runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-10-03:
Jeg kan høre, at Venstres ordfører stadig holder fast i, at det, man måler det på, er, om der er nogle få, der har brudt mønsteret, om der er nogle få, der har formået at blive folketingsmedlemmer eller bankdirektører.
Men det, der for alvor viser, at vi har gjort en forskel, vil man ikke opsætte nogen mål for fra Venstres side.
Vi vil gerne være med til at se på, hvad det er for nogle systemer, der forhindrer det.
Det handler også om penge, og der kan man altså høre i Venstres ordførers tale, at Venstre åbenbart synes, det er en god ting, hvis kommunerne skærer ned på penge til anbringelse af børn.
Vi synes faktisk, det er bedre, hvis der kommer flere penge til forebyggende arbejde, herunder også, at man gør, hvad man kan, for at de børn, der er i en særlig risikogruppe, kan få noget opbakning og kan komme et sted hen, hvor der er nogle, der kan hjælpe dem.
Vi vil gerne være med til at se på at fjerne systemer, men vi vil have nogle mål for, at det er den brede indsats, og at det er uddannelse, der hjælper, i stedet for nedskæringer på uddannelse, som vi har set det med voksenuddannelse, hvor deltagerbetalingen stiger.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Det ved jeg ikke.
Men jeg har for eksempel engang været på bistandshjælp, og indtil videre er det da gået nogenlunde.
Den holdning, som fru Line Barfod giver udtryk for, må stå helt for hendes egen regning.
For vi ønsker bredt i regeringspartierne og i Venstre at bryde den sociale arv.
Det er en klar målsætning, vi har.
Men fru Line Barfod måler det hele på, hvor mange penge der nu er sat af, og hvor mange penge man kan finde på de offentlige konti til at gøre noget ved det her.
Virkeligheden er jo, at vi har postet milliarder af kroner ind i at gøre op med den sociale arv, år efter år efter år efter år, i årtier, men det har ikke hjulpet stort.
Derfor er det nogle helt andre ting, vi skal have sat ind med.
Der kommer regeringen med et udspil, som har nogle principper, som jeg ikke lige kan nå at nævne her på nuværende tidspunkt, men vi kan jo vende tilbage til det.
Men regeringen kommer med et udspil, som vi selvfølgelig håber at alle Folketingets partier vil deltage i arbejdet for.
For det er en opgave, som ligger regeringen meget på sinde, og det er ikke kun for de få.
Line Barfod (EL), 2002-10-03:
Både statsministeren og Venstres ordfører kommer i deres taler ind på, at den sociale arv skal brydes, og det lyder jo smukt, det kan alle jo gå ind for.
Problemet er bare, at her står vi igen over for regeringspartiernes nysprog.
Men når Venstre taler om at bryde den sociale arv, handler det kun om de få.
Dels taler man kun om indsatsen over for de allerdårligst stillede, narkomaner, alkoholikere, hjemløse, dels kan man tydeligt høre, at det også kun er de få, der skal bryde igennem.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Hvor mange flere bankdirektører skal vi have i Danmark, før Venstre mener, at den sociale arv er blevet brudt?
Marianne Jelved (RV), 2002-10-03:
Så vil jeg meget gerne rekvirere det materiale, Dansk Folkeparti har.
Og så vil jeg gentage mit spørgsmål, som var det egentlig interessante: Ønsker Dansk Folkeparti - jeg var lige ved at sige Det Radikale Venstre - at blive et regeringsbærende parti?
Det kan man svare ja eller nej på.
Hvordan skulle en regeringskonstellation se ud?
Hvordan skulle det kunne lade sig gøre?
Det synes jeg vælgerne bør have besked om.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Det er sådan set fair nok, at hr. Holger K. Nielsen er imod den prioritering, vi har.
Vi har jo ikke gjort det for at være ondskabsfulde.
Det ved hr. Holger K. Nielsen også godt.
Nej, det handler om - skal vi ikke lige allerførst slå det fast - at langt de fleste kommuner i dag har børnepasningsgaranti.
Det er jo ikke sådan noget med, at man vedblivende kan sende børnene bagest i køen.
Det er i den enkelte situation, man skal kunne vurdere, hvorvidt et menneske har muligheden for at komme ud på arbejdsmarkedet, komme tilbage på arbejdet måske efter en orlov, eller hvad det kan være.
