runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2004-06-02:
Det skal jeg ikke blande mig i, men det er åbenbart sådan, at det siger man her fra Folketingets talerstol, og så vil jeg også godt sige, hvad jeg svarede.
Mit svar på spørgsmålet, om vi ville være med til en beretning i denne her sag, var, at vi selv nu havde rejst sagen over for integrationsministeren og havde bedt ministeren om at se på sagen.
Det må dog være det mest saglige, i og med at vi som sagt ikke har detailkendskab til alle sager, at vi beder ministeren, som har embedsmændene til rådighed, vurdere sådanne sager, om der generelt er tale om uheldige tilfælde med børn, der gerne vil tilbage med deres familie, børn, som altså er blevet bortført.
Det er det, vi har bedt ministeren om at se på, og så synes jeg jo ikke, det er særlig klogt, at fru Anne Baastrup, mens vi er i gang med den proces, mens der måske er nogle, der skriver til ministeren og gerne vil have kigget på de her sager, begynder at køre en stor debat om en særlov i Folketinget i forbindelse med et forslag, hvor det her slet ikke har været diskuteret tidligere.
Det undrer mig, at man gør det.
Anne Baastrup (SF), 2004-06-02:
Jeg sendte umiddelbart efter tv-udsendelsen et forslag til hr. Peter Skaarup om, at vi i fællesskab lavede en beretning fra Integrationsudvalget, hvor vi opfordrede ministeren til at få løst det her problem.
Hvad fik jeg tilbage?
Et svar fra hr. Peter Skaarup om, at hr. Peter Skaarup ligesom ikke ville være med nu. Hr. Peter Skaarup har et problem, og hr. Peter Skaarup forsøger at tale sig ud af det.
Det, vi står med nu, er et konkret problem for mennesker, hvis børn er blevet bortført.
Jeg spurgte før: Vil hr. Peter Skaarup gå ind og bistå med at få ændret praksis
Det er det, der er sket, det er godt embedsarbejde, men det hjælper ikke disse mennesker.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-06-02:
Jeg har måske et lidt andet forhold til brugen af det, jeg vil kalde logiske termer.
Jeg har ikke sagt, at hun ikke skal kunne vende tilbage,
men fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at hun automatisk skal kunne vende tilbage alene på grund af det faktum, at hun har været bortført.
Så nævner fru Elsebeth Gerner Nielsen, at børn, der er født som resultat af en voldtægt, naturligvis kan være elsket af deres mødre.
Jeg håber virkelig, at moderen kan sætte sig ud over situationen, så de kan være elsket af deres mor.
Jeg synes også, det ville være fint, hvis den mor i denne her situation, hvis der var tale om voldtægt, kunne få sine børn med, men jeg synes jo mildt sagt, det ville være noget forfærdeligt, hvis hun også kunne få voldtægtsmanden med.
Bertel Haarder (V), 2004-06-02:
Jeg vil gerne takke fru Kornbek for, at hun trods alt havde lidt skrupler over denne særlovgivning, om end det ikke får hende til at stemme imod ændringsforslaget.
Jeg vil takke fru Anne Baastrup for, at hun igen omtaler så udførligt, at det er TV 2-Nyhederne, og at det er programmet Dags Dato, som ligger bag dette ændringsforslag.
Derfor vil jeg gerne fortælle, hvordan TV 2's indslag blev til.
Jeg blev kaldt op i gården på Sortedamsdosseringen, hvor TV 2 holder til, og der sagde jeg følgende: Jeg er imod en særlovgivning, fordi der er en særlig paragraf, som kan bruges i sådanne særlige tilfælde.
Og så blev jeg spurgt: Vil du bruge den paragraf?
Sådan var det, jeg sagde - så kort og klart.
Og da jeg så blev spurgt igen, gentog jeg bare det samme, hvorefter TV 2 kun bringer de første fem ord, nemlig at jeg er imod særlovgivning; og så kunne man jo bringe forskellige ordførere, der syntes, at det var dog urimelig halsstarrigt osv. Det kan godt være, TV 2's redaktion nu sidder og gnider sig i hænderne over, at de fik et indslag, der virkelig var en kioskbasker, og at de fik Folketinget til at føre en ekstra debat på over en time; tillykke, vil de måske sige til sig selv.
