runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Jeg deler fuldstændig fru Pia Gjellerups opfattelse, at den sætning er så åbenbart noget sludder.
Det er også derfor, jeg trak den frem, for når der er sludder i debatten, skal man have det kæmpet ned.
Og fru Pia Gjellerup må jo give mig ret
i, at den sætning har optrådt så ofte i den skolepolitiske debat, hvor den er blevet brugt. Når det nu er sådan, at ingen vil vedkende sig den, alle lægger afstand til den, så har hele øvelsen her jo tjent det gode formål, at nu har alle haft lejlighed til at sige: Vi vil overhovedet ikke kendes ved den, den er så åbenbart noget sludder.
Og så er debatten jo renset for disse falske forestillinger om, at der skulle eksistere en sådan skolepolitisk holdning.
Så i stedet for at hidse sig sådan op, som fru Pia Gjellerup gør, så synes jeg, fru Pia Gjellerup skulle være glad for det bidrag, der her er ydet til at få renset debatten for noget, som er noget åbenbart sludder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-10-09:
»Hvilke initiativer agter regeringen at tage på baggrund af det alvorlige iltsvind i de danske farvande?«
Skriftlig begrundelse
I de sidste dage har aviserne været fyldt med beskrivelser af konsekvenserne af iltsvindet i de danske farvande.
BT og Jyllands-Posten har f.eks. berettet om titusindvis af døde fisk, der var skyllet ind på de nordjyske kyster.
Når jeg har stillet spørgsmålet her i dag om iltsvindet i de danske farvande, er det ikke, fordi jeg ikke er opmærksom på, at der er foregået et arbejde omkring en ny vandmiljøhandleplan.
Vi har fra Socialdemokratiet sammen med andre partier været indkaldt til drøftelser med miljøministeren og fødevareministeren, og vi har været enige med regeringen i, at der skal nedsættes tre arbejdsgrupper: en, der skal se på virkemidlerne i den regionalt baserede beskyttelse af vandmiljøet mod kvælstof og fosfor, en anden, som skal se på det landsdækkende, og endelig en tredje, som i særlig grad skal se på fosforproblematikken.
Men det tager jo tid, og imens hører vi om katastrofale vilkår for havet omkring Danmark.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad miljøministeren vil foretage sig.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-10-09:
Jeg har valgt at besvare spørgsmålene nr. S 117, nr. S 118 og nr. S 119 under ét, da alle tre spørgsmål handler om regeringens reaktion på det aktuelle iltsvind. Fødevareministeren og jeg har hen over sommeren haft tre møder med forligspartierne bag Vandmiljøplan II.
Jeg synes, det har været gode møder, hvor vi har haft synspunkterne fremme på bordet, hvor vi har drøftet, hvordan arbejdet med en ny Vandmiljøplan III skal tilrettelægges. Vi er blevet enige om at nedsætte følgende tre arbejdsgrupper, vi har altså lagt en plan sammen: Den første arbejdsgruppe omkring det generelle, det, vi kalder landsdækkende virkemidler til regulering af kvælstof- og fosforbelastning, den anden arbejdsgruppe om udarbejdelse af et grundlag for en strategi til reduktion af landbrugets fosforoverskud, den tredje arbejdsgruppe om gennemgang af virkemidler af regionalt baseret beskyttelse af vandmiljø mod kvælstof og fosfor.
Fødevareministeren og jeg har aftalt med forligspartierne, at de grønne organisationer og erhvervet inddrages i arbejdet.
Regeringen ønsker en åben proces med inddragelse af alle relevante synspunkter.
Indsatsen mod iltsvind er et langt, sejt træk, som startede med Vandmiljøplan I fra 1987, og i 1998 indgik vi en aftale om Vandmiljøplan II, som bl.a. sikrede, at EU-Kommissionen godkendte den danske implementering af nitratdirektivet.
Forligspartierne har senest fulgt op med midtvejsevalueringen af Vandmiljøplan II i foråret 2001.
På den baggrund er det klart, at indsatsen mod iltsvind ikke klares i en håndevending.
Det næste skridt tager vi efter slutevalueringen af Vandmiljøplan II til jul næste år.
Når vi efter 15 års indsats med vandmiljøplaner alligevel er i en situation med så voldsomt et iltsvind, er vi nødt til at gøre os grundige overvejelser, før vi beslutter os for, hvordan vi kommer videre.
