runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-18:
Hvis man nu har det udgangspunkt, som hr. Bent Bøgsted har, at arbejdsløshed er en kombination af, at det er den arbejdsløses egen skyld, og at der ikke er nogen job at få, så vil jeg bare spørge: Hvis det nu er en kombination, hvorfor laver man så en lovgivning, der rammer alle?
Laver man kollektiv afstraffelse, eller er det et spørgsmål om, at man kan sige over en bred bank, at alle, der er gift og på kontanthjælp, er dovne, og at det er deres egen skyld, at de er arbejdsløse?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-18:
Jeg bemærkede, at hr. Bent Bøgsted var meget inde på rådighedskontrollen og rådighedssagerne.
Så går jeg også ud fra, at vi kan få et bekræftende svar fra hr. Bent Bøgsted, som også var meget optaget af, at man skulle tage hensyn til de lediges rettigheder: I disse rådighedssager, som rådighedskontrollen tager op, vil det vel være fornuftigt, at vi får en slags sagsfrister, så folk også ved, hvornår de kan få deres penge udbetalt?
Jeg synes, det kunne være en god sag for hr. Bent Bøgsted at være med til at sige til ministeren
: Selvfølgelig skal der være sagsfrister i det her system.
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-18:
Jeg vil starte med hr. Bjarne Laustsen denne her gang.
Det er da klart, at hr. Bjarne Laustsen ikke ser, hvornår Dansk Folkeparti er ovre hos ministeren, når vi ikke er ovre samtidig.
Så er det da klart, at det ikke er til at se, hvornår Dansk Folkeparti er derovre.
Til hr. Ole Sohn: Det første vil jeg sige nej til, og til det andet med dagpenge vil jeg nævne - hvilket hr. Ole Sohn også selv var inde på - det der med at give ministeren ideer ved at sige det for højt, men nej, det er ikke Dansk Folkepartis intentioner.
Så sådan ... nej, det sidste smuttede, beklager.
Jeg prøver nok igen.
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-18:
Der er ingen grund til at blive inspireret af et forslag, der ingen praktisk betydning har, for den slags ting ordnes jo med sanktioner. Men bortset fra det skal vi nu have det på det rene, om hr. Bent Bøgsted kun har været inviteret til morgenkaffe, eller om han også har deltaget i andre seancer.
For det har jeg ikke set at Dansk Folkeparti har gjort.
Jeg ved godt, at i læserbreve og i tv-indslag og i deres blad, som de sender rundt, osv., bryster de sig af det her.
Men er det ikke en kendsgerning, at det er sådan, at aftalen var på plads, selv det forslag og det forhold med de 58-59-årige?
For der optrådte nemlig en fejl i forligsteksten klokken halv fem om morgenen, og den havde Dansk Folkeparti overhovedet ikke set, det var Socialdemokratiet, der fik ordnet det forhold, sådan at det stadig væk er de enkelte regioner, der tilrettelægger, om de skal aktiveres eller ej.
Hvis vi kunne lave løsninger sammen, havde vi formodentlig allerede gjort det.
Dansk Folkeparti taler meget om barsel, arbejdsskader, BST.
Hvornår kommer der noget?
Hvornår vil man være sammen om noget?
For sammen kan vi jo udløse et flertal mod regeringen.
Men hver gang trækker man sig.
Man er jo kommet til at skrive under på den musefældeklausul i forbindelse med finansloven, der gør, at det ikke vil være muligt.
Ole Sohn (SF), 2002-11-18:
Dansk Folkeparti har på samme måde som Socialdemokratiet forsøgt at finde en ny forklaring på, hvorfor man nogle måneder senere er gået ind for en nedskæring af kontanthjælpen i forhold til det, man sagde i foråret.
Men hvis man skal tage den logiske konsekvens af det, er Dansk Folkeparti så også indstillet på at sætte dagpengene ned?
For man kan faktisk godt være i en situation, hvor man på højeste dagpenge kan få et job, der er lavere betalt, det vil sige, hvor der heller ikke er et incitament for en a-kasse-dagpengemodtager til at tage arbejde.
Så den logiske konsekvens af Dansk Folkepartis og Socialdemokratiets nye holdning må jo være, at dagpengene også skal sættes ned.
Men jeg skal nok lade være med at sige det for højt, for det kunne jo være, det inspirerede regeringen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-18:
Dansk Folkepartis ordfører siger, at det er en kombination af, at det er den arbejdsløses egen skyld, og at der ikke er noget arbejde at få, at der findes arbejdsløshed.
