Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-24:
Når jeg brugte ordet syltekrukke i begrundelsen for forespørgslen, er det naturligvis, fordi jeg har kunnet konstatere, at selv om Enhedslisten over for de andre partier her i Folketingssalen har lagt op til, at vi skulle forsøge at nå frem til at træffe beslutning om aktiv handling under den her forespørgsel, så har partierne ikke vist nogen som helst form for interesse for sagen, men har nærmest markeret, at de slet ikke var interesserede.
Og derfor bekymrer det mig, sådan som billedet tegner sig, men jeg håber, når de andre ordførere kommer i løbet af debatten, at det så vil vise sig, at der tegner sig et andet billede; det håber jeg da.
Men når jeg så læser miljøministerens melding, som er refereret i Politiken i dag, hvoraf det fremgår, at der faktisk ikke kommer til at ske noget på pesticidområdet af betydning, ja, så bliver jeg altså bekymret for det.
De mangler jo altså, og det er dem, jeg er bange for man vil lægge ned i en syltekrukke.
Det er efter min mening urimeligt, at de forbrugere, der ønsker økologiske produkter, faktisk skal betale ekstra to gange, sådan som ordningerne er skruet sammen i øjeblikket.
Først skal de over skatten betale til EU's ordninger, der favoriserer det konventionelle landbrug, bl.a. ved den høje hektarstøtte til korn, og nu bliver den yderligere forhøjet.
De favoriserer det konventionelle landbrug, og det er på bekostning af økologien, at det sker.
Det betaler man så første gang som skatteyder.
Anden gang betaler man så, når man skal hen i butikken og skal betale en merpris, fordi de økologiske varer er dyrere end de konventionelle.
Det er ikke rimeligt.
Og derfor skal vi have en ligestilling, i det mindste mellem økologisk og konventionelt landbrug, også så forbrugerne kan få varerne til en rimelig pris.
Det kan vi gøre, foreslår vi i Enhedslisten, ved at lægge støtteordningerne om, ved at genåbne landbrugspakken i EU, således at man også får støtte til græsarealer.
Det er jo her, det helt store problem ligger.
EU-støtteordningerne favoriserer ensidig drift med korn og giver dårlig støtte til dem, som har en alsidig drift med græs og sædskifte; et godt og fornuftigt sædskifte, som det økologiske landbrug står for.
Og dér bliver vi altså nødt til at kigge på de grundlæggende mekanismer i støttesystemet.
Det er jo også sådan, at i øjeblikket får konventionelle landmænd særlig hektarstøtte til dyrkning af følsomme områder, men de økologiske får ikke nogen miljøbonus.
Vi synes, de skal have en miljøbonus.
Og så har man oven i købet her fra 1999 skåret den såkaldte opretholdelsesstøtte ned, som økologerne har, når de er færdige med omlægningen.
Og derfor vil vi fra Enhedslistens side foreslå, at vi går i gang, at vi tager fat nu, og derfor fremsætter vi følgende:
Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget ønsker at styrke omlægning til økologisk landbrug, opfordrer Folketinget regeringen til - at arbejde for, at opretholdelsesstøtten som minimum genoprettes til 1998-niveau, og at der indføres en miljøbonus til økologiske landmænd på linje med støtten til særligt følsomme landbrugsområder samt at kræve en ændring af EU's støtteordninger, så økologisk landbrug som minimum ligestilles med konventionelt, - at arbejde med en målsætning om omlægning af 50.000 hektar om året i de kommende år og afsætte midler hertil i finanslovforslaget for år 2000, - at fremsætte forslag om finansiering af denne omlægning gennem opkrævningen af en kvælstofoverskudsafgift og midler fra landbrugets promille- og produktionsafgiftsfonde, - at fremsætte forslag om den offentligt ejede jords overgang til økologisk drift samt om fremme af økologisk mad i institutioner og storkøkkener, og - at fremlægge forslag om styrkelse af den økologiske forskningsindsats.«
Jeg er ganske enig i det synspunkt, at der heldigvis stadig vil foregå en vældig udvikling i økologisk retning ude i samfundet, og at den nok skal fortsætte, også selv om vi ikke havde en debat i Folketinget.
Det er jeg fuldstændig enig i, heldigvis er det sådan. Men jeg må sige, at jeg er overrasket over f.eks. hr. Erling Christensens melding, hvor han nærmest antyder, at han egentlig helst havde været fri for en folketingsdebat.
Jeg må indrømme, at da »Aktionsplan II« fremkom, rejste vi fra Enhedslistens side en forespørgselsdebat, fordi vi havde den umiddelbare formening, at nu måtte der være mulighed for, at vi her i Folketingssalen dels kunne få en god offentlig debat - og det synes jeg er fornuftigt i sig selv - men også få en vedtagelse af nogle ting.
Og så skal man høre her, at det er bare for at profilere Enhedslisten osv. osv.
Det er faktisk Enhedslistens interesse og ønske, at man fremmer den økologiske omlægning, og det er ganske enkelt derfor, vi har rejst denne forespørgselsdebat.
Jeg håber, at resten af debatten kan blive mere saglig end den stribe korte bemærkninger, som vi har været vidne til her.
Så skal jeg svare på hr. Ole M. Nielsens spørgsmål om kornstøtten.
Det er jo altså sådan - hvis hr. Ole M. Nielsen har tid til at lytte; det har han ikke, men jeg vil alligevel sige det til Folketinget - at kornstøtten får økologiske landmænd naturligvis også, men de får ikke hektarstøtte til græsavl, og hr. Ole M. Nielsen ved, at det er nødvendigt af hensyn til et fornuftigt sædskifte og foder osv. at have et græsareal til at indgå i driften.
Hvis man omlægger fra korn til græs
Derfor er der altså en diskrimination af det økologiske jordbrug indbygget i EU's støtteregler, og den bliver værre på grund af de vedtagelser, som det ser ud til man nu vil gennemføre på topmødet.