Så skal man have muligheden.
Så skal det jo ikke være sådan, at fordi der ikke er en institutionsplads, kan man ikke komme på arbejde.
Derfor er vi nødt til at sige, at i det enkelte tilfælde, der måtte være, hvor der simpelt hen er fyldt op, og hvor man ikke har en institutionsplads, må det være dem, der har et arbejde, som har det største behov.
Og så skal man selvfølgelig arbejde videre på at finde en institutionsplads.
Men det kan jo ikke være sådan, at vi forhindrer folk i at gå på arbejde, fordi de ikke kan få passet deres børn.
Det ville da være den stik forkerte retning at gå, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-10-03:
Sagt til hr. Jens Rohde: Jeg taler om den sociale arv.
Jeg synes, det er et perverst menneskesyn, der gør sig gældende her.
Hr. Jens Rohde betragter mennesker som produktionsfaktorer, som hjul i det store økonomiske maskineri i stedet for som mennesker.
Hvis det kan betale sig af hensyn til produktionen, skal man gøre sådan og sådan.
Så skal man sætte børn af arbejdsløse bagest i køen.
Til hr. Jens Rohde vil jeg sige: Jeg betragter mennesker som mennesker.
Børn af arbejdsløse er lige så meget mennesker som børn af forældre, der har et job.
Børn af arbejdsløse har lige så stort et behov for at få en plads i en børnehave som børn af forældre, der har et job.
Jeg synes virkelig, at vi, også når vi diskuterer den sociale arv, skal have det dér menneskelige udgangspunkt, i stedet for det dér økonomiske, erhvervspolitiske, erhvervsmæssige udgangspunkt, som hr. Jens Rohde giver udtryk for.
Jeg synes, det er udtryk for et menneskesyn, som jeg ikke deler.
Men jeg tog jo åbent imod diskussionen.
SF vil gå ind i debatten
om det her, åbent, konstruktivt, positivt.
Men så er vi også nødt til at se på de realiteter, der er.
Jeg kan ikke se, det hænger sammen hos regeringen, at man vil gennemføre det her forslag, som jeg synes er så gennemført ondskabsfuldt.
Det er muligt, at regeringen ikke er ondskabsfuld, men forslaget er ondskabsfuldt mod de børn, hvis forældre er arbejdsløse.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Sagt til hr. Holger K. Nielsen: Det er godt nok synd for de børn, der er tvunget til at være sammen med deres forældre!
Det er ondskabsfuldt.
Det synes jeg er et mærkeligt menneskesyn, eller hvordan man nu kan sige det, at give udtryk for her.
Der skal jo ikke herske tvivl om, at hvis der, når man vurderer den sociale og pædagogiske indsats, er behov for en ekstra indsats dér, jamen så skal de ikke bag i køen, for så vil man tage hensyn til det.
Og i langt de fleste kommuner er der stadig væk børnepasningsgaranti.
Men er der behov for en social eller en pædagogisk indsats, bliver der også taget hensyn til det.
Derfor har jeg meget vanskeligt ved at se, at det her skulle være noget specielt ondskabsfuldt, og jeg kan slet ikke se, at det skulle have nogen som helst betydning i forhold til diskussionen om den sociale arv.
Marianne Jelved (RV), 2002-10-03:
Nu skal det handle om skat.
I Finansministeriets seneste udgivelse, jeg tror, den hedder »Fordeling og incitamenter 2002«, kan hr. Jens Rohde læse, at den tidligere regering gennemsnitligt - jeg kan ikke citatet, jeg har ikke udgivelsen med - har sænket marginalskatten med 5 pct.
Pinsepakken er indfaset med den sidste fase her i år, hvor bundskatten sænkes med 3/4 pct.
Vi har lagt et forslag frem, hvor vi tager fra erhvervslivets lommer til borgernes lommer, hvor vi tager fra bureaukratiets lommer til borgernes lommer.
Det beklager jeg.
Dansk Industri har regnet på Det Radikale Venstres forslag og beregnet, at det vil give 50.000 flere arbejdspladser.
Hvad har Venstre og hr. Jens Rohde imod det?
Jeg vil gerne vide, hvad Venstres bud er.
