runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Et er, at man har siddet i et udvalgsarbejde i lang tid, men vi skal også se på, hvad der kommer ind af bidrag udeomkringfra, og det synes jeg det virker som om justitsministeren vil lytte til.
En ting, som jeg bed mærke i at justitsministeren sagde her i forbindelse med svaret til fru Anne Baastrup, var, at justitsministeren ikke havde gjort sig nogen færdige forestillinger om, hvad man ville i forbindelse med udsendelse af sager til kommunekontorerne, når nu nogle hævder – og det er med rette – at der bliver meget lang afstand til retten.
Det synes jeg måske er lidt løst, og der ville jeg godt høre, om justitsministeren ikke kunne fortælle lidt nærmere om, hvor mange flere foged- og skiftesager, man forventer at kunne behandle lokalt på kommunekontoret.
Det er jo vigtigt, hvis det skal have en virkning, at det er væsentlig flere sager, for ellers bliver det bare som i dag, hvor der er nogle sager, der kan behandles, men så bliver der altså meget langt til retten i de øvrige sager, hvor bl.a. lokalerne skal være fornuftige og sikkerhedsmæssigt i orden på det sted, man vælger at afholde sagen.
Lene Espersen (KF), 2006-03-14:
Det er jeg enig med hr. Morten Bødskov i, og derfor synes jeg også, at det klogeste er, at der, hvor man ligesom må kunne sige, her er det oplagt at lægge tingene ud lokalt allerede nu, tager vi det med som en del af lovforslaget.
Men derudover må det være i koncernledelsen, hvor rigspolitiet sidder sammen med politidirektøren, man diskuterer, hvordan man mest hensigtsmæssigt har arbejdsfordelingen.
Jeg er enig med hr. Morten Bødskov i, at man for det første ikke skal opfinde den dybe tallerken mere end en gang, og man for det andet heller ikke skal begynde at konkurrere med hinanden.
Jeg tror bare, at vi vil se en udvikling, hvor politikredsene får mod på også at løfte flere af de tunge sager selv, og det er jo en af de ting, der er meningen med denne reform.
Når der er sager om kvindehandel, når der er nogle af de tunge, organiserede kriminalitetssager, så kan politikredsene altså også selv trække i arbejdstøjet og klare det selv og ikke altid bede rigspolitiet om assistance til det hele.
Det tror jeg bliver en stor styrke ved reformen.
Morten Bødskov (S), 2006-03-14:
Jo, tak for det, for det tror jeg er utrolig vigtigt bliver skåret fuldstændig ud i pap, at der her vil være tale om en styrkelse af politiets lokale forankring, en styrkelse af politiets indsats i de områder, hvor der er problemer
Der er mange politikredse, der i dag gør det godt, men der er sandelig også nogle, hvor det ikke fungerer særlig godt, så det takker vi meget for.
Når det handler om rigspolitiets fremtid og vores undren over, at det ikke er nærmere beskrevet i reformen, så hænger det jo sammen med – ikke nødvendigvis, at vi ønsker så at sige at kappe alle fjerene af Rigspolitichefen og rigspolitiet som sådan, for vi er indstillede på, at der selvfølgelig skal være et vist samarbejde på det nationale plan i politiet, det er klart – at der også mellem de nye store kredse og rigspolitiet skal aftales nogle spilleregler, som har indflydelse på, hvad det er for ansvarsområder, kredsene får, og hvad det er for ansvarsområder, rigspolitiet får i fremtiden.
Ellers kan vi jo risikere, når de selv skal udmønte det, at vi får to konkurrerende enheder, hvilket kan blive en meget, meget uskøn seance.
Lene Espersen (KF), 2006-03-14:
Ja, jeg vil sige til hr. Bødskov, at kredsrådets opgave jo først og fremmest er mere overordnet at prioritere og lave strategiske overvejelser om, hvordan kommunerne og politikredsene ser, at man løser de udfordringer, man står over for.
