runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mimi Jakobsen (CD), 1999-10-07:
Jamen jeg vil gerne spørge hr. Bendtsen, da jeg nu med bedrøvelse har hørt, at bl.a. de tanker, CD har lagt frem om alternativer til aktivering vel nærmest faldt på klippegrund hos hr. Bendtsen.
Mener hr. Bendtsen virkelig, at 55-årige kvinder og ligeså mænd har det bedre rundt omkring i hele denne aktiverings-/uddannelsesindustri, end de ville have det på gode, gedigne job?
Om disse nu var offentlige eller private, skal jeg lade være usagt.
Det kunne jo være, at serviceideen kunne brede sig til det private erhvervsliv, hvor den også er aldeles ukendt, når man sammenligner med sin egen barndom i hvert fald.
Ville det virkelig være værre at lade folk bemande busser, togstationer, alle de steder, hvor folk føler sig mere eller mindre utrygge?
Nu har hr. Bendtsen jo gjort meget
ud af trygheden i samfundet.
Ville det ikke være bedre, at man havde dem rundt omkring på plejehjem, hos hjemmehjælpen som føl, alle de steder, hvor offentligt ansatte i dag løber alt for stærkt?
Jeg nævnte sygeplejersken, som sagde, at der er to sygeplejersker til at passe 51 gamle.
Skal vi virkelig stadig ofre aktivering og dagpenge og kurser og kurser på folk, som ville være eminente til at give en hånd med inden for alle de områder?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Vi har masser af gode besparelsesforslag i De Konservatives gruppe, og det er da rigtigt, at et af punkterne, 2,3 mia. kr., var at beskære ulandsbistanden fra 1,0 pct. til 0,8 pct.
Selv om vi gør det, er vi stadig væk et af de lande i verden, der yder mest; vi er faktisk nummer fire, mens resten af Europa er nede på 0,45 pct. Dér må jeg sige, at vi har valgt de her skattelettelser, ikke kun fordi det er, hr. Buksti siger, de rige.
Vi gør det, fordi vi mener, at vi kan forbedre Danmarks konkurrenceevne.
Og man oplever, at både hollændere og tyskere begynder at tale om skattelettelser, ja, selv broderfolket i det socialdemokratiske Sverige opererer nu med luftballoner om skattelettelser i en størrelsesorden, vi andre ikke tør tænke på.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Problemet er, at der er nogle, der også tager det på kassekreditten.
Men jeg skal bare have bekræftet, for nu var hr. Bendt Bendtsen så åbenhjertig før at sige, at for De Konservative var det jo et spørgsmål om prioritering: Er det så ikke også et spørgsmål om prioritering, når man skal finansiere de dér lettelser for de rige og velstillede i Danmark, at man så vælger at finansiere det med en reducering af ulandsbistanden, altså at de fattige i de fattigste lande skal betale for, at de rige i Danmark kan få mere?
Er det ikke korrekt forstået?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Jeg skal da bekræfte, at på Fyn er vi stadig væk stolte af H.C. Andersen.
Jeg kan sige med hensyn til vore skattelettelser: Der blev smidt nogle tal på bordet heroppefra i dag.
Det, det drejer sig om koldt og kontant, er, at vi på personskatteområdet, på erhvervsskatteområdet i vores finanslovoplæg har afsat en pulje på 5,5 mia. kr.
Det skal altså sammenholdes med, at vi har offentlige udgifter på 586 mia. kr., vi har statslige udgifter på 400 mia. kr. Det, vi beder om stille og roligt, er moderate, finansierede skattelettelser krone for krone, og det svarer til, at når hr. Jacob Buksti løber ned til købmanden og har 400 kr. at handle for, så skal der spares en femmer.
Det kan han gøre, det kan vi gøre, og det kan familien Danmark gøre.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Jeg har tidligere ønsket tillykke til den nye konservative ledelse, og jeg har også ønsket tillykke med, at her har vi jo et borgerligt parti, der virkelig vil være sig selv bekendt: Her er skattelettelser.
De Konservatives skattepolitik er uforandret.
