runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-12-17:
Hr. Thor Pedersen afviser pesticidafgiften og argumenterer faktisk for, at det er meget bedre at lave forbud, og så vil jeg gerne spørge hr. Thor Pedersen: Hvor var Venstre henne, da vi strammede forbudsprocedurerne her i Danmark, og hvilke initiativer har Venstre taget til at få gennemført forbud mod pesticider?
Hr. Thor Pedersen ved jo udmærket, at det er en umulighed i dag, fordi bestemmelserne vedrørende pesticider netop er blevet totalharmoniseret, og fra 1998 sker der det, at EU begynder at ophæve nogle af de forbud, vi har lavet herhjemme.
Hvordan vil hr. Thor Pedersen gennemføre de forbud, og hvilke initiativer har Venstre på noget tidspunkt taget til at få forbudt bare ét enkelt pesticid?
Jeg synes, det ville være rart at få det at vide, for det er en hul argumentation.
De er efter vores opfattelse et redskab til at kradse penge ind til at betale for oprydning ud fra princippet, at det er forureneren, der skal betale.
Frank Aaen (EL), 1997-12-17:
Bistandsmodtageren får næste år som følge af ATP-indgrebet efter skat reduceret sine forbrugsmuligheder med 0,9 pct.
Den velbjærgede, der har en månedlig indkomst på 20.000 kr., får næste år begrænset sine forbrugsmuligheder med 0,4 pct., altså mindre end det halve af den begrænsning, bistandsmodtageren bliver udsat for.
Uanset hvordan det kan fordrejes, så er det i min sprogbrug, at indgrebet vender den tunge ende nedad.
Men så til et andet emne.
Fru Pia Gjellerup sagde, at man ikke kunne støtte Enhedslistens ændringsforslag, fordi de var urealistiske, eller fordi de var ufinansierede.
Må jeg spørge - der var også mere sympati, det hørte jeg godt - men jeg må alligevel spørge: Hvorfor kan Socialdemokratiet ikke støtte, at vi genindfører skraldemandsmodellen, hvor tre ansatte og en arbejdsløs deler arbejdet og deler deres lønindtægt og deres dagpenge, sådan at alle bliver glade?
Det koster ikke det offentlige en krone.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-12-17:
Fru Pia Gjellerup sagde, at hun var glad for målsætningen i vandmiljøplanen, som den bliver kaldt, og som ikke er en vandmiljøplan mere.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Gjellerup: Hvordan vil man forklare, at man nu ikke engang har den elendige målsætning, der var i den gamle vandmiljøplan, men nu er det EU's nitratdirektiv, som jo ikke har nogen konkrete tal, der er afgørende?
Derudover har man lavet en aftale om, at man skal regne sig frem til at få begrænset udslippet med sølle 35.000 t, som overhovedet ikke hjælper nogen steder.
Det, som Socialdemokratiet efter min opfattelse har gjort, er at svigte en målsætning, som var, at man skulle have et rent vandmiljø, og det gjorde man ved at forlade den aftale, der var ved at blive indgået med Enhedslisten.
Og jeg vil gerne spørge fru Pia Gjellerup, hvordan den vandmiljøplan, som nu er lavet, vil tage fat om halvdelen af kvælstofforureningen, netop fordampningen?
Den er der overhovedet ikke rørt ved.
Man kigger kun på den halvdel af forureningen, som går ned i jorden.
Og hvordan vil fru Pia Gjellerup vise, at denne plan er med til at fremme den økologiske omstilling, som vi har en fælles beslutning om herinde i Folketinget?
Pia Gjellerup (S), 1997-12-17:
Først til hr. Frank Aaen
: Jeg vil bare for den gode stemnings skyld lige sige, at jeg ikke nævnte, at Enhedslistens forslag var ufinansierede.
Det vil sige, at vi vil stå med en række set med vores øjne ufinansierede forslag, som vi så ikke kan medvirke til.
Men jeg skal da bestemt rose, at der er finansiering set med Enhedslistens øjne. Skraldemandsmodellen har vi diskuteret, tror jeg, ved hver finanslovdebat og sikkert også mange, mange andre gange i salen.
Det har lidt præg af en køren rundt-økonomi, hvor man lægger statens penge, som faktisk bruges til underhold af nogen, der ikke kan få plads på arbejdsmarkedet, i en sammenhæng, hvor man fastholder at skulle bruge større offentlige udgifter på et tidspunkt, hvor der er stadig større efterspørgsel efter arbejdskraft.
