runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2002-02-06:
Jeg tror ikke, vi kommer sagen meget nærmere.
Som sagt er Kontroludvalget blevet informeret om den her sag, og derfor ser jeg det altså ikke nødvendigt og finder det ikke rimeligt, at jeg her i den åbne spørgetid skal komme ind på de nærmere detaljer i sagen. Men jeg vil da godt for god ordens skyld sige, at Kontroludvalget jo er blevet orienteret om identiteten af den dansker, der sidder fanget i Afghanistan, og det er en oplysning, som PET har modtaget fra sine samarbejdspartnere som led i den efterretningsmæssige virksomhed.
Jeg vil gerne understrege over for hr. Peter Skaarup, at når det ikke er muligt over for offentligheden eller her i Folketinget at udtale sig om den tilfangetagne danskers identitet, skyldes det altså to forhold: For det første, at oplysninger om, at en person er fængslet med henblik på strafferetlig forfølgning, er en fortrolig oplysning om vedkommendes rent private forhold, og de er altså omfattet af myndighedernes almindelige tavshedspligt. For det andet, og det er også væsentligt, er der i denne sag tale om en oplysning, der er modtaget som led i PET's efterretningsmæssige samarbejde, og det vil derfor kunne medføre betydelig skade for PET's virksomhed, hvis en sådan oplysning udleveres til offentligheden.
Jeg har derfor ikke mulighed for at besvare hr. Peter Skaarups spørgsmål mere detaljeret.
Peter Skaarup (DF), 2002-02-06:
Jeg har forståelse for, at ministeren måske ikke kan fremkomme med nogen navne over for Folketinget.
Det tror jeg jeg kunne have forståelse for - i hvert fald i den her periode, hvor vi er i den fase, vi er i på nuværende tidspunkt.
Men det, jeg synes ville være rimeligt at vi får en oplysning om, er jo, om der er opnået kontakt med den pågældende, og hvad de undersøgelser, som jeg går ud fra at Politiets Efterretningstjeneste og myndighederne har foretaget i forhold til den pågældende, er kommet frem til.
Det er det ene spørgsmål, om der har været kontakt med den pågældende, og hvor den pågældende er blevet tilfangetaget.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, går på, at udenrigsminister Per Stig Møller i Berlingske Tidende den 30. januar 2002 i en artikel oplyste, at regeringen siden begyndelsen af januar har været vidende om, at USA har holdt en dansker fanget.
Vi fik at vide, at det var den 21. januar, men det er altså tidligere, man også har været klar over det.
Er det korrekt, eller er det ikke korrekt?
Lene Espersen (KF), 2002-02-06:
Når nu hr. Peter Skaarup spørger, som han gør, finder jeg anledning til at komme med en mere generel bemærkning til sagen om den tilfangetagne dansker i Afghanistan.
Som udenrigsministeren tidligere har sagt offentligt, har vi altså kun oplysninger om, at der skulle være én dansker i amerikanernes varetægt.
Sagen har to spor: et efterretningsmæssigt spor og et konsulært eller bistandsmæssigt spor.
Det sidstnævnte spor hører under udenrigsministeren, og det håndteres af Udenrigsministeriet.
Det efterretningsmæssige spor - og jeg har et indtryk af, at det er det, som hr. Peter Skaarup spørger til - hører under mig som justitsminister, og det håndteres af PET.
Peter Skaarup (DF), 2002-02-06:
Der skete det i Folketinget i forbindelse med spørgetimen den 22. januar, at udenrigsminister Per Stig Møller oplyste Folketinget om, at der var en dansker blandt de tilfangetagne personer i Afghanistan, som var i amerikansk varetægt.
Det er klart, at det var noget, der fik nogle af os til at spærre øjnene op og sige: Nå, det var da interessant.
Men siden er der ikke sket noget, der er ikke kommet nogen oplysninger frem om den pågældende person.
Det fremgik den dag, at myndighederne ville sørge for at opnå kontakt med den pågældende, finde ud af, hvad den pågældende havde gjort, siden vedkommende var tilfangetaget, finde ud af, hvor den pågældende var henne - var det i Afghanistan eller på Guantánamo-basen - altså finde ud af, hvad der egentlig var op og ned i denne her sag, og hvor mange personer der var tale om.
Der var også rygter fremme om, at det var flere personer, der var tale om.