Skattelettelser, skattelettelser, skattelettelser, betalt gennem de mest asociale nedskæringer overhovedet.
Luftsteg og vindfrikadeller!
Det kan være, det er, fordi man ikke har holdt en studiekreds, selv om man vist har gjort det det sidste stykke tid; men det kunne jo også være, at det er, fordi hr. Bendt Bendtsen, De Konservatives leder, kommer fra Odense.
Det gjorde H.C. Andersen jo også, og derfor kan det være, at det er et eventyr, som går ud på at sige: De Konservative har en plan.
De synes, de rige i Danmark har for få penge, og at danske virksomheder og deres aktionærer tjener for lidt.
De vil fjerne mellemskatten, 3,3 mia. kr.
De vil give skattelettelser til virksomhederne, 12,3 mia. kr.
Det er mange penge at give ud, penge som vi ikke har, medmindre der skal skæres i velfærden, og det bliver en regning, der skal betales.
Nej, De Konservative vil spare 3,1 mia. kr. på de fattige og nødstedte i den tredje verden, og det er desværre ikke et eventyr.
Mener De Konservative virkelig, at det er de fattigste i verden, der skal betale for de rige i Danmark?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Jeg vil gerne have lov til at sige, at Det Konservative Folkeparti medvirker da gerne til at se på de rationaliseringer, der overhovedet kan opdrives inden for etaten på det område.
Derom kan der ikke være nogen tvivl.
Med hensyn til de flere folk, vi mener, der skal bruges inden for politiet, må vi konstatere, at et af de steder, hvor vi mener, der bør gøres en ekstra indsats, er nærpolitiet.
Jeg tror, det er gået op for de fleste, og regeringen vil også prøve at skaffe flere folk til det område.
Alt andet lige må vi sige, at de steder, det sander til i øjeblikket, er det på baggrund af personalemangel, for man flytter altså folk ind fra nærpolitistationerne, plus at der ligger overarbejdspukler af kæmpestørrelse.
Så med hensyn til skattetrykket: Jamen vi har jo i vort finanslovoplæg prioriteret, hvad vi mener er det vigtigste, og det er, at vi gennem de næste 4 år ønsker at afskaffe mellemskatten.
Det er altså en prioritering, vi har valgt som vores egen.
Søren Søndergaard (EL), 1999-10-07:
Jeg har to opfølgende spørgsmål, og det ene er: Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre ved det grænsehandelsproblem, som jo opstår i takt med den stigende integration i EU?
Vil man forholde sig til det, og hvordan vil man forholde sig det?
Det andet spørgsmål er: Er der ikke andre måder at få flere politifolk ud i nærområderne på end ved nødvendigvis at give flere penge til politiet?
Der kom jo f.eks. en rapport i går, som mere end antydede, at der var områder, især i specielle dele af landet, hvor der var mulighed for at skaffe ressourcer til at få flere politifolk på gaden gennem en rationalisering inden for politiets egne rækker.
Det undrer mig, og mit spørgsmål til hr. Bendt Bendtsen er så: Er det fuldstændig udelukket for Det Konservative Folkeparti, at vi går ind og kigger på, hvordan politiet løser sine opgaver?
Er politikorpset det eneste sted i Danmark, hvor der ikke skal rationaliseres?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Jeg vil gerne til hr. Søren Søndergaard, at jeg gerne vil forklare om den konservative skattepolitik, og så kan han stille spørgsmålene til Venstre om deres skattepolitik.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at vi skal have nedsat personskattetrykket til hjælp og til gavn for os alle sammen og for, at virksomhedernes konkurrenceevne kan blive bedre i fremtiden.
Så med hensyn til de lidt platte kommentarer om politiforliget: Det Konservative Folkeparti står bag det politiforlig, og hvis hr. Søren Søndergaard havde fulgt bare en lille smule med i timen, ville han vide, at der er blevet tilført 300 mio. kr. i 1997, bl.a. på baggrund af Det Konservative Folkeparti i et forlig med regeringen.
De penge er ikke videreført, plus at dansk politi står over for opgaver vedrørende tryghed og bandekriminalitet, hvad statsministeren egentlig har været inde på.
