runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Det er klart, at det optager os meget, at vi er med til at påvirke naturen på en meget, meget forkert måde, som jeg vil udtrykke det.
Det ville jeg aldrig nogen sinde gøre, men jeg vil sige, at vi vil se på alle relevante sager.
Det, jeg mener, der skal til – det kunne have været gjort allerede, og jeg vil opfordre ministeren til at gøre det – er selvfølgelig, at der skal mere fokus på at oplyse folk om, hvor blomsterne egentlig kommer fra, hvordan transporten egentlig er foregået og det ressourcemæssige forbrug og indvirkningerne på naturen i de områder, hvor de er produceret.
Det er væsentligt at tænke over, hvordan tingene er blevet frembragt, og hvordan det har indvirket på naturen i de områder, hvor de er produceret.
Per Clausen (EL), 2006-11-23:
Jeg er godt klar over, at i dag kan jeg ikke få hr. Dohrmann til at sige helt præcist, hvordan Dansk Folkeparti vil stille sig til et forslag, man endnu ikke har haft tid til at studere i detaljer.
Men jeg er meget glad for den udtalelse, hr. Dohrmann kom med, for den tyder i hvert fald på, at vi har mulighed for at få flertal for nogle fremskridt på området, og det synes jeg vil være en god og positiv udvikling.
Hr. Dohrmann talte jo selv om resten af oppositionen, så jeg forstår, at hr. Dohrmann i hvert fald opfatter det sådan, at Dansk Folkeparti også har en rolle som opposition.
Det betyder, at der indimellem kan vedtages fremskridt, selv om regeringen er lidt langsomtgående, og det er jeg meget glad for.
Et enkelt spørgsmål mere til hr. Dohrmann: En af forklaringerne på, at man kan købe både de blomster og andre produkter meget billigt i Danmark, er jo, at i dag er transporten ubeskrivelig billig.
Skal jeg forstå hr. Dohrmanns udtalelse sådan, at Dansk Folkeparti faktisk også er indstillet på at gå ind i nogle overvejelser om, hvordan man kan sikre, at de miljømæssige omkostninger ved transport også bliver pålagt transporten, så vi sikrer, at danskproducerede varer, som ikke har lang transportvej, får bedre muligheder for at konkurrere med varer, som på grund af en meget omfattende transport har påført jordkloden meget store miljømæssige belastninger?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Nu er det jo svært at sige direkte, hvordan tingene helt konkret kan løses, men det, jeg mener, er selvfølgelig, at folk, som køber de blomster, skal være bevidste om, at når blomsterne er produceret langt fra salgsstedet, er de blevet transporteret på både den ene og den anden måde.
Vi må også konstatere, at der er stor forskel på, om man bruger flyvemaskiner eller skibe til transporten.
Man kan ikke bare sætte nogen firkantede regler op og sige, at vi pålægger alle den og den afgift.
Man er nødt til at forklare folk, hvordan transportsektoren påvirker det enkelte land, luftrummet og alle de andre ting, der bliver belastet, når man vælger forskellige transportmidler.
Men det er helt klart, at vi har et vågent øje for det, og derfor er der nogle helt klare incitamenter i vedtagelsen til at sætte naturen i M022S14881543tojo.fm Page 1500 Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM højsædet.
Vi vil nemlig gerne arbejde videre på at finde den rigtige løsning.
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Det er jo helt ømt at høre hr. Dohrmann tale så meget om os forbrugere, men han har åbenbart glemt, at den regering, som han støtter så helhjertet, nedprioriterede betydningen af miljømærker og energimærker i bæredygtighedsstrategien, da den tiltrådte.
Det er bare en forbrugeroplysning, for det er jo netop noget af det, der kunne være med til at gøre det lettere for hr. Dohrmann og for os andre at foretage de rigtige valg, så jeg er fuldstændig enig i, at det er noget af det, vi skal arbejde med.
Så spørger hr. Dohrmann, om vi ikke kan være med til de ting, der er nævnt i vedtagelsen.
Jo, vi kan jo ikke være imod at styrke varetagelsen af miljøhensyn i andre sektorer, men hvor mener hr. Dohrmann egentlig, der vil ske noget nyt i Danmark eller EU eller resten af verden, fordi den sætning er taget med?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Angående miljømærker vil jeg godt starte med at sige, at bare fordi man opretter hundrede forskellige miljømærker rundtomkring, har man ikke løst problemet.
