runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Når hr. Thulesen Dahl nu begynder at tale om åbenhed, synes jeg sådan set, det er ret stærkt. Jeg vil godt spørge statsministeren, om det afgørende indtryk, der hæfter sig, når man ser den udsendelse, er den enorme lukkethed, der præger beslutningerne i EU.
Der var en vældig åbenhed omkring alle statsministerens fremtoninger og statsministerens spindoktor osv.
Det var der selvfølgelig en kæmpe showmæssig åbenhed omkring, men samtidig viser hele affæren jo, at der er en kolossal lukkethed i EU-systemet.
Vi burde måske nok kunne drage en lære af det og få en diskussion om, hvad man kunne gøre ved den lukkethed, som filmen jo også viser.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om det ikke var et emne, der var værd at tage op i forlængelse af den her sag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-23:
Det er fuldstændig rigtigt.
Lampen lyste meget markant her, så jeg turde ikke fortsætte.
Derfor tror jeg faktisk, at der er mange, der en gang imellem synes, at det er nyttigt, at vi lige får det lille bitte beskedne indblik, som sådan en udsendelse som den, der blev vist i går, var udtryk for, og at vi derfor holder fast i, at det ikke er noget, der er så skidt, men det nu nok er noget, der egentlig er meget godt.
Frank Jensen (S), 2003-04-23:
Jeg synes, det er alvorligt, at statsministeren ikke vil svare på, hvilke skridt regeringen har taget, for vi ved jo, at der har været taget skridt, men det vil statsministeren åbenbart ikke oplyse over for Folketinget.
Vi ved fra pressen, at der har været holdt møde med den den tyrkiske stats repræsentant her i landet i Udenrigsministeriet med Udenrigsministeriets direktør.
Vi ved, at den danske udenrigsminister har måttet holde møde med den tyske udenrigsminister, Joschka Fischer, for at glatte ud.
Hvorfor fortæller statsministeren ikke det over for Folketinget?
Det er da statsministerens pligt over for Folketinget at redegøre for, hvad der er taget af skridt fra regeringens side.
Hvorfor er det noget, der kun kan oplyses over for pressen og ikke i Folketingssalen?
Jeg synes, statsministeren skulle leve op til sit ansvar som statsminister og redegøre for de spørgsmål, der bliver stillet her i Folketinget.
Ellers er det yderligere et udtryk for den arrogance, statsministeren udviser i denne sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-23:
Jeg kan bare sige til hr. Frank Jensen, at der ingen problemer er i forhold til andre lande, men man kunne få det indtryk, når man hører hr. Frank Jensen og andre, at oppositionen nærmest ønsker, at der skulle være sådan nogle problemer, men det er der altså ikke, og derfor foretager regeringen sig ikke noget i den sag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-23:
Nu må man sige, at der sjældent har været en tv-udsendelse,
der har været så omtalt og diskuteret, før den har været vist.
Det er rigtigt, at der er mange, der har pustet sig op i denne forbindelse, og jeg tror måske, at den største ærgrelse ved, at filmen nu er vist på dansk tv, har været den efterfølgende skuffelse, der breder sig over, hvor harmløst den egentlig virkede, fordi man måske godt kunne have haft lidt mere ramasjang og lidt flere giftigheder i sådan en udsendelse, end der egentlig var.
Når jeg alligevel her i dag bliver nødt til at udtrykke sådan nærmest en uforbeholden begejstring - det er jo sjældent, man får lyst til det her i Folketingssalen - er det jo, fordi dér, hvor filmen i virkeligheden har et budskab, lige præcis er i spørgsmålet om Tyrkiet.
Her synes jeg, det er meget rammende, at en af sentenserne er, at der måske er ledere i Europa, der har taget bestik af befolkningernes ønske i forhold til Tyrkiet.
Dermed behøver medlemskabet for Tyrkiets vedkommende måske ikke at gå så stærkt.
Det gør nok egentlig ikke så meget, at processen omkring tyrkisk medlemskab af EU bliver
lidt længere end det, man umiddelbart havde forestillet sig.
Så på det plan giver filmen faktisk nogle gode briefinger om, hvad der egentlig er foregået bag kulisserne, som er nyttige at få frem.
