runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2005-11-09:
Jeg kan forstå, at ministeren glæder sig.
Jeg synes så ikke, at det lader til, at der er mange andre her i salen, der glæder sig over, at man skal i gang med at pløje de 15.000 ha op.
Vi har jo hele tiden diskussionen om, hvad der så ligger inden for de internationale naturbeskyttelsesområder, og hvad der ligger uden for, og nu mener ministeren, at det her nærmest er en gevinst.
Jeg ville egentlig godt henvise til finanslovens § 24 om miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger.
Der står, at MVJ bl.a. bidrager til den generelle reduktion i kvælstofudvaskning og pesticidanvendelse og endvidere til implementering af regeringens handlingsplan for biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse 20042009.
Kan ministeren ikke her bekræfte, at den reduktionsgevinst får man på de internationale naturbeskyttelsesområder, men at man også får den på de MVJ-ordninger, der ligger uden for, og at det, at man pløjer 15.000 ha op, i sidste ende rent faktisk betyder, at man får forøget udvaskningen af så vel pesticider som kvælstof?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-09:
Og så siger ministeren ifølge det her ritzautelegram, at han har fået et beløb stillet til rådighed, som altså er næsten 100 mio. kr. mindre i 2006 end i 2005.
Så skal vi jo få den misere, som vi ser her.
Det er da muligt, at ministeren ikke tror på det, men når vi får en enig indstilling fra miljøorganisationer og Dansk Landbrug, hvor de siger, at disse arealer nu vil blive pløjet op til skade for naturen, er det altså naturvandalisme, ministeren har foretaget.
Ministeren må vel erkende, at sådan er vilkårene?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Og så er det rigtig godt tænkt, hr. fødevareminister, at man ikke, når landmænd i forvejen har græsarealer og får 500 kr., som i 2009 stiger til 2.200 kr., behøver at lave yderligere aftaler.
Det kunne godt være, at man selv syntes, at det var en god nok forretning.
Jeg tror da også på, at vi kan komme til at se, at det da langt fra er sikkert, at landmændene vil pløje de græsarealer op, for de kan da også se, at den der stigning vil komme indtil 2009.
Jeg forstår det altså ikke.
Torben Hansen (S), 2005-11-09:
Jeg synes bestemt, at det er fint, at man bruger pengene inden for Natura 2000-områder, men det er da klart, man får det svar: en enig indstilling.
Når der ikke er så mange penge, som der rent faktisk er behov for,
så forsøger man trods alt at kanalisere pengene derhen, hvor, om man vil, hjælpen er størst.
Det svarer til, at jeg, hvis jeg har lovet mine børn en tier, så de kan få en gulerod og en is, så bagefter kommer og siger: Nu får I kun en femmer, så hvad vil I helst vælge?
Så vil de selvfølgelig vælge guleroden, for det er nok det sundeste, men derfor kunne isen jo stadig væk også være sjov at få.
Man vil jo altid få en enig indstilling, når man rent faktisk har udvandet ordningen og de så skal ind og lappe på den, for at de begrænsede nedskårne midler, der vil være til rådighed i forhold til året før, i hvert fald bruges der, hvor de kan være til mest hjælp.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Jeg skal starte med, at jeg er helt enig med hr. Torben Hansen i, at det, som alle de partier indgik med hinanden under vandmiljøplan II-forliget, mener jeg stadig væk er fornuftigt.
Det er sådan essensen i det, hr. Torben Hansen sagde, nemlig at det er vigtigt at lave nogle af de her arealer.
Jeg føler mig godt klædt på, når jeg går ind og spørger nogen om, hvor jeg skal anvende de midler, jeg har, og der så kommer en enig indstilling fra Dansk Landbrug, Danmarks Naturfredningsforening, Miljøministeriet og Amtsrådsforeningen, der siger: Brug dem først og fremmest på Natura 2000-områder.
Så bruger jeg dem først og fremmest på Natura 2000-områder, hvorefter jeg får at vide, at det ikke er sikkert, at det er så klogt.
Det synes jeg måske er lidt underligt.
Må jeg så ikke bare sige til hr. Torben Hansen: Er hr. Torben Hansen med hensyn til de der 7.000 ha græsarealer af den opfattelse, at jeg skulle give flere penge til dem, når de landmænd, der har dem, ved, at de nu under enkeltbetalingsordningen vil have 500 kr. pr. hektar i støtte, som stiger til 2.200 kr. i 2009?