Vil skattestoppet lempe skatten så meget, at borgerne kommer i arbejde i den størrelsesorden, som Det Radikale Venstre har budt? Hvad er Venstres plan størrelsesmæssigt?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Skal vi ikke lige allerførst få slået fast, at USA har altså ikke besluttet at gennemføre en krig endnu.
Regeringen og EU støtter jo Sikkerhedsrådet, så vi må se, hvad der kommer ud af de drøftelser, som er i Sikkerhedsrådet i dag.
Det er det svar, jeg kan give til hr. Holger K. Nielsen på nuværende tidspunkt.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-10-03:
Og noget af det, debatten går på netop nu, er jo, om der skal være et FN-mandat.
Det hele ændrer sig næsten time for time i de her dage, men det er jo højst tvivlsomt, om det vil være muligt for George W. Bush at få et FN-mandat.
USA har besluttet sig for under alle omstændigheder - tyder alt på det - at gennemføre krigen.
Jeg vil godt have en helt, helt klar melding her i dag fra den danske regering: Vil den danske regering og EU-formand støtte en amerikansk krig imod Irak, også selv om det sker uden et nyt FN-mandat?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Det er simpelt hen ikke korrekt, og der er to ting, som fru Pernille Blach Hansen blander fuldstændig sammen; det er det med vækstkravet og skattestoppet.
De rammer for vækst, som regeringen har indgået aftale med amter og kommuner om, kender fru Pernille Blach Hansen
Er det ikke noget, som hendes egen statsminister og tidligere statsminister og tidligere finansminister lancerede, lavede aftaler om med amter og kommuner?
Er det ikke korrekt?
Det er jo sådan, det forholder sig.
Den tidligere regering lavede en plan, der hed »En holdbar fremtid - Danmark 2010«, og den har denne regering tilsluttet sig.
Forskellen er, at vi overholder den aftale eller de planer, som er, af hensyn til ansvarlighed for økonomien.
Så må jeg stadig væk sige, at fru Pernille Blach Hansen overhovedet ikke forholder sig til, at man f.eks. i Nordjyllands Amt kan påvise, at der er mere aktivitet for 250 mio. kr. og en udvidelse på 2,7 pct.
Det er virkeligheden.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at der ikke bliver taget penge ét sted fra og givet til et andet.
Men hvis vi tillod det, ville det også være uansvarligt.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-03:
Jeg synes da, det er smaddergodt, at Venstre står herinde og benægter virkeligheden.
Samtlige borgere i det her land kan hver eneste aften i tv se historier om, at nu skal man spare på skoler, på børn, på truede børn, på handicappede, på ældre, på psykisk syge. Ja, tilmed siger KL's formand, hr. Ejgil W. Rasmussen, som jo er Venstremand, her for 2 dage siden: »Regeringens skattestop og løfter om serviceforbedringer til befolkningen harmonerer ikke.«
Det passer dårligt med virkeligheden i kommunerne, når statsministeren i sin tale slår fast, at ingen lokalpolitiker kan begrunde nedskæringer med henvisning til økonomiaftalen mellem KL og regeringen.
Lidt senere slår han fast, at flere kommuner næste år vil opleve en negativ realvækst.
Det vil sige, at reelt skal man ud og spare.
Man skal finde utrolig mange penge på de kommunale budgetter.
Nogle ting er lovbundne, det kan man ikke gøre ved, andre steder må man spare.
Hvordan vil Venstre forholde sig til, at KL's formand, som er Venstremand, står og siger, at det, statsministeren holdt tale om i tirsdag, harmonerer meget dårligt med virkeligheden?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Fru Pernille Blach Hansen taler altså mod bedre vidende og hørte ikke efter, hvad jeg sagde i min tale.
Det er jo netop sådan, at Rådet for Socialt Udsatte via Oxford Research har fået foretaget en uafhængig analyse, som ikke viser en tilbagegang i kommunernes og amternes budgetter for de psykisk syge, stofmisbrugere, svært alkoholiske mennesker.
Tværtimod viser den en fremgang på omkring 9 pct.
, men det er lidt for tidligt at sige indtil nu, fordi de kommunale og amtskommunale budgetter jo ikke er endeligt vedtaget endnu. Det bliver de først den 15. oktober, og så kan vi foretage den endelige analyse af det.
Men indtil nu er der intet, intet, der tyder på, at netop de svageste grupper betaler for omprioriteringerne, tværtimod.
