runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-27:
Venstres ordfører siger, at disse skattelettelser er sandelig finansierede, dersom hvis såfremt ifald man overholder de målsætninger, som bl.a. er opstillet i 2010-planen. Hvis vi læser rapporten fra Det Økonomiske Råd, altså landets viseste mænd på det økonomiske område, siger de imidlertid bl.a., at de skattelettelser, der er lagt op til, måske kan øge arbejdskraftudbuddet, men at effekten er usikker.
Det vil sige, at allerede fra starten er vi på usikker grund.
Videre siger de, at der er intet behov for en finanspolitisk lempelse, og det er netop det, regeringen gør.
Skattelettelserne vil ikke øge arbejdskraftudbuddet maksimalt, men regeringen vælger alligevel den model, vi kan se her.
Vismændene siger, at skattelettelserne forværrer den finanspolitiske holdbarhed, og oven i hatten kommer oven i købet, at det skattestop, det hele bygger på, er direkte skadeligt på længere sigt.
Sådan er bedømmelsen fra de viseste mænd i Danmark af regeringens politik.
Den er vel på et niveau omkring 03, og kan Venstres ordfører ikke godt se, at der ikke er meget, der tyder på, at skattelettelserne er finansierede, og at der dermed ikke er tale om reelle skattelettelser?
Morten Homann (SF), 2003-05-27:
Det er jo en sandhed med modifikationer, at disse skattelettelser er med til at hjælpe folk ind på arbejdsmarkedet.
Også efter regeringens egne tal er det i hvert fald ganske ganske pauvert, hvad der kommer ud af dem.
Man bruger 1,5 mio. kr. i skattelettelser for hver eneste person, man får i arbejde, og er det ikke en ret dyr måde at skaffe folk i arbejde på?
Det andet, jeg godt vil spørge hr. Peter Christensen om, er vedrørende den forventede efterbevilling, man forventer skal finansiere skattelettelserne.
Så sent som tidligere i dag har vi haft en debat om, at det ikke går så godt, som det burde med den danske økonomi, og hvad er hr. Peter Christensen og Venstres bud på, hvad der skal ske den dag, forudsætningerne for 2010-planen måske ikke holder?
Skal der komme nye skattestigninger?
Eller skal der skæres yderligere i velfærden?
Det synes jeg folk har krav på et svar fra Venstre på.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-27:
Jamen det er da også glædeligt for os, at vi har de psykisk syge børn på dagsordenen her i dag, og fra alle partier lyder der mange gode meldinger, synes jeg.
Det synes jeg også der gør, når det gælder det forslag til vedtagelse, som kommer fra regeringen og fra Dansk Folkeparti.
vil jeg sige til fru Anne Baastrup, at vi ser gerne en opprioritering på det her område, og heller ikke kun lige via satspuljeforliget.
Men jeg bliver jo nødt til at nævne det, når fru Anne Baastrup er en af dem, der har været med i satspuljeforliget. Hr. Kim Sejr har også været med i satspuljeforliget, men det har Dansk Folkeparti altså ikke.
Men vi har fortsat den mening, at det er et område, der skal opprioriteres, og det står højt og klart i det forslag til vedtagelse, som sikkert også ligger på fru Anne Baastrups bord.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Kristeligt Folkeparti vil gerne have, at regeringen får lavet
en lov, så en børneombudsmand kan etableres.
Dansk Folkeparti er ikke enig i, at børns vilkår i dagens Danmark generelt er så ringe, at en yderligere institution, en børneombudsmand, skal opbygges. Bortset fra at dette vil være en yderligere offentlig institution, som lige så stille vil vokse sig til en god størrelse, finder vi det ikke nødvendigt i forhold til de allerede eksisterende.
I dag har vi Børneråd, børnetelefon, kontaktpersoner, børnepædagoger og skolelærere osv.
Der er en hel masse mennesker, som er interesserede i og parate til at tage sig af problemer for børn.
Man kan også nemt forstille sig en ret uheldig effekt af en børneombudsmand, hvis en let strid teenagepige eller -dreng anklager institution eller forældre for nogle ting, som meget nemt kan ryge ud ad en tangent, hvor man egentlig kan komme ud for nogle uheldige effekter af en sådan henvendelse fra et barn.
