runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2002-03-18:
Der er for få selvstændige i Danmark.
Vi er alt for mange, der er så glade ved den trygge lønmodtagertilværelse, at vi ikke tør tage springet og starte som selvstændige.
Det kan der være mange grunde til.
Hvis vi starter med uddannelsessystemet, har der været en lang årrække, hvor undervisningen og erhvervs- og studievejledningen i meget ringe grad pegede på muligheden for at ernære sig som selvstændig.
Der har faktisk også været en lang periode, hvor mange undervisere, ikke mindst i gymnasieskolen, bestemt ikke har omtalt det private erhvervsliv særlig respektfuldt. Vilkår for start af virksomhed og især vilkårene for at drive virksomhed i Danmark har heller ikke været optimale.
Efter Det Konservative Folkepartis mening er det utrolig vigtigt, at der er mennesker, der tør tage risikoen og chancen og blive selvstændige.
Samfundet har brug for iværksættere, der kan være med til at skabe produktion og arbejdspladser til gavn for os alle.
Det vil give mange flere muligheder for på denne måde at spare op til etablering.
Jeg er sikker på, at der er mange, der i de første mange år på arbejdsmarkedet har nok at gøre med at få økonomien til at række til den private etablering med bolig, bil og børn, og som først senere har det økonomiske råderum til at sætte penge ind på en etableringskonto.
I alderen op til 45 år kan det også være vanskeligt at turde tage springet væk fra den trygge lønmodtagertilværelse.
Derfor er det en absolut fornuftig idé at hæve aldersgrænserne. Ud over aldersgrænserne ændres der også på reglerne for, hvor stor en del af lønindkomsten der kan indsættes på etableringskontoen, fra 25 pct. til 40 pct., samt reglerne for efterbeskatning af midler, der ikke er brugt til etablering.
Jeg håber og tror, at forslaget kan medvirke til, at flere danskere bliver selvstændige.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Jacob Buksti (S), 2002-03-18:
Forslaget er omfattet af forligsaftalen omkring finansloven
Socialdemokratiet kan acceptere, at forslaget gennemføres.
Der er elementer, vi ikke bryder os om, og vi skal da ikke lægge skjul på, at vi er bekymrede over, at regeringen ikke mener at kunne skønne over de provenumæssige virkninger af forslaget, men det er jo regeringens ansvar.
Vi har endelig noteret os, at regeringen med forslaget åbner mulighed for, at man kan etablere selvstændig virksomhed med anvendelse af etableringskontoordning helt frem til at man er 65 og kan indbetale til ordningen, indtil man er 70.
Det må vel være et led i regeringens seniorpolitik, for det er vel ikke, fordi ordningen blot skal kunne bruges som en skattemæssig begunstiget pensionsopsparingsordning.
Men vi kan som sagt acceptere, at forslaget gennemføres.
Peter Christensen (V), 2002-03-18:
I Venstre går vi ind for at styrke borgernes lyst til at etablere egen virksomhed.
Vi har brug for den dynamik, det giver i samfundet, at flere mennesker kommer i gang med egen virksomhed, og vi har brug for den forøgelse i beskæftigelsen, der følger med.
Derfor har regeringen med L 135 foreslået en række tiltag, som skal gøre det mere attraktivt for lønmodtagere at starte selvstændig virksomhed.
Bl.a. opnår iværksættere ifølge forslaget ret til at indskyde 40 pct. af nettolønindtægten imod tidligere 25 pct. og mulighed for at videreføre og indskyde midler på en etableringskonto, indtil 5 år efter at etableringen er sket.
Det betyder, at iværksætterne vil have større økonomisk stødpude i de første år af den nystartede virksomheds levetid.
Skulle det alligevel gå galt for iværksætteren, således at drømmen om egen virksomhed alligevel ikke kan realiseres, mener vi, det er vigtigt, at det ikke bliver yderligere straffet.
Det sikrer lovforslaget bl.a. ved at lempe efterbeskatningen gennem en nedsættelse af tillægsprocenten fra 5 til 3, hvad der i højere grad stemmer med den gældende markedsrente.
Det mener Venstre er en rigtig måde at gøre tingene på, således at lysten hos potentielle iværksættere til at starte selv ikke på forhånd ødelægges ved udsigten til en mulig skattemæssig straffeekspedition.
