en hurtig udvalgsbehandling.
Erik Mortensen (S), 1998-01-20:
Som det fremgår af teksten af lovforslaget, er det lidt af et sammensurium, et opsamlingsheat, kan man sige.
Der er tale om en række forhold, der er kommet lidt skævt ind i anden lovgivning, er blevet lidt uheldigt placeret, kan man sige, og hvor det så er nødvendigt netop at præcisere, at sådanne elementer, som her bliver nævnt, altså er ting, som man ønsker skal fungere i henhold til den oprindelige hensigt, men som som sagt kunne være kommet lidt i misforhold til ny lovgivning. Jeg vil ganske enkelt nævne et par stykker af dem: Fradragsret for specielle efterbetalingsbeløb på visse låntyper, præcisering af skatteværdien af tilskud eller lån i forbindelse med bevaringsværdige bygninger, måske også harmonisering mellem legatmodtagere og arbejdsmarkedspersoner, når det drejer sig om rejse- og opholdsudgifter, og også måske dér, hvor det største provenutab for staten ligger, nemlig fortsat skattefrihed for de kørsels- og andre omkostninger, som hjemmeværnsfolk har i forbindelse med udøvelse af deres tjeneste.
Der er flere andre områder, som det også fremgår af teksten.
Jeg føler ikke, det er særlig presserende at gå i dybden med de enkelte forslag, men jeg vil blot konstatere, at skulle der under udvalgsarbejdet være behov for yderligere uddybning af de enkelte områder, deltager vi selvfølgelig gerne.
Men jeg kan på Socialdemokratiets vegne anbefale forslaget.
Ole Donner (DF), 1998-01-20:
Som det er fremgået af de forskellige indlæg, er der her tale om et stykke bestillingsarbejde, idet der jo, som det er fremgået, er et flertal her i Folketinget, der har anmodet ministeren om at komme med et forslag, der kan sikre, at man kan udskyde et fradrag for driftsomkostninger for at udnytte personfradraget. Dengang sagde skatteministeren, at det ville være kompliceret, og at det var meget kompliceret at få indført.
Jeg skal ikke beskylde skatteministeren for at ville levere beviset for det, men det er jo rigtigt.
Som det ser ud nu, er det forslag, som er til behandling her, temmelig kompliceret. Derfor kan vi fra Dansk Folkeparti tilslutte os, at man får en teknisk gennemgang af lovforslaget i Skatteudvalget, og så håber vi, at der kan komme noget ud af det, som kommer til at gå i den retning, som flertallet her i Folketinget ønsker det.
Så vi vil medvirke positivt i udvalgsarbejdet.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-01-20:
Hr. Behnke gjorde nogle meget ejendommelige bemærkninger om goodwill.
Det gik selvfølgelig ikke på mig, men jeg følte mig lidt ramt, for han sagde, at vi havde talt om goodwill som noget meget luftigt og underligt imaginært noget, så derfor var det en lettelse for hr. Behnke at se, at man altså nu kunne bruge investeringsfondsmidler til at købe goodwill for.
Hr. Kim Behnke tager helt fejl.
Goodwill er noget meget håndfast og noget meget let ansætteligt.
Det er også derfor, at man ved skattereformen i 1994 indførte beskatning af goodwill. Nu viderefører man simpelt hen logikken i det og siger, at goodwill er som enhver anden vare.
Man kan købe den, og man kan sælge, men man skal selvfølgelig beskattes af indkomsten.
Frank Aaen (EL), 1998-01-20:
Dette lovforslag er endnu et udtryk for højrefløjens meget stærke ønske om flere og flere skatteskubbemuligheder og fradrag, bare det selvfølgelig er til erhvervslivet og selvstændige erhvervsdrivende.
Jeg må ærlig talt sige, at det undrer mig meget - det gjorde det også, da vi behandlede lovforslag nr. L 75 - at SF er med på vognen her sammen med højrefløjen, men man må vel også notere sig efterhånden, at det er ved at være mere en sædvane end en undtagelse.