Hvis det nu er sådan, så vil jeg starte med at sige, at det jo godt kan være, at det var sådan som udgangspunkt.
Men jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om det ikke er sådan, at man i Danmark skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet for overhovedet at modtage nogen som helst form for ydelse. For hvis det er sådan, kan det jo godt være, at der er nogle mennesker, der er dovne, der læner sig tilbage og siger, jeg gider sgu ikke arbejde - undskyld!
Men vil det så ikke være sådan, at de får frataget deres ydelse og derfor ikke længere tæller med i den gruppe, vi taler om nu? Så er der selvfølgelig altid nogle små huller i systemet, som folk kan sno sig igennem, så vi ville nok kunne finde nogle enkelte rundtomkring, som har snoet sig uden om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, men det er formodentlig ikke mange.
Og det er jo ikke små huller, vi taler om at lukke i forbindelse med denne her arbejdsreform.
Tværtimod taler vi jo bl.a. om 30.000 mennesker, som kommer til at gå 1.000 kr. ned om måneden.
Mener hr. Bent Bøgsted, at samtlige 30.000 er for dovne til at arbejde, og at det er derfor, de er arbejdsløse?
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-18:
Lad mig starte med fru Pernille Rosenkrantz-Theil, der spørger, om det er de arbejdsløses egen skyld, eller om det skyldes, at der ikke er noget arbejde.
Jeg vil sige, at det er en kombination af begge dele, for der er så absolut nogle arbejdsløse, der ikke er interesseret i at få arbejde, men der er også mange arbejdsløse, der gerne vil have arbejde, men hvor der ikke er noget arbejde.
Så jeg vil sige, at det er en kombination alt efter, hvad det er for nogle grupper, vi har fat i.
Så til hr. Ole Sohn, der spørger om kontanthjælpen
: Vi har ikke været interesseret i at sætte den ned.
Men man har lov at blive klogere.
Og vi er ikke interesseret i, at en kontanthjælpsmodtager kan få mere ud af det, end én der er på mindsteløn på arbejdsmarkedet.
Det er det, vi har taget hensyn til.
Det er derfor, vi har accepteret ændringen.
Med hensyn til a-kasserne: Hvis der skal en ændring af formålsparagraffen til, for at de kan formidle arbejde, skal vi have kigget på det.
Det er helt klart.
Og så til hr. Bjarne Laustsen fra Socialdemokraterne: I avis efter avis har hr. Bjarne Laustsen været ude med, at Dansk Folkeparti bare har tilsluttet sig arbejdsmarkedsreformen.
Socialdemokratiet har forhandlet hele vejen igennem, og Dansk Folkeparti har bare fået lov at tilslutte sig arbejdsmarkedsreformen.
Det er sådan, at Dansk Folkeparti har forhandlet på lige fod med Socialdemokraterne.
Men i det her tilfælde ønskede Socialdemokraterne jo ikke at være med til at forhandle, hvis de skulle sidde til bords med Dansk Folkeparti.
Og det var da beklageligt, for jeg tror da, at vi måske kunne have fået nogle løsninger igennem, hvis vi havde siddet med ved samme bord som hr. Bjarne Laustsen.
Men det er jo så beklageligt, at vi ikke fik mulighed for at afprøve, om det kunne lade sig gøre.
Ole Sohn (SF), 2002-11-18:
Jeg har to spørgsmål til hr. Bent Bøgsted.
Det ene er, at jeg skal høre, om hr. Bent Bøgsted er enig med Dansk Folkepartis socialordfører, fru Pia Kristensen, som til Politiken den 24. maj, da regeringen fremlagde sit forslag om at skære i kontanthjælpen, sagde: »Den ydelse skal ikke røres.
Det ville være en katastrofe for de mennesker, og de skal have lov til at komme igennem det forløb og prøve at blive omplaceret.
Dem er vi ømme overfor«.
Er hr. Bent Bøgsted enig i fru Pia Kristensens udsagn?
Det er det ene.
Det andet er: Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti vil medvirke til at sikre, at a-kasserne også får en mulighed for at efterleve det, som arbejdsmarkedsreformen giver udtryk for, nemlig at de skulle kunne spille en aktiv rolle i arbejdsmarkedspolitikken.
Det kræver, at man ændrer a-kassernes formålsparagraf, som i dag siger, at den udelukkende skal arbejde med det formål at administrere a-kasse-udbetalingsydelserne.