Forslaget fra regeringen hæver desuden aldersgrænsen for, hvornår etablering af nye virksomheder kan ske, til det 65. år.
Vi mener, at det er fornuftigt, at aldersgrænsen for etablering af virksomhed harmonerer med den erhvervsaktive alder på det almindelige arbejdsmarked, og forslaget fjerner således yderligere en barriere for etablering af selvstændig virksomhed.
Alt i alt mener vi i Venstre, at vi har at gøre med et lovforslag, som øger borgernes lyst til at starte egen virksomhed, og som sikrer bedre vilkår for dem, der tager springet.
Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2002-03-18:
Det synes jeg kan være ganske, ganske fornuftigt.
Derfor håber jeg også, at skatteministeren vil støtte det kloge forslag, som hr. Niels Helveg Petersen stillede, om at prøve at dele forslaget op, sådan at vi kan bruge vores kræfter på de ting, vi er enige om, nemlig at få skabt nogle gode vilkår for de velgørende organisationer.
Så er der den anden del af forslaget, som handler om at rette op på en lang række andre ting og måske også, som Enhedslistens ordfører var inde på, skabe nogle nye huller, få dem over i en anden diskussion, sådan at vi kan samles om det, vi er enige om, i stedet for at skulle sprede os, fordi skatteministeren ønsker at samle en masse diskussioner under ét.
Så jeg håber, at også regeringspartierne vil støtte det glimrende radikale forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-18:
Det er helt korrekt, hvad skatteministeren er inde på, at Enhedslisten ofte finder skattesnydere omkring hvert hjørne
Det er regeringens egen vurdering, at det her vil give en øget risiko for reelle tab for Told og Skat.
Det er regeringens egen vurdering.
Det er en vurdering, som skatteministeren selv er kommet med.
Det bekymrer os selvfølgelig meget, at man gennemfører et forslag på den baggrund vel vidende, at det her åbner op for reelle tab for Told og Skat.
Det var det ene, jeg ville sige. Det andet, jeg ville sige, var, at ja, det er rigtigt, at vi har klare intentioner om at hjælpe de frivillige ledere, og det, der så kan undre mig, er, hvorfor ministeren ikke har læst høringssvarene, inden vi kommer herned i salen, for netop de frivillige ledere har jo vurderet, at det her forslag ikke hjælper de frivillige ledere. De frivillige lederes egen vurdering er, at det her forslag ikke hjælper, og det er på den baggrund, at bl.a. Enhedslisten, men jeg kan også høre andre i salen, ikke ønsker at støtte det her forslag, men klart ønsker at støtte formålet med at sætte grænsen op til 50.000 kr.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-03-18:
Jeg var glad for, at hr. Ole M. Nielsen nåede frem.
Jeg synes, at det, han sagde, var kloge og forstandige ord.
Det her forslag har jo netop det sigte at hjælpe dem, som har hjælp behov, og på en måde, så vi mindsker byrden for f.eks. de foreningsledere, som i øjeblikket har et overordentligt stort pres i dagligdagen.
Generelt vil jeg sige tak for en positiv modtagelse af forslaget.
At den yderste venstrefløj er negativ, er sådan set ikke overraskende.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil ser jo i enhver skattediskussion en skattesnyder rundt om hvert hushjørne - eller jeg burde måske sige klubhushjørne.
Det ved vi, og det er jo en holdning, som man har, og sådan er det.
Så fik vi en klar radikal tale, med streg under det radikale, for jeg blev egentlig ikke helt klar over, om Det Radikale Venstre til syvende og sidst vil støtte det, men vi vil i hvert fald bestræbe os på at besvare de spørgsmål, som Det Radikale Venstre stillede fra talerstolen, og også i et grundigt udvalgsarbejde sikre, at eventuelle tvivlsspørgsmål måtte blive rettet op.
Med hensyn til idrætsforeninger er der nogle, der siger: Jo, men vi har også et klart ønske om osv., osv.
Jeg vil gerne sige, at hvis det klare ønske udmøntes i yderligere kontrolforanstaltninger med kasseapparater og strimler og jeg ved ikke hvad, så er det ikke den vej, vi ønsker at gå.
Vi ønsker ikke flere af den slags ordninger, som i virkeligheden er en stor belastning for vores foreningsliv.
Den omstændighed, at man sælger tre poser Piratos i klubhuset søndag formiddag, må altså ikke få os til i det offentlige at lave et kæmpe kontrolsystem.