Hvis vi tager en ISO-standard, er den f.eks. ikke en garanti for, at miljøet lige pludselig bliver bedre.
Den er bare en garanti for, at hvis der er en fejl i produktet, er den fejl i alle de produkter, der bliver produceret.
Det er det eneste, og i stedet for at forvirre folk med en masse miljømærker gælder det derfor selvfølgelig om at finde frem til et miljømærke, som virkelig tager hensyn til natur og miljø.
Men det kræver altså også, at folk er bevidste om, hvordan tingene er produceret.
Med hensyn til vedtagelsen er det klart, at jeg synes, der er mange gode ting i den.
Ansvarligheden over for ressourcer, over for naturen og over for det globale miljø skal styrkes, og det er da nogle konkrete ting.
Vi siger, at her vil vi gøre noget i stedet for bare at lade stå til.
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Det om miljømærker kunne jeg hverken finde hoved eller hale i.
De miljømærker og energimærker, som vi har, rådgiver måske ikke helt maksimalt, men de rådgiver dog, og dem har man i hvert fald været med til at nedprioritere i bæredygtighedsstrategien.
Men hvis vi skal have et helt andet mærke, er det så det, som hr. Per Clausen foreslog?
Det er en udmærket ting, og det tror jeg da jeg principielt vil støtte og regner med at kunne støtte.
Problemet med svaret på det andet spørgsmål om miljøhensyn i sektorer er, at jeg ikke ved, om hr. Dohrmann ved, at man i EU forpligtede sig til det allerede i 1998.
Det er ikke, fordi jeg er imod det, jeg er nemlig meget, meget for det, men her bliver det jo lanceret, som om der sker noget nyt, selv om det er noget, vi har været forpligtet til i mange år.
Det er noget, alle danske regeringer har arbejdet med, og derfor må hr. Dohrmann fortælle, hvad det nye er, og hvad der skal gøres mere end det, vi har gjort indtil nu.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Jeg forstår på hr. Steen Gade, at vi ikke kan gøre mere ved de ting, der står i vedtagelsen, for de er simpelt hen udført til punkt og prikke på ethvert område.
Det mener jeg altså ikke.
Jeg mener, vi sagtens kan vise mere ansvarlighed over for ressourcerne, over for naturen og over for det, vi gør ved det globale miljø.
Det er bare min indstilling.
Jeg mener, vi sagtens kan gøre mere, men hvis hr. Steen Gade synes, at nu er der gjort det, der skal gøres, og nu skal der ikke gøres mere her, men gøres nogle nye ting, er vi nødt til at se på, hvad det er, SF gerne vil lægge frem.
Tilbage til miljømærket.
Jeg vil bare sige, at vi kender jo Svanemærket, som også findes på brændeovne, og jeg vil sige til hr. Steen Gade, at selv om man har en brændeovn med Svanemærke, kan den jo sagtens forurene ti gange mere end en brændeovn, der ikke har Svanemærke.
Det kommer jo an på, om de, der bruger den, propper vådt træ og mælkekartoner og den slags ting i den.
Der er ingen garanti for, at mærket løser miljøproblemerne, og det tror jeg og håber på at hr. Steen Gade udmærket er klar over, for ellers er alt håb ude.
M022S14881543tojo.fm Page 1501 Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
Torben Hansen (S), 2006-11-23:
Det lyder da fornøjeligt, hvis vi kunne få bred enighed om noget, der ligner hr. Per Clausens forslag, og vi vil da glæde os til, at det kommer.
Men hvis jeg skal følge hr. Dohrmanns argumentation til dørs, skal jeg så forstå det sådan, at hvis vi eksempelvis tager det offentlige forbrug, hvor der købes ind for 140 mia. kr. om året, er hr. Dohrmann og Dansk Folkeparti indstillet på, at det offentlige skal gå forrest med en direkte politik om at indkøbe grønne produkter, miljømærkede produkter og produkter, som eksempelvis ikke har været udsat for den transportbelastning, som hr. Dohrmann nævnte?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Jeg bliver spurgt direkte om offentlige indkøb.