Så jeg vil gerne have lov til at sige, at Det Konservative Folkeparti ønsker en uændret ramme og ønsker 200 mand mere om året i de næste 3 år.
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
I Venstre har vi stor respekt for det kommunale selvstyre, og det har vi naturligvis fortsat.
Venstres skattepolitik går ud på, at vi har udstedt et løfte om et skattestop.
Så spørger hr. Jacob Buksti, hvilken indflydelse det får i kommunerne og på de aftaler, som en kommende borgerlig-liberal regering vil lave med kommunerne.
Jamen vi vil naturligvis lave nogle aftaler, som indbefatter, at kommunerne ikke har behov for at hæve skatterne. Med hensyn til spørgsmålet om brugerbetaling som et instrument: Vi afviser naturligvis ikke at diskutere brugerbetaling, men med den måde, som regeringen har lagt det konkrete forslag om hjemmehjælp frem på, betragter vi det udelukkende som en ekstra skat, og det kan vi ikke være med til.
Er der derimod tale om, at brugerbetaling vil være et adfærdsregulerende element, og at man vil sænke det generelle skattetryk,
jamen så kunne det da godt være, vi kunne diskutere det.
Hvis man så oven i hatten får mulighed for et frit valg, jamen så ville det da være helt i tråd med Venstres politik, men problemet er jo, at det, som regeringen har lagt frem, er intet andet end en ekstra skat på en gruppe af ældre borgere her i landet, og det vil vi ikke være med til.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Når nu Venstres skattepolitik ligger fast - det har vi forstået - er det så ikke sådan, at vi kan få at vide, hvordan og hvorledes den ligger fast i forhold til kommunerne?
Altså der indgås jo aftaler med kommunerne i det her land, men det er jo kommunerne, der fastsætter deres egen skat, og derfor er det bare, jeg spørger: Vil man lave en lovgivning, som forhindrer kommunerne i at sætte skatten op, eller hvordan vil man indfri det løfte, som Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, har været så frimodig at give, når man i øvrigt samtidig vil holde uændrede udgifter?
Hvordan vil man det, når det er sådan, at man frasiger sig brugerbetaling, man frasiger sig alle instrumenter?
Vil man lave en lovgivning til kommunerne, som siger: Fy, fy, fy, Venstres skattepolitik ligger fast, I må ikke sætte skatten op? Det tror jeg man ude i kommunerne gerne vil vide noget om.
Søren Søndergaard (EL), 1999-10-07:
Jeg har to spørgsmål til den konservative ordfører.
På et tidligere tidfspunkt hørte vi jo om Venstres visioner på skatteområdet.
Nu kan man jo sige, at Venstres visioner er ret ligegyldige, medmindre det får støtte fra Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, så derfor vil jeg da godt spørge De Konservatives ordfører, om han er enig i, at der skal hives 50 mia. kr. ud af afgiftssystemet, og at de 50 mia. kr. i stedet skal finansieres ved, at borgerne skal betale tusindvis af kroner for at kunne få dagpenge under ledighed og sygdom.
Hvad mener De Konservative om Venstres visioner?
Vi skal have mere politi på gaderne, og det kan vi kun få, hvis der kommer flere penge, siger den konservative ordfører.
Et øjeblik var jeg lidt i tvivl om, hvorvidt det var den konservative ordfører eller politiets fagforening, der talte. Det var vel den konservative ordfører, men det lød næsten, som om det forlig, der er i dag, var noget, der var blevet trukket ned over hovedet på Det Konservative Folkeparti
, og derfor vil jeg godt bede hr. Bendt Bendtsen bekræfte, at det forlig og de rammer, der ligger for politiets arbejde, er et forlig og nogle rammer, som Det Konservative Folkeparti har tilsluttet sig.
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i Venstre er meget optaget af at få nedbragt ventelisterne, og det er ganske korrekt, som hr. Jørgen Estrup henviser til, at vi tog et skridt i forbindelse med finanslovaftalen sidste år. Vi tog et vigtigt skridt sidste år, men vi vil gerne videre.
Vi ønsker et helt frit sygehusvalg, hvor pengene følger patienten.