Hvad er så virkeligheden?
Ja, vi kan jo tage amtsborgmester Orla Hav, partifælle til fru Pernille Blach Hansen, fra Nordjyllands Amt.
Han fortæller om budgettet, at der i forhold til dette års budget sker en udvidelse på 2,7 pct. I tal betyder det, at der er sparet 156 mio. kr. i forhold til i år, men netto er der nye aktiviteter for 250 mio. kr.
Jeg må spørge fru Pernille Blach Hansen: Hvordan får man det til nedskæringer?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-03:
For to dage siden sagde regeringens yndlingssmagsdommer, hr. Bjørn Lomborg, at iltsvindet jo ikke var så væsentligt, fordi det ikke påvirkede mennesker.
Der må man sige, Lomborg tog fejl.
Iltsvindet har bredt sig langt ind i regeringen.
Sigtbarheden er ikke god, man kan ikke se, hvad der foregår ude i virkeligheden, man kan kun se, hvad der foregår nede på ens egne skosåler.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Påvirker det slet ikke Venstre, at virkeligheden overhaler Venstre indenom?
Der bliver sparet på psykisk syge, på svage børn, på ældre, på handicappede, på kerneområder, på svage grupper i mange, mange amter og kommuner på tværs af hele Danmark.
Der er reaktioner fra personale, fra pårørende, fra foreninger for de berørte grupper.
Alle de her ting sker ude i virkelighedens verden.
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Vil man påtage sig et ansvar og forholde sig reelt til det?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Nu er det jo faktisk sådan, at der i 1997-98 blev vedtaget et beslutningsforslag her i Folketinget med et bredt flertal om, at der ikke var behov for ny resolutioner.
Men nu er der altså kommet et nyt resolutionsforslag, og det bliver drøftet i Sikkerhedsrådet i dag.
Og jeg kan kun sige, at vi støtter os jo til Sikkerhedsrådet, det gør Danmark, det gør EU, vi bakker Sikkerhedsrådet og FN op.
Andet er der ikke at sige til det, og så må man ikke forudskikke de forhandlinger og drøftelser, som sker i Sikkerhedsrådet i dag.
Lad os tage det op, når de drøftelser er tilendebragt, i stedet for at diskutere hypotetiske spørgsmål herfra.
Jeg kan kun gentage, hvad jeg har sagt: Hvis det viser sig, at der er et problem, så er vi også klar til at skride ind.
Men lad os se, om der virkelig opstår et problem.
Som udgangspunkt synes jeg, at det er et helt forkert signal at sende til de tidligere Warzawapagtlande.
Jeg synes, det er et helt forkert signal at sende: »Vi vil gerne have jer med ind, men I må ikke få alle de der rettigheder, som er helt basale i det europæiske samarbejde - helt basale.« Grundstenen i hele EF-Pakken fra 1986 er jo den frie bevægelighed.
Det synes jeg er et forkert udgangspunkt.
Jeg synes, at vi skal være åbne, og så må vi se.
Hvis der opstår et problem, ja, så er vi rede til at handle.
Det er det ord, jeg kan give hr. Kristian Thulesen Dahl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-10-03:
Der blev sagt Palle alene i verden om Venstre i forbindelse med skattestoppet.
Jeg skal sige, så der ikke er nogen som helst tvivl om det: Dansk Folkeparti er varme tilhængere af skattestoppet, og det er vi naturligvis, fordi det er borgernes værn mod opfindsomme politikeres forsøg på ad alle mulige snørklede kanaler at tage øgede skatter ind, og det er det, vi har set i en årrække.
Skattestoppet sætter en effektiv stopper for det.
Det synes vi bestemt er godt, og det er jo også derfor, befolkningen i den grad bakker op om skattestoppet.
Det var slet ikke det, jeg ville sige.
Det var en kommentar.
Så et spørgsmål.
Svenskerne har jo gjort meget dumt.
Det gjorde de også for et års tid siden, da både daværende, og jeg har også forstået nuværende statsminister, Persson,
pludselig annoncerede, at svenskerne ville åbne deres arbejdsmarked for indvandring af arbejdskraft fra Østlandene i forbindelse med EU's udvidelse.