Frank Jensen (S), 2003-04-23:
Jeg står med bare nogle enkelte udklip fra den danske presse.
Man kunne få det samme fra den tyrkiske presse.
Jeg synes overhovedet ikke, statsministeren svarer på, at der er kommet en officiel henvendelse fra den tyrkiske stat til den danske stat om de krænkelser, som de har følt i forhold til de brud på almindelige diplomatiske spilleregler og fortrolighed, som statsministeren udviste ved sin redigering af filmen »Fogh bag facaden«.
Der er også danskere, der har udtalt sig om sagen.
Morten Bødskov (S), 2003-04-24:
Igennem snart mange år har vi kendt til rockerklubber, masser af lokalsamfund lever daglig i frygt for og utryghed med rockernes tilstedeværelse.
Langt de fleste rockere er ekstremt kriminelle, de er velorganiserede, men de er også med i et meget, meget lukket miljø. At optagelseskriterierne og hermed rekrutteringerne til miljøet er hårde er en ganske kendt sag.
Politi, Told og Skat og kommuner gør en brav indsats, men meget kan sagtens gøres bedre her.
Det nye og det, der er til debat i dag, er fremvæksten og eksplosionen af supportergrupper til rockergrupperne.
Hells Angels og Bandidos, som er de to dominerende rockergrupper herhjemme, skønnes at have ca. 60 supportafdelinger med ca. 800 medlemmer fordelt over hele landet.
At de er lærenemme, fremgår af Rigspolitiets notat om rockerkriminalitetens omfang.
Listen er lang og ekstrem.
Kriminaliteten her er i sig selv alvorlig.
Hvad der ikke skal lykkes for de her notorisk kriminelle netværk, er at rekruttere nye unge til deres organisation.
Desværre tyder flere observationer på, at dele af rockermiljøet er ganske godt i gang med at rekruttere andre unge til deres netværk.
Det skal stoppes.
Det må ikke lykkes for dem.
Midlet er et tættere samarbejde imellem politi, Told og Skat, kommuner og andre om bekæmpelsen af rockerkriminaliteten.
Noget meget vigtigt er også, at vi tilrettelægger en ambitiøs politik for, hvordan kriminaliteten forebygges, således at vi sikrer, at rockerne ikke lykkes med deres nuværende forehavende, nemlig at rekruttere andre nye unge til deres miljø.
Forebyggelse af kriminalitet virker, og beviserne er ganske mange.
En helt central årsag til, at Danmark er et trygt land at leve i med en lav kriminalitet, skal netop findes i mange af de initiativer, der er blevet taget på forebyggelsesområdet her i Tinget, og særlig de initiativer, som blev taget under den tidligere SR-regering op igennem 1990'erne.
Vi satte voldspakker i værk, vi satte ungdomssanktion og udviklingsprojekter i gang, og en omfattende indsats over for utilpassede unge er i gang - alle eksempler på, at det forebyggende arbejde var centralt placeret i den tidligere regerings periode.
Desværre synes vi at se nu, at den selv samme politiske vilje mangler.
Det er et alvorligt problem, vi står med.
Nye rockerklubber blomstrer op i landet.
Vi kan se, at der er tegn på, at de forsøger at rekruttere i miljøer, hvor kriminaliteten ikke er en fast del af hverdagen.
Det er vigtigt, at det bliver stoppet.
Og det er det, der er årsagen til, at Socialdemokratiet har rejst denne forespørgsel.
Vi vil gerne vide, hvilke initiativer regeringen agter at tage for at bremse rekrutteringen til rockerklubber eller kriminelle miljøer relateret hertil.
Besvarelse
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-24:
Jeg vil lige gå lidt tilbage i talen.
Der har være en glædelig enighed om, at vi skal have alle tråde redet ud i denne sag gennem en uvildig undersøgelse.
Det har Dansk Folkeparti kæmpet for de sidste 3 år.
Og alle, der kender lidt til denne her sag, ved, hvor ofte man er løbet mod systemmuren.
Nu mener jeg, at vi er nået til den milepæl, der ligger i at få forslaget til vedtagelse udmøntet af ministeren.
Det er utrolig vigtigt, at vi fra Folketingets side får de relevante informationer om de konkrete tiltag, som ministeren agter at foretage sig, ikke mindst med hensyn til det kommissorium, som en uvildig undersøgelse skal hvile på.