Men skal de indgå i formidling og vejledning og alle mulige andre ting, skal man ændre formålsparagraffen.
Indledningsvis er der lige et par begreber, jeg er nødt til at have lidt styr på.
Hr. Ole Vagn Christensen sagde tidligere på dagen, at han var glad for, at hr. Jens Vibjerg tilsluttede sig den socialdemokratiske arbejdsmarkedspolitik, og derfor skal jeg lige spørge: Er det Socialdemokraternes arbejdsmarkedspolitik, at man skal nedsætte ydelserne, at man skal stramme rådighedsreglerne, at man skal gøre livet surere for dimittender, at man for første gang overhovedet nogen sinde laver en arbejdsmarkedsreform uden så meget som ét eneste krav til de private arbejdsgivere, og at man udskyder tidspunktet for iværksættelse af en aktiv indsats over for arbejdsløse?
Er det blevet Socialdemokratiets politik?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Er hr. Ole Vagn Christensen og hr. Bjarne Laustsen enige med Socialdemokratiets tredje arbejdsmarkedsordfører, hr. Jan Petersen, når hr. Jan Petersen i B.T. den 13. juli i år siger: Vores udgangspunkt er, at kontanthjælpssatserne bestemt ikke skal sættes ned, det vil vi absolut ikke være med til.
Er man enig med hr. Jan Petersen i dette synspunkt, og er det dét, der bliver resultatet af reformen?
Hvis hr. Jens Vibjerg ikke har skiftet holdning, er det så mig, der har misforstået det?
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er, om samtalerne, der ikke nødvendigvis skal være på arbejdsformidlingskontorerne.
Men man må jo have gjort sig nogle overvejelser i forligskredsen om den administrative ekstra byrde, det er at skulle tage de mange ekstra samtaler, når man nu skal have folk ind hver 3. måned, hvad der kan være meget fornuftigt, men det koster jo ressourcer.
Hvor finder man dem henne?
Det sidste fik jeg ikke svar på i min første runde, men det får jeg sikkert næste gang: Hvor mange private jobtræningspladser har man i forligskredsen aftalt med de private arbejdsgivere, at de skal oprette?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-18:
At de borgerlige laver dette her, kan ikke undre nogen, men det kan det til gengæld, at Socialdemokraterne er med, for Socialdemokraterne erkender jo, at det ikke er den arbejdsløses egen skyld, at han eller hun er arbejdsløs.
Socialdemokraterne sagde i marts måned i år, at det er socialpolitisk velkendt, at økonomisk fattigdom altid bliver fulgt af lav eller ingen uddannelse, personlig isolation, gruppevis marginalisering, dårlig sundhedstilstand osv., endda så markant, at det går i arv mellem generationerne, og derfor er det vigtigt at forbygge en ny negativ arv.
Det er Socialdemokraternes holdning, og den synes jeg er god.
Hvad jeg til gengæld ikke synes er godt, er denne arbejdsmarkedsreform, hvor man skærer i ydelserne til de allerfattigste, og det, der ligger mig lidt på sinde, og det spørgsmål, jeg har heroppefra i dag, er: Hvilken smag har man i munden som socialdemokrat, når man har taget 1.000 kr. fra de fattigste familier i Danmark?
Hvilken smag har man så i munden?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-18:
Hvis jeg forstod svaret ret, så drejer det sig om, at der ikke kan være tale om, at det her indgår i rådighedskontrollen, medmindre man har haft en samtale om CV-oplysningerne.
Så havde jeg ligeledes et enkelt spørgsmål om rådighedskontrollen.
Det drejer sig om, hvornår man kan udbetale fra a-kassernes side.
Det mener jeg også er et spørgsmål, som vi har behov for at få en lille afklaring af.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-18:
Jeg synes stadig, der er et par spørgsmål, jeg ikke helt har fået afklaret.
Det kan være, det er, fordi Venstre ikke har nogen afklaring af spørgsmålene.
For det første spurgte jeg i første runde om, hvorvidt der var sket noget afgørende nyt, siden finansministeren sagde, at der ikke skulle reduceres i ydelserne.
Hvad er det, der gør, at man mindre end 1 år senere går ind og reducerer ydelserne?
For det andet leder jeg stadig efter bare en enkelt ny arbejdsplads, bare et enkelt nyt job i forbindelse med denne her reform.
Jeg synes, det er et meget luftigt svar, vi får heroppefra.
