runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Estrup (RV), 1999-05-27:
Jeg vil da gerne kvittere for de venlige bemærkninger både fra hr. Søren Søndergaard og fra hr. Jes Lunde.
Til hr. Jes Lunde vil jeg sige, at jeg tror, vi er mange, der har bemærket det, der skete på SF's landsmøde.
Til hr. Søren Søndergaard: Der lå jo selvfølgelig i mine bemærkninger, at jeg meget gerne ser det problem løst snarest muligt, og det tror jeg fremgik aldeles klart.
Det er også klart, at regeringen har sat et initiativ i gang, og at vi selvfølgelig respekterer det.
Indenrigsministeren har lavet aftaler, dem skal vi selvfølgelig overholde og respektere, og der er en evaluering i gang.
Men det taget i betragtning er det naturligvis stadig væk vores ønske og vores agt at presse på det bedste, vi har lært, i god forståelse med indenrigsministeren og regeringen.
Lad mig så sige til hr. Jens Hald, som nu mener at kunne bringe en række tal frem om, hvordan det går med udlandsgælden: Jeg ved ikke, om hr. Jens Hald Madsen er den rette, og Venstre er det rette parti til at gå ind i den diskussion.
Jeg tror, vi alle sammen ved, hvor svært Venstre havde det i den tid, det var i regering, med at få udlandsgælden ned.
Vi var i al beskedenhed nogle, der prøvede at hjælpe Venstre lidt på vej, men jeg tror nok, man må sige, at udlandsgælden steg ganske væsentligt.
Skulle vi ikke lade de småændringer, som hr. Hald Madsen
ligge, og i stedet for sige, at i regeringens samlede levetid er det faktisk lykkedes ganske godt?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-05-27:
Først til hr. Hækkerup
: Ja, hvis man vil købe ud over det, man har fået bevilget eller er blevet visiteret til, er det da fortsat helt i orden.
Men det er jo slet, slet ikke det, diskussionen går på.
Jeg mangler stadig svar fra hr. Hækkerup: Hvordan stiller Socialdemokratiet sig?
Kan vi ikke få lidt at vide om det, inden de forhandlinger, der skal foregå med kommunerne, går i gang?
Jeg synes, det vil være interessant for landets pensionister at vide, om de skal til at betale mere, hvad det måske desværre kommer til at ende med.
Det synes jeg er interessant allerede på nuværende tidspunkt, så lad os da diskutere det nu, inden Folketinget tager hjem.
Jeg synes da, det ville være umådelig interessant i stedet for at vente, til Folketinget er gået på sommerferie, og man så kan få det igennem med kommunerne i stedet for.
Så må jeg sige til fru Videbæk: Jeg kan ikke svare andet end det, jeg gjorde fra starten, og jeg mangler at få at vide fra fru Videbæk, om det ikke er et problem, som vi også diskuterede under førstebehandlingen, at der ikke er noget, der hedder midlertidig opholdstilladelse, og at det vil ende
som med Bosnienloven
Jeg synes, at når der, som det nu er tilfældet med kosovoalbanere, er tale om mennesker, der reelt er flygtninge, er der ingen tvivl om, at det kunne drøftes, om de i en periode kan være i Danmark midlertidigt, og det tror jeg egentlig de fleste lande ville være ret åbne over for.
Men det kan ikke lade sig gøre.
Udlændingeloven giver ikke adgang til midlertidig opholdstilladelse, og særloven for kosovoalbanere giver ikke adgang til midlertidig opholdstilladelse, og så har Dansk Folkeparti altså valgt at bruge pengene, hvor de gør mest mulig gavn.
Fru Videbæk må jo ikke glemme, at man kan hjælpe 40 mennesker i nærområdet for de samme penge, som man kan hjælpe én flygtning i Danmark for.
Bertel Haarder (V), 1999-05-27:
Jeg skal ikke starte en lang ideologidebat, men blot konstatere, at Venstre vil bruge EU til at bekæmpe valutakriser, kriminelle og krigsforbrydere, mens SF tilsyneladende lægger mere vægt på at bekæmpe børn, der går med aviser.
Det kunne vi få en lang debat om, men det er ikke derfor, jeg har bedt om ordet - ja, det skal hr. Jes Lunde ikke grine af, for det stemmer SF jo for, mens SF stemmer imod det første, jeg nævnte, så det kan da ikke være helt forkert.