Det var dumt dels for svenskerne, dels også fordi Danmarks daværende statsminister, hr. Poul Nyrup Rasmussen, følte anledning til lige med det samme at gå ud og sige, at det ville Danmark så også gøre, uden at konsultere Folketinget, uden at diskutere det i Europaudvalget, uden nogen form for forudgående undersøgelser af konsekvenserne af det.
KL. 10.55
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Som sagt kan jeg ikke kommentere igangværende forhandlinger, eller hvor vandene skilles osv.
Jeg kan bare konstatere, at bl.a. vores børns læse- og regnefærdigheder ganske enkelt ikke er gode nok, og det må vi jo gøre noget ved.
Så er det fair nok, at vi kan være uenige om, hvordan man så gør det.
Det synes jeg er helt reelt.
vi forhandler ud fra nu.
Igen kan jeg kun beklage, at Kristeligt Folkeparti har meldt sig ud af forhandlingerne. Så påstår jeg ikke, at alle andre går ind for, at skatten bare skal stige.
Næh, det tror jeg såmænd ikke at nogen anser som værende et selvstændigt mål.
Måske vil lige hr. Søren Søndergaard godt vedstå det, men ellers ikke.
Så det tror jeg ikke på.
Men det er bare konsekvensen, hvis man ophæver skattestoppet.
Det vil være konsekvensen.
Det er jo næsten en naturlov.
Det har vi jo kunnet se.
Nu var fru Marianne Jelved oppe og tale om pinsepakkens lyksaligheder.
Så det er en situation, som vi egentlig befinder os særdeles godt i, specielt fordi vi tror på, at skattestoppet har den effekt, som det skal have, og vi også kan se, at det har.
Vi tager klart et medansvar for den lov, som blev lavet i 1993, og som i øvrigt rummede masser af gode intentioner.
Men der er vel ikke noget forgjort i, at vi, når vi nu ser på, hvordan det så har virket, at der er nogle steder, hvor vi mener, at der altså er en mangel i folkeskolen, at vi ikke får lært vores børn at læse tilstrækkeligt, at vi ikke får lært vores børn at regne tilstrækkeligt, så ligesom prøver at lægge nogle andre ting for dagen.
Det er sådan set det, vi har gjort.
Vi vedgår fuldt ud det, vi var med til at lave i 1993.
Der var masser af gode intentioner i det, men de har ikke alle sammen virket.
Det kan vi jo se.
KL. 10.50 Jeg kan kun beklage, at Kristeligt Folkeparti har meldt sig ud af folkeskoleforhandlingerne.
Jeg har i øvrigt ikke mulighed for ellers at kommentere, hvad det så lander i, eftersom jeg jo ikke kan kommentere igangværende forhandlinger.
Det håber jeg selvfølgelig også hr. Jann Sjursen har forståelse for.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-03:
Der har tidligere her i debatten været refereret til forskellige børneudsendelser, og efter at have hørt hr. Jens Rohdes udsagn omkring skattestoppet, kommer jeg til at tænke på en børnebog: »Palle alene i verden«.
Man kan efterhånden sige, at det eneste parti, der kan udbrede sig om skattestoppets lyksaligheder, er Venstre.
Venstre står helt alene i verden med den opfattelse, at skattestoppet hjælper og løser alle problemer her i vort samfund.
Ikke engang Det Konservative Folkeparti kan deltage i den lovprisning af skattestoppet, som hr. Jens Rohde her giver udtryk for.
Lad det blot være sagt i forlængelse af fru Marianne Jelveds bemærkninger, for det, der egentlig bragte mig på talerstolen i debatten på nuværende tidspunkt, var, at hr. Jens Rohde også gentog, hvad statsministeren sagde i sin åbningstale i tirsdags omkring folkeskolen, at hvad ingen kan lære, skal ingen lære, og at vi skal gøre op med lighedsskolen som sådan.
Jeg vil bare spørge: Hvad er det for en lighedsskole,
hr. Jens Rohde ser for sig i dag?
Er det den lighedsskole, som Venstre selv var med til at bringe til live, da man stod bag 1993-loven, som jo er udgangspunktet for folkeskolen i dag?
Vil hr. Jens Rohde og Venstre tage et ansvar for den lov?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Skattestoppet forhindrer jo ikke, at man kræver noget sat op et sted og noget mere sat op et andet sted, hvis bare man bliver kompenseret for det.
Det er det, der er hele ideen i skattestoppet.
