Lene Espersen (KF), 1999-02-10:
Det Konservative Folkeparti hilser de helt overordnede principper i det her lovforslag velkommen.
Vi synes, at IPPC-direktivet er et utroligt flot og stort skridt i den rigtige retning, man har foretaget på EU-plan.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man nu indfører nogle generelle principper, hvor man ser på forurening ud fra, om man så må sige, en integreret synsvinkel og derved forsøger at få løst nogle af de forureningsproblemer, der er.
Det er rigtigt, at lovforslaget går videre end det.
Jeg tror, det vil være meget hensigtsmæssigt, at vi får en mulighed for at kunne se det, så vi får en mulighed for at vurdere, hvor meget af det her, der, om man så må sige, er pålagt Danmark af EU, og hvor meget af det vi yderligere selv har tilføjet.
Men jeg må sige, at jeg synes, der er grund til at rose Miljøministeriet for den fremragende tekniske gennemgang, vi havde af lovforslaget i tirsdags.
Det har været utrolig nyttigt for os alle sammen, at vi skulle dykke ned i det og så få den tekniske gennemgang, og jeg synes det er på sin plads at rose det store arbejde, der er gjort, for at udvalgets medlemmer havde en mulighed for at sætte sig ind i det. Derfor er det Konservative Folkeparti også som udgangspunkt selvfølgelig positive over for det her lovforslag, fordi vi synes, det er rigtigt og vigtigt, men der er en lang række områder, hvor lovforslaget, synes jeg, egentlig også ganske tydeligt siger, hvad det er, det drejer sig om, og hvor vi måske har en bekymring om, at tingene går for vidt, eller hvor der i hvert fald er behov for en præcisering af omfanget af den lovgivning, som vi her står og diskuterer.
Et af de områder, vi kan tage som et af de første, er det, som allerede har været til en meget voldsom debat, og det er den rene danske regel om, at der indføres medarbejderinddragelse i miljøarbejdet.
Jeg har også lidt svært ved at forstå, hvorfor vi i Folketinget ligefrem skal indskrive det som et krav i en lov.
Altså normalt er det jo noget, arbejdsmarkedets parter selv finder ud af.
Og ved at have gennemlæst mange af høringssvarene, får man jo også et indblik i, at den måde, man varetager medarbejderinddragelsen på, er meget forskellig
Der er også bl.a. et krav, f.eks. hvis man vil ITO-certificeres, om, at medarbejderne skal inddrages i en lang række organer.
Så der er allerede på mange mulige måder sat et arbejde i gang, der skubber på, for at medarbejderne kan blive inddraget.
Jeg sætter ikke spørgsmålstegn ved, at det sikkert er godt, at medarbejderne bliver inddraget, men det er det rent principielle i, at vi begynder at blande os på et overenskomstområde, hvor jeg synes, der er nogle store problemer.
Ligeledes tror jeg også, at det er vigtigt, at vi begynder at se på, hvad der egentlig sker med det nuværende regelsæt, når vi indfører de nye ændringsforslag, for for os er det utrolig væsentligt, at man bevarer en fleksibilitet og en valgfrihed som bærende elementer i det her.
Jeg er fuldstændig klar over, at vi skal følge godkendelsesprocedurerne, og det synes jeg også er vigtigt, for der skal gerne være nogenlunde ensartede regler på EU-plan.
Men for mig at se virker det som overadministration,
hvis procedurerne bliver sådan, at en landmand f.eks., hvis han ændrer udbringningsområde, skal ind og have foretaget en revurdering.
Altså jeg tror, at det er meget, meget vigtigt, at der kommer nogle væsentlighedskriterier ind i det her, så der ikke bliver en frygt for, at det her bliver overbureaukratisk.
Jeg vil også sige sådan helt generelt, at det for Det Konservative Folkeparti er meget væsentligt, at vi får understreget, at sagsbehandlingstiden ikke bliver yderligere forlænget.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi i inddragelsen af offentligheden - altså hvor der kommer nogle åbenhedskriterier, og det synes vi er godt - ikke får offentligheden så meget inddraget, at det ender med, at det hele får opsættende virkning.
Jeg synes, det er udmærket, at man sender tingene ud til høring, men det skal altså også være sådan, at tingene kan komme på plads, når først myndighederne har sagt, at det er i orden.
Det tror jeg er utrolig væsentligt.
Man lægger op til, at selve kontroldelen skal ligge i amterne, og da det jo ikke er nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti ikke generelt finder, at der er det helt store behov for, at vi bevarer tre skatteudskrivende enheder i Danmark, og at vi ikke mener, at amterne behøver at løse den her slags opgaver, så har vi selvfølgelig også den helt principielle holdning til det, at vi synes, at miljøkontrollen skal bibeholdes i kommunalt eller fælleskommunalt regi.
Det synes vi vil være langt det mest fornuftige, og vi tror også, at det måske kan skabe lidt problemer, hvis man på den måde lader det ligge i forskellige bokse, alt efter hvad det er for nogle lister, man taler om.
Til sidst vil jeg godt komme ind på landbrugsområdet, for jeg har jo noteret mig, at Fødevareministeriet på en lang række områder er særdeles kritisk over for det her lovforslag, og det er jo i sig selv måske lidt ejendommeligt, at regeringen ikke har en fælles holdning på det her område.
Vi taler om VVM-regler, vi taler om regler i forbindelse
med vandmiljøplanen
, og så har vi det her IPPC-princip, og det virker altså noget uforståeligt, hvis vi ikke, når vi taler miljøregulering, har en proportionalitet i den måde, vi varetager reglerne på.
Hvis man har en regel om 250 dyreenheder, så er det den, der må gælde, og ikke 100 dyreenheder for dele af erhvervslivet. Jeg synes, det er meget, meget vanskeligt at forholde sig til, og det bliver i hvert fald ikke nemt for borgerne at forstå, at det, der i et regelsæt er i henhold til miljøreglerne, ikke er godkendt i et andet regelsæt, der også handler om miljøforurening.
Så det er en af de ting, vi gerne vil dyrke under udvalgsbehandlingen.
Men overordnet set er vi positive over for det her, men der er altså mange, mange områder, hvor vi kritisk må sige, at her bliver vi nødt til at have en yderligere forklaring fra ministeren for at have en sikkerhed for, at det ikke bliver for bureaukratisk.