Det er ikke den rigtige måde at øge beskæftigelsen på.
Til hr Kim Behnke: Jeg kan godt lide, når hr. Kim Behnke opfordrer finansministeren til ulovligheder, for det er jo da i hvert fald til at tage og føle på.
Det vil godt nok være ganske i strid med enhver regel, vi har om, hvordan en finanslov skal indrettes, hvis man ikke indregnede det beløb, vi modtager ved salget af Tele Danmark-aktier. Så det var ligefrem en opfordring til lovbrud.
Men så kunne man jo også komme efter finansministeren bagefter, og så havde man jo opnået mange spændende ting. Jeg er glad for, at finansministeren overholder vores regler. Til hr. Bent Hindrup Andersen vil jeg kun svare kort, da jeg ikke er miljøtekniker og stærkt indsigtsfuld på området, hvor hr. Bent Hindrup Andersen jo har siddet i meget intense forhandlinger. En af de ting, jeg lægger meget vægt på, og som vi i Socialdemokratiet lægger meget vægt på, er, at til forskel fra den vandmiljøplan, man havde, hvor der var målsætninger, men meget lidt handling, er der nu tale om en række forslag, hvor man faktisk får taget fat om nogle begrænsninger, så vi ikke står med en målsætning, man knap tør tro på, men hvor vi står med en opgave, som vi også har vedtaget at benytte de relevante instrumenter til, og det synes jeg er meget afgørende.
Jeg giver ikke så meget for målsætninger, hvis der ikke også kan skabes flertal for at lave de nødvendige handlinger, der skal til for at nå målsætningerne.
Jeg tror meget på, at med de målsætninger, der er lagt frem, og med de handlingsbindinger, der ligger i forhold til et stort flertal i Folketinget, vil det også være muligt i de første måneder af året at få det udmøntet, sådan at vi faktisk får beskyttet vores rene vand mere, end planerne har kunnet.
Jens Peter Vernersen (S), 1997-12-17:
Hr. Thor Pedersen giver udtryk for, at Venstre vil noget mere; men hvis man ser på de forslag, Venstre stiller, er det vel nærmere sådan, at Venstre vil meget mindre. Hr. Thor Pedersen taler om, at der er kommet 15.000 flere på overførselsindkomster siden 1992, men undlader at fortælle, at der er kommet over 100.000 flere i beskæftigelse, hvis man ser på Økonomiministeriets oversigt.
Hr. Thor Pedersen burde vide, at det, der er brug for nu, er uddannelse til flere
, fordi de, der er tilbage, mangler uddannelse; men alle de forslag, der kommer fra Venstre og De Konservative, går i den modsatte retning.
Hvor meget skal brugerbetalingen være på AMU?
Hvordan skal man kunne klare en større brugerbetaling, når man skal have 80 pct. godtgørelse?
Hvordan skal flere kunne komme i uddannelse, når der skæres ned i uddannelsesindsatsen, som man også ser af forslagene?
Det hænger ikke meget sammen med de krav, man regionalt stiller til arbejdsmarkedsindsatsen fra de forskellige arbejdsmarkedsråd, som har indsendt deres forslag for 1998.
Pia Gjellerup (S), 1997-12-17:
I Socialdemokratiet synes vi, det er et godt princip, at regninger betales nogenlunde hurtigt, og derfor synes vi også, det er rigtigt at sørge for, at de fordringer, staten har ude, også bliver betalt.
Det har medført
kortere kredittider på en række områder, det må være det, der hedder at holde orden i økonomien, og det er i øvrigt et godt tidspunkt at gøre det på.
Når erhvervslivet har store overskud, er det faktisk muligt at honorere kortere kredittider uden større besværligheder.
I øvrigt apropos besværligheder: Der er færre besværligheder for erhvervslivet i de ændringsforslag til finansloven, der foreligger.
Vi er godt i gang med at tilrettelægge et samarbejde mellem det offentlige, myndighederne og erhvervslivet på en bedre og mere smidig måde
, og det er jo også fremgået med al ønskelig tydelighed af, at Venstres ene erhvervsordfører, hr. Svend Erik Hovmand, må sende breve ud og sige direkte, at Venstre er ved at løbe tør for ideer, fordi regeringen overhaler Venstre og De Konservative.