Men jeg vil sige til TV 2's redaktion: I skulle skamme jer over at klippe det væk, som var det afgørende, som var begrundelsen for, at jeg ikke ville lave særlovgivning.
Min begrundelse var, at det er overflødigt, og at der er en paragraf, og jeg sagde, som jeg også er blevet takket for i dag, at kommer den på mit bord, så vil jeg naturligvis se på den, men at jeg ikke kan stå og afgøre den i TV 2.
Det klipper man bare væk, sådan laver man nyheder i Danmark!
TV 2's redaktion bør skamme sig!
Hvis nu sagen ender på mit bord, så vil jeg have følgende grundholdning til den: Det kan tale for, at der gives familiesammenføring, hvis det alene er bortførelsen, som er årsag til, at der blev givet nej - hvis det alene er bortførelsen.
Hvis det derimod er sådan, at der også uden bortførelsen var givet nej, så skal der da ikke gives dispensation, så skal man da ikke bruge den særlige paragraf.
Skal vi nu ikke prøve at holde tungen lige i munden?
Det, som et flertal i Folketinget har sagt tak for, nemlig at vi ser på sagen igen, sagde jeg i tv, og jeg begrundede, hvorfor jeg gik imod en særlovgivning; de klippede det bare væk.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-02:
»Hvad er der sket med de prostituerede kvinder, der er sendt retur til hjemlandet fra Danmark?«
Bertel Haarder (V), 2004-06-02:
Jeg vil gerne takke fru Anne Baastrup for den klare indrømmelse af, at hun og andre partier her i Folketinget ønsker at blande sig i konkrete sager.
Når ministeren efter at have vurderet for og imod og have vurderet alle de oplysninger, som Folketingets partier ikke har, og som jeg ikke må give, så vil Folketinget derefter lave en speciel paragraf for at ændre administrationen.
Det synes jeg er temmelig uholdbart.
Jeg har sagt - også offentligt, for den slags skal åbenbart foregå via medierne, mens ministeren er bortrejst - i mobiltelefon fra Mexico, at jeg da er klar til at se på sagen igen.
Hvis de pågældende, der har fået et afslag, mener, at afslaget er urimeligt, så kan vi da se på sagen igen, men jeg kan jo ikke her i Folketinget, og jeg kan ikke i telefonen fra Mexico foretage en administrativ omgørelse af noget, som embedsmændene efter bedste overbevisning mener er rimeligt i forhold til gældende lov.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-02:
Ministeren siger, at det er utroligt, hvad man skal høre på, men jeg læste bare ministerens egne tal op, hvoraf det fremgår, at når vi ser på tilsagnet til nyt alment boligbyggeri, er der altså sket en halvering fra første kvartal 2003 til første kvartal 2004 - en halvering!
Ministeren bekræfter nu selv, at hvis vi ser på hele året 2002, så var det 16.500, og det var så faldet til 10.500 i 2003 - det har ministeren lige selv stået og bekræftet - et
dramatisk fald, og der vil blive et yderligere fald i antallet af tilsagn i 2004; vi kan jo allerede se, at det er helt nede på 740 i første kvartal 2004.
Jeg vil bare spørge ministeren: Hvordan kan disse kurver, der peger direkte ned mod 0, af ministeren fortsat udlægges som store stigninger?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-02:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er utroligt, at man skal høre på sådan en omgang her i salen.
Vi har haft ikke et frit fald, men en tårnhøj stigning, efter at denne regering er kommet til.
Det er klart, at bedre regler og muligheder samt lånefinansiering, fremrykning af byggeri m.v. har betydet, at det var en ketchupeffekt, der kom.
Og så er det åbenbart gået fuldstændig forbi ørerne på hr. Keld Albrechtsen, og der er steder i Jylland, hvor det er svært at få lejet boligerne ud.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-02:
Det synes jeg godt nok er et bedrøveligt svar.