Lad mig lige først sige, at når man et øjeblik er optaget af, at skovbruget ikke får lettet deres jordskatter, og det samme gælder landbruget, skal man bare huske, at det præcis svarer til det tal, vi allerede har taget.
Det er bare, fordi der jo nu kunne sidde nogle rundtomkring og tro, at det var noget, man fik.
Nej, det foregår på den måde – noget for noget – at vi først tager det i støtten, og så sænker vi jordskatten.
Sådan er det jo, at når der står, at sådan vil man gøre, er det også sådan, man gør.
Når jeg skal vende tilbage til det andet, må jeg bare sige, at jeg da altid er interesseret i at gøre noget for naturen og miljøet.
Men jeg synes også, at man, for at blive i hr. Johs. Poulsens første indledning, skal sikre sig, at det er gode arealer, vi får brugt.
Så jeg synes bare, at vi skal glæde os over det.
Men stadig væk vil jeg sige, at jeg altid er modtagelig for gode tilbud og gode ideer om at bruge penge på miljøet, men vi anvender dem, vi har, så godt vi kan.
Johs. Poulsen (RV), 2005-11-09:
Det er jo lykkeligt, at fødevareministeren er modtagelig for råd.
Man kunne så starte med at sige, at det i stedet for at give skattelettelser til landbrug og skovbrug, som man har gjort i den her finanslovaftale, så måske var bedre, at man havde brugt de ca. 70 mio. kr. målrettet til at sikre bedre natur og bedre beskyttelse af miljøfølsomme områder.
Derfor er det, at jeg spurgte, og ikke fik svar: Ville ministeren, hvis han selv kunne bestemme, prioritere flere midler inden for denne her målrettede måde at bruge penge på?
Det er jo ikke et spørgsmål om generelt bare at yde landbrugsstøtte, men om, at man målrettet får noget ud af at bruge pengene på den rigtige måde
, så derfor spørger jeg igen: Har ministeren ønsker om at kunne bruge flere penge på det her område, hvis han selv bestemte, og har ministeren gjort noget for i forbindelse med finansloven at sikre, at der kom flere midler til MVJ?
Vi ved jo, at de så at sige også skaffer en krone for hver krone, ministeren skaffer.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Jeg tror, at der er nogle, der overser noget i den her debat.
Vi har jo fået enkeltbetalingsordningen.
Det vil sige, at man skal være opmærksom på, at de 7.000 ha, som er græsarealer, der ligger uden for Natura 2000 – for jeg er helt enig i, at det er Natura 2000-områderne, vi i første omgang skal koncentrere os om – jo starter med at få 500 kr. pr. hektar på grund af den nye CAP-reform, enkeltbetalingsordningen, som så over en årrække stiger til ca. 2.200 kr. pr. ha i 2009.
Jeg er lidt i tvivl om, om den opfordring, jeg er ved at få i dag, er, at jeg skal øge landbrugsstøtten.
Carsten Hansen (S), 2005-11-09:
Jeg vil da gerne sige, at jeg synes, der er sat nogle gode beløb af til renoveringer, og jeg synes også, der er sat gode beløb af til kampen i de udsatte boligområder.
Men er fakta ikke, at regeringen ikke har taget én krone op af lommen, men at det er lejernes penge, man spiller fandango for?
Det er det ene.
Jeg er enig i, at vi skal bruge så mange penge som muligt på området, men når man roser sig selv af huslejenedsættelser, snakker vi altså om under 1 pct. – helt nøjagtigt 0,99 pct. – af den samlede huslejebetaling på 22 mia. kr. om året.
Synes ministeren virkelig, det er noget, der er værd at snakke om i en ulighedsdiskussion?
Og synes ministeren virkelig, det overhovedet batter med 200 mio. kr. om året?
Johs. Poulsen (RV), 2005-11-09:
Jeg vil godt spørge ministeren om et par enkelte ting i den her forbindelse, også idet jeg sådan set er fuldstændig enig med ministeren i, at man hen over årene har set en meget, hvad skal man sige, varieret tilsagnsstruktur.
Der har været meget store udsving i beløbene, og spørgsmålet er jo i virkeligheden, om det er særlig hensigtsmæssigt.
Og derfor synes jeg heller ikke nødvendigvis, at det er klogt, at man så at sige, som ministeren giver udtryk for, er glad for, at det er lykkedes at bruge også de opsparede midler.
