runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-10-05:
Jeg tror, at hvis statsministeren prøver at se på, hvad man får udbetalt, når man er på den reducerede kontanthjælp, så er 500-1000 kr. om måneden faktisk mange penge. Så det økonomiske incitament er der.
Men statsministeren er jo allerede – og det er lidt tidligt – begyndt ikke at svare på spørgsmålene.
Nu bruger han mere energi på at fortælle, hvad han tror, Enhedslisten mener, end at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Er det ikke rigtigt – det må statsministeren vel erkende – at når kontanthjælpen bliver sat ned, bliver de pågældende mennesker fattigere, og så bliver der skabt større ulighed i samfundet?
Og statsministeren må vel også erkende, at der ikke foreligger anelse af dokumentation for, at der skulle være kommet flere i arbejde på grund af kontanthjælpsloftet.
Det kan godt være, at SFI’s undersøgelse ikke er fyldestgørende, og at man kunne lave andre, der var bedre.
Men kendsgerningerne er, at vi har dokumentation for nogle af vore synspunkter, men at statsministeren ingen dokumentation har for de påstande, han kommer med.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Vi har ikke givet en lettelse af skatten på ejerboliger i Gentofte Kommune, vi har bare ladet være at opkræve flere penge.
Og derfor er det forkert at sige, at skattestoppet er en skattelettelse for dem, der har ejerboliger.
Det er kun, fordi hr. Frank Aaen har haft til hensigt at brandskatte de pågældende boliger, at hr. Frank Aaen så siger, at man ved at lade være med at gøre det giver en skattelettelse.
Det er kun, fordi hr. Frank Aaen har haft til hensigt at sætte skatten op, at han kan kalde det en skattelettelse, at man lader være med at sætte skatten op.
Det er jo sådan, det er.
Det gælder i øvrigt også grundskylden.
Men det er jo rigtigt, som hr. Frank Aaen siger, at i kroner og øre er der kommet flere penge ind på grundskylden, men det er, fordi promillerne under ét i hele landet skal holdes i ro, men da grundværdierne er steget, så er der selvfølgelig kommet flere penge i kassen, ligesom der i øvrigt er kommet flere penge i kassen i det hele taget på trods af, at vi har skattestop.
Og det skyldes jo, at der er en god økonomisk aktivitet i samfundet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Loftet over kontanthjælpen sigter aldeles ikke på at skabe ulighed i det danske samfund, men tværtimod på at sikre, at det altid kan betale sig at arbejde.
Før vi lavede den ændring, var det sådan, at af de familier, hvor begge ægtefæller modtog kontanthjælp, fik 60 pct. af familierne en gevinst på mindre end 1.000 kr. om måneden ved at få et job i stedet for at hæve kontanthjælp.
60 pct. af familierne fik en så lille gevinst ved at gå fra overførsel til et job, men efter den ordning, vi har lavet, får 90 pct. nu en gevinst på over 2.000 kr. om måneden ved at få arbejde i stedet for at hæve kontanthjælp.
Det skal altid kunne betale sig at arbejde, men lad mig slå fast: Vi skal give ordentlige ydelser til de mennesker, der har hjælp behov.
Men jeg går ud fra, at også Enhedslisten vil give mig ret i, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Frank Aaen (EL), 2005-10-05:
Ja, grundskylden stiger, fordi grundværdierne stiger, og det synes statsministeren åbenbart er helt i orden.
Det er jo den mekanisme, man har sat ud af kraft, og det er det, der betyder, at ejendomsværdiskatten i Gentofte er 27.000 kr. lavere, end den ellers ville have været.
Så der er ikke meget logik og sammenhæng i regeringens politik.
Men nu har vi altså fået at vide, at regeringens politik med at sænke kontanthjælpen ikke har øget uligheden i samfundet, at regeringens boligpolitik ikke har øget uligheden i samfundet.
Så kommer vi til personskattelettelserne, som vi kan se er blevet fordelt på den måde, at direktører har fået ca. 6.000 kr. i årlig lettelse i deres personskat, hvorimod de arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere har fået 0 kr. 6.000 kr. til de velbjærgede, 0 kr. til de ikkevelbjærgede.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Det første, der er vigtigt at sige, er, at under alle omstændigheder er Danmark det mest lige samfund i verden, når vi kigger på indkomstfordelingen.
