runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Det sidste synes jeg lyder interessant, for jeg havde forstået Dansk Folkepartis forskellige ordførere i denne debat sådan, at det ikke var tanken, at der skulle indføres kontrol med overholdelse af 130 km/t.-hastighedsbegrænsning ud over den manglende kontrol, som er til stede i dag.
Men nu kan jeg forstå på hr. Langballes synspunkt, at det er Dansk Folkepartis agt, at dette forslag skal suppleres med et forslag om indførelse af en kontrol og en håndhævelse af denne hastighedsgrænse.
Det er noget helt nyt.
Det har ikke været inde i debatten før, og jeg tror heller ikke, det fremgår af forslaget.
Men jeg kunne da godt tænke mig at få oplyst af enten hr. Langballe eller af Dansk Folkepartis ordfører, om det er sådan nogle tanker man har.
Det kunne da være interessant.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-30:
Hr. Keld Albrechtsen spurgte for lidt siden hr. Per
Dahlgaard
: Hvis man nu sætter grænsen op fra 110 km/t. til 130 km/t., hvorfor skulle der så pludselig ske et mirakel, så folk begyndte at overholde de 130 km/t.?
For det første er vi altså nogle stykker, hvis små potter simpelt hen ikke kan køre hurtigere end 130 km/t., men i øvrigt er det jo ikke et spørgsmål om mirakler.
Det er der kun én, der bestemmer, og det er justitsministeren sammen med politiet.
Det er karakteristisk og egentlig mærkeligt, at hvis man nu går ud fra, at love og regler, uanset hvad vi siger, er til for at blive overholdt, er de, der går ind for begrænsningen på 110 km/t. og for at fastholde den, forbløffende koldsindige med hensyn til, om den bliver overholdt.
Det betyder ingenting.
Men det kunne jo være, man kunne indføre de 130 km/t. og så rent faktisk kræve, at den blev overholdt.
Det andet er rent hykleri.
Helge Adam Møller (KF), 2002-04-30:
Jeg er såmænd ikke helt sikker på, at det at blive hjemme er det allermest sikre.
Mig bekendt sker de fleste arbejdsulykker i dette samfund i hjemmene.
Men der er ingen tvivl om, og de tal er dokumenteret snesevis af gange, at det er ca. fire gange så sikkert at køre på en motorvej med den nuværende gennemsnitshastighed på 120 km/t., som det er at køre på en landevej med den tilladte hastighedsgrænse.
Sådan er det.
Når fru Margrete Auken siger, at den nuværende regering ikke vil gøre noget som helst for færdselssikkerheden, så lad mig nævne, hvad der også står i forslaget: Alle nye bilister skal have deres kørekort på prøve de første 3 år.
Der sættes hårdere ind over for spritkørsel, bl.a. ved konfiskation af bilerne.
Der står også, at der bliver indført højere grænser for hastighedsoverskridelser på motorveje.
Og endelig står der, at de eksisterende fotofartfælder målrettes mod de særlig farlige strækninger.
Det var fire helt konkrete ting, som alt sammen er med til at forebygge uheld.
Christian H. Hansen (DF), 2002-04-30:
Jeg konstaterer endnu en gang, at vi tager ministerens redegørelse, hvori tingene også er nævnt, til efterretning.
Hvilket forslag til vedtagelse, vi støtter - det lyder, som om det kommer bag på fru Sandy Brinck - er selvfølgelig det forslag, vi selv er medforslagsstillere på, og hvor vi har fået ganske mange grene ind.
Så hilste jeg også med tilfredshed, at der under denne her regering sker noget på området.
Det gjorde der ikke under den tidligere.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Jeg synes, at det, vi oplever her med udviklingen i Venstres synspunkter, er, at man nu siger, at man godt vil afvente undersøgelser.
Så står det hen i det uvisse, hvordan vi kan få lavet de undersøgelser, men det må jo være meningen, vi så kan få det afklaret.
Nu ville man godt afvente undersøgelser, og så spurgte jeg: Hvis de undersøgelser viser, at der f.eks. vil komme et antal yderligere trafikdrab på de danske motorveje som følge af en forhøjelse af fartgrænserne, vil Venstre så tage det til efterretning og frafalde sit krav om en forhøjelse af fartgrænserne?
Det må da være et yderst relevant spørgsmål.