Alt det synes jeg det ville være rimeligt at Folketinget får en information om.
Hvad er der egentlig sket siden dengang?
»Hvad kan ministeren oplyse om den eller de personer med tilknytning til Danmark, der er blevet taget til fange i forbindelse med USA's og NATO's bekæmpelse af Talebanstyret og Al-Qaida-netværket i Afghanistan, herunder hvornår de pågældende er blevet taget til fange, hvilke terroraktiviteter de har været deltagere i, og hvad deres tilknytning er til Danmark?«
Lene Espersen (KF), 2002-02-06:
Det er selvfølgelig med henblik på, at vi gør vores yderste for at bekæmpe terrorismen, men naturligvis også gør vores yderste for at leve op til de ting, vi politisk har forpligtet os til på den internationale scene.
Peter Skaarup (DF), 2002-02-06:
Jeg er helt med på, at regeringen har fremsat antiterrorpakken, og der er jo så det at sige til det, at det ønskede den gamle regering også.
Men det, jeg var lidt ude efter, var, om der er sket nogle opstramninger fra den nuværende regerings side i forhold til de her ting.
Det er jo dybt beklageligt, hvis Danmark på den ene eller anden måde er havn eller et muligt opholdssted for terrorister, som bruger Danmark som base for at kunne rejse ud i verden, altså en form for helle, hvor man ikke bliver jagtet eller ikke bliver eftersøgt og så kan bruge det som base til at tage ud i verden og begå terrorisme.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren mere konkret kan sige, hvad det så er, man gør.
Der gives nogle flere penge, men hvad går de penge så til i form af bekæmpelse af det her?
Jeg vil også godt spørge, om ministeren er enig med den tidligere statsminister, Poul Nyrup Rasmussen, der sagde, at der ikke var terrorister i Danmark?
Lene Espersen (KF), 2002-02-06:
Som jeg har sagt i min tidligere besvarelse til hr. Peter Skaarup, er det ikke muligt for mig at udtale mig nærmere om forhold, som vedrører enkeltpersoner eller organisationer eller om efterretningstjenestens eventuelle undersøgelser heraf.
Jeg forstår også, at hr. Peter Skaarup har forståelse
for, at det må være på den måde, at det er omgivet med fortrolighed.
Men jeg vil gerne understrege, at regeringen generelt tager terrorbekæmpelsen meget alvorligt.
Vi har netop fremsat en antiterrorpakke, som er meget omfattende.
Det er også en antiterrorpakke, som indeholder tiltag, som ikke er implementering af FN-resolutioner og EU-beslutninger, men som også er rene danske tiltag, som bl.a. har til hensigt at sikre, at politiet får bedre redskaber til at bekæmpe terrorisme.
Derudover har regeringen jo også i forbindelse med offentliggørelsen af finansloven og tidligere givet udtryk for og også prioriteret, at vi giver politiet tilstrækkelig med midler til terrorbekæmpelse.
Så jeg mener bestemt, man kan sige, at regeringen har lagt sig i selen for at vise, at vi vil gøre vores yderste for at leve op til vores internationale ansvar for at gennemføre den nødvendige antiterrorlovgivning, men
naturligvis også for at vise, at det her er et område, der bliver prioriteret højt.
Line Barfod (EL), 2002-02-06:
Jeg bliver nødt til at spørge om patientrettighederne en gang
Nu svarede ministeren, at rækkevidden af forsikringen ville være den samme.
Men for mig er det afgørende, om patienterne har de samme rettigheder, altså om de vil være underlagt den samme ordning med patientklagenævn og patientforsikring, så de ikke selv skal til at anlægge en sag mod et forsikringsselskab, men har de samme rettigheder, som hvis de var blevet behandlet på et offentligt sygehus.
Det andet er så, at ministeren talte om, at der skulle drejes på mange knapper.
Det er jeg helt enig i, og derfor vil jeg gerne høre ministerens opfattelse af, at man, samtidig med at man tilfører de her ekstra ressourcer i forbindelse med ventelister, skærer ned på det forebyggende arbejde, ikke alene på Sundhedsministeriets område, men også på en lang række andre områder, bl.a. på arbejdsmiljøområdet og på servicejob inden for ældreområdet, der kunne være med til at sikre, at der var færre, der blev nedslidte, og derfor færre, der havde behov for at komme i kontakt med sygehusvæsenet.
