Charlotte Antonsen (V), 2002-05-21:
Omsider står østudvidelsen for døren.
Om alt går vel, vil det under dansk EU-formandskab lykkes at åbne EU for de 10 ansøgerlande, der kan blive medlemmer af EU.
Det drejer sig om en stribe øst- og centraleuropæiske lande: Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Slovenien og så de tre baltiske lande, Estland, Letland, Litauen, samt Cypern og Malta.
De øst- og centraleuropæiske lande skal tilbydes medlemskab af EU, fordi de ønsker det.
Det er vigtigt, at EU er et samarbejde, der er åbent for alle europæiske demokratier.
Jo flere lande, der er med, jo mere omfattende er den frihed, fred og stabilitet, der er en konsekvens af EU-medlemskabet.
Dybest set er det jo disse store spørgsmål, det er EU's primære opgave at løse.
Frihed, fred og stabilitet har siden Anden Verdenskrig præget den del af Europa, der har besluttet
sig for at løse konflikterne ved forhandlingsbordet i EU frem for på slagmarken.
EU's frihed, fred og stabilitet skal nu også tilbydes de øst- og centraleuropæiske lande, der i årtier var underlagt Sovjets dominans i den østlige del af Europa.
EU er for alle lande midlet til at skaffe sig indflydelse på den internationale politiske udvikling.
Grænseoverskridende opgaver løses kun af flere lande sammen.
EU skal levere konkrete resultater i relation til de store spørgsmål.
Det er det, vi har EU til.
Økonomisk velstand og skabelse af nye job har været prioriteret siden Lissabontopmødet i år 2000.
Endelig har EU et stort globalt ansvar for fred og sikkerhed.
Terrorbekæmpelse er blevet topprioriteret i EU siden angrebet på World Trade Center den 11. september.
I den sag har EU udvist en særlig handlekraft, der hænger sammen med opgavens alvor.
Det er vigtigt, at de beslutninger, vi træffer i EU i disse år, for alvor kan medvirke til at dæmme op for den omsiggribende internationale terrorisme.
Vi må fjerne terrororganisationernes finansiering.
Vi må gøre alle terrorister fredløse, for det er vigtigt at værne om vore demokratier, så europæerne kan føle sig trygge.
Her er en hovedopgave for EU.
De internationale miljøproblemer er på dagsordenen på verdenstopmødet i Johannesburg i slutningen af september.
Som formand for EU er det Danmark, der skal stå i spidsen for de internationale forhandlinger om at promovere ideen om en såkaldt global pagt.
Mulighederne for en effektiv indsats for at løse nogle af verdens miljøproblemer hænger helt sammen med landenes økonomiske og sociale forhold.
Derfor er dagsordenen i Sydafrika bredere end blot miljøspørgsmålet. De fattigste landes udviklingsmuligheder hænger nøje sammen med spørgsmål som adgang til frihandel, sygdomsbekæmpelse, udviklingsbistand til lande med en god ledelse samt ytringsfrihed, der giver adgang til vigtige informationer.
Det er af afgørende betydning for verdens fattigste, at vi får en fornuftig aftale på plads på topmødet, og det er vigtigt for EU's globale anseelse.
Vækst, velstand og nye job er også en opgave for EU.
EU skal lægge grundlaget, for at de enkelte landes finans- og beskæftigelsespolitik får størst mulig succes.
Derfor skal Lissabonprocessen videreføres, så EU i år 2010 er verdens mest konkurrencedygtige, videnbaserede, dynamiske og bæredygtige økonomi i verden.
Det giver
EU har et globalt ansvar for frihed og fred, og vi har først og fremmest et ansvar for vore nærmeste naboer mod øst.
De skal ind i EU, helst inden udgangen af i år.