Men jeg har bedt om ordet for at spørge, hvordan man skal forstå SF's gentagne opfordringer til andre partier om at lægge deres EU-regnskaber frem.
TV-Avisen har da vist fået alt, hvad man har bedt om, og det er lagt frem.
Men så hører jeg fru Pernille Frahm sige, at SF ikke har noget regnskab, fordi de ikke har et medlem af Parlamentet.
De oplysninger, vi har lagt frem, går altså tilbage til 1994 for alle de andre partiers vedkommende, og SF havde jo et medlem i 1994 og et godt stykke tid frem, så hvordan kan fru Pernille Frahm sige sådan noget?
Det vil jeg godt lige have hr. Jes Lunde
til at forklare i forbifarten.
Tove Videbæk (KRF), 1999-05-27:
Fru Pia Kjærsgaard nævnte, at vi ikke kan modtage alle flygtninge i Danmark, og selvfølgelig kan vi ikke det.
Men når vi nu ikke kan modtage alle - en million, som fru Pia Kjærsgaard nævnte - skal vi så ræsonnere som så og sige, at når vi ikke kan modtage en million, skal vi slet ikke modtage nogen?
Jes Lunde (SF), 1999-05-27:
Ja, jeg er fristet til at svare hr. Anders Samuelsen lidt på samme måde, som hr. Duetoft svarede mig.
Nu stod hr. Anders Samuelsen heroppe og sagde om de nye forslag, SF er kommet med for at skabe plads for nogle flere på arbejdsmarkedet: Hvorfor vil man det?
Hvorfor vil man det?
Er det ikke urimeligt, at man skal til at give en pulje penge til de allerede ansatte til uddannelse, og til hvad ved jeg, for at de løfter noget socialt ansvar?
Hvorfor skal de have penge for det?
Så må jeg spørge hr. Samuelsen: Jamen går det nu så forrygende godt i øjeblikket?
Hvordan går det med at få oprettet de ekstraordinære job, med at få lavet fleksjob, med at få skabt plads på arbejdsmarkedet til folk, der ikke har den fulde arbejdsevne?
Går det forrygende?
Kan vi bare læne os tilbage og sige: Jamen her er der ikke brug for nytænkning, for det går, som det skal?
Nej, svaret er, at regeringens politik på dette felt har spillet fallit.
Der er ikke skabt nær det antal pladser, man havde sat sig som mål, så derfor er der behov for at tænke nyt, og her er vi fordomsfrie.
Vi har fremlagt nogle eksempler på nogle virkemidler, som vi tror kan være nødvendige.
Vi tror nemlig, det er nødvendigt at bruge mange forskellige virkemidler, og hvis hr. Samuelsen har flere i posen, deltager jeg gerne i diskussionen om dem.
Men lad være med bare at skyde alt ned med den påstand, at nu går det altså forrygende godt, for det gør det nemlig overhovedet ikke.
Det er vi meget optaget af i SF, og jeg håber også, hr. Duetoft er det.
Noget andet er selvfølgelig, hvordan vi håndterer den anden situation, og her har SF jo ikke foreslået, at nu pakker vi bare hele grejet ned og tager hjem, og så kan Milosevic gøre, hvad han vil; det har vi faktisk ikke sagt.
Vi har sagt, at det ikke giver nogen mening bare at sige
: Nu stopper vi bare med at bombe, slut, færdig!
Det giver ikke nogen mening nu, efter at udrensningerne er kommet op i det gear, de er i.
Man er nødt til at sige: Forudsætningen for, at der kan foregå en forhandling, er, at der er en vilje på serbisk side til bevægelighed og villighed til at acceptere de krav, der stilles fra det internationale samfund, og som SF står 100 pct. bag: kosovoalbanerne skal have ret til at vende hjem til et Kosova med selvstyre, hvor freden er garanteret af en international styrke.
Der er ikke nogen vaklen i geledderne her.
Til sidst til hr. Dyrlund: Jamen det er da utroligt, hvis hr. Dyrlund allerede har glemt, at man nedskar dagpengeperioden.
Det har hr. Dyrlund åbenbart glemt, eller også betyder det bare ikke noget for hr. Dyrlund; men det betyder noget for almindelige mennesker.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-05-27:
At hr. Jes Lunde bruger vendingen »forringelser for de arbejdsløse« kan vel ikke komme bag på nogen, for det var egentlig også det, SF sagde, da vi lavede Arbejdsmarkedsreform III inden jul.
