runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Jeg tror, at som jeg og de fleste andre læser grundloven, er der ikke nogen, der kan binde Folketinget i al fremtid, heller ikke 40 år frem.
Så længere er den diskussion efter min bedste overbevisning ikke.
Og sådan har jeg også hørt og læst aftalen.
Hvad angår hr. Keld Albrechtsens beregninger og ønske om beregninger, vil jeg sige, som jeg også nævnte før, at jeg tror, det bliver svært at lave en fuldstændig objektiv beregning af, hvad en nationalisering af Nordsøen i 2012 vil føre til, og få belyst, hvad det vil kunne give og ikke kunne give.
Men jeg vil skyde på, at vi vil nå til samme situation, som vi står i i dag, nemlig at Enhedslisten på forhånd uden at kende resultatet af disse beregninger er meget skeptisk indstillet, og at vi fra radikal side er ret overbeviste om, at det bedst kan betale sig at bygge på de erfaringer, der er kommet gennem de sidste 40 år derude.
Jeg vil ikke stå her og udelukke, at hvis der skulle komme en mirakelberegning, som kan tage forskud på hele scenariet for 2012 osv., vil vi aldrig nogen sinde kunne overbevises om andet, men jeg må sige, at jeg har meget svært ved at se, at man kan opstille en sådan beregning.
Jeg vil ikke hindre hr. Keld Albrechtsen i at prøve at få lavet en sådan beregning, men jeg vil tillade mig at stille mig stærkt tvivlende over for, at vi nogen sinde kan få et grundlag, der vil være så sikkert, at det vil anfægte den radikale holdning i denne her sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg synes, det ville være fint, hvis vi kan være enige med Det Radikale Venstre om, at Folketinget ikke skal kunne bindes og afskæres sin ret til at indføre f.eks. en ændret kulbrintebeskatning.
Det synes jeg ville være fint.
Det er jo det, vi har prøvet på at få regeringen til at forstå.
Så vil jeg godt spørge: Hvis vi så er enige om, at vi selvfølgelig inden for rimelighedens grænser skal sammenligne spørgsmålet om en samfundsovertagelse i 2012 med den model, som ministeren har valgt - det kan vi jo så være enige om, og jeg vil gerne sige tak for, at vi skal have lavet disse beregninger - vil hr. Lidegaard så ikke også indrømme, at det er for tidligt at tage stilling til, om den ene model er bedre end den anden?
Jeg vil godt være med til, at vi ser beregningerne, og så tager vi stilling, men jeg synes ikke, at det er fornuftigt af hr. Martin Lidegaard, at han på forhånd har draget den konklusion, at staten vil få mindre ud af selv at overtage det, for alle tal tyder altså på det modsatte.
Så kunne hr. Lidegaard og jeg ikke indgå den aftale, at nu får vi beregningerne, og så tager vi stilling til, hvad der er det bedste?
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Hr. Keld Albrechtsen spurgte, om Det Radikale Venstre vil støtte beregninger af forskellige scenarier, herunder internationalisering.
Det synes jeg er fair nok at man skylder at sige.
Det gælder også vores, om jeg så må sige,
beregninger.
Fremtiden er jo som bekendt svær at spå om, men man skal selvfølgelig forsøge, så vidt man overhovedet kan, at tilgodese de beregninger og den klarhed, som hr. Keld Albrechtsen efterlyser.
Det er jeg helt enig i.
Jeg betragter heller ikke A.P. Møller som et mirakel, men jeg vil nok sige, at man vel godt kan tillade sig at sige, at den teknologiudvikling, som A.P. Møller har forestået i Nordsøen, er ret enestående i verden.
Jeg er i hvert fald ikke bekendt med, at andre selskaber på tilsvarende måde har gjort det, og det er vel også derfor, at de i dag kan eksportere deres viden til Qatar og andre steder i verden.
Til fru Anne Grete Holmsgaard vil jeg sige, at der er intet over eller ved siden af Folketinget, og Folketinget kan aldrig pålægges ikke at gennemføre nogen love ude i fremtiden, heller ikke noget som helst skattegrundlag, hverken generelt eller specifikt.
Det er indlysende.
Sådan er det.
Det, der er diskussionen, er jo, om man i fremtiden skal binde staten til en kompensation.
Her vil jeg gerne afvente de endelige forhandlinger.
Det er klart, at vi skal være meget opmærksomme på, at sådanne aftaler ikke på nogen måde kan tolkes som en binding af Folketinget.