Lad os dog nu hjælpe og give et skulderklap til de frivillige ledere, vi har, og sige, at de spydspidser i lokalsamfundet, som gør den her indsats, skal altså ikke trættes med unødigt kontrolbesvær, som i virkeligheden ikke giver noget som helst provenu til staten, når det kommer til stykket.
Så vil jeg sige til de bemærkninger, den socialdemokratiske ordfører kom med, at jeg er glad for den positive indstilling, og jeg tager meget gerne imod opfordringen til at se på de høringssvar, der er kommet, om vi kan gøre det administrativt endnu lettere, end der er lagt op til i forslaget her.
Jeg har ikke nogen bekymringer med hensyn til at gå videre ad den her vej - absolut ikke.
Hvis vi kan komme væk fra kasseapparaterne og kontrolstrimlerne og alt det med de guldtressede kasketter og komme over i et enklere system, som også kan fjerne noget af den tvivl, der måtte være, er det godt.
Vi ved jo, der har været diskussioner om mange ting, også på det seneste spørgsmålet om støtte til vores foreningsliv.
Jeg tager meget gerne mod den opfordring, og det vil vi gerne vende tilbage til under udvalgsarbejdet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-18:
Beklager, at jeg ikke kunne være her før,
men jeg skal ikke forlænge debatten meget. Jeg vil sige, at vi er meget positive over for det forslag her.
Nu har jeg ikke hørt de indvendinger, der er kommet fra andre, fordi jeg ikke har været her
, men som vi opfatter det, er det en hjælp til de mennesker, som ønsker at gøre et stykke frivilligt arbejde i vores foreninger rundtomkring, og så kan man selvfølgelig ønske sig alt andet og meget mere osv.
Men så må vi erkende, at vi får en undergravning af vores momssystem, og at vi kommer i konkurrence med dem, der driver tilsvarende forretninger med de samme ting, og som skal leve af det, osv., så det kan vi heller ikke.
Men egentlig synes jeg, at det her er udtryk for en ganske rimelig balance, og vi kan støtte forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-03-18:
Da hr. Anders Samuelsen er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans vegne gøre nogle bemærkninger til forslaget.
Efter radikal opfattelse kunne det foreliggende forslag med fordel have været opdelt i to selvstændige forslag: Et forslag, der indeholdt regeringens bestræbelser på at give lettelser, konkurrencepakkedelen, og et forslag, der sigtede på at styrke det frivillige foreningsliv.
En opdeling ville have givet et bedre grundlag for lovgivningsarbejdet.
Der er jo tale om helt forskellige hensyn i de to sammenhænge, og vi vil derfor opfordre til, at lovforslaget opdeles.
Det Radikale Venstre er positiv over for de dele af lovforslaget, der letter foreningernes vilkår i hverdagen.
Der har længe været et behov for at gøre det lettere og sjovere at skaffe midler til gode formål i foreningerne, og lovforslaget tager her et skridt i rigtig retning.
Hvad angår de generelle lettelser til erhvervslivet, vil vi gøre vores stilling op, når der foreligger høringssvar på hele lovforslaget.
Vi erkender, at der er et problem med for korte frister for specielt små virksomheder.
Vi er ikke helt sikre på, at regeringen her har fundet den rigtige løsning.
Morten Homann (SF), 2002-03-18:
Nu er det sådan en fin balancegang, hvor man må vægte mange forskellige ting mod hinanden i det her forslag.
Når der er forslag, som går i den retning, vil vi gerne være med til at snakke om dem.
Der er nogle gode elementer i det her forslag, som vi i SF gerne vil støtte.
F.eks. synes vi, det er fornuftigt, at man giver momsfritagelse for almennyttige og velgørende organisationer.
Vi synes, at der er gode pointer i at støtte det arbejde, som de organisationer laver, på denne her måde.
Vi synes også, at der måske kan være god grund til at gå ind og kigge på og snakke om, hvor momsfritagelsens nedre grænse skal være, om den skal ligge på 20.000 kr. eller det kan give mening at hæve den lidt.
Hvis man ser på bundlinjen, hvis man kigger på retssikkerheden, og hvis man kigger på de op mod 200 mio. kr., som det her forslag kommer til at koste, så synes jeg altså, at der er vigtigere ting i Danmark at bruge pengene på, end at bruge dem på den her måde. Man kunne f.eks. give dem til uddannelserne, som holder hårdt for i forbindelse med finansloven.