Men jeg troede dog, man i SF havde fået tid og lejlighed til at tænke lidt dybere over tingene i den mellemliggende periode frem til i dag.
Jeg vil egentlig gerne spørge hr. Jes Lunde
: Hvori består forringelserne?
Der er besluttet en meget mere målrettet aktivering af de ledige, en meget mere individuel behandling.
Der er lagt op til et betydelig mere formaliseret og stærkere samarbejde mellem aktørerne på området, der er leveret over 1 mia. kr. mere til indsatsen, der er lavet særlige foranstaltninger for de svageste, og der er ikke lavet forringelser på ydelsessiden.
Hvori består forringelserne?
Kunne vi ikke godt få en forklaring på det nu, hvor der er gået nogle måneder, efter at vi har indført de ting?
Hr. Jes Lunde har fået tid til at tænke over tingene, men det er ikke sikkert, det er lykkedes.
Lad os høre en forklaring.
Peter Duetoft (CD), 1999-05-27:
Jeg har det som hr. Jes Lunde.
Jeg vil også gerne diskutere politik, og derfor afviser jeg også et regeringssamarbejde med SF; ikke fordi jeg ikke kan lide SF'ere, men fordi jeg ikke kan lide SF's politik.
FN-styrken er CD enig i, men den bliver jo heller ikke til noget i morgen, og jeg synes, det er for let at komme med alle de abstrakte ting i stedet for at spørge: Hvad kan der gøres for de tusindvis af mennesker, der bliver forfulgt, der bliver myrdet, der bliver udrenset i øjeblikket?
Det er ikke noget abstrakt med, at man skal bygge FN om og opbygge en FN-styrke, som der kan være mange, mange gode grunde til at gøre, men den kommer jo ikke i morgen.
Når man holdt fast i en NATO-styrke, skyldes det, som vel også hr. Jes Lunde kan huske, erfaringerne fra Bosnien.
Dér fungerede en FN-styrke ikke, og det tidspunkt, hvor man overhovedet fik en chance for at gøre noget for de mennesker og for at få stoppet krigshandlingerne i Bosnien, indtraf først, da NATO greb ind, og ikke da FN greb ind.
Hvorfor i alverden skulle man så gå i gang med en FN-styrke i Kosovo, når man ved, at den ikke ville virke?
Så vil jeg godt anfægte hr. Jes Lundes vurdering af, at økonomisk hjælp kunne have forebygget denne situation.
Milosevics politik er en supernationalistisk magtpolitik, der alene bygger på lysten til at sidde ved magten og vinde herredømmet af nationalistiske grunde.
Det har intet med sociale spørgsmål eller økonomi eller bistandshjælp eller ulandshjælp eller noget som helst andet at gøre.
Anders Samuelsen (RV), 1999-05-27:
På den ene side er jeg en anelse rystet over den tale, som blev holdt fra SF's side for lidt siden, men på den anden side er jeg ikke alligevel, fordi man som sædvanlig har en fornemmelse af, at nu har SF igen i dag vundet 1 mia. kr., som vi så kan bruge løs af.
Jeg må sige, at for det første synes jeg, det nærmest er en fornærmelse imod medarbejderne i de danske virksomheder, at man lægger op til, at folk nu skal have en økonomisk præmie for at udføre et stykke socialt arbejde, at være med til at løfte en social opgave.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at det kan være rigtigt, at det er SF's indstilling, at man åbenbart skal kunne købe alt for penge. For det andet er jeg også temmelig rystet over - men det er måske bare, fordi jeg har været for kort tid herinde - at SF lægger op til, at der skal være kvoter på arbejdsmarkedet, altså at man skal tage et bestemt antal af de skæve, som er lidt svære at tilpasse.
Det er altså på de vilkår, de skal arbejde på arbejdspladserne.
Jeg vil næsten sige det på den måde, at det er jo nogle forhold, vi ikke engang byder
kvinder
- ja, jeg ved ikke, om man kan tillade sig at sige det på den måde, men jeg vil simpelt hen have svar fra SF's ordfører på, om det kan være rigtigt, at man mener, vi skal gå så langt, at vi nu skal til at præmiere folk for at løfte en social opgave ude på arbejdsmarkedet.
Jacob Buksti (S), 1999-05-27:
Mit ærinde er stort set det samme som hr. Peter Duetofts
, og selv om hr. Jes Lunde har givet en form for svar, vil jeg alligevel godt en gang til forsøge at få et mere udbygget svar fra hr. Jes Lunde. Vi er jo alle sammen enige om, eller i hvert fald nogle af os, at FN skal spille en central rolle, og det talte hr. Jes Lunde en hel del om.