Det er vi meget opmærksomme på i Det Radikale Venstre.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-23:
Jeg har et spørgsmål til hr. Martin Lidegaard angående den del, der handler om kompensationsklausulen.
Så vidt jeg hørte det, sagde hr. Lidegaard, at Det Radikale Venstre naturligvis er optaget af, at man ikke fik tilsidesat kommende Folketings mulighed for at gå ind og beskatte.
Der røg et generelt beskatningsord med, og det gjorde mig lidt usikker, for hr. Lidegaard er vel af den opfattelse, at staten også fremover må have mulighed for at gå ind og lave beskatning for Nordsøen i tilfælde, hvor det viser sig, at der er tale om en urimelig fordeling af A.P. Møller - DUC's provenu og statens provenu.
Det vil jeg næsten med den holdning, som Det Radikale Venstre generelt har, gå ud fra at hr. Lidegaard mener, men det vil jeg meget gerne have belyst gennem et svar.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Hr. Martin Lidegaard var helt overbevist om, at det ville være en dårligere løsning, hvis staten selv overtog eneretsbevillingen i 2012, og han kom så med forskellige betragtninger om, at vi også skulle overtage oprydningen og sådan nogle ting. Vi har jo bedt om at få regnet igennem, hvad situationen vil være for staten og for skatteyderne, hvis vi selv overtager det, for med den ekspertise, som DONG har,
er det jo ikke noget problem.
Der er nogle, der får det til at lyde, som om der ikke er andre i verden end A.P. Møller, der kan hive olie op af havet, men det gør DONG og mange andre selskaber for den sags skyld dygtigt.
Så er jeg villig til at lade det bero på, hvad beregningerne viser, men kan vi ikke være enige om, at vi i hvert fald skal se disse tal?
Helle Sjelle (KF), 2003-10-23:
Hr. Keld Albrechtsen er velkommen til at stille alle de spørgsmål til ministeren, som han har lyst til.
Det er der jo ikke nogen der forbyder hr. Keld Albrechtsen at gøre.
Det kan han jo bruge sin fremtidige indsats til her i Folketinget.
Med hensyn til beskatningen er der bare at sige, at på nuværende tidspunkt ligger den på 73 pct., hvad angår marginalskatten.
Som jeg sagde tidligere, må man også sige, at den aftale, der ligger på nuværende tidspunkt, kan vi, uanset hvordan vi vender og drejer det, ikke komme uden om, giver en højere indtægt til staten, end den har gjort tidligere.
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at vi bestemt ikke har deponeret vores handlekraft hos A.P. Møller.
Men derfor kan vi jo godt mene, at det er en udmærket aftale, der ligger på nuværende tidspunkt.
Den aftale giver faktisk et ganske pænt resultat, hvad angår vores beskatning af de fremtidige naturressourcer, der er i Nordsøen.
Og det synes jeg at vi kan være godt tilfreds med.
Og så må man sige, at den beskatning af kulbrinte, som hr. Keld Albrechtsen også nævner, jo ikke har givet noget væsentligt indtil nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Nu er det jo nok i almindelighed sådan, at hvis A.P. Møller er godt tilfreds, er Det Konservative Folkeparti også godt tilfreds.
Det er en politisk holdning, og den kan man have.
Det, der bekymrer mig, er, at ministeren ikke vil svare, når vi stiller spørgsmål om at få lavet sammenligninger og få rejst spørgsmålet om, hvorfor man f.eks. ikke fulgte kulbrinteudvalgets forslag, men valgte en dårligere løsning.
Og hvor er egentlig sammenligningen mellem det, ministeren har aftalt med A.P. Møller, og den nuværende lovgivning, hvis man forudsætter en højere oliepris, f.eks. 28 dollar?
Det spørgsmål ville ministeren ikke svare på.
Han i stod spørgetiden og sagde, at det ville han simpelt hen ikke svare på.
Derfor vil jeg gerne bede om, at Det Konservative Folkeparti, selv om man har deponeret sin politiske handlekraft henne hos A.P. Møller, dog i det mindste giver tilsagn om, at vi får besvaret de spørgsmål, vi stiller, og får lavet de beregninger, så vi kan sammenligne det, ministeren har lavet, med de alternative muligheder, som findes.
Helle Sjelle (KF), 2003-10-23:
Vi er, som jeg sagde i min ordførertale, meget tilfredse med den aftale, der ligger.