Man kunne give dem til de hjemløse, som også bliver skåret i finansloven.
Man kunne bruge dem på at få gjort noget ved sundhedssystemet, give bedre vilkår for ældre.
Vi synes samlet set, at det at bruge 200 mio. kr. på det her forslag er en dårlig idé.
Så samlet set kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-03-18:
Det forslag, vi her behandler, ser vi i Det Konservative
Folkeparti
utrolig positivt på.
Det gør vi af flere årsager.
For det første vil vi gerne være med til at lette byrderne for dansk erhvervsliv.
Det er en konservativ mærkesag.
Ud over det ønsker vi selvfølgelig at medvirke til at styrke det frivillige foreningsliv, som vi mener er både godt, sundt og konstruktivt for det danske samfund.
Vi konservative støtter helt og fuldt regeringen og dens bestræbelser på at styrke konkurrenceevnen, øge væksten og beskæftigelsen, og det kan det her forslag bidrage til.
Frivilligt arbejde er vigtigt.
Derfor skal frivillige organisationer have det lettere; de skal undgå en masse bøvl; de skal have tid til at udføre deres egentlige hovedforpligtelser.
En hævelse af momsgrænsen fra 20.000 til 50.000 kr. hjælper særligt de små virksomheder eller nye virksomheder og så i øvrigt de frivillige organisationer.
Desuden kan frivillige i det hele taget fritages, så de slipper for at stå med en masse papirarbejde, men i stedet kan udføre deres frivillige arbejde.
At grænsen for den månedsvise afregning hæves fra 10 til 15 mio. kr., ser vi også utrolig positivt på.
Tidligere finanslove har fremrykket afregningstidspunktet, og det er ikke den vej, vi vil.
Vi vil give danske virksomheder bedre forhold, og derfor ser vi også utrolig positivt på, at flere virksomheder nu får bedre tid til at afregne deres moms.
Det er dyrt og besværligt, især for små virksomheder, at skulle afregne momsen så ofte.
Man oplever f.eks. supermarkedet, der har en enkelt medarbejder til at påtage sig denne opgave, en medarbejder, som måske skal ansættes yderligere for at kunne gøre det.
Når man får muligheden for at sammenlægge tre måneder, har man i stedet for mulighed for at lave hele regnestykket i én omgang og behøver derfor ikke at ansætte vedkommende i så mange timer og så ofte.
I store virksomheder er det som bekendt mindre besværligt, fordi store virksomheder ofte har en regnskabsafdeling, der i forvejen tager sig af det her og derfor også nemmere kan løse opgaven løbende.
De har ikke den faste medarbejder, men har en ansat, der kommer ind engang imellem, og nu slipper de så for at få vedkommende ind
så ofte.
Vi ser også utrolig positivt på ændringen af fristen for sommerafregning af momsen.
Det virker kun rimeligt ud fra et konservativt synspunkt.
Alt i alt et utrolig godt og positivt forslag til styrkelse af det frivillige arbejde og til bedre forhold for dansk erhvervsliv.
Konservativt Folkeparti støtter det.
Mikkel Dencker (DF), 2002-03-18:
Det foreliggende forslag indeholder flere elementer.
For det første hæves grænsen for, hvornår en virksomhed bliver momspligtig, fra 20.000 til 50.000 kr.
Det er en stor administrativ lettelse for både de berørte virksomheder og skattemyndighederne. Desuden hæves grænsen for, hvornår en virksomhed er stor i henhold til momsloven, fra 10 til 15 mio. kr. i årlig omsætning.
Det medfører, at virksomhederne kan afregne moms kvartalsvis i stedet for månedsvis, dvs. igen en lettelse for de mindre virksomheder.
Det er dog Dansk Folkepartis ønske på længere sigt, at alle virksomheder og ikke kun de såkaldt store skal have kvartalsvis momsafregning.
For de store virksomheder rykkes grænsen også for afregning af sommermomsen fra 25. juli til 10. august.
Forslaget indeholder desuden, at velgørende og almennyttige foreningers aktiviteter momsfritages.
Det betyder, at foreningerne lettes for en stor administrativ byrde, samtidig med at skattemyndighederne også lettes administrativt.