Nu siger ministeren, at der er svingninger hen over året, og det er jo rigtigt, men statistikken fra første kvartal 2003 sammenlignet med første kvartal 2004 viser altså, at der er sket en halvering af antallet af tilsagn til alment nybyggeri.
Det er jo nærmest et frit fald, må man sige. Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om det virkelig kan være ministerens seriøse alvor, at han bare vil læne sig tilbage på sin ministertaburet og se passivt på, at det almene byggeri går i stå.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-02:
Regeringen har jo med sine boligpolitiske initiativer sikret en ekstraordinær høj aktivitet inden for det almene byggeri og inden for det private udlejningsbyggeri.
Specielt har nedsættelsen af den kommunale grundkapital og adgangen til at lånefinansiere den givet en stor tilvækst i antallet af almene boliger.
Det er korrekt, at antallet af tilsagn til almene boliger i første kvartal af 2004 har ligget lavt sammenlignet med de foregående års store tilsagn.
Jeg kan sige, at antallet af tilsagn varierer over året, og takten i tilsagnsgivningen varierer også fra år til år.
Det er derfor ikke på nuværende tidspunkt muligt at give noget endeligt bud på, hvor mange tilsagn der vil blive givet i 2004. Men jeg vil da heller ikke afvise, at kommunerne tænker sig ekstra grundigt om i år.
Jeg vil da næsten gå ud fra, at de seneste signaler om øgede problemer med at leje eksisterende boliger ud i dele af landet har betydet noget.
Tilsagnstallet kan jo blive lavere end i 2003
, men jeg vil godt understrege, at kommunernes indberetninger på grundlag af vedtagne budgetter peger på, at der i 2004 vil blive givet tilsagn til omkring 8.000 boliger, og kommunernes indberetninger plejer faktisk at være en rimelig indikator for årets byggeri.
Jeg ser ikke behov for yderligere initiativer på området.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-02:
Det her er også et område, hvor regeringen har vanskeligheder, men det er unægtelig en ganske anden sag, nemlig boligbyggeriet. Grunden til, at jeg har rejst spørgsmålet, er, at ministeren har sendt os tallene for tilsagn til nybyggeri af almene boliger for første kvartal 2004
, og det er jo et ganske chokerende lavt tal, som, hvis det virkelig viser sig at det er niveauet, vil betyde, at fremtidens byggeri af almene boliger skrumper meget, meget drastisk ind, og jeg håber så sandelig, at ministeren vil være indstillet på at optage forhandlinger med os andre om, hvordan vi kan få det i gang igen. Tallet er jo helt nede på under 1.000 for første kvartals tilsagn, når vi trækker det private udlejningsbyggeri fra og ser på de rigtige almene boliger.
Det er jo en meget alvorlig situation, og det håber jeg ministeren vil være indstillet på at gøre noget ved.
»Kan ministeren bekræfte, at tallene for tilsagn til almene boliger for første kvartal 2004 tyder på et beklageligt og drastisk fald i nybyggeriet af almene boliger, og hvad vil ministeren gøre i den anledning?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-02:
Jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen føler, at hans frihedsrettigheder er blevet krænket her i Danmark.
Det er ikke en følelse, jeg går rundt med i hvert fald, heller ikke for mit eget personlige vedkommende.
Det er selvfølgelig altid en balance, hvor man skal lægge sig i kampen mod den internationale terrorisme, men vi er jo nødt til at indse, at den internationale terrorisme og dens netværk altså opererer på tværs af landegrænser og opererer med anvendelse af alle den moderne tids nyeste faciliteter.
Og der er demokratiske samfund da nødt til at tage skridt for at beskytte sig selv, for ellers vil demokratierne blive de svage, og så er det demokratierne, der bukker under for tyranniet og terrorismen, og det vil vi i hvert fald ikke gå med til.
Men lad mig gentage, at selvfølgelig skal kampen mod terrorismen foregå i respekt for menneskerettighederne, i respekt for og under overholdelse af internationale regler og konventioner, det siger sig selv.