Derfor har vi heller ikke gjort os yderligere tanker om at begynde at komme nærmere ind på de ting, som hr. Keld Albrechtsen fremførte i sit indlæg.
Vi er godt tilfredse med de aftaler, som regeringen er kommet frem til.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg tror, at fru Helle Sjelle kom til at sige, at kulbrintebeskatningen strammes.
Det, der ligger i aftalen, er
jo, at beskatningsprocenten for kulbrinteskatten nedsættes, så det er faktisk det modsatte.
Nogle af os, der har betalt børnebidrag i mange år, kunne da i og for sig godt tænke os en ordning, hvor vi, hvis vi betaler 100 kr., så trækker 250 kr. fra i skat.
Så jeg synes sådan set, at A.P. Møller har fået så rigeligt.
Hvorfor har man ikke brugt den model, som der lå et forslag om, og som var indlysende meget bedre end det, ministeren er nået frem til vedrørende A.P. Møller?
Så vil jeg gerne spørge: Kan vi i det mindste ikke få en garanti for, at vi får gennemregnet tingene, så vi kan sammenligne og dermed også tage stilling til, om de påstande, ministeren kommer med, er korrekte?
Helle Sjelle (KF), 2003-10-23:
Det danske olie- og gaseventyr må man sige har udviklet sig ganske positivt.
Det er et eventyr, der har bidraget positivt til vores energiforsyning og vores betalingsbalance, og som har skabt arbejdspladser og erhvervsudvikling. Derfor er det heller ikke unaturligt, at Folketinget drøfter de fremtidige rammer for indsatsen vedrørende olie- og gasressourcerne i Nordsøen.
Ved Folketingets forespørgselsdebat i februar om beskatning af olie- og gasressoucer blev det også vedtaget, at man skulle undersøge mulighederne for, at staten kunne få en større andel af værdierne for produktionen af olien og gassen i Nordsøen.
Derfor har regeringen haft forhandlinger med A.P. Møller, og de forhandlinger har så resulteret i en aftale, der betyder, at staten kan se frem til at få 61 pct. af overskuddet fra Nordsøen, samtidig med at A.P. Møller får mulighed for at fortsætte arbejdet i Nordsøen frem til 2042.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for, at ressourcerne i Nordsøen kan udnyttes måske endnu bedre, end de er blevet før.
Vi er således meget glade for resultatet, og vi synes, at man har fundet den rigtige balance mellem på den ene side at sikre staten flere penge og på den anden side sikre, at det fortsat er attraktivt at indvinde olie og gas i Nordsøen.
Derudover er det også en aftale, der indebærer, at kulbrinteskatten strammes, at staten frem til år 2012 modtager 20 pct. i overskudsdeling fra A.P. Møller, og at staten fra 2012 også indtræder som partner med en ejerandel på 20 pct.
Dertil kommer så også, at royalty afskaffes fra 2004 og rørledningsafgiften modregnes i kulbrinteskatten frem til 2012, hvorefter den afskaffes.
Ole Stavad (S), 2003-10-23:
Jeg er ked af, at fru Aase D. Madsen bliver så ophidset, for det er sådan set af en meget saglig interesse for et helt generelt spørgsmål, nemlig spørgsmålet, om det, fru Aase D. Madsen i dag har sagt på Dansk Folkepartis vegne, er et uforbeholdent tilsagn om at støtte aftalen, uafhængigt af hvad der måtte komme ud af de forhandlinger, der foregår i øjeblikket. Jeg mener ikke engang, at det er en god støtte til ministeren at give sådan et uforbeholdent tilsagn.
Det har jeg så forsøgt at eksemplificere, så fru Aase D. Madsen kan se problemet, fordi fru Aase D. Madsen selv har lagt vægt på, at man får den fordeling.
Derfor synes jeg jo, at det er et centralt spørgsmål i den fase, vi er i nu.
Jeg forlanger ikke på nuværende tidspunkt noget specifikt svar på et specifikt spørgsmål, men jeg forventer en klar tilkendegivelse af, om Dansk Folkeparti har nogle forudsætninger, der skal være opfyldt på de områder, som endnu ikke er opfyldt, som er uafklarede i forhold til det tilsagn, man har givet.
Det synes jeg er ret afgørende også for ministeren i de forhandlinger, som ministeren sidder i for øjeblikket, og jeg tror da, at det, at man stiller nogle ret klare forudsætninger op, også vil være en støtte til ministerens forhandlinger.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Jeg er så glad for, at Socialdemokratiet kommer med alle disse detailspørgsmål.