Men jeg er fuldt ud indstillet på, at vi under udvalgsarbejdet og under de drøftelser, der også vil være i Justitsministeriet, ser videre på, hvordan vi sikrer en stærk lokal forankring og en stærk lokal fokus på at løse de opgaver, både kriminalpræventivt og kriminalitetsmæssigt, som vi står over for.
Forudsætningerne er i hvert fald til stede, for vi laver et stærk lokalt politi ude på tjenestestederne, som gerne skulle medvirke til så at sikre, at der er endnu større fokus fra politiets side på at løse opgaverne.
Samtidig frigør vi også ressourcer lokalt, fordi vi flytter al administration til hovedpolitistationen, så man kan koncentrere sig om det borgernære og det relevante lokale.
Men jeg medvirker gerne under udvalgsbehandlingen og under de forhandlinger, der skal være, til, at det her bliver uddybet yderligere.
Morten Bødskov (S), 2006-03-14:
Jeg vil gerne takke for de positive kommentarer fra justitsministerens side.
Jeg tror, at hvis det ligesom er linjen for det videre arbejde, kan vi få en ganske udmærket proces omkring det her uhyre vigtige lovforslag.
Hvis man læser Visionsudvalgets rapport, som ligger til grund for det her lovforslag, så peger den jo på, at der er behov for, at man styrker, kan man sige, indsatsen over for kriminalitet i lokalsamfundet.
Og jeg tror, at der er mange, der sidder rundtomkring, og som er beskæftiget med det her i det daglige, der ikke oplever de her nye kredsråd som en egentlig styrkelse af indsatsen i lokalsamfundene.
Vil justitsministeren være med til at se på, hvordan man kan lave en struktur, som ikke så at sige skal være sådan en ny bastion mod og konkurrence til Politidirektøren osv., men en lokal struktur omkring understationerne, som kan samle de kræfter, som skal sættes ind, og som skal forstærke den kriminalitetsbekæmpelse og forebyggelse af kriminalitet, som Visionsudvalget jo faktisk indirekte skriver er nødvendig?
Lene Espersen (KF), 2006-03-14:
Jeg vil bl.a. sige, at noget af det, som fru Anne Baastrup har været inde på, f.eks. at der bliver lavet en form for redegørelse, så man ser på, hvor mange sager, der bliver behandlet det ene og det andet sted, er én vej at gå.
Jeg tror bare, man må starte med at sige, at udgangspunktet må være, at det må være retspræsidenterne, der, når de tiltræder, er ude at vurdere, hvor mange sager det vil være hensigtsmæssigt at håndtere lokalt.
Det må være første station.
Så må vi tale om, hvordan man så sikrer en rigtig opfølgning på det, herunder også en statistik for, hvor mange der har været af de enkelte typer sager, og hvordan de har været fordelt.
Men jeg vil sige til fru Anne Baastrup, at jeg altså ikke har gjort mig nogen færdige forestillinger om, hvordan den statistik skal laves eller den indrapportering skal komme til at foregå, men det er noget, vi kan arbejde videre med under udvalgsbehandlingen.
Jeg kan i hvert fald godt forstå interessen i at sikre, at der er en stærk lokal forankring, ikke bare på politidelen, men så sandelig også på domstolsdelen.
Anne Baastrup (SF), 2006-03-14:
Hvordan sikrer vi, at hensigten med de faste ugedage eller andet bliver gennemført?
For med de reaktioner, vi har fra Domstolsstyrelsen, fra dommerfuldmægtigene, fra dem alle sammen, virker det som om, at de simpelt hen ikke mener, at retssikkerheden kan overholdes, hvis de skal gøre det.
Og der er de jo uafhængige.
Jeg ved godt, at man i høringssvaret og i høringsnotatet fastholder, at det her oplæg, som ministeren er kommet med, så også skal gennemføres.
Men bagefter?
Man får helt dårlig samvittighed over, at man gør det, men jeg må jo godt.
Har ministeren overvejet, hvad der kommer til at ske bagefter?