Problemerne i dette forslag synes vi egentlig kan vise sig at blive større, end de fordele man gerne vil opnå.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-27:
For Det Konservative Folkeparti er indsatsen for psykisk syge børn et overordentlig vigtigt emne.
Et barn, som i forbindelse med en psykisk lidelse kommer ud for at skulle vente mange måneder på diagnose og behandling, får slået sin barndom i stykker på en måde, så det er helt uopretteligt.
Det drejer sig bl.a. om aftalen med kommunerne om udbygning af tilbuddene i børne- og ungdomspsykiatrien, en aftale, der blev indgået i forbindelse med økonomiaftalen med kommunerne for 2002.
De mange tiltag har da også givet nogle resultater.
F.eks. er antallet af udskrivninger i perioden fra 1996-2001 steget med 20 pct., og antallet af afsluttede ambulante behandlinger i samme periode er steget med hele 80 pct.
Det er det desværre ikke.
Der er stadig alt for mange børn og unge, der må vente for længe på forundersøgelser og behandling, og antallet er desværre ikke for nedadgående, selv om antallet af behandlinger er steget kraftigt.
Det er der flere grunde til.
En af dem er, at de børneårgange, der er i øjeblikket, er større end de foregående, men det forklarer langtfra stigningen i presset på området.
Den øvrige stigning er ikke umiddelbart forklarlig.
Det, man mest kan frygte, og det, som nogle også har været inde på, er, at der er en større andel af børn og unge, der får psykiske problemer.
Med hensyn til yderligere forøgelse af behandlingskapaciteten og nedbringelsen af ventetiderne støder vi desværre på en alvorlig forhindring, nemlig mangel på speciallæger på området.
Derfor er det særlig vigtigt, at man overalt bestræber sig på at udnytte andre faggrupper.
Et godt samarbejde mellem alle aktører vil kunne bidrage til, at henvisningerne til speciallægebehandlinger bliver så kvalificerede som muligt.
Det vil forhindre, at børn eller unge bliver henvist, medmindre de helt sikkert har behov for den højt specialiserede behandling.
Det Konservative Folkeparti vil også fremover følge udviklingen på det børne- og ungepsykiatriske område nøje.
Det er dybt ulykkeligt, når børn får dele af deres barndom formørket eller ødelagt af psykisk sygdom og af at vente på behandling.
Erik Mortensen (S), 2003-05-27:
Nu har fru Dyremose det jo med i nogle situationer at være utrolig glad for, at noget sker.
En gang imellem, vistnok sidste gang, bad jeg formanden reagere over for uhøvisk tale, men lad nu det være.
ASP blev der sagt.
Så havde jeg ikke læst det, nemlig anti-et-eller-andet, men det er nu også lige meget.
Der står noget andet i lovforslaget, men det er nok det samme, vi taler om.
Der var lige nøjagtig vendingen om - men det kommer ministeren nok og svarer på - at jo før jo bedre.
Jo før, man får det indført, desto større provenutab bliver der jo, i det omfang bilerne overhovedet findes.
Jeg må så indrømme, at det aner jeg ikke, men det gør de formentlig.
Men altså jo før, vi får det indført, desto større provenutab bliver der.
I øjeblikket, som det fremgår af forslaget, nærmer vi os altså 1 mia. kr., og det vil sige, at fru Dyremose så mener, at det bør være højere.
Jeg har selvfølgelig endnu ikke hørt noget om, hvor de penge skal komme fra, men det burde den konservative ordfører også sige en smule om måske.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-27:
Allerede da en svensk undersøgelse i marts måned viste, at det her såkaldte ESP-system, altså antiudskridningssystem, kan reducere udskridningsulykker med mellem 20 og 40 pct. alt efter vejrforholdene, sagde vi Konservative, at her må der skrides ind, her bør der gribes til handling.
At få nedsat afgiften på det såkaldte ESP-system har derfor siden marts måned været en hjertesag for mig som konservativ skatteordfører.