Allerede i denne måned vil rapporteringen af iltsvindforekomsten blive intensiveret, ligesom selve formidlingen vil blive mere detaljeret i de enkelte fjorde og i kystvande, og det vil bevirke, at der fremover, mens der er iltsvind i havet, vil blive rapporteret om iltsvind hver 14. dag på DMU's hjemmeside.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-09:
Man kan jo undre sig over ministerens besvarelse, når man hver eneste dag i såvel den skrevne presse som i tv kan se nye rædselsfulde billeder af iltsvind og fiskedød, som breder sig i de danske farvande, og i de publikationer, vi får fra en af ministerens sektorforskningsinstitutioner, DMU, står der jo også, at det er det værste iltsvind i 20 år. Derfor kan det undre mig, at ministeren ikke benytter den her anledning i Folketinget til i det mindste at sige, at nu er der brug for, at vi opstiller nogle nye mål, at vi måske tager nogle nye midler i brug, men alene føler anledning til at citere nogle tekniske arbejdsgrupper, som vi selvfølgelig også har bakket op blev nedsat.
Det her handler jo ikke om tekniske arbejdsgrupper; det her handler om, hvorvidt regeringen og ministeren er klar til at sætte nogle nye politiske mål og midler op.
Så kan man efterfølgende vurdere, hvordan det rent teknisk skal skrues sammen, og det indgår vi meget gerne i.
Men føler ministeren slet ikke, at den nuværende situation gør tingene lidt mere alvorlige og også gør, at regeringen må overveje med sig selv, om ikke det er tid til at komme med nogle lidt mere håndfaste politiske meldinger om det her spørgsmål?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
I den omtalte betænkning U-90 fra slutningen af 1970'erne - og så kan man sige, at den er gammel, men den har altså desværre trukket spor langt op imod vor tid - tales der meget om det lighedsorienterede menneskesyn, og efter min mening er det det, der er brug for at gøre op med i skoledebatten, for det har ført til - og det kan få mange pædagoger også til at udtale sig kvalificeret om det - det har virkelig ført til, at vi i dag har tendens til en skole, hvor vi taber de svageste elever, fordi de ikke får tilstrækkelige faglige kundskaber.
Men vi taber også de lidt stærkere elever, for de får
ikke tilstrækkelige udfordringer.
Det var i øvrigt også det, jeg sagde i min åbningstale.
Og det er det dér, at vi taber i begge ender, der er et stort tab for det danske samfund.
Derfor, når vi taler om at bekæmpe den negative sociale arv, er det allervigtigste bidrag, tror jeg, vi kan yde dér, at sikre, at de børn og unge mennesker, der kommer fra de svageste sociale miljøer, virkelig bliver udstyret med solide faglige kundskaber.
Det er den mest effektive vej til at bekæmpe den negative sociale arv.
Så det at lære noget og lære det effektivt er helt afgørende for at bryde den negative sociale arv, og det er det, der bærer regeringens oplæg til en ny folkeskoleordning, hvor vi netop lægger vægt på større faglighed.
Jeg havde også den glæde at konstatere, at Socialdemokratiets formand jo var inde på de samme tanker på Socialdemokratiets kongres.
Derfor håber jeg, at vi kan forenes i en ny folkeskoleordning med stærkere vægt på det faglige.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-09:
Statsministeren kan jo godt drive motivforskning, men jeg har stillet det her spørgsmål for at få afklaret, om det er sådan, at Unionen vildleder den irske befolkning.
Det er ikke for at blande mig i den irske debat, men det er for at sikre, at der ikke bliver givet forkerte oplysninger fra Unionen til den irske befolkning, og det er det jeg mener sker, for jeg mener, man forsøger at skabe det indtryk, at et land kan være neutralt og samtidig tilslutte sig Nicetraktaten.
Jeg vil godt bede statsministeren bekræfte, at i henhold til Nicetraktaten opretter man en komité, som kan styre en krigsaktion, altså en fredsskabende mission, også i tilfælde af at der ikke er et FN-mandat.
Og der hjælper det altså ikke, at man så siger: Jamen den mission vil vi ikke selv stille med soldater til.
Man er alligevel politisk forpligtet af den, og man vil blive betragtet som krigsførende part.
Det er da meget enkelt at svare på, vil jeg gerne sige til statsministeren, for
sådan er juraen, sådan er folkeretten jo indrettet.