Jeg kan til gengæld godt sige, at vi ikke er løbet tør for ideer, så vi agter at fortsætte.
Vi behøver ikke skrive breve rundt til vores medlemmer, for vi har ganske mange ideer, og nogle af dem bliver gennemført nu. Med hensyn til nogle af de besparelser, hr. Thor Pedersen lægger op til på flygtningeområdet, kan jeg også godt se tallene.
Men tallene er grebet ud af luften, og det er det, der er problemet.
Dengang hr. Thor Pedersen selv sad og havde ansvaret for området, havde vi en dobbelt så lang sagsbehandlingstid som nu.
Jeg kan også sige, at selv om vi har fået drevet sagsbehandlingstiderne på udlændingeområdet ned på det leje, de har nu, har det altså ikke givet besparelser.
Men når hr. Thor Pedersen fægter med nogle tal for besparelser, som er frembragt af Venstre og De Konservative, er de meget store, men de bliver ikke mere troværdige.
Jan Petersen (S), 1997-12-17:
Den socialdemokratiske ordfører, fru Pia Gjellerup, spurgte, hvem skal det gå ud over, og vi fik også et svar.
Svaret var, at der skulle gennemføres strukturreformer, og at det ikke ville gå ud over nogen, fordi de ville komme i arbejde.
Pr. 1. april 1998 ønsker man dagpengeperioden afkortet til 4 år, og det betyder, at 30.000 færre ledige med lang ledighed bag sig har ret til at være i dagpengesystemet.
Må man forudsætte ud fra hr. Thor Pedersens indlæg, at samtlige 30.000 derefter er sikret et job?
Pr. 1. april 1999 skal yderligere 20.000 ekspederes ud af dagpengesystemet.
Kan man forudsætte, at de 20.000 også er sikret et job?
Hvis det ikke er tilfældet, at hr. Thor Pedersen kan sikre de mennesker et job, må de jo over på kontanthjælp, men her forudsætter man, at der kun er 10.000 flere, der skal straksaktiveres.
Der er noget galt med bogholderiet, og der mangler et svar til de mennesker, der skal udsættes for den behandling.
Thor Pedersen (V), 1997-12-17:
Hr. Jens Peter Vernersen og hr. Jan Petersen er sådan set inde på det samme, nemlig spørgsmålet om at få folk i arbejde. Jeg forstår grundlæggende overhovedet ikke, at man diskuterer, hvor længe folk, der er raske og er i stand til at bestride et arbejde, skal være på passiv forsørgelse.
Alle gode kræfter burde da sættes ind for at afprøve, hvor hurtigt man er i stand til at få folk i arbejde.
Jeg vil gerne medgive, at vi foreslår at afkorte dagpengeperioden til 4 år i 1998 og til 3 år i 1999, men det er sandelig ikke noget mål.
Det skulle gerne være sådan, at det var den absolutte undtagelse, at nogen overhovedet skulle gå ledige i 3 år.
Hvorfor skal det altid være sådan, at der skal være strid her i Folketinget om, hvorvidt der skal være mulighed for at tilbyde arbejde på et tidligere tidspunkt, selv her, hvor vi foreslår, at det skal ske efter kun ét år?
Det burde da principielt være lykken, hvis man skulle sige ja med det samme til at tage arbejde, men der er jo ikke nogen pligt til at tage imod et bestrideligt arbejde, hvis man får tilbudet allerede dagen efter, og med hensyn til ikkebestrideligt arbejde er der også en ret til at sige nej.
Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor alt i denne sal går ud på at sikre, at folk kan være passivt forsørget i stedet for at sikre, at de kan være selvhjulpne på arbejdsmarkedet.
Den store forskel i opfattelsen er, at når man spørger, hvor der skal oprettes et antal arbejdspladser, er vores svar, at skal vi kunne finansiere velfærdssamfundet, kan vi kun gøre det gennem produktion i private virksomheder, der kan finansiere alle de goder, vi gerne vil give som offentlige goder. De arbejdspladser får man ikke ved at stramme vilkårene for at drive virksomhed i Danmark, men det er jo præcis det, flertallet gør.
Hvis man vil have flere i arbejde, skal man lette de byrder, der påhviler
dansk erhvervsliv, og her er vi villige til at finansiere for 6,5 mia. kr. flere arbejdspladser end dem, regeringen kommer med, gennem vores ændringsforslag.
