runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-12-13:
Senest har vi givet regeringen tilsagn om at støtte et dansk militært bidrag i den internationale indsats mod terrornetværk i Afghanistan, hvis der var behov for det. Det tilsagn står vi ved.
Derfor støtter Det Radikale Venstre beslutningsforslaget.
Men der er tale om en alvorlig beslutning.
De danske styrker skal ifølge bemærkningerne kunne deltage i alle dele af den internationale koalitions fortsatte operationer.
Og dette kan indebære danske specialstyrkers deltagelse i en egentlig nedkæmpelse af Al-Qaida-netværket og Taleban.
De danske styrker vil derfor være udstyret med et robust mandat
for magtanvendelse.
Tilmed vurderes trusselsniveauet mod styrkerne på landjorden som værende højt.
Fra radikal side lægger vi vægt på, at såvel indsættelse
af danske styrkebidrag som deres mandat for magtanvendelse er hjemlet i FN-pagtens artikel 51 og bekræftet af Sikkerhedsrådets resolutioner 1368 og 1373.
Fra radikal side skal vi ikke lægge skjul på, at vi finder dansk deltagelse i den kommende stabiliseringsstyrke under britisk ledelse mere i tråd med de danske traditioner og ekspertiser, når det gælder international fredsbevarende indsats.
Hvis vi havde skullet prioritere imellem disse to typer af operationer, havde vi foretrukket at bidrage til den stabiliseringsstyrke, som formentlig besluttes af Sikkerhedsrådet på lørdag.
Men regeringen har imidlertid fundet det nødvendigt at bidrage på nuværende tidspunkt til den amerikanske indsats, og det bakker vi op.
Men den ene indsats behøver jo ikke udelukke den anden.
Det Radikale Venstre mener fortsat, at dansk bidrag til den styrke, der skal stabilisere forholdene i Afghanistan og sikre den afghanske overgangsadministration tålelige arbejdsforhold, er af allerhøjeste og -største relevans.
Ligeledes lægger vi afgørende vægt på, at Danmark ikke svigter sit internationale ansvar, når det gælder den humanitære indsats, der skal bringe Afghanistan på fode igen.
Uden en effektiv genopbygningsindsats fra verdenssamfundets side vil den nuværende aktion være forgæves.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-13:
Jeg tror, at alle NATO-landene spiller en hovedrolle i terrorbekæmpelsen, vi er vigtige hver for sig, og det er også derfor, jeg siger, som jeg gør.
Når fru Pia Kjærsgaard siger, at det, der skete i Eksjugoslavien, og det, der sker nu i Afghanistan, er forskellige situationer, er det jo på grund af, at NATO opfatter det her som et angreb på alliancen.
Det er artikel 5, der er trådt i kraft, derfor har vi en forpligtelse til at være med.
Jeg ved godt, at hr. Villy Søvndal aldrig vil være med til at hjælpe NATO, men det mener vi i Dansk Folkeparti at vi skal.
Og der har ikke været noget artikel 5 i de øvrige aktioner, som der har været tale om.
Så der er den afgørende forskel, og derfor har vi den holdning, vi har.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-13:
Jeg stillede hr. Peter Skaarup nogle spørgsmål.
Jeg er ikke sikker på, at hr. Peter Skaarup opfattede dem, så jeg må prøve igen. Min tale var i øvrigt ikke sarkastisk.
Jeg citerede hr. Peter Skaarup og spurgte, om vi ikke kunne få et par eksempler på, at Danmark spiller en hovedrolle - ikke en hvilken som helst rolle, en hovedrolle, sagde hr. Peter Skaarup - ved terrorbekæmpelsen.
Er det ikke muligt at få et par eksempler på den hovedrolle, Danmark har spillet?
Så forstår jeg, at grunden til, at Dansk Folkeparti har skiftet stil - det så jeg på Ritzau i en udtalelse fra fru Pia Kjærsgaard - er, at da man gik imod, var det, fordi der var en borgerkrig i Bosnien.
Hvad er grunden til, at man så støtter i Afghanistan?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-13:
Jeg forstår da godt, at hr. Peter Skaarup kritiserer Enhedslisten og SF, for det er jo fuldstændig åbenlyst, at vi har meget forskellige udgangspunkter.