Det andet, jeg vil sige, er, at ja, over tid svinger det med, om der er større eller mindre lighed eller ulighed, og det er først og fremmest knyttet til udviklingen i værdien af boliger, altså boligmarkedet.
Og der er perioder, ja, hvor uligheden er vokset lidt, fordi boligværdierne er steget, og der er andre perioder, hvor uligheden har været konstant eller måske endda faldende hovedsagelig på grund af, at der i den periode har været stagnerende eller faldende ejendomspriser.
Så jeg afviser jo ikke, at der over tid kan være svingninger, men det er under alle omstændigheder små krusninger, der ikke forstyrrer det overordnede billede, at Danmark under alle omstændigheder er det mest lige samfund i verden.
Per Clausen (EL), 2005-10-05:
»Når statsministeren understreger, at det ikke er regeringens politik at øge uligheden i samfundet, vil ministeren så erkende, at satspuljeforliget har medvirket til at øge uligheden i samfundet?«
Jeg synes jo, at det ikke er noget problem, at statsministeren svarer det samme hele tiden; det har vi vænnet os til.
Det er sådan set det grundlæggende problem.
Men vi prøver så med det sidste spørgsmål her.
Det er jo en kendsgerning, at på grund af den måde, man har indrettet reguleringen af indkomster for pensionister, arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere osv. på, bliver forskellen på lønindkomsten og de såkaldte overførselsindkomster større år for år, og et kig på, hvor store beløb det har udviklet sig til i løbet af de sidste 10 år, viser jo, at det er sådan ca. 4 mia. kr., som de, der er på arbejdsløshedsdagpenge, kontanthjælp, sygedagpenge, pension osv., bliver snydt for, fordi man regulerer dårligere.
Og så vil jeg bare spørge statsministeren, om det heller ikke fører til øget ulighed i samfundet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Altså, jeg må afvise hr. Per Clausens fremstilling, men den bygger på den enkle kendsgerning, at det forlig om satsreguleringen, som det jo drejer sig om, og som et meget bredt flertal i Folketinget står bag, er hr. Per Clausens parti, Enhedslisten, uden for, og derfor er Enhedslisten selvfølgelig imod det og utilfreds med det, men resten af Folketinget er enig om, at det faktisk er en meget god måde at sikre på, at der kommer penge til de allermest udsatte grupper i vores samfund.
Per Clausen (EL), 2005-10-05:
Det er da rigtigt, som statsministeren siger, at partierne fra Dansk Folkeparti til SF er enige om, at det er godt, at vi finansierer ting, som skal komme de særligt udsatte grupper i samfundet til gode, ved at tage fra folk, der er på overførselsindkomster.
Det er rigtigt.
Det er også fuldstændig rigtigt, som statsministeren siger, at det forlig har vi intet ønske om at være med i, for vi vil ikke tage fra nogle af de dårligst stillede grupper i det her samfund for at finansiere forbedringer for nogle, der i nogle tilfælde har det endnu dårligere.
Vi synes ærlig talt, at der er andre steder, hvor man kunne tage pengene.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Jamen det får hr. Per Clausen mig bestemt ikke til at bekræfte.
Tværtimod er det jo sådan, at den satsregulering, der hvert år finder sted, sikrer, at modtagere af overførselsindkomster følger med den almindelige velstandsudvikling i samfundet.
Den måde, vi har indrettet ordningen på, sikrer så samtidig, at der er penge til de mest udsatte grupper i vores samfund, og der er jo over årene tilført milliarder af kroner til de mest udsatte grupper som hjemløse, narkomaner, alkoholmisbrugere, sindslidende og andre, og også i år bliver der fordelt penge fra puljen.
Så jeg kan bestemt ikke bekræfte hr. Per Clausens fremstilling.
Per Clausen (EL), 2005-10-05:
Statsministeren må vel i det mindste være enig i, at det er en kendsgerning, at dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere, pensionister osv. i dag får 5.000-6.000 kr. mindre om året, end de ville have fået, hvis de havde fulgt den udvikling i velfærden, som de, der er i beskæftigelse, har fået.
Det er vel ikke desto mindre rigtigt.
Og er statsministeren ikke også enig i, at det jo nok ikke skaber mere lighed i samfundet, at statsministeren og jeg forhindres i over vores skat at give penge til narkomaner og andre meget dårligt stillede mennesker, fordi alt, hvad der skal ske for dem af gode tiltag, skal finansieres af kontanthjælpsmodtagerne, de arbejdsløse, de syge og pensionisterne?