Det, vi oplevede før folketingsvalget og med regeringsgrundlaget, var jo et udslag af det, man kalder populisme, altså at Venstre indtog et synspunkt, som man troede var egnet til at skaffe nogle hurtige stemmer, uanset at det sagligt set jo var et helt uforsvarligt synspunkt.
Anne Baastrup (SF), 2002-04-30:
Jeg vil godt tage fru Bodil Kornbeks tråd op.
Hvordan vil ministeren fortolke den sidste pind, »arbejde for klarere regler, så unge under 15 ikke bliver konfronteret med pornografiske materialer i kiosker m.v.«?
Hvad er »med videre«, hvad er konsekvensen af det?
Er det sådan, at man i virkeligheden ønsker, at der ikke under nogen omstændigheder må sælges pornografisk materiale,
eller hvad har ministeren tænkt?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-30:
Som jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale, er jeg glad for, at der i det hele taget bare bliver vedtaget noget, fordi det altså er et fremskridt i forhold til det, der var forrige gang.
Men når det så er sagt, stemmer vi ikke for regeringens forslag.
Vi havde nu også gerne set, at det var et bredt
Folketing, der kunne være enig om en indsats
, og derfor burde man selvfølgelig have støttet op om Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse.
Men når vi ikke vælger at stemme for det her forslag, skyldes det, at det er ikke konkret nok, det er ikke målrettet nok, der er ikke nok substans i.
Og derfor kan det også undre mig, at Dansk Folkeparti faktisk er gået med på det her, for de plejer at være meget mere skarpe i tonen på det her område.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at få ministerens umiddelbare reaktion på den sidste pind i forslaget, hvor der står: At arbejde for klarere regler, så unge under 15 år ikke bliver konfronteret med pornografiske materialer i kiosker m.v. Så de ikke bliver det. Jeg vil gerne have en umiddelbar reaktion på det, for jeg synes, det må være ganske vanskeligt at lave regler på det område.
Sandy Brinck (S), 2002-04-30:
Jeg synes bestemt ikke, det er irrelevant.
Dansk Folkepartis ordfører står her på Folketingets talerstol og noterer sig med tilfredshed, at brancherne også bliver ansvarliggjort.
Det eneste forslag til vedtagelse, hvori brancherne bliver ansvarliggjort, er det, der er fremsat af Kristeligt Folkeparti, SF og Enhedslisten.
Så er det da relevant at spørge, om Dansk Folkeparti så støtter det forslag.
Hvis Dansk Folkeparti ikke støtter forslaget, så må man jo bede om en begrundelse for det.
Christian H. Hansen (DF), 2002-04-30:
Må jeg sige til fru Sandy Brinck, at fru Sandy Brinck er dygtig til at formulere spørgsmål, men der er jo en grund til, at vi er med på det forslag.
Ministeren var i øvrigt også inde på det her område i sin tale, og det er det, jeg sætter min lid til.
Det er sådan, at den justitsminister, vi har i dag, jo egentlig kom med en god redegørelse.
Den sætter jeg min lid til og til, at det, man har sagt omkring tingene, lever man op til.
Skulle noget andet ske, dvs. at vi ser, at det, som ministeren har sagt i dag, ikke lader sig gøre,
så kan vi jo tage den diskussion.
Jeg synes egentlig, at spørgsmålet er lidt irrelevant.
Sandy Brinck (S), 2002-04-30:
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkepartis ordfører hr. Christian H. Hansen var glad for, man fik placeret ansvaret hos brancherne.
Må jeg opfatte det sådan, at Dansk Folkeparti støtter det forslag til vedtagelse, som er fremlagt af Kristeligt Folkeparti, SF og Enhedslisten, og som jo er det eneste af de to fremlagte forslag til vedtagelse, der netop indeholder den ansvarliggørelse af brancherne?
Christian H. Hansen (DF), 2002-04-30:
Nu er det jo sådan, at når man kan konstatere, der i Folketinget faktisk er bred enighed om en masse ting, er der jo ingen grund til at holde den store brandtale til sidst, så jeg vil takke ministeren for redegørelsen endnu en gang, og jeg vil takke alle andre partier for en konstruktiv debat.
Det har vist sig, at vi faktisk er enige om det, som jeg gerne ville rejse med forespørgslen.
Nu hænger det så lidt på, om det skal være det ene forslag til vedtagelse eller det andet, men jeg konstaterer med tilfredshed, at især Kristeligt Folkeparti, som jo er med på et andet forslag til vedtagelse, er meget tilfreds med, at der nu bliver vedtaget noget.
