runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Jeg vil gerne sige, at fra dansk side er vi selvfølgelig glade for, at vi faktisk er enige med det svenske formandskab i, hvad det er, der skal til af løsningsmuligheder.
Så det er selvfølgelig det, man kan tage op og diskutere uden nødvendigvis at have noget færdigt forslag med i tasken, det vil jeg gerne sige.
Og ja, der er et behov for en massiv indsats.
Så lige for øjeblikket er den politiske situation sådan, at vi kan holde den danske ulandsbistand på 1 pct., og det synes jeg vi skal være glade for, og dér vil vi gerne holde den.
Lene Espersen (KF), 2001-02-27:
Jeg kan altså forstå, at ministeren vil rejse et spørgsmål i EU, der allerede er rejst af svenskerne.
Så vil jeg godt bede udviklingsministeren om at komme med et bud på, hvordan ministeren tror, at det vil påvirke udviklingen i en region som Afrika, hvis Europa åbner for fattigdomsflygtninge, for nu skal vi jo diskutere det reelle, siger udviklingsministeren.
Hvad vil der ske i Afrika, hvis Europa og Danmark åbner for fattigdomsflygtninge?
Hvad vil konsekvensen blive?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Jeg vil gerne sige, at nu tager fru Lene Espersen jo igen forslag op, som ikke ligger på bordet, om vi skal ændre konventionen, om Europa eller Danmark skal åbne for Afrika.
Da det ikke er et forslag, der ligger på bordet, synes jeg, vi skulle diskutere problemerne i stedet for at diskutere et forslag, der ikke eksisterer.
Lene Espersen (KF), 2001-02-27:
Jeg tager sandelig ikke et forslag op, der ikke længere ligger på bordet.
Jeg citerer bare flittigt, hvad ministeren selv har sagt i Folketingssalen den sidste times tid, nemlig at der netop er et problem, at det er reelt, og at det er til stede, uanset om man vil diskutere det eller ej.
Jeg må indrømme, at forvirringen breder sig jo egentlig om, hvad det er, udviklingsministeren vil diskutere.
Det ene øjeblik har vi fattigdomsflygtninge i Europa.
Jeg vil foreslå udviklingsministeren, at udviklingsministeren bliver i salen under næste punkt på dagsordenen, der handler om det svenske formandskabsprogram, så vi kan få uddybet præcist, hvad det er, den danske regering har tænkt sig at sige, når udviklingsministrene mødes i EU-regi.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-27:
Ministeren har jo svaret på en del spørgsmål i dag, og et gennemgående tema har været, at ministeren sådan set er ganske godt tilfreds med den debat, ministeren har fået startet.
Det er nogle gode forslag, forstår jeg ministeren selv kommer med, og ministeren siger jo også, at det må være en ministers opgave at skabe debat og sørge for, at man får nogle synspunkter frem i en sag som denne her.
Derfor synes jeg, det efterlader det helt centrale spørgsmål til sidst: Hvad er i grunden årsagen til, at ministeren har trukket forslaget tilbage, et forslag, ministeren er glad for, et forslag, som indeholder de rigtige elementer efter ministerens opfattelse, og et forslag, som skal fremsættes, som skulle til, for at man kunne få den rigtige debat?
Hvad er så i grunden årsagen til, at ministeren har trukket forslaget?
Margrete Auken (SF), 2001-02-27:
Jeg synes lige, vi skal minde hinanden, ministeren og offentligheden om, at det ikke er ministeren, der har sat det på dagsordenen i Folketinget.
Det er os, i og med at det er os, der har stillet spørgsmålet til ministeren, som jo ikke havde forelagt det for Folketinget.
Bare lige at vi husker, hvem der gør hvad, og hvem der tager hvis tid.
Derudover vil jeg da gerne takke ministeren for, at vi kommer til at drøfte de her ting, og jeg mener, at i og med at vi har fået flyttet diskussionen om konventionen, har vi fået sat fokus på det, det reelt drejer sig om, og jeg vil gerne spørge ministeren, om hun nu i forlængelse af, at vi nu er blevet mindet om, at også svenskerne har det på deres formandsprogram, vil sikre, at vi får inddraget netop de spørgsmål om bistand, om handelsadgang, ...