Når fru Pia Gjellerup ikke kan forstå vores regnestykke, vil jeg sige, at jeg tror, det er muligt - også uden deltagerbetaling - at få en gennemgang på AMU-uddannelserne af, hvordan man lægger tal sammen.
Ole Stavad (S), 1997-12-17:
Hr. Thor Pedersen glemte nok at sige i sin ordførertale, at da han forlod posten som økonomiminister og overlod den til fru Marianne Jelved, overlod han samtidig et underskud på rundt regnet 50 mia. kr. til den nye regering, og at det underskud nu er ude af verden.
Men det, der egentlig bringer mig herop, er Venstres og De Konservatives forslag vedrørende pensionisterne.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Thor Pedersen kan forklare mig, hvorfor det kun er de allerbedst stillede pensionister, som efter Venstres og De Konservatives forslag skal have forbedringer. Hvorfor er det kun dem, der har meget store indtægter ved siden af den offentlige pension, der skal have nogle af de over 1 mia. kr., Venstre og De Konservative sætter af?
Hvis vi tager en enlig folkepensionist, skal man for at kunne få den første krone have en indkomst på i alt 190.000 kr., men de, der ligger under den grænse, får ingenting.
Hvis vi tager et folkepensionistægtepar, skal ægteparret have i alt 288.000 kr. i indkomst for at få den første krone.
Hvorfor er det kun de allerallerallerbedst stillede pensionister, der skal have pengene, og hvorfor er der intet som helst til de dårligst stillede?
Kan hr. Thor Pedersen forklare det?
Peter Duetoft (CD), 1997-12-17:
Jeg kan forstå på hr. Thor Pedersen, at der mangler et ændringsforslag i Venstres ændringsforslagspakke, nemlig et forslag om en ekstrabevilling til »Væderen«, for jeg kan forstå, vi skal i krig med Norge om olieområderne.
Så vil det vel være meget godt med noget investering i krudt og kugler. Men det, der ellers bringer mig herop, er alle hr. Thor Pedersens bekymringer med hensyn til Den Sociale Pensionsfond og tekstanmærkningen.
Jeg vil godt minde hr. Thor Pedersen om, at i Finansudvalget har vi faktisk flere gange fået oplyst, at Justitsministeriet ikke ser nogen som helst anledning til at kritisere den facon, der har været valgt.
CD er enig med regeringen i, at der så snart som muligt skal laves lovgivning på området, men jeg synes ikke, det er rimeligt, at hr. Thor Pedersen her anfægter, at det skulle være lovligt at gøre det via en tekstanmærkning, som man gør her.
Justitsministeriet har faktisk meddelt op til flere gange, at det er i orden.
Frank Aaen (EL), 1997-12-17:
V's og K's ændringsforslag til finansloven er faktisk i sig
selv så gode til at illustrere, hvilken asocial politik V og K står for, at jeg her i dag kan give V og K tilsagn om, at Enhedslisten vil sørge for at trykke og omdele V's og K's ændringsforslag. Men jeg vil godt alligevel for klarhedens skyld have bekræftet fra hr. Thor Pedersen, at man foreslår skattelettelser til erhvervslivet, der i øjeblikket har en rekordindtjening, på ca. 5½ mia. kr. netto, som betales ved stramninger over for de arbejdsløse og ved at sænke ydelsen til uddannelsesorlov.
De to tal passer nøjagtigt sammen: Man tager fra de arbejdsløse og dem, der går på uddannelsesorlov, og giver pengene til det rige erhvervsliv, og det er klassepolitik, man kan forstå.
Det andet er med hensyn til pensionisterne.
Her er Venstre med i en satsreguleringsaftale, der år efter år tager penge fra alle pensionister.
Kan vi få det bekræftet?
Thor Pedersen (V), 1997-12-17:
Hr. Ole Stavad spørger, hvorfor det kun er de rigeste pensionister, vi vil give penge til; men til det vil jeg sige, at det er det jo ikke. Man fjernede i sin tid det dobbelte personfradag for enlige, og det, der er tale om, er, at vi vil genoprette det, man gjorde forkert.
Vi foreslår at genoprette det løftebrud, statsministeren stod for, da han garanterede fuld folkepension, hvorefter man konverterede en del af grundbeløbet til en indkomstafhængig ydelse.
Det, der er tale om, er at tilbageføre det beløb, man har taget fra nogle pensionister.
