Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-20:
Der er her tale om en tiltrængt reform af byfornyelsen.
Aftalen om reformen er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne.
Meningen med reformen har været at målrette den offentlige støtte til byfornyelse samt modernisering og forenkling af byfornyelsen og at inddrage privat finansiering.
Kommunalbestyrelsen skal bl.a. medvirke til at igangsætte en udvikling og omdannelse af problemramte byer og byområder, der gør det attraktivt for befolkningen at investere og bo i området, gennem en koordineret og integreret indsats, der retter sig mod hele området, bl.a. gennem boligsociale og områdemæssige foranstaltninger og istandsættelse af boliger og bygninger samt etablering af gode friarealer, at styrke grundlaget for private investeringer, at skabe velfungerende boliger og boligområder gennem iværksættelse af ombygning af boliger, der er væsentlig nedslidte.
Kommunalbestyrelsen træffer beslutning
om områdefornyelse inden for de nævnte områder.
Man kan ansøge Økonomi- og Erhvervsministeriet om relevante midler inden for en årlig udgiftsramme på 50 mio. kr.
Refusion kan meddeles kommunalbestyrelsen til følgende indsatser: programudarbejdelse vedrørende byfornyelsen, etablering og forbedring af torve, pladser, opholdsarealer m.v., etablering af kulturelle og særlige boligsociale foranstaltninger. For så vidt angår private udlejningsboliger, kan kommunalbestyrelsen også træffe beslutning om at yde støtte til udgifter til bygningsfornyelse til private udlejningsboliger med følgende mangler: utidssvarende opvarmning, toilet eller bad mangler i boligen.
Dette gælder også boliger, som er opført før 1950 og er væsentlig nedslidte.
Der kan også være tale om forbedringsarbejde eller vedligeholdelsesarbejde vedrørende bygningerne, i nogle tilfælde nedrivning af bygninger, der er i dårlig stand, opførelse af mindre bygninger med henblik på etablering af toilet eller bad i bygningen. Ejeren af bygningen kan ansøge om støtte ved fremsendelse af projekt til kommunen.
Til vedligeholdelsesudgifter samt nedrivning kan kommunalbestyrelsen yde støtte i form af et kontant tilskud, men fremover vil udgangspunktet være, at det er ejerens opgave at forbedre og vedligeholde sin ejendom.
Der er desuden en procedure vedrørende ansøgning om tilsagn, som jeg ikke vil komme nærmere ind på her. Finansiering og forbedringsarbejde vil fremover ske efter lejelovens almindelige regler, herunder lejefastsættelse; jeg tænker på lejeforhøjelsen vedrørende forbedringsarbejde.
Til forbedringsarbejdet ydes støtte i form af indfasningsstøtte til nedsættelse af lejeforhøjelsen som følge af forbedringerne.
Før fik lejeren en byfornyelsesboligsikring, denne afskaffes med dette forslag.
ved lovforslagets gennemførelse.
Indfasningsstøtten udgør det første år to tredjedele af den del af lejeforhøjelsen, der overstiger 155 kr. pr. m2 bruttoetageareal efter prisniveau 2004.
Til den del af lejeforhøjelsen, der udgør 155 kr. pr. m2 bruttoetageareal eller derunder, kan kommunalbestyrelsen yde indfasningsstøtte
det første år.
Det drejer sig om højst to tredjedele af denne del af lejeforhøjelsen.
Indfasningsstøtten ydes i 10 år.
Hvis en privat udlejningsejendom, hvortil der ydes støtte, skifter status, bortfalder indfasningsstøtten efter § 18 med henblik på tilbagebetaling af det kontante tilskud til vedligeholdelsesudgifter ydet i henhold til § 14, såfremt de støttede boligers status ændres inden for et fastsat åremål på maksimalt 20 år.
Her mener vi i Dansk Folkeparti, at udvalget bør se nærmere på hele § 18, således at den måske omformuleres og ændres, så ejeren kender omfanget af tilbagebetaling ved salg, før byfornyelsen påbegyndes.
Vi mener selvfølgelig, det er i orden, at der skal tilbagebetales, men ejeren skal blot have kendskab til konsekvenserne på forhånd.
Byfornyelsen vedrørende ejerboliger og andelsboliger: Her kan kommunalbestyrelsen ifølge dette lovforslag give støtte til ejerboliger og andelsboliger, som mangler tidssvarende opvarmning, og også hvis der er tale om f.eks. manglende toilet, eller hvis ejendommen er opført før 1950 og den er væsentlig nedslidt.
Den skal bebos af ejeren eller andelshaveren, hvis det er en andelsbolig.
Ansøgningen og beslutningsproceduren er den samme som for private udlejningsboliger, hvilket jeg har været inde på.
Kommunalbestyrelsen kan nedsætte et bygningsforbedringsudvalg.
Byfornyelsen af erhverv kan ske i visse tilfælde, bl.a. til opførelse af klimaskærme.
Der kan endvidere træffes beslutning om friarealsforbedring samt tilvejebringelse af fælles friarealer.
Lovforslaget omhandler endvidere som tidligere nævnt, hvordan man får en erstatningsbolig, midlertidig genhusning, permanent genhusning, fremskaffelse af bolig til kommunal anvisning samt klagemuligheder.
Almene boliger udgår af byfornyelsesloven, men modernisering af disse ejendomme vil fremover ske med støtte fra Landsbyggefonden.
Boligerne vil dog fortsat kunne være omfattet af områdebaseret byfornyelse.
Loven her træder i kraft den 1. januar 2004.
Lovforslag nr. L 74 består af konsekvensændringer som følge af L 73, lov om byfornyelse og udvikling af byer.
Ændringen gælder andelsboliger og andre boligfællesskaber.
De væsentligste ændringer i boligstøtteloven er, at reglerne om sanerings- og byfornyelsesboligsikring samt huslejetilskud ophæves.
Loven træder også her i kraft den 1. januar 2004.
Dansk Folkeparti ser positivt på forslaget, og som sagt ser vi frem til, at det bliver behandlet i udvalget.