Jeg er nemlig enig i, at vi skal se på hele området samlet og også i høj grad se på sammenhængen mellem sygehusvæsenet og det forebyggende arbejde og primærsektoren.
Det vil jeg gerne høre ministerens opfattelse af, og om der kommer nogle planer fra ministeren om, hvordan man kan udbygge det her på længere sigt.
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Vi fik et svar omkring VVM og de 5.000 m2 bruttoareal, som fru Helle Sjelle var villig til at se på under udvalgsbehandlingen.
Det betragter jeg som en åbning, at vi kan se på det.
Men De Samvirkende Købmænd foreslår også, at når vi snakker om butikscentre over 10.000 m2, kunne der i virkeligheden angives en særlig planlægningsmæssig begrundelse, hvad enten butikscentret er placeret i eller uden for bymidten eller i bydelene i større byer.
Det kunne måske være et relevant spørgsmål, om det her kunne påklages til Naturklagenævnet eller til domstolene.
Og så fremhæves det så i øvrigt igen - det skal jeg ikke træde i - at der bliver tale om vinderbyer og taberbyer, i partsindlægget fra De Samvirkende Købmænd.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-06:
Først til fru Line Barfod omkring det forebyggende arbejde:
Nu har fru Birthe Skaarup og andre jo været inde på det.
Jeg må sige i forhold til mit eget ressortområde, at det er rigtigt, at der jo er, hvilket jeg også har gjort rede for i Sundhedsudvalget, en mindre reduktion som følge af de almindelige udfordringer, der har været finanslovmæssigt; i øvrigt bl.a. for at skabe - så kan man diskutere, hvor pengene kommer fra, de 1,5 mia. kr. her, dybest set er det jo de samme penge, der kører rundt i systemet - rummelighed til de initiativer, regeringen har taget.
På barselområdet, på sundhedsområdet, på ældreområdet har det jo været nødvendigt at stramme op nogle steder, men
ikke bare ud fra sådan en eller anden idé om, at nu skal der skæres ned på aktiviteterne - i høj grad jo også for at fremme en proces, som fru Line Barfod har været inde på i relation til sundhedsvæsenet for et øjeblik siden, hvor vi ser på: Kan ting gøres på en anderledes måde?
Derfor er udfordringen jo omkring den forebyggende aktivitet - også på mit ressort - naturligvis at komme i en dialog om: Hvordan får vi lavet forebyggende arbejde med størst mulig effekt?
Som jeg også gjorde rede for i samråd i udvalget, er den her reduktion sådan set af meget beskeden karakter, for man kan jo diskutere, om man skal måle en reduktion op mod det, der var budgetlagt, eller op mod det, der blev forbrugt.
Hvis man skal have et virkeligt indtryk af, om der kommer mere aktivitet, eller der kommer mindre aktivitet, skal man jo ikke sammenligne finanslovens økonomiske rammer med nogle gamle budgettal for, hvad man havde tænkt sig at gøre, men sammenligne det med, hvad man rent faktisk gjorde, altså hvad man forbrugte.
Og hvis man gør det, skal man have luppen frem for at finde en aktivitetsnedgang, specielt jo fordi, som fru Birthe Skaarup og andre også svarede på, at der i finansloven er en ny pulje på 35 mio. kr., der bl.a. skal bruges til at implementere de forebyggelsesplaner, som man også kan læse om i regeringsprogrammet.
Omkring forsikring - jeg har svaret på det flere gange og får muligvis også lejlighed til at gøre det efterfølgende under udvalgsbehandlingen
Det er også sådan, vi ser det i dag de steder, hvor det offentlige sygehus har indgået kontrakt med private.
Der findes jo amter, der f.eks. bruger Privathospitalet Hamlet - bare som et eksempel - til at få udført bypassoperationer, og der er det simpelt hen en forudsætning i den kontrakt, som amterne har indgået med Hamlet, at forsikringsdækningens omfang er det samme.
Til fru Lene Garsdal må jeg sige, at jeg er meget enig, for essensen af det, der blev sagt, var jo, at pengene kun kan bruges én gang.
Det er rigtigt.
Det er sådan set også derfor, vi tilfører flere penge, og det er også derfor, det sådan ikke er et problem for de patienter, vi i forvejen bruger penge på, at vi nu tilfører nogle flere penge til at bruge på nogle andre patienter.
