runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaj Ikast (KF), 2000-05-16:
Nu efterlyste ministeren eksperter, men der skal nu ikke mange eksperter til at begynde at beregne, at udtrækket af pengene, som ministeren vil have, ikke kan lade sig gøre.
Man kan ikke beholde den samme konkurrencedygtige havn og den udviklingstendens, som vi fastlagde i 1992, og så samtidig trække de penge ud.
Det behøver man ingen eksperter til, for enhver, der har gået en tur nede i haven, vil kunne se, at inden man får den gjort salgbar, er der store rensningsprocesser, der skal i gang.
Det, der er solgt indtil nu, er det, der har givet pengene.
Det er ham, der lavede loven, hr. minister, der siger det her.
Og den lov, vi lavede, var en succes, og derfor forstår jeg ikke, at vi laver den om.
Og jeg forstår slet ikke, når vi står med den udviklingstendens, at man absolut vil hive de penge ud.
Jeg forstår det ikke.
Arne Melchior (CD), 2000-05-16:
Undskyld formand.
Efter normal forstand er det da naturligt at afvente en dom, inden man handler.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-16:
Først til hr. Kristen Touborg: Hr. Kristen Touborg har jo ret i, at 22.500 fedesvin simpelt hen er en fabrik af dimensioner.
Det, der er sket med landbruget, er jo, at det ikke længere er heste, grise, køer og får og et lille flag ude i hjørnet ved festlige lejligheder.
Det er blevet industriproduktion.
Det kan man beklage, men det ved jeg ikke engang, om jeg vil gøre.
Jeg synes bare, at man skal have nogle miljøregler, der gør, at det her bliver styret, så folk kan holde ud at bo ved siden af det, for det stinker jo værre, end jeg ved ikke hvad.
Og det ødelægger jo, om jeg så må sige, også det åbne land, at man lægger de der store fabrikker derude.
Nej, jeg ved ikke, hvor mange der er blevet stoppet af landbrugsloven, men jeg ved, at de i hvert fald ikke kan blive dobbelt så store.
Hr. Ebbe Kalnæs sagde, at der ikke var meget power på mine udtalelser om de der begrænsninger, der er kommet i konkurrenceloven og landbrugsloven og andre lovgivninger, hvor vi har forsøgt os: Jamen det kan da godt være, at hr. Ebbe Kalnæs synes det, men vi har i hvert fald gjort, hvad vi kunne for at lave nogle forlig, specielt i sidste omgang med konkurrenceloven her med højre side af salen, for vi kunne jo godt have lavet det skrappere med venstre side af salen - tror jeg; men jeg har slet ikke været inde i den lovgivning - men det var der jo ligesom ikke interesse for, heller ikke fra hr. Ebbe Kalnæs' eget parti.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-05-16:
Højesteret har i den senere tid afsagt en række domme om udvisning, og jeg går ud fra, at det bliver sådan, at indenrigsministeren og justitsministeren i et samråd vil redegøre nærmere for Rigsadvokatens opfattelse af de domme, hvad man kan læse ud af dem, og om de giver anledning til lovændringer.
Jeg vil godt her i dag spørge, om indenrigsministeren er bekendt med, at der er jurister, der er af den opfattelse, at udvisningsdomme afsagt ved Menneskerettighedsdomstolen går i en helt anden retning end højesteretsdommene.
Karen Jespersen (S), 2000-05-16:
Nej, umiddelbart er jeg ikke bekendt med, at der er jurister ved Menneskerettighedsdomstolen, der har en anden anden indstilling, når det gælder udvisningsdomme, end den danske Højesteret.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-05-16:
Det var jeg heller ikke forleden dag, men jeg vil godt sikre mig ved at spørge her i salen, om indenrigsministeren ikke synes, det er interessant, hvis det er sådan, og om indenrigsministeren - hvis det viser sig, at Menneskerettighedsdomstolens domme går i en anden retning - er villig til at se på, om den gældende udlændingelovgivning kan strammes på dette område.
Karen Jespersen (S), 2000-05-16:
Hvis der foreligger noget materiale, der er relevant, når det gælder om at belyse situationen i Danmark, vil jeg selvfølgelig rekvirere det, men nu vil jeg i første omgang lige se, hvad det drejer sig om.