Men jeg vil bare bede hr. Peter Skaarup bekræfte det, der også lå i hr. Villy Søvndals spørgsmål
, nemlig at Dansk Folkeparti til at begynde med, da partiet blev dannet, var skeptisk over for Danmarks deltagelse i militære operationer i udlandet, hvis de da ikke undlod at støtte dem alle sammen, mens Dansk Folkeparti i dag indtaget rollen som det mest krigeriske parti i Folketinget, hvilket givetvis må give anledning til betydelig misundelse på de konservative bænke, hvor man næppe vil være i stand til helt at følge hr. Peter Skaarup i hans høje stemmeføring.
Det er da bare en konstatering.
Vi kan se, at det er sådan, og det må Dansk Folkeparti forklare over for befolkningen.
Men jeg beder bare hr. Peter Skaarup...
Peter Skaarup (DF), 2001-12-13:
Der er altid sådan en sarkastisk undertone i det, hr. Villy Søvndal fremkommer med her fra talerstolen, og så er det, vi andre skal blive provokeret af det.
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved det i den her situation, for hr. Villy Søvndal har simpelt hen en dårlig sag her.
SF har uden lige kørt en slingrekurs i forhold til terrorsituationen.
Nu er undskyldningen så, at man i forbindelse med det her mener, at der er nogle frister, der ikke kan overholdes, eller nu er Dansk Folkeparti i en situation, hvor vi synes, at alt, hvad USA gør, er det rigtige.
Lad os dog erkende, at alt, hvad USA gør i den her situation, ikke nødvendigvis er det rigtige, men det er dog trods alt USA, der skal hjælpe os til at komme ud af terrorsituationen, skal hjælpe os til her i Vesten at sikre, at der bliver grebet ind over for de her ting.
Vi er ikke ukritiske, men vi må indrømme, at den linje, SF kører, er fuldstændig forkert.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-13:
Jeg synes, det var en på mange måder meget højstemt hr. Peter Skaarup, vi hørte. Vi hørte ord som broderånd og sådan noget.
Man kunne næsten blive helt rørt.
Jeg hørte derudover også, at hr. Skaarup sagde, at Danmark ikke alene spiller en rolle, men en hovedrolle.
Det er ikke alle de der småstater, USA og de andre, der deltager, som har hovedrollen.
Nej, hvem har hovedrollen?
Jeg ved ikke, hvad hr. Peter Skaarup har spist til middag, inden vi kom herop, men det må i hvert fald være noget, der gør folk høje.
Det var dog en utrolig tale. Det mest utrolige synes jeg i øvrigt er Dansk Folkepartis bidrag til dansk udenrigspolitik.
Det er en tone, som er ny i forhold til, da Dansk Folkeparti startede.
Fra nu af hedder den: Hvad fatter gør, er altid det rigtige.
Uanset hvad der kommer fra USA, er der evnen at slå enhver type tankevirksomhed, der måtte eksistere, fra, lægge sig fuldstændig fladt ned og gentage et motto, der hedder: Hvad fatter gør, er altid det rigtige.
Det er broderånd, forstår
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-13:
Når jeg heller ikke ved denne lejlighed gjorde meget ud af hr. Peter Skaarups påstande, er det, fordi de altid er præfabrikerede før debatterne.
Hr. Peter Skaarups konklusion ligger altid fast, før han hører indlæggene fra os andre.
Derfor har jeg sådan set
ikke følt noget særligt behov for at gå op imod den polemik.
Socialdemokratiet er ikke på vej tilbage til nogen fodnotepolitik.
Vi støtter det her forslag.
Vi støtter det i forlængelse af den solidaritet, vi har udtrykt med De Forenede Stater.
Men som jeg har redegjort for nogle gange, havde vi gerne set, at det var grebet anderledes an.
Det er regeringen vel bekendt med. Jeg er sådan set en lille smule ked af, også i forhold til det fremtidige samarbejde, at man ikke har lyttet mere til os, når det gælder, hvordan man skulle gribe denne sag an.
Det siger jeg uden nogen form for bitterhed, men mere som en opfordring til, at disse processer bliver bedre i anden og tredje og fjerde omgang, hvor vi skal samarbejde.
Så vil jeg godt sige til fru Margrete Auken, at når jeg taler om en situation, der har udviklet sig, er det jo selvfølgelig, fordi der har været en konference i Bonn, som har skabt en overgangsregering i Afghanistan, i øvrigt en meget lykkelig udvikling.