Der er intet konkret i denne her lovgivning, så
vidt jeg kan læse den, ikke et eneste job ekstra.
Det vil sige, at alt, hvad man gør med denne her lovgivning, er at give de arbejdsløse pisken over nakken, og så kalder man det »Flere i arbejde«, og man siger, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-18:
Man kan selvfølgelig godt undre sig lidt, når man hører den dialog, der er mellem hr. Ole Sohn og hr. Jens Vibjerg, for vi husker jo selvfølgelig alle sammen den tidlige indsats, som hr. Jens Vibjerg var en meget stor fortaler for, medens Venstre var i opposition.
Der blev sagt, at man vil få en pose penge i hver region, og at sækken ville være så stor, at man dårligt ville kunne snøre den til.
Nu er hr. Jens Vibjerg måske blevet ramt af åget, når man skal bære de tunge kæder, der gør, at man så ikke kan komme igennem med sådan et forslag.
Med hensyn til mit spørgsmål om det med negative henvendelser tror jeg, at hr. Jens Vibjerg kom til at sige noget, som ikke holder stik, for vi er selvfølgelig enige i, at kontanthjælpsmodtagerne skal have fælles regler, og det kan betyde en ekstra indsats for kommunerne.
Det, der skal laves der, er jo noget, der skal forhandles med KL.
De vil sikkert tage sig godt betalt for at skulle klare de ting.
Det, jeg rejste, var udelukkende et spørgsmål om de negative konsekvenser i forhold til a-kasse-regi, og efter de oplysninger, jeg har, skulle det være 16 årsværk.
Hvis ikke Venstres ordfører kan svare på det, kunne beskæftigelsesministeren måske bekræfte, at det vil koste det antal.
Jens Vibjerg (V), 2002-11-18:
Hr. Ole Vagn Christensen siger, at vi viderefører den socialdemokratiske arbejdsmarkedspolitik, og det kan jo godt være, at hr. Ole Vagn Christensen har den opfattelse.
Jeg er for så vidt enig i, at vi viderefører en række elementer i den tidligere arbejdsmarkedspolitik, men den har vi i Venstre jo været en meget aktiv del af.
I hvert fald i de år, jeg har været medlem af Folketinget, har vi været med i arbejdsmarkedspolitikken hele perioden, så det er jo sådan set ikke noget nyt, at arbejdsmarkedspolitikken er fælles gods.
Det mener jeg også er vigtigt for at sikre stabiliteten på et så væsentligt område.
Jeg mener også, og det sagde jeg også i min ordførertale, det er vigtigt, at vi har arbejdsmarkedets parter med i det her, for de er jo nogle meget vigtige aktører.
Så det tror jeg ikke at vi kan blive uenige om.
Med hensyn til CV-registeret og behov for indkøring: Nu er det jo sådan, at man skal godt nok lægge sit CV ind, men hvis ikke man magter opgaven, kan man gå til AF, man kan gå til kommunen og få assistance til det, og når man så kommer ind til sin månedssamtale, så går man CV'et igennem for at tjekke, om det nu er o.k.
Det vil altså sige, at han eller hun, der føler, at det kan de sagtens klare selv, det behøver de ikke at have hjælp til, og der så alligevel viser sig at være fejl, bliver samlet op, når de kommer ind til månedssamtalen.
Så det mener jeg helt klart er løst.
Til hr. Ole Sohn om, hvor mange private jobtræningspladser vi har aftalt.
Vi har ikke aftalt et antal, for det ligger jo ikke i vores magt.
Men der skal jo ikke herske nogen tvivl om, at vi opfatter de private pladser som det absolut vigtigste, men jeg er helt overbevist om, at når vi ser redskabsviften til foråret, som skal behandles her i Folketinget, så vil hr. Ole Sohn også opleve, at vi virkelig får nogle værktøjer, der vil trække i den retning, at mange flere private arbejdsgivere vil være med til at løse den her opgave.
Nu kan jeg se, at lampen lyser, så jeg kommer ikke videre i den her omgang, men jeg må vende tilbage i næste omgang.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-18:
Der er ledige stillinger, bliver der svaret på mit spørgsmål
om, hvor de ekstra job i forbindelse med denne her reform er, sådan at de arbejdsløse faktisk får mulighed for at komme i arbejde. Jamen det er da ikke noget svar på mit spørgsmål, eftersom der i dag er pligt til at tage arbejde, såfremt der er et arbejde.