Det var jo under alle omstændigheder en ret bred tilkendegivelse af, at »nogle jurister siger«, så jeg vil i første omgang indhente de samme oplysninger som spørgeren og så vurdere indholdet af det materiale.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-16:
Jeg kan oplyse, inden jeg stiller mit spørgsmål til indenrigsministeren, at det faktisk er korrekt, at der foreligger en lang række domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg, hvor udlændinge er blevet udvist fra det land, de har boet i, til det land, de er statsborgere i.
De har så anket udvisningerne, og så er det blevet bestemt, at de skal tilbage til deres eget hjemland, også selv om de aldrig nogen sinde har været der og ikke taler sproget.
Karen Jespersen (S), 2000-05-16:
Ja, jeg vil gerne give spørgeren tilsagn om, at jeg skal gøre, hvad jeg kan for at tilvejebringe det pågældende materiale fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. Hermed sluttede spørgsmålet.
Rikke Hvilshøj (V), 2000-05-16:
Jeg skal kort redegøre for Venstres stilling til ferieloven, som den ligger nu.
Vi er stadig meget kritiske over for den konstruktion, som regeringen har strikket sammen med hensyn til at opspare ferie.
Vi mener, at det er en meget dårlig og bureaukratisk løsning, der på urimelig vis giver fagforeningerne og arbejdsgiverorganisationerne magten over, hvordan lømodtagere og virksomheder uden for deres organisationer kan aftale overførsel af ferie.
Men for den enkelte lønmodtager er det dog trods alt
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-05-16:
Det af trafikministeren stillede ændringsforslag er et forsøg på at legitimere, at Københavns Havn, som jo har anlagt en retssag imod Trafikministeriet netop på baggrund af dette lovforslag, stadig væk kan færdiggøre denne retssag.
Fra Venstres side synes vi, det er meget bekymrende, at man forsøger at gennemføre en lov, når der verserer en retssag ved Østre Landsret, og vi vil faktisk opfordre trafikministeren til at trække lovforslaget tilbage, indtil
retssagen er afgjort.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-05-16:
Alle disse krumspring, som trafikministeren nu tager med sit ændringsforslag og de utallige sider bemærkninger, er for mig at se et forsøg på - på den ene eller den anden facon - at få påvirket afgørelsen i denne her sag, også med hensyn til at udtrække 1,75 mia. kr. Så vil jeg gøre det helt klart, at det for Venstre på ingen måde er tydeligt, at man sagtens kan udtrække 750 mio. kr., heller ikke efter at vi har set den dokumentation, som Trafikministeriet har fremsendt.
Det er nemlig således, at den værdiansættelse, som Trafikministeriet har fået udarbejdet, på ingen måde tager hensyn til den oprensning af jorden, som er nødvendig, hvis det er sådan, at man skal sælge havnearealerne, og en oprensning koster typisk 40 pct. af arealernes værdi, så efter vores mening er der ikke råd til at trække 750 mio. kr. ud af havnen.
Ole Sohn (SF), 2000-05-16:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om hun ikke er opmærksom på, at der i lovforslaget står, at det til enhver tid, før der trækkes penge ud, skal sikres, at der er tilstrækkeligt grundlag for, at pengene kan trækkes ud, oven i købet i en sådan grad, at havnen på forsvarlig vis kan køre videre og leve op til sine formål, både med primær havnedrift og som arealudviklingsselskab.
Jamen er Venstres ordfører ikke enig i, at regeringen, når lovforslaget er vedtaget, skal regere på baggrund af lovens bogstav?
Arne Melchior (CD), 2000-05-16:
Trafikministeren mente, at jeg befinder mig i de højere luftlag, og det er da muligt, at jeg ikke er flyvedygtig dér.
Jeg er ikke enig, bortset fra at her er virkelig en sag, hvor det altså er nødvendigt, at man går grundigt ind i den.
Men jeg skal meddele, at min position foruden på talerstolen her er på jorden, ved jorden at blive, det er endda nøjagtig angivet ude ved bolværket i Københavns Havn, så jeg føler, at jeg har fast grund under fødderne. Jeg synes ikke, der er kommet noget nyt frem i trafikministerens tale.
Han oplyste bl.a., at den nuværende formand fortsætter som en cadeau til formanden, altså Københavns overborgmester, eller til Københavns Kommune
, men det bringer ham jo i den modbydelige, væmmelige situation at være formand for et statsligt selskab, som anlægger sag mod staten.
