runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Jeg er ikke i en situation, hvor jeg kan takke for det svar om indsatsen for at bryde den negative sociale arv, som hr. Kristian Jensen gav mig tidligere, idet man dog skal finde lejlighederne til at finde det positive i svarene.
Det er indrømmelsen, der så nu kom helt rent.
Det er nemlig alene og udelukkende gennem satspuljeforhandlinger i Danmark blandt partier, som skaffer penge, som også udmønter penge, at regeringen finder nogle kræfter at sætte ind i forhold til at bryde den negative sociale arv.
Det var det, vi diskuterede under hele førstebehandlingen, hvor der ikke var ende på, hvad der kunne investeres også inden for de almindelige finanslovbevillinger.
Det blev til disse sølle 4 mio. kr., som regeringen overhovedet ikke på nogen som helst måde adresserer, men så har man i hvert fald de pæne ord stående i en finanslovaftale med Dansk Folkeparti.
Jeg takker for den indrømmelse.
Så vil jeg spørge, om hr. Kristian Jensen ikke synes, at det er upassende at smykke sig med at ville bryde den negative sociale arv og så selv kun komme med 4 mio. kr.
Lotte Bundsgaard (S), 2002-12-06:
For efterhånden et stykke tid siden var jeg oppe at spørge hr. Kristian Jensen om det her med den yderligere brugerbetaling for de voksne, som ikke har fået taget en uddannelse, mens de var unge, hvor jeg spurgte, om det var rimeligt.
Hr. Kristian Jensen svarede mig meget, meget klart, og jeg sætter stor pris på klare svar, nemlig at det er rimeligt
nok, at man betaler, når det er en uddannelse, man selv får glæde af.
Og Venstre kommer jo klart frem i lyset ved at sige, at når man selv får glæde af en uddannelse, er det rimeligt, at man selv betaler noget til den. Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Kristian Jensen, om det sådan er en politik, man konsekvent vil føre i uddannelsessystemet.
Når mine børn skal starte i folkeskolen, og de får glæde af en uddannelse, skal de så også betale for det?
Eller er det kun de ufaglærte mænd og kvinder, der gerne vil tage en 8., 9., 10. klasse eller hf-fag, der skal betale for det, fordi de får glæde af uddannelsen?
Så vil jeg godt sige til hr. Kristian Jensen om det her løft til erhvervsskolerne: Alt i alt svarer det til 25 kr. pr. elev på erhvervsskolerne om måneden.
Er det et løft, som partiet Venstre er stolt af, og som gør, at partiet Venstre har det godt med at kalde det her for ungdommens finanslov? Til sidst vil jeg gerne spørge hr. Kristian Jensen: Hvordan kan det være, at når vi tilfører 100 mio. kr. til regionalpolitikken, er det små gaver, men når regeringen tilfører 40 mio. kr. til erhvervsskolerne, er det meget, meget store gaver?
Karen Jespersen (S), 2002-12-06:
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om den sociale arv og det frivillige sociale arbejde, for de to emner har det til fælles, at der er tale om løfter, som regeringen ikke har holdt.
i satspuljen, betragter hr. Kristian Jensen så 4 mio. kr. som en opfyldelse af løftet om flere nye penge til at bryde den negative sociale arv?
Med hensyn til spørgsmålet om det frivillige sociale arbejde
betragter hr. Kristian Jensen det så som en opfyldelse af løftet om bedre vilkår for det frivillige sociale arbejde, at man beskærer puljen på 30 mio. kr. til driftsstøtte?
Og når vi snakker om lettelser af momsvilkårene, ja, så står jeg her med et forslag fra Socialdemokratiet, som regeringspartierne faktisk stemte imod.
Jeg kunne have nævnt mange andre løfter, som ikke er blevet holdt, f.eks. højere løn til hjemmehjælp, men jeg vil godt høre, om de to andre eksempler er udtryk for, at løfterne er blevet holdt.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Nu plejer vi jo i Venstre at betragte kreativitet som noget godt.
Jeg kan se, at hr. Jann Sjursen nikker og er enig, så derfor ved jeg ikke, om jeg skal tage det som en ros, at vi bliver beskyldt for at lave kreative finanslovaftaler.
Jeg kan blot oplyse, at Kristeligt Folkeparti jo deltager i aftalen om en universitetsreform, deltager i aftalen om »Flere i arbejde« og deltager i aftalen på boligområdet, hvilket jo ikke er småting.