Vi er i færd med her i slutningen af denne måned at skulle etablere den autoritet på jorden i Afghanistan, og i forlængelse af det er der altså inden for de allersidste dage konkretiseringen af overvejelserne om en fredsbevarende styrke, hvor Danmark måske netop har endnu bedre forudsætninger end ved så mange andre typer aktioner.
Margrete Auken (SF), 2001-12-13:
Da hr. Mogens Lykketoft før talte om, at tingene udviklede sig, savnede vi måske lidt, at der også havde været nogle overvejelser over det, der sker i verden, og ikke specielt over det, der sker i Danmark.
Det er jo ret uinteressant.
Vi står i en meget farligere situation, end vi gjorde for et par måneder siden, med opsigelse af internationale traktater, med en kobling i USA mellem palæstinenserne og Osama bin Laden og dermed en legitimering i forhold til hele den palæstinensiske verden, som jeg synes er livsfarlig, og hvis man samtidig om ikke hægter FN af så ikke tager det rystende alvorligt, at FN har nøglen til den fred, der er i fare her, er det farligt.
Vi savnede også at høre fra Socialdemokratiet, hvad det er for noget andet - ud over budgetberegninger - der bevæger Socialdemokratiet.
Vi ved jo, at der er andet, der bevæger Socialdemokratiet mere end budgetberegningerne, netop fordi situationen er så farlig.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-13:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det var et meget tyndt svar,
hr. Mogens Lykketoft kom med.
Kan tingene hele tiden udvikle sig hen i retning af, at Danmark igen skal være sådan et fodnoteland i NATO?
Det er sådan, jeg forstår hr. Mogens Lykketofts og Socialdemokratiets meldinger i dag, men vi kan da ikke fra Folketingets side ikke være tjent med, at landets næststørste parti nu på den måde undergraver den linje, som regeringen har valgt at føre. Jeg ved også, at Venstre og De Konservative har været skeptiske over for visse ting, som den tidligere regering er kommet med.
Men det har da ikke betydet, at man i den grad har udtalt sig negativt om tingene her i Folketingssalen.
Man har da ikke ført det sprog i forhold til de økonomiske konsekvenser af engagementet, som Socialdemokratiet gør her i dag.
Jeg savner et konkret svar: Hvor står Socialdemokratiet?
Aase D. Madsen (DF), 2001-12-13:
Jeg omtalte det nye VKO-flertal, og jeg mener ikke, ministeren kom ind på det.
Jeg ved jo, at der ligger mange bindinger, f.eks. elreformen.
Den ophører i 2003, og der vil jeg da gerne have et tilsagn, om ministeren vil tage Dansk Folkeparti med ind som partner på det område.
Der ligger jo måske også på det område, som vi har her, nogle bindinger.
Men det, jeg gerne ville have frem, er, om ministeren er indstillet på at begynde at lave energipolitik sammen med Dansk Folkeparti.
Ulrik Kragh (V), 2001-12-13:
Til hr. Villy Søvndal må vi sige, at vi er fuldstændig opmærksomme på, at der er denne konference i weekenden, og det er selvfølgelig også klart, at det efterfølgende vil kunne gøre, at der skal iværksættes yderligere tiltag.
Men så længe vi ikke ved, hvad det drejer sig om, er det jo ikke så nemt at tage en diskussion om det. Hvad vi derimod ved er, at der er tiltrådt en artikel 5. Man er enige om, at alliancen er angrebet. Derfor skal der overhovedet ikke være nogen som helst tvivl om, at vi gerne bidrager med det ansvar, vi har, og det synes jeg er klædeligt at man gør.
Til hr. Søren Søndergaard med hensyn til hastigheden i behandlingen: Det er således, at den anmodning, der nu er kommet, har været drøftet i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Det vil sige, at der har været mulighed for, at man kunne overveje situationen i en periode.
Der er nogle mennesker, der skal forberede sig på den situation.
Derfor den hurtige sagsbehandling.
Sven Buhrkall (V), 2001-12-13:
Venstre kan tilslutte sig lovforslag nr. L 8, og indledningsvis noterer vi med tilfredshed, at forslaget lægger op til mere ensrettede regler for flere typer af finansielle virksomheder.
Det betragter vi i sig selv som en positiv forenklingsøvelse.