Lad mig bare minde om et af de andre skattehuller, som SF har været med til at udvide og uddybe, nemlig muligheden for lav beskatning af eksperter fra udlandet.
Vi så jo forleden dag, hvordan det skattehul nu blev udnyttet til en lav beskatning af professionelle fodboldspillere, der spiller her i Danmark.
Jeg synes sådan set ikke, det er noget særligt pænt billede, og jeg kan altså ikke skrive under på den ros, hr. Kim Behnke før gav SF.
Vi kan ikke støtte forslaget, fordi det begunstiger virksomhedsskatteordningen mere, end den er i forvejen; fordi de driftsomkostninger, der foreslås at kunne skubbes rundt, ofte er udgifter, der meget vanskeligt kan skelnes fra private udgifter; fordi vi endnu en gang får en skatteregel, der kun gavner dem, som allerede har skabt en virksomhed, der giver overskud; fordi skattereglerne med denne lov, selv om man nu siger, man vil prøve at se, om man kan gøre det lidt mindre kompliceret, under alle omstændigheder vil øge kompleksiteten i vores skattesystem.
Jeg tror i virkeligheden, at de eneste, der for alvor vil tjene på det her lovforslag, vil være revisorerne, som nu kan få større honorarer for at hjælpe skatteydere med at undgå at betale skat. Så jeg vil afsluttende om dette forslag sige, at det er nok noget af det dummeste, jeg nogen sinde har set at man kunne bruge 200 mio. kr. om året på.
Lad os så sige, at det kun drejer sig om 100 mio. kr., som hr. Jes Lunde var inde på, men 100 mio. kr. er også alt for meget til så dumt et forslag.
Jes Lunde (SF), 1998-01-20:
Lovforslaget rummer en række tekniske småjusteringer, som vi ikke kan have de store problemer med; men jeg kan i forlængelse af, hvad de tidligere ordførere har sagt, også tilføje, at det ikke er et udtryk for god lovgivningsskik, at man kommer med så mange tekniske justeringer kun godt 1 år efter en større lovrevision på området.
Regeringen lagde dengang megen vægt på, at Folketinget skulle foretage en meget hurtig behandling af lovforslaget, og det var vi nærmest også nødt til, fordi andre lovforslag gjorde det nødvendigt, at loven blev ændret i en fart, hvis ikke nogle mennesker skulle komme i en situation, som var umulig at administrere for dem.
Vi var altså nødt til her i Folketinget at hastebehandle tingene, men det viser sig nu, at hastværk var lastværk, og nu skal vi altså til at lave en masse småjusteringer.
Derfor synes jeg, at en anden gang må regeringen sørge for at være noget mere forudseende.
Den må opfatte i bedre tid, når der er behov for tvingende lovgivning, og så må den sørge for, at kvaliteten af det, der bliver præsenteret for Folketinget, er så god, at vi ikke igen skal lave så mange justeringer så kort tid efter.
Sonja Albrink (CD), 1998-01-20:
Som tidligere ordførere har tilkendegivet, er der både positive og negative ting i det forslag, som vi her behandler.
Også i CD vil vi gerne gøre livet lettere for de små iværksættere, men vi tror som sagt ikke, at forslaget her helt kan leve op til det.
Sigtet er vi i CD med på.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-01-20:
I Det Radikale Venstre bliver vi altid beskyldt for at skulle tænke os om år og dag, inden vi endelig beslutter, om vi kan tilslutte os et lovforslag, og når vi undtagelsesvis ikke gør det, viser det sig jo også, at vi skulle have tænkt os bedre om og gennemgået tingene betydelig grundigere, end tilfældet var.
Nu står vi her 1 år efter med et serviceeftersyn af den nye dødsbobeskatningslov, og vi synes, det er godt, at der nu bliver samlet op på de detaljer, som ikke blev gennemgået grundigt nok for godt 1 år siden.
Der er 12 forslag om dødsbobeskatningen, ét om konkursbeskatningen og ét om skattekontrolloven, og her vil det føre for vidt at gå ind i detaljer om alle ændringerne.
