Ole Stavad (S), 2006-10-24:
Jeg måtte måske starte med at give den serviceoplysning i lyset af den debat, der var med den tidligere ordfører, at vi til sessionen i næste uge har fået lavet en opinionsundersøgelse, der afdækker befolkningens holdninger og forventninger til det nordiske samarbejde.
Jeg skal ikke komme ind på resultaterne som sådan, men jeg har fået lov til at smugkigge så meget, at jeg kan sige, at der i hvert fald er forventninger i vore nordiske befolkninger og også i den danske befolkning til, at vi bruger nordisk samarbejde til noget.
Men det bliver vi alle sammen meget klogere på i løbet af den næste uges tid.
Så vil jeg godt takke ministeren for et godt samarbejde, og jeg skal vel egentlig også takke for redegørelsen.
Ministeren taler meget om modernisering og effektivisering af arbejdet, og det støtter vi.
Vi kunne dog godt ønske os, at ministeren også lod sin modernisering omfatte sin egen årlige redegørelse til Folketinget.
Det nordiske samarbejde bliver i redegørelsen noget teknisk og, synes jeg, uden mange politiske visioner, og derfor vil jeg godt foreslå ministeren, at hun fremover laver en redegørelse om regeringens politiske visioner for det nordiske samarbejde og så vedlægger de mange nyttige og faktuelle oplysninger af teknisk karakter i et bilag.
Redegørelsen bærer alt for meget præg af at være resultatet af bidrag, der er indsamlet fra en lang række embedsmænd og ministerier, og som er udarbejdet uden megen politisk stillingtagen eller politisk engagement.
Der er alt for lidt vilje til at sætte en politisk dagsorden.
Det kan godt være, at man kan finde steder, hvor der bliver sat en politisk dagsorden, hvis man leder godt efter dem, men de er godt gemt i de tekniske fremstillinger.
Det mener jeg kan gøres bedre, og det håber jeg ministeren vil overveje til redegørelsen næste år.
Så vil jeg gerne på Socialdemokraternes vegne forsøge at sætte en politisk dagsorden for det fremtidige samarbejde.
Den eller måske snarere de nordiske samfundsmodeller med stærke velfærdssamfund, ligestilling, ligeværdighed og ambitioner om lige muligheder for alle har vist sig at være det måske bedste svar på, hvad der skal til for at klare sig godt i en global konkurrence.
Dommedagsprofeternes spådomme om, at høje skattetryk ville være ødelæggende for vore nordiske lande i en global konkurrence, er gjort godt og grundigt til skamme.
Det, vi får for de høje skatter, er netop afgørende for, at vi klarer os så godt.
Man kan vel sige, at nordisk velfærd er konkurrencedygtig.
En ordentlig økonomisk sikkerhed betyder, at nordboere tør møde den globale udfordring, vi behøver ikke være bange for forandring.
Kvinder er ligeværdige deltagere på arbejdsmarkedet.
Det er ikke mindst muligt, fordi vi har opbygget ordninger med børnepasning og ældreomsorg, og fordi ligestillingen også giver os mænd et ansvar for det derhjemme og for børnene og kødgryderne.
Må jeg opfordre regeringen til, at vi lærer af de andre nordiske lande, hvad angår fædreorlov.
Lad os indrømme det: Vi mænd trænger til at blive hjulpet på vej, nogle vil måske kalde det at blive ordentligt opdraget.
Investeringer i rent miljø og vedvarende energi betyder, at vi på en række områder er foran, og derfor sælger vi energi- og miljøteknologi worldwide som aldrig før.
I den seneste undersøgelse fra World Economic Forum indtager Finland, Sverige og Danmark tre af de fire øverste pladser på listen over verdens mest konkurrencedygtige lande, kun overgået af Schweiz.
Vi er altså helt i top i den globale konkurrence
, på trods af vore høje skatter.
Derfor har vi også til næste uges session her i Folketinget lagt op til at sætte en ny nordisk dagsorden med titlen: Udvikling af Norden som global vinderregion – balancen mellem velfærd og marked.
Det sker for første gang i form af et nordisk topmøde, hvor hovedaktørerne er statsministrene fra vore fem lande og tre selvstyrende områder og oppositionslederne i vore lande.
Jeg vil opfordre den danske regering til at være med til at sætte en langt mere offensiv og konkret dagsorden end hidtil for nordisk samarbejde.