Sikkerhedsudstyr, der redder menneskeliv, bør ganske enkelt ikke brandskattes.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi varmt alle tiltag, der gør sikre biler billigere og dermed mere tilgængelige for de almindelige bilister, så man kan være med til at øge sikkerheden på de danske veje.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti også utrolig glade og synes, det er meget prisværdigt, at skatteministeren med dette lovforslag efterkommer ikke bare det konservative ønske, men nu også Færdelsstyrelsens anbefalinger om, at det såkaldte ESP-system ikke skal brandskattes. I Det Konservative Folkeparti er vi desuden meget tilfredse med også den lempede afgift for selealarmer.
Som sagt er det god konservativ politik, at sikkerhedsudstyr, der redder menneskeliv, ikke skal brandskattes.
I Det Konservative Folkeparti er vi åbenbart - lidt i modsætning til Socialdemokratiet, kan jeg forstå - utrolig glade for, at skatteministeren har taget initiativ til at fremsætte dette lovforslag inden sommerferien trods den knappe tid.
Vi er også utrolig glade for, at Folketinget har bevilget den opbakning, der skulle til for at få hastebehandlet denne sag, for det er utroligt vigtigt, vil jeg sige til hr. Erik Mortensen, at få denne sag hurtigt igennem.
Det gælder sikkerheden på de danske veje, det gælder bilsalget, det gælder bilisternes sikkerhed for, hvad deres situation er.
Det handler om, at nu kan vi gennemføre det her pr. 1. juli.
Det vil sige, at allerede pr. 1. juli vil flere bilister kunne købe en sikrere bil til en billigere penge.
Det vil formentlig kunne redde menneskeliv, og vi vil samtidig ved ikke at udskyde processen undgå en situation, hvor bilsalget ville gå endnu mere i stå, fordi man afventede
den afgiftsreduktion, som ville komme på et senere tidspunkt.
Af hensyn til udskiftningen af bilparken og ikke mindst af hensyn til sikkerheden for danske bilister er det derfor utrolig vigtigt og utrolig godt og utrolig prisværdigt af skatteministeren, at han har formået at få det her fremsat og behandlet på så kort tid. Vi er i Det Konservative Folkeparti utrolig glade for både selve forslaget og for den hurtige behandling.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-27:
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Det foreliggende lovforslag går ud på at give fradrag i beregningen af registreringsafgift for det elektroniske stabiliseringsprogram, også kaldet ESP, og for selealarmer.
Det er hensigten med fradraget for sikkerhedsudstyret, at det skal vinde større udbredelse blandt nye biler og med tiden blive standardudstyr i alle biler i Danmark.
I Dansk Folkeparti er vi af den principielle opfattelse, at sikkerhedsudstyr til biler ikke skal beskattes.
Regeringen vil nu omsætte det ønske til lov, og det vil Dansk Folkeparti kvittere for og støtter
derfor lovforslaget.
Erik Mortensen (S), 2003-05-27:
Vi kan da kun give hr. Kristian Jensen ret i, at regeringen har handlet resolut, og vi, der kommer nordenfjords fra, vil sige, ja, endda så godt og well, for det var dog en ualmindelig hurtig reaktion, vil jeg næsten sige.
For hvorfor dog på nuværende tidspunkt tage en første behandling - ikke tidspunktet af døgnet, men tidspunktet på folketingsåret?
Er det virkelig så vigtigt, at man skulle have dispensation og haste et sådant lovforslag igennem? Selvfølgelig er intentionerne i lovforslaget indlysende, og jeg kan heller ikke forestille mig, at nogen vil gå imod dem. I samme forbindelse skal jeg hilse og sige fra Det Radikale Venstre, at det vil de heller ikke, og de vil også støtte det tilsagn, som jeg nu giver fra Socialdemokratiets side.
Men selvfølgelig undrer man sig over, at det virkelig skulle være en hastesag af den karakter, at man skal give dispensation for behandling i Folketinget på den her tid af folketingsåret.
Og så skal jeg selvfølgelig stille det spørgsmål, som jeg bragte frem tidligere på aftenen, og hvor ministeren sagde, at det skulle han gerne svare på, når vi kom til punktet.
Spørgsmålet lyder: Hvor kommer egentlig den der næsten 1 mia. kr. fra, som man skønner som mindreprovenu i løbet af den periode, i hvilken man forventer lovforslaget skal virke?
