Keld Albrechtsen (EL), 1999-01-27:
Det lovforslag, som regeringen har fremsat her, vil kun have meget marginal indflydelse på strukturudviklingen.
Det lægger i virkeligheden kun bremse på en lille bitte brøkdel af de allerallerstørste brug, men den generelt forkerte strukturudvikling, som finder sted i øjeblikket, vil lovforslaget ikke indvirke på.
Muligvis vil det endda indvirke negativt.
Det, som vi står over for, er jo, at vi bliver nødt til nu at intensivere omlægningen til økologisk landbrugsproduktion, således at dansk landbrug får mulighed for at genvinde noget af det vigende eksportmarked, som det konventionelle, industrielle landbrug er ved at miste.
Så der er simpelt hen brug for langt mere vision og handling end det, der fremgår af ministerens forslag.
Der er lige kommet en rapport fra Ålborg Universitetcenter - den blev offentliggjort i lørdags - der peger på, at markedet for økologiske landbrugsvarer vil være voldsomt stigende til omkring 170 mia. kr. i de kommende 10 år i Europa, USA og Japan, og dansk økologi kunne få en virkelig betydning som eksportsektor i Danmark, hvis man vel at mærke kendte sin besøgelsestid i landbrugets top hos ministeren.
Så kunne der afsættes noget, og så kunne der blive en fremtid for dansk landbrug.
Men det haster ganske overordentligt, også når vi ser på svineproduktionen.
Vi kan ikke blive ved med i England f.eks. at afsætte alle disse industrisvin.
De vil ikke købe dem, og også dér har man sovet i timen.
Så kommer der nu et forslag til ny landbrugslov, som ikke tager fat om dette helt afgørende problem i dansk landbrug.
De arealgrænser, som er foreslået, og dyreenhedsgrænser, som ikke er i harmoni med hinanden, gør kun ondt værre, fordi de altså på grund af disharmonien ikke medvirker til omstillingen af de større landbrug til økologi.
Det hele forværres jo så med Vandmiljøplan II, som også er med til at drive den forkerte strukturudvikling fremad.
Den efterspørgsel, der er efter økologiske produkter, er den, landbrugspolitikken skal rettes ind efter, og det er den, der kan være med til at hamle op med de svindende arbejdspladser inden for landbruget og også dér skabe mere beskæftigelse.
Derfor vil vi foreslå, at man indfører incitamenter, der fremmer blandet drift, kapitalekstensiv drift, økologisk drift, sædskifte, i stedet for den ensidige industrielle dyrkning, som præger billedet i dag.
Og den simpleste måde at gøre det på - det bliver vi nødt til at gentage fra Enhedslistens side - er altså at indføre en overskudsafgift, en afgift på overskud af kvælstof.
Det vil virkelig være med til at drive en omlægning i mere økologisk retning igennem.
Vi ønsker også at påvirke udviklingen på ejendomssiden.
Der er i forslaget fra regeringens side åbninger med hensyn til ejendomsspørgsmål.
Det er vi glade for at der er.
Det vil vi gerne arbejde videre med, også sådan, at man fik mulighed for at lave jordrentebrug og andelsbrug på jordrentebasis. Det kunne være med til at fjerne den enorme kapitalisering, som jo ligger og hviler som en møllesten på landbruget i dag,
denne enorme kapitalbyrde.
Der er lidt i forslaget dér, som vi godt kan se en rigtig retning i, og som vi gerne vil være med til at diskutere.
Jeg må sige, at som lovforslaget ser ud i dag, fremmer det ikke økologien, men gør tværtimod problemerne for økologien større, og derfor kan vi ikke støtte det, sådan som det ligger; det må jeg sige rent ud.
Men vi håber, at regeringen, når man skal vælge side i den her sag, først og fremmest vil vælge dem, som sidder på økologien, og lave en landbrugslov sammen med dem.
Nu må vi se, hvad der kan blive muligt.
Hr. Erling Christensens bemærkninger til indledning her i debatten var alt andet end opmuntrende.