Det er da til grin for at sige det mildt.
Og så skal jeg minde om, at det ikke kun er overborgmesteren, der anlægger den sag, men det er Københavns Magistrat inklusive alle de mange socialdemokrater og SF'ere, der sidder i den, og VS'erne med; nej undskyld, de hedder Enhedslisten.
Jeg skylder en undskyldning mere.
Jeg kaldte vist overborgmesteren for Lars Kramer Mikkelsen, det er jo vores kollega her i salen, det er altså Jens Kramer Mikkelsen, der er overborgmester i København. Så nævnte trafikministeren de to professorer, der var
ved høringen, men der findes jo mange flere eksperter.
Det er jo ikke kun halvdelen af Folketingssalen, der er imod dette lovforslag.
Det er jo en lang række uafhængige eksperter, som har udtalt, at her sker noget højst besynderligt, og flere har kaldt det farligt og uberettiget.
I den situation er man jo alligevel ude at svømme.
Hvorfor vil ministeren ud og svømme i sin havn - eller i den havn, som han vil lægge sin klamme hånd på?
Jeg spørger derfor: Hvad opnår hvem ved at gennemføre dette lovforslag på et tidspunkt, hvor man ikke får en krone ud af det, og hvor der sker en administrativ ændring, som der føres retssag om i en af en enstemmig borgerrepræsentation anlagt retssag?
Jeg kender jo den ekspertise, der sidder inde i trafikministeren, og han kender jo reglerne for statssagers behandling bedre end de fleste, han har oven i købet undervist i dem, og jeg kunne godt tænke mig at se, hvordan der ser ud derindenfor.
Gør mig en tjeneste, trafikminister, idet jeg hermed gør den tjeneste tilbage, at jeg beder formanden om at sende dette forslag tilbage til ny udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling her i salen, for så vinder trafikministeren tid, og prøv at gå til regeringens et eller andet udvalg eller til hjernetrusten, gå dog til den finansminister, der gennemtvinger det her, og til den statsminister, der skal tage det sidste ansvar i sagen, og sig til dem: Kære venner, vi vinder intet ved at gennemføre dette, og vi taber intet ved at give afkald på det. Lad os dog blive ved jorden og tage fornuften fangen. Det er mit allerallerbedste råd ud fra sympati og inderlig interesse for sagen.
Jacob Buksti (S), 2000-05-16:
Jamen jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg altid lytter meget opmærksomt til hr. Arne Melchiors gode råd og også i denne sag.
Jeg kan også høre på hr. Arne Melchior, at han både ved jorden bliver og har fast grund under fødderne, medens jeg er ude at svømme, så billederne er jo gode, når det nu handler om havnen.
Jeg vil gerne sige til hr. Arne Melchior, og det gælder også til fru Gitte Lillelund Bech, at det, der er afgørende for mig, er de råd, jeg får af min juridiske rådgivning.
Det handler om, at vi har en sag - det tror jeg vi alle sammen er enige om - og jeg har forstået det sådan, at vi alle sammen er enige om, at den sag skal have de optimale betingelser for at kunne blive afgjort, men hr. Arne Melchior og andre bliver nødt til at gøre sig klart, at hvis det er sådan, at vi udskyder ikrafttrædelsen af loven til efter en dom, så er min vejledning den, at jeg risikerer at svække regeringens sag, fordi det, der er det afgørende, er, at modpartens påstande ikke er gjort klar endnu.
Det vil sige, at sagens substans kommer til at afhænge af andre parter end dem, regeringen er en del af.
Derfor er det afgørende for mig sagens substans, nemlig at jeg opnår at få en klar afgørelse, om Københavns Havn er statslig, eller om den er en selvejende institution.
Det andet er, at jeg skal sikre mig, jeg får en retslig afgørelse af, hvorvidt staten dermed også har lov til at råde over de værdier, der ligger i havnen. Det er de to ting, det drejer sig om at få en afgørelse af, og dér siger de rådgivere, som jeg har, Kammeradvokaten og Justitsministeriet, at det får jeg kun, hvis det er sådan, at loven sættes i kraft med det samme på de vilkår, som ligger i de ændringsforslag, jeg har stillet.