Der er store muligheder for gevinster ved at samarbejde.
Større nordiske virksomheder har i øvrigt allerede fundet ud af at tænke langt mere nordisk end nationalt.
Det viste bl.a. en konference i Dansk Industri i januar i år med al tydelighed.
Vi skylder altså politisk at komme på omdrejningshøjde med vore virksomheder og befolkningen.
Hvad siger regeringen til, at vi går et skridt videre og åbner for nationale forskningsmidler til øvrige nordiske forskningsinstitutioner, så vi kan få endnu stærkere netværk og stå endnu stærkere i den globale konkurrence?
Områder som energi og miljøteknologi kunne være et spændende område at starte med, her har vi i forvejen stærke kompetencer.
Skal vi fortsat være helt i front på verdensplan, så skal vi ikke hvile på laurbærrene, men virkelig satse og investere.
Skal vi fastholde og udbygge vores position på området, ja, så skal vi ikke kun tænke nationalt, men også nordisk.
Der er også fortsat meget at gøre for at bekæmpe grænsehindringer inden for Norden, igen et afgørende område, hvis vi skal klare os i den globale konkurrence.
Vi arbejder med en idé i Nordisk Råd om at lave en slags permanent nordisk grænsehindringsombudsmand.
Jeg håber, at det også er noget, som den danske regering vil være med til at diskutere, så vi holder presset for at nedbryde grænsehindringerne.
Vi står over for store velfærdsudfordringer.
Netop de stærke velfærdssamfund i vore nordiske lande er helt afgørende for, at vi klarer os så godt i den globale konkurrence.
Den ændrede befolkningssammensætning kan blive en trussel, hvis ikke vi kan skaffe folk nok til hele børne- og omsorgsområdet.
Det er fælles nordiske udfordringer, som vi også kan hjælpe hinanden med at finde den bedste løsning på, helt uafhængigt af de forskellige måder, som vi har valgt at indrette os på inden for de nordiske lande.
Det her var bare nogle få eksempler på, hvor vi kan finde bedre løsninger for vore borgere, hvis vi styrker det nordiske samarbejde.
Så vil jeg godt gøre nogle konkrete bemærkninger til nogle af de temaer, som er nævnt i ministerens redegørelse – inden for den korte tid, der nu er til rådighed: Vi Socialdemokrater støtter, at vores selvstyrende områder får den stærkest mulige placering, både i Nordisk Råd og i Nordisk Ministerråd.
Derfor støtter vi også den færøske ansøgning om fuldt medlemskab, så langt det overhovedet er muligt inden for grundlovens rammer.
Vi mener, at det bliver nødvendigt at ændre i Helsingforsaftalen, og det er vi parate til.
Tilsvarende vil vi opfordre til, at regeringen og Folketinget gør sit til at styrke de vestnordiske temaer i det nordiske samarbejde.
Også Østersøsamarbejdet er omtalt i redegørelsen.
Jeg har svært ved også her at se, hvor den danske regerings engagement og visioner for det samarbejde er blevet af efter EU-udvidelsen med de baltiske lande og Polen.
Jeg tror, vi skal overveje en særlig debat om det tema på et senere tidspunkt, så vi forhåbentlig kan få regeringen tilbage på sporet.
Det arktiske samarbejde er også et vigtigt dansk og nordisk samarbejdsområde.
Når vi snakker klima og miljø, står vi her over for nogle af verdens største udfordringer.
Endelig vil jeg nævne hele området med bekæmpelse af international kriminalitet i vores region.
Her er et af de helt store problemer menneskehandel med især unge kvinder til prostitution, et ufattelig stort problem.
Her må vi bruge alle de muligheder, vi har, for at bekæmpe dette menneskefjendske uvæsen.
Det er højt på Nordisk Råds dagsorden og kommer også til debat i næste uge.
Jeg kan ikke indtrængende nok opfordre regeringen til, at man her virkelig investerer for at komme det til livs.
Man kan regne med Socialdemokraternes støtte til ethvert initiativ, der kan hjælpe på problemet.
Så endnu en gang til sidst: Tak til ministeren for godt samarbejde.
Vi ønsker en stærkere politisk dagsorden i det nordiske samarbejde.
Alle de områder i ministerens redegørelse, som jeg ikke har nået at kommentere her, kan vi forhåbentlig følge op på i det fortsatte samarbejde.