Vi snakker virkelig om milliardbeløb og om nogle meget, meget afgørende basale reformer, som er vidtrækkende for udviklingen i Danmark fremover, og jeg håber ikke, det er udtryk for, at Kristeligt Folkeparti er utilfredse med den indsats, de har gjort, for vi kan i hvert fald sige fra Venstres side, at vi er meget tilfredse med det samarbejde, der har været.
Det skal ikke tages som udtryk for, at Kristeligt Folkeparti har solgt sig for billigt, men at det er nogle gode og spændende tiltag, de har fået med ind i aftalerne.
Med hensyn til børnepasning er det således, at børnepasningen i min optik er noget, som skal aftales via de rammer, der gives for kommuner og amter.
Det skal overlades til kommuner og amter, især selvfølgelig kommuner, at træffe de konkrete beslutninger.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Der er jo ikke noget overraskende i, at man altid plukker de nemme finansieringsløsninger, som er uden hold i virkeligheden.
For nordsøoliens vedkommende ligger der en koncessionsaftale rækkende frem til år 2012, hvor det efter vores opfattelse er de kommende koncessionsaftaler, der skal tages fat på, og med hensyn til multinationale selskabers transfer pricing er det sådan, at netop det kontor, der har med den opgave at gøre, ikke har været udsat for effektiviseringkrav, men tværtimod er blevet stillet præcis de samme vilkår i udsigt, som de havde under den tidligere regering. Vi er i gang med at undersøge mulighederne for at give det nogle bedre værktøjer, for vores indstilling er naturligvis, at loven skal overholdes, hvad enten du er borgmester Hansen, eller du er McDonald's, som i øvrigt kører så dårligt, at de er nødt til at lukke nogle af deres restauranter. Til hr. Carsten Hansen: Ja, jeg kan bekræfte, at der gennemføres en effektivisering på uddannelsesområdet.
Vi mener, det er rimeligt, at der er en vis form for lighed mellem de uddannelsesformer, der findes, og derfor bliver der også lavet de ændringer, som nu kommer.
Carsten Hansen (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen har et par gange måttet forsøge at forsvare regeringens politik på uddannelsesområdet, herunder VUC-centrene; men det er jo en underlig spindoktorstrategi, Venstre har her.
Først kommer man med et rigtig grimt lovforslag, og så trækker man en lille smule af det tilbage
og siger, at man har reddet det hele.
Det er en underlig måde at gøre det på.
Kan hr. Kristian Jensen ikke bekræfte, at det er sådan, at man med denne finanslov faktisk sparer 75 mio. kr. på mennesker, som har brug for 8., 9. og 10. klasse og en hf-uddannelse på VUC-centrene?
Med hjælp fra Dansk Folkeparti går man altså målrettet ind og rammer de kortest uddannede.
Og kan hr. Kristian Jensen ikke bekræfte, at det er sådan, at i samtlige de finansredegørelser, vi ser, er det uddannelse, man satser på?
Det er et fuldstændigt paradigmeskifte i dansk politik, Venstre har indført her sammen med Dansk Folkeparti,
i forhold til det, der tidligere var gældende.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-06:
Jeg kan jo kun glæde mig over, som Enhedslistens sager bliver diskuteret fra talerstolen i dag: Den Sociale Pensionsfond og de multinationale selskaber.
Men jeg synes alligevel, der mangler en, og det er nordsøolien, som også har været med i spillet de seneste dage.
Kl. 9.55 Det er sådan, at regeringen vil finansiere de forskellige løft rundtomkring ved at lave nedskæringer på uddannelse og efteruddannelse, på overførselsindkomster, på ulandsbistand, på miljø, på arbejdsmiljø og alt det andet, vi ellers har hørt, siden regeringen kom til magten.
I Enhedslisten har vi derimod hele tiden ment, at forbedringerne skal finansieres af dem, der har mest.
Hr. Kristian Jensen forarges over, at Socialdemokratiet er blevet klogere og har fået øjnene op for, at den linje, Enhedslisten altid har lagt, måske rent faktisk er den bedste.
Jeg synes, det ville pynte, hvis Venstre også fik øjnene op for det kæmpeproblem, der ligger i, at der ligger milliardindtægter i nordsøolien, uden at de bliver beskattet, og der ligger milliarder og svømmer rundt hos de multinationale selskaber, uden at de bliver beskattet.