Det er naturligvis intentioner, Dansk Folkeparti kan bakke op, og vi kan dermed støtte lovforslaget.
Jeg skal samtidig meddele, at da Dansk Folkeparti har valgt at støtte dette forslag, stemmer vi imod det lignende, men mindre vidtrækkende forslag, som hedder L 37, fra Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Peter Christensen (V), 2002-03-18:
afbureaukratiseringsforslag.
Derfor glæder lovforslaget mig.
Med det her lovforslag bliver det lettere at være erhvervsdrivende, og der bliver bedre forhold for de frivillige foreninger.
Vi kender alle historierne om den selvstændige erhvervsdrivende, der ene og alene skal kæmpe sig gennem en masse papirnusseri.
Tit mister han gejsten, idet hans arbejdsdage bliver til -aftener.
Ligeledes virker det tit uforståeligt, at foreninger, der yder en vigtig og frivillig indsats for samfundet, skal døje med bureaukratisk bøvl.
Det afspejler i øvrigt også bedre vores omverdens forhold.
Det letter de administrative byrder for de små virksomheder.
Det betyder, at foreningslivet lettes for administrative byrder, og der skabes incitament til bl.a. flere velgørende arrangementer.
Desuden forlænger vi momskredittiden for de små og store virksomheder.
Det vil sige, at virksomheder nu skal have 15 mio. kr. i momspligtig omsætning mod 10 mio. kr. tidligere, før de skal afgive månedsvis momsafregning.
Det letter byrderne for op mod 7.000 virksomheder, der nu kan koncentrere sig om at være produktive i stedet for hele tiden at skulle bøvle med papirarbejde. Så forlænges sommerferiefristen fra 25. juli til 10. august, hvilket erhvervslivet har sukket efter.
Det er der sikkert også nogle børnefamilier, der har, idet der nu er en række medarbejdere, der igen kan holde 3 ugers sammenhængende sommerferie i stedet for at få afbrudt ferien af at skulle ind og sidde og svede over momsregnskabet.
Alt i alt et særdeles godt afbureaukratiseringsforslag, som Venstre kan støtte.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-18:
Jeg mener at kunne huske, at hr. Helge Adam Møller i torsdags, da vi debatterede en række lovforslag fra regeringen, nævnte, at det var regeringens dag nummer 110, så det må så være dag nummer 114 i dag. Når man tænker på, hvilken hast regeringen har haft i de 114 dage, hvad man har kunnet producere inklusive to handlingsplaner, som vi også diskuterer her i dag, skulle man jo mene, at en tidsfrist for at lave en udvidet plan for forebyggelse af personfarlig kriminalitet, som er sat til den 1. december 2002, er realistisk nok.
Jeg forstår hr. Karsten Nonbo sådan, at det sådan set er meget fornuftigt at lave en udvidet plan for forebyggelse af personfarlig kriminalitet, men at tidsfristen er et problem.
Jeg synes da ikke, at det skal være det, det kommer an på, så jeg vil gerne høre hr. Karsten Nonbo, hvilken tidsfrist der efter Venstres opfattelse vil være passende.
Det synes jeg da vi kan forhandle om.
Peter Christensen (V), 2002-03-18:
Da vores ordfører på forslaget, hr. Sven Buhrkall, ikke kan være til stede under forhandlingen i dag, skal jeg ganske kort sige, at Venstre kan støtte forslaget.
Formålet med lovforslag nr. L 136 er at foretage en række konsekvensændringer som følge af førtidspensionsreformen.
Der er tale om nødvendige tilretninger af skattelovgivningen, primært som følge af reformen, som er nærmere beskrevet i lov nr. 285 af 25. april 2001, og derfor kan Venstre støtte lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 2002-03-18:
Da der med dette forslag alene er tale om konsekvensændringer som følge af den vedtagne førtidspensionsreform, som Socialdemokratiet er en del af, skal jeg bare tilkendegive, at Socialdemokratiet naturligvis kan støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-18:
Det her forslag er et led i den byge af forslag, der betyder skattelettelser til erhvervslivet, og som åbner op for nye muligheder for skattefiflerier.
Det er en del af den såkaldte konkurrenceevnepakke.
Det her forslag koster ifølge regeringens egne tal i finansåret 2002 1,6 mia. kr.