Der er ikke tale om at omfordele mellem pensionisterne, der er tale om at genoprette det løftebrud, regeringen har gjort sig skyldig i.
Hr. Peter Duetoft var inde på Den Sociale Pensionsfond, og jeg må sige: Jeg fatter det ikke!
Helt ærligt synes jeg i virkeligheden, at det i bund og grund er despekt for det parlamentariske arbejde, når et flertal fortsat vil acceptere, at de regler, Folketinget selv har fastlagt, bliver brudt. Det kan jo kun ske, fordi et flertal er enigt i, at det tør man godt gøre, og hvordan kan formanden for Finansudvalget sige, at det, der finder sted, er rigtigt, når der står som følger i vores budgetvejledning: »Ændring af eksisterende lovgivning ved tekstanmærkning på finansloven bør kun finde sted, såfremt ændringen er tidsbegrænset, eller ændring af lovgivning ikke kan afventes.« Men her er der ikke tale om, at ændringer af lovgivningen ikke kan afventes.
Det er nu tredje gang, vi drøfter det over en 3-årig periode.
Der er heller ikke tale om, at det er tidsbegrænset, for finansministeren har jo selv fortalt i tekstanmærkningen, at han godt ved, det er i strid med reglerne, og at han ved først givne lejlighed vil ændre loven.
Man ønsker altså, at ordningen skal være permanent.
Man bryder budgetvejledningen.
Vi er selv sat til at vogte
Det ærligste ville jo være at beslutte at ændre loven, beslutte at gøre arbejdet og sige: Lad os få en debat her i salen og ændre loven.
Det er ikke det, vi taler imod, vi taler blot for, at vi overholder de regler, som vi selv har fastsat.
Kim Behnke (FP), 1997-12-17:
Selv om det er kommentarer til fru Pia Gjellerup, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at det med skraldemandsmetoden har man prøvet et sted, nemlig i Århus. Konsekvensen af det var, at vi ikke fik tømt vores skraldespande.
Så det synes jeg er en dårlig idé.
Men til fru Pia Gjellerup: Da Folketingets Finansudvalg, hvor fru Pia Gjellerup selv er næstformand, behandlede salget af aktierne i Tele Danmark, fik vi et skriftligt tilsagn fra finansministeren om, at provenuet fra salget af aktierne ikke skulle indgå i statens drifts- og udgiftsbudget, men derimod skulle medgå til at nedbringe statens gæld.
Nu stiller man her i dag med en budgetoversigt og praler med, at der er et fantastisk overskud på 23 mia. kr. i 1998.
Jeg skulle hilse og sige, at der er altså et amerikansk firma, som har købt statens andel af Tele Danmark-aktierne og dermed givet finansministeren en ekstraordinær indtægt, en indtægt, som han har lovet at bruge på at afdrage på statens gæld og ikke bruge på driftsbudgettet.
Og alligevel indregner man det i driftsbudgettet.
Det er simpelt hen skammeligt, når det var forudsætningen for, at Finansudvalget vedtog bevillingen.
Torben Lund (S), 1997-12-17:
For et par måneder siden blev fru Inge Dahl-Sørensen jo sat
lidt på plads af hr. Uffe Ellemann-Jensen
Men jeg kan forstå, at det er en tanke, der er genopfrisket hos Venstre, og at det var en forloren pænhed, hr. Uffe Ellemann-Jensen dér gav udtryk for.
Nu skal vi fra dansk side rette henvendelse til et land - typisk vel et afrikansk land - og bede om lov til at oprette en flygtningelejr i det pågældende land, så vi kan sende de asylsøgere, der er kommet til Danmark, derned, fordi det ville være billigere.
Jeg vil gerne spørge hr. Thor Pedersen: Kan hr. Thor Pedersen nævne mig ét land, Danmark kunne rette en sådan henvendelse til og anmode om, at vi kunne etablere en dansk drevet flygtningelejr for asylsøgere, der er kommet til Danmark fra den pågældende stats naboland?
Giv mig bare navnet på ét land, der kunne tænkes at ville imødekomme en sådan forespørgsel fra Danmark!
Pia Gjellerup (S), 1997-12-17:
Jeg stillede i min ordførertale en række spørgsmål til Venstre og De Konservative.
Vi har prøvet at få nogle af svarene ud af hr. Thor Pedersen med beskedent held, så jeg vil spørge om nogle enkelte ting på en lidt anden måde til fru Pia Christmas-Møller.