Vi skal som samfund, der kæmper for menneskerettigheder, også vise det bedste eksempel
på området.
Lad mig så bare sige, at det jo er fast næsten hver onsdag, at hr. Keld Albrechtsen kræver en undskyldning enten på egne vegne eller på andres vegne, og jeg kunne ikke lave andet, hvis jeg skulle give undskyldninger, hver gang jeg erklærer mig uenig med hr. Keld Albrechtsen og hr. Søren Søndergaard.
Jeg agter altså ikke at komme med en sådan undskyldning, bare fordi jeg er uenig med de to herrer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-02:
Nu synes jeg ærlig talt, det er tæt på, at statsministeren burde give hr. Søren Søndergaard og mig en undskyldning.
»Politisk polemik«!
Det er altså ikke hr. Søren Søndergaard og mig, der har lavet tortur nede i Irak, vil jeg lige gøre statsministeren opmærksom på, det er statsministerens allierede, som han fører krig sammen med. Jeg rejser så det spørgsmål over for statsministeren, om ikke de begivenheder, vi har set - tortur i fængslerne osv., forholdene i USA med tilbageholdelse af fanger på ubestemt tid uden lov og dom, forhold, de ikke vil gøre noget ved, og som foregår hos vores allierede - giver anledning til, at vi nu må have en principiel diskussion, hvor temaet er de stramninger og indskrænkninger af vores personlige frihed, herunder vores retsbeskyttelse i tilfælde, hvor der f.eks. er en politisag imod os, de indskrænkninger, der skete i kølvandet på 11. september, og som jeg godt forstår hvorfor skete.
Statsministeren prøver at antyde, at jeg ikke støtter en indsats mod terrorismen og sådan noget, den slags polemik kan statsministeren godt pakke væk, men derfor kan man jo godt rejse det spørgsmål, om ikke de stramninger og den indskrænkning af retssamfundet, som blev foretaget for drastisk, for ubearbejdet, kvalitetsmæssigt for dårligt, ikke giver anledning til, at vi må have en evaluering og en diskussion i samfundet om, hvorvidt det ikke gik for vidt, og om ikke menneskerettighederne blev tabt i svinget undervejs.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-02:
Menneskerettigheder vedkommer os alle sammen.
Når jeg læser Amnesty Internationals rapport, må jeg sige, at der er masser af gruopvækkende historier om krænkelser af menneskerettigheder rundtomkring i verden, og jeg synes ærlig talt, at denne gennemgang af forfærdende eksempler på krænkelser af menneskerettighederne rundtomkring i verden er lidt for alvorlig til, at den skal gøres til genstand for en politisk polemik som den, hr. Søren Søndergaard og hr. Keld Albrechtsen prøver her i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2004-06-02:
Mens statsministeren stadig væk læste op af sit talepapir, og det vil sige, at der var tænkt over det, som statsministeren sagde, sagde statsministeren, at Amnesty Internationals rapport var en meget seriøs rapport.
Statsministeren kan lige slå efter i sit talepapir og se, at det var, hvad statsministeren sagde. Så er det bare, jeg mener, at hvis denne seriøse rapport indeholder noget med betydning for Danmark, så er det vel relevant at spørge, hvad regeringen så mener, man skal gøre ved det, og hvordan man skal forholde sig til det.
Det er derfor, jeg må gentage mit spørgsmål: Mener statsministeren ikke, at der er noget som helst i Amnesty Internationals rapport, der har betydning for Danmark?
Er det kun noget, der gælder for alle de andre, og ikke noget, som vi overhovedet behøver at skænke en tanke her i vores land?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-02:
Der er ingen, der siger, at jeg er enig i alt, hvad Amnesty International skriver.
Det er da ikke et guddommeligt skrift, som er sakrosankt og hævet over enhver form for diskussion.
Jeg vil påstå, at vi i det danske samfund fuldt ud lever op til ikke blot de normer, der gælder, men også de regler, der gælder, når vi taler menneskerettigheder.