Det skaber nok ikke mere lighed i samfundet, det skaber snarere større ulighed.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Jamen det er jo heller ikke rigtigt, som hr. Per Clausen siger, at alt skal finansieres den vej.
Jeg kan da nævne bare ét eksempel på noget, som er finansieret uden for satspuljen.
Det forlig, som regeringen og Dansk Folkeparti har indgået over et par finanslove om en særlig ydelse til pensionister med meget små indkomster – det, der i folkemunde hedder ældrechecken – har ikke noget med satspuljen at gøre, det er finansieret udenfor.
Så det at have satspuljeaftalen, forhindrer jo ikke, at man derudover kan gøre ting, hvor man gerne vil hjælpe særligt udsatte grupper.
Frank Aaen (EL), 2005-10-05:
Statsministeren sagde før, at satsreguleringen betyder, at dagpenge og pensioner følger indkomstudviklingen.
Så skulle der i år have været 4 mia. kr. mere til de grupper, end der er i dag.
Kan vi ikke få det bekræftet, hr. statsminister, at mekanismen i satsreguleringen er, at pensioner, dagpenge, sygedagpenge, barselorlovsydelser og alt muligt andet skal stige med mindre end indkomstudviklingen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Det, der er afgørende, er jo, at satsreguleringen betyder, at modtagere af overførselsindkomster følger med den almindelige velstandsudvikling i samfundet.
Nu må jeg så lige sige, at på det punkt her har jeg så ikke medbragt nogle konkrete tal, men jeg tror, at hvis jeg havde medbragt konkrete tal – men det kan vi jo vende tilbage til – så ville man kunne se, at der har været en real vækst i indkomsten for modtagere af dagpenge og modtagere af kontanthjælp, når vi tager de generelle ydelser, simpelt hen fordi satsreguleringen overstiger inflationen.
Men jeg tager det forbehold, at jeg ikke har medbragt tal, men det vil i hvert tilfælde sådan umiddelbart være min vurdering.
Det er jo det, der er det afgørende, at man altså sikrer, at også modtagere af overførselsindkomster sådan nogenlunde følger med den almindelige velstandsudvikling i samfundet, og det er det, forliget går ud på, og det er der altså alle andre partier end Enhedslisten, der har været enige om er en god model.
Frank Aaen (EL), 2005-10-05:
Så fik vi da lidt af en indrømmelse her til sidst: »sådan nogenlunde« følger indkomstudviklingen.
Princippet i satsreguleringen er, at man først beregner, hvor meget pensioner og dagpenge skulle stige med, hvis de skulle stige lige så meget som indkomsterne, og når man har regnet det ud, så tager man lidt af.
Og det gør man hvert eneste år, man tager lidt af, og det er derfor, det kun bliver nogenlunde; det bliver nemlig mindre end indkomstudviklingen.
Derfor var det forkert, det, statsministeren sagde før, og derfor er det udenomssnak, vi hører nu, for satsreguleringen har det indbyggede princip, at forskellen på almindelige indkomster og dagpenge og pensioner skal vokse.
Er det ikke med til at øge uligheden i samfundet, hr. statsminister?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Jeg er ikke enig i, at satspuljeaftalen øger uligheden i samfundet.
Tværtimod er den med til at sikre, at vi kan give penge til de mest udsatte grupper, og det synes jeg er en fornuftig ting.
Ole Sohn (SF), 2005-10-05:
Kan statsministeren bekræfte, at forud for satspuljen var der ikke tale om fuld regulering?
Der var der tale om, at den daværende borgerlige regering havde fundet det rimeligt fuldstændig at stoppe al regulering.
Der var det simpelt hen sådan, at der var stoppet for regulering af alle overførselsindkomster, ligesom skattestoppet i dag, og så blev man tvunget til, fordi ulighederne blev for store, at genindføre en regulering, og så kom satspuljen på.
Det vil sige, at satspuljen ikke er et alternativ til en fuld regulering, men at satspuljen er et alternativ til ingen regulering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Jeg ved ikke, om man kan stille det så enkelt op, at alternativet til satspuljen er ingen regulering.
Det er nu ikke givet, at det er det, men det kunne godt være, at alternativet var en ringere regulering.
Altså, lad mig bare slå fast, at jeg faktisk synes, det er en meget god model, vi har fundet med satsreguleringsordningen, som jo går ud på helt præcis, at hvis ændringen i den opgjorte årsløn er større end 2 pct., så anvendes et beløb på højst 0,3 pct. til indkomstoverførsler til en pulje: den såkaldte satspulje.