At det så derefter bliver fremlagt i offentligheden, som om det er en særlig snedig plan, ja, der må jeg sige, at det anser jeg for at være ret raffineret, når alle, der har deltaget i det her, ved, at det har været et forsøg på at give en udstrakt hånd til dem, der har deltaget heri.
Så bare et spørgsmål til hr. Arne Melchior, som siger, at der er mange flere eksperter.
Nu kan jeg nævne de to, som jo i øvrigt var indkaldt af udvalget, vi fra Trafikministeriet er slet ikke involveret i det, og jeg har forstået, at de var indkaldt sådan, at man havde en formodning om, at én var positiv, og én var skeptisk.
Så siger hr. Arne Melchior, at en lang række uafhængige eksperter har en anden opfattelse, men kan hr. Arne Melchior ikke bare nævne mere end tre?
Arne Melchior (CD), 2000-05-16:
Det afgørende er jo, at det er virkelig fritstående eksperter. Men der er muligvis også flere, det har jeg ikke present. Jeg har respekt for, at trafikministeren siger, at han retter sig efter sine juridiske rådgivere.
Men som jeg har kunnet læse teksten, så er den juridiske rådgiver enig med ministeren i, at ministeren kan gennemføre loven. Trafikministeren skulle tage og spørge rådgiveren, om han også mener, at ministeren bør gøre det. Der kan ikke være tale om at svække statens sag, for hvis lovforslaget nu trækkes tilbage, så kan det jo ske og vil givet ske med den erklæring, at hvis sagen vindes af staten, eller når den er vundet, som man nu vil udtrykke det, ja, så vil lovforslaget blive genfremsat.
Så der vil ikke blive forsinket noget, og der vil ikke blive skadet noget, og jeg råder altså til én ting til, og det er: Spørg den juridiske ekspert, som ministeren støtter sig til, om det er nødvendigt, at denne lov gennemføres nu, eller om han er enig i, at staten ikke sætter noget til, hvis man afventer dommen.
Det er da ...
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-05-16:
Da vi i CD ikke har fået afgivet stemmeforklaring til betænkningen til nr. L 210, skal jeg derfor her kort redegøre for CD's afvisning af dette forslag.
I CD anerkender vi, at lovforslaget om beboermaksimum i udlejningsboliger har et generelt boligsocialt sigte, eftersom forslaget tilsigter at modvirke overbefolkede lejligheder med den støj og den nedslidning, som følger deraf, og i øvrigt medvirke til en mere varieret beboersammensætning.
Imidlertid er det en kendsgerning, at de, som i særlig grad vil blive ramt af disse regler, er personer, som har tradition for at bo flere familier sammen.
Dette gælder typisk for etniske minoriteter.
Det forhold, at dette forslag jo samtidig er en del af regeringens udlændingepakke, underbygger faktisk også, at forslaget reelt er rettet mod etniske minoriteter, og derfor kan CD ikke støtte forslaget. Med hensyn til de stillede ændringsforslag har vi sympati for intentionerne om at gøre lidt op med det massive kontrolapparat, der oprindelig var lagt op til, men en ordning, hvor anvendelsen af reglerne og kontrollen af den er afhængig af udlejers beslutning om, hvorvidt reglerne skal gælde i den pågældende ejendom, er efter CD's opfattelse ikke vejen frem, og vi kan derfor ikke støtte de stillede ændringsforslag.
Jens Kirk (V), 2000-05-16:
Jeg vil sige til hr. Ebbe Kalnæs, at vi kan da have et problem, når vi uddelegerer.
Men det drejer sig vel om, at vi får skrevet de rigtige ting ind i de betingelser, vi stiller, sådan at vi kan undgå det.
Det har vi nok somme tider glemt
her i Tinget også.
Med hensyn til hr. Graversen, så glemte jeg lukkeloven før, og der må jeg sige: Nej, jeg går ind for en afskaffelse.
For hvis man kommer ud i landdistrikterne, hvor det virkelig er, at de små butikker er, så er det altså op til uddelerens og de ansattes kreativitet at få det til at virke. Og det kan de. Og med den grænse, vi har for omsætning i øjeblikket, op til de 13 mio. kr. godt og vel, så kan de finde ud af det. Men det er op til uddeleren.
Det er ikke en 8-17-butik mere, det er blevet en butik måske fra kl. 6 om morgenen til kl. 20 om aftenen, hvor man holder lukket midt på dagen.
