Frank Jensen (S), 2000-03-30:
Som udenrigsministeren nævnte, blev det på Det Europæiske Råds møde i Köln besluttet at udarbejde et charter, der skal indeholde de grundlæggende rettigheder, som EU's institutioner skal respektere i deres arbejde.
EF-Domstolen har ganske vist for længst fastslået, at den vil være garant
for EU's respekt for grundrettighederne, herunder menneskerettighederne.
At EU skal respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder fremgår også af EU-Traktaten.
Jeg kan her henvise til artikel 6.
Det fremgår af denne bestemmelse, at Unionen bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne.
For den enkelte borger kan det imidlertid være meget svært at få et præcist overblik over, hvilke grundlæggende rettigheder borgerne har i forhold til EU's institutioner. Rettighederne skal nemlig udledes dels af en meget omfattende retspraksis fra EF-Domstolen, dels af en række internationale konventioner og de fælles forfatningsmæssige traditioner, der er i medlemslandene.
Det er den væsentligste baggrund for, at stats- og regeringscheferne har besluttet at nedsætte et udvalg, der skal udarbejde et charter for grundlæggende rettigheder.
Formålet med charterarbejdet er med andre ord at synliggøre de grundlæggende rettigheder, som borgerne allerede i dag har, over for EU's institutioner.
Den danske regering har i overensstemmelse med sin traditionelle menneskerettighedspolitik støttet udarbejdelsen
af et EU-charter.
borgernes tillid til EU
I forhold til Kölnkonklusionerne er det tanken, at charteret skal rette sig mod EU's institutioner og således alene vedrøre forholdet mellem borgerne og EU.
Regeringen finder, at der netop i forholdet mellem borgerne og EU's institutioner er behov for et charter.
Alle EU's medlemstater har tiltrådt den europæiske menneskerettighedskonvention, herunder har alle medlemstaterne tiltrådt en lang række andre internationale menneskerettighedskonventioner.
Efter regeringens opfattelse er der således i medlemsstaterne en effektiv og velfungerende menneskerettighedsbeskyttelse i dag.
Det samme kan imidlertid ikke fuldt ud siges om menneskerettighedsbeskyttelsen i EU, når man ser på grænserne for EU-institutionernes handlefrihed.
EU har ikke tiltrådt den europæiske menneskerettighedskonvention.
Som jeg allerede har nævnt, bygger Unionen dog på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet.
EU-charteret vil i den forbindelse kunne få karakter af en konkretisering og præcisering af disse principper og rettigheder, som EU-samarbejdet hviler på.
Kölnkonklusionerne giver Charterudvalget et mandat til at klarlægge og nedskrive de eksisterende grundrettigheder i et udkast til politisk dokument.
Det ligger uden for Charterudvalgets mandat at udarbejde en egentlig juridisk bindende tekst, det fremgår klart af Kölnkonklusionerne.
Fra regeringens side fastholder vi da også den linje, at charteret bør udformes som et politisk dokument.
Det egentlige arbejde med udformningen af charterets bestemmelser har nu langtfra taget helt endelig form.
Udvalget har på grundlag af et udkast fra sekretariatet allerede haft de første indledende drøftelser af en række klassiske frihedsrettigheder, som bl.a. er kendt fra den europæiske menneskerettighedskonvention.
Disse drøftelser viser en generel enighed blandt regeringsrepræsentanterne om, at charteret ikke bør indeholde en omskrivning af bestemmelserne i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Den danske regering lægger i sit arbejde med charteret stor vægt på at undgå risikoen for konflikt mellem charterets rettigheder og internationale menneskerettighedskonventioner, herunder særligt den europæiske menneskerettighedskonvention.
En konflikt mellem flere forskelligartede regelsæt om menneskerettigheder vil nemlig kunne føre til retsusikkerhed og i yderste konsekvens til en ringere menneskerettighedsbeskyttelse i EU stik imod hensigten med charteret.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at Europarådets observatører i Charterudvalget gentagne gange har påpeget risikoen for en ringere retsbeskyttelse, såfremt man i formuleringerne afviger fra de tilsvarende bestemmelser i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Senest har Europa-Parlamentet i en udtalelse om EU-charteret for nylig understreget, at charteret på ingen måde må konkurrere med den europæiske menneskerettighedskonvention.
En lang række meget væsentlige spørgsmål har endnu ikke været genstand for en formel drøftelse i Charterudvalget.
Det drejer sig navnlig om charterets nærmere indhold og dets anvendelsesområde.
Med hensyn til charterets indhold følger det, at kun konklusionerne af charteret som udgangspunkt skal indeholde menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.
Heri ligger, at det må forventes, at charteret foruden borgerlige og politiske rettigheder sandsynligvis vil indeholde en række økonomiske og sociale rettigheder.
Det er f.eks. valgret til de lokale valg og lignende.
På dette punkt er der således tale
om rettigheder, som i vidt omfang følger af allerede et eksisterende traktatgrundlag, eller som kan udledes af EF-Domstolens praksis.
Indtil videre har Charterudvalgets præsidium udelukkende forelagt de delegerede udkast til bestemmelser, som navnlig vedrører borgerlige og politiske menneskerettigheder samt rettigheder, der tilkommer unionsborgere.
Regeringen lægger vægt på, at den danske overenskomstmodel for arbejdsmarkedet ikke berøres som følge af udarbejdelsen af charteret.
Vi må sikre, at der ved udformningen af bestemmelserne om arbejdstagerrettigheder tages hensyn til nationalt særpræg og traditioner på arbejdsmarkedet i det enkelte land.
For så vidt angår charterets anvendelsesområde vil regeringen arbejde for, at charteret først og fremmest kommer til at gælde for EU's institutioner.
Som jeg nævnte tidligere, er det her, der er behov for et charter, et charter, der udformes som et politisk dokument, der synliggør EU's menneskerettighedsforpligtelser og tydeliggør den enkelte borgers rettigheder over for EU's institutioner.
En øget menneskerettighedsbeskyttelse af borgerne i forhold til EU's institutioner er også i dansk interesse.
Regeringen lægger afgørende vægt på, at charteret ikke skal tillægge EU nye kompetenceområder.
Kompetencefordelingen mellem EU's institutioner og medlemslandene skal ikke ændres.
Denne klare holdning er der bred tilslutning til blandt regeringsrepræsentanterne i Charterudvalget.
Det ligger i øvrigt efter konklusionerne uden for Charterudvalgets mandat at foreslå en udvidelse af EU's kompetence.
Lad mig afslutningsvis sige, at regeringen i overensstemmelse med de synspunkter, jeg her har gjort rede for, vil arbejde for, at charteret kommer til at synliggøre EU's forpligtelser på menneskerettighedsområdet, at charteret udformes således, at det ikke skaber konflikt mellem den europæiske menneskerettighedskonvention og andre internationale menneskerettighedskonventioner, og at charteret ikke kommer til at ændre på kompetencefordelingen mellem EU-institutioner og medlemslandene.
Forhandling