Det er uhyre vigtigt, at dette kommissorium formuleres korrekt.
Som noget helt essentielt er jeg meget glad for, at der er bred enighed om, at barmarksværkernes nuværende og fremtidige økonomi skal sikres.
Som jeg har været inde på, skal det, som jeg vil kalde skyttegravskrigen om oliereferenceprisen og de parametre, der indgår i Energistyrelsens beregningsmodeller og kriterier for udbetaling af støttemidler, ophøre.
Jeg hører med glæde, at ministeren er enig i, at vi skal se at få parterne op af skyttegravene og ind til forhandlingsbordet som ligeværdige parter.
Og så regner jeg med, at ministeren derefter kommer til Folketinget med de forhandlingsresultater, der er blevet taget stilling til parterne imellem, således at vi kan finde de varige løsninger, som vi alle efterlyser.
Som sagt tror jeg, at vi er kommet et langt skridt fremad med den debat, der har været her i dag.
Nu er det så op til os som politikere med alle midler at leve op til de intentioner, der ligger i vores forslag til vedtagelse, således at de mange tusinde varmeforbrugere i barmarksværksområderne forhåbentlig kan genvinde lidt af den tiltro, de har mistet til det politiske system i forbindelse med denne sag, som har kostet dem så dyrt.
Tak for debatten.
Helge Adam Møller (KF), 2003-04-24:
Hr. Morten Bødskov sagde, at den gamle regering gjorde meget for at bekæmpe rockerkriminaliteten.
Det gjorde den.
Og den havde også en vis succes.
Men jeg må konstatere, at for halvandet år siden, den 27. november 2001, kom der en ny justitsminister, en konservativ justitsminister.
Og siden hen er indsatsen jo blevet mere end fordoblet.
Aldrig nogen sinde i danmarkshistorien har der været så mange nye og effektive tiltag til at bekæmpe rockerkriminaliteten.
Og aldrig nogen sinde har der været så mange rockere fængslet, som der er i dag den 24. april.
165 sidder nu bag tremmer, en markant stigning i forhold til den gamle regering.
Vi har fået gennemført en række forslag, som markant bekæmper rockerkriminaliteten: mulighed for anonyme vidner til at fortælle, hvad de ser, langt bedre samarbejde mellem skattemyndighed og social myndighed og politi.
Rigspolitichefen har lavet en ny indsatsplan den 25. september sidste år, og i går fremlagde den konservative justitsminister en ny lang række tiltag til at bekæmpe kriminalitet.
Jo, den gamle regering gjorde det godt.
Den nye gør det dobbelt så godt.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-24:
Jeg vil gerne takke alle de partier, der har deltaget i debatten, og også takke ministeren.
Det har glædet mig meget, at vi for første gang her i Folketinget har fået en samlet og åben debat om de problemer, der ligger på barmarksområdet.
Der har været forskellige nuancer, men der har trods alt været en glædelig enighed om, at vi skal have alle tråde redet ...
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-24:
Derved sikres det, at forbrugerne ikke rammes økonomisk af de dispositioner i Energistyrelsen og i ministeriet, der medførte, at værkerne blev opført på et utilstrækkeligt grundlag.
Der blev endvidere gennemført en justering af elafregningsprisen for samtlige decentrale kraft-varme-værker, og DONG gav et tilbud om prissikring på indkøb af gas til elproduktionen.
I forbindelse med finanslovforhandlingerne for 2002 indgik VK-regeringen, Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti en aftale, som bl.a. indeholdt en forbedring af vilkårene for de decentrale kraft-varme-værker og for barmarksværkerne.
Der blev gennemført en afgiftsmæssig lempelse og en ændring af tilskud til elproduktionen, og der blev indført en pulje på 85 mio. kr. til gældsreduktion for de nødlidende værker og små decentrale kraft-varme-værker.
Sidste år kom statsrevisorerne med en beretning om barmarksværkerne, der belyste og vurderede ministeriets og Energistyrelsens rolle ved opførelsen, godkendelsen og overvågningen af barmarksværkerne og den statslige hjælpepakke til værkerne.