Det virker naturligt, at investeringsforeninger og specialforeninger bliver omfattet af god skik-regler, som jo allerede er gældende for f.eks. pengeinstitutter og fondsmæglerselskaber.
Men tendensen i retning af øget rådgivning - det være sig i generel form eller mere kundespecifikt - taler sammen med brancheglidning samt stigende benyttelse af e-handel for det hensigtsmæssige og ønskelige i, at også foreningerne omfattes af god skik-reglerne.
Placeringen af de i lovforslaget nævnte finansielle virksomheder under Det Finansielle Virksomhedsråds kompetence medvirker efter Venstres opfattelse til større ensartethed i behandlingen af brancherne i den finansielle sektor, ligesom fortolkningerne kan skabe en form for fælles fundament for sektoren som helhed.
Det er en sympatisk tanke.
På samme måde og med samme begrundelse støtter Venstre forslaget om harmonisering af spekulationsreglerne, således at lov om investeringsforeninger og specialforeninger stemmer overens med lov om finansiel virksomhed.
Ensartede regler på dette område medvirker til større gennemskuelighed og til forenkling.
Hvad angår realkreditområdet, støtter Venstre forslaget
om ændringer af realkreditloven
, således at realkreditforeninger ikke så at sige falder ud af realkreditloven som konsekvens af strukturelle ændringer i erhvervet.
Det ser vi som en tilpasning til de faktiske forhold.
Venstre ser ikke problemer i den foreslåede adgang for investeringsforeninger og specialforeninger til at yde bidrag til humanitære organisationer.
Det bør dog klart fremgå af
vedtægterne, hvis en forening har til hensigt at yde sådanne bidrag
Det har investorerne krav på.
Afslutningsvis vil jeg kommentere investorbeskyttelsen, jf. EF-direktivet, hvor sigtet er at forhindre fraspaltning til specialforeninger, der jo ikke er omfattet af EF-direktivet, men reguleres efter danske regler.
Da specialforeningerne kan investere mere risikofyldt,
Med disse bemærkninger kan Venstre støtte forslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-12-13:
Jeg vil sige, at regeringen er fuldstændig åben for, også når de aftaler, vi har, udløber, at forhandle med samtlige Folketingets partier, når vi taler energipolitik og andre politikområder - det bredest mulige flertal.
Aase D. Madsen (DF), 2001-12-13:
Jeg ved godt, at det måske rækker en lille smule ud over emnet i dag, men derfor vil jeg alligevel gerne sige, at det netop var dem, der ikke var bindinger på efter 2003,
som jeg gerne ville have et tilsagn om at Dansk Folkeparti deltager i.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-12-13:
Som det er alle bekendt, er regeringen jo deltager i elreform og lignende.
Men jeg synes ikke, det er det, debatten i dag drejer sig om.
Det er om rørledningsloven og lignende.
Vi har indgået nogle aftaler.
Der er en mulighed for at se på, hvor meget regeringen er bundet af, og hvor meget regeringen ikke er bundet af.
Men det er jo ingen hemmelighed, at der er et stort flertal i Folketinget, der har indgået nogle meget, meget brede aftaler, der også rækker ud over 2003.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-13:
Jeg vil gerne takke for svarene, for de var både oplysende og præcise, men jeg må desværre også sige, at de ikke var af en sådan art, at det gør det muligt for Enhedslisten at stemme for lovforslaget.
Vi vil nemlig gerne have, at man f.eks. kunne lave en ordning, således at olien i et grænseoverskridende felt i sin helhed beskattes efter den højeste af de takster, som er i de lande, der indgår i feltet, altså således, at hvis det er et grænseoverskridende felt mellem Danmark og Norge, bliver al olien og gassen fra det felt beskattet efter norske og ikke efter danske takster.
Det ville være mere rimeligt og retfærdigt.
Derfor er vi simpelt hen modstandere af den model, som ministeren skitserede.
Det her kunne faktisk blive en løftestang for at forbedre den danske koncessionspolitik, hvis den blev tilrettelagt efter det princip.
Også tak for svaret vedrørende spørgsmålet om orientering af udvalget.
Vi havde altså ønsket, at det blev en mandatgivning, og det kan jeg forstå at det ikke bliver.
Bodil Kornbek (KRF), 2001-12-13:
Lovforslag nr. L 7 er som bekendt i store træk en genfremsættelse af lovforslag nr. L 15 fra sidste folketingssamling.