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-27:
Nu føler jeg, at ministeren begynder at stille spørgsmål til mig.
Er ministeren klar over, at den debat ikke har været lukket? Den har selvfølgelig været holdt ved lige hele tiden, men der er ikke noget specielt nyt i den.
Hr. Per Stig Møller rejste som formand for og leder af Det Konservative Folkeparti for et år eller to siden debatten om disse hundredvis af millioner mennesker, som bor i, og flere kommer til, Nordafrika, og om presset på Europa.
Det var en konservativ, fremtrædende politiker, der rejste den debat og sagde, at det må vi forholde os til, og et svar havde han også: Vi må give massiv bistand, vi må gøre noget ved menneskerettighederne, demokratiet og levestandarden ude i verden.
Må jeg for det første spørge ministeren, om ministeren er klar over, at debatten kører hele tiden, bl.a. med borgerligt initiativ.
Og for det andet spørge: Ministeren sagde, at vi ikke skal have mure og pigtråd, men alligevel skulle der være kontrol.
Hvad mener ministeren?
Skal der bare være fri inflow efter den 25. marts, eller skal der være kontrol med, hvem der kommer ind i Danmark og i Vesteuropa?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Jeg forstår, at Folketingets medlemmer meget gerne vil bruge tid på et forslag, som er taget af bordet, og det synes jeg faktisk er formålsløst.
Men hvis det er det, vi skal bruge tiden på, så o.k. Det er trukket tilbage.
Så meget kan jeg sige, og så meget vil jeg sige.
af det danske politiske landskab, der tror, at hvis vi kan lukke grænserne, kan vi i hvert fald ikke se, at folk har det dårligt uden for grænserne, og det hjælper nok. Jeg tror ikke, at det er løsningen på problemet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-27:
Kan ministeren forklare mig, om det bliver nemmere eller sværere for Danmark at forhindre folk med fattigdomsproblemer i at komme ind til det danske samfund efter den 25. marts, hvor grænsekontrollen mellem f.eks. Danmark og Tyskland jo skal forsvinde?
Jeg har forstået, at den skal forsvinde, fordi regeringen anser de ydre grænser for at være så sikre, at de nu er tætte nok, så vi undgår store problemer.
Jeg kan så forstå, at regeringen har lagt en ændret strategi i forhold til det, for ministeren siger, at der jo kommer en halv million om året.
Det er en siksakkurs uden lige, regeringen vælger, hvis ministerens ord skal stå til troende.
omkring Schengenkonventionen.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Jeg vil gerne gentage det svar, som jeg har givet indtil flere gange, nemlig at det ikke er regeringens politik at ændre ved konventionen, og at det er ikke udviklingsministerens politik, at det forslag er på dagsordenen længere.
Ja tak, det er en aldeles glimrende idé.
Og jeg tror, at sådan en opsummering af, hvor det egentlig er, vi står i dansk politik på det her område, jo også vil vise os, hvor det egentlig er, skillelinjerne går i dansk politik.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-27:
Er ministeren ikke klar over, at de omkring 11 mia. kr., som Danmark bruger på ulandsbistand, er et stort problem at få brugt fornuftigt, så pengene ikke ryger i diktatorers og militærtypers lommer, men går til konkrete projekter, hvor Danmark og danskere har styr på, hvordan de kører?
Det er et stort problem at bruge så mange penge.
Og skulle man skære 10, 15, 20, 25 pct. væk af ulandsbistanden, vil Danmark stadig væk være helt fremme i første division blandt de lande, der giver ulandsbistand.
Er ministeren klar over det? Og har ministeren forståelse for, at der efter denne debat og disse løse, løse tanker, der er kommet fra ministeren, er mange, der måske har fået det indtryk, at ministeren har et meget stort hjerte og en meget lille hjerne?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Jeg forstår, at hr. Frank Dahlgaard mener, at den danske bistand, som er på godt 11 mia. kr., er vanskelig at få brugt.
Jeg vil sige, at det ikke er en erfaring, jeg har gjort, og hvis jeg ser mig ud over verden, må jeg sige, at det er meget svært at tro på, at den er svær at få brugt.
