Frank Jensen (S), 2001-05-31:
Jeg vil gerne starte med at give en fuldstændig uforbeholden ros til ordføreren for Det Konservative Folkeparti i denne sag, hr. Helge Adam Møller, som fra første færd har kunnet bevare overblikket og ikke ladet sig rive med af de paranoide forestillinger, man gør sig i denne sag.
I det lovforslag, vi her behandler, L 194, er der en lille bestemmelse, der knytter sig til, hvad der var gældende ret i det her land indtil 1997, en bestemmelse, som politiet fik mulighed for at anvende af domstolene under den store rockerkrig i Danmark.
Da drabet i Kastrup Lufthavn havde fundet sted, var dét, at politiet via dommerkendelse fik adgang til at få en udskrift af, hvilke mobiltelefoner der på drabstidspunktet i Kastrup Lufthavn havde været sat i forbindelse med en anden telefon, et meget vigtigt efterforskningsredskab for at få opklaret drabssagen i Kastrup Lufthavn.
Derfor bad regeringen det såkaldte Brydensholt-udvalg om at se på det og se på behovet for - efter domstolens kendelse - at have en klar hjemmel til at få denne her udvidede teleadgang til oplysninger fra mobilmaster.
Derfor har Brydensholt-udvalget behandlet det her, og det er altså med landsdommer Brydensholt som formand, med Dommerforeningen i Danmark repræsenteret, med Advokatrådet, med formanden for regeringens IT-sikkerhedsråd, professor Mads Bryde Andersen, som medlem.
Alle anbefaler, at der kommer en klar hjemmel i retsplejeloven til, at politiet får en udvidet teleadgang i de her meget grove forbrydelser, dér, hvor der er tale om fare for menneskers liv og velfærd eller om betydelige samfundsmæssige interesser.
Og hvad vil det typisk være for typer af kriminalitet?
Ja, det er drabssager, og det er grove narkosager, det er altså kriminalitet, der har fundet sted.
Og her er der et flertal i Folketinget, der siger: Når en kriminalitet har fundet sted i denne her kategori, hvor politiet i øvrigt kan få retskendelse til rumaflytning, skal man også kunne give politiet adgang til oplysninger, som teleselskaberne i forvejen har, nemlig udskrift af nogle telefonnumre, der har været brugt i nærheden af et gerningssted, fra en mobilmast.
Jeg forstår simpelt hen ikke de ordførere, der siger, at det her giver mere overvågning.
Det er jo oplysninger, teleselskaberne ligger inde med i dag.
Hvem er det, man har mistanke til i denne her sag?
Det er oplysninger, der i forvejen ligger i teleselskaberne.
Når der har fundet et drab sted, skal politiet så ikke kunne få de oplysninger, teleselskabet har?
Har man ikke tillid til, at dansk politi kan opbevare de oplysninger, så længe man efterforsker en alvorlig forbrydelse?
Har hr.
Kristian Jensen
tillid til, at politiet kan rumme sådan nogle oplysninger, som i øvrigt skal destrueres, når efterforskningen er tilendebragt?
Jeg bliver altid så bekymret, når mennesker for at illustrere deres standpunkt skal lave show fra talerstolen, når man skal stå med flere mobiltelefoner og give indtryk af noget helt andet, end det her lovforslag drejer sig om.
Det her er at klarificere, hvad der var gældende ret i Danmark indtil 1997.
Så anbefalede Højesteret, at man fik en klar lovhjemmel.
Der har siddet et udvalg, der kom i 1999 og anbefalede Folketinget det.
hverken mere eller mindre.
Det er oplysninger, som teleselskaberne allerede har.
Det er oplysninger, som skal videregives til politiet, når der har fundet en meget alvorlig kriminalitet sted.
Fru Birthe Rønn Hornbech spurgte, om det her ikke gav anledning til mere principielle overvejelser.
Jo, de har også været repræsenteret så rigeligt i drøftelserne i Brydensholt-udvalget, hvor Dommerforeningen, Advokatrådet, sikkerhedseksperter, den fornemmeste professor, vi har i Danmark på det juridiske område, når det drejer sig om IT-sikkerhed, nemlig professor Mads Bryde Andersen,
har siddet.
Alle anbefaler Folketinget at vedtage
dette lovforslag - altså også Advokatrådets repræsentanter i Brydensholt-udvalget.
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde nogle meget vigtige ord
under førstebehandlingen af det her lovforslag, nemlig at Venstre ikke ville lægge hindringer i vejen for politiets efterforskning af alvorlig forbrydelse.
Jeg synes, det udsagn virker hult, hvis nu fru Birthe Rønn Hornbech stemmer imod, for det her er, alt andet lige, ét blandt flere efterforskningsredskaber, som politiet skal have, bør have, når der har fundet grove forbrydelser sted.
Det er oplysninger, som ligger der i forvejen. Fru Birthe Rønn Hornbech sagde, at regeringen ikke var optaget af at skabe retsplejebestemmelser, når det drejer sig om at gå efter gerningsmænd.
Det har intet på sig.
Under den nuværende regering er der gennemført ændringer af lovgivningen, der giver politiet bedre redskaber til ransagning, til beslaglæggelse, udvidet adgang til brud på meddelelseshemmeligheden, når der er tale om alvorlige forbrydelser.
Det er til gengæld et meget afbalanceret forslag, der ikke bygger på nogen yderligere overvågning, men blot på, at politiet også får dette redskab, som man havde indtil 1997, i fremtiden.
Nu skabes der klar retshjemmel.
Jeg er sikker på, at mange medlemmer her i Folketinget, også blandt dem, der nu har tænkt sig at stemme imod, meget ofte har lyttet - i forhold til deres retspolitiske opfattelse - til landsdommer Brydensholt, til professor Mads Bryde Andersen osv.
Det skulle man også have gjort i denne her sag.