Der er lige så mange løsninger på det, som der er butikker, men de findes, de gode eksempler.
Jeg skal gerne tage hr. Holger Graversen med rundt.
Og dermed har jeg svaret på det med detailhandelen.
Vi kan ikke gå ind for miljøministerens idé dér; det må være kommuner og amter, der kan afgøre, hvordan man ønsker det i det amt her. Skal vi have større eller mindre varehuse, osv.?
Endelig til fru Margot Torp: Med hensyn til medicinudsalg er jeg enig i, at hvis ikke vi får lavet det rigtige dér, så kan vi også gå hen og miste håndkøbsudsalget, og det vil vi ikke.
Dér skal vi have lavet det rigtige, men det er jo ikke det samme som, at vi ikke kan liberalisere noget af det andet.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-16:
Jeg kan forstå, at hr. Jens Kirk i virkeligheden opererer med to modeller for posten, dels en udliciteringsmodel, og dels fastholder han i svaret til mig det nuværende Post Danmark, men således at det i virkeligheden lever op til sine velfærdsmål.
Men hvis nu Post Danmark kommer og siger, at det er der ikke penge til - det kan jo godt være - og hvis det nu er korrekt, at der ikke er penge til at fastholde alle de nydelige postbutikker og posthuse ude på landet, hvad vil hr. Jens Kirk så gøre?
Vil han f.eks. så medvirke til at give nogle ekstra penge til Post Danmark, så vi eventuelt får hævet skattetrykket, eller hvad?
Jens Kirk (V), 2000-05-16:
Det gør den jo ikke, kan vi se af det, vi har oplevet nu, og derfor burde vi måske have fat i loven igen i næste samling og sige: Der er noget her, som vi skal opfylde.
Vi har opstillet nogle regler, og de regler skal selvfølgelig være klare, og de skal følges.
Vil et liberaliseret Post Danmark ikke gøre det, så tror jeg i grunden nok, der er andre, der vil gøre det, men koncessionsbetingelserne vil være de samme.
Der er nok andre, der gerne vil sørge for postomdelingen.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-16:
Det var hr. Knud Erik Kirkegaards fremdragelse af sin benzinregning fra sidste uge, som bragte mig herop, for jeg vil så gerne i den forbindelse spørge, om hr. Knud Erik Kirkegaard kunne tænke sig at sætte benzinpriserne ned og i tilfælde af det hvor meget, og hvor hr. Knud Erik Kirkegaard så vil skaffe det manglende provenu fra.
Holger Graversen (S), 2000-05-16:
Må jeg tilføje til det emne, at vi jo har en god fradragsordning over skatterne netop for at vise vores gode vilje med hensyn til, at det er nødvendigt for de fleste ude på landet at bruge bilen til transport.
Så det med klapjagten vil jeg altså godt nok have mig meget frabedt.
Vi dyrker ikke klapjagt på privatbiler, overhovedet ikke.
Jeg synes i øvrigt, det var en god og positiv tale, som lægger op til det samarbejde, vi har brug for på det område her, så det skal hr. Kirkegaard have tak for.
Der er dog lige en enkelt ting endnu en gang med hensyn til land- og byzonekompetencen.
Jeg må spørge hr. Kirkegaard direkte: Hvis man fra kommunens side laver en lokalplan for en landsby, hvilke problemer er der så på det område?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-16:
Jeg glemte før, da Venstres ordfører var på, at spørge om en ting, men det vil egentlig være lige så relevant at spørge hr. Kirkegaard om det: Er hr. Kirkegaard enig i, at der ikke ville være nogen idé i at få de sparsomme midler fra landdistriktspuljen dirigeret over i bloktilskuddet?
Og er hr. Kirkegaard enig i, at risikoen for, at de i hvert fald ikke kommer til at lande dér, hvor de skulle, ville være overhængende i den situation?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-05-16:
Til den radikale ordfører, fru Vibeke Peschardt: Nu skal vi jo passe på, at debatten her ikke bliver til en trafikdebat.
Jeg tog min afregning fra benzinstationen med for at påpege, at der altså er noget her, vi skal være opmærksomme på.
Jeg skal ikke her under landdistriktdebatten komme med præcise udspil til at sænke benzinprisen, eller hvad man ellers kan foretage sig af beskatningsmæssig karakter omkring privatbilen.