Hvis man ikke tager imod det arbejde, der er, så får man ikke længere kontanthjælp, sådan er reglerne, så jeg kan ikke forstå, hvorfor man skal have pisken yderligere over nakken.
Hvorfor er det, at der skal reduceres i kontanthjælpen, når det allerede i dag er sådan, at man får frataget kontanthjælpen, hvis man ikke tager et arbejde, man bliver tilbudt?
Det ligger jo netop i hele den lovgivning, der er i dag.
Derfor synes jeg stadig væk, at jeg savner svar på: Hvad er det, man vil gøre for at skabe ekstra stillinger?
Det at tage penge fra kontanthjælpsmodtagerne skaber jo ikke ekstra job, snarere tværtimod, så har de færre penge mellem hænderne og dermed også færre muligheder for at aftage varer osv.
, vi kender hele møllen.
Venstres ordfører er meget fortørnet over, at jeg ikke mener, at det skulle kunne betale sig at arbejde.
Det ville da være den logiske vej i stedet for at lade folk leve på et niveau, som vi alle sammen godt ved ligger under basisleveniveauet i Danmark.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-18:
Også jeg er godt tilfreds med, at vi viderefører den socialdemokratiske arbejdsmarkedspolitik.
så det skal hr. Jens Vibjerg ikke have nogen som helst problemer med heller ikke at kunne acceptere, for sådan er verden.
Når jeg alligevel beder om ordet her, så er det jo sådan set det her nye CV-register, og det kan også godt være, at det er et spørgsmål til beskæftigelsesministeren. Det er jo et nyt begreb, og samtidig med at vi nu får de nye rådighedsregler, er mit spørgsmål sådan set, om ikke der her for at have en indkøringsperiode er behov for, at man får en, jeg vil ikke direkte sige en fjumreperiode, men i hvert fald, at vi når frem til en vis forståelse om, hvordan dette CV-register også skal have nogle konsekvenser.
Jens Vibjerg (V), 2002-11-18:
Til hr. Ole Sohn med hensyn til, hvad der har ændret sig: Det er der sådan set ikke noget der har.
Med den reform her, som vi nu er enige om i en meget bred kreds i Folketinget, får vi jo netop mulighed for at sætte ind over for de mennesker, der er udsatte, og derfor løser vi opgaven for dem, som jeg altid har været fortaler for.
Så spørger hr. Ole Sohn også, hvor mange ekstra samtaler der skal være i AF.
Det kan jeg jo ikke svare på, for jeg har
en opfattelse af, at mange af de samtaler skal foregå andre steder end i AF.
A-kasserne er et oplagt sted for en række af samtalerne, og det betyder jo, at det er svært at sætte tal på, hvor mange der skal foregå i AF, og hvor mange der skal foregå andre steder.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil spørger, hvor arbejdspladserne skal komme fra.
Vi ved jo, at vi har en lang række ubesatte stillinger i det danske samfund, vi har flaskehalsproblemer, og vi har oplevet, at selv ufaglærte stillinger ikke kunne besættes.
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Hr. Bjarne Laustsen siger, at der kommer flere negative hændelser, der skal tages stilling til i Arbejdsdirektoratet.
Ja, nu er kommunerne jo med inde, som hr. Bjarne Laustsen også meget godt ved, fordi hr. Bjarne Laustsen jo selv har været med til at beslutte det her med det enstrengede, så det er vel årsagen til, at det kræver lidt flere ressourcer at få tjekket, for der er nok flere, der skal tjekkes.
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-18:
På lange strækninger lød hr. Jens Vibjerg jo helt socialdemokratisk og roste arbejdsmarkedspolitikken.
Det har vi jo ikke været vant til at høre, selv om hr. Jens Vibjerg og Venstre har været forligspartner sammen med Socialdemokratiet tidligere. Men nu skifter billedet.
Derfor tror jeg, hr. Jens Vibjerg ville blive meget skuffet, hvis jeg ikke ville sige et par ord om arbejdsmarkedspolitikken og måske også være lidt kritisk, for det er jo ikke alle forslag, der nødvendigvis er groet i vores baghave.
Jeg har fået oplyst, at begrebet »negative hændelser«, som direktoratet jo nu skal underrettes om, vil koste 16 årsværk ekstra i direktoratet.
Hvad er Venstres mål med at kræve den her aktivitet?