Så vedtager man lovforslaget; man siger, at politiet skal tage udgangspunkt i den lokale politistation, når de skal være i beredskab; vi skal have, at domstolene skal være ude lokalt og ordne de der sager; men hvilken kontrol har vi med det?
Hvad kan vi gøre for rent faktisk at sikre, at intentionerne i lovforslaget bliver gennemført?
Tom Behnke (KF), 2006-03-14:
Hvad angår det sidste, er svaret et rungende nej.
Derefter er det jo op til politidirektøren lokalt at organisere sit personale, således at han lever op til den forpligtelse, vi har givet ham.
Og der bliver det sådan i fremtiden, at politidirektøren er åremålsansat, og det betyder, at hvis ikke han lever op til vores forventninger, så bliver han fyret.
Det kan vi ikke i dag, det kan vi i fremtiden.
Så en sådan politidirektør vil jo gøre alt, hvad han kan, for at leve op til de ønsker, der er både her fra politisk side og fra borgmestrenes side og fra lokal side om, at han sørger for at løse de opgaver, der er.
Og derfor vil han selvfølgelig også have en interesse i, at der er en baglandspatrulje og et baglandspoliti.
Til det andet spørgsmål om, hvorvidt jeg kan bekræfte, at politiet har andre opgaver end de rent kriminalitetsbekæmpende, vil jeg sige, at dertil er svaret ja, men at det ikke har noget som helst at gøre med, om stationen er døgnåben eller ej.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Jeg har to spørgsmål.
Det første handler om det, som hr. Karsten Nonbo spurgte om.
Og i den forbindelse vil jeg spørge hr. Tom Behnke: Er det ikke korrekt, at politiet i dag har mange opgaver, som ikke er strengt kriminalitetsbekæmpende, men som handler om hjælp til alkoholikere, hjælp til psykisk syge, hjælp til mennesker, der på forskellige måder er hjemløse og enten skal have hjælp på stedet eller skal køres hen, hvor de bor, og at der ligger nogle opgaver der, som er vigtige at bibeholde også fremover i de større byer?
Det andet spørgsmål handler om grænsepolitiet, og jeg ved, at hr. Tom Behnke tidligere har været indstillet på, at man skulle gøre meget for at bevare grænsepolitiet.
Kan hr. Tom Behnke ikke være bekymret for, at man ikke længere med det reformudspil, der ligger, har en selvstændig økonomi og selvstændige årsværk til en baglandspatrulje?
Tom Behnke (KF), 2006-03-14:
Og det er også sådan, jeg læser lovforslaget.
Jeg læser netop lovforslaget på en sådan måde, at man jo understreger SSP-samarbejdet.
Og det vil være lokalt; det vil jo ikke være politidirektøren, der sidder og skal forhandle med skolerne og med socialforvaltningerne på den enkelte skole.
Det skal ikke være politidirektøren, der gør det, det er indlysende logisk.
Det bliver selvfølgelig de lokale SSP-repræsentanter i politiet, der på de lokale stationer har det lokale netværk og kontakter til skoler og socialforvaltninger.
Så det vil være lokalt, det er jo det, der ligger i hele begrebet lokalpoliti, nemlig at decentralt i hele politikredsen skal der være et lokalt politi, som netop løfter den her opgave, som netop har det indgående kendskab.
Og selv om man har kredsrådet, hvor politidirektøren sammen med borgmestrene aftaler overordnet, hvad det er, man vil, så er det jo indlysende, at lokalt vil der være en kontakt mellem stationsleder, typisk en politiinspektør, og den borgmester, der er, de lokalpolitikere, der er, og de offentlige instanser, der i øvrigt er, og som man i det daglige samarbejder med.
Der vil jo være den tætte kontakt i det daglige arbejde.
Morten Bødskov (S), 2006-03-14:
Jeg tror, det er vigtigt at forstå, at selvfølgelig er kredsrådene en ganske udmærket tanke, når man vælger at lave større kredse, fordi det alt andet lige giver muligheder for at prioritere indsatsen.
Det er vi helt med på.