Det er dog knap 1 mia. kr. Kan de findes inden for det råderum, hvorom regeringen jo allerede har sagt, at det er det maksimale overhovedet, man kan tale om inden for skattestoppet?
Selvfølgelig kunne man, som hr. Kristian Jensen siger,
godt indregne nogle besparelser; selvfølgelig nogle mere eller mindre fiktive og teoretiske besparelser i forbindelse med øget trafiksikkerhed osv.
Men det står der jo ikke noget om.
Så det vil sige, at man bare kører videre med besparelser, et mindreprovenu på ca. 1 mia. kr.
Det er dog nogle penge, vil jeg sige.
For det er logik, det gør det jo.
De billigste biler med det ringeste udstyr får selvfølgelig også i henhold til den her model den mindste rabat.
Der er ikke rigtig nogen konsekvens i det.
Det er klart, at de tal, man opererer med, de besparelser, man opererer med, viser, at jo større tal, man opererer med, desto mere relaterer det jo til dyrere biler.
Og det vil sige de biler, der i forvejen har den største sikkerhed indbygget.
Det virker virkelig, som om det her er
huhej vilde dyr derudad.
Jamen det skulle bare med, og det er en god idé, selvfølgelig, men det virker virkelig, som om det her er hovsa, hovsa, hovsa.
Der er ikke penge til det, der er ikke gennemtænkt nogen konsekvens, der er overhovedet ikke gennemtænkt noget omkring retfærdighed, hvis man kan tale om det i den her sammenhæng.
Det kan man selvfølgelig ikke, men man forærer simpelt hen de dyreste biler den største fordel.
Det er da muligt, at det er en del af regeringens koncept, det skal jeg ikke kunne svare på, men vi kunne naturligvis ikke i Socialdemokratiet drømme om at sige nej til en øget sikkerhed på området, så derfor støtter vi det selvfølgelig.
Men det er godt nok, må jeg sige, med nogen, jeg vil ikke sige skepsis, men med en lille smule humor måske.
Jeg vil sige: Det var dog utroligt!
Kristian Jensen (V), 2003-05-27:
Da Venstres ordfører, hr. Freddy Dam, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på Venstres vegne sige, at vi er meget glade for, at regeringen nu har fremsat det her lovforslag om en lavere registreringafgift, et fradrag for de personbiler, der er udstyret med det såkaldte ESP, nemlig et elektronisk stabiliseringsprogram.
Det er af branchen blevet udråbt til det største fremskridt for færdselssikkerheden siden indførelsen af trepunktsselen, og dermed vistnok, hvis jeg husker rigtigt,
det største fremskridt i noget, der ligner 52 år
Det har været en arbejdsgruppe, som under Færdselsstyrelsen har vurderet, hvad det er for et sikkerhedsudstyr, der er relevant at give fradrag for, og det er der nu kommet en indstilling til.
Den indstilling har regeringen valgt at følge meget resolut, og det betyder, at der nu indføres fradrag for netop elektroniske stabiliseringsprogrammer, ESP-systemer, og at der også for selealarmer bliver indført et fradrag.
Vi synes i Venstre, det er godt, at regeringen har handlet så resolut, og vi bakker op om forslaget, og så vil vi også have den indstilling, at det her efter vores opfattelse vil betyde, at der kommer færre tilskadekomne i trafikken, færre dræbte.
Men da man ikke på forhånd kan sige, hvor mange og hvorledes, så har regeringen ikke valgt at indregne en eventuel forbedring i forhold til, at der kommer færre tilskadekomne.
Det synes vi er en fornuftig, forsigtig politik, men det er vores opfattelse, at det her vil gavne trafiksikkerheden og dermed også på længere sigt økonomien.
Line Barfod (EL), 2003-05-27:
For Enhedslisten er det meget vigtigt at sikre børns rettigheder.
Vi anser retten til et godt børneliv som helt central af hensyn til barnet og af hensyn til barnets muligheder, når det vokser op.