I nogle tilfælde er det på grund af ulovlig transfer pricing, men for nogles vedkommende også fordi loven simpelt hen ikke er tilstrækkelig.
En ordentlig beskatning kunne finansiere markante velfærdsydelser.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-06:
Jeg har jo fornøjelsen af at sidde ved siden af hr. Morten Helveg Petersen her i Folketingssalen, og jeg vil bare oplyse over for Folketinget, at det holdt særdeles hårdt at få ham til at lade være med at synge fra talerstolen.
Han er en meget stor fan af Jodle-Birge. Men ellers vil jeg sige om det, hr. Morten Helveg Petersen var oppe og sige noget om før, nemlig spørgsmålet om de mange forlig, der er indgået, at jeg har det fuldstændig på samme måde som hr. Morten Helveg Petersen.
Når man ser på de mange forlig og de økonomiske realiteter i dem, er der jo ikke så meget at komme efter endda, selv om vi da fra Kristeligt Folkepartis side er glade for, at vi også på den måde har kunnet være med i en del aftaler om finansloven.
Men på bundlinjen må man sige, at det, som det er lykkedes for regeringen at komme igennem med i forbindelse med dette års finanslovforhandlinger, er det, jeg vil kalde kreativ blokpolitik.
Kreativiteten har været stor for at opfinde et antal forlig, som kunne få det til at se mere bredt ud.
Men den måde, man har skruet det sammen på, har jo også betydet, at der har været en række emner, der ikke har været diskuteret.
F.eks. lagde vi fra Kristeligt Folkepartis side megen vægt på, at der skulle diskuteres kvalitet i daginstitutionerne, for vi synes, det er et stort problem, at vores børn i virkeligheden ikke nyder de samme rettigheder som f.eks. burhøns og slagtesvin gør i dag, når det gælder om at få ordentlige fysiske omgivelser.
Er det et tema, som Venstre ikke finder, det er nødvendigt at diskutere, eller synes man bare, at det skal tages op ved en anden lejlighed?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-06:
Venstres ordfører forsøger at foregive, at der skulle være indgået så og så mange brede forlig, og at indtrykket af blokpolitik skulle fortone sig.
Jeg skal blot sige, at det er en udlægning af virkeligheden, som er helt skæv.
Skal vi ikke få slået fast, at det er Dansk Folkeparti, der er regeringens parlamentariske grundlag?
Det er Dansk Folkeparti, der lægger ryg til regeringens skattestop, og det er Dansk Folkeparti, der har fået sin ældrecheck igennem.
, når vi kigger på, hvad realøkonomien er i forbindelse med finansloven.
Kl. 9.50 Lad mig så spørge til hele farcen om Den Sociale Pensionsfond for lige at få en afklaring, for det tror jeg er vigtigt:
Hr. Kristian Jensen sagde selv efter finanslovaftalens indgåelse, at i samarbejdet med Dansk Folkeparti er det ikke nødvendigt at få nedfældet en så vidtrækkende politisk aftale på papir, og Dansk Folkepartis gruppeformand sagde, at i virkeligheden er det udtryk for mistillid, hvis man skal skrive det ned.
Jeg citerer fra Ritzau, at Venstres finansordfører også mener, at rigtige venner kan stole på hinanden.
Jeg skal ikke citere Jodle-Birge fra Folketingets talerstol, men føler hr. Kristian Jensen ikke, at der er behov for at få fældet tingene ned på papir næste år?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen sagde, at det var tomme gaver, Socialdemokraterne kom med.
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen, om han mener, det er en tom gave, når Socialdemokraterne kommer med et forslag om, at de initiativer, der ligger i den jysk-fynske erhvervsredegørelse, skal styrkes med 85 mio. kr. Jeg vil også godt spørge hr. Kristian Jensen, om det er tomme gaver, at man vil styrke den regionale turismepolitik. Er det derimod ikke en tom gave, regeringen er kommet med
, når man har centraliseret på en lang række områder?
Sådan tror jeg, man opfatter det i Borris, sådan tror jeg, man opfatter det i Silstrup, sådan tror jeg, man opfatter det i Tilsted, sådan tror jeg, man opfatter det i Rønhave, og sådan opfatter man det på Energicentret i Sydthy: man har virkelig fået tomme gaver, og de har været med til at gøre Danmark skævere, mens vore gaver var nogle, der kunne sætte gang i Danmark.