Det vigtige er vel, at man får tilrettelagt den kontinuerlige, langsigtede proces, som netop prioriterer de områder, der er vigtige at prioritere.
Derfor vil jeg også spørge, om det, når ministeren siger, at nogle af de arealer, der bortfalder her, er dem, der ligger uden for Natura 2000-området, så ikke er sådan, at der også uden for Natura 2000-områderne er en række arealer, som ud fra en miljømæssig og biodiversitetsmæssig betragtning er meget, meget værdifulde, og om det ikke er sådan, at ministeren, hvis han selv kunne bestemme, godt kunne have lyst til, at der kunne bruges flere penge på området.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Nu vil jeg altid være påpasselig med at erkende noget, som hr. Jens Peter Vernersen så inderligt beder mig om, for det behøver ikke kun at være af hensyn til mig.
Derfor vil jeg sådan lige vurdere, hvad der bliver sagt, og det her kan jeg i hvert fald ikke erkende.
Jeg er jo nødt til at sige, at man, når man sammenligner tallene fra 2006 og 2005, begår den store fejl, hvilket jeg har forsøgt at forklare flere gange og gerne vil gøre igen i dag, at man i 2005-tallet indregner, hvad vi har overført fra 2004.
Jeg tror, de fleste vil kunne forstå, at hvis man har et 2005-tal og så tager det, der er overført fra 2004, som ikke blev brugt, og lægger det oven i 2005-tallet, så bliver 2005-tallet større end det, der var på budgettet.
Så sammenligner man det med, hvad der er på for 2006.
Men da vi jo ikke ved endnu, hvad vi får overført fra 2005, kan man konstatere, at tallet er mindre, og det er der ikke meget overraskende i.
Det er helt korrekt, kan jeg sige.
Vi er nødt til at vente, til vi ser, hvor meget der ikke bliver brugt i 2005, og som måske kan overføres til 2006, og så sammenligner vi tallene.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Det korte svar på det spørgsmål er: Ja!
Jeg synes, det batter noget, og det viser erfaringen fra de projekter, der har været sat i værk rundtomkring, i Avedøre Stationsby og i Helsingør og lignende steder, jo også.
Det betyder virkelig noget.
Så skal jeg endnu en gang gøre opmærksom på, at det jo er et beløb, der er sat af for 2006, men det er jo også en diskussion, vi vender tilbage til.
Jeg synes, det afgørende er, at vi nu får aktiveret midlerne i Landsbyggefonden, så de kommer lejerne til gode.
Det gør vi med en række forskellige tiltag, og jeg takker for den rosende omtale af nogle af elementerne.
Det savnede jeg måske lidt i den tidligere spørgers indlæg, men nu kom det da i det mindste fra Socialdemokraternes side, og jeg synes netop, det handler om, at vi er parat til at handle og parat til at sætte ind over for de problemer, der er i den almene sektor.
Jo, det kunne det da sagtens, og så kunne man have brugt alle pengene på nogle huslejenedsættelser over 2 år i meget spredt fægtning rundtomkring i landet, som Socialdemokratiet lagde op til
Men hvad er svaret på, hvad der så skulle ske?
Hvad skulle der ske om 2-3 år, når alle pengene var brugt?
Det har Socialdemokratiet overhovedet ikke forholdt sig til, og derfor ligner det udspil, Socialdemokraterne kom med, jo bare et eller andet, der tilfældigvis skulle lægges for dagen her op til kommunevalget.
Jeg synes, det er interessant, at hr. Carsten Hansen siger, at pengene fra Landsbyggefonden bare skulle fylde godt op i finansministerens kasse.
Jeg finder anledning til at gøre opmærksom på, at i den aftale, der er indgået, ligger Landsbyggefondens bidrag til nybyggeri på et lavere niveau end i boligaftalen for perioden 2002-2004, som hr. Carsten Hansen hidtil har stået bag.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-09:
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at ud af de omtalte 15.000 ha, som nu bliver bragt ind i spillet, og som udløber i år, er det jo kun de 8.000 ha, som med sikkerhed udløber, idet græsaftaler for ca. 7.000 ha, som ligger i Natura 2000-områderne, vil få tilbud om gentegning som led i tilsagnsrunden for 2005.
Jeg forventer, at nettoresultatet af tilsagnsrunden i år bliver en stigning i det samlede areal med MVJ-tilsagn på omkring 5.000 ha, idet ca. 20.000 ha landbrugsjord vil få et tilbud om nyt MVJ-tilsagn eller gentegning af tilsagnet.