Det er jo noget, vi skal diskutere lidt senere i dag, men jeg vil jo sige, at vi er nødt til at anbefale, hvad det offentlige skal købe, f.eks. energibesparende produkter.
Men dermed ikke sagt, at vi i morgen skal starte med at skrotte alle de produkter, der er rundtomkring i det offentlige.
Dermed heller ikke sagt, at der ikke må købes andre ting, for der kan være situationer, hvor det egentlig er mest miljørigtigt at beholde det, man nu engang har på kontoret.
Det kan også være, det skal løse en opgave, som ikke kan løses med alternativt udstyr, og derfor skal man være meget forsigtig med at sige, at nu skal det offentlige bare lave en strategi for alle indkøb.
På den måde fratager man kommunerne selvstyret.
Jeg kan ligesom høre, at Socialdemokraterne gerne vil fjerne det kommunale selvstyre, men jeg synes, det er vigtigt, at kommunalpolitikerne siger, hvad de står for, og f.eks. går til valg på, at de gerne vil købe grønt ind.
Men vi kan bare konstatere, at ude i kommunerne stemmer bl.a. Socialdemokraterne fuldstændig anderledes end det, hr. Torben Hansen lægger op til her, når forslaget bliver lagt på bordet.
Torben Hansen (S), 2006-11-23:
Der skal sådan set ikke laves nogen total omlægning af samfundets energiforsyning på så kort tid.
Allerede i dag har vi vist, at vi kan komme rigtig langt, f.eks. kommer omkring 30 pct. af det danske elforbrug fra vindkraft, og miljøministeren sagde jo selv i sin tale, at 15 pct. af det samlede danske energiforbrug kommer fra vedvarende energi.
Men uanset om det – rent hypotetisk – ville medføre store omvæltninger i energiforsyningen, vil jeg vende spørgsmålet om: Er hr. Christian Wedell-Neergaard af den opfattelse, at vi for tid og evighed kan fortsætte med at bruge de fossile brændstoffer på den måde, vi gør i dag?
Det kan vi selvfølgelig ikke.
Alle inden for branchen, alle inden for sektoren siger, at hvis politikerne sætter sig det mål, at vi skal nå op på 50 pct. i 2025, kan vi godt gøre det.
Vi kan jo også se, at det, at der er sat seriøse mål fra politisk side, faktisk har skabt rigtig mange arbejdspladser i den danske industri, f.eks. hos Vestas og andre, og også har gjort, at der er tjent rigtig mange penge hjem til Danmark.
Man kan selvfølgelig sige, at man kan tage imod tilbuddet, men det er lidt svært at finde ud at, hvad det egentlig indeholder.
Der bliver sagt noget om, at man vil drøfte det – det er jo også fuldstændig håbløst at stille sig op i Folketingssalen og sige, at man ikke vil drøfte det – men man har ikke på nogen som helst måde fra regeringspartiernes side været inde og forpligte sig på det her område.
Det kunne man netop have gjort, hvis man havde skrevet det ind i dette forslag til vedtagelse, og så var vi kommet meget længere – hvis man altså vitterlig mener, at det er det, man vil.
Ellers kan det bare være en gratis omgang, for at den her debat ikke sådan skal gå hen og blive unødvendig lang, og hvad man ellers kan finde på af forskellige argumenter imod det.
Hvorfor ikke bare skrive i regeringspartiernes forslag til vedtagelse, at man vil have bindende mål og delmål?
Så var vi jo kommet meget længere.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Venstre er meget indstillet på at få et bredt samarbejde i Folketingssalen på alle områder, også på miljøområdet.
Derfor synes jeg, det ville være meget lidt konstruktivt at stå og sige, at man overhovedet ikke ville drøfte noget som helst om bæredygtighedsstrategien med oppositionen.
Når nu der er de klare punkter, som er i det forslag til vedtagelse, som oppositionen har fremsat, og hvor man snakker om delmål og målsætninger osv., så er det bare, at jeg rækker hånden frem og siger, at vi meget gerne vil være med til at drøfte det.
Vores strategi er ikke færdig endnu.
Strategien er ikke klar, så der er jo rig lejlighed til det.
Derfor synes jeg, at hr. Torben Hansen skal være glad og tage imod det her tilbud.
Torben Hansen (S), 2006-11-23:
Jeg forstod på Venstres ordfører, at man i den proces, der kommer engang her efter jul, eller hvornår det er, vil være parat til at drøfte bindende mål.