Men det er vigtigt at prøve at få en sammenhæng mellem de – kan man sige – analyser, der er i grundlaget for rapporten, af, at der er stigende problemer i nogle lokalsamfund, og det, regeringen vil gøre ved det.
Der er det for os ikke bare svaret at løfte det hele op på kredsniveau, altså længere væk fra de problemer, som er.
Kunne man forestille sig, at man eventuelt ved de kommende understationer etablerede nye kriminalpræventive råd eksempelvis, som havde målrettet som opgave at styrke det kriminalpræventive arbejde, at engagere lokalsamfundets foreninger, skoler, politi- og andre myndigheder i en langt bedre forebyggelse af kriminalitet i de områder?
Det tror vi fra Socialdemokratiets side kunne være en væsentlig styrkelse af politiets lokale forankring og altså ikke en svækkelse.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Der er ikke nogen tvivl for os om, at ofrene er dem, der skal have hjælp i retssystemet.
Der har bl.a. med Det Radikale Venstres gode vilje eller dårlige vilje, kan man sige,
været en tendens til, at man i alt for mange år har stillet sig på gerningsmændenes side, på de kriminelles side.
Vi synes helt grundlæggende, at det ville være godt med offerrådgivning.
Og er der behov for det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll nævner det, ude omkring, så skal vi stille den vilje til rådighed.
Om det så lige er stof i forbindelse med politi- og retskredsreformen eller snarere stof for budgetaftalerne med henblik på de kommende års forhold for politiet er så en anden sag.
Men ja, mere hjælp til ofrene ville være godt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-03-14:
Jeg tror ikke i første omgang, at hr. Peter Skaarup og jeg bliver enige om, hvad det er, borgerne ønsker på det her område.
Men jeg vil så lade hr. Peter Skaarup slippe lidt for det med døgnbetjeningen og så i stedet gå over til noget omkring offerrådgivning.
Hr. Peter Skaarup og hr. Morten Bødskov fra Socialdemokraterne og jeg havde jo den fornøjelse at være i TV 2 Lorry for nylig, hvor hr. Peter Skaarup overraskede positivt med at tale om, at der kunne være et godt ræsonnement i at få offerrådgivning i alle de nye politikredse stillet til rådighed.
Er det et synspunkt, som hr. Peter Skaarup sammen med os andre vil kæmpe for i de forhandlinger, vi nu skal ind i?
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Jeg kan høre, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke har deltaget på de møder, jeg har været med til, hvor der har været politibetjente til stede, og hvor man spørger, hvad det er for nogle ekstra 800 betjente, vi forventer der kommer på gaden på baggrund af det her.
Det er et svar, vi ikke rigtig kan give, fordi vi tror, at der tælles nogle med to gange, og vi har mistillid til den påstand, der skulle være om, at der skulle være 800 betjente i dag, der ingenting laver, der ikke laver noget fornuftigt.
Sådan tror jeg ikke det er.
Jeg tror faktisk, at der er 800 betjente sammen med de øvrige, der laver et rigtig godt stykke arbejde, så den indgang til det anerkender jeg ikke.
Jeg tror, at der er stort behov for i lokalområderne, specielt i de større byer, men også lokalt hos nærpolitiet, at politiet er ude, hvor borgerne er.
Det er jo ikke spørgsmålet om, at man skal gavne en eller anden bureaukratisk anskuelse om, at det da kunne være bedre, hvis det var sådan set fra et skrivebord.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-03-14:
Jeg vil fortsætte lidt der, hvor fru Birthe Rønn Hornbech slap.
Hvor mange betjente, der bliver frigivet, kan vi jo altid diskutere, men det er vel ubestrideligt, at der bliver frigjort flere betjente, hvis de ikke skal sidde på politistationer rundtomkring i landet, men i stedet for skal være ude i politibilerne.
Og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor det er så vigtigt for hr. Peter Skaarup, at der skal være døgnbetjening på flere politistationer.