Et frit sygehusvalg, hvor det ikke er tegnebogen, der er afgørende for, om man kan - om jeg så må sige - springe ventelisten over og komme i behandling.
Nej, vi ønsker et system, hvor pengene følger patienten.
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
Jeg tror, det var en af pointerne i fru Tørnæs' tale, at troværdighed er en mangelvare i politik.
Det er jeg sådan set måske endnu mere overbevist om efter den seneste debat her. Jeg forstår godt, at det kan være ret svært - det tror jeg vi alle sammen godt kender til - at skulle forsvare, hvad enkelte individualister i vores grupper har fundet på at sige, men derfor vil jeg måske godt holde fast på, hvad fru Ulla Tørnæs selv sagde tidligere.
Som jeg kunne høre mig til det, var det et slet skjult citat fra noget, jeg også hørte fra Venstres landsmøde, nemlig, at ventelister, dem kan man faktisk dø af.
Jamen det er jo en udtalelse, der er markant, og hvor man umiddelbart siger: Jamen dér har vi da virkelig et problem.
Jeg ved ikke, om fru Ulla Tørnæs kender denne her lille bog.
Det er finanslovaftalen fra november sidste år.
Der er der på side 8 et punkt, der hedder »Behandlingsgaranti«, hvor der står, at patienter, der lider af en livstruende sygdom, skal have garanti for hurtigt at kunne komme i behandling.
Det var et punkt, Venstre selv var med til at gennemføre sidste år.
Synes fru Ulla Tørnæs ikke, at det er lige stærkt nok så at bruge det citat?
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Venstre har givet vælgerne et løfte om, at vi, så snart vi får regeringsmagten, vil udstede et skattestop.
Det er et konkret og målbart løfte, som vi er parat til at blive holdt op imod; men det ændrer naturligvis ikke ved, at vi fortsat vil arbejde frem mod skattelettelser. Det handler om, at den nuværende regering ikke har kunnet få styr på de offentlige udgifter.
Det tror vi på vi kan: føre en politik, så vi får styr på de offentlige udgifter.
Vi vil nedbringe statsgælden.
Den rentebesparelse, vi får ved at nedbringe statsgælden, vil vi bruge til målrettede skattelettelser.
Så spørger hr. Jann Sjursen endnu en gang om dagens artikel i Jyllands-Posten, om Venstre har planer om at hæve kontingentet for dagpenge og også at indføre et kontingent for sygedagpenge.
Dertil kan jeg blot sige, at det har vi
ingen planer om.
Jann Sjursen (KRF), 1999-10-07:
I Kristeligt Folkeparti har vi været meget glade for den midtsøgende kurs, som Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, har slået ind på, efter at han er blevet formand, og som også blev stadfæstet på Venstres landsmøde for nylig.
Vi har også været glade for, at Venstre og Venstres formand især har gjort op med de svulstige forslag til skattelettelser, der fra tid til anden har kendetegnet Venstre, og som også kom til udtryk i forbindelse med sidste valgkamp og i høj grad var en medvirkende årsag til, at vi ikke fik noget regeringsskifte.
Det er ikke for at trætte fru Ulla Tørnæs, men jeg må også melde mig blandt dem, som gerne vil være klar over, hvad det er, Venstre ønsker på skatteområdet.
Det er ikke så meget spørgsmålet om, hvordan regnestykket ser ud.
Det er et spørgsmål om principper, også for velfærdsydelse.
Til Jyllands-Posten i dag siger hr. Peter Brixtofte: »Det enkelte menneske skal selv betale for at opnå retten til dagpenge, sygedagpenge eller andre ydelser. Det mangler da bare, for det er mere værdigt at sikre sig retten end at skulle bede om den.«
Venstres skattepolitik ligger fast, siger fru Ulla
Tørnæs.
Er den skattepolitik identisk med det, som hr. Peter Brixtofte giver udtryk for i dag?
Det er måske meget at forlange at få et svar, men jeg vil i hvert fald sige, at den holdning er helt klart ikke identisk med Kristeligt Folkepartis.