Hvorfor så ikke gå til biddet med det samme og allerede i det forslag til vedtagelse, som Venstre har fremsat sammen med Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, få skrevet ind, at man er parat til at indføre bindende mål i en kommende bæredygtighedsstrategi?
Vi vil meget gerne have bindende mål både med hensyn til at vide, hvad vi har at sigte efter, og, som hr. Steen Gade har forklaret, fordi det er det, dansk erhvervsliv og andre står og råber på.
Hvorfor så ikke få det skrevet ind i forslaget til vedtagelse med det samme i stedet for at stå og sige det og så bare lave et forslag til vedtagelse, det ikke står i?
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Der skete jo det, at man indførte en grøn indkøbspolitik.
Man lavede aftaler mellem staten og kommunerne, så vi fik en grøn indkøbspolitik, og den kom også til at virke.
Nu 10 år efter skal vi genopfinde den, efter at denne regering har lagt den på is i nogle år, men skal vi bare nøjes med at genopfinde den, eller skal vi tage et skridt mere?
Her er det, jeg siger, at selvfølgelig skal vi da tage et skridt mere, når vi har nogle erfaringer og også ved, hvad der ikke gik helt godt.
Når SF i dag har taget initiativ til en debat om bæredygtig udvikling, er der en hel række grunde til det.
Det er først og fremmest, fordi vi som danskere i høj grad medvirker til en ikkebæredygtig global udvikling.
Dernæst har vi herhjemme haft 5 spildte år under Foghregeringen.
Det skal jo ikke glemmes, selv om manden er ved at prøve at ligne en helt anden!
Da Foghregeringen trådte til, skrev den det jo selv i regeringens bæredygtighedsstrategi.
Det blev til en lang række forringende målsætninger på snart sagt alle områder, lige fra forringede målsætninger om at bekæmpe støj og fremme grøn indkøbspolitik, en enorm nedprioritering af vedvarende energi og hjælp til verdens fattige til generel ligegyldighed.
Den ville ikke engang love, at der efter 5 år skulle en ny strategi til, hvilket tidligere var lovet.
Også her fulgte Danmark under Foghregeringen direkte den samme vej som USA under Bush.
Desuden er strategien ikke blevet taget særlig alvorligt, men heldigvis er vinden ved at vende, og det er derfor, vi tager debatten i dag.
Nu handler det om at kigge fremad og sætte ambitiøse, realistiske mål for de næste år, indtil 2010, involvere hele samfundet, rette op på forsømmeligheden også i Undervisningsministeriet i forhold til FN's tiår for uddannelse for bæredygtig udvikling og så for første gang tage det store skridt at inddrage danskernes forbrug, altså den forurening, som vi på grund af den måde, M022S14881543tojo.fm Page 1485 Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
vi opfører os på, og det forbrug, vi har, flytter til andre lande.
Vi skal nærmest have en grøn revolution, ny teknologi og meget mere politik, ikke mindre og ikke bare ord, men handling.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Så fik vi jo SF's udlægning af bæredygtig udvikling baseret på en række gamle argumenter, f.eks. at regeringen skulle have skåret ned, og man bliver ved med teoretisk at beregne forskellen mellem tidligere tider og nu og kalder det en besparelse.
Det mener jeg er helt forkert.
Det er også forkert, når der siges, at vi har sat ulandsbistanden ned.
Det er jo sådan, at ulandsbistanden er sat til 0,8 pct., og vi er et af de lande i verden, der har den højeste ulandsbistand.
Kunne SF ikke, inden vi går i gang med debatten om bæredygtig udvikling, anerkende, at regeringen faktisk har skiftet kurs, har lagt mange penge på bordet, gør en fantastisk indsats for naturen og ved at afsætte 1 mia. kr. på den måde skaber nye resultater i dansk natur?
Jeg er således bibragt oplysninger om, at regeringen altså gør en ekstra indsats for miljø og natur, og at det så er et spørgsmål om hastigheden.
Men når hr. Steen Gade så fremhæver, at erhvervslivet er utålmodigt med hensyn til at få øgede restriktioner og afgifter, som hr. Steen Gade kalder perspektiver for en ny miljøpolitik, M022S14881543tojo.fm Page 1490
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM er det så ikke en overdrivelse at sige, at erhvervslivet beder om den form for restriktioner i forbindelse med en ny linje i miljøpolitikken?