Hvis man ser et overfald på gågaden i Nykøbing Falster, så er man vel mere interesseret i, at der er noget politi, man kan ringe til, der så kommer til situationen, end man er interesseret i at kunne gå op på politistationen og spørge, om de ikke kunne komme ned i gågaden.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Hvis det er de undersøgelser, som fremgår af Visionsudvalgets rapport, så har fru Birthe Rønn Hornbech ret i, at det er en af konklusionerne, og jeg synes også, den er rigtig.
Jeg tror, jeg er enig med fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg tror faktisk, at der er et bredt ønske hos befolkningen om, at man kan komme hurtigt ud, også hvis der f.eks. er sket et villaindbrud.
Men det, jeg så bare sætter spørgsmålstegn ved, er, om man får det nye store antal betjente, de 800 ekstra betjen te, med det udgangspunkt, som regeringen har valgt.
Jeg mangler dokumentation for, at vi får det nye store antal betjente, der vil kunne stå for det, som fru Birthe Rønn Hornbech siger, specielt hvis et antal af vognene bruger meget tid på at transportere sig selv og andre rundt på vejene og så ikke kan være i det lokalområde, de i virkeligheden skal være i.
Jeg tror, at det er svært at sige til 800 betjente, der i dag er ansat hos politiet, at de ikke laver noget.
For det er jo lidt det, fru Birthe Rønn Hornbech siger, nemlig at de i dag sidder og triller tommelfingre på et kontor.
Det tror jeg ikke de gør.
Jeg tror faktisk, de laver noget, også i de sene aften- og nattetimer, når de er på vagt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-03-14:
Jo, men nu har vi jo fået tal
Der bliver jo ikke anholdt nogen hver aften i byerne.
Og det overgår altså min forstand, hvorfor der skal sidde nogen på politistationen og vente på, at der måske er nogle andre, der skal køre med en anholdt.
Kan hr. Peter Skaarup ikke se, at det nedsætter slagkraften i politiet, at der skal sidde nogen og vente?
Jeg er altså nødt til at sige til hr. Peter Skaarup: Det er en myte, at det er det, borgerne ønsker, for der er lavet adskillige undersøgelser, der viser det modsatte.
Man ønsker, at politiet skal være hurtigt på pletten.
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Sådan hænger det heller ikke sammen.
Vi ønsker, at man lokalt skal være til stede, men hvis der nu f.eks. i Nykøbing Falster, for at tage et eksempel, tæt ved Nykøbing Falster er slagsmål en fredag aften på et lokalt diskotek, og de politivogne eller den politivogn, der er i området, er nødt til at tage fat i nogle arrestanter, der er så voldelige, at de skal i detentionen og for retten, så skal de jo altså køre de pågældende arrestanter et ret langt stykke vej, fordi der ikke umiddelbart er nogen arrest i nærheden.
De er nødt til at køre dem til Næstved ifølge udgangspunktet i regeringens forslag, og den tid, de så er væk, inden de kommer tilbage igen, er der jo altså ikke nogen lokale politivogne tæt på.
Der er der så nogle politivogne og nogle politifolk, der har brugt vældig meget tid på at transportere sig selv og så den arrestant eller de arrestanter, der er tale om, frem og tilbage.
Vi vil godt ind og sætte fokus på, om det er heldigt, plus at vi gerne vil have noget synlighed lokalt i de sene aften- og nattetimer.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-03-14:
Jeg synes, der var mange gode ting i hr. Peter Skaarups tale, men jeg forstår altså ikke, at hr. Peter Skaarup ikke er mere optaget af borgernes ønsker.
De er ikke så optaget af, hvor politiet er til dagligt.
Der er jo talrige undersøgelser, der viser, at det, borgerne ønsker, er, at når de selv har brug for politiet, så skal de kunne ringe, og så skal politiet være der hurtigt.
Hvorfor vil hr. Peter Skaarup modarbejde det ved absolut at tvinge kredsene til at bruge ressourcer på, at politifolk skal sidde på stationen?