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Jamen så siger jeg det én gang til: Venstre arbejder henimod skattelettelser, og den finansieringsmodel, som vi har fremlagt, går ikke ud på at hæve a-kasse-kontingentet.
Den går ud på, at vi vil have styr på de offentlige udgifter; vi vil nedbringe statsgælden.
Vi vil ikke sådan som Socialdemokratiet og dermed regeringen bruge rentebesparelsen til øgede offentlige udgifter.
Nej, vi vil bruge den til målrettede ansvarlige skattelettelser.
Nu håber jeg, jeg har forklaret det, så også hr. Jes Lunde har forstået, hvad Venstres skattepolitik går ud på.
Jes Lunde (SF), 1999-10-07:
Jeg må sige, at jeg altså bliver mere og mere forundret over Venstres ordfører.
At Venstres ordfører vil finde sig i, at jeg står heroppe og læser op af Jyllands-Posten og fortæller, at en skatteordfører pludselig har begivet sig ud på en bane, hvor han siger 40.000 kr. mere i a-kasse-kontingent om året, og så vil Venstres politiske ordfører ikke tage afstand fra det.
Det synes jeg er utroligt.
Venstre ved man hvor man har, ikke sandt?
Ikke engang sådan et projekt her fra en skatteordfører om at sætte a-kassekontingentet op med 40.000 kr. om året vil den politiske ordfører tage afstand fra.
Jamen så kan vi andre jo ikke konkludere andet, end at så må det jo åbenbart være Venstres politik.
Så er det åbenbart de planer, man har.
Velbekomme!
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Det er jo ikke hr. Peter Brixtofte.
Det er et bestilt arbejde, som er udført af en række embedsmænd i Skatteministeriet, og det er så blevet forelagt Venstres ordfører, men det er jo ikke noget, der er lavet af hr. Peter Brixtofte.
Og lad mig så til slut understrege: Vores politik går på, at vi vil arbejde hen imod skattelettelser, og det omfatter også lempelser af det danske afgiftstryk.
På lang sigt er vi nødt til at tage fat om de danske afgifter for at begrænse grænsehandelen.
Og det tror jeg også selv hr. Jes Lunde vil kunne indse at vi er nødt til at se på.
Nu bemærkede jeg jo i hr. Bukstis første ordførerindlæg, at hr. Buksti havde fulgt ganske godt med i, hvad der foregik på Venstres landsmøde, men det er desværre med bekymring, at jeg må konstatere, at hr. Buksti absolut ikke har forstået, hvad det var, der var budskabet fra Venstres landsmøde, for dér blev det jo klart understreget, hvad der er Venstres politik også på skatteområdet; og linjen er uforandret, vil jeg sige til hr. Buksti.
Det bringer mig så til at sige efter nu at have sagt det tre gange, hvad der så er Venstres skattepolitik. Jeg kunne sådan set godt tænke mig, hvis hr. Buksti bare kunne løfte en lille anelse af sløret for, hvordan Socialdemokratiet vil imødekomme den problemstilling, som vi jo nødvendigvis kommer til at stå i den dag, hvor vi ikke længere har 24-timers-reglen.
Så jeg synes, det er ganske uansvarligt af Socialdemokratiet fuldstændig at stikke hovedet i busken og ikke ville anerkende, at der er en problemstilling omkring de danske afgifter og den øgede grænsehandel.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Jeg skal bare konstatere ved henvisning til Jyllands-Posten i dag, at samme hr. Peter Brixtofte faktisk anerkender regnestykket.
Han siger, at det nok skal passe.
Men mit spørgsmål var bare: Når nu hr. Peter Brixtofte i tv i lørdags sagde, at vi skal nedsætte momsen og afgifterne i Danmark, så de kommer på niveau med de tyske, er det så på Venstres vegne?
At nedsætte momsen fra dansk til tysk niveau er altså at sætte den ned fra 25 pct. til 16 pct. Det svarer til at fjerne 51 mia. kr. fra statskassen, og selv hvis det er sådan, at man har 100 pct. finansiering, brugerbetaling af det her over sygedagpenge, arbejdsløshedsdagpenge osv., så er det ikke nok til at betale.