Så den sag ser vi jo meget ens på.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-06:
Jeg vil gerne først sige til SF's ordfører, at der jo trods alt også er store miljømæssige fordele ved at få gylletankene flyttet ud på marken.
De kommer på afstand af naboer, beboede områder, man bliver fri for en masse trafik på landevejene, så vejene ikke bliver kørt i stykker, man bliver fri for lugten osv.
Det er også en miljømæssig fordel, at man kan pumpe det fra stalden og ud i de her gylletanke, hvor det så ligger i nærheden af de marker, det skal spredes ud på.
Det er rigtigt, at det er et problem at kombinere flytningen af landzonekompetencen fra amtet til kommunen med at give denne mulighed.
Og jeg mener, at der skal tages hensyn.
Der er også et høringssvar fra Danske Vandværkers forening, der foreslår, at der skal være en 300 m bred zone omkring brønde, og det er bestemt ting, vi skal tage hensyn til.
Så skal der være beplantning omkring en gylletank, og det er ikke bare to rækker hybenbuske, men så meget, at der i løbet af ganske få år kan blive en naturlig remise i marken.
Der var nogle, der tidligere gjorde grin med, at det også kunne være til gavn for vildtet, men det kan det sagtens.
Der skal ikke ret mange brud til i de meget åbne marker, før det virkelig er til gavn for vildtbestanden, så det kan faktisk også være et miljømæssigt plus.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Det er jo rigtigt, som hr. Ole M. Nielsen siger, at der skal
en landzonetilladelse til at placere en gyllebeholder ude på markerne.
Det centrale, sådan som jeg har forstået forslaget, er, at man siger, at kommunerne skal meddele landzonetilladelse, medmindre væsentlige hensyn til natur og miljø samt naboer afgørende taler imod.
Så både »væsentlige hensyn« og »taler afgørende imod«, og så skal man meddele det. Det sammenholdt med, at kompetencen er flyttet hundrede procent fra amterne til kommunerne, får mig til at frygte, at vi vil se langt flere gyllebeholdere ude på markerne.
Og jeg undrer mig over, at man ikke også skal tage landskabelige hensyn, for det er da et af de væsentligste hensyn ved placering af store bygningsværker ude i det åbne land.
Så bare et spørgsmål til hr. Ole M. Nielsen: Hvis det nu skulle lykkes hr. Ole M. Nielsen at få indflydelse på det her forslag, er det så et af de forhold, som han vil prøve at få med ind i lovgivningen?
Så har jeg lovet Enhedslisten at meddele, at de også på linje med os er imod forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2002-02-06:
Om vi læner os op ad liberale kræfter eller ej, vil jeg lade andre om at afgøre, men fakta er i hvert fald, at vi synes, det er mægtig godt, hvis man giver byerne nogle muligheder for at udvikle sig.
Det føler vi faktisk at der lægges op til i det her lovforslag, og derfor synes vi, det er et godt forslag.
De høringssvar, som vi nu piller ud ét efter ét efter ét, synes jeg vi skal tage og drøfte meget indgående under udvalgsbehandlingen.
Det må være dér, de skal drøftes.
Det er lovforslaget, vi drøfter her i dag, det er jo ikke høringssvarene, der er til forhandling. Så jeg synes, vi skal tage en nøje drøftelse af de høringssvar under udvalgsbehandlingen, og så må vi jo se, hvad der kommer ud af det.
Jeg håber da, vi får en god og konstruktiv debat.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Det interessante er jo, hvor meget vi ved om, hvordan det forhold, at der kommer en øget konkurrence mellem byerne, vil påvirke de enkelte byer.
Og der vil jeg gerne citere Dansk Byplanlaboratorium.
Jeg ved jo, at Det Konservative Folkeparti ikke har den samme afsky for eksperter og folk, der har studeret tingene og ved noget om dem, som det andet regeringsparti har.
Det er i hvert fald Dansk Byplanlaboratoriums opfattelse, at den fri konkurrence mellem de enkelte byer og kommuner vurderes at ville gavne de i forvejen store og stærke centre, og at de vil vinde den konkurrence på bekostning af den lokale butiksforsyning og de mindre centre, herunder butiksforsyning i landdistrikterne.