Jeg vil gerne fremhæve, at alle de nye ca. 20.000 ha, som kan blive omfattet af MVJ-tilsagn, ligger inden for Natura 2000-områder, mens de aftaler, som udløber i år, og som ikke vil blive gentegnet, altså ligger uden for Natura 2000.
Må jeg så ikke med hensyn til risikoen for oppløjning af de arealer uden for Natura 2000, der ikke opnår gentegning, sige, at der skal man tænke på, at landmanden med indførelse af enkeltbetalingsordningen ikke længere har det samme incitament til at pløje permanente græsarealer op som tidligere.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Staten betaler sin del af udgifterne, og i den nuværende boligaftale er det 50 pct., og Landsbyggefonden bidrager med 50 pct., og det synes jeg egentlig er en fair og rimelig fordeling, og som sagt er vi altså nede på 50 pct. i den nye aftale.
Jeg kan bekræfte de tal, for det var i hvert fald i den størrelsesorden.
Men derefter blev aktiviteten jo så meget større.
Jeg synes, det er rigtig positivt, for det betyder jo, at mange flere end tidligere har kunnet få deres egen bolig.
Og hvis der er nogen, der er svage, er det dem, der står og ikke har deres egen bolig.
Carsten Hansen (S), 2005-11-09:
Jeg er glad for, at ministeren så effektfuldt bekræfter, at det faktisk er lejerne, der finansierer den offentlige ydelsesstøtte, det er vi enige om.
Det har det været siden 2002.
Der har man hentet pengene hos lejerne for at finansiere det.
Den bekræftelse siger jeg tak for.
Kan ministeren ikke bekræfte over for mig, at det er rigtigt, at i de forhandlinger, der var i 2002 med Socialdemokraterne, anslog ministeriet, at udgiften fra Landsbyggefonden til ydelsesstøtte ville være i omegnen af 2,2 mia. kr.?
Efterfølgende kom der et byggeboom, og der blev bygget rigtig mange dejlige ældreboliger og plejeboliger, og hvad ved jeg, så man faktisk tog 5,7 mia. kr.
Man tog næsten tre gange så meget som det, der var forudsætningen for aftalen, eller som Boligministeriet på daværende tidspunkt anslog var det, der skulle tages fra lejerne.
Det er bl.a. det, der har fået Socialdemokraterne til at sige: Nej, nu stopper vi.
I øvrigt skete der det, at vi fik forhøjet beløbet til renovering fra 2002 til 2008 med 400 mio. kr. om året.
Til gengæld skulle man tage 2,2 mia. kr.
Det var jo aftalen dengang, men nu har man faktisk taget 5,7 mia. kr. Men kan ministeren bekræfte, at det anslåede tal var 2,2 mia. kr.?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Det nye er, at nu kommer pengene ind i fonden.
For nu har vi en række lån, som er udløbet, og det vil sige, at så begynder der rigtigt at være nogle penge at arbejde med.
Jeg tror egentlig også, at det var det, de fem partier blev enige om i 2002, da de indgik boligaftalen: at selvfølgelig skulle Landsbyggefonden også bidrage til nybyggeri.
Det, der særligt må have Socialdemokraternes interesse, er jo, at i den aftale, der nu er indgået, og som rækker til 2006, er den andel, som Landsbyggefonden skal bidrage med, nede på 50 pct.
Den har været væsentlig højere i den nuværende boligaftale.
Det er rigtigt, at det jo bl.a. indgik, at finansieringen af sænkelsen af grundkapitalen skulle gå via Landsbyggefondens midler, og det tror jeg partierne bag boligaftalen gik ind til med meget åbne øjne.
Carsten Hansen (S), 2005-11-09:
Jeg er glad for, at ministeren nævnte de 38 pct., som jo er i ydelsesstøtte, når man opfører en plejebolig, en ældrebolig eller en almindelig familiebolig i det almene byggeri.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet, jeg vil spørge om,
Det er sådan, at det jo tidligere har været en forpligtelse for det offentlige.
Det har tidligere været sådan, at det faktisk var regeringen, der betalte pengene til ydelsesstøtten.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg vil svare på det sidste først: Jeg mener, at vi skal have forskellige boligformer i Danmark.
Jeg synes, det er en fordel for det danske samfund, at vi har både ejerboliger og lejeboliger, og det vil vi gerne holde fast i.