Men nu har vi jo en udvalgsbehandling og en offentlighedsfase foran os, hvor vi kan modtage deputationer og modtage henvendelser fra folk, der er specialister på området og kan give os gode råd om, hvordan den endelige lovgivning skal se ud.
Det Radikale Venstre vil give tilsagn om et godt og konstruktivt udvalgsarbejde.
Kim Behnke (FP), 1998-01-20:
Fremskridtspartiet støttede i sin tid de tre lovforslag, der fuldstændig ændrede hele dødsbobeskatningen i Danmark, fordi vi syntes, der var tale om nødvendige moderniseringer.
Men vi var godt klar over, at den mangfoldighed, der findes uden for dette hus, jo sjældent når ind til juristerne og deres penne, og at det derfor er umuligt at overskue konsekvenserne, når der vedtages en ny og ændret lovgivning, så det kommer ikke som nogen overraskelse for os, at ministeren så hurtigt stiller med disse ændringer.
Til gengæld har vi svært ved at tro, at der allerede er indhentet erfaringer, for der er vel knap nok nogen, der har nået at aflevere selvangivelse osv., siden reglerne blev ændret.
Så er spørgsmålet, om mange af ændringerne rent faktisk har ligget i ministeriet allerede på det tidspunkt, hvor vi her i Folketinget havde tredje behandling af de oprindelige lovforslag, og i givet fald er det noget sjusk.
Jeg er fuldstændig enig med SF's ordfører, hr. Jes Lunde, i, at nu må vi bruge den tid, der skal til, så vi kan være sikre på, at der ikke kommer en håndfuld eller endnu flere ændringer senere i denne eller måske i næste folketingssamling.
Det må være sådan, at folk kan have tillid til, at de regler, der nu bliver vedtaget, også kommer til at gælde i en årrække, så derfor forventer vi, at forslaget her bliver behandlet meget grundigt i udvalget, så vi har en chance for at få konstateret, om der er flere problemer end dem, ministeren i denne omgang har delagtiggjort os i.
Frank Aaen (EL), 1998-01-20:
Hvad angår de kritiske bemærkninger, de tidligere ordførere
har været inde på,
er det svært at tilføje yderligere, og hvad angår selve lovforslaget er vi selvfølgelig positive over for at medvirke til at rette de ting, der er brug for at rette.
Carsten Koch (S), 1998-01-20:
Jeg skal takke for den indholdsmæssigt meget positive tilslutning fra alle partier, der er kommet til udtryk her.
Jeg vil godt lige sige, at der var jo tale om en ganske betragtelig reform, både hvad angår dødsbobeskatningen og skiftereformen, og derfor er det oplagt - og det vil man under alle omstændigheder selv erfare, hvis man ved en senere lejlighed skulle komme til at sidde i samme stol som jeg - at selv uden hastværk, som det antydes, der har været tale om, vil der altid, når man laver en så stor reform, være tale om, at der skal foretages visse justeringer, fordi de folk, der sidder og arbejder med sagen, kommer i tanke om, at der er behov for den og den præcisering.
Så den forestilling om, at man kan køre en så stor reform igennem uden nogen som helst form for ændringer og uden at der overhovedet er behov for, at de folk, der arbejder med sagen, skal foreslå ændringer, må jeg desværre mane i jorden.
Jeg vil kvittere for en positiv medvirken, og jeg skal gerne bidrage til, at vi får et godt og grundigt udvalgsarbejde, hvor eksterne sagkyndige også får mulighed for at komme til orde.
Det er også sådan, at folk udefra, der har forstand på tingene, har udtalt sig i løbet af det forløbne år, og det er de udtalelser, der i høj grad har dannet grundlag for de justeringer og præciseringer, som er foreslået her.
Ole Donner (DF), 1998-01-20:
Som det er fremgået af indlæggene fra de tidligere ordførere, er der i dette lovforslag fortrinsvis tale om justeringer og præciseringer af den dødsbobeskatning, der trådte i kraft for ca. 1 år siden.
