Colette L. Brix (DF), 2005-11-22:
Jeg skal jo ærligt indrømme, at da de to lovforslag, L 50 og L 51, dumpede ind ad døren her sidst på ugen, kunne man ønske sig, at man var en rigtig revisor.
Dansk Folkeparti støtter regeringens arbejde med at lette de administrative byrder, men der er brug for lettelser, som er reelle, og som netto giver en lettelse i virksomhederne.
Med disse lovforslag vil regeringen bl.a. fjerne revisionspligten for selskaber med en omsætning under 3 mio. kr., og som har under 12 ansatte.
Ifølge lovforslagets bemærkninger giver dette en besparelse på 674 mio. kr., hvilket jeg synes er grebet lidt ud af den blå luft.
Vi vil ikke være med til at komme med forventninger, som er urealistiske.
Af bemærkningerne fremgår det, at 75.000 selskaber kan fravælge revisionspligten, heraf er 29.000 tomme holdingselskaber.
Reelt er der altså 46.000 selskaber med erhvervsaktivitet, som vil være omfattet af lovforslaget.
Selv om alle selskaber fravalgte revisionspligten, har jeg meget svært ved at se, hvordan man kan nå en besparelse på 674 mio. kr. Af den rapport, som Økonomi- og Erhvervsministeriet selv har bestilt, »Revisionshonorar for B-virksomheder med en vis erhvervsaktivitet« fra januar 2004, fremgår det således, at revisionshonoraret for de mindste selskaber er under 10.000 kr.
Det ligger typisk mellem 5.000 kr. og 8.000 kr.
Hertil kommer, at en del af revisionsarbejdet alligevel skal udføres, da der under alle omstændigheder skal rettes fejl og mangler i regnskabsmaterialet.
Selv samme rapport viser i øvrigt også, at det bliver dyrere at få udarbejdet regnskab, hvis det gøres uden revision.
Nu fravælger alle selskaber jo ikke revisionspligten.
I bemærkningerne står der, at man regner med, at 60 pct. af selskaberne vil fravælge revisionen eller have den reduceret.
Mig bekendt bygger denne antagelse på en ældre spørgeundersøgelse, hvor selskaberne ikke blev gjort bekendt med, at hvis revisionspligten afskaffes, så vil der komme en strammere skattekontrol.
På det tidspunkt vidste man nemlig ikke, at der med de nye selvangivelser er felter, hvor selskaberne skal krydse af, om der er foretaget revision og andet lovarbejde.
M019S12481321KAJE.FM Page 1263
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Det er derfor også meget kritisabelt, at der ikke står en eneste linje om, hvordan skattekontrollen skal indrettes, hvis selskaberne fravælger revisionen.
Der står kun, at der tilføres 45 ekstra årsværk til skattekontrollen.
Vil ministeren have administrative lettelser, så synes jeg, at man sammen med revisororganisationerne skal tage fat på de 40 internationale revisionsstandarder, som bestemmer, hvordan revisionen tilrettelægges og udføres i selskaberne.
Her kan der nemlig foretages mange forenklinger og fjernelser af overflødige arbejdsgange.
Det vil give lettelser til alle selskaber, som får udført revision.
Det vil langt overgå de administrative lettelser, som man kommer med her.
Hvis Dansk Folkeparti skal stemme for dette lovforslag, vil vi for det første gerne have en konkret oversigt over, hvilke kontrolforhandlinger som skattemyndigheder vil inddrage i ligningen og kontrolarbejdet for de selskaber, der fravælger revisionen.
Her og nu vil jeg gerne have, at ministeren bekræfter, at der er indført nye felter i erhvervsselvangivelsen, hvor virksomhederne skal krydse af, om de har fået deres regnskab revideret eller fået udført andet revisorarbejde.
Vil ministeren bekræfte de nye felter og dermed give mig medhold i, at det vil reducere antallet af virksomheder, der vil have lyst til at sætte kryds i nejfeltet, altså at der ikke er foretaget revision?
For det andet vil vi gerne have nye beregninger over de administrative lettelser, der er realistiske, det vil sige bygger på, hvor mange der vil fravælge revisionspligten i lyset af den øgede skattekontrol.
Samtidig skal opgørelsen være en nettobesparelse, der tager hensyn til, at en del af arbejdet med revisionen alligevel bliver udført f.eks. som en lettere form for revision, review, og i forbindelse med rettelser af fejl og mangler.
Vi kan ikke bruge den nuværende AMVAB-metode til ret meget med hensyn til at opgøre de administrative lettelser.
Det er simpelt hen en manipulation, som jeg ikke vil være med til.
Der skal være et troværdigt billede over for virksomhederne.
For det tredje skal det af følgebrevet til selvangivelsen fremgå, at hvis man ikke har foretaget revision, så vil skattemyndighederne overveje mere grundig ligning og ekstra kontrol for at sikre, at der bl.a. ikke er indgået ulovlige aftaler mellem hovedaktionær og selskabet, og at grundlaget for moms og skatteindbetalinger er korrekt.
Det kan betyde, at selskaberne skal indsende særligt regnskabs- og bilagsmateriale til skattemyndighederne.
For det fjerde skal der hvert år ske en optælling af, hvor mange selskaber der slet ikke bruger revisor, har fravalgt revisionen, gjort brug af lettere form for revision, og der skal gøres rede for kvaliteten af revisionen.
Det kan gøres ret enkelt ved at gennemgå selvangivelserne fra selskaberne.
For det femte skal der redegøres for, om der findes flere ukorrektheder og fejl i de indberettede oplysninger for ureviderede regnskaber i forhold til reviderede regnskaber, herunder hvilke fejl og mangler der optræder.
Endelig skal Folketingets Erhvervsudvalg hvert år efter selvangivelsesfristen have en redegørelse for alle disse punkter.