Hvad vi har indflydelse på i Folketinget, er jo lidt forskelligt i forhold til, hvad partierne ønsker at have indflydelse på, og det vælger man jo i meget vidt omfang selv.
Ja, jeg synes, det er rimeligt, at vi får aktiveret midlerne i Landsbyggefonden til renovering og nybyggeri, akkurat som det hele tiden har været formålet med fonden.
Sagen er jo, at der, som den almene sektor er bygget op, er en høj grad af offentlig støtte, nemlig på 38 pct. af nyetablerede almenboliger.
Så det offentlige, skatteborgerne, bidrager til, at vi har de almene boliger, og fra starten har det været lagt fast, at man ville køre den her linje med, at huslejen altid var kendt.
Derfor er det også helt oplagt, at vi fortsætter med at følge det, der var formålet med Landsbyggefonden.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-09:
Nu synes jeg ikke, at det er rimeligt at indgå i en diskussion om, hvorvidt jeg har hørt rigtigt eller ej.
Jeg har jo mulighed for at gå op til min computer og høre udsendelsen en gang til.
Men en ting er lovens ord, en anden ting er det politiske spørgsmål, det, vi har indflydelse på i Folketinget.
Er det en rimelig lovgivning, at pengene skal bruges til det her?
Er det en rimelig lovgivning, at lejerne i den almene sektor skal pålægges en særskat for at sikre nybyggeri, sikre plejeboliggaranti osv.?
Hvorfor er det lejerne, der skal betale den særskat, hvorfor skal ejerne ikke betale den?
Som et sidste spørgsmål i den sammenhæng vil jeg da gerne spørge: Mener ministeren, at den her ulighed mellem ejere og lejere er særlig sund for dynamikken i samfundet?
Hvis ikke, hvad vil ministeren så gøre for at mindske den her mulighed, hvis den ikke er en sund mulighed?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg skal øjeblikkelig trække rosen til hr. Rasmus Prehn tilbage.
For det nytter jo ikke, man siger, at man har hørt en udsendelse, hvis man slet ikke har hørt efter, hvad der blev sagt i denne udsendelse.
Jeg tror egentlig, at hr. Rasmus Prehn også godt ved det: Det står meget klart i loven om Landsbyggefonden fra 1967, at pengene skal gå til renovering og nybyggeri.
Vi kan gå endnu længere tilbage, til 1930'erne, hvor vi kan læse om principperne i hele strukturen omkring de almene boliger.
Der står det klart, at det er sigtet, at den skal være selvfinansierende.
Det, der er interessant i de her år, er, at vi nu er nået frem til, at lånene er blevet udbetalt, og de uamortiserede lån betyder, at der nu kommer penge ind i Landsbyggefonden.
Jeg må altså gentage, at jeg er så forundret over, at Socialdemokraterne ikke vil tage ansvar for indsatsen på boligområdet.
Carsten Hansen (S), 2005-11-09:
Jeg er godt klar over, at der blev presset godt og grundigt på i forhandlingerne, men vi gik jo ikke fra forhandlingerne på grund af de punkter.
Vi gik, fordi der var uenighed om, hvor mange penge der skulle tages fra lejerne til at fylde huller i finansministerens kasse.
Der er indtil 2004 blevet taget 5,7 mia. kr., og nu agter regeringen at tage 2,1 mia. kr. i 2005 og 2006.
Det vil sige, at når vi når frem til 2007, er der tale om, at der er taget noget, der ligner lige knap 8 mia. kr., fra lejerne.
De penge kunne i stedet være brugt til huslejenedsættelser, og det var sådan set begrundelsen for, at vi gik, for vi ville ikke være med til at fylde huller i finansministerens kasse.
Er det ikke korrekt, at havde man brugt de 2,1 mia. kr. til huslejenedsættelser i de næste 2 år, kunne det have givet huslejenedsættelser af et ganske andet omfang end det, ministeren står og bryster sig af i øjeblikket?
Rasmus Prehn (S), 2005-11-09:
Tidligere i debatten fik jeg ros af ministeren for at have hørt udsendelsen på P1 mellem socialministeren og Gert Nielsen fra BL.
I udsendelsen giver ministeren direktøren ret i, at det sådan set ikke er Landsbyggefondens oprindelige formål at blive brugt til nybyggeri, men at det kun har været det siden 2002.
Sådan hørte jeg i hvert fald udsendelsen.
Så det er ikke noget, der altid har været gældende.
Det er noget, der har været gældende siden 2002.