Endvidere siger man, at denne udvikling vil påvirke de små byer og landdistrikternes miljø, som yderligere tømmes for funktioner og dermed bliver mindre attraktive som boområde og område for placering af arbejdspladser.
Det er eksperternes vurdering.
Er Det Konservative Folkeparti parat til under udvalgsbehandlingen at studere, om der er noget rigtigt i disse vurderinger og i givet fald at tage konsekvensen af det?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-06:
De Konservative er et parti i forandring.
Ja, det kan jeg godt se, det svinger da lidt frem og tilbage, i hvert fald med hensyn til, hvem man holder med inden for detailhandel.
Vi kunne tidligere danne front, da der var snak om lukkeloven, imod det liberale parti.
Det præger jo lidt holdningen, at man vil gøre
Høringssvarene snakker vi om.
Jeg har ikke set andre positive høringssvar om den indretning af detailstrukturen end fra dem, der får mere kompetence af det, altså kommunerne, de er faktisk de eneste.
Det, der er partsindlæg, er altså fra sådan nogle som Indenrigsministeriet og byplanlæggere, mener fru Sjelle åbenbart.
Jeg mener ikke, de er partsindlæg i den forstand i den sammenhæng her.
Så siger fru Helle Sjelle også, at 20-30 byer måske får fremgang, men det betyder jo ikke, at andre får tilbagegang.
Nej, det er ligesom det her med, at 1 meter kun er 1 meter, ikke sandt?
Altså hvis man tager lidt af den fra den ene ende, bliver den lidt kortere i den anden ende.
Det er ligesom med friheden, ikke sandt?
Friheden er ikke nogen ubegrænset størrelse.
Hvis nogen skal have frihed til at udfolde sig, bliver andre altså begrænset.
Det er liberal politik, at man går ind for den dér frihed til de stærke.
Det plejer ikke at være konservativ politik, men det er det så blevet.
Så siger fru Helle Sjelle, at hun ikke er bekymret, og at hun i hvert fald ikke håber, at vi får et fuldstændig dødt landområde.
Det tilsagn giver jeg ikke meget for, det må jeg indrømme.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-02-06:
Fru Helle Sjelle sagde, at det, at der er 20-30 butikker, der får mere handel i de største byer, jo ikke er ensbetydende med, at der er andre, der lukker.
Jo, et eller andet sted er det det vel, hvis ikke folk kommer til at handle noget mere.
Det er jo ikke sådan, at folk får flere penge mellem hænderne at købe ind for, bare fordi vi får nogle flere butikker i de største byer.
Bekymrer det slet ikke Det Konservative Folkeparti?
Det, der egentlig bekymrer Socialdemokratiet allermest i forhold til detailhandelen, er, at der bare bliver frit spil for kommunerne nu inden for byzonen.
Der er ikke nogen mulighed for at fastholde dem på kvadratmetergrænser, de er i det hele taget ikke ret meget værd nu.
Der er flere, der har været inde på, om ikke man kunne lave VVM-pligt, hvis f.eks. man nåede op over nogle kvadratmetergrænser, for at sikre sig, at kommunerne ikke lod det slippe, og der så lige så stille kom storcentre og ekstra store butikker, og det hele bare lige så stille glider.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at sætte nogle grænser, så der f.eks. er en fase, hvor man tvinges til VVM, hvis ikke man har styr på tingene?
Christian Brix Møller (RV), 2002-02-06:
Jeg har også en skummel mistanke om, at alle dele af forslaget ikke er groet i den konservative baghave.
Jeg bed også mærke i, at den konservative ordfører sagde, at »vi som udgangspunkt støtter lovforslaget«.
Så vil jeg gerne høre, hvad fru Helle Sjelle siger til høringssvaret fra Dansk Byplanlaboratorium, hvor man opstiller alternative, men betydelig mere kontrollerede liberaliseringer på baggrund af en egentlig kommunal planlægning i det åbne land, sådan at borgerne i det mindste har noget at forholde sig til i det åbne land.
Partierne forandrer sig.
Jeg ved ikke, hvordan Det Konservative Folkepartis stilling er til amterne i dag, men for mig forekommer det helt oplagt, at amtet burde være klageberettiget i relation til kommunernes afgørelse som landzonemyndighed.
Det er også, hvad Naturklagenævnet siger i deres høringssvar.