Altså, hvis man tager en politikreds som Køge, som ikke mere bliver en hovedstation, så ligger den sådan i udkanten af centrum.
Hvorfor vil hr. Peter Skaarup ikke imødekomme borgernes ønske om, at politiet er i nærheden af, hvor forbrydelserne sker?
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Vi synes, det er udmærket, at regeringen ser på de fordele, der ligger i en vis centralisering, men spørgsmålet er, og det ved fru Anne Baastrup også fra de talrige deputationer, vi har haft inde i Folketingets Retsudvalg, om den nærhed, der også skal være i forbindelse med retternes mulighed for at betjene borgerne, bliver god nok med det nuværende antal kredse, altså i det reformudspil, der er kommet fra regeringen.
Så vi forventer, at man skal lidt højere op i antallet af kredse, og på den baggrund regner vi med, at der bliver nogle ændringer.
Med hensyn til de 800 mand synes jeg, der er sat mange spørgsmålstegn ved, om man overhovedet kan få 800 mand ekstra i marken på baggrund af det forslag, der ligger fra regeringen.
Vi vil i hvert fald gerne se dokumentation for, hvad det er for nogle 800 mand, der direkte vil komme ud til borgerne som følge af det.
Og derfor kan man heller ikke konkludere, at vi ønsker færre.
Vi ønsker faktisk mere synlighed og aktivitet fra politiet over for borgerne.
Anne Baastrup (SF), 2006-03-14:
Jeg har så også læst et ritzautelegram, der går på, at, ja, det er vel overdrevet at sige, at Dansk Folkeparti vil have en domstol på hvert gadehjørne, men i hvert fald meget gerne vil have fastholdt stort set alle de retskredse, vi har i dag.
Det var i hvert fald sådan nogle meldinger, jeg måtte læse ud af det ritzautelegram.
Hvad er rigtigt?
Peter Skaarup (DF), 2006-03-14:
Ikrafttrædelsestidspunktet er jo givet i forslaget fra regeringen.
Det har vi ikke tænkt os at sætte spørgsmålstegn ved.
Ikrafttrædelsen skal være 1. januar 2007, men det er klart, og det tror jeg også godt fru Anne Baastrup forstår, at der er mange ting i den her reform.
Det er lidt af en moppedreng, det berører en hel række områder af retssystemet og politiets arbejdsforhold, og det tager selvfølgelig tid at implementere.
Derfor er det, vi siger, at man er nødt til at få de positive virkninger til at komme ud til borgerne i det tempo, det kan lade sig gøre.
Og er der behov for et testmiljø af noget it et par måneder, inden man lukker op for hele systemet, som jo altså borgerne så kommer til at kende til, så hellere gøre det end at lade noget komme ud, der ikke fungerer.
Og det er egentlig bare det, vi siger med hensyn til ikrafttræden af tingene.
Med hensyn til døgnbemanding ser vi det som en god tryghed, at man i de større byer – ja, det er rigtigt forstået – har en døgnbemanding på politistationen, men selvfølgelig bakket op af politivogne, der kan køre ud.
Det er klart.
Og vi ser et udmærket perspektiv i det, som er i reformen, med at man har en vagthavende, der kontrollerer et større antal stationer, men det er vigtigt, at man på stationen er til stede i de større byer og kan give borgerne den tryghed.
Anne Baastrup (SF), 2006-03-14:
Jeg vil godt lige høre sådan lidt mere præcis, hvad det er, Dansk Folkeparti vil med hensyn til ikrafttrædelsen.
Det virkede, som om det hele først skulle ske om 15 år.
Det var sådan, jeg måtte forstå det.
Og det andet er: Skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti vil have døgnbemanding i samtlige store kommuner, byer, hver dag hele ugen?
Og hvordan skal vi så få fat i de der mænd, der skal køre rundt i bilerne og sørge for, at folk ikke laver kriminalitet?
Hvordan kommer de ting til at hænge sammen?
Hvor mange mænd skal man bruge på døgnbemanding af de store politistationer?
Kl.18.00