Lad mig bare slå fast, at som frie, demokratiske samfund, der gerne vil stå vagt om menneskets frihedsrettigheder, er det utrolig vigtigt, at der hele tiden er fokus på det, og derfor hilser jeg også meget velkommen, at der hele tiden er kritisk fokus på, om vi og andre overholder menneskerettighederne.
Søren Søndergaard (EL), 2004-06-02:
Det hørte jeg ikke hr. Keld Albrechtsen sige, men det må jeg høre om en anden gang.
Jeg vil bare spørge statsministeren, om statsministerens udmelding skal forstås på den måde, at når man kigger på Amnestyrapporten, så er der intet der, der vedrører Danmark. Er det en korrekt forståelse af statsministerens synspunkt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-02:
Netop når vi i vores samfund kæmper for beskyttelsen af menneskerettighederne, så skal vi foregå med det allerbedste eksempel og stå som lysende eksempler.
Derfor smerter det også ekstra hårdt, når der sker krænkelser, som der f.eks. skete i de irakiske fængsler, og det kræver en helt ekstraordinær indsats at genoprette den tillid, der er tabt i den forbindelse.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg tidligere har sagt, at det selvfølgelig ikke er acceptabelt med tidsubestemt tilbageholdelse af mennesker, uanset hvad de har gjort.
Deres situation bør afklares enten på den ene eller på den anden måde.
Kampen mod international terrorisme skal selvfølgelig ske med lovlige midler under overholdelse af de internationale regler og konventioner, der gælder.
Men man skal også passe på ikke at blive tossegod, som hr. Keld Albrechtsen er meget på vej til at blive, og tro, at terrorister sådan er Vorherres bedste børn, der retter sig efter det, bare der bliver sagt fy-fy til dem.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-02:
Men statsministeren må jo erkende, at det, efter at han har besøgt Bush - og statsministeren siger, han har fremført spørgsmålet om Den Internationale Straffedomstol og tillægsprotokollen og rejst spørgsmålet ikke om tortur
De fortsætter deres særlovgivning.
Jeg har ikke hørt noget
om, at præsidenten som følge af den samtale, der var, har nogen som helst initiativer på bedding til at få fjernet de undtagelsesbestemmelser, der reelt suspenderer den amerikanske forfatning på væsentlige strækninger. Vi har det jo selv her i Europa med alle mulige undtagelsesbestemmelser fra menneskerettighederne i EU's antiterrorlovgivning.
Var det ikke værd at tage det op, inden vi vænner os til i de vestlige samfund, at bare man siger, det er noget, der har med terror at gøre, så må vi godt tilbageholde folk på ubestemt tid, og så må der godt være lidt fysisk tvang?
Det er selvfølgelig ikke godt, men o.k., det sker jo; hvor der handles, der spildes.
Det er det, jeg kalder forråelsen.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han ikke godt vil tage det spørgsmål op, f.eks. også i Det Europæiske Råd, som jo er ansvarlig for antiterrorlovgivningen i EU, for ellers begynder vi selv at underminere de menneskerettigheder, som vi hævder at vi kæmper for at forsvare.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-02:
Jeg må tage kraftigt afstand fra hr. Keld Albrechtsens påstand om, at der her i landet skulle ske en forråelse af situationen vedrørende menneskerettigheder.
Danmark opfylder til punkt og prikke både de principper, der gælder, og de regler, der gælder om menneskerettigheder.
Men i øvrigt er jeg da fuldstændig enig i, at spørgsmål om menneskerettigheder bør gøres til en, jeg havde nær sagt evig diskussion, for der skal hele tiden være fokus på menneskerettigheder.
Jeg hører til dem, der mener, at der eksisterer, hvad jeg godt vil kalde grundlæggende universelle rettigheder, frihedsrettigheder for det enkelte menneske; det kan aldrig gøres til en stats indre anliggender, vi har alle en forpligtelse til at påse, at disse rettigheder bliver beskyttet og overholdt, og derfor skal der være en stadig diskussion af det.