Ole Sohn (SF), 2002-12-06:
Jeg har to spørgsmål til hr. Kristian Jensen.
Det ene vedrører et ændringsforslag, som er stillet, det andet et ændringsforslag, som ikke er stillet.
Jeg vil gerne høre, hvordan Venstres folketingsgruppe forholder sig til, at Dansk Folkeparti i morges har meddelt i radioen, at de vil stemme for et ændringsforslag, som koster 8 mia. kr.
Det handler om Den Sociale Pensionsfond, og det må regeringen jo forholde sig til under en eller anden form, for det kan jo bringe regeringen i mindretal.
Hvordan har Venstre tacklet det i folketingsgruppen her til morgen, eller hvornår man nu har tacklet det?
Det andet spørgsmål er: Danmarks Statistik har opgjort, at kommunernes lønudgifter, altså det offentliges lønudgifter, stiger med 0,7 pct. mere end forudsat i kommuneaftalerne, og det koster amter og kommuner 1 mia. kr.
Hvad er årsagen til, at regeringen ikke har stillet ændringsforslag, som kompenserer for det?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-06:
Når man hørte hr. Kristian Jensens tale om ændringsforslagene, gik den jo meget på alt det gode, man har gjort; det var en endeløs opremsning.
Men man kan selvfølgelig undre sig over, at alt det gode, der efter hr. Kristian Jensens opfattelse er gjort, ikke virker.
Er det ikke tankevækkende for hr. Kristian Jensen, at det rent faktisk bare på ét år - bare på ét år - er gået den forkerte vej?
Hvis man kigger på alle de analyser og prognoser, vi har fået, er der stort set en klart opadgående kurve indtil for et års tid siden.
Det seneste, vi har fået, er konjunkturanalysen, der viser, at arbejdsløsheden stiger med 14.000 på det private arbejdsmarked.
Det har statsministeren bekræftet, men der er ikke nogen af ændringsforslagene, der overhovedet tager fat på det problem.
De forslag, der er stillet, er stort set alene godbidder til Venstres kernevælgere.
Det er dét, de går ud på.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Hr. Jeppe Kofod må have været ude for sig selv i det øjeblik, hvor jeg nævnte den indsats, der er blevet gjort for at oprette nye, eller også kan det være, at hr. Jeppe Kofod snakkede med hr. Mogens Lykketoft og derfor ikke hørte efter, men så kan de andre få det at vide: Det er sådan, at vi har været inde at kigge på den regionale indsats.
Vi har lavet en erhvervspolitik og en skattepolitik, der netop stopper den stærkt stigende belastning af erhvervslivet, som har været kendetegnende for den tidligere regering.
Det er jo sådan, at lavere belastning gavner i København, men også ude i de regionale områder, også på Bornholm, også i Herningområdet, og derfor er det til gavn, også for det regionale erhvervsliv, at vi fører en ny og helt, helt anderledes regionalpolitik.
Jeg skal bare sige, at der ud over det her også er blevet tilført penge til den jysk-fynske it-satsning i den UMTS-aftale, som hr. Jeppe Kofods parti var en del af sidste år, og at der på en lang række andre områder fortsat er en indsats i gang for at styrke erhvervslivet, en iværksætterpakke m.v.
Så er det ganske rigtigt, hr. Jeppe Kofod har jo ret:
Det her er en debat om ændringsforslagene, og jeg har ganske tydeligt og ganske klart fra starten fastslået, at vi ikke stemmer for ændringsforslag, der bygger på en forkert finansiering, og det gør Socialdemokratiets ændringsforslag, og derfor kan vi naturligvis ikke støtte det forslag, der kommer.
Netop fordi det er en debat om ændringsforslagene, er jeg ikke sikker på, at jeg helt når at få svaret på alt det, hr. Morten Homann spørger mig om.
Jeg må bare konstatere, at SF tilsyneladende må føle, at gymnasierne i dag har en helt, helt forkert bestyrelse, eftersom gymnasierne jo har eksternt flertal.
Det er det, som vi nu foreslår at universiteterne også skal have
, netop for at få et flertal i bestyrelsen og for at få en bestyrelse, der kan komme med nogle nye input, nogle nye ideer og initiativer til, hvorledes tingene kan gå.
Vi tror på, at det, at man får en bestyrelse med eksternt flertal, netop giver en kvalitet ind i universiteterne, som de har savnet længe.