Det er jo netop noget, som Socialdemokratiet kan få opklaret under udvalgsbehandlingen, ikke spor problem i det.
Desforuden er der kompensationsmodellen med hensyn til de forskellige selskaber, og hvordan den skal klares, når man sætter selskabsbeskatningen ned.
Og med hensyn til CO2-kvoter, som man ikke har i Nordsøen: Det ved Dansk Folkeparti udmærket godt, og det var netop også derfor, vi allerede spurgte, da vi så pressemeddelelsen.
Der er f.eks. udefrakommende miljøskatter fra EU.
Hvordan påvirker de det?
Hvordan påvirker det den aftale, der ligger?
Det er jo alt sammen noget, vi skal se på i forbindelse med kompensationsmodellen.
Og så vil jeg gerne sige, at Socialdemokratiet pudser lidt glorie her i denne forsamling.
Hvorfor har man dog ikke selv, da man havde magten til det, forhandlet en bedre aftale?
Man havde jo magten til det.
Man kunne jo bare have gjort det.
Man har oven i købet et efterslæb.
Det er da kun Dansk Folkepartis fortjeneste, at der nu kommer penge i kassen.
Den nuværende regering var også svær at slæbe til truget, så jeg har ikke spor samvittighed over det, tværtimod.
Dansk Folkeparti er stolt af det, vi gør i dag, og det vil vi være fremover.
Og så kan hr. Ole Stavad og hr. Mortensen stille spørgsmålene i udvalget, så får de svar.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Når kulbrintebeskatningen ikke har givet noget væsentligt indtil nu, er det jo, fordi der har været disse enorme fradrag.
Det er klart, at hvis man har disse enorme fradrag, bliver der ikke noget overskud at beskatte.
Derfor har den ikke virket.
Men forslaget fra udvalget var jo netop, at man skulle afvikle disse enorme fradrag og dermed få et overskud at beskatte.
Så skal man da ikke sætte skatteprocenten ned, sådan som det ligger i aftalen.
Det, der er den fejl, som ministeren har begået, er, at han har sat skatteprocenten på kulbrintebeskatningen ned og derfor får en mindre beskatning, end han kunne have fået.
Det er en ren foræring til A.P. Møller.
Mit spørgsmål er bare: Kan vi ikke godt få regnet det igennem, så vi kan se, hvad staten har tabt på, at ministeren ikke har fulgt udvalgets forslag, men til gengæld foræret A.P. Møller en nedsat skatteprocent?
Kim Andersen (V), 2003-10-23:
Det er rigtigt, at det er første behandling, og det er derfor, at jeg ikke forstår den negative tone og den negative tilgang, der er i Socialdemokratiet til den her aftale.
Når vi nu har lagt sagen frem i Folketinget og giver den en ordinær procedure og ministeren har erklæret sig villig til at besvare alle mulige og alle tænkelige spørgsmål og give alle de analyser, der kan gives, så forstår jeg ikke den negative tilgang fra Socialdemokratiet og oppositionen.
Må jeg lige sige til hr. Mortensen, som i sin ordførertale var inde på CO2-afgifterne, som jo i dag ikke gælder for aktiviteterne i Nordsøen - det er jo det, der er så karakteristisk ved Socialdemokratiet, man hvirvler en masse støv op og prøver at forplumre en masse ting i stedet for at gå rationelt og konstruktivt til værks, som vi jo har lagt op til - og begyndte at tale om, at CO2-afgifterne også skulle gælde for Nordsøen: Baggrunden for at tingene er, som de er, er klar, for det blev jo fastslået i en rapport udarbejdet af den tidligere regering, at der ikke er væsentlige miljømæssige begrundelser for CO2-afgifter i Nordsøen.
En sådan afgift ville derfor alene være en fiskal afgift.
Må jeg spørge: Hvad har ændret sig på dette her område, så hr. Mortensen også vil have problematiseret det lille element i den store sammenhæng?
Svar udbedes.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Jeg kan tilslutte mig den tankegang, at vi ser på et tåbeligt system, hvor man f.eks. hælder overskudsvarmen ud til pipfuglene, som jeg sagde i min ordførertale.
Man har et kæmpe ressourcespild, fordi man ikke kan indkøbe de systemer, der skal til for at genanvende den, fordi det er så dyrt og belagt med så mange afgifter, at det ikke kan lade sig gøre; økonomisk kan det ikke lade sig gøre. Så siger jeg: Hvad er det dog for et sygt system?