Jeg vil gerne garantere hr. Frank Dahlgaard, at den skal vi nok bruge ordentligt. Så vil jeg gerne have lov til at citere fra den nyeste undersøgelse fra OECD, som har analyseret dansk bistand, og som såmænd indleder med at sige, at dansk udviklingsbistand er en af de mest imponerende blandt de 22 medlemmer af OECD, såvel hvad angår kvalitet og volumen.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-27:
Ja tak.
Jeg har været medlem af Folketingets Udenrigsudvalg.
Jeg har været ude på rejser bl.a. i Østafrika og snakket med folkene derude ved projekterne, dem, der har jord under neglene, dem, der gennemfører de danske ulandsprojekter, og har det indtryk derfra, har de meldinger derfra, at det er svært at bruge
alle pengene fornuftigt.
Det er simpelt hen svært.
Hele udviklingsfænomenet og økonomisk udvikling er utrolig kompliceret, og det er svært at hjælpe fornuftigt, og det med bare at give mad og tøj ødelægger deres egen erhvervsudvikling, og hvis man giver andre former for bistand, bare giver lederne i den fattige verden pengene, så ryger de ned i krudt og kanoner. Derfor er det et faktum, at det faktisk er et problem at bruge alle de penge fornuftigt til gavn for de fattige i den fattige verden.
Er ministeren klar over det?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Altså jeg går ud fra, at OECD har været andre steder end i Østafrika og har talt med udviklingsarbejdere dér.
Ja, de har faktisk været rundt om hele den danske udviklingsbistand og er altså nået frem til, at det er en ret imponerende bistand, både hvad angår kvalitet og volumen. Så siger hr. Frank Dahlgaard, at det jo er komplicerede ting, vi har at gøre med, og at det er svært at hjælpe fornuftigt. Og det er det.
Og derfor skal vi jo også altid arbejde med, om bistanden kan blive bedre.
Det synes jeg er værd at slå slå fast.
Så er der det her spørgsmål om tøj og mad.
Det er faktisk ikke det, dansk ulandsbistand er lagt an på. Dansk
ulandsbistand arbejder med at opbygge infrastruktur og sektorer og foregår ret avanceret, vil jeg sige.
Og til det der med at give lederne penge: Altså jeg ved ikke, om man nogen sinde har gjort det, men det gør man altså ikke længere.
Helge Adam Møller (KF), 2001-02-27:
Ministeren har jo fået utrolig meget skældud de sidste par dage både fra partifæller og opposition.
Og det har såmænd også været rimeligt.
Men jeg vil da godt give ministeren den ros, at jeg synes, det er rart at se en minister, der så, når man har dummet sig, klart og tydeligt siger: Jeg har fortrudt, og jeg har dummet mig.
Det kunne jeg såmænd godt ønske at der havde været enkelte andre ministre der indimellem i situationer havde gjort. Men lad nu det ligge. Ministeren har flere gange i sine svar været inde på, at hun vældig godt kender de borgerliges forslag og De Konservatives forslag om at reducere lidt i ulandsbistanden.
Og det er jo korrekt.
Det har vi lagt forslag frem om.
Men jeg vil så godt bede ministeren, om ministeren ikke her kan bekræfte tre ting vedrørende det forslag: For det første vil vi, hvis man følger vores forslag, stadig væk yde 1 mia. kr. mere end det, FN anbefaler. For det andet vil vi, hvis man følger det konservative forslag, stadig væk ud af FN's 189 lande være land nummer fire fra den gode ende med hensyn til ulandsbistand.
Og endelig for det tredje: Danmark yder, selv om vi skærer ned, som vi har foreslået, langt mere end rige lande som Schweiz, Japan, USA, Tyskland, Frankrig og Finland.
Er det ikke korrekt?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Vi ved godt, at det er interessant at høre, at hr. Helge Adam Møller siger, at Det Konservative Folkeparti gerne vil reducere lidt i bistanden; det kommer jo an på, hvordan man definerer 25 pct. ud af 11-12 mia. kr.
Det er faktisk penge, der bliver brugt, og som jo bliver brugt til at hjælpe helt konkrete mennesker, og det synes jeg man skal se for sig.