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Jeg mener heller ikke, at man skal lægge hele sin politik i forhold til et enkelt høringssvar, men jeg ved ikke, om det er de samme høringssvar, vi har læst, for når jeg læser Amtsrådsforeningens svar, så finder de godt nok, at det forbedrer myndighedsstrukturen, men de finder dog også, at amtsrådenes muligheder for at fastlægge den regionale detailhandelsstruktur begrænses af, at amtet ikke har direkte indflydelse på det samlede butiksareal.
Det er ikke helt det samme jeg hører fru Helle Sjelle sige. Det andet er, at jeg godt her vil sige, at det jo ikke kun er et enkelt høringssvar.
Det er altså Danmarks Handelstandsforeninger, det er De Samvirkende Købmænd, det er Dansk Tekstilunion, det er Danmarks Skohandlerforening og Danmarks Tapet- og Farvehandlerforening, der udtrykker stor bekymring over lovforslagets konsekvenser.
De mener altså også, at der bliver vindere og tabere.
De små byer taber, landsbyerne og det åbne land taber, og de store byer vinder.
Og de mener generelt, at kommunernes kompetence til begrænsning i bymidterne og planlægningen for detailhandel ikke bør have indflydelse på nabokommunerne, altså at vi skal opretholde de nuværende grænser også i de større byer.
Bekymrer det ikke Det Konservative Folkeparti?
Helle Sjelle (KF), 2002-02-06:
Men der kan selvfølgelig ske nogle ting undervejs i udvalgsbehandlingen, som beviser, at det vil være en god idé at opdele det her forslag.
Det er, hvad jeg vil sige om det på nuværende tidspunkt.
Nu er det jo sådan, at et enkelt høringssvar altså ikke er det, der gør udslaget for, hvilken lovgivning der bliver vedtaget her i Danmark.
Det er selvfølgelig klart, at der er nogle, der forsvarer detailhandelen med næb og kløer.
Jeg har så til gengæld noteret mig, at der er
andre høringssvar, som er positive over for, at kommunerne får en større kompetence, f.eks. KL, Amtsrådsforeningen og HUR
Jeg har også noteret mig, at der er nogle, der er mere positive
end andre over for det her forslag, og det tror jeg er meget naturligt. Derudover må jeg indrømme, at jeg ikke er bekymret for og ikke vil være med til at blokere for, at der er 20-30 byer, som måske får noget mere udvikling.
Dermed har vi jo ikke sagt, at det lukker alle andre byer i Danmark for udvikling.
Det synes jeg ligesom også at man skal have med.
Vi er et parti i forandring, og sådan vil det hele tiden være.
I øjeblikket synes vi, at det er mest hensigtsmæssigt, at vi har den holdning, hvor vi lægger op til de ting, der er i det forslag, der er fremlagt her, som vi som udgangspunkt er meget, meget enige i.
Det har jeg også tidligere redegjort for i mit ordførerindlæg.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Det har jo igennem de senere år været spændende og interessant at følge Det Konservative Folkepartis linje
, når det drejede sig om butiksstrukturen i Danmark.
For en del år siden havde man det sådan, at man gik ind for en meget vidtgående liberalisering af lukkeloven, man var imod det stop for storcentre, der blev lavet, og var imod en mere effektiv regulering, som sikrede en butiksforsyning alle steder i landet, også i landdistrikter og i mindre byer.
Men så ændrede Det Konservative Folkeparti holdning, fordi - tror jeg - man blev påvirket af en del af sine egne medlemmer og sit bagland i netop de mindre byer og i butikshandelen inden for forskellige brancher, skotøj osv.
Man begyndte lige pludselig at støtte, at der var en fornuftig lukkelov, at der var en regulering af storcentre og en regulering af, hvor butiksudbygningen skulle finde sted.
Det betød jo, at vi kunne være enige meget langt hen ad vejen.
Nu synes jeg, at Det Konservative Folkeparti vender tilbage til at sige, at nu skal der være frit slag, nu skal der være konkurrence, nu skal de store byer, de store centre vinde.
Derfor vil jeg spørge, om det er rigtig forstået, at man igen fra Det Konservative Folkepartis side har forladt sin støtte og sit samarbejde med handelsstandsforeninger, samvirkende købmænd, de forskellige brancheorganisationer, som alle sammen påpeger, at det her går i den forkerte retning.