Det er en meget god model, som finder den rigtige balance mellem at sikre en vis velstandsstigning, også for modtagere af overførselsindkomster, samtidig med at der er penge til de mest udsatte grupper i vores samfund.
Og hvis der så i øvrigt er politisk flertal for det, så kan man uden for det her og oven på det her bygge yderligere forbedringer, sådan som det i øvrigt også er sket hen ad vejen.
Ole Sohn (SF), 2005-10-05:
Jeg er meget optaget af, at lytterne og seerne til denne her debat ligesom får historikken med.
Det var derfor, jeg spurgte, om det ikke er korrekt, at forud for, at satspuljeordningen blev etableret, var der ingen regulering.
Der kunne man måske have lavet en eller anden form for regulering, men virkeligheden er, at der ikke var nogen regulering.
Så satspuljeordningen var sådan set en forbedring i forhold til det, der var gældende på det tidspunkt, hvor den blev indført.
Det er jo ikke sådan, at satspuljen var et udtryk for, at man havde fuld regulering, og at man så skar noget ned.
Tværtimod kom man jo fra nul og lavede en regulering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Når jeg ikke gik præcist ind på det aspekt i hr. Ole Sohns spørgsmål, var det, fordi jeg her på stående fod ikke har en fuldstændig klar erindring om, hvordan reguleringsmekanismerne var tilbage i 1980’erne.
Som jeg nu husker det, er det i hvert fald ikke rigtigt at fremstille det sådan, at der ingen regulering var, men jeg tror, at hr. Ole Sohn har ret i, at reguleringsmekanismen var ringere end den, der så blev indført med satsreguleringspuljen.
Det er vi fuldstændig enige om.
Det er vel også grunden til, at et meget bredt flertal i Folketinget blev enige om den her model, som også indebar, at man fandt en god metode til at skaffe de penge frem, som der hvert år var et ønske om, når man skulle forhandle finanslov, nemlig penge til at sikre nogle forbedringer for særlig udsatte grupper.
Per Clausen (EL), 2005-10-05:
Jeg synes også, det er oplysende at få gjort det helt klart her i Folketingssalen, at alle partier minus Enhedslisten synes, at det er godt at have en reguleringsordning, der fører til, at forskellen mellem de indkomster, man har, når man er i arbejde, og når man er på kontanthjælp, når man er syg, når man er pensionist, og når man er arbejdsløs, skal vokse hvert år, og at det er godt, at der er taget over 4 mia. kr. fra den gruppe og bliver tager det hvert eneste år.
Det er jo rart at få bekræftet et eller andet sted, at det er der altså stor enighed om.
Men det ændrer jo ikke noget ved, at det præcis er det samme, vi ser, når vi ser forringelse af kontanthjælpen ved hjælp af starthjælp og kontanthjælpsloft, at det er det samme, vi ser, når vi lader de ejendomsprisstigninger og de formueopbygninger, der kommer der, være ubeskattede, mens vi forringer vilkårene for lejerne: Det skaber større ulighed i samfundet.
Og det er jo pointen: at den eneste forskel på det, statsministeren og socialministeren sagde, er, at socialministeren forsøgte at argumentere for, at ulighed kunne være godt, mens statsministeren benægter det, hvilket tvinger ham til efterfølgende at benægte fakta, i hvert fald fremstille det, som om regeringens politik ingen indflydelse har på udviklingen.
Karen Hækkerup (S), 2005-10-05:
»Vil statsministeren oplyse, om der har fundet skriftlig kommunikation sted mellem Socialministeriet og Statsministeriet forud for socialministerens noget uventede tilbagetrækning af sine udtalte og gentagne ytringer om ulighed?«
Jeg ønsker ikke at fortsætte debatten om ulighed i samfundet.
Jeg ønsker i stedet at dreje fokus over på statsministerens håndtering af selve den misere, der var om ulighed.
For jeg kunne sådan set lige så godt have spurgt ind til, hvordan statsministeren fungerer som leder, hvis vi havde diskuteret miljøministeren og Bilkasagen, hvis vi havde diskuteret kulturministeren og kulturkanonsagen, hvis vi havde diskuteret ministeren for familie- og forbrugeranliggender og hindbærsagen, eller hvis vi havde diskuteret Søren Pind og det forslag, han sammen med bl.a. Venstres finansordfører, Peter Christensen, fremkom med om de ti teser.