Og der var bred enighed om her, da alle de energipolitiske ordførere blev interviewet, at med hensyn til de systemer må man se på, hvordan man kan få det til at køre. Vi må da ligesom rydde op i det, vi har i øjeblikket, og så se på, om de små skridt kan lade sig gøre.
Så må vi selvfølgelig se på, hvad der er den bedste måde at få klaret de klimaomkostninger på, der skal
Men nu kan jeg jo se, at Dansk Folkeparti allerede er sat uden for de forhandlinger.
Det blev klart tilkendegivet fra hr. Kim Andersens side, at det var forligspartierne.
Så kan I da selv få lov til at klare den lille sag.
Men så længe det har noget med skatter og afgifter at gøre, er det Dansk Folkeparti.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Jeg har ligesom fru Aase D. Madsen læst Kommunernes og Amternes Forskningsinstituts glimrende rapport.
Men som jeg har læst den rapport, er pointen netop, at man laver en helt grundlæggende sanering af hele den nuværende afgiftspolitik og omlægger den, om jeg så må sige, sådan at man belønner de energiformer, som sviner mindst, og til gengæld lægger højere afgifter på dem, der sviner meget.
Så er man fri for alt det der med CO2-afgifter, der så skal gives tilbage til vinden osv. osv., fordi man har én afgiftsstruktur.
Så er mit spørgsmål bare til fru Aase D. Madsen: Hvis det er den samme rapport, vi har læst, og vi er enige om, at det ligesom er sigtelinjen, så kommer vi jo nødvendigvis til, når vi omlægger de her aftaler, at sætte nogle af afgifterne ned - den er jeg helt med på - men andre af dem op, hvis det samlede provenu skal forblive nogenlunde det samme.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Med hensyn til en afgiftsomlægning er det netop det, vi skal se på.
Vi har jo bl.a. Kommunernes og Amternes Forskningsinstitut, som lavede en tyk moppedreng om gassen.
Og der er jo masser af eksempler, rumvarmeafgifter og alt muligt.
Hvorfor kan vi ikke lægge pejlemærkerne fra klimapolitikken ind på de områder?
Hvorfor skal det være tabuområder?
De må da kunne værdisættes lige så vel som de ting, der hentes op direkte af forbrugernes lommer, hvis hr. Martin Lidegaard forstår, hvad jeg mener.
Vi værdisætter jo ikke så seriøst, når det er lettere at hente pengene op af forbrugernes lommer, end hvis ministeren f.eks. skal til finansministeren og hente 1,3 mia. kr. til et Storebæltskabel, der måske er meget tvivlsomt med hensyn til nytten.
Så gad jeg nok se de nøjagtige beregninger, der skulle til der, og de samfundsøkonomiske vurderinger, der skulle til der, hvis de penge til Storebæltskablet skulle hentes i forbrugernes lommer.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg spørger bare for klarhedens skyld, for hvis det er tilfældet, burde det jo være muligt for os andre at få regeringen i tale, for så tegner der sig ikke noget flertal for regeringens forslag, og så kan regeringen jo lige så godt vælge en miljørigtig udgave af lovforslaget.
Det har man ikke selv taget initiativ til, men det har man jo så muligheden for, og så kan man efterfølgende selv tage æren for det.
Det er da et godt tilbud.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Jeg synes, det er dejligt at få så klar tale fra Dansk Folkeparti, og det bliver spændende at se, hvordan regeringen vil stille sig til, at der nu ikke er noget flertal.
Det kunne gøre forhandlingerne lidt mere dynamiske.
Det spørgsmål, jeg har til fru Aase D. Madsen, handler om afgiftspolitikken.
Jeg har bemærket, at fru Aase D. Madsen i flere omgange har kritiseret den nuværende afgiftspolitik, og det er ikke lykkedes mig at fange, præcis hvor det er, fru Aase D. Madsen vil sætte ind.
Men hvis jeg har forstået det rigtigt, så har hun, ligesom vi har det i Det Radikale Venstre, en ret stor bekymring for det ret komplekse system, vi efterhånden har fået opbygget, uoverskueligheden i det; man kunne egentlig have lyst til at gå ind og starte helt forfra - om jeg så må sige - og lave en enkel afgiftspolitik, der fremmede de rigtige miljøvenlige energiteknologier og på den måde, kan man sige, rydde lidt op i regelsættet.