Vi har derfor bl.a. fremsat forslag - utallige gange vil
nogle måske sige - om en miljølov for børn og unge, så de forhold, samfundet tilbyder i daginstitutioner, fritidshjem og -klubber, får en ordentlig kvalitet. Vi har med glæde set, hvordan Socialdemokraterne og Kristeligt Folkeparti i denne folketingssamling er blevet inspireret af vores forslag og selv har fremsat varianter over det.
Vi har sådan set kun ét alvorligt problem med beslutningsforslaget fra Kristeligt Folkeparti.
På linje med mange andre ordførere i dag synes vi ikke, at begrebet ombudsmand skal bruges i flæng.
Det er vigtigt, at betegnelsen bruges om Folketingets Ombudsmand og kun dér.
Til gengæld synes vi, at der kan være meget fornuft i at få oprettet en klageinstitution for børn, som er målrettet til børn og for børn.
Kim Sejr (RV), 2003-05-27:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Det Radikale Venstre er optaget af børns rettigheder i samfundet, og heldigvis er der også gode tendenser til, at vi vil lytte mere og høre mere på, hvad børn siger.
Vi har netop fået vedtaget en lov på anbringelsesområdet, hvor vi jo sikrer, at der skal høres mere på, hvad børn vil, og heldigvis for det.
Lige præcis forslaget om en ny børneombudsmandsinstitution er vi lidt skeptiske over for, igen ud fra argumentet om, at vi nødigt vil have, at den nuværende Ombudsmandsinstitution devalueres.
Vi synes måske, at nogle af de opgaver, som man ville lægge i en børneombudsmandsinstitution, kunne man overveje at placere et eksisterende sted; det kunne være Børnerådet.
Og med det, vi har hørt fra socialministeren, synes jeg, at det var en af de muligheder, man kunne diskutere videre.
FN's Børnerettighedskomité har jo anbefalet, at Danmark udvider Børnerådets mandat til netop at omfatte individuelle sager og klager fra børn.
Derfor er vi skeptiske over for at have en egentlig børneombudsmandsinstitution, men vil gerne diskutere, at indholdet i sager i forhold til børns klager og rettigheder lægges et andet sted.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Jeg er faktisk helt enig med hr. Villy Søvndal i, at man skal tage utrolig meget vare på børnene, selvfølgelig skal man det.
Men det, vi ikke er interesseret i, er at opbygge en ny institution a la en ombudsmandsinstitution til at klare de problemer.
Vi mener, at de eksisterende er ganske udmærkede.
Og der, hvor der sker svigt, er det yderst beklageligt, og det skal der selvfølgelig tages hånd om, og det skal der være meget opmærksomhed omkring.
Og igen: Hvis nogle af de eksisterende institutioner trænger til en afpudsning, så har vi jo fået en lovning fra ministeren på, at det vil hun se på.
Det er jeg helt sikker på vil være tilfredsstillende for alle parter.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-27:
Der, hvor jeg kunne blive bekymret for, hvis jeg var et trængt barn i vores samfund, var den grundlæggende antagelse, som var Dansk Folkepartis grundlæggende linje, at man skulle passe på med ikke at lægge for meget vægt på det, børn sagde, for det kunne også skabe uro og sådan noget.
Og vi har i dag ikke tilstrækkelig sikre veje for de børn at gå, der bliver ramt af den ene eller anden type af overgreb fra dem, der har forældremyndigheden, men også i samfundslivet i øvrigt.
Men det, jeg tror man skal passe på ikke at overse i den her debat, er, at vi har en gruppe børn, der ikke har nogen, der varetager deres interesser.
Det er jo det, der fik mig til at sige, at ligesom voksne mennesker er børn også en slags mennesker, og det synes jeg Dansk Folkeparti mangler tilstrækkelig blik for i ordførertalen.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, hvor han i Dansk Folkepartis indlæg kan fornemme, at vi ikke synes, at børn er en slags mennesker.
Og så vil jeg samtidig glæde mig over, at hr. Villy Søvndal godt kan se nogle problemer i at lave en ombudsmand på ret så mange områder, således at institutionen som sådan kan devalueres og dermed miste sit sigte.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-27:
Da den konservative retsordfører, hr. Helge Adam Møller, og Venstres ordfører, fru Inge Dahl-Sørensen, ikke kan være til stede her, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti og Venstre fremføre følgende: I Danmark har vi et meget veludviklet omsorgsniveau, som opfylder den samme opgave som en børneombudsmand er tiltænkt, nemlig at føre tilsyn med at sikre børns rettigheder.