Og det er jo så det, der gør i dag, i modsætning til den debat, vi havde i 2000, hvor der jo ikke blev vedtaget noget som helst.
Der havde vi jo faktisk debatten, men den endte med nogle ligegyldige ting.
I dag har vi fået sat fokus på samme emne.
Vi har fået sørget for, at det, at vi ser det her pornografiske materiale i børnehøjder, bliver taget op af justitsministeren; ministeren kigger på det.
Vi har fået konstateret, at socialministeren laver en redegørelse.
Det er jo også ganske tilfredsstillende set med mine øjne. Og så har vi fået drejet debatten hen på et område, som jeg er mere glad for er blevet gjort i dag, end det lidt var tilfældet sidst.
Der var nogle i debatten sidst, som sådan drejede det hen på, at det skulle handle om, hvorvidt man skulle tillade pornografien eller ej.
Det var dem, der rejste forespørgslen sidst.
Det er vi kommet fri af.
Vi har konstateret, at det her drejer sig om forældreansvar, det drejer sig om ansvar i brancherne, og vi får lavet nogle undersøgelser.
Jeg synes, det er ganske tilfredsstillende.
Jeg vil så gerne love Folketinget, at hvis der ikke sker noget på det her område, og hvis der kommer nye episoder, eller der kommer tendenser til, at der skal kigges bredere, ja, så vil vi tage debatten endnu en gang. Men det er tilfredsstillende, at vi er kommet så langt, som vi er kommet i dag.
Vi er i øvrigt også kommet længere på det felt, fordi denne her regering altså agter at gøre noget.
Line Barfod (EL), 2002-04-30:
Som det tydeligt er fremgået af debatten, er der bred enighed
Der var engang, hvor det kun handlede om, at man lavede vittigheder om, at biler blev solgt bedst, hvis der var nogle afklædte piger på kølerhjelmen.
Men i dag er det ikke kun biler, det er mange forskellige former for produkter, der åbenbart har behov for at blive solgt via et budskab om sex.
Det virker mærkeligt, at man ikke kan sælge produkter, uden at det skal ind i billedet.
Samtidig er der jo sket en kraftig udvidelse af rummet
for, hvor man møder reklamer
Der er kommet mange reklamer på gader og stræder, og der er tv og internet osv., hvor vi bliver bombarderet med reklamer hele tiden.
Derfor er det væsentligt at se på, hvad betydning det har. Fra Enhedslistens side tror vi ikke på, at forbud er vejen frem.
Dels ønsker vi ikke at få genindført censuren, og dels er der alt for mange praktiske problemer, afgrænsningsproblemer osv., som flere andre ordførere også har været inde på.
Til gengæld mener vi, at det er afgørende nødvendigt, som det også er fremgået af det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten har været med til at stille, at vi får noget mere viden.
Det er ikke nok, at vi har nogle formodninger om, at det er skadeligt for børnene.
Det er vigtigt også at vide: Hvordan påvirker det rent faktisk?
Hvad er det for nogle dele
af reklamerne?
Men det kan godt være svært for forældre at vide tilstrækkeligt om: Hvordan hjælper man børnene til at modstå det, der foregår, hvordan tackler man bedst samtalerne med børnene, og hvordan støtter man bedst børnene i at få den nødvendige viden og det nødvendige selvværd til at få nogle kønsroller, der ikke er præget af den seksualisering, der er sket på mange områder? Derfor finder vi det meget afgørende, at man får lavet
en undersøgelse, og vi håber, at det bliver muligt at få en sådan gennemført.
Jeg kan da også sige, at jeg selv som medlem af Nordisk Råd også via Nordisk Råd vil arbejde for, at man om ikke andet så på nordisk plan måske kan få gennemført en sådan undersøgelse, da man jo har tilsvarende problemer og debatter i de øvrige nordiske lande.
Til sidst vil jeg sige om, hvorfor Folketinget skal beskæftige sig med det her, at faktisk har man også fra Folketinget og det offentliges side et ansvar for den liberalisering, der er sket, og for de mange reklamer, der findes i dag både på tv, på gader osv., og når man som offentligt system, som Folketing, har et ansvar for at have lavet en liberalisering på et område, har man også et ansvar for at prøve at begrænse de skadevirkninger, den liberalisering giver.