Anne Baastrup (SF), 2004-06-02:
Nu skal jeg ikke forlænge debatten - vi skal jo også snart til at stemme, og vi skal videre - men jeg vil godt lige minde integrationsministeren om, at dele af det her lovforslag, L 171, startede med en somalisk pige, der muligvis skulle sendes til genopdragelse. Denne somaliske pige betød, at vi havde et samråd i Socialudvalget, socialministeren ændrede på børnetilskudsreglerne, og integrationsministeren kom så med et lovændringsforslag til udlændingelovgivningen.
Så kom ikke og sig, at integrationsministeren ikke også tager konkrete sager op og laver lovgivningen om.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-02:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at man jo kan høre det halve af det, der bliver sagt, at det er jo det, der sker.
Jeg sagde, at da regeringen tiltrådte, var der tilsagn til omkring 7.000, og det er det, der er steget meget.
Det kan godt vise sig, at det bliver lavere.
Jeg kan jo ikke give nogen garantier for, hvor meget der vil blive bygget.
Vi kan blot konstatere, at i går, da regeringen gav mulighed for byggeri af flere tagboliger, og da regeringen gav mulighed for at bruge erhvervslokaler til lejligheder bl.a. her i Københavnsområdet, da stemte Enhedslisten imod. Enhedslisten kan kun én ting: Almene boliger, almene boliger.
Vi andre vil gerne bygge almene boliger, og vi vil bygge ældreboliger, vi vil bygge familieboliger, vi vil bygge privat udlejningsbyggeri, men det vil Enhedslisten ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-02:
Så er vi altså åbenbart enige om, at tallene i øjeblikket peger nærmest lodret nedad, for ministeren har ikke på noget tidspunkt været i stand til at modsige de tal, som vi jo faktisk er enige om.
Det er altså dramatisk, at de falder fra 16.500 til 10.500, og nu håber ministeren på, at det kan nå
op på 8.000 i år, selv om første kvartal er helt nede på 740.
Jeg vil så spørge: Giver 740 på ét kvartal anledning til at tro, at man kan nå op på 8.000 på fire kvartaler?
Vi må da kunne starte debatten ud fra det saglige grundlag.
Jeg synes, det er trist, at økonomi- og erhvervsministeren kommer her og snakker om en stigning
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-02:
Nu sagde hr. Keld Albrechtsen, at der var noget galt med matematikken lige før, og det tror jeg også, når jeg hører hr. Keld Albrechtsen, for i 2002 havde vi jo en stigning til 16.000 boliger; det var jo ketchupeffekten.
Jeg synes, det er enerverende at sidde og høre på.
Hver gang vi andre prøver at sætte alt muligt andet byggeri i gang, så stemmer hr. Keld Albrechtsen imod; privat udlejningsbyggeri duer ikke.
I går drejede det sig om, at Københavns Kommune får mulighed for at bygge lejligheder i erhvervslejemål, tagboliger og lignende, og det stemte hr. Keld Albrechtsen også imod.
Tallene behøver vi jo ikke at diskutere, de kommer fra Erhvervs- og Boligstyrelsen, og dem kan vi jo alle sammen se.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Baastrup (SF), 2004-06-02:
Integrationsministeren lavede lige præcis den gennemgang af udlændingelovens § 9, som jeg også havde forventet han ville komme med, og jeg er da heller ikke i tvivl om, at udlændingeloven allerede i dag giver hjemmel til denne særlige mulighed for, at bortførte børn får lov til at blive familiesammenført med deres ægtefælle og deres børn fra hjemlandet.
Men problemet for integrationsministeren er jo, at de rent faktisk har fået afslag.
Problemet for integrationsministeren er, at den praksis, som ministeren nu siger man kan bruge ifølge lovgivningen, vil man ikke bruge.
Jeg er fuldstændig enig med integrationsministeren i, at det er uheldigt med en lovgivning, der laves som sådan nogle særbestemmelser.
Men vi har jo bare det problem som opposition, at vi har en minister, der har muligheder i sin lovgivning for at anvende konkrete vurderinger i sager, hvor det af humanitære grunde findes rimeligt at gøre det - ministeren opregnede her særlige tilfælde, internationale forpligtelser osv. - men at ministeren ikke bruger de muligheder.