Dengang meddelte vi fra Kristeligt Folkepartis side vores støtte til forslaget, og vi vil ligeledes i dag meddele vor tilslutning til L 7.
Vi noterer os, at den del af det tidligere L 15, der omhandlede tilskud til arbejdsmiljøafgiften, ikke er indeholdt i dette forslag.
Det synes vi letter overblikket en smule, idet belønning af særlige indsatser på arbejdsmiljøområdet vel næppe havde eller har meget at gøre med forslagets andre dele.
I Kristeligt Folkeparti går vi selvfølgelig ind for et godt arbejdsmiljø, men vi går også ind for overblik og overskuelighed i lovgivningsprocessen.
Så vi er altså ikke kede af, at arbejdsmiljødelen er holdt ude af dette forslag. Der er også andre småændringer af mere teknisk karakter, men alt i alt forholder vi os positive til dette forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-13:
Jeg er meget glad for, at denne debat viser, at vi måske på det her punkt kan nærme os hinanden i opfattelsen af, at vi skal have en ordentlig parlamentarisk kontrol.
Så vil jeg bare sige, at jeg også kan bekræfte, at jeg ikke er begejstret for alle de bemyndigelser.
Jeg har lagt mærke til, at Venstre og De Konservative inden folketingsvalget - i årevis - har harceleret over, at der bredt blev delt bemyndigelser ud over alle områder.
Det vil jo vise sig, om Venstre og De Konservative mente det.
Det her lovforslag tyder jo ikke gevaldig meget på, at de mente det.
Men vi er enige med fru Aase D. Madsen i det synspunkt, at der gives alt for mange bemyndigelser, og at vi skal være meget mere præcise og forbeholdne med hensyn til at uddele dem.
Så på det punkt er vi enige.
Jeg må blankt erkende, at jeg ikke var til stede under den forhandling, der fandt sted dengang.
Jeg tror at vide, at SF's ordfører, ligesom fru Anne Grete Holmsgaard i dag, også dengang rejste det spørgsmål.
Men jeg ved ikke, om hr. Søren Kolstrup har gjort det eller ej, det må jeg blankt erkende.
Jeg kan bare sige, at det altså er sådan, at vi deler den bekymring, fru Anne Grete Holmsgaard har fremført, og at vi ønsker at få at vide, om der er lagt op til samme ordning med mandatgivning, som gælder i Folketingets Europaudvalg omkring EU-sager, eller der blot er tale om orienteringssager.
Så det er så langt, jeg kan give fru Aase D. Madsen et svar.
Fru Aase D. Madsen må undskylde, men jeg var altså ikke ordfører på det tidspunkt, og kan derfor ikke fuldt ud svare for, hvad der måtte være sket under den debat.
Jeg har desværre ikke haft tid til at læse den fuldstændig igennem.
Sådan ligger det, det beklager jeg.
Jeg kan ikke svare længere på det, før jeg har læst sagen igennem.
Aase D. Madsen (DF), 2001-12-13:
Der er noget, jeg ikke forstår.
Jeg har siddet dernede og læst som en gal i referatet fra førstebehandlingen af L 15, altså det forrige lovforslag, som faldt bort ved valget.
Det var hr. Søren Kolstrup, der var ordfører for Enhedslisten, og jeg mener ikke, jeg kan finde et sted, hvor man har været bekymret for den bemyndigelse, der blev givet til ministeren om at lave aftaler.
Er det, fordi vi har skiftet en minister, man er særlig bekymret, eller er det sådan en bekymring, man glemte, da vi havde det oppe under den forrige regering?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-13:
Jeg må da bekræfte over for hr. Kim Andersen, at med den regering, som vi har fået, lever jeg i daglig bekymring for, hvilke dårlige nyheder dagen vil bringe.
Og jeg må sige, at som dagene hidtil er gået, har der stort set hver dag været én eller flere dårlige nyheder.
Så det er desværre nok sådan, at vilkårene er for mit arbejde.
Men så vil jeg bare sige, at de spørgsmål, som hr. Søren Kolstrup stillede, som helt korrekt vedrørte de samme betænkeligheder, som jeg har været inde på i dag, efter vores opfattelse ikke blev besvaret i det gamle Folketing.
Det gjorde de ikke, må jeg sige til hr. Kim Andersen.