Men hvis statsministeren ikke vil gå længere ind i det i dag, må vi have Justitsministeriets lovkontor til at skrive
en redegørelse om det, og det vil jeg da så bede justitministeren om.
For der er noget, der for mig tyder på, at statsministeren måske ikke helt har sat sig ind i rækkevidden ...
Ritt Bjerregaard (S), 2002-10-09:
Jeg må sige, det var en meget speciel oplevelse at høre en minister, der mente, at han fastlagde forretningsordenen for Folketinget.
Der er stillet tre spørgsmål til ministeren, og det er ikke ministerens opgave at tage stilling til, om de skulle være stillet eller ej, men at besvare de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg må sige, at jeg undrede mig også meget over svaret.
Jeg nævnte allerede i mit oplæg til spørgsmålet de tre arbejdsgrupper, der var blevet nedsat, jeg nævnte det arbejde, der var foregået, og alligevel brugte ministeren sin taletid til at sige nøjagtig det samme en gang til, og ingen af delene vedrører det spørgsmål, der er stillet.
Det er det, der rent faktisk sker på nuværende tidspunkt, og det, der er af interesse at få at vide, er, hvad regeringen vil gøre ved det.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-09:
Så vil jeg godt spørge statsministeren: Hvis der vedtages en fredsskabende indsats, altså sendes en militærstyrke ud, som griber ind uden for Unionens område - det er jo det, der kan ske, og det bekræftede statsministeren også - og der ikke foreligger et FN-mandat, for det behøver der jo ikke at gøre efter EU's traktat og heller ikke efter Nicetraktaten, så er der jo tale om krigsførelse i folkeretlig forstand.
Og når Unionen på den måde så er i krig, for det vil være den folkeretlige tilstand - det er det samme, som hvis USA angriber Irak uden et FN-mandat, så er USA i krig - så er også de lande, der er med i Unionen, jo i krig, uanset om de selv konkret sender styrker til den pågældende operation eller ej, og det gælder naturligvis også Irland.
Derfor er det forkert, hvad der står i Sevillaerklæringen om, at landenes neutralitet respekteres.
Det kan man ikke være sikker på.
Det er Irland bare ikke, for Irland har forpligtet sig til at yde politisk opbakning til en eventuel krigsførelse uden FN-mandat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Jeg kan overhovedet ikke bekræfte hr. Keld Albrechtsens fremstilling, og jeg betragter det faktisk bare som et slet skjult forsøg på fra hr. Keld Albrechtsens side at blande sig i den kampagne, der i øjeblikke finder sted i Irland op til den irske folkeafstemning.
Nu synes jeg, hr. Keld Albrechtsen skulle lade den irske befolkning diskutere det, selv om jeg kan se, at hr. Keld Albrechtsen er meget fristet til at gå ind i den debat med falske påstande om, hvad der ligger i den fælles forsvarspolitik i EU.
De to erklæringer fra Sevilla er udtryk for en gensidig bekræftelse af Irlands neutralitet, en gensidig bekræftelse mellem Irland og os andre.
Der er tale om et klart håndslag givet på det højeste politiske niveau mellem stats- og regeringscheferne.
Erklæringerne er udtryk for et ønske fremsat fra irsk side, og det er imødekommet af Det Europæiske Råd.
Den irske regering har udtrykt stor tilfredshed med erklæringerne, og det standpunkt finder jeg ikke nogen anledning til at drage i tvivl.
Morten Homann (SF), 2002-10-09:
Jeg skal også gøre det ganske kort og sige, at SF også kan støtte de fire dobbeltbeskatningsforslag, der ligger.
Jeg skal samtidig benytte mig af lejligheden til at sige, at Enhedslistens ordfører, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, også har bedt mig sige, at Enhedslisten også støtter samtlige fire forslag.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-10-09:
I Kristeligt Folkeparti er vi positive over for forslagene L 13, L 14, L 15 og L 16, idet de falder fint i tråd med love gældende på øvrige områder af samme karakter og er nødvendige for indgåede aftaler.
Derfor vil vi arbejde positivt med under udvalgsarbejdet.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-10-09:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak for en positiv modtagelse af de forslag til dobbeltbeskatning, som der her lægges op til.