Jeg er enig med de ordførere, der har udtalt, at der nu må ske et grundigt udvalgsarbejde i Skatteudvalget, så vi kan få de sidste ting, der eventuelt bør rettes, med i det færdige lovforslag.
Vi er positive over for forslaget, og vi vil medvirke positivt i udvalget.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-01-20:
Dette lovforslag er fremsat som følge af den beretning, Skatteudvalget afgav den 15. maj 1997, hvor et flertal opfordrede skatteministeren til at fremsætte forslag om ændring af virksomhedsskatteordningen, så de, der gør brug af ordningen, kan udskyde fradraget til senere indkomstår.
Der kan dog efter forslaget alene udskydes fradrag, så den skattepligtige indkomst højst kommer til at svare til personfradraget.
Provenutabet er i lovforslaget opgjort af skatteministeren til 100 mio. kr. det første år, hvor loven skal være gældende, og tabet vil akkumuleres de følgende år ifølge bemærkningerne.
I Socialdemokratiet finder vi ikke, der er basis for den udskydelse af fradraget, som lovforslaget lægger op til, hvorfor vi ikke støtter forslaget, hvad vi heller ikke gjorde på det tidspunkt, da der blev afgivet beretning.
Erling Oxdam (V), 1998-01-20:
Da Venstres ordfører, hr. Peter Brixtofte, ikke kan være til stede, har jeg påtaget mig at være ordfører i dag.
Det er rigtigt, som hr. Vernersen sagde, at regeringen ikke finder at kunne stå bag forslaget, og det kan jeg måske godt forstå ud fra den forudsætning, at det er et meget vanskeligt problemkompleks.
Selve ideen bag udskydelsen af disse omkostninger kaldet fradrag er jo god nok, og for at hjælpe erhvervslivet kan vi da heller ikke have noget imod, at det pålæg, der blev givet regeringen i beretningen i sin tid, bliver efterkommet nu.
Men stoffet og også formuleringen af bestemmelserne er nok lidt svært forståeligt, og derfor må vi bede ministeren - og det plejer ikke at volde vanskeligheder - om at få en nærmere teknisk gennemgang af det, sådan at man måske kan rette op på bestemmelserne.
Selve ideen i lovforslaget om udskydelse af fradrag, for at man kan udnytte personfradraget, er som sagt ganske udmærket, når den bare ikke bliver misbrugt.
Det gælder jo alle regler.
Vi kan godt støtte tankegangen i det, men er betænkelige ved udformningen og beder altså om, at vi arbejder med selve formuleringen i udvalget, herunder den tekniske gennemgang.
Gitte Seeberg (KF), 1998-01-20:
Den beretning, som bl.a. Det Konservative Folkeparti var med til at afgive her umiddelbart før sommerferien, var affødt af det forslag, som Fremskridtspartiet havde fremsat om, at man skulle kunne fremføre et uudnyttet personfradrag.
På det tidspunkt var Det Konservative Folkepartis holdning den, at et personfradrag ikke er et fradrag som sådan, men en skattefri bundgrænse.
Den beretning, som vi tilsluttede os senere hen, gik så ud på, at det alene skulle gælde folk i virksomhedsordningen.
Skatteministeren har nu efterkommet vores beretning og er fremkommet med dette forslag.
Jeg vil ligesom hr. Erling Oxdam sige, at der er positive elementer i forslaget, men det er dog min opfattelse, at det forslag, som her er til første behandling, ikke nødvendigvis rammer den gruppe, som man i virkeligheden ønsker at hjælpe, for det forudsætter jo, at man har noget positiv indkomst, om man så må sige, for at man kan udnytte reglerne.
Jeg må sige, at de bemærkninger, som ledsager skatteministerens forslag, også har gjort et vist indtryk, nemlig at ordningen vil være meget svær at administrere, og at det ikke ligefrem er i den retning, vi normalt gerne vil gå.
Virksomhedsskatteordningen forekommer i dag mange skatteydere meget kompliceret, og jeg tror nok, at jeg kan give skatteministeren medhold så langt, at hvis vi indfører dette her, så vil det bestemt ikke virke forenklende.
