Kim Behnke (FRI), 2000-03-17:
I Frihed 2000 kan vi ikke støtte forslaget.
Det er der tre grunde til, og så er der et lille fjerde vedhæng.
Men af de tre væsentligste grunde er der for det første de erhvervspolitiske konsekvenser af det.
Vi bruger timer på i denne sal at diskutere, hvad vi kan gøre for at trække udenlandske virksomheder til Danmark, hvad vi kan gøre for at gøre det nemmere at etablere egen virksomhed.
Der bliver nedsat alverdens udvalg, ad hoc-grupper, der bliver skrevet tykke rapporter, og indimellem bliver der oven i købet afsat statsmidler til at fremme iværksætterkulturen, og man prøver at markedsføre Danmark og lover udenlandske virksomheder, at de trygt kan komme til Danmark.
Det er det første argument.
Det andet argument drejer sig så om selve disse beløbsgrænser.
Det argumentsæt, der blev brugt dengang, var, at det var for at bremse antallet af konkursryttere osv., og sandheden er jo den, at de, der vil lave fup og svindel, jo gør det stadig væk.
Så det eneste, man har opnået, er at gøre det mere besværligt for danskere at starte egen virksomhed.
Så de beløbsgrænser, der opereres med, er vi uenige med ministeren i. Det tredje argument drejer sig så om det EU-retlige.
Og det er jo underligt, at en regering, som netop har udskrevet en folkeafstemning om, hvorvidt vi yderligere skal integreres økonomisk med de andre EU-lande, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt vi også skal afskaffe vores nationale valuta, ikke er parat til at indse, at prisen for øget økonomisk integration jo altså også er, at det en gang imellem er Danmark, ja, det kan faktisk temmelig ofte blive Danmark, der skal tilpasse sig de andre lande. For selv om man sikkert i regeringen og ikke mindst i Skatteministeriet er overbevist om, at det danske regelsæt er verdens bedste, og at alt andet slet, slet ikke kan hamle op med vores, ja, så er det altså ikke opfattelsen i de øvrige EU-lande. Og derfor kommer vi igen og igen i den situation, at hvis vi ikke skattepolitisk, økonomisk osv. retter ind til højre, ja, så vil vi blive dømt til at gøre det.
Det kunne være, at man skulle tage det med i sine overvejelser om, hvorvidt vi så også skal have øget økonomisk integration. Men som det fremgik af en artikel i Politiken den 3. marts 2000, ja, så er der jo rejst tvivl om, hvorvidt det her forslag er EU-medholdeligt. Hvis et engelsk selskab, hvor det ikke er danske aktører, der afprøver grænsen for dansk lovgivning, hvis det er et rent engelsk selskab eller et belgisk, eller hvad det nu måtte være, som rejser sag ved EF-Domstolen, ja, så bliver det godtgjort, at så er der stor risiko for, at Danmark kommer til at tabe den sag.
Og derfor er det efter vores mening den første opgave, vi skal have afdækket under udvalgsarbejdet, hvorvidt det her forslags vedtagelse vil være EU-medholdeligt, eller om vi render ind i nye problemer.
Og så det sidste lille vedhæng, der er spørgsmålet om, hvorvidt loven skal have tilbagevirkende kraft.
Vi deler fuldt ud bl.a. De Konservatives ordførers opfattelse af, at det skal den naturligvis ikke.
Vi kan ikke være bekendt at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Der kan afgiftspolitisk en gang imellem være behov for, at man ikke laver hamstring osv. i butikkerne, hvis afgifter bliver ændret, men i det her tilfælde står vi jo ikke foran en hamstringsbølge, og derfor er det helt unødvendigt, at Folketinget begiver sig ud på at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Så den lille indrømmelse håber vi naturligvis at skatteministeren vil give Folketinget.