Det er fint nok, at vi er uenige om det.
Men jeg hører altså til dem, som synes, at skattestoppet er genialt, fordi det forhindrer, at vi får en yderligere beskatning af den danske befolkning på den ene eller den anden måde.
Vi kender jo godt de gamle metoder med at flytte pengene fra personskatten over til en lang række afgifter.
Fru Marianne Jelved må da vedkende sig et ansvar for det skattesystem, hun selv har været med til at opbygge igennem et langt liv her i Folketinget og gennem en lang regeringstid.
Sådan er det da.
Det, Venstre og regeringen gør med skattestoppet, er som første skridt at sikre, at skatten nu ikke længere stiger, og når vi så har fået styr på det, og man måske har lettet presset en lille smule i forhold til de offentlige udgifter, kan vi begynde at se på skattelettelser.
Det er nemlig ægte skattelettelser og ikke det, som Det Radikale Venstres eller for den sags skyld Socialdemokratiets skatteudspil i sidste ende står for.
Marianne Jelved (RV), 2002-10-03:
Jeg skal gerne forære hr. Jens Rohde vores kontogennemgang
for vores finanslovforslag og dermed tilbagevise det, der bliver insinueret her til sidst. Men jeg konstaterer, at skattestoppet er den eneste begrundelse, hr. Jens Rohde kan finde for at ikke ville ændre på skattesystemet, således at man kunne give et ordentligt dynamisk bidrag til at løse den gigantiske opgave, som Venstre og Det Radikale Venstre er enige om vi skal løse.
Det vil Venstre ikke være med til på grund af skattestoppet.
Skattestop er det eneste skjold, hr. Jens Rohde kan hænge op, og jeg får ikke svar på nogen af mine spørgsmål.
Venstre er virkelig et stift system.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Sagt til fru Marianne Jelved: Det var jo det, jeg var inde på i min tale.
Når vi taler størrelsesmæssigt, afhænger det jo af udgifterne.
Jeg synes, der er mange gode elementer i det radikale skatteforslag.
Det vil jeg gerne kvittere for, for grundlæggende synes vi, at alle skatter er for høje i Danmark.
Så fint nok med det.
Det, der bare er problemet, er, at man vil ophæve skattestoppet, og det vil sige, at de gevinster, borgerne kan hente på det radikale skatteforslag, jo vil blive spist op af kommunale skattestigninger, amtslige skattestigninger og såmænd også af ejendomsværdiskatten.
Historien viser jo, at fleksible skatter også fører til en højere samlet beskatning.
Og så er jeg altså nødt til at sige til fru Marianne Jelved, at de penge, man anviser i besparelser, har man jo allerede brugt mange, mange, mange gange igen.
Det er alt det, som den her regering har foretaget sig, og som Det Radikale Venstre har sagt, at de vil tilbagerulle.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-10-03:
Da man udvidede med Spanien, Grækenland og Portugal, opererede det daværende EF med en overgangsperiode på 7 år, det var en samlet afgørelse, en 7-års-overgangsperiode. Lønforskellen var dengang, at man i de tre lande havde et løngennemsnit, da de blev optaget, på 2/3 af det daværende EF's.
I den nuværende udvidelse opererer man med 10 lande, en meget, meget stor millionudvidelse af EU, med en arbejdskraft, der tjener 1/3 af niveauet i EU, og man opererer for en stor del af landendes vedkommende ikke med nogen overgangsperiode.
Hr. Jens Rohde må være bekendt med, at Tyskland, som er det marked, hvor flest fra Portugal, Spanien, Grækenland gik hen, da de fik lov til at vandre fra deres lande, lukker deres arbejdsmarked i op til 7 år. De har nemlig bedt om den overgangsperiode, som man har ret til at få efter EU's regler.
Men nu står vi altså med en meget stor beslutning om udvidelsen.
Regeringen har gjort det til sit hovedpunkt i forbindelse med topmødet i december at skaffe udvidelsen med 10 nye lande.
Det er en dansk beslutning truffet af den tidligere regering - den nuværende regering bakker det op - som er baseret på en svensk beslutning, der har gjort, at man har følt, man skulle reagere hurtigt, men som ikke på nogen måde er undersøgt til bunds.
Det er vel ikke for meget forlangt i et forhold, som i den grad er vigtigt for den almindelige danske lønmodtager.