runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-23:
Ja, når ministeren nu henviser til, hvad man tidligere har gjort, vil jeg godt sige, at jeg ikke har ytret ét eneste kritisk ord om regeringens hidtidige indsats.
Den har været i front i forhold til situationen, og det synes jeg
har været godt.
Men det, vi diskuterer i dag, er jo: Hvilke målsætninger skal Danmark og regeringen arbejde for i den kommende tid?
Her synes jeg, der er noget inkonsistent og usammenhængende i det, ministeren siger, for vi får på den ene side at vide, at alle fødevarer, som er produceret ved hjælp af gensplejsede organismer, skal mærkes, uanset påviselighed.
Det går jeg ud fra stadig er gældende, for det sagde ministeren i sit første indlæg: Uanset om man ad videnskabelig vej kan konstatere, at her har man et gensplejset slutprodukt, skal det mærkes.
Konsekvensen af det er med ubønhørlig logik, at der må opbygges et andet kontrolsystem end det, vi har i dag, hvor kontrollen kun er baseret på færdig- og slutprodukter, så hvorfor så ikke gå skridtet videre og sige: Når vi opbygger det andet kontrolsystem, som handler om hele produktionsprocessen, gør vi det totaltomfattende, også når det drejer sig om foder.
Det er klart, at man aldrig med sikkerhed kan garantere, at der ikke er nogen, der snyder.
Det gælder også for økologiordningen, men man har lavet den alligevel, og derfor savner jeg en klar tilkendegivelse af, at man vil give forbrugerne et frit valg på alle områder.
Henrik Dam Kristensen (S), 1999-04-23:
Nu er der jo gået lidt tid, siden hr. Jørn Jespersen var heroppe og afgive sin kommentar på baggrund af partiernes melding
, men jeg tror trods alt, det er vigtigt at få fastholdt nogle enkelte synspunkter, så forvirringen ikke breder sig, specielt om regeringens linje.
Det kunne man jo godt få, hvis man kun tog til indtægt, hvad hr. Jørn Jespersen sagde lige før.
Jeg tror, hr. Jørn Jespersen på et tidspunkt talte om en ordentlig og troværdig information til forbrugerne, og jeg vil spørge hr. Jørn Jespersen
Jeg synes, det ville være fuldstændig urimeligt, hvis det var sådan, at det offentlige, dvs. skatteyderne, skulle påtage sig at bygge en så koloenorm organisation op for at kontrollere det.
Det ville være helt ude af proportioner, og det ville jo i realiteten betyde, at de, der virkelig kan lægge et pres, kunne læne sig tilbage og sige: Det klarer moder samfund.
Hvilket incitament skulle der så være tilbage hos de store fødevarekæder her i landet til på europæisk plan at kræve noget for deres forbrugere?
De har jo fået moder stat til at tage sig af det.
Jeg vil bede hr. Jørn Jespersen om at lægge mærke til, hvad jeg klart har givet udtryk for: vi vil være med til - så langt som det overhovedet kan lade sig gøre for os - at give disse kæder nogle instrumenter, så der kan være troværdighed i de krav, vi stiller til deres leverandører.
Og så er forholdet det, at hvis en kæde skulle sige: Vi vil gerne tilbyde noget, som er gensplejsningsfrit, og det reklamerer vi med - skal kæden også leve op til det, og det har vi jo mulighed for at kontrollere. I realiteten er alle muligheder åbne, men det kræver også engagement hos dem, som tror på, at her er der en forretning, som kan være givtig.
Her tror jeg i øvrigt, hr. Jørn Jespersen har fuldstændig ret i, at signalerne fra forbrugerne har været helt klare og utvetydige.
Må jeg for hukommelsens skyld endnu en gang - for det tror jeg faktisk er vigtigt for at forstå det her -
klart ridse op, hvilke tilkendegivelser det er, regeringen klart har givet her i dag: regeringen går ind for en så fuldstændig mærkning af fødevarer med indhold af genmodificerede produkter som overhovedet muligt; regeringen vil arbejde for at sikre det bedst mulige grundlag for såvel risikovurdering som analyser; regeringen vil arbejde for at standse anvendelsen af antibiotikaresistents som markørgen samt søge det bredest mulige internationale samarbejde til fremme af de synspunkter - ikke kun i i EU, også i andre internationale fora, i Codex Alimentarius osv.
Regeringen har i dag som tidligere givet klart til kende over for forbrugerne i Danmark, at vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at forbrugerne får en så ordentlig og klar besked som overhovedet muligt.
Men vi vil ikke putte blår i øjnene på nogen ved at tilbyde noget, som vi på forhånd ved er umuligt, for det er altså sådan, at de tilsagn, man giver, også skal have en eller anden form for troværdighed.
Margot Torp (S), 1999-04-23:
Jamen når vi gennem EU arbejder for, at man skal kunne G-mærke fødevarer, hvor man ikke kan se, om der er gensplejsede råvarer i, gælder det selvfølgelig også olie.
I forbindelse med novel food-direktivet arbejder vi jo også for, at det skal blive så effektivt som muligt, så i den forbindelse tror jeg vi kan finde hinanden.
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-23:
Nu skal det jo ikke udvikle sig til en EU-diskussion mellem hr. Frank Aaen og mig, men jeg vil bare sige, at som hr. Frank Aaen også udmærket ved, er SF langtfra tilfreds med de demokratiske spilleregler og åbenheden og lobbyisters mulighed for indflydelse osv. i EU. Derfor arbejder vi også meget konstruktivt for at forbedre forholdene dér.
Men jeg vil godt, og det synes jeg er vigtigere i denne sammenhæng, spørge den socialdemokratiske ordfører, om det sidste udsagn betyder - og det ville være nyttigt, hvis det var tilfældet - at SF og Socialdemokratiet er enige om, at f.eks. olie, der er lavet af gensplejsede produkter, men hvor man ikke kan måle det i det færdige produkt, også skal mærkes?
Er vi enige om det?
Og punkt 2: Hvad med kød og mælk, der er produceret ved hjælp af gensplejset foder?
Ja eller nej?
Frank Aaen (EL), 1999-04-23:
EU's regler er vedtaget ved demokratiske valg, og derfor må vi bøje os, også når vi er uenige, sagde hr. Jørn Jespersen.
Det giver anledning til to bemærkninger, og den første er: Det er jo ikke altid, at noget, der besluttes demokratisk, virkelig er demokrati.
Det kan også nogle gange være flertalsdiktatur, og det er det jo her, hvor et flertal beslutter, at vi i Danmark ikke må gøre noget, vi gerne vil gøre.
Det er punkt 1. Punkt 2: Hr. Jørn Jespersens udsagn gik ud fra, at der er demokrati i EU, og det vil jeg sådan set gerne have en reaktion på.
Mener SF virkelig, at der er demokrati i EU?
Mener SF virkelig, at de regler, der i dag bruges i EU på dette område, er vedtaget demokratisk?
Margot Torp (S), 1999-04-23:
Jeg synes da, det har skinnet klart igennem hele vejen hos både regeringen og Socialdemokratiet, at vi er interesserede i at G-mærke, når det kan føres igennem hele EU-systemet; der er ikke den store uenighed her. Men det, der kan undre mig, er, at hr. Jørn Jespersen ikke har interesseret sig mere for generelt at være meget skeptisk over for, hvilke produkter der kommer på hylderne. Jeg synes da, det er godt, at folk har det frie valg, men personlig er jeg i hvert fald også meget, meget optaget af, at vi tager hånd om knap så kritiske forbrugere, som måske ikke helt er klar over, at der kan være risiko forbundet med at spise gensplejsede produkter.
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-23:
Jeg er såmænd ikke sikker på, at uenigheden på det her punkt er så stor, for selvfølgelig skal vi arbejde for ordningen både i Danmark og EU-sammenhæng.
Min vurdering er bare, at når vi snakker om danske forhold, er der tale om at lægge et pres på detailhandelen, på landbruget, lave frivillige aftaler osv., og når vi snakker om EU, er det et spørgsmål om at få lavet regler, der er gældende for hele det europæiske marked. Som jeg sagde i mit første indlæg, er der to grunde til det.
Den ene er respekt for, at sådan er spillereglerne.
De er faktisk vedtaget helt demokratisk af et flertal i Danmark og af et flertal i EU, og det synes jeg man skal bøje sig for.
Den anden grund er en magtpolitisk erkendelse af, at hvis vi skal have styrke til at stå imod de store multinationale selskaber og USA på dette punkt, er EU noget, der batter.
Frank Aaen (EL), 1999-04-23:
Jeg skal gøre det kort, for det er jo velkendt, at der er uenighed mellem SF og Enhedslisten.
SF mener, at det er EU, der skal regulere de her ting, og Enhedslisten har et andet synspunkt.
Jeg vil bare sige, at det her er alt for farlige spørgsmål at overlade til EU.
Min opfattelse er også, at det er et opgivende synspunkt, for jeg har ikke - og jeg tror
heller ikke, hr. Jørn Jespersen kan producere det - noget, der sandsynliggør, at EU er på vej til at bøje sig på området
EU har sat sig hårdt på den ordning, der findes nu, men som er helt utilstrækkelig, og derfor må vi tage vores egne skridt.
Selvfølgelig skal vi slås for, at EU går videre, det er ikke sådan, at vi ikke vil slås dernede.
Det vil nemlig også være at hjælpe de folkelige bevægelser, det vil være at hjælpe forbrugerne, og jeg er sikker på, at det ikke bliver sådan, at vi så bøjer os efter en periode.
Det bliver nemlig erhvervslivet, der bliver nødt til at bøje sig, fordi det er sådan, at forbrugerne ikke vil købe de varer, der i givet fald bliver mærket.
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-23:
Men jeg er da glad for den sidste melding, for nu får jeg at vide - og det var også det, jeg hørte i første omgang - at både ministeren og den socialdemokratiske ordfører siger, at man går ind for fuld mærkning af alle produkter, uanset om det kan påvises eller ej.
Så spørger jeg bare: Hvad skal så alle de bemærkninger om, at det er for dyrt eller bureaukratisk, til for?
Er det en modifikation af synspunktet?
Betyder det, at man alligevel ikke går ind for det?
Jeg forstår det simpelthen ikke.
Hvad skulle den bemærkning til for?
Kan vi få et klart, tydeligt tilsagn om, at uanset hvad omkostningerne og bureaukratiet kræver, så går Socialdemokratiet, regeringen, ind for, at alle gensplejsede produkter skal mærkes?
Og næste spørgsmål: Betyder det også, at Socialdemokratiet går ind for, at kød og mælk, der er produceret ved hjælp af foder, der er gensplejset, skal mærkes, fordi forbrugerne skal have et frit valg i forhold til produktionsmetoden, sådan som det socialdemokratiske oplæg lægger op til, sådan som Socialdemokratiets spidskandidat til Europaparlamentet har lagt op til?
Frank Aaen (EL), 1999-04-23:
Det er vist gået lidt hurtigt med at læse vores forslag.
For ikke alene vil vi give kommunerne dagpengene, vi vil også give kommunerne de penge, der i dag bruges til kursusvirksomhed og anden form for aktivering, som stort set er værdiløse i langt de fleste tilfælde. Så det er de penge, der vil gøre, at det ikke vil være ret mange penge, som kommunen skal op med af egen kasse. Medmindre Det Radikale Venstre mener, at der ikke skal prioriteres én eneste mere krone til ældreomsorgen, så vil jeg nok sige, at her er altså et område, hvor man for måske 20.000 kr. i årlig udgift kan få en fuldtidsansat hjemmehjælper mere.
Christian H. Hansen (DF), 1999-04-23:
Det var lige til fru Margot Torp.
Det, jeg var oppe og snakke om før, var helsekostprodukter, der jo som bekendt også er noget, man putter i munden.
Og her har man i Norge for nylig lavet en undersøgelse, som viste, at ud af 125 produkter var der 30 produkter, der indeholdt gensplejsede ting.
Nogle af disse ting kan også købes her i Danmark.
Ud fra det har man så meldt ud, at hertillands er man i gang med at udvikle en analysemetode, som skal sikre, at man kan se, om produkterne er et hundrede procent gensplejsningfri.
Og så gik mit spørgsmål på: Hvorfor laver man denne undersøgelse, hvis man egentlig ikke rigtig vil bruge den til noget?
Karen J. Klint (S), 1999-04-23:
Der er faktisk mange af de områder, hvor der i forvejen er forebyggelseselementer eller sat initiativer i gang for at komme videre med nogle konkrete forslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-23:
Kristeligt Folkeparti er helt enig med SF i målsætningerne og intentionerne i beslutningsforslaget her, og vi ved og kan høre på socialministeren, at det er regeringen også.
Det betyder jo desværre ikke, at det hele går så hurtigt, som det skal, og jeg tror såmænd heller ikke, at en tilslutning til og et flertal for beslutningsforslaget får tingene til at gå hurtigere.
Jeg tror såmænd, at vi alle sammen har viljen til det, men der er nok en grund til, at det ikke sker.
Vi vil gerne være med til at presse på for at få tingene gjort med bedre forebyggelse på arbejdsmarkedet, forbedring af arbejdsmiljøet på trafik- og sundhedsområdet
og en bedre revalideringsindsats
Det er absolut noget, vi støtter, for det er helt uacceptabelt, at folk udstødes totalt af arbejdsmarkedet, hvis de har mulighed for at være bare en lille smule til rådighed, og derfor er vi stærkt interesserede i, at det går hurtigere med at få oprettet fleks- og skånejob.
Vi er næsten enige i Enhedslistens holdning til fleksjobbene, i hvert fald på den led, at vi ikke kan forstå, at folk, der tager et fleksjob, skal fraskrive sig deres rettigheder på dagpengeområdet og deres mulighed for at optjene til efterløn osv.
Det er en af de ting, vi gerne vil kigge på.
Vi tror, regeringen er på vej med noget her, og vi håber, at arbejdet med førtidspensionsreformen tager fart, så vi kan få gjort noget ved det.
Vi kan altså ikke støtte forslaget, men er enige i intentionerne.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-04-23:
Da CD's ordfører, fru Yvonne Herløv Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg forelægge følgende fra hende: SF tilkendegiver med forslaget, at de ønsker en forstærket indsats til imødegåelse af det høje antal førtidspensioner, der bliver tilkendt hvert år.
Indsatsen skal rette sig mod arbejdsmiljø-, trafik- og sundhedsområdet.
Der skal ske en styrkelse af revalideringsområdet og en hurtig opfølgning ved længerevarende fravær fra arbejdspladsen samt en opsamling af de personer, der har langvarige ledighedsperioder.
Der skal udarbejdes handlingsplaner, flere skåne- og fleksjob samt forbedringer af rettighederne, især på dagpengeområdet for netop disse grupper.
Endelig skal det sikres, at førtidspensionister ikke mister deres ret til pension; forslag som CD kun kan have sympati for.
Nu er det jo ikke så længe siden, der er blevet gennemført en reform af hele det område, SF gerne vil forbedre, og i almindelighed lader vi et par år gå, før vi tager et område op igen.
Det er en helt selvfølgelig ting, at en så stor reform tages op til revision for at rette og tilpasse dels de utilsigtede virkninger, men også for at tilpasse en eventuel ny lovgivning.
På det forebyggende sundhedsområde kommer sundhedsministeren med sit bidrag til en forbedret indsats, og da papiret er blevet til i samarbejde med de øvrige ministerier, vil jeg tro, at det indeholder elementer, der skal medvirke til at nedsætte antallet af tilkendte førtidspensioner.
CD har sympati for forslaget, men ønsker at afvente dels sundhedsministerens tiltag om forebyggelse, dels at give de initiativer, regeringen har igangsat, en chance for at slå igennem, så jeg kan kun meddele, at CD derfor ikke kan medvirke.
Villy Søvndal (SF), 1999-04-23:
Med hensyn til den besværlige øvelse, hvordan man lige præcis rammer ordførerne på det punkt, hvor de ønsker at blive ramt:
Nogle gange fremsætter vi store, meget visionære forslag, der ændrer meget, og så bliver vi angrebet med et gammelt Aksel Larsen-citat: Man skal ikke løfte fanen så højt, at man ikke kan nå jorden.
Det er jeg personlig enig i, det skal man ikke gøre - i hvert fald ikke alt for tit - og nu laver vi så et forslag, som er kendetegnet ved, at vi tager fat på mange af de ting, som mange har erklæret sig enige i, at det vil de godt være med til.
Det er nogle gange lidt svært at ramme
Men lad det nu ligge.
Jeg synes, det er en god dag på den måde, at der er en høj grad af enighed, og jeg er fuld af fortrøstning om, at det nok også skal lykkes rent lovgivningsmæssigt.
Inge Refshauge (DF), 1999-04-23:
Forslaget her har vi ikke noget problem med at støtte fra Dansk Folkeparti - paradeforslag eller ej.
Det er i orden, at vi aktiverer de mennesker, der kan og og virkelig har en resterhvervsevne eller arbejdsevne.
Men hvilken sikkerhed giver vi disse mennesker, der kommer i fleksjob og skånejob?
Dansk Folkeparti mener, at de skal sikres som alle andre arbejdstagere, men sådan fungerer loven jo ikke i dag. Vi kan også støtte en forstærket indsats på revalideringsområdet; kort sagt kan vi støtte alle punkterne i forslaget.
Selvfølgelig skal angsten for at miste sin førtidspension ikke afholde nogen førtidspensionister fra at forsøge sig med at klare et job, og her må vi få det ordnet således, at en pension kan hvile i ubegrænset tid i stedet for 3 år som nu.
Vi kan ligeså tilslutte os, at der gøres stadig større indsatser for at forbedre arbejdsmiljøet for at undgå, at mennesker nedslides og havner på en førtidspension.
Men i Dansk Folkeparti mener vi nu også, at arbejdsgiverne her i landet gør en stor indsats på dette område.
Men mere kan der jo selvfølgelig altid gøres.
I Dansk Folkeparti vil vi være med til stort set alt, der kan gøre livet lettere for førtidspensionister i dette land.
Som det ser ud i dag, er folk på laveste førtidspension ved at sakke agterud.
Det er ikke rimeligt.
Ingen vælger vel en førtidspension som livsindtægt.
De gør det udelukkende af den simple grund, at de ikke kan overkomme et job af den ene eller anden grund.
Den befolkningsgruppe kan vi ikke bare skubbe ud på
sidelinjen
Det er tværtimod vores pligt at sørge for, at de får et ordentligt liv og en indtægt, de kan leve af, og give dem muligheder for et aktivt liv, alt efter hvor meget de selv kan klare.
Alt dette må og skal der tages højde for i den længe ventede pensionsreform. Forslaget fra SF er godt, og vi støtter selvfølgelig.
Derudover skal jeg tilsige støtte fra Fremskridtspartiet, da deres ordfører ikke kan være til stede.
Else Winther Andersen (V), 1999-04-23:
Venstre er i princippet enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt med en god forebyggelse og en god revalidering og bedre jobmuligheder, når det i forhold til en pension drejer sig om, at man ikke kommer i den situation.
Men lige nøjagtig det her beslutningsforslag skal jo ses i en større sammenhæng med en pensionsreform.
Og da socialministeren har taget initiativ til en drøftelse af hele problemstillingen om en ny førtidspensionsreform, hvor de her elementer vil indgå, kan vi dermed ikke støtte det her beslutningsforslag.
Det kan være antal timer, og det kan være indholdet; det kan være meget andet.
Vi har jo set i det sidste nummer af Danske Kommuner, at der er et stigende antal fleksjob, og det er jo godt.
Men vi må så se på, om der kan være barrierer, der gør, at der ikke er flere. Så vi forventer, at de her områder bliver behandlet i det udvalg, der nu sidder ovre i ministeriet; det afventer vi resultatet af.
Karen Jespersen (V), 1999-04-23:
Det er jo et forslag fra SF, vi skal behandle her, og det drejer sig om, hvordan vi kan undgå, at så mange mennesker får behov for en førtidspension, altså har en så nedsat erhvervsevne, at de er nødt til at få en pension, og hvordan vi kan sikre, at de mennesker, der så kommer på førtidspension, får nogle muligheder for at arbejde med den nedsatte erhvervsevne, de har.
Jeg vil sige sådan meget, meget stilfærdigt og upolemisk, at jeg synes, det er lidt af et paradeforslag.
Jeg har faktisk indtryk af, at man udeomkring i kommunerne og på socialforvaltningerne er ved at vifte med det hvide flag og sige: Kan I ikke lige holde igen med at komme med nye ændringer?
Vi synes, det er godt, det I har lavet med den tidlige forebyggende indsats, men vi kan altså ikke blive ved med at hamle op med, at I kommer med nye regler.
Vi er nødt til lige at få lov til at prøve at få de regler indarbejdet, som vi allerede har fået - og dem er der jo kommet flere nye af i løbet af de sidste 5 år - inden I begynder at komme med nye regler.
Og det er jo, når det handler om f.eks. det, der bliver nævnt ?
forslaget, revalideringsindsats og handleplaner, nye måder at oprette skåne- og fleksjob på.
Men der er et punkt, som vi også diskuterede i går, da vi diskuterede en reform af førtidspensionen her i Folketinget, og det er, hvordan vi sikrer bedre rettigheder for mennesker i fleksjob, og dér sagde jeg i går, at vi i allerhøjeste grad er opmærksomme på det problem og arbejder på at finde en løsning på det.
Når det drejer sig om job til mennesker, der er kommet på førtidspension, altså skånejob, oplever jeg også, at det er noget af det, vi skal se på i fællesskab i vores lille studiegruppe, som den er blevet kaldt.
Det kan også være, vi vil komme ind på nogle af de andre ting dér, for jeg synes, det er meget fint, at vi er enige om at se førtidspensionen i sammenhæng med, hvordan vi kan forebygge, at så mange mennesker når frem til en førtidspension.
Så jeg er meget, meget enig i hensigterne i forslaget, men jeg synes, det kommer lidt som en hund i et spil kegler, og derfor kan jeg ikke støtte det.
Men jeg håber på, det er emner, vi kan tage op i vores i øvrigt udmærkede samarbejde.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-23:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: I det sidste års tid har der været alt for meget uro på baggrund af nedskæringer og forringelser på børne- og ældreområdet i kommunerne.
På ældreområdet har et halvt hundrede kommuner skåret ned på hjemmehjælpen, men de allerfleste kommuner leverer en god service, og der er mange gode historier, som aldrig når ud til pressen.
Men det er på grund af de 15-20 pct. af kommunerne, der gør det alt for ringe vedrørende hjemmehjælp, at der er den megen uro, og det er helt rimeligt.
I Danmark ligesom i de fleste andre vesteuropæiske lande
Dette med »længst muligt i eget hjem« kan være godt nok, hvis altså både plejen og den praktiske hjælp i eget hjem følger med.
Det er især vedrørende den praktiske hjælp, der har været problemer i det forgangne år.
Det må naturligvis sikres, at de ældre kan være fuldt ud trygge ved, at når de får brug for hjælp, får de den hjælp, de har behov for, men at give yderligere tilskud mener vi ikke på nuværende tidspunkt er nødvendigt.
Vi tror, at der kan vindes rigtig mange penge ved effektivisering, afbureaukratisering og omstruktureringer, så Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte forslaget for nærværende.
John Vinther (KF), 1999-04-23:
Socialministeren sagde det jo meget pænt og forsigtigt.
Det er, fordi socialministeren er et pænt menneske.
Jeg tror godt, jeg tør sige det lidt mere bramfrit: Det her er et paradeforslag.
De enkelte pinde, de enkelte elementer, der indgår i beslutningsforslaget, er formuleret så tilpas rundt og med så lidt konkret indhold, at det vil være vanskeligt at sige, at man direkte modsætter sig det.
Selv Det Konservative Folkeparti kan langt hen ad vejen være fuldstændig enig med SF i det, der er anført i pindene, men det er altså først og fremmest, fordi det er med meget lidt konkret indhold. Målsætningerne er vi helt enige i; jeg har mine tvivl, når det kommer til den praktiske udførelse, om enigheden så også holder hele vejen igennem. Og det er da også sådan, at enkelte af de pinde, som SF remser op, jo allerede ingår i det finanslovaftalegrundlag, som Det Konservative Folkeparti sammen med andre har indgået sammen med regeringen, så der er allerede noget på vej.
Men helt overordnet skal jeg sige, at det her jo har en meget tæt sammenhæng med det førtidspensionsforslag, som SF havde til behandling i går.
Og jeg finder, det vil være rigtigst og mest hensigtsmæssigt, om vi også tager den videre drøftelse i det forum, som jeg tror hr. Villy Søvndal og jeg er enige om ikke skal hedde en studiekreds, men som jo altså retteligt er et forum, der skal, om jeg så må sige, sondere terrænet og afprøve, hvor problemstillingerne er med henblik på en snarlig førtidspensionsreform.
Og jeg tror, at det vil være mest hensigtsmæssigt, om vi tager de videre sådan uddybende drøftelser af, hvor det skal gå i retning af, under de drøftelser.
Karen J. Klint (S), 1999-04-23:
Som jeg læser forslaget, er en af de største nyheder, at man tager fire-fem elementer op i samme forslag.
Normalt plejer vi at tage skånejob og fleksjob for sig og trafikforanstaltninger for sig, så jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, om det ikke er en nyhed, at man tager både trafik og fleksjob med i det samme forslag.
Elementerne er jo beskrevet hver for sig i selvstændige forslag.