Hr. Jes Lunde sagde selv, at FN var blokeret af Kina på en række områder, og så er det, man spørger sig selv: Hvad er så alternativet til det, der foregår?
Hvordan stopper man de etniske udrensninger?
af den militære intervention, man nu har foretaget?
Er det sådan, at hr. Jes Lunde mener, at den etniske udrensning først startede, da bombningerne begyndte?
Eller hvad er der sket inden? Hvor lang tid skulle der gå?
Hvor lang tid kan det internationale samfund bare se på?
Hvordan tolker hr. Jes Lunde FN's generalsekretærs udtalelser i denne forbindelse?
FN's Sikkerhedsråds vedtagelser er da trods alt ret tæt på et FN-mandat, så derfor bare spørgsmålet: Hvordan mener SF, man skal afhjælpe denne ulykkelige situation?
Frank Dahlgaard (KF), 1999-05-27:
Det, der kalder mig herop, er hr. Jes Lundes betragtninger om militæret, og hvad Danmark skulle deltage i.
Der faldt en bemærkning om sådan noget som minerydning og andre dybt fredsommelige ting.
Mig bekendt er det, der hedde ammunitionsrydning - og det er det, man foretager ude fra Farum Kaserne, og som nu bliver flyttet til Jylland - sindssygt farligt.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Jes Lunde, om han mener, at Danmark skal deltage, når det er sindssygt farligt.
Når krigen er slut, når freden, friheden og menneskerettighederne er genvundet - og det er det, det drejer sig om - skal minerne ryddes.
Så skal der ske ammunitionsrydning, og selv om det er sindssygt farligt, synes jeg og mit parti, at det skal vi deltage i.
Men det er altså ikke dybt fredsommeligt.
Jørgen Estrup (RV), 1999-05-27:
Hr. Jes Lunde har jo en meget venlig og høflig måde at sige
fy på, når hr. Jes Lunde siger fy til regeringspartierne for at have indgået forsvarsforlig med den anden side af salen - meget venligere, vil jeg i øvrigt sige, end hr. Holger K. Nielsen, som har bragt den samme myte til torvs. Jeg kan ikke lade være med at prøve at bore lidt i, at vi aldrig har fået noget svar på, hvordan vi kunne have sikret det, hr. Jes Lunde lovede os nu, nemlig at opretholde regeringens egne sparemål.
Når jeg tæller efter, kan jeg komme til, at regeringspartierne har 71 mandater - hvis vi er heldige, har vi 72, men det behøver jeg ikke gå ind i - og derudover kan vi åbenbart regne med 13 fra SF.
Det er muligt, at hr. Jes Lunde råder over Enhedslistens stemmer.
I så fald ville det måske kunne sikre knap 1 mia. kr. på finansloven et enkelt år, men hvordan det kunne sikre regeringens sparemål, som var 4 mia. kr. over 4 år, forstår jeg simpelt hen ikke.
Vil hr. Jes Lunde ikke lige forklare det?
Jes Lunde (SF), 1999-05-27:
Lad mig starte med hr. Peter Duetoft, som mente, at vores sikkerhedspolitik var romantisk. Det er nu ikke sådan, vi selv opfatter den, for vi er altså ikke pacifister, og vi har ikke nogen blåøjet tro på, at man altid kan klare tingene ved forhandlingsbordet.
Det, jeg bare siger, er, at vi i forbindelse med Rambouilletforhandlingerne havde en klar fornemmelse af, at det ikke var alle muligheder, der var udtømt.
Vi havde en klar fornemmelse af, at der desværre gik for megen NATO-prestige i det, og det var lidt ærgerligt - meget ærgerligt endda.
Man sad i en situation, hvor en af de ting, der var uenighed om ved forhandlingsbordet, var, hvilken fredsbevarende styrke der skulle indsættes bagefter, og jeg forstod på masser af eksperter i kølvandet på forhandlingssammenbruddet, at et af problemerne var, at serberne havde svært ved at tage, at det var en NATO-ledet styrke, som skulle indsættes som fredsbevarende styrke.
Man burde ærligt spørge sig selv: Burde NATO gøre det til et kardinalpunkt?
Der er mange andre ting, der burde være kardinalpunkter, også for SF.