Jeg har med andre ord stillet spørgsmål om statsministerens ledelsesstil, fordi jeg faktisk mener, at det bør være sådan, at en minister eller et medlem af Folketinget skal have lov til at sige, hvad de mener.
Jeg kan godt være bekymret for, at ministre – og faktisk også menige folketingsmedlemmer i regeringspartierne i øvrigt – ikke tør sige, hvad de mener, fordi der er en ledelsesstil i regeringen, hvor alt skal godkendes af chefen; altså en autoritativ ledelsesstil, hvor der ikke er plads til individets selvstændige udfoldelse.
Jeg vil gerne spørge: Mener statsministeren, at han fungerer som rollemodel, når han udøver den slags ledelsesstil?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Det spørgsmål svarer jeg gerne på, selv om det er et ganske andet end det, der er stillet.
Men udmærket, jeg kan også godt svare på det spørgsmål.
Det vil sige, at enhver minister udtaler sig på regeringens vegne.
Derfor skal der jo være fuldstændig samklang mellem, hvad ministre siger i en regering, og det er så statsministerens opgave at sørge for det, hvis der bliver uklarhed om det.
Det var der så her, og derfor var jeg nødt til at præcisere, hvad der er regeringens linje.
En regering er ikke en studiekreds, det er en regering.
Frank Aaen (EL), 2005-10-05:
»Når statsministeren understreger, at det ikke er regeringens politik at øge uligheden i samfundet, vil ministeren så erkende, at skattelettelserne, der primært er kommet de højeste indtægter til gode, har medvirket til at øge uligheden i samfundet?«
Karen Hækkerup (S), 2005-10-05:
Jeg er meget glad for, at statsministeren vil svare.
Nu havde jeg forstået på statsministeren, at han var ved at være rimelig træt af de spørgsmål, der i øvrigt var om ulighed, og at han mente, at debatten var ved at være udtømt.
Jeg har spurgt til, om statsministeren havde rettet direkte skriftlig henvendelse til socialministeren med henblik på at få ministeren til at trække sin udtalelse om ulighed tilbage.
Det spørgsmål er der i virkeligheden ingen grund til at stille i dag, fordi Politiken allerede har søgt aktindsigt og også har dokumenteret, at statsministeren rent faktisk ikke alene har forsøgt at præge socialministerens pressemeddelelse, men også decideret har været inde at rette i den og ikke mindst sendt den til Dansk Folkeparti til godkendelse, inden den røg ud i den almene offentlighed.
Jeg tror godt, at alle i Danmark i dag er enige om, at det, vi har brug for, er en ledelse, som sætter pris på kreativitet og innovation.
Det er en globaliseret tidsalder, og det er nogle helt andre og meget mere moderne ledelsesværktøjer, vi har brug for.
Per Clausen (EL), 2005-10-05:
Den sociale profil, som regeringen og statsministeren er stolte af – og jeg ved, at alle ministre også er stolte af den, for ellers var de jo ikke ministre ret meget længere tid – er altså en profil, der går ud på, at regeringen synes, det er fint nok, hvis man tjener sine penge i kraft af arbejdsfri indkomster, at man altså får en formueopbygning i sin bolig, det skal ikke beskattes.
Hvorimod det tilskud, som pensionister, der bor til leje, har, skal forringes, og det samme gør sig gældende, når man snakker om boligydelserne til børnefamilier, de skal også forringes.
Det er den sociale profil, regeringen har.
Det, jeg bare ikke kan forstå, er, hvordan statsministeren kan blive ved med at sige, at han ikke mener, at det fører til større social ulighed.
Det synes jeg faktisk er komplet ubegribeligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Nej, det er ikke kommet frem i dag.
Det kan godt være, at hr. Per Clausen vil påstå det, men det er i hvert fald ikke noget, hr. Per Clausen kan bygge på de svar, jeg har givet – tværtimod.
Jeg har sagt, at Danmark er det mest lige samfund i verden, når det gælder indkomstfordeling.
Jeg har også sagt, at det over tid går lidt op og ned med tallet for, om der er større eller mindre ulighed, og det er hovedsagelig knyttet til udviklingen i ejendomspriserne.
I perioder går det lidt op, i perioder går det lidt ned, men det er under alle omstændigheder små krusninger, der ikke ændrer billedet af, at