Uanset om vi er enige i den liberalisering, der er sket, eller ej, vil vi meget gerne være med til at begrænse skadevirkningerne i håb om, at vi kan få nogle stærke børn, der er i stand til at modstå de mange besynderlige billeder og fremstillinger, man kan møde i dag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-04-30:
Da mit partis ordfører, fru Elisabeth Arnold, pludselig er blevet syg, skal jeg på mit partis vegne gøre nogle ganske få bemærkninger.
Først vil jeg da gerne takke justitsministeren for besvarelsen, og lad mig så føje til, at vi selvfølgelig som voksne, som forældre og som bedsteforældre har et stort ansvar i spørgsmålet om børns udsættelse for pornografi.
Det er et ansvar, som vi må tage alvorligt, og som vi jo under ingen omstændigheder kan løbe fra.
Lad mig så sige på Det Radikale Venstres vegne, at Det Radikale Venstre kan støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Kristeligt Folkeparti, SF og Enhedslisten, og som vi finder på en udmærket måde kan danne grundlag for Folketingets videre arbejde med dette spørgsmål.
Helge Adam Møller (KF), 2002-04-30:
Nu har vi jo en hurtig og dygtig minister, så jeg er sikker på, at få dage efter, at vurderingen er afsluttet - om det tager 3, 4 eller 5 måneder, ved jeg ikke - får vi selvfølgelig den oplysning.
Sådan er det.
Så hurtigt som muligt.
Tak for forespøgsmålene og også tak for de venlige bemærkninger.
Jeg synes jo, at debatten har været lidt kedelig, forstået på den måde, at når jeg har hørt de forskellige ordførere, er vi jo i virkeligheden stort set enige.
Vi erkender jo alle sammen, at der er et problem, og vi vil godt gøre noget ved det.
Det er næsten, som om vi indimellem finder noget, vi kan slå hinanden i hovedet med, og det gavner jo i hvert fald ikke de børn og unge, som vi godt vil løse problemerne for.
Til de to direkte spørgsmål: Jeg indrømmer blankt, at jeg såmænd er uenig med ligestillingsministeren - eller også er hun uenig med mig - forstået på den måde, at jeg i virkeligheden ikke mener, der er behov for en undersøgelse.
Jeg mener, at ethvert normalt tænkende menneske - og jeg vil godt understrege, at det er ligestillingsministeren også - jo godt ved, at selvfølgelig gavner det ikke at få det her smækket i synet morgen, middag og aften, at få den fuldstændig unormale opfattelse af seksualitet mellem voksne mennesker.
Det er skadeligt.
Det behøver man efter min mening
ikke lave store, dyre undersøgelser for at finde frem til. Jeg tror, at 90 pct. af alle i befolkningen vil sige: Det her er skadeligt.
Jeg synes i og for sig, at der er masser af gode elementer i Kristeligt Folkepartis og de to øvrige partiers forslag til vedtagelse, konstruktive og gode elementer, og jeg tror såmænd, at hvis vi alle sammen havde sat os ned en time inden, kunne vi nok have fundet et forslag til vedtagelse, vi kunne blive enige om.
Men lad os nu vedtage det ene eller den andet og så arbejde efter det, der er hovedpointen i begge forslag til vedtagelse: at skabe et bedre miljø for de børn og unge, der skal vokse op i fremtiden.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-30:
Jeg vil gerne takke hr. Helge Adam Møller for den meget fremragende og også konstruktive tale.
Jeg havde sådan set også forventet det, for jeg har jo hørt, hvad hr. Helge Adam Møller tidligere har sagt også på det her område.
Men der er to spørgsmål.
Det ene er i forhold til det forslag til vedtagelse, som Kristeligt Folkeparti sammen med andre har lagt frem.
Så var der lige denne her bemærkning om, at der ikke er brug for nogen undersøgelse.
Nu ved jeg jo, at ligestillingsministeren netop har sagt, at der er brug for en undersøgelse, for der er ingen viden om helt konkret og klart, hvilken påvirkning pornografien har i forhold til kønsopfattelsen.
Det var bare de to konkrete spørgsmål, jeg ville stille.
Sandy Brinck (S), 2002-04-30:
Det er lidt morsomt at opleve, hvordan regeringen med alverdens krumspring prøver at komme ud over, at der jo rent faktisk lå et lovforslag klar til fremsættelse, som blev trukket tilbage.
og erkende, at han var blevet underkendt i sin egen gruppe.