Og derfor er spørgsmålet: Er Venstres politik, at man skal lempe skatter og afgifter i det her land finansieret ved, at almindelige mennesker selv skal til at betale hele udgiften til arbejdsløshedsdagpenge og sygedagpenge - 40.000 kr. mindst, under forudsætning af, at alle dem, der i dag er forsikret, også er det i fremtiden?
Det er spørgsmålet.
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Det overrasker mig sådan set lidt, at det er nødvendigt for mig nu for tredje gang at understrege, hvad der er Venstres skattepolitik.
Venstres skattepolitik er uforandret.
Venstre vil arbejde frem mod skattelettelser.
Hvordan vil vi opnå og hvordan vil vi finansiere disse skattelettelser?
Jamen det vil vi gøre ved at bringe orden i de offentlige udgifter.
Besparelsen dér igen vil vi bruge til målrettede skattelettelser, som efter vores opfattelse er ansvarlige og
Så jeg kan ikke forstå, at hr. Buksti ikke vil forstå, hvad der er Venstres skattepolitik, men jeg opfatter det nu også mere som udtryk for hr. Bukstis sædvanlige polemiske måde at bruge Folketingets talerstol på.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Det er nu lidt mere interessant end som så, vil jeg sige til fru Ulla Tørnæs.
Jeg mener, Venstres ordfører heroppefra klart bliver nødt til at tilkendegive, om hr. Peter Brixtofte, Venstres skatteordfører, tidligere skatteminister, tegner partiet Venstre i denne sag.
Han siger nemlig, at det i givet fald skal ske ved, at man i stedet betaler for at opnå ret til sygedagpenge, ret til arbejdsløshedsdagpenge, altså en privatisering af arbejdsløshedsforsikring og sygedagpengene.
Det er omregnet til almindelige menneskepenge 40.000 kr. pr. dansker.
40.000 kr. mere at betale ved kasse 1.
Er det Venstres politik?
Ja, eller nej?
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Jamen lad mig så sige det igen: Venstres skattepolitik er uforandret.
Vi vil fortsat arbejde hen imod skattelettelser, og det omfatter naturligvis også en sænkning af de danske afgifter.
Vi er ikke tilhængere af at hæve skattetrykket med yderligere 3,3 mia. kr., sådan som den nuværende regering lægger op til med finanslovforslaget.
Nej, vi ønsker som sagt at få styr på de offentlige udgifter og at nedbringe skatter og afgifter.
Regnestykket i Jyllands-Posten er jo et, som er lavet som en slags bestillingsarbejde i Skatteministeriet.
Der er jo ikke tale om 150 mia. kr., sådan som hr. Frank Aaen siger.
Hvis man gjorde sig den anstrengelse at læse lidt nærmere, hvad det egentlig er, Skatteministeriet er inde på, så ser man, at det handler om, at man tager udgangspunkt i en afgiftslempelse på 50 mia. kr. Og det har Venstres skatteordfører aldrig nogen sinde været inde på, men har derimod fremhævet Venstres langsigtede politik, som er en nedbringelse af skatter og afgifter i det danske samfund.
Frank Aaen (EL), 1999-10-07:
Jeg blev jo lidt klogere, selv om jeg ikke fik noget svar.
For jeg kan så forstå, at når vi nedsætter moms og afgifter med 150 mia. kr., som hr. Brixtofte foreslår, så må det ikke modsvares af skattestigninger.
Så det er altså helt krystalklart: Venstres plan er, at statsbudgettet skal halveres. Så vil jeg gerne vide: Er det Sundhedsministeret, der skal nedlægges?
Er det Socialministeriet, der skal nedlægges?
Er det Undervisningsministeriet, der skal nedlægges?
Eller hvad er det for nogle udgifter, Venstre så vil skære væk for at kunne modsvare et indkomsttab på 150 mia. kr.? Så endnu en gang: Er det her Venstres skattepolitik, som Venstres skatteordfører, hr. Brixtofte, har fremlagt?
Kan vi ikke få et meget klart svar på det?
Og i givet fald: Hvad er det så, der skal skæres væk?