Venstre har jo selvfølgelig et problem med beskæftigelsen, for nu er ledigheden stigende, og ud over at det måske kan bidrage positivt til, at der er nogle, der kommer i arbejde, hvad er så formålet med det, hr. Jens Vibjerg?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-18:
Det kan være, det er, fordi jeg ikke er
arbejdsmarkedsordfører, at jeg har lidt besværligheder med at læse lovens tekst
I hvert fald bliver jeg nødt til at få afklaret, hvorfra de ekstra arbejdspladser kommer.
Det er udelukkende en pisk over nakken til de arbejdsløse.
Men det kan jo være, jeg tager fejl, det kan være, jeg ikke kan læse lovgivningen ordentligt.
Så det vil jeg gerne have et svar på. Det andet er, at finansministeren den 17. marts udtalte til Ritzau: »Jeg mener ikke, der er så meget at rutte med, når du er på dagpenge eller bistandshjælp. Det indgår ikke overhovedet at reducere i niveauer.« Så er det da interessant, at man efterfølgende indgår en arbejdsmarkedsreform, hvori man netop reducerer niveauerne for folk på dagpenge og kontanthjælp. Så jeg vil gerne have afklaret, hvad det helt præcist er, der er sket fra marts måned i år og til nu, som gør, at regeringen vælger at reducere satserne.
Jens Vibjerg (V), 2002-11-18:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, som jeg vil starte med, fordi det ikke var af nogen ond vilje, at jeg ikke svarede i sidste omgang, men jeg havde ikke mere tid, og jeg var nødt til at respektere tiden heroppe.
Jeg skal i hvert fald nok gøre et forsøg på at give et svar.
Med hensyn til arbejdspladserne er det jo en kendsgerning, at de regionale arbejdsmarkedsråd på Fyn og i Frederiksborg Amt i sommer indstillede, at der blev importeret ufaglært arbejdskraft, fordi de ikke kunne skaffe den.
Det er altså et bevis på, at der var ledige stillinger, man ikke kunne besætte.
Det synes jeg må være i hvert fald et af beviserne for, at der er stillinger, der ikke kan besættes.
, hvis vi skal sikre vores velfærdssamfund.
Det er jo sådan, at selv om vi nu vedtager den her reform i løbet af de næste 3 uger, så får den ikke fuld effekt fra 1. januar 2003.
Det tager jo en rum tid at få det fulde udbytte af det, vi gennemfører.
Hr. Bjarne Laustsen prøver at drille lidt med en pose penge til regionerne.
Nu er det jo sådan, at vi havde jo lavet en aftale her, som vi er enige om, og jeg måtte jo sluge nogle kameler i forhold til hr. Bjarne Laustsens ønsker.
Men jeg skal så også medgive, at de forsøg, vi kørte i Ringkjøbing og Århus Amter, jo ikke var lige entydige med hensyn til, at det var en god idé bare at give dem penge.
på, at man fik brændt en masse penge af uden at få en effekt i hvert fald i første omgang.
Vi kender jo ikke rigtig langtidseffekten af det,
men det var i hvert fald ikke lige det, der animerede til, at det var der, vi skulle lande på nuværende tidspunkt.
Til hr. Ole Vagn Christensen om CV: Jeg mener rent faktisk, at det har jeg svaret på, nemlig at er man ikke selv i stand til at udfylde sit CV, kan man få hjælp i AF, i kommunen, i a-kassen, eller hvem der nu er parat til det.
Ole Sohn (SF), 2002-11-18:
Jeg har tre spørgsmål til Venstres ordfører.
Det ene er, om hr. Jens Vibjerg ikke kan forklare mig og muligvis Folketinget, hvad der fundamentalt har ændret sig fra situationen før valget til nu efter valget.
Før valget var hr. Jens Vibjerg og undertegnede et hundrede procent enige om, at jo før man kom i gang med aktiveringen, jo bedre, ikke af hensyn til de 70 pct. som kan klare sig selv, men af hensyn til de sidste 30 pct. Hvad er forklaringen på, at det ikke længere er nødvendigt?
Jeg tænker på den fælles opslutning, vi havde til de to forsøgsprojekter i Århus og Ringkjøbing Amter.
Det andet er: Kan hr. Jens Vibjerg ikke redegøre for, hvor mange yderligere samtaler arbejdsformidlingens medarbejdere skal have for at kunne tage samtale hver tredje måned med de arbejdsløse?
Det sidste er: Hvor mange private jobtræningspladser er der aftalt etableret som følge af arbejdsmarkedsreformen?