Ministeren siger nu, at der er behov for yderligere undersøgelser, og så er det bare, at jeg spørger, om der så ikke er tale om en ren tilståelsessag, hvor det lovforslag, som lå klar til at blive fremsat, åbenbart ikke havde været udsat for grundige overvejelser.
Så noterer jeg mig, at ministeren fra talerstolen siger, at ministeren ikke interesserer sig for teori om, hvor mange menneskeliv man risikerer, og jeg ved ikke, om man bør drage den konklusion, at ministeren altså vil afvente at have lig på bordet, før hun forholder sig til, at det rent faktisk koster menneskeliv.
Lene Espersen (KF), 2002-04-30:
Den sidste pinds indhold var faktisk det, jeg gjorde en del ud af i min første besvarelse af denne forespørgsel, nemlig at vi skal se på, hvad kan vi gøre, for at den gråzone, der i dag eksisterer, bliver knap så grå fremover.
Karsten Nonbo (V), 2002-04-30:
Nu sagde fru Margrete Auken, at det kun er de nye motorveje, der er bygget til 130 km/t., og så sagde hun til sidst, at det erklærede hun sig ikke enig i.
Der vil jeg sige, at der er jeg enig med fru Margrete Auken.
Jeg tror også, at nogle af de ældre motorveje kan klare 130 km/t., og det er netop derfor, vi fremsætter dette forslag.
Så til hr. Keld Albrechtsen: Det bliver svært at lave undersøgelser, som specifikt viser et større antal færdselsdrab.
Vi laver undersøgelser af, hvilke hastigheder
de forskellige motorvejsstrækninger kan tåle, og når de undersøgelser er lavet, så vurderer vi: Kan det afhjælpes, således at man kan køre 130 km/t., eller er det en af de strækninger, der skal nedskiltes?
Det er den vurdering, vi foretager.
Det er lidt svært nu at foretage en vurdering af, på hvilken strækning der ud i fremtiden sker et færdselsuheld med dødelig udgang.
Man kan vurdere risikoen for færdselsuheld på landeveje, fordi drabene som sådan jo er en følge af færdselsuheldet.
Anne Baastrup (SF), 2002-04-30:
Jamen ministerens svar er upræcist.
»med videre«, hvad betyder det, at unge ikke må blive konfronteret med det, og er konsekvensen, at man ikke må sælge pornografiske materialer i kiosker?
Margrete Auken (SF), 2002-04-30:
Jeg vil godt sige til hr. Nonbo, at jeg er virkelig meget bekymret for, hvad der kommer til at ske nu, for jeg er bange for den vejledning, man får i Venstre.
Amtsvejinspektørerne var ude.
Med de der tidlige motorveje havde man ikke specielt sagt 130 km/t. Der havde vi et enormt højt drabstal, og det store fald i trafikdrabene kom, da man indførte hastighedsgrænserne.
Så blev de sådan nogenlunde banket på plads.
Jeg kan da godt sige, at jeg er da enormt skræmt ved, at man har nedlagt Transportrådet, at man overlader trafiksikkerhedsforskningen til, jeg ved ikke hvem.
Efter at vi har haft en meget, meget kompetent rådgivning, som Venstre så har tilsidesat - f.eks. er de færdselssikkerhedskommissionsrapporter, som bl.a. hr. Helge Adam Møller har været med til at lave, godt arbejde - er jeg da meget nervøs for, at man pludselig nu lader hvad som helst gå frit omkring, og det er jeg ikke, fordi det lyder grimt, men fordi det koster menneskeliv.
Karsten Nonbo (V), 2002-04-30:
Det er en lidt sjov situation at stå i
, når man nærmest af hr. Ole M. Nielsen bliver anklaget for, at man ikke er hurtig nok.
Det lyder nærmest, som om det er os, der er under anklage for ikke at ville sætte hastighederne op, og fordi vi er grundige, inden vi sætter hastighederne op.
Det synes jeg er en sjov fornemmelse.
Så vil jeg godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvem har i grunden sagt, at man i Venstre bare vil drøne derudad?