Tankegangen bag forslaget kan vi ligesom Venstre godt tilslutte os, men det er dog umiddelbart min opfattelse, at regelsættet vil blive for kompliceret.
Jes Lunde (SF), 1998-01-20:
SF er også med i det flertal, der har afgivet beretningen i Skatteudvalget i maj måned 1997, og vores interesse i dette her var, at vi gerne ville give en håndsrækning til iværksættere, som jo ofte kan køre med underskud i den første tid af deres drift.
De har alle udgifterne, men de har ikke nået at få indtægterne endnu.
I den situation er der nogle, der taber deres personfradrag undervejs i et år eller måske to, og vi ville godt give dem den håndsrækning at sige, at vi nu laver skattereglerne om, sådan at de har mulighed for at vente med at tage nogle af deres fradrag, til der er en indkomst at modregne i.
Det er stadig væk vores opfattelse, at man skal have lavet sådan en justering af skattesystemet.
Om det teknisk skal udformes præcis på den måde, som skatteministeren her har gjort, eller om vi kan forenkle det, er vi helt åbne over for at kigge på under udvalgsarbejdet.
Vi synes, det er vigtigt at holde fast i sigtet med det, der lå i beretningen fra maj 1997, og så må det flertal, der er villig til at fastholde det sigte, løbende snakke sammen om, hvordan man bedst kan gøre det.
Jeg har forstået, at provenuberegningen forudsætter, at samtlige de 27.000 mennesker, som teoretisk set kunne benytte systemet, også gør det, at de alle sammen går ind i virksomhedsordningen og benytter systemet, inklusive springer over de forskellige værnsregler, der er indsat i Skatteministeriets forslag.
En af grundene til, at det bliver kompliceret, er, at skatteministeren har ønsket at indsætte en stribe værnsregler.
., det kan vi diskutere, men hvis skatteministeren ikke mener, at værnsreglerne sorterer et eneste menneske fra, så kan man diskutere, om de værnsregler skal være der og være med til at komplicere konstruktionen. Et af standpunkterne må man vælge i Skatteministeriet.
Hvis man mener, det er vigtigt at have værnsreglerne, må man også mene, at det er, fordi det sorterer nogle fra.
Alt sammen meget teknisk.
Lad os kigge på det og lad os se, om vi kan gøre noget for denne gruppe af skatteydere, uden at tingene bliver unødigt komplicerede.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-01-20:
Så vil vi spørge, hvem reglerne er til gavn for.
Man ønsker at støtte iværksætterne.
Det ønsker vi også, men er dette den rigtige måde at gøre det på?
Det kan vi måske få afklaret under udvalgsarbejdet.
Vil reglerne være lette at administrere?
Det er der meget der tyder på de ikke vil, men lad os kigge på det i udvalget.
Endelig kan reglerne måske misbruges, som hr. Oxdam sagde.
Det er noget af det, vi er meget på vagt over for i Det Radikale Venstre.
Vi ønsker ikke at åbne for nye huller i skattelovgivningen, som kan give anledning til misbrug, og en udskydelse af fradrag til senere hen kan måske blive en udskydelse af skat til aldrig nogen sinde at blive til noget.
Vi ønsker ikke at fritage skatteydere for skat, men vi ønsker naturligvis, at erhvervene skal have ordentlige vilkår.
På den baggrund vil vi gå ind i udvalgsarbejdet med et åbent sind.
Tom Behnke (FP), 1998-01-21:
Nu vil det være meget omfattende, hvis vi under behandlingen af lovforslag nr. L 61 skal gennemgå samtlige paragraffer i den lov, som foreligger, og det vil jeg derfor undlade at gøre, men jeg kan da bekræfte, at der i hvert fald er nogle
af de paragraffer, der er i den eksisterende lov, om forbud og restriktioner og begrænsninger, som jeg gerne havde set var blevet fjernet ved denne lejlighed.
Men det, man har kunnet finde sammen om, er L 61, og det er det skridt i den rigtige retning, som vi helhjertet eller i hvert fald jeg selv helhjertet støtter.