Den konkluderede, at en række af Energistyrelsens væsentlige beslutninger har været baseret på beregninger, som ikke har bygget på tilstrækkelig realistiske og dokumenterede forudsætninger.
Revisorerne kritiserede endvidere, at ministeriet og Energistyrelsen ikke i tilstrækkelig grad har informeret om de økonomiske risici ved barmarkskonceptet.
Økonomi- og erhvervsministeren er efterfølgende kommet med en redegørelse til statsrevisorerne om beretningen.
Kristeligt Folkeparti er i den forbindelse tilfreds med, at ministeren har taget beretningen til efterretning og fremover vil sikre, at der i Energistyrelsen gøres en række tiltag for ved den fremtidige administration at sikre den fornødne viden i forvaltningen af disse spørgsmål.
Ministeren har endvidere over for Energistyrelsen indskærpet, at en lignende situation ikke opstår igen.
På baggrund af dette vil Kristeligt Folkeparti være medforslagsstillere til forslaget om barmarksværkerne.
Vi har været engagerede og også været med til at tage ansvar i alle disse år.
Det vil vi også gøre i fremtiden, og vi håber selvfølgelig på, at det skal være et konstruktivt forløb.
Arne Toft (S), 2003-04-24:
Jeg har stor forståelse for, at ministeren ikke kan svare på det spørgsmål om NESA.
Jeg har i øvrigt stillet det skriftligt, og jeg har fået besked på, at når ministeren får
svar, får jeg det også, så det er fint nok.
Det andet, jeg godt lige vil spørge ministeren om, er: Mener ministeren ikke, at det er rimeligt, at løbetiden skal svare til den tid, som kunderne er bundet op på at skulle aftage varme? Hvis løbetiden er længere, risikerer værkerne jo at stå uden kunder.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-24:
Der var et helt klart og konkret spørgsmål fra hr. Arne Toft med hensyn til en NESA-problematik.
Jeg vil undersøge den, og så vil jeg sørge for, at hr. Arne Toft får skriftlig besked om resultatet. Også til hr. Arne Toft, som siger, at det ikke ser så lyst ud, som jeg siger: Jeg er nødt til at henholde mig til en uvildig revisionsrapport, der netop er tilgået Folketingets Energiudvalg,
hvortil jeg knytter mine bemærkninger i mit indlæg.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg vil gerne sige, at ovre i Økonomi- og Erhvervsministeriet plejer vi ikke at holde nogen partier ude fra nogen drøftelser, selv om der er divergerende holdninger til mange politiske problemer.
Så også hr. Keld Albrechtsen skal nok blive orienteret.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-24:
Jeg vil gerne sige ministeren tak, for det ene af de to spørgsmål, jeg stillede, blev jo besvaret.
Jeg har ikke bedt ministeren om, at han skulle give løfte om en blankocheck.
Jeg tror, at det i denne sag og i de fleste andre sager vil være uklogt af en minister at udstede en blankocheck.
Så det er jeg helt med på.
Hvis der er nogle steder, hvor der er urimelig høje omkostninger, må der selvfølgelig også tages hensyn til det.
Det er jo ikke sådan, at vi nu åbner statskassen på vid gab, og at man bare kan afhente midlerne.
Så jeg er sådan set tilfreds med det, som ministeren dér siger. Så havde jeg et andet spørgsmål: Vil ministeren så, når hans rejsehold vender hjem og har fået skrevet sin beretning, indbyde partierne til en drøftelse af resultaterne?
Arne Toft (S), 2003-04-24:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for orienteringen og for den måde, han går ind i sagen på.
Jeg synes, det er meget positivt.
Jeg har lige et par korte spørgsmål og kommentarer.
Ministeren siger »kortere lån end levetiden«.
Mig bekendt er lånene på 20 år.
Men forbrugerne har jo lov til at forlade barmarksværkerne efter 20 år, og så kan det altså ikke nytte noget, at lånene rækker længere.
Så vil jeg gerne opfordre ministeren til, når man går i gang med det her, at tage en snak med Aktionsudvalget for Barmarksværkerne.
De har været nede i detaljerne, og jeg har det indtryk, at det ikke ser så lyst ud, som ministeren siger.
Til sidst vil jeg godt stille ministeren et spørgsmål.