Det kan vi diskutere i en anden sammenhæng.
Det gør det.
En af de allervigtigste faktorer er måske muligheden for at have den individuelle trafik.
Vi kan diskutere detaljerne i det, og vi kan diskutere instrumenterne, men at det er en faktor, der virkelig betyder noget, vil jeg holde fast i.
Hr. Holger Graversen tager afstand fra klapjagten på privatbilismen.
Det er jeg glad for.
Gid man kunne man sige det samme om samtlige hr. Holger Graversens partifæller.
Så spørger hr. Graversen: Hvad er egentlig problemet, hvis man laver lokalplaner i landsbyerne?
Jamen hvorfor egentlig gøre det, hvis der ikke er et behov for det?
Man kan bare flytte zonelovskompetencen.
Så kan man helt undgå det og en masse administration, der ligger i at skulle udarbejde disse lokalplaner.
Teknisk er jeg naturligvis enig i, at den mulighed foreligger.
Jeg sidder jo altså stadig væk i en kommunalbestyrelse i en landkommune, så jeg ved det godt.
, men jeg må dybt rødmende erkende over for hr. Ebbe Kalnæs, at hvis vi flyttede de der 16,8 mio. kr. fra landdistriktspuljen over i bloktilskudspuljen, så tror jeg, at de ville forsvinde.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-16:
Først vil jeg gerne sige til SF's ordfører, at der er meget i indlægget fra SF's ordfører, vi er ganske enige om.
Det vil jeg vende tilbage til.
Jeg kan næsten ikke nære mig, for netop spørgsmålet om den kommunale finansiering, som SF's ordfører var inde på her, ligner næsten et tilsagn om, at vi kunne sætte os ned og prøve at få drevet en proces i gang, hvor vi for alvor gik ind og fik analyseret, hvordan den kommunale finansiering virker, for alvor fik kigget på virkningerne af bloktilskud og de dybe tilfældigheder, der er i bloktilskuddene og bloktilskuddenes virkning.
Vi kan ikke få Kommunernes Landsforening til at gøre noget som helst ved det, for det kan man ikke blive enig om, og derfor er det altså et spørgsmål om Folketingets vilje til at sætte nogle i gang med at analysere det her, for vi taler faktisk ofte i den her sammenhæng om noget, ingen ved noget om.
Holger Graversen (S), 2000-05-16:
Jeg vil godt have lov at spørge hr. Kirk med hensyn til Post Danmark: Hvis det skulle totalliberaliseres, skulle være selvstændig virksomhed, er grundlaget så ikke totalt forsvundet for at tage de samfundsmæssige hensyn, og er grundlaget omvendt ikke væk for, at det kan være en almindelig profitskabende virksomhed, hvis man skal have indbygget de samfundshensyn, som vi i øjeblikket kan kræve af Post Danmark med den status, det har?
Det vil jeg godt høre hr. Kirks bemærkninger til også.
Og endelig ville jeg gerne høre hr. Kirks bemærkninger til lukkeloven.
Er man fortsat tilhænger af fuldstændig at afskaffe lukkeloven?
Jens Kirk (V), 2000-05-16:
Skal jeg forstå hr. Kristen Touborgs ord sådan, at det næsten er et tilsagn om, at vi skal have en ny kommunal udligningsreform?
Vi skal måske tilbage til den gamle igen?
For mig er den her debat om landdistrikter ikke et spørgsmål om store eller små landbrug, og jeg vil gerne spørge hr. Touborg om, hvor mange stuehuse der i grunden står tomme på landet.
Er der nogen, der står tomme? Det næste er vel, at SF påstår, at landbruget skal slå sig sammen i større virksomheder.
Vi ved, at der nu skal bygges et storslagteri, og vi ved, at det flytter fra et område.
Man kan spørge sig selv om årsagen til, at det flytter fra et vist område til et andet.
En af årsagerne er i hvert fald, at der ikke er en motorvej, at der mangler tilkørselsforhold.
Hvad er SF's holdning - til EU ved jeg godt for de flestes vedkommende, men til transporten for landdistriktsbefolkningen?
Skal det hele være kollektivt, eller skal vi have lov at køre i bil?
Skal vi eventuelt have nedsat vægtafgift, have gule plader på eller noget andet?