Men hvis Venstres ordførers melding skal forstås således, at Venstre er indstillet på at skaffe Enhedslisten den garanti, vi har bedt om - og det er jo meget enkelt, for der kan man så skrive i betænkningen, at det er fuldstændig glasklart, at der er en garanti fra regeringen på, at vi kan lave nye afgifter og nye koncessioner på nye vilkår - er det klart, at så stemmer vi selvfølgelig for, hvis vi kan få den garanti.
Så Venstre bestemmer selv, om Enhedslisten skal have mulighed for at stemme for eller imod.
Kim Andersen (V), 2001-12-13:
Jeg forstår på hr. Keld Albrechtsen, at han er alvorligt bekymret.
Det kommer næsten til at fremstå, som om hr. Keld Albrechtsen har gjort det til en livsstil at være alvorligt bekymret.
For hvad er der egentlig at være bekymret for i det her lovforslag?
Da vi havde det til første behandling før folketingsvalgets udskrivelse, var der fra Enhedslisten de samme indvendinger omkring kommende koncessionsbestemmelser og beskatning, og der blev det klart slået fast, at det her lovforslag ikke har en tøddel med de forhold at gøre.
Det er alene et spørgsmål om at klargøre lovgrundlaget for udvindingsret over sokkelgrænsen, og så er det et spørgsmål om rørledningsafgift.
Hvad er det konkret i det her lovforslag, som hr. Keld Albrechtsen, ud over at dyrke sin livsstil og sit åbenbart pessimistiske livssyn, er så umådelig bekymret over?
Martin Lidegaard (RV), 2001-12-13:
I Det Radikale Venstre kan vi sådan set tilslutte os det lovforslag, der foreligger.
Det giver jo mening at give hjemmel til en regering om at indgå aftaler med nabolandene.
Det giver mening at pålægge den samme 5-pct.s-afgift på rørledningerne, og også refusionsspørgsmålet giver det mening at regulere her.
Det eneste, vi sådan set noterer, er jo altså, at forslaget om arbejdsmiljøafgiften er taget ud af forslaget.
Det beklager vi, i og med at vi mener, at man er nødt til at finde en eller anden form for mekanisme at forbedre arbejdsmiljøet med.
Vi har nøje studeret de høringssvar, der har været, og har også kunnet se, at Dansk Arbejdsgiverforening i og for sig ikke er uenig i, at der skal være et eller andet, samt at der skal være en mekanisme, men at den mekanisme selvfølgelig skal være enkel og til at administrere.
Derfor kunne det være interessant at høre, om ministeren vil bekræfte, at også den nye regering er indstillet på at finde en eller anden form for mekanisme sammen med arbejdsmarkedets parter eventuelt, og at den mekanisme nr. 2 selvfølgelig skal være enkel og til at administrere for virksomhederne.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2001-12-13:
SF er klart for, at der må gælde de samme regler for udenlandsk producerede kulbrinter, som der gælder for de indenlandske transporter gennem rørledningen til Fredericia, altså at man får den samme 5-pct.s-afgift ind.
Med hensyn til at indgå aftaler om udvindingen, der går på tværs af soklerne, finder vi det fornuftigt, at der ikke skal lovgivning til hver gang.
Dog må jeg sige, at det er noget uklart, når man læser lovforslaget, hvem der egentlig har godkendelsen.
Det fremgår, at aftalen skal forelægges for et udvalg i Folketinget, men ikke, om udvalget skal godkende det.
Vi finder, at det vil være mest hensigtsmæssigt, at udvalget godkender det.
Nu står der så nydeligt i bemærkningerne, at udvalget vil få forelagt et notat, og det kan jo set med positive øjne tages som et udtryk for, at man ikke vil belaste udvalget med store papirmængder.
Men vi vil meget gerne under udvalgsarbejdet have afklaret spørgsmålet om, hvor den egentlige godkendelse ligger henne. Vi vil desuden gerne have afklaret, om der er aftaler på vej.
Nu genfremsættes forslaget her lige inden jul, men er der egentlig aftaler på vej, eller skal det her udelukkende tage højde for noget, der kunne ske på et noget senere tidspunkt?
Helle Sjelle (KF), 2001-12-13:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Vi støtter forslaget, som det ligger her.
Jeg skal dog lige bemærke, at vi ligesom Venstre er meget glade for, at arbejdsmiljøafgiften i forhold til det tidligere forslag er væk fra det her forslag.