Er fru Pia Christmas-Møller enig med hr. Thor Pedersen i, at det er umuligt at nævne et land i Afrika, som man vil kunne henvende sig til som et pilotprojekt, som det første, for at skabe grundlaget for en lejr, hvor Danmark kan sende sine flygtninge fra nabolandene til?
Og er fru Pia Christmas-Møller enig med hr. Thor Pedersen i, at en pensionist er et menneske på 67 år eller mere uden større indkomst eller et menneske på 70 år eller mere med større indkomst?
Og er fru Pia Christmas-Møller enig med hr. Thor Pedersen i, at mennesker, der pludselig ikke kan modtage dagpenge, og som ikke har arbejdsmuligheder, ikke skal have noget at leve af? Der skal nemlig ikke være dagpenge; de fjernes.
Kontanthjælp skal de heller ikke have.
Det fremgår jo ikke nogen steder af ændringsforslagene til finansloven, at der skal bruges mere kontanthjælp, så der skal altså ikke være noget at leve af mere.
Er fru Pia Christmas-Møller helt enig med hr. Thor Pedersen på de punkter?
Bruno Jerup (EL), 1997-12-17:
Det var rart at få præciseret, hvad der egentlig er indeholdt i forslaget.
Nu er det jo sådan, at folkepensionens grundbeløb er indkomstafhængigt, og man skal tjene ganske meget, før det begynder at slå igennem.
Men jeg kan forstå, at det er Fremskridtspartiets holdning, at den afhængighed skal fjernes, ligesom vi tidligere har hørt, at det også er Venstres og De Konservatives indstilling.
Problemet er, hvis det er udgangspunktet, at Enhedslisten har et andet sigte. Vi vil sådan set gerne gøre det, at vi lægger pengene på pensionstillægget, fordi det gives til folk, der har enten ingen eller meget beskedne indkomster ved siden af.
Det mener jeg er langt mere forsvarligt socialt set, og med det som udgangspunkt er vi altså ikke i stand til at støtte forslaget fra Fremskridtspartiet.
Kim Behnke (FP), 1997-12-17:
Jeg kan forstå, at Enhedslisten er i gang med det, der på Christiansborgsk hedder at give en stemmeforklaring, og det er jo fair nok.
Men Fremskridtspartiets pensionspolitik går altså ud på, at staten skal give en ensartet folkepension til alle.
Når Venstres og De Konservatives ændringsforslag om det, de kalder genopretning af folkepensionen for dem, der blev klippet for et par år siden, kommer til afstemning, støtter vi det, fordi vi mener, at folkepensionen skal være ens for alle.
Uanset om man hedder Mærsk McKinney Møller eller Irma Pedersen, skal man have den samme folkepension.
Det betyder også, at hr. Ole Stavad ikke skal have sin voluminøse ministerpension; det betyder også, at borgmester Pedersen og borgmester Andersen ikke skal have de groteske pensionsordninger, de har i øjeblikket, og at det, man populært kalder sovsekanderne - alle de fine herrer fra staten og det offentlige i øvrigt - heller ikke skal have store, offentligt betalte pensioner.
Der skal være ens offentlig pension for alle, og hvis man vil have noget derudover, må man selv på eget initiativ foretage en supplerende pensionering ved at sætte penge til side.
Ole Stavad (S), 1997-12-17:
Jeg synes sådan set, der er grund til at takke hr. Kim Behnke for den klarhed, han har skabt her fra talerstolen.
Vi kan altså konstatere, at hvis Fremskridtspartiet får magt, som det har agt, vil alle, der har en offentlig ansættelse, miste deres pensionsrettigheder.
Det er det ene budskab.
Det næste budskab er til alle pensionister, som ikke har en mindst sekscifret indkomst ud over deres folkepension,dvs. indkomster på et par hundrede tusinde kroner og opefter.
Alle pensionister, som har under dette beløb, vil ingenting få, hvis Fremskridtspartiet får magt og indflydelse, og jeg kan konstatere her efter debatten, hvor Venstre og De Konservative jo også har redegjort for deres forslag, at der tilsyneladende er en borgerlig blok, der vil bruge milliardbeløb, hvis de får magt, som de har agt, til ensidigt at forbedre pensionen for dem, der har mest, så der ikke bliver så meget som spidsen af en fingernegl til den jævne pensionist, der ingenting har i forvejen.