I det øjeblik man svups tager 25 pct., så er der altså nogle mennesker, der står et eller andet sted herude i verden og mangler de penge.
Nå, men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne bekræfte, at de tre ting, som hr. Helge Adam Møller siger, er fuldstændig rigtige.
Vi vil stadig væk
ligge på det niveau, som FN anbefaler, og vi vil ligge som land nummer fire og ikke som land nummer et; men hvorfor skulle vi det?
Det, der er den danske regerings politik på det her området, er faktisk at få de andre med op i stedet for selv at gå ned.
For det løser ikke nogen problemer at skære ned på ulandsbistanden.
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at man selvfølgelig kan spare på udviklingsbistanden.
Selvfølgelig kan man spare på udviklingsbistanden, men det har bare nogle konsekvenser.
Det har blandt andet de konsekvenser, at vi ikke hjælper folk dér, hvor de har problemerne, men at de står og banker på vores egen dør, og så har vi faktisk problemerne meget tæt på.
Og sådan som jeg har forstået Dansk Folkepartis politik, så synes de ikke, at det er rart at få problemerne for tæt på.
Så jeg synes, at lige præcis den sammenhæng bør man nok tænke lidt over.
Så er der spørgsmålet om grænsekontrollen: Jeg vil bare sige, at når man ser på, at den illegale indvandring altså er steget så fantastisk de senere år, og at vi er oppe på måske ½ million illegale indvandrere om året, hvor effektivt regner man så egentlig med, at kontrollen kan være?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-27:
Selvfølgelig kan man da spare på ulandsbistanden.
Ministeren taler jo, som om Danmark alene, hvis bare vi hæver ulandsrammen, kan redde hele verden.
Jeg tror nok, ministeren finder ud af noget andet, som tiden går.
Når jeg tog ordet nu igen, er det, fordi jeg synes, at ministeren fører en aldeles mærkværdig zigzagkurs, når det drejer sig om grænsekontrol, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt vi skal have grænsekontrol for at kontrollere, hvem der ønsker at bosætte sig i vores land eller i vores del af verden.
Der kan jeg forstå, at ministeren siger, at når det handler om grænsekontrol mellem Danmark og andre lande,
så går regeringen slet ikke ind for grænsekontrol og tror simpelt hen ikke på grænsekontrol og hegn, eller hvad ministeren så også bruger for at anskueliggøre, at det er noget uhyggeligt noget, men så snart vi kommer på EU-plan, så synes ministeren faktisk, at der er et eller andet med grænsekontrol, der vist er meget fornuftigt, og der har man jo så også kontrol over for tredjelandene.
Nu synes jeg, at vi trænger til at få at vide med klar tale fra ministerens side, om regeringen tror på grænsekontrol som et instrument til at bremse de fattigdomsvandringer, der ellers vil finde sted, eller ministeren ikke tror på grænsekontrol som et instrument.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Jeg vil gerne endnu en gang takke for et konstruktivt forslag, som selvfølgelig vil være en glimrende lejlighed
netop til at gøre status på de områder, som hr. Jørn Jespersen rejser, nemlig gældslettelse, frihandel og også den bistand, som jo overordnet set er faldet de senere år. Også de nordiske lande har jo skåret deres bistand ned og har altså lidt ført den politik, som den borgerlige del af Folketinget gerne vil føre i Danmark, og som ikke vil indse, at de problemer, vi har, altså ikke løses ved at skære i udviklingsbistanden og så samtidig stramme sådan, at der ikke kan komme fremmede mennesker ind i vores land.
Så ja, gældslettelse, frihandel og øget bistand er bl.a. nogle områder, man kunne tage op i sådan en sammenhæng.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-02-27:
»Den løsning, jeg tror på, er den løsning, regeringen tror på.«
Hvornår kan vi være klar over, om det er det, der er sandt, eller om det er noget helt andet, om det er en strøtanke?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-27:
Det er heller ikke min politik.