For os er det et kardinalpunkt, at kosovoalbanerne skal kunne vende tilbage til et Kosovo med et selvstyre, hvor freden er garanteret af en international styrke.
Det er et kardinalpunkt, men burde det også være et kardinalpunkt, at det nødvendigvis skulle være NATO, der kom ind som fredsbevarende styrke?
Det synes jeg er et spørgsmål hr. Duetoft burde tænke lidt over.
Vi er ikke fremmede over for, at det er nødvendigt at gribe til militær magt.
Det er ikke en diskussion, vi er færdige med i SF, men jeg selv synes i virkeligheden, at hvis der på et tidspunkt skal laves en regional FN-opbygning, kan man komme til at overveje, om der også i den situation skal være en militær kapacitet til rådighed, for at man kan gennemtvinge det internationale samfunds vilje, hvis der er et land, der groft krænker menneskerettighederne.
Det er vi selvfølgelig parat til.
Med hensyn til regeringsspørgsmålet skal jeg kun sige, at det selvfølgelig er CD's egen sag, om de vil i regering med SF.
Vi har valgt at snakke politik, for vi synes, det er mere interessant at snakke politisk indhold, også efter næste folketingsvalg.
Vi vil gerne snakke politisk om, hvad det er, der skal udrettes, og så kan vi bagefter snakke om, hvem der kan blive enige om det.
Til fru Elisabeth Arnold kan jeg kun nå at sige, at vi har ikke noget ønske i SF om, at indenrigsministeren taler specielt sagte, når han er i EU.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-05-27:
SF's ordfører brugte en del af sin taletid på at diskutere forbeholdene i EU.
Det var ikke hr. Jes Lundes egne ord, men jeg kunne høre, det var et citat om, at nogle siger, at forbeholdene er tossede.
Her samarbejder vi på mellemstatslig basis og ikke på overstatslig, og vi kan derfor f.eks. ikke påtvinges en bestemt kvote flygtninge, men vi kan godt deltage og være med i diskussionerne, og det er da fuldstændig rigtigt.
Ville det ikke være rart, hvis de partier herinde, hvortil jeg regner SF og Det Radikale Venstre, som gerne vil noget på flygtningeområdet og gerne vil bidrage til et fælles europæisk ansvar på det område, kunne løfte deres røst lidt tydeligere og lidt klarere i EU-sammenhæng, fordi de ikke var bundet af et forbehold, som faktisk begrænser Danmarks aktionsradius?
Peter Duetoft (CD), 1999-05-27:
På SF's landsmøde for nylig var der åbenbart nogle, der havde
den opfattelse, at man i fremtiden kunne få et regeringssamarbejde mellem SF og CD.
Jeg måtte på det tidspunkt sige, at det anså jeg for ret urealistisk - ikke fordi jeg ikke sætter personlig pris på flere SF'ere, for det gør jeg, men fordi den politiske afstand mellem de to partier faktisk er for stor.
Denne meget romantiske udenrigspolitik, hr. Jes Lunde lægger op til, denne udenrigspolitik, der går i Chamberlains fodspor, er meget, meget langt fra den udenrigspolitik, som CD står for. Hr. Jes Lunde besværer sig over og beklager ligesom alle andre i denne sal de etniske udrensninger på Balkan, og fuld respekt for det.
Men hvad er så hr. Jes Lundes svar?
Hr. Jes Lundes svar er, at man ikke har forhandlet nok med Milosevic, og mit spørgsmål til hr. Jes Lunde er: Hvad i himlens navn er det, man har foretaget sig de sidste 10 år?
Hr. Jes Lundes svar er, at FN skal bygges om til en regional organisation.
Jeg må spørge hr. Jes Lunde: De mennesker, der bliver jagtet fra deres hjem, de mennesker, der bliver fjernet på den mest bestialske måde, hvad skal de bruge det til?
Og hvad tror hr. Jes Lunde ikke, det vil tage af tid at lave FN om?
Sandheden er, at det hr. Jes Lunde lægger op til, er en romantisk, en drømmende og en uvirkelig udenrigspolitik, der intet har at gøre med at redde nogle mennesker fra en menneskelig tragedie.
Jørgen Estrup (RV), 1999-05-27:
Jeg har relativt let ved at love, at det bliver sidste gang.
Blot for både historieskrivningens skyld og som lidt hjælp til fru Pia Christmas-Møller til at huske egen argumentation for ca. en måneds tid siden: Det konservative regnestykke gik ud på, at regeringen ville spare 1 mia. kr. hvert år i 4 år, og det er 4 mia. kr.