Jeg skal ikke kommentere dem nærmere, bortset fra at jeg naturligvis gerne i udvalget vil drøfte de indvendinger, som specielt Dansk Folkeparti havde i sagen vedrørende L 13.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-09:
»Kan statsministeren bekræfte, at såfremt den irske befolkning siger nej til Nicetraktaten, så vil det danske EU- formandskab stille forslag om, at Nicetraktaten anses for bortfaldet, og at der i stedet optages forhandlinger om de emner, der er berørt i den såkaldte optagelsesprotokol samt erklæring nr. 20 vedtaget i Nice med henblik på, at de små lande sikres rimelige stemmevægte, og at der ikke sker en forskelsbehandling mellem nuværende og kommende medlemslande med hensyn til stemmevægte og repræsentation?«
Skriftlig begrundelse Da hver ny unionstraktat kun kan træde i kraft ved tilslutning af samtlige medlemslande, må Nicetraktaten anses for at være faldet væk ved et fornyet nej fra den irske befolknings side.
Derfor går spørgeren ud fra, at statsministeren som formand for EU vil indkalde Rådet ekstraordinært for at konstatere denne kendsgerning.
af protokol A knyttet til Nicetraktaten samt indholdet af erklæring nr. 20 tilknyttet Nicetraktaten om stemmevægte i Rådet og antal medlemmer af Europa-Parlamentet.
Det er ingen hemmelighed, at der skete en klar begunstigelse af de nuværende medlemmer på eventuelle kommende medlemmers bekostning, både set i forhold til stemmevægte i Rådet som antal pladser i Europa-Parlamentet.
Derfor håber spørgeren, at statsministeren vil benytte et eventuelt nej til Nicetraktaten i Irland til at få ændret disse udemokratiske beslutninger, som favoriserer de store medlemslande i det nuværende EU på bekostning af de små lande, samt favoriserer de nuværende medlemslande på evt. nye landes bekostning.
Jeg vil gerne stille det her spørgsmål til statsministeren, fordi bl.a. europaministeren på Venstres landsmøde har sagt, at der ikke var en plan for, hvad der skulle ske, hvis den irske befolkning ved den kommende folkeafstemning stemmer nej til Nicetraktaten.
Det synes jeg er lidt bekymrende, hvis det virkelig er sådan, at statsministeren og det danske EU-formandskab ikke har gjort sig nogen tanker om, hvad man vil gøre i den situation. Man skal jo selvfølgelig respektere det irske nej, men hvad vil man så yderligere gøre?
Det kan vel dårligt være rigtigt, at den danske regering slet ikke har nogen overvejelser i den sammenhæng.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Hr. Keld Albrechtsen har stillet et meget langt spørgsmål, men jeg kan gøre mit svar meget kort, og svaret er: Nej, formandskabet går ikke med overvejelser af den karakter, som hr. Albrechtsen beskriver i sit spørgsmål.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-10-09:
Nu skal jeg jo ikke belære nogen om, hvordan en minister må svare på spørgsmålene, men indtil nu har jeg ikke hørt fra Tingets formand, at ministeren gjorde noget forkert i at sige, at ministeren agtede at svare på de tre spørgsmål sammen.
Jeg forstod på Tingets formand, at der alligevel ville komme en runde om de to spørgsmål, men indtil jeg har fået at vide, at sådan kan man ikke gøre, vil jeg henholde mig til de oplysninger, jeg er blevet bibragt, nemlig at sådan kan man gøre.
Men det må vi jo så se.
Hvis nogen føler anledning til at korrekse ministeren for det, så skal jeg gerne lytte til det og ændre det. Jeg har noteret det dybe engagement, ikke mindst hr. Keld Albrechtsen har i vandmiljødiskussioner.
Det er jo tankevækkende, efter at man har lagt en plan, efter at man har haft samråd, efter at ministeren igen og igen - nu skal jeg gerne gøre det her - har oplyst, at vi har aftalt en køreplan, at vi gerne vil have faktuelle forhold og tal belyst, før vi beslutter os, at nogle så kan mene, at det skal man ikke.
Man skal bare beslutte sig.
Det er jo en prioritering, og det er så i orden.
Det vil jeg slet ikke ind
i en diskussion om.
Det er jo i orden.
Det andet, som jeg sagt gentagne gange, er: Vi har bedt DMU og Miljøstyrelsen om at finde ud af, når man afrapporterer oftere end normalt, om det så er noget, vi kan bruge, om det er en fordel for os, og jeg er altså nødt til først at få de afrapporteringer derfra, før man kan forholde sig til nye ting.