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Jeg har da ikke sagt noget om en bestemt linje.
Jeg har da ikke sagt, at den skal være restriktiv, men den skal være præcis og indrammet.
»Restriktiv« kan jo fortolkes i forskellige retninger, men den skal da være restriktiv i forhold til at løse miljøproblemerne.
Vi skal da have forureningen ned.
Det er det, jeg mener med »restriktiv«.
Det behøver ikke betyde, at den skal være detaljeret.
Mit besøg i det sidste 4 måneder på 8, tror jeg, højteknologiske virksomheder her i landet, og inden vi får redegørelsesdebatten til sommer har jeg været på 20, har vist, at der er en entydig støtte til det, jeg siger.
Men det sker ikke, når man møder gennemsnittet af danske erhvervsvirksomheder, f.eks. i Dansk Industri, for de skal jo også tage hensyn til de dårlige og de gammeldags, men det er uinteressant, synes jeg.
Netop i en diskussion om bæredygtig udvikling handler det jo om at få omstillet industrien og omstillet mange andre ting i samfundet.
Der er det altså bemærkelsesværdigt – og jeg er også selv blevet overrasket over i hvor høj grad – at en god del af, men ikke alle, de danske erhvervsvirksomheder beder om flere beslutninger, stærkere beslutninger, men de beder også om, at de ikke skal være ekstremt detaljerede, og det er jeg enig i.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Jeg synes sådan set, det er udmærket, at SF har stillet den her forespørgsel, og jeg har egentlig troet, at der på baggrund af den kunne komme en nogenlunde seriøs debat om bæredygtighed, og at den var baseret på reelle vilkår og facts, men jeg synes, det er startet dårligt med hr. Steen Gades indlæg.
Hr. Steen Gade siger om ulandsbistanden, at der er skåret voldsomt ned, men kan hr. Steen Gade ikke bekræfte, at Danmark ligger i toptre og er et af de lande i verden, som giver mest i ulandsbistand?
Og hvad er det så, hr. Steen Gade har problemer med?
Var det ikke bedre at få nogle af de lande, som måske sympatiserer politisk med hr. Steen Gades parti, til at give mere, i stedet for at pukke på Danmark?
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Jeg kan til fulde bekræfte, at Danmark er et af de lande i verden, der giver mest.
Samtidig kan jeg bekræfte, at den her regering hvert år har taget 3 mia. kr., som vi ellers ville have givet til verdens fattigste, og brugt dem til nogle andre formål.
Det er jo bare det, jeg siger, og det er, som om man skaber et dårligt klima ved at fortælle den fuldstændig skære sandhed om det her punkt.
Det, vi er optaget af, er jo at sørge for, at Venstre kommer væk fra det sted, hvor man indtil nu har lagt sig under den her regering, og er på vej mod at kunne leve op til nogle af de lidt pænere ord, der normalt kommer ud af munden.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Nu er det jo spørgsmålet, hvad der er pænere ord, og hvad der er handling.
Når regeringen og Venstre måske ikke gør lige det, SF godt kunne tænke sig, kunne det jo være, at det var pænt og godt alligevel.
Så ensidig i sin opfattelse skal man ikke være, men det er klart, at hvis man har ret, behøver man jo ikke tænke.
Kunne hr. Steen Gade ikke fortælle seerne, at det er rigtigt, at det faktisk er steget, og at det er steget rimelig voldsomt?
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Det er da rigtigt, at når Danmark bliver rigere, bliver 0,8 pct. det ene år til flere kroner det næste år.
Det er jo det samme, som at ens løn stiger, selv om man måske ikke kan købe så meget mere for den i en butik.
Det, det skal måles op imod, er, at hvis den tidligere regering med SF's støtte havde haft regeringsmagten i dag, ville vi hvert år have givet 3 mia. kr. mere til verdens fattigste.
Det betyder f.eks., at hele området syd for Sahara bare på et år ville kunne have fået malariatelte, som kunne have nedbragt antallet af malariatilfælde voldsomt.
Det er bare et regnestykke til illustration af, hvor meget regeringen faktisk har skåret ned.
