Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Med dette forslag vil Venstre give de ældre et nyt frit valg, nemlig et frit valg mellem at få folkepension ved 65 år eller at udsætte sin pension til et senere tidspunkt og fortsætte med at deltage i arbejdslivet mod til gengæld at få en bonus i form af et ekstra tillæg senere. Pensionen kan udsættes og dermed opspares i maksimalt 10 år fordelt på en eller to perioder.
Man kan når som helst vælge at overgå til folkepension fra næste måneds begyndelse, når lysten eller kræfterne ikke længere er til stede.
Hvis man tager sin folkepension ved det 65. år, så er intet ændret.
Så er alt, som det er i dag.
Hvis man udsætter sin pension, optjener man retten til en højere folkepension fra det tidspunkt, hvor man vælger at gå fra arbejdslivet til pensionistlivet. Det, staten sparer, fordi den enkelte afstår fra folkepensionen nogle år, skal staten udbetale i form af en højere månedlig ydelse.
Hvis en gift person udsætter sin folkepension i 5 år, til hun er 70 år, vil hun på det tidspunkt have ret til en folkepension på 6.832 kr. om måneden plus et tillæg på 2.528 kr. pr. måned, fordi hun i 5 år har afstået fra at få sin almindelige folkepension.
Hvis borgerne føler, at de stadig har masser af ideer og kræfter i sig til at gøre en indsats, en ekstra indsats på jobbet, så skal de ikke have en 65-års-grænse, der skal stoppe dem.
Forslaget er ikke et indgreb over for nogens frihed.
Der er ikke nogen, der bliver tvunget til at blive på arbejdsmarkedet, men forslaget vil derimod belønne dem, der har lyst til at hænge ved. I dag mister man jo helt eller delvis sin folkepension, hvis man arbejder efter at være fyldt 65 år.
Og i dag bliver der også set lidt skævt til dem, der tager en ekstra tørn efter de 65. For at sige det ligeud: Hvad er der galt ved, at der f.eks. er nogle akademikere, der måske er blevet færdiguddannede som 30-årige, som måske føler, at de ikke er udbrændte som 65-årige og vil gøre en ekstra indsats?
De har jo ikke været 40 år på arbejdsmarkedet, men de bliver kasseret af systemet i dag.
Vi har faktisk brug for, og vi får brug for den erfarne læge; vi har faktisk brug for, og vi får brug for den ældre, men stadig inspirerende underviser.
Eller hvad er der galt med dem, som måske ikke har deltaget hundrede procent på arbejdsmarkedet, fordi de havde andre gøremål, men nu føler, at de har masser at give af?
Vi har faktisk brug for de ældre servicemedarbejdere, som kan give kunderne en ordentlig betjening i butikkerne, og vi har også brug for ældre medarbejdere i det fremtidige samfund, som kan give et nap med ved børnepasning.
Der er så mange politikere og andre, som salvelsesfuldt og højtideligt taler om det grå guld.
Det er da også rigtigt, at vi i Danmark har mange medarbejdere i 50-55-års-alderen i beskæftigelse, og det er flot, men bitterheden er til at mærke, fordi det faktisk er svært for de borgere, der tilhører det grå guld, at komme i job igen, når de fylder 60 år.
Den væsentligste barriere her er vort arbejdsmarked, hvor arbejdsgivere, men også lønmodtagerorganisationerne overser denne aldersgruppe.
Vi ønsker fra Venstres side med det frie valg af opsat folkepension at sende et signal til alle i det danske samfund om, at ingen, der har kræfterne i behold, må føle sig kasseret hverken som 65-årig eller 70-årig - og dermed indlysende heller ikke som 60-årig.
Om få år bliver vi mange flere 65-årige og derover i Danmark, vi bliver kort sagt mange flere i pensionsalderen.
Der er mange, der har sparet op til disse år.
Vi har mange solide pensionsformuer i Danmark, som ligger og venter på at blive brugt.
Det er der egentlig ikke noget galt i, men det helt afgørende bliver jo, om der er nogen, der kan levere arbejdskraften til dette forbrug.
Vi ved, at der bliver færre unge, så selv om dette frit valg-forslag er næsten økonomisk neutralt for staten, så er det bestemt ikke neutralt for borgerne i fremtidens Danmark.
Forslaget er en gulerod for dem, der forbliver i beskæftigelse også i en moden alder.
Forslaget vil yde sit bidrag til, at vi kan beholde vort velfærdssamfund. Den helt overordnede idé med forslaget er, at den enkelte borger på dette område vil få en større kompetence
over sit eget liv.
Når man har levet et langt liv og har truffet en masse beslutninger, er det kun rimeligt, at man også kan træffe denne her beslutning om, hvordan man skal tilbringe sine pensionistår eller sine ikkepensionistår.
Det skal ikke være staten, der skal fortælle os, hvordan vi skal leve vort liv.
Så vi kan anbefale dette ganske udmærkede forslag fra Venstres side.