Det er således, at vi har bevilget mange penge til barmarksværkerne.
Er det rigtigt, at de barmarksværker, hvor NESA har værkerne, og hvor de andre har netværket, har taget en del af det tilskud, vi har givet, og brugt det til at nedsætte prisen, i ét tilfælde 15 pct. og i et andet tilfælde 30 pct.?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-24:
Ja, nu skal jeg jo så også være forsigtig med sprogbrugen, naturligvis, men jeg kan jo ikke komme bort fra, at hr. Martin Lidegaard har fuldstændig ret i sin karakteristik.
Når man ser, hvordan Dansk Folkeparti har ført sig frem i denne her debat, så mindes man jo da i hvert fald det gamle citat: »Man aner hensigten og bliver forstemt«.
For hensigten er simpelt hen at rette et angreb på en helt bestemt tidligere minister.
Det er jo helt tydeligt.
Vi har i Enhedslisten naturligvis intet imod, at der laves undersøgelser af alle, som måtte have haft et ansvar i denne her sag, og naturligvis helt tilbage, for hvis hver en sten skal vendes, så skal vi også tilbage til VK-tiden før Nyrupregeringen og til et lokalt ansvar og alt muligt.
Det betragter vi som hovedformålet med debatten i dag.
Derfor er det helt afgørende at få afklaret, hvad der ligger i den sidste sætning i det forslag til vedtagelse, som er fremsat af et stort flertal i Folketinget. Vi har jo i Enhedslisten fremsat et forslag til vedtagelse, der helt kontant tilkendegiver, at vi er klar til at bevillige de penge, der er nødvendige for at finde en løsning, men dog at vi gerne ser, at det bliver gasproducenterne i Nordsøen, som finansierer den løsning.
Det er gasproducenterne i Nordsøen, som har levet godt af og scoret på, at man har det fantastiske gasprisaftalesystem, som vi har haft i Danmark - en skandale i sig selv.
Hvis der er nogen virkelig skandale i denne her sag, så er det jo nok først og fremmest det enorme ubeskattede antal milliarder, som ligger på både gas og olie ude i Nordsøen, og som jo er det egentlige problem, der så har forårsaget alle disse prisproblemer inde på landjorden.
Derfor var det jo nok rimeligt, at de, der har scoret gevinsten ude i Nordsøen - og det er også til en vis grad staten, fordi DONG jo også er gasproducent, det erkender jeg blankt - er med til at betale for en løsning af det her.
Men det kan vi jo se på.
Vi vil i hvert fald også gerne drøfte det spørgsmål med regeringen.
Jeg stillede et spørgsmål til fru Helle Sjelle om, hvad den sidste sætning i forslaget til vedtagelse egentlig betyder.
Og jeg hæftede mig ved, at fru Helle Sjelles svar jo fastslog, at der stod, at man skal lave en undersøgelse, der viser, om der så er de problemer, og hvilke værker der stadig væk har et økonomisk problem.
Der er ét andet spørgsmål, som jeg har til ministeren, og det er, om det så vil være sådan, at ministeren vil indbyde de partier, der kan stemme for det forslag til vedtagelse, som også regeringspartierne står bag, til en drøftelse af sagen, når den undersøgelse, som omtales i den sidste del af forslaget, er færdig, og vi ved, hvilke værker der eventuelt står med et uløst problem.
Jeg håber, at jeg kan få bekræftende svar fra ministeren på de to spørgsmål.
Hvis det er tilfældet, vil jeg da sige, at selv om Dansk Folkeparti har gjort meget for at få den her debat til at dreje sig om skjulte dagsordener og alt muligt andet, vil man jo så alligevel kunne sige, at der er kommet noget fornuftigt ud af den. Men det afhænger altså efter min mening i betydelig grad af ministerens svar på de to spørgsmål, som jeg her har stillet.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-24:
Nej, det har vi ikke.
Men alligevel vil vi gerne gå ind og tage et ansvar for at få trådene reddet ud, og det synes jeg er meget, meget vigtigt.
Derudover vil jeg opfordre hr. Martin Lidegaard til at læse Jyllands-Posten fra den 26. februar.
Deri har erhvervsredaktøren skrevet en artikel, der hedder »Den indre bananrepublik«, som har noget at gøre med det ansvar, der ligger tilbage i tiden, som skal drages.