M022S14881543tojo.fm Page 1491
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
Jeg håber på, at Venstre kunne ændre sig i den retning, at næste gang vi skal i valgkamp, ville alle partier gå til valg på, at vi skal øge ulandsbistanden.
Det gør vi i hvert fald.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Jeg vil bare spørge hr. Steen Gade, om det ikke er korrekt, at uanset hvor meget den danske stat egentlig skulle beslutte at give i ulandsbistand – og det kan vi konstatere har været stigende målt i kroner og øre – er der også mulighed for at give frivillige bidrag.
Derfor er det også op til den enkelte borger i Danmark at give frivillige bidrag.
Jeg vil bare spørge, om det ikke er en mulighed.
Og det er jo sådan, at når vi taler om miljø og miljøproblemer, er vi også nødt til at appellere til folks egen samvittighed, eller tror hr. Steen Gade, at alt det her kan løses med lovgivning, og at vi på den måde retter op på hele verdens unoder?
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Jeg er jo en stor tilhænger af at inddrage så mange som muligt, og af, at man også har et personligt ansvar.
Hvis vi nu taler om ulande og folk i nød, så havde jeg for ikke så mange uger siden i en avis en diskussion med hr. Søren Krarup fra Dansk Folkeparti, som mente, at det var helt forkert, at mennesker gik ud og samlede penge ind til flygtningehjælpen.
Det er jo en måde at være ansvarlig på.
Det synes jeg man skal, hvis man har mulighed for det – både små og store beløb.
Jeg samler også ind personligt og går på gader og stræder, når Mellemfolkeligt Samvirke samler penge ind her i december, og jeg giver også selv.
Så jeg mener ikke, man kan slippe for sit personlige ansvar.
Til gengæld kan hr. Jørn Dohrmann jo ikke slippe for det politiske ansvar, at det er ham, der har skåret ned på ulandsbistanden, og så vidt jeg har forstået – og det ved jeg, for jeg har læst Dansk Folkepartis program – så går Dansk Folkeparti ind for, at der skal skæres yderligere ned, fra 0,8 pct. til 0,7 pct.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Det er jo netop det personlige ansvar, jeg synes man skal henholde sig til.
Når hr. Steen Gade selvfølgelig bekræfter, at målt i kroner og øre giver Danmark mere i ulandsbistand, så nytter det ikke noget, at man fremfører teorien om, hvad det egentlig er, man kunne have reddet rundtomkring i verden.
Så vil jeg godt bede hr. Steen Gade komme med en udregning af, hvor meget det egentlig ville være, hvis hr. Steen Gade havde brugt sine kræfter på løfte bare resten af EU til at give samme procentsats, som Danmark giver.
Det ville være enorme beløb, og jeg tror næsten, hr. Steen Gade ville komme frem til, at der så nok næsten ikke ville være flere problemer i verden, hvis nu alle var lige så aktive, som Danmark er på det her område.
Men igen vælger hr. Steen Gade den kortsigtede løsning og kommer ligesom ikke ind til sagens kerne og kommer dermed ikke med de store beløb til befolkningen rundtomkring i de fattige lande.
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Jeg brugte ikke meget tid på ulandsbistanden, men jeg nævnte den.
Jeg kan forstå, den er et meget ømt punkt hos regeringen, og det er vel et udtryk for, at regeringspartierne og også Dansk Folkeparti godt kan se, at det ikke er så godt.
Jeg har støttet og kæmpet for, at EU tog de beslutninger, EU har taget, for EU har jo rent faktisk taget de beslutninger, som hr. Dohrmann efterlyser, om at nå 0,7 pct. af bruttonationalproduktet inden 2015.
Det er jo det største fremskridt for at få ulandsbistanden op, som vi har set, og det har vi kæmpet hårdt for.
Og så vil jeg lige rette den misforståelse, hr. Dohrmann nu får sagt så mange gange, at seerne måske tror, det er rigtigt, at vi har flere penge i kroner og øre til miljøbistand.
Det er i år, miljøbistanden stiger.
Den er jo gået ned i de andre år.
Men det skal måles på, at udgifterne jo også stiger, når man skal ud og lave bistand.
Så det, jeg siger, er, at når man går fra 1 pct. til 0,8 pct., er det altså ca. 3 mia. kr. mindre, end man ellers ville have haft.