Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-31:
Denne forespørgselsdebat er jo en god lejlighed til at drøfte udviklingen i Kina og Danmarks politik i forhold til Kina.
Det er min opfattelse, at den politik, som vi i fællesskab opnåede enighed om under den tidligere regering i 1998, fortsat udgør en fremadrettet ramme for Danmarks forhold til Kina.
Politikken har to hovedelementer: for det første en politisk dialog, herunder en dialog om menneskerettigheder, og for det andet en økonomisk dimension med fortsat udvikling af de økonomiske og handelsmæssige forbindelser.
Målet er at fastholde Kina i det internationale samarbejde for derigennem at påvirke Kina på en måde, der svarer til de værdinormer, som vi sætter i højsædet.
Jeg vil i mit indlæg fokusere på tre ting: for det første forholdet mellem EU og Kina, for det andet spørgsmålet om menneskerettigheder i Kina og endelig for det tredje spørgsmålet om en eventuel ophævelse af våbenembargoen.
Kina og EU ser gensidigt hinanden som en attraktiv samarbejdspartner med en række fælles interesser på det økonomiske, men også i stigende grad på det politiske område.
Regeringen støtter udbygningen af forholdet mellem EU og Kina.
Det er regeringens politik, at også forholdet mellem Danmark og Kina fortsat skal udbygges.
Danmark og EU kan bidrage til, at Kina lever op til internationale forpligtelser på alle områder, også på menneskerettighedsområdet.
Efter lavpunktet i 1989 nåede forholdet mellem EU og Kina sin hidtidige kulmination i forbindelse med EU-Kina-topmødet i Bejing den 30. oktober 2003, hvor parterne gensidigt bekræftede et strategisk partnerskab.
Vi arbejder nu på at konkretisere indholdet.
Partnerskabet mellem EU og Kina er baseret på, at Kinas nye ledelse fortsætter reformprocessen både på det økonomiske og det politiske område.
At det er tilfældet blev bekræftet på den netop afsluttede folkekongres i begyndelsen af marts.
Den kinesiske ledelse lægger vægt på at fortsætte en økonomisk og social udvikling, som skal udligne de store sociale uligheder og skævheder i den økonomiske udvikling mellem regionerne samt mellem land og by.
Kina fortsætter åbningen mod omverdenen.
Også på det udenrigspolitiske område vil Kina spille en mere aktiv rolle.
Kina ønsker at leve op til sine internationale forpligtelser og er engageret i at løse konflikten på den Koreanske Halvø.
I mine samtaler med præsident Hu Jintao og premierminister Wen Jiabao understregede jeg behovet for fortsatte reformer på det politiske område og på menneskerettighedsområdet.
Jeg udtrykte samtidig bekymring over den fortsatte brug af dødsstraf i Kina samt det svage domstolssystem med administrative afgørelser på straffeområdet.
Både præsident Hu Jintao og premierminister Wen Jiabao signalerede, at den nye kinesiske ledelse var opmærksom på behovet for reformer. Jeg rejste endvidere spørgsmålet om Tibet.
Vi havde også en kort drøftelse af Taiwan.
Jeg oplyste, at Danmarks etkinapolitik står ved magt.
Samtidig understregede jeg, at vi fra dansk side lægger vægt på det taiwanesiske folks ret til at udøve deres demokratiske rettigheder, men at dette selvsagt ikke bør ske på en måde, der skaber tvivl om Taiwans status og bidrager til øget ustabilitet i forholdet mellem Kina og Taiwan.
Ved den nyligt afholdte folkekongres erklærede Kinas ledelse som noget nyt, at den vil gennemføre reformer ud fra
en målsætning om at sætte befolkningen i centrum for udviklingen.
Det er baggrunden for, at folkekongressen på sit møde i begyndelsen af marts indskrev respekten for menneskerettighederne og privat ejendomsret i forfatningen.
Men det er da klart, at menneskerettighedssituationen og den manglende demokratisering er de svage punkter i Kinas udvikling - ingen grund til at skjule det.
, om end udviklingen i det seneste år ikke har været entydigt positiv og menneskerettighedssituationen fortsat ikke lever op til internationale normer.
Der er især sket store fremskridt på de økonomiske og sociale rettigheders område.
Den almindelige økonomiske fremgang har givet befolkningen et større råderum og dermed mere indflydelse på egne livsvilkår.
Den generelle åbning over for omverdenen, f.eks. i form af den øgede adgang til it, har medvirket til denne udvidelse af befolkningens råderum.
Også de borgerlige og politiske rettigheder er blevet styrket.
I 1999 blev retsstatsprincippet indføjet i den kinesiske forfatning, og der er over de seneste år sket en gradvis knæsætning af retsstatsprincipperne i form af lovgivning og udvikling af domstolspraksis, f.eks. er straffe- og retsplejeloven blevet grundigt revideret. Der arbejdes nu også målrettet på at uddanne dommere og opbygge en dommeruddannelse.