Jeg har bedt om, at man bl.a. på Dansk Hydraulisk Institut ville undersøge, om man kunne bruge prognosemodeller.
Men det er jo ikke noget, der er undersøgt, og jeg kunne selvfølgelig godt undre mig over, at man i alle de år, der er gået, ikke har undersøgt nogen af alle de her ting, når nu iltsvindet har været i flere år a flere omgange.
Jeg kan bare ikke lige finde, at man har været inde og undersøge det.
Så synes jeg faktisk, det er lidt underligt, at nogle så synes, at det her er en helt forkert model.
Vi havde et iltsvind i 1997, endda et voldsomt iltsvind, og da besluttede man så, at vi skulle i gang med Vandmiljøplan II, og det kom vi så hen over 1998.
Nu har vi så sammen aftalt, at vi vil lave en Vandmiljøplan III.
Det står i regeringsgrundlaget, og vi er enige, og det er så det, vi går i gang med.
Jeg synes da, at det ligger rigtigt, og jeg tager det meget alvorligt, vil jeg gerne sige, som jeg har sagt igen og igen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Man kan gøre sig mange spidsfindige tanker om udfaldet af en folkeafstemning, vi endnu ikke kender udfaldet af, og hr. Keld Albrechtsen er jo vanen tro en mester i at gøre sig den slags spidsfindige tanker.
Jeg vil bare slå fast: Der eksisterer ikke nogen plan B.
Jeg må sige, at jeg slet ikke forstår hr. Keld Albrechtsens tankegang.
Først siger hr. Keld Albrechtsen: Puha, man må ikke have en plan B.
Derefter siger hr. Keld Albrechtsen: Det ville alligevel være fornuftigt, hvis regeringen gjorde sig nogle overvejelser om en plan B.
Det forstår jeg slet ikke, og jeg kan bare slå fast: Der eksisterer ikke nogen plan B.
Se, nu ved jeg, at hr. Keld Albrechtsen er meget vidende på det område her, men gang på gang påstår hr. Keld Albrechtsen, at han ikke kan forstå dette eller hint.
Der kan jeg bare sige, at hvis jeg skulle besvare alt det, som hr. Keld Albrechtsen påstår at han ikke kan forstå, så rækker taletiden i Folketinget overhovedet ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-09:
Jeg kan jo så til gengæld sige, at jeg synes, statsministeren har en stor evne ud i kunstfærdigt ligesom at flytte fokus væk fra det, som jeg spørger om, og over på noget andet.
Den ros synes jeg statsministeren skal have.
Men jeg vil gerne spørge statsministeren: Er det ikke korrekt, at hvis traktaten falder ved endnu en folkeafstemning, må vi indstille os på, at så bliver den Nicetraktat ikke gennemført? For vi må jo respektere et irsk nej.
Og er det så ikke korrekt, at det så vil være klogt af et EU-formandskab at have nogle overvejelser, hvis den situation skulle opstå?
Ellers kunne statsministeren jo komme i det problem, at forhandlingerne om optagelsen af nye lande kunne komme i vanskeligheder, hvis statsministeren ikke har en plan for, hvordan man så kommer videre med de forhandlinger, uden at nogle lande begynder at skabe vanskeligheder på det område.
Det må man da gå ud fra.
Og jeg håber da, at statsministeren kan bekræfte, at det har han
nogle overvejelser omkring.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Hr. Keld Albrechtsen har fuldstændig ret i, at skulle det blive et irsk nej, så står vi med en krise, som er uforudsigelig, fordi ingen ved, ad hvilke baner den så kan bevæge sig, og den er også uden fortilfælde.
Og nu synes jeg i øvrigt, at både hr. Keld Albrechtsen og andre måske skulle lade den irske befolkning debattere det her i fred og ro og træffe sin afgørelse den 19. oktober uden indblanding udefra, og så ser vi, hvad situationen er.
Og jeg vil bare gentage: Der eksisterer ikke nogen plan B.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-09:
Men det er ikke det, jeg har bedt om en diskussion af.
Jeg synes bare, at hvis der bliver en krise, er det en selvopfunden, selvskabt krise, som skyldes, at man gerne vil lægge pres på den irske befolkning ved at påstå, at der kommer en krise, som udmærket kunne løses, hvis man bare konstaterer, at der ikke er noget i den eksisterende traktat, der forhindrer udvidelsen af EU; det kan man sagtens gennemføre.