Men det vil jo kræve - og her kommer spørgsmålet - at nogle afgifter skulle sættes ned og andre afgifter skulle sættes op, ellers kan vi jo ikke rydde op.
Ville det efter fru Aase D. Madsens opfattelse komme i karambolage med regeringens skattestop?
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Jeg nævnte lige nøjagtig § 13, som er udvidet, og som hr. Kim Andersen beskriver, som det eneste positive element.
Jeg kan forstå på hr. Kim Andersen, at vi fordomsfrit skal behandle forslaget her, fordi det stadig væk er en førstebehandling, men det må jo indebære, at der er en mulighed for, at Venstre og formentlig også De Konservative vil bevæge sig i retning af det, som vores beslutningsforslag, som vi i dag har fremsat sammen med en række øvrige partier, arbejder hen imod, for ellers er der jo ikke rigtig nogen idé i at sige, at vi skal være fordomsfrie og snakke om tingene og komme frem til en konstruktiv løsning.
Det er jo absurd, hvis ikke man er villig til at fravige det her yderst konservative princip, vil jeg sige.
at snakke om
Som det ligger her, er det en afvisning fra vores side.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Jeg vil meget nødig blande mig i de interne diskussioner mellem regeringspartierne og regeringens støtteparti.
Måske skal jeg stille mit spørgsmål mere enkelt: Kan Dansk Folkeparti forestille sig, at afgifterne sættes op på nogle områder for at få råd til at sætte dem ned på andre?
Er det overhovedet inde i den politiske forestillingsverden hos Dansk Folkeparti?
Hvis man ikke kan det, er det svært at sanere i energipolitikken, så det er jo næsten en forudsætning.
Det er sådan set bare det spørgsmål, jeg enormt gerne vil have besvaret - om man kan forestille sig, at man gør det.
Kim Andersen (V), 2003-10-23:
Det er altså nødvendigt, at vi ser det her i en større sammenhæng som en del af det større marked, som vi nu engang er i og i øget omfang vil komme i.
Hvorfor ikke også se det positivt: Dansk el, kraftværks-el, på eksportmarkederne, og hvilke fordele det har for miljøet i forhold til den el, det fortrænger på eksportmarkederne, som er tilvejebragt med større forurening til følge?
Jeg synes, det er lidt unødvendigt ved en førstebehandling, lad mig udtrykke det sådan.
Det er jo også sådan, at forslaget her giver mulighed
for, at provenuet, som fremkommer ved overskridelse af kvoterne fra elværkerne, kan bruges til energibesparelser og andre gode ting inden for VE-området, og det har vi jo nogle fælles ideer om i det nye år.
Det ville jo være trist, om vi ikke kunne have lovhjemmel til at gennemføre disse visioner.
Så jeg håber, vi får flertal for L 8.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Nu kan jeg forstå indirekte på hr. Kim Andersen, at det her er noget, forligspartierne har tænkt sig at sidde i nattens mulm og mørke og afklare med sig selv, og det skal vi ikke længere ned i detaljen med i dag.
Jeg kan godt forstå, at de to ordførere smiler, for det er jo ikke nogen stolt proces, de på den måde får arrangeret.
Men vi vil da gerne deltage i drøftelserne, for vi vil gerne prøve at påvirke det her.
Når så hr. Martin Lidegaard stiller et relevant spørgsmål, så synes jeg ikke, at det er tilfredsstillende, at det bare bliver puttet ned i hr. Kim Andersens syltekrukke.
Kim Andersen (V), 2003-10-23:
Det nuværende lovgrundlag, kan jeg sige til hr. Martin
Lidegaard, udløber med årets udgang, og vi kan ganske enkelt ikke på baggrund af et beslutningsforslag nå at få lavet de nødvendige analyser og gennemført reelle, seriøse forhandlinger om det her kolossalt komplekse sagsområde.
Det tror jeg at hr. Martin Lidegaard er enig med mig i at det er, og at han også har forståelse for, at det altså kræver længere tid.
Så skal vi naturligvis have de tanker og overvejelser, som ligger i beslutningsforslag nr. B 23, med i de drøftelser og overvejelser, lige så vel som der vil være partier, der har andre synspunkter, som skal indgå i afvejningen.
Her er min formulering altså møntet på alle de partier, som indgår i forlig, og som er parat til at bære et ansvar, som er fremadrettet og sagligt funderet, og det dækker naturligvis også Dansk Folkeparti.