Der er nye tiltag på vej på det juridiske område med yderligere indskrænkninger i anvendelse af varetægtsfængsling og genopdragelse.
Der eksperimenteres med direkte og hemmelige valg af landsbyledere og medlemmer af landsbykomiteerne, og dette vil nu på pilotbasis blive udstrakt til større byer.
Der vil blive iværksat et teknisk samarbejde mellem EU og Kina, som skal bidrage til at fremme forberedelsen af Kinas ratifikation af FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder.
Anvendelse af dødsstraf bliver hyppigt drøftet i offentligheden, herunder også i forbindelse med Folkekongressens samling.
Der er endvidere taget skridt til at bekæmpe brug af tortur.
Men jeg vil godt understrege, at der er behov for yderligere initiativer til at forbedre menneskerettighedssituationen.
Der slås stadig hårdt ned på handlinger, som af myndighederne opfattes som illoyale over for systemet;
dødsstraf anvendes stadig i stort omfang; genopdragelseslejre findes fortsat; grundlæggende frihedsrettigheder som ytringsfrihed, religionsfrihed og foreningsfrihed er fortsat stærkt begrænset, særlig i Tibet og Shenyang; og udviklingen med overvågning af internetbrugere er bekymrende.
Det er regeringens og de andre EU-landes opfattelse, at EU's menneskerettighedsdialog med Kina er et nyttigt redskab til at påvirke det kinesiske lederskab i en positiv retning.
Med det strategiske partnerskab vil dialogen blive yderligere styrket, og Danmark har en bilateral dialog og et bistandssamarbejde om styrkelse af menneskerettighederne.
Det var alt sammen utænkeligt for blot 10 år siden.
Disse instrumenter bruges og skal fortsat bruges aktivt for at sikre yderligere fremskridt.
Omkring den mulige ophævelse af våbenembargoen vil jeg sige et par ord.
Det Europæiske Råd besluttede på sit møde den 12. december 2003 at anmode udenrigsministrene om at tage EU's våbenembargo over for Kina op til fornyet overvejelse.
Sagen bliver nu drøftet i EU-kredsen.
Våbenembargoen over for Kina blev indført på grund af den daværende kinesiske ledelses reaktion over for demonstrationerne på Tiananmenpladsen i foråret 1989.
Hovedparten af sanktionerne blev ophævet i 1994.
Våbenembargoen er dermed den eneste tilbageværende del af de sanktioner, der i sin tid blev indført over for Kina.
En række EU-lande har tilsluttet sig den vurdering.
Det er i denne forbindelse vigtigt at understrege, at dette overordnet set handler om normalisering af forholdet mellem EU og Kina.
En eventuel ophævelse af våbenembargoen vil først og fremmest være et symbolsk skridt, et skridt, der anerkender de betydelige fremskridt, der er sket i Kina siden 1989, og den nye og reformvenlige politiske ledelse i Kina.
EU og Kina har indledt et nyt og tæt partnerskab, og dette partnerskab omfatter også menneskerettighedsområdet.
EU vil blive ved med at presse på for reformer.
Jeg vil også godt understrege, at ophævelse eller eventuel ophævelse af våbenembargoen ikke vil medføre
fri våbeneksport til Kina.
Anmodning om våbeneksport til Kina vil blive vurderet i lyset af EU's fælles adfærdskodeks for våbeneksport på en sag til sag-basis af de enkelte medlemslande.
Den fælles adfærdskodeks er indført i 1998 og er et nyt fælles redskab til at regulere våbensalg i EU.
Adfærdskodeksen opregner otte kriterier, der skal tages i betragtning ved eksport, herunder respekten for menneskerettighederne i det endelige bestemmelsesland og risikoen for, at eksporten kan blive anvendt til undertrykkelse af befolkningen.
Der lægges også vægt på risikoen for, at eksporten kan udløse, forlænge eller forværre væbnede konflikter, samt vigtigheden af at opretholde regional fred, sikkerhed og stabilitet.
Fra dansk side lægger vi i de igangværende drøftelser af en mulig ophævelse af våbenembargoen i EU-kredsen vægt på, at Kina fortsat viser imødekommenhed på menneskerettighedsområdet.
Jeg har allerede tidligere nævnt en række tiltag, som er undervejs, og disse initiativer drøftes mellem EU og Kina.
Regeringen lægger vægt på og vil arbejde for en fælles EU-linje vedrørende en eventuel ophævelse af våbenembargoen.
Regeringens konklusion er, at vi skal fortsætte vore bestræbelser på at udbygge Danmarks og EU's forhold til Kina, herunder gennem etablering af det strategiske partnerskab.
De politiske, økonomiske og handelsmæssige bånd skal styrkes, samtidig med at dialogen og samarbejdet om fremskridt på menneskerettighedsområdet bliver udbygget.
Det er vigtigt at drage Kina ind i et fredeligt samarbejde og ind i den globale økonomiske udvikling til gavn for såvel den kinesiske befolkning som resten af verden.
Forhandling