Vi har sagt, og det står i regeringsgrundlaget, at motorvejene er til en hastighed på 130 km/t. Så er der nogle, der har løftet en pegefinger og sagt, at det gælder jo ikke alle motorveje, og så har vi sagt, jamen o.k., lad os så vurdere, hvilke det gælder, og så få lavet skiltning eller midterautoværn, altså nogle tekniske ting, der skal laves for at få den optimale sikkerhed med en hastighed på 130 km/t. Jeg holder stadig væk fast på, og selv om det ikke er fru Margrete Aukens fornemmelse, så er det min fornemmelse, at folk flytter sig hen på motorvejene, når de kan komme hurtigere frem på motorvejene.
Så det bliver vi nok ikke enige om.
Jeg kan godt se, at fru Margrete Auken ryster på hovedet, og jeg nikker, fordi det vil jeg stadig væk påstå.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-30:
Jeg vil begynde med at rose Venstre og hr. Karsten Nonbo, for jeg synes, det er fantastisk, at det ikke haster så meget med at gennemføre regeringsgrundlaget.
Det er bare ved at være for sent, for det meste af regeringsgrundlaget bliver jo banket igennem Folketinget på en meget, meget udemokratisk vis.
Men der er den så kommet ud igen, og det har jo ikke noget med råd og kommissioner og sådan noget at gøre.
Hr. Karsten Nonbo kom til at sige: Hvis der kommer relevante forslag fra befolkningen.
Det skal altså være noget, som befolkningen synes, og det er jo det, det handler om.
Det er ikke et spørgsmål om, hvad der er fornuftigt, for eksperter og sådan nogle folk bruger vi jo ikke.
Nej, hvad vil befolkningen?
Det er det, man lovgiver efter.
Hvorfor er vi så politikere?
Så kunne man bare tage meningsmålinger, og så kunne man have embedsmænd, der udskrev dekreter på grundlag af meningsmålinger.
Hvorfor skal vi egentlig døje med at diskutere tingene her?
Erling Christensen (S), 2002-04-30:
Af hr. Karsten Nonbos svar kan man jo se, at selv om man var klar til at fremsætte lovforslag fra regeringspartierne - ja, man havde det jo i regeringsgrundlaget - så er der jo mange ting, der mangler svar på.
Det eneste færdselssikkerhedsmæssige, som hr. Karsten Nonbo kan komme i tanker om,
er, at man skal blinke, når man skal ud på motorvejen.
Har man slet ikke gjort op, at vi f.eks. hævede hastighedsgrænsen for lastbiler og busser til 80 km/t., fordi der var en vis fare i den kilometermæssige afstand mellem langsomtkørende og hurtigtkørende motorkøretøjer på motorvejen.
Når hr. Karsten Nonbo siger, at det ikke skal være en afgift, når man kører stærkt, men at det skal være en ordentlig straf, betyder det så, at man i Venstre overvejer, at man også vil have automatisk fotoregistrering, hastighedsovervågning på motorvejene, med det her forslag, eller er det kun blink, man snakker om, når man snakker om færdselssikkerhedsmæssige foranstaltninger?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Jeg synes stadig væk, at vi står tilbage med det ubesvarede spørgsmål: Hvad er det egentlig, Venstre vil?
Før valget og frem til regeringsgrundlaget var man jo ikke i tvivl, for der var der ikke behov for nogen undersøgelse.
Der kunne man bare drøne derudad, og der følte Venstre ikke, at der var behov for særlig dokumentation for færdselssikkerheden.
Der havde man sådan set ingen bekymring for færdselssikkerheden.
Nu kan det være, at man efterfølgende er blevet klogere.
Nu vil man gerne se videnskabelige undersøgelser, og man vil ikke slippe tingene løs, før man har et videnskabeligt grundlag.
Det kunne jo tages som udtryk for, at man er blevet klogere, og hvis det er tilfældet, skal der naturligvis ikke lyde nogen kritik fra min side i den anledning, for det ville da være en god ting, hvis Venstre bevæger sig i den retning, at før man slipper noget løs, som er til skade for mennesker, så undersøger man, hvad der rent faktisk vil være konsekvensen.
Men så må det jo også betyde, og det vil jeg gerne spørge hr. Nonbo om, at hvis det viser sig i en undersøgelse, i en kommission, at der rent faktisk bliver flere trafikdræbte som følge af et forslag om at hæve fartgrænsen, så må Venstre vel også bøje sig for det og erkende, at det, man gik til valg på, altså var noget vrøvl, som man nu ikke længere vil stå ved.