Så kan der være nogle andre problemer, som man med rimelighed kan tage op til en ny drøftelse, f.eks. den meget dårlige fordeling af stemmevægtene, som blev aftalt i Nice.
Så kunne det være, at det hele kunne løses helt uden en krise, men det forudsætter unægtelig, at den danske statsminister gør sit arbejde, inden den situation eventuelt opstår.
Det, der bare ligger i mit spørgsmål, er, om han vil gøre det arbejde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Jeg kan bare konstatere, at der hverken er hoved eller hale i hr. Keld Albrechtsens synspunkter og argumentation.
Først siger hr. Keld Albrechtsen: Det er ikke tilrådeligt at have en plan B, og derefter åler hr. Keld Albrechtsen mig for, at vi ikke har en plan B. Det hænger jo ikke sammen.
Først siger hr. Keld Albrechtsen - sådan må jeg i hvert fald forstå det - at hr. Keld Albrechtsen er tilhænger af en udvidelse af EU.
Alt andet ville overraske mig.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen er tilhænger af en udvidelse af EU.
Derefter siger hr. Keld Albrechtsen, at han håber på et irsk nej, som vil skabe vanskeligheder for udvidelsen.
Det hænger jo ikke sammen.
Men jeg kan bare sige, at det jo ikke er, fordi det overrasker mig; jeg konstaterer det bare.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-09:
Kan statsministeren bekræfte, at hverken den irske regerings erklæring eller den såkaldte Sevillaerklæring ændrer Irlands eller andre neutrale landes forpligtelser efter Nicetraktaten, og at de to erklæringer altså på ingen måde sikrer en bedre beskyttelse af den irske neutralitet?«
Skriftlig begrundelse
Beklageligvis har den danske regering ikke forsømt nogen mulighed for at blande sig i den irske folkeafstemningsdebat
til fordel for jasiden.
Det burde ellers være EU-formandskabets fornemste opgave at informere seriøst og neutralt om det faktuelle indhold af Nicetraktaten, herunder
f.eks. spørgsmålet om neutraliteten
Den daværende forsvarsminister skrev i forbindelse
Dette kan indebære beslutning om krigsførelse uden for EU's geografiske område og uden mandat fra FN og vil derfor indebære et ophør med neutraliteten for alle lande, som deltager i og forpligtes af beslutningen.
Den irske regering har forsøgt at skabe det indtryk, at den irske erklæring, som blev fremlagt i forbindelse med Sevillatopmødet den 21.-22. juni 2002, skulle skabe større sikkerhed for Irlands neutralitet.
Stats- og regeringscheferne forsøgte tilsvarende med den såkaldte Sevillaerklæring at foregøgle befolkningerne i de neutrale lande, at man kan tiltræde Nicetraktaten og samtidig bevare sin neutralitet.
Men kendsgerningen er, at der med Nicetraktaten indføres et nyt regelsæt i udenrigspolitikken, som giver regeringerne mulighed for at træffe vidtgående sikkerhedspolitiske beslutninger med virkning for Unionen.
Det eneste land, som i et vist omfang er beskyttet i den forbindelse, er Danmark i kraft af undtagelsen.
Hvis den irske befolkning stemmer ja til Nicetraktaten, som derefter kan træde i kraft, så indebærer det, at den irske befolkning har overladt til den irske regering at deltage i sikkerhedspolitiske beslutninger i EU, som vil være uforenelige med Irlands status som neutral magt.
Dette kan man være for eller imod, men det bør ikke foregøgles nogen, heller ikke f.eks. den svenske eller finske befolkning, at man kan være med i Nicetraktaten og samtidig være sikker på at bevare sin neutralitet.
Spørgsmålet vedrører det, som naturligvis har optaget sindene meget i Irland, nemlig den såkaldte Sevillaerklæring, tror jeg, den hedder, som statsministeren var med til at vedtage, og som jo i Irland bliver brugt til fra regeringens side at forsøge på at give det indtryk, at denne erklæring sammen med en irsk erklæring skulle sikre Irlands neutralitet.
Der vil jeg bare gerne bede statsministeren bekræfte, at hverken den irske erklæring eller Sevillaerklæringen ændrer noget som helst på de forpligtelser, som Nicetraktaten vil give Irland i tilfælde af, at man stemmer ja.