Regeringen indrømmer, at beregningerne er meget usikre, og må også erkende, at forlængede kreditfrister på i gennemsnit 45 dage pr. måned for erhvervslivet ikke bare giver et rentetab, men vil også øge risikoen for reelle tab for Told og Skat. Sammenholder man det med regeringens nedskæringer på eksempelvis uddannelsesområdet, hvor man lukker den fri ungdomsuddannelse, man skærer ned på daghøjskolerne og på arbejdsmiljøet, og hvis vi kigger på de massive fyringer i staten, jamen så synes jeg, at det her forslag er et meget tydeligt udtryk for regeringens konsekvente klassepolitik. Denne her gaveregn kommer i en situation, hvor erhvervslivet har været i stand til at øge avancerne, og der er ikke et eneste tegn på problemer med konkurrenceevnen.
Ikke alle vennerne er dog lige venlige.
Således har Håndværksrådet påpeget, at forhøjelsen af momsregistreringsgrænsen fra 20.000 kr. til 50.000 kr. vil give bedre vilkår for sort arbejde til skade for konkurrenceevnen hos de håndværkere, som faktisk betaler den skat, de skal.
Hermed sikrer regeringen, at småfiduser bliver til rigtige smuthuller for erhvervslivet
Regeringen forsøger at blande de her forslag sammen med forslag, der skulle gøre det lettere at drive forening i Danmark og bedre vilkår til de honorære konsuler.
Det sidste har vi ikke nogen sympati for, men vi vil gerne gøre det lettere at drive forening i Danmark, og vi har stor respekt og sympati for det store frivillige arbejde, der udføres i de foreninger.
Desværre vil forslaget ikke føre til en reduktion af det administrative arbejde i landets foreninger, sådan som regeringen påstår det vil.
Tværtimod vil en vedtagelse af det her forslag ifølge DGI gøre det vanskeligere at være foreningsleder inden for idrætten, og ifølge DIF er der tale om forslag, der går flere skridt i den forkerte retning.
Umiddelbart mener vi altså, at man positivt skulle overveje at gennemføre en forhøjelse af momsgrænsen alene for velgørende eller på anden måde almennyttige foreninger.
Enhedslisten ser gerne, at den problemstilling trækkes ud af de foreliggende lovforslag, som jeg kunne høre, at også andre var interesserede i, og at der i stedet i et samarbejde med idrætsorganisationerne og andre relevante organisationer forsøges at finde en løsning, som tilfredsstiller kravet om at fjerne bureaukratiet.
Dertil synes vi ikke, vi er nået med det her forslag.
Særlig vil vi gerne bore i, om det virkelig er sådan, at EU også på det her område forhindrer en fornuftig løsning, eller om det, som påpeget af DGI og DIF i deres eget høringssvar, er muligt at finde en løsning på problemet.
Men som forslaget ser ud nu, vil vi stemme imod det samlede forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-03-18:
Det Konservative Folkeparti støtter den nye førtidspensionsreform, der sætter fokus på menneskers ressourcer og potentiale og ikke på deres problemer og begrænsninger.
Derfor støtter vi selvfølgelig også de justeringer, der skal laves i skattelovgivningen for at tilpasse den til førtidspensionsreformen.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-18:
Jeg vil lige gøre hr. Karsten Nonbo opmærksom på, at min tanke var ikke, at det var folk i arbejdstilsynet, der blev udsat for vold.
Det er rent faktisk i døgninstitutioner, på plejehjem, socialrådgiverkontorer, hvor man ikke i tilstrækkelig grad fra ledelsens side har taget hånd om, at der kan opstå situationer, hvor volden kan udvikle sig.
Jeg har selv arbejdet i Arbejdsskadestyrelsens erhvervssygdomsudvalg, og jeg vil meget anbefale hr. Karsten Nonbo at se antallet af sager, hvor folk går ned på grund af psykiske traumer på grund af vold på arbejdspladsen.
Så synes jeg, at hr. Karsten Nonbo i øvrigt, bortset fra denne her åbenlyse uvidenhed - det er jeg meget ked af - sprang et enkelt punkt over, når det drejede sig om resocialisering, nemlig samarbejdet mellem kriminalforsorgen og den oprindelige bopælskommune.
Har man overhovedet fra Venstres side tænkt på, hvordan man sikrer antallet af boliger, så folk ikke vender tilbage til det gamle miljø og dermed vender tilbage til den kriminalitet, som vi helst skulle undgå at de vender tilbage til?