Og skal vi så tale om de reelle problemer, det er sådan set det, det handler om, og jeg synes, man skal høre efter, hvad det er, jeg siger, så tror jeg også, man vil forstå.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det lyder som en meget konstruktiv idé, som jeg gerne vil tage med mig, for det er klart, at det, vi jo mangler på det her område, er, tror jeg, at vi skal øge vores viden på området, men som det allervigtigste, tror jeg nok, skal vi også erkende det, vi ved, for det er faktisk det, det handler om.
Lene Espersen (KF), 2001-02-28:
Hvis svaret på det er ja, vil jeg gerne høre, hvordan SF forestiller sig, at fiskerierhvervet skulle have mulighed for at finansiere den fornyelse af flåden, der er nødvendig for at deltage i det fiskeri.
Og som punkt 3 vil jeg gerne høre, hvorvidt hr. Kristen Touborg mener, at individuelle kvoter, der er uomsættelige - og jeg kunne forstå, at det er SF's politik - vil medføre en større eller en mindre effektiv udnyttelse af de ressourcer, vi har til rådighed.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
Det var jo en interessant tale fra hr. Kristen Touborg.
Som den eneste partirepræsentant herinde har han nævnt de individuelle omsættelige kvoter og ikke taget til efterretning, hvad det er, vi andre har ment omkring den situation, når vi taler om det pelagiske fiskeri og om de drøftelser, der skal være.
Men sådan er det jo.
Man tager sit eget standpunkt, og så prøver man på at trække det op og sige, at det er det, alle andre også siger.
Jeg glæder mig til, at vi får en egentlig drøftelse om de muligheder og de forslag, som kommer til at ligge, og det håber jeg også, at hr. Kristen Touborg gør, således at vi kan nå frem til, at vi kan finde den bedst mulige løsning for det pelagiske fiskeri.
Så sagde hr. Kristen Touborg, og det skal være min sidste bemærkning, at man ikke havde gennemtænkt torskekassen, at det er noget ugennemtænkt noget.
Hvad vil hr. Kristen Touborg med det udsagn?
Det er jo ikke noget, der fører til løsninger.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Men vi må jo lige huske, at vi er med i EU, måske mod hr. Keld Albrechtsens vilje, og hvis vi nu ikke havde kvoterne, fik vi måske et problem med, at der er nogle sydeuropæere, som kan fiske i vore farvande.
Vi er altså nødt til at finde et andet system, som kan sikre, at vore fiskerbåde kan fange fisk, og indtil nu må vi nok sige, at kvoterne ligesom kan sikre det.
Men efter Venstres mening kunne vi da udmærket gå over til noget andet, der også var fornuftigt, havdage og maskestørrelser osv.
Med hensyn til Dansk Folkeparti og hr. Christian H. Hansen kan jeg sige, at vi inden for visse fiskerier går ind
for en tilknytning til nogle af bådene, som helst ikke skulle medføre en kapitalisering, og jeg tror godt, vi kan finde en model
Der er jo allerede et forslag i spil fra organisationen selv.
Der er ikke penge med i det, men man ved, hvad man har at fiske efter, og hvilke regler, man i grunden skal fiske efter.
Christian H. Hansen (DF), 2001-02-28:
Med hensyn til spørgsmålet om individuelle, omsættelige kvoter fik vi altså en bekræftelse af, at det ligger lidt skjult i vedtagelsen, og at man vil arbejde lidt videre med det.
Jeg er nødt til at spørge Venstres ordfører: Går Venstre ind for individuelle, omsættelige kvoter?
Vi ved jo, at andre partier, som er med i vedtagelsen, f.eks. SF, har meldt klart ud, at det gør de under en eller anden form, men de har ikke redegjort helt for det.
Kunne Venstre redegøre for sin holdning til det her?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
En af de ting, vi også kommer til at diskutere til maj, bliver jo spørgsmålet om kvoterne.
Jeg kan ikke rigtig forstå, at de borgerlige partier åbenbart forestiller sig, at man skal køre videre med dette kvotesystem.
Jeg siger det nu, fordi det kan blive et af de spørgsmål, vi kommer til at diskutere til maj, og som vi må se, om vi kan blive enige om.
Men så har jeg et spørgsmål vedrørende pengene.
Jeg ved ikke, om hr. Kirk kan uddybe, hvad det var for nogle penge, Venstre havde tænkt sig at uddele fra statskassen, for det skal vi jo i givet fald også drøfte ganske omhyggeligt.
Kristen Touborg (SF), 2001-02-28:
Fru Lene Espersen bebrejder bl.a. mig, at vi bruger for lang tid til at snakke om individuelle omsættelige eller uomsættelige kvoter, og at det er på et for overordnet plan og for lidt konkret.
I virkeligheden mener jeg, at mine spørgsmål var rimelig konkrete. Jeg spurgte, om Det Konservative Folkeparti var enig i, at omsættelige kvoter indebærer en meget stærk kapitalisering, og derudover spurgte jeg om lande, hvor det var lykkedes godt.
Det svarede fru Lene Espersen til dels på, uden dog at kunne nævne nogen steder, hvor det var lykkedes godt, og endelig spurgte jeg, om man kunne give eksempler på, at det havde gavnet fiskerne.
Det mener jeg i virkeligheden var et meget konkret spørgsmål, som det skulle være forholdsvis let at besvare.
Jeg vil gerne spørge fru Lene Espersen, om det er De Konservatives politik, at man skal gå ind for omsættelige kvoter i det pelagiske fiskeri.
Jeg hørte godt, hvad ordføreren sagde, men det var lidt for løst efter min opfattelse, og jeg vil godt have det præciseret.
Samtidig vil jeg godt vide, om det ikke er De Konservatives opfattelse, at et sådant tiltag vil indebære en voldsom kapitalisering af fiskeriet, og så vil jeg godt have oplyst, hvor det lige er, de lande ligger, hvor den form for fiskeriregulering har været til gavn for fiskerne.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Hr. Kristen Touborg mener, at vi skal have en masse yderligere kontrol.
Jeg skal jo lade være med at tale om sort fisk, jeg kender kun sort kuller.
Er det en farbar vej?
Et år får man 500 t, næste år kan det være, man får 300 t.
Kan det forrente en båd?
Nu er det jo ikke første gang, SF's ordfører på det her område er lidt på tilbagetog.
Først slynger man en påstand ud, og så begynder man at trække den tilbage i fuldt løb.
Jeg fik ikke svar på, om disse fisk, de småfisk, som fanges af industrifartøjerne, og som jo forædles i høj grad - og vi må nok i fremtiden forvente, at de bliver endnu mere forædlet, og at vi kan få endnu mere værdivækst i den produktion - går de tabt, eller kan de bruges?
Bliver de brugt til andet end til industrien, der fanger dem?
Lene Espersen (KF), 2001-02-28:
Ja, jeg tror heller ikke, der er mange industrifiskere, der finder SF's noget særprægede form for humoristisk sans særlig underholdende.
Tilbage til det spørgsmål, der nu er blevet stillet tre gange til SF's ordfører, der taler og taler og taler om kvalitet og kvalitet og kvalitet.
Hvad vil SF gøre for at sikre, at fiskerflåden kan levere fisk af høj kvalitet?
Det kræver nemlig, at man har fiskerfartøjer, der kan levere fisk af høj kvalitet.
Det er sådan set et meget enkelt spørgsmål, hvis man også er tilhænger af pelagisk fiskeri, fiskeri i internationalt farvand og muligvis industrifiskeri, og det vil jeg frygtelig gerne bede om et svar på.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-28:
Altså det eneste, det kunne blive til gode for, hvis man stoppede industrifiskeri, var velsagtens hvalbestanden, kan jeg forestille mig.
Og hvis nu hr. Touborg skulle være inspireret af Greenpeace, så vil man jo heller ikke fange hvalerne, og så ved jeg ikke, hvad der så egentlig skulle være meningen med det hele, for det er jo et spørgsmål om en fødekæde, der hænger sammen. Men jeg ved godt, at der i hr. Touborgs bagland er mange, som mener, at det er rent spild at fiske fisk til fiskeindustri.
Jeg vil gerne støtte fru Lene Espersen i, at de da virkelig bliver til værdifuldt foder til dyr af mange slags, og sandelig også til værdifuld menneskeføde.
Det at fange industrifisk er da i høj grad et spørgsmål om at udnytte ressourcer.