Thomas Adelskov (S), 2001-05-02:
Jeg vil godt starte med at sige tak til Enhedslisten for at fremsætte de her to forslag, fordi det rent faktisk giver mig lejligheden til at genrose regeringen for loven om det repræsentative demokrati i uddannelsessystemet, som Folketinget vedtog sidste år.
I en tid, hvor Folketingets arbejde er presset af behandlinger af mangfoldigheden af lovforslag og genfremsættelser af oppositionens traditionelle beslutningsforslag, kan det nemlig være helt befriende at genkalde sig nogle af de tidligere års landvindinger, og det kan være dejligt at tage diskussionerne én gang til.
Det var nemlig et forslag, der både formelt og reelt styrkede elever og studerendes deltagelse i såvel skolens daglige drift som den daglige og nærværende undervisning.
Jeg er desværre ked af - og det drejer sig specielt om B
169 - at Enhedslistens tålmodighed ikke rækker til at lade disse meget fine paragraffer og intentioner med demokratiloven få lov at rodfæste sig ude på gymnasierne og hf-skolerne samt på VUC-kurserne.
Loven om det repræsentative demokrati i uddannelsessystemet har til formål at øge dialogen og samarbejdet på skolerne mellem alle involverede parter.
I den forbindelse og i forbindelse med skoleåret 2000/2001's begyndelse blev der i værksat en række gymnasiale forsøg, som jo bl.a. udspringer af vores fælles udviklingsprogram for fremtidens ungdomsuddannelse, vedtaget i 1999. Som ministeren ganske rigtigt har redegjort for, drejer en del af disse forsøg sig netop om demokrati.
Alt i alt er der jo altså taget en række initiativer såvel lovgivningsmæssigt som via forsøgsarbejde, som både formelt og reelt peger i retning af øget elevindflydelse på de gymnasiale uddannelser.
Vi mener derfor, at der ikke er behov for nye forsøgsordninger.
Vedrørende B 170 skal jeg sige, at jeg synes, forslaget udspringer af nogle af rationaler omkring arbejdet på skolerne, som vi ikke i Socialdemokratiet kan genkende.
Vi genkender ikke Enhedslistens formuleringer om, at man på skolerne har et modsætningsforhold imellem elever og skolens ledelse eller lærere og skolens ledelse.
Forslagsstillerne behøver imidlertid ikke være i tvivl
, også i uddannelsessektoren, og således også på både skoler og andre uddannelser.
Vi er nemlig af den opfattelse, at de bedst fungerende mennesker er dem, der har indflydelse og mulighed
på at påvirke deres egen hverdag
Vi er imidlertid straks mere skeptiske over for forslagsstillernes ønske om i forbindelse med B 170 at flytte kompetence fra de ansvarlige og bevilgende myndigheder, offentlige organer, såvel som kommunalbestyrelser og skolebestyrelser over i andre organer.
Endelig er der en række forhold, der gør, at vi allerede i dag har en udpræget grad af medindflydelse og høringsret.
For det første har lærere og i øvrigt også elever og studerende allerede i dag høringsret omkring forhold, der vedrører netop deres arbejdsforhold.
For det andet kan de pædagogiske råd også ofte af egen drift optage sager, som de ønsker at drøfte med skolens ledelse.
Vedrørende forslagets fokusering på de pædagogiske råd og øgelse af deres beføjelser - og det er B 170 - må jeg tilslutte mig ministerens undren over, at forslagsstillerne, trods at det modsatte hævdes i bemærkningerne, faktisk vil give en gruppe af ansatte besluttende ret over for andre personalegrupper.
Det ligger nemlig forslagsstillerne meget på sinde at tilskrive lærerne mere beslutningskompetence, men det vil ske på bekostning af bl.a. det teknisk-administrative personale på skolerne.
Når det drejer sig om B 170 og elevernes indflydelse, har jeg nævnt vores demokratilov fra sidste år.
Forslagsstillerne behøver derfor ikke at være i tvivl om Socialdemokratiets engagement, når det drejer sig om øget elevindflydelse og muligheder for elever og studerende i uddannelsessystemet.