Og det er det, der ligger i det forslag til vedtagelse, som hr. Martin Lidegaard selv står heroppe og siger, at han går ind for.
Jeg vil da være meget glad for at kunne slette den nuværende økonomi- og erhvervsminister fra listen over dem, der langsomt vil lade glemselen sænke sig over de uforsvarlige eksperimenter, som den jævne dansker har været ude for i forbindelse med barmarksværkssagen.
Vi har hele listen her, hvor den nuværende økonomi- og erhvervsminister står sidst.
Og der vil jeg gerne slette ministeren af listen, for ministeren har taget et initiativ og går med til, at vi får gennemført en uvildig undersøgelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-24:
Jeg vil også godt sige, at den tidligere regering da har gjort noget, men jeg synes ikke, at det er nok, hvad den tidligere regering har gjort.
Jeg synes også godt, den nye regering kunne gøre noget mere på det her område.
Jeg tænker bl.a. på rygmærker.
Kunne man ikke gøre ligesom i Hamburg, hvor man egentlig har forbudt nogle af de her rygmærker?
Lad os se nogle tiltag på det her område.
Hvad med f.eks. de borgmestre, Socialdemokratiet har til at sidde rundt i landet?
Kunne man ikke få dem til at bruge planloven noget mere til bl.a. at forbyde skiltning på rockerborge?
Det ville i hvert fald være en start at få nogle af de her ting pillet ned og få rockerne til at flytte ud af byerne og dermed også komme væk fra de unge mennesker, som de kan rekruttere nye folk fra.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-24:
Jeg vil gerne sige til den helt klare problemstilling, som hr. Arne Toft rejser, at det er det revisionsinstitut, som jeg har haft til at se på det, der har vurderet, at visse værker kører med en lånetid, der er for kort i forhold til værkets levetid.
Om det det hele så skal være udløbet på 20 år, vil jeg ikke stå og tage stilling til fra talerstolen i dag.
Morten Bødskov (S), 2003-04-24:
Jeg vil sige til hr. Helge Adam Møller først, at det jo sådan er en evigt tilbagevendende seance, at hver eneste gang man forsøger at påpege et problem på det her område med regeringens politik, så blæser hr. Helge Adam Møller det op og siger, at den tidligere regering ikke gjorde noget, og at den nuværende har fordoblet hele indsatsen.
Årsagen til temperamentet kunne jo hænge sammen med, at hverken justitsministeren eller hr. Helge Adam Møller kom ind på det, det egentlig handler om.
Det her er jo ikke rockere, vi diskuterer.
Det er jo ikke flere efterforskningsmidler.
Det er jo ikke et tættere samarbejde mellem myndigheder og andet.
Det her handler om, hvordan vi sikrer, at de unge, som er i gang med småkriminalitet, ikke havner i kløerne på rockerne.
Det er jo det, der er pointen.
Det er jo heller ikke, at man fremlægger et Stop volden-oplæg, som jo, da vi diskuterede det, blev karakteriseret som relativt tyndt.
Det er jo ikke det.
Det her handler om, hvad regeringen er klar til at gøre, når det gælder om at sikre, at de unge, som er på vej ind på den kriminelle løbebane, ikke kommer ind på den og havner i kløerne på rockerne.
Det er det, vi mangler svar på.
Derfor er der sådan set ikke nogen grund til at hidse sig sådan op.
Kunne vi bare få et svar på det, så kunne vi få en dybdegående debat om det her meget vigtige tema, som jeg tror bekymrer rigtig mange: at der i særlig hårdt belastede boligområder er alvorlig risiko for, at unge, der er på vej ind på en kriminel løbebane, havner i kriminalitet.
Hvorfor?
Jo, fordi rapporter viser, at rockere og deres supportere er i gang med at rekruttere fra de her miljøer. Så lad være med at stå og kaste os det her i hovedet.
Jeg kunne såmænd godt holde et langt foredrag om, hvad vi har gjort.
Det gider jeg ikke.
Jeg vil bare gerne høre, hvad regeringen har tænkt sig at gøre for at forhindre, at de her unge, som ikke skal havne i kriminalitet, heller ikke havner der.