Og det er netop på grund af, at Socialdemokratiet har draget erfaringen af den meget uheldige udvikling, hvor mange af lejernes penge – mange flere, end man havde regnet med – blev brugt til at aflaste statens finanser, at Socialdemokratiet har valgt at sige, at vi ikke vil bruge lejernes penge til at aflaste statens finanser.
Men den ulighed, jeg sigter til i mit spørgsmål, er jo den, hvor man har en gruppe parcelhusejere, som i mange år har nydt godt af friværdien i deres hus.
Den friværdi, man har som lejer, når man bor til leje i et alment byggeri, har man ikke glæde af.
Er det rimeligt?
Man kan stille et ekstra spørgsmål, men jeg vil vende tilbage til mit første spørgsmål, for jeg kan se, at min tid er udløbet.
Jeg har respekt for formanden.
Disse udtalelser trak ministeren imidlertid hurtigt tilbage, meget hurtigt, idet statsministeren udtrykkeligt gjorde opmærksom på, at det ikke er regeringens mål at øge uligheden, men at lighed i samfundet er et mål for regeringen.
Nu har socialministeren indgået en boligaftale, hvor lejernes penge i Landsbyggefonden bruges til at aflaste statens finanser.
Lejerne pålægges altså en særskat, som parcelhusejerne ikke pålægges.
Derfor er det interessant at spørge ministeren om følgende: Hvordan vil ministeren med indgåelsen af boligaftalen sikre, at uligheden mellem boligejere og lejere mindskes?
»Hvordan vil ministeren med indgåelsen af boligaftalen sikre, at uligheden mellem boligejere og lejere mindskes?«
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne har problemer med, at huslejen nogle steder er for høj, og andre steder er den for lav.
Det var jo interessant, hvis der kunne komme en udmelding fra Socialdemokraterne, som var mere præcis i forhold til, hvad det egentlig er, man mener.
Nu nævner hr. Rasmus Prehn Århus, og jeg ved, at storbyområderne i det hele taget er interessante, når man diskuterer, hvad der sker boligmarkedsmæssigt.
En af grundene til, at vi lægger stor vægt på nybyggeri, er netop for at sikre, at der er et boligmarked, hvor man kan imødekomme den efterspørgsel, der er efter boliger.
Det kræver, at vi får bygget nyt, specielt i de områder, hvor der er et særligt pres på efterspørgslen på almene boliger.
Så det er lige præcis det, vi tager hånd om i regeringen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-09:
Jeg oplever en minister, som har været i medierne og har sagt, at der kommer håndfaste huslejenedsættelser, men til det helt konkrete spørgsmål i den sammenhæng synes jeg ikke der kom noget særlig konkret svar på, hvad man kan forvente af huslejenedsættelser i de områder, hvor ministeren har stillet det i udsigt.
Der kom en halvkvædet vise om 10 pct., måske og hvis og såfremt, og det konkrete spørgsmål, jeg stillede efterfølgende om Gellerupparken, hvor det har vist sig, at problemet netop er, at huslejen er så lav, at der ikke er nogen, der har lyst til at flytte, fordi de øvrige almene boliger i Århusområdet er så dyre, kom ministeren heller ikke med noget svar på.
Det, som Socialdemokratiet har lagt frem, er jo, at man skulle kigge på en generel huslejenedsættelse, så det også blev attraktivt at flytte ind i noget af det byggeri, som ikke er udsat i øjeblikket.
Så skal min sidste bemærkning til ministerens kommentar om, at vi er ude af de forhandlinger, hvor der skal tales reform, være, at det jo er helt op til ministeren at invitere os igen.
Vi dukker gerne op og forhandler.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
For regeringen handler det om at sikre nogle kvalitetslejligheder til en rimelig husleje, og dem kan vi faktisk sagtens finde rundtomkring.
Den er i øvrigt faldet gunstigt ud de tidligere år og er nu blevet reguleret i forhold til, hvad renteudgifterne er.
Det, der har betydning for lejerne i den almene sektor, er, at huslejen ligger fast, uanset hvordan det går økonomisk.
Der er ingen usikkerhed om, hvad man skal betale i husleje, og det er jo den tryghed, Socialdemokraterne vil sætte over styr, hvis der bliver lavet om på tingene.
Hvad man vil gøre, hvis renten igen stiger, blafrer jo i vinden, akkurat som man ikke vil give svar på, hvad der skal ske om 3 år, når pengene er blevet brugt på generelle huslejenedsættelser.