De kommunale tilsynsmyndigheder kan nemlig gribe ind i konkrete sager.
Det er faktisk det, de er der for.
Så er der jo tradition i Danmark for, at et barn i mange tilfælde er medlem af en familie, som jo også har ret og pligt til at hjælpe barnet og sikre, at det ikke lider overlast på nogen måde.
Det er sympatisk, at Kristeligt Folkeparti kæmper for børns rettigheder.
Men børns rettigheder er jo i vidt omfang allerede sikret både gennem den eksisterende Ombudsmand for både børn og voksne og i øvrigt af vores høje omsorgsniveau.
Der er altså i dag mange muligheder for disse børn, men om de er gode nok, og om børnene i øvrigt har kendskab nok til dem, er vi nu ved at få afdækket i den undersøgelse, som ministeren er i gang med sammen med Børnerådet.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Jo, vil jeg sige til hr. Kim Sejr, det er yderst konsekvent.
Og igen: De muligheder, der i dag findes, finder vi er fortrinlige og gode.
De skal uden tvivl pudses lidt til, men at oprette en ny offentlig institution, en børneombudsmandsinstitution, er ikke vores kop te.
Vi mener, at sådan nogle institutioner har det med at vokse sig større og større, og der er efter vores bedste overbevisning ikke brug for det.
Børn har det sådan set helt udmærket med de muligheder, der i dag findes for, at alle mulige voksne på alle niveauer holder øje med, at de ikke lider overlast.
Kim Sejr (RV), 2003-05-27:
Dansk Folkeparti har ønsket Det Danske Center for Menneskerettigheder nedlagt.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Igen: Vi finder, at de muligheder, der allerede er i dag, er gode, og ministeren har lovet at kigge kritisk på de eksisterende muligheder.
Det henholder vi os til og tror på, at det vil der komme noget godt ud af.
Selvfølgelig skal man tage sig af, hvad børn siger, men alligevel.
Jeg mener, at det kan have en uheldig effekt, at man ligesom giver børn en ret til eller en mulighed for at klage over stort set alle de forhold, de færdes i i hverdagen, på en sådan måde, at der kommer andre voksne ind og skal tage sig af en eller anden problemstilling.
Det er sådan set den uheldige effekt, som kan medføre, at institutioner agerer på en måde, som er uheldig over for børn, og ikke tør tage fat om de problemer, som børn egentlig nogle gange kan skabe.
En almindelig sund fornuft vil måske dreje sig hen mod, at man nærmest ikke tør forholde sig til nogle ting, fordi institutionen er bange for, at der vil komme en klage, som kan medføre et stort maskineri omkring den pågældende institution.
Igen: Selvfølgelig skal institutionerne opføre sig ordentligt og anstændigt over for børn, klart nok, men med alle de muligheder, der allerede i dag findes, synes jeg, vi er godt dækket ind.
Jann Sjursen (KRF), 2003-05-27:
Hr. Per Dalgaard sagde på Dansk Folkepartis vegne, at man frygtede uheldige effekter af Kristeligt Folkepartis forslag og specielt det, at det kan få uheldige konsekvenser, hvis børn får mulighed for at henvende sig og eventuelt klage over en bestemt daginstitution.
Det får mig til at stille hr. Per Dalgaard det lidt mere principielle spørgsmål, om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at børns udsagn i forhold til f.eks. deres daginstitution, for så vidt også i forhold til deres forældre
eller i forhold til andet, de måtte ytre sig om, er noget, man skal være lidt påpasselig med, for dem kan man nok ikke rigtig bruge til så meget.
Jeg synes ærlig talt, det lidt er det, man får indtryk af ud fra den måde, som hr. Per Dalgaard fik udtrykt sig på.
Om det så skyldes det lidt sene tidspunkt, eller det er et udtryk for mere principielle overvejelser, det vil jeg give hr. Per Dalgaard en chance for at gøre rede for her.