Så er der hele spørgsmålet om, hvad det er for frihedsgrader, de får, og jeg bliver nødt til at sige, at hele den debat må jeg henvise til behandlingen af lovforslaget.
Jeg skal bare sige til hr. Frode Sørensen i den tid, der er tilbage, at der netop i den aftale, vi indgik med Dansk Folkeparti, er lavet en turismeindsats for at fremme turismen specielt i yderområderne.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen tror åbenbart, det mest drejer sig om at tale udenom heroppe på Folketingets talerstol
, når spørgsmål skal besvares.
Til spørgsmålet om, hvad Venstre har fremsat af forslag, der virker for en bedre beskæftigelse, siger hr. Kristian Jensen: Jamen Socialdemokratiet har fremsat forslag, der trækker penge ud af erhvervslivet.
De forslag, vi har fremsat, er forslag, der lukker de skattehuller, som er åbnet af Venstre sidste år, og som ligner det, man lavede i 1980'erne.
Det foreslår vi skal lukkes.
Det sidste forslag, som det i øvrigt ikke ser ud til, at regeringen kan komme igennem med, er forslaget om aktieaflønning, der sikrer, at de højestlønnede i vores land kan komme til at betale en skat på niveau med folkepensionister eller mindre.
Det er det, man står for.
Det er klart de forslag, vi har fremsat, vil vi forsøge at gennemføre, fordi vi synes, de er rimelige.
Det synes Venstre ikke.
Lad mig så bare også sige omkring transfer pricing, at det er rigtigt, at det lille kontor ikke er ændret, men ude i skatteforvaltningerne, hvor man skal tage fat i det problem, har man reduceret medarbejderstaben med 15 pct.; de, der skal tage fat i problemet, er reduceret.
Nicolai Wammen (S), 2002-12-06:
Når det gælder hr. Kristian Jensens forklaringer om Lomborg i forhold til den negative sociale arv, er det ikke blot havgus, så er det røgslør, der bliver lagt ud.
For det, hr. Kristian Jensen henviser til, er jo satspuljemidlerne, som er penge, der allerede er afsat til det sociale område, som en lang række partier har udmøntet her med klare socialdemokratiske fingeraftryk. Det er bare ikke det, vi diskuterer i dag.
Det, vi diskuterer i dag, er de prioriteringer, som regeringen og Dansk Folkeparti lavede den aften og den nat, hvor man indgik aftalen.
Men samtidig valgte man imod den rådgivning, man havde fået fra sin egen miljøminister og stort set alle andre med forstand på det her, at give 5 mio. kr. til Lomborginstituttet.
Hr. Kristian Jensen har endnu ikke trods utallige spørgsmål formået at give bare noget, der minder om en forklaring på hvorfor.
Nu har hr. Kristian Jensen en mulighed, og jeg håber, at hr. Kristian Jensen vil benytte den, for jeg tror, der er mange, der undrer sig over, hvorfor der kun var 4 mio. kr. til at bryde den negative sociale arv
, mens der var 5 mio. kr. til Lomborg.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Jamen jeg er da glad for, at der er en af Venstres ordførere, der kan høre klar tale, for der er også nogle, der ynder at kalde det uklar tale.
Men det er jo fuldstændig klar tale til fru Rikke Hvilshøj om forslaget om forbedrede momskredittider.
Vi havde en løsning på, hvordan man klarede det sommerferieproblem, som var regulært, men det, man har gjort fra Venstres og De Konservatives side, er jo en langt større ændring, som betyder, at staten får sine penge langsommere, end det faktisk er rimeligt.
Der er overhovedet ingen grund til, at staten skal have udeståender, længere end det er teknisk muligt at få dem ind, og derfor er det selvfølgelig forsvarligt at ændre momskredittiderne igen.
Vi bruger jo ikke længere diligencer til at bringe penge frem, vi klarer det noget hurtigere.
Så er det heller ikke rigtigt, at vi vil gøre det så besværligt som muligt at lave generationsskifte.
Nej, SR-regeringen - der kendte Venstre heller ikke sin besøgelsestid, vil jeg bare sige - lavede den store generationsskiftepakke, som gjorde det lettere at lave generationsskifte. Nej, det, Venstre og De Konservative har gennemført, er noget, der indebærer, at det bliver bedre for sælgeren, men fuldstændig lige så dyrt for køberen.
Og det er jo ikke det, der forbedrer generationsskifte, det er en skattelettelse til de ejere, der forlader erhvervslivet.
Det er der ingen grund til, det er ikke til gunst for erhvervslivet, tværtimod.
Til fru Charlotte Dyremose vil jeg bare sige, at det, vi gør nu - det spurgte fru Charlotte Dyremose til på et tidspunkt - er, at vi har forslag vedrørende den sociale arv ved siden af satspuljen på 110 mio. kr. - regeringen er kommet med sine 4 mio. kr. Tidligere har der været striber af forslag.
Nu har vi jo ikke under forhandlingen om ændringsforslagene også behandlingen af alle de tidligere finanslove, men jeg kan i øvrigt huske det fra førstebehandlingen, hvor der også var et bidrag fra salen, nemlig hvor Enhedslisten nævnte en række af de initiativer, som de i hvert fald kunne huske, fordi de havde været med til at stemme finanslove igennem, fordi vi faktisk havde sådanne initiativer.
Så fru Charlotte Dyremose kan godt opgive.
Der har været en stribe af sociale forbedringer ved siden af satspuljen
i SR-regeringens tid, og det ville da også fortsætte, hvis SR havde magt, som de har agt, hvilket man kan se på ændringsforslagene.
Til hr. Henrik Vestergaard: Med hensyn til forbedringsordningen kan jeg bare sige, at Venstre selv har foreslået at reducere forbedringsordningen.
Vi har ikke fået nogen henvendelse i den anledning, så jeg er helt tryg ved, at det ville regeringen selvfølgelig have undersøgt, hvis den havde ment, at der var tale om forligsbrud.
Henrik Vestergaard (V), 2002-12-06:
nr. 697
, og så fik jeg et svar om forbedringsordninger.
Konto 24.23, som man foreslår en 70 mio. kr.s besparelse på, drejer sig primært om miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger og økologisk arealtilskud.
Er det dét, Socialdemokraterne agter at skære på?
Det vil jeg gerne vide.
Så er jeg også nødt til at spørge: Er det ikke korrekt, at man ikke kan opnå en besparelse på reelt 70 mio. kr. uden at pille ved underkonto 30 og 45, som har med miljøvenlig jordbrugsforanstaltning og økologisk arealtilskud at gøre, uden at gribe ind i Vandmiljøplan II-forliget?
Og vil det ikke sige, at hvis man får det ændringsforslag igennem, laver man forligsbrud uden at have talt med sine partnere om det?
Er man helt ved sine fulde fem
, når man lægger op til det?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-06:
Måske tredje gang vil blive lykkens gang.
Jeg vil endnu en gang forsøge at få et svar ud af Socialdemokratiets ordfører med hensyn til den sociale arv, for der er endnu ikke blevet svaret på det. Nu har regeringen jo taget nogle initiativer på området,
både inden for satspuljen og uden for satspuljen
Hvorfor kom der ikke nogen initiativer til at gennemføre det her, dengang man havde regeringsmagten?
Jeg kunne forstå, at fru Pia Gjellerup gerne vil nævne, hvad der står i Socialdemokratiets ændringsforslag.
Det, jeg er interesseret i at høre,
er: Hvorfor er de forslag ikke kommet frem noget før? Hvorfor har vi ikke fået denne indsats at se
nogle initiativer til at bryde den negative sociale arv, både inden for og uden for satspuljen
Men hvad gjorde Socialdemokratiet, da de var i regering?
Rikke Hvilshøj (V), 2002-12-06:
Det er selvfølgelig meget klar tale, når vi hører fra fru Pia Gjellerup, at de forbedringer, som regeringen har lavet for erhvervslivet, kalder Socialdemokratiet for skattehuller.
Men kan vi ikke få mere konkret frem, hvad det egentlig er, Socialdemokraterne vil rulle tilbage?
Der er de forbedrede momskredittider, som den tidligere regering fik strammet så meget op, at især en lille virksomhed ikke kunne overholde ferieloven og samtidig betale moms til tiden, og nogle virksomheder skulle lægge penge ud for staten, fordi momskredittiderne var så korte.
Socialdemokratiets holdning er, at de vil gøre alt for at gøre det så besværligt som muligt at lave generationsskifte i de mange, mange virksomheder, som i de kommende år står over for et generationsskifte, men det er ikke særlig hjælpsomt for erhvervslivet og arbejdspladserne.