Regeringen ville derudover belaste forsvaret med 2 mia. kr. til engangsudgifter for at få strukturbesparelser hjem, det er 6 mia. kr. Derudover ville man finansiere for 2 mia. kr. redningshelikoptere inden for rammen, det er 8 mia. kr.
Jeg har bestridt, at det var et fornuftigt regnestykke, men det var immervæk det konservative regnestykke.
Man har fået indrømmelser for 2 mia. kr. Der er stadig 6 mia. kr. tilbage.
Ole Hækkerup (S), 1999-05-27:
De forenede partier var en gennemgående betegnelse i talen.
Det falder i virkeligheden fint i forlængelse af den retorik, man kender fra den yderste venstrefløj, som altid har anset det for vigtigere at bekæmpe Socialdemokratiet end de borgerlige.
Om Kosova spurgte fru Pernille Rosenkrantz-Theil - og det var så herunder Socialdemokratiet - om vi var stolte af os selv, og om vi sov godt om natten. Hvis ikke vi gjorde noget, ville jeg ikke sove godt om natten.
Man skal ikke være tryg ved magtanvendelse.
Man skal være meget forsigtig, man skal tænke sig godt om, og man skal blive ved med at spørge sig selv, om det er det rigtige, man gør, når man anvender militære magtmidler.
hvis jeg var ligeglad i tanke og opmærksomhed, og hvis jeg derudover var ligeglad i handling, så synes jeg først for alvor, jeg havde et problem, for så ville jeg da opføre mig helt uansvarligt.
Så var der et angreb til.
Det gik på uddannelsespolitikken, og jeg kan bekræfte, at det er rigtigt, at vi udvider antallet af pladser på de videregående uddannelser, så næsten alle får frit optag, og jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor det er et problem for Enhedslisten.
Afslutningsvis, og jeg skal nok gøre det kort ...
Elisabeth Arnold (RV), 1999-05-27:
Det svar, jeg fik af hr. Jes Lunde vedrørende forbeholdet for de retlige og indre anliggender, var et hængekøjesvar, det var et ikkesvar.
Det var noget med at sige, at for hans skyld kunne hr. Thorkild Simonsen da godt gå ned og deltage i møderne dér.
Det var jo ikke et svar; det sagde ikke noget om, at SF gerne ville.
Det, vi har forstået ved at lytte til reportagerne fra SF's landsmøde, er, at SF meget gerne vil i regering.
Så lad os nu forestille os, at den næste indenrigsminister ikke hedder Thorkild Simonsen, men Jes Lunde.
Hvad ville hr. Jes Lunde så gøre?
Ville han være tilfreds med en passiv rolle på det her område i EU?
Hvad vil SF egentlig med flygtningepolitikken i Europa?
Jørgen Estrup (RV), 1999-05-27:
Endnu en gang kommer spørgsmålet om forsvarsforligsmuligheder med SF og Enhedslisten, forstår jeg.
Vi havde hellere end gerne ventet, vil jeg sige til hr. Jes Lunde.
Vi er helt opmærksomme på, at juletid er gavernes tid, og det venter vi gerne på, hvis gaverne ellers kommer.
SF har det jo med at stemme imod finansloven ligesom Enhedslisten.
Det er jo et problem i sig selv, men jeg forstår, at SF ville have sikret et flertal for finansloven.
Det er 4 års besparelser, som man kun får gennem en aftale.
Jeg har endnu ikke hørt hr. Jes Lunde forklare, hvordan vi kunne have skaffet et flertal over 4 år for de strukturreformer, som var nødvendige på forsvarsområdet.
Det er jo det, som skal til, for at det ikke er mytedannelse, det SF præsterer, når man siger, at regeringen kunne have fået det med venstrefløjen.
Klaus Hækkerup (S), 1999-05-27:
Jeg kan konstatere, at fru Pia Kjærsgaard ikke svarede på det, jeg spurgte om: Hvad er Dansk Folkepartis politik, for så vidt angår ældre, der ønsker at købe supplerende hjemmehjælp ud over den visiterede?
Er de tilhængere, eller er de ikke tilhængere af, at man kan få det mod betaling til kommunen?
Det må Dansk Folkeparti, der har fremsat et sådant forslag til vedtagelse, dog kunne give et svar på, for ellers er det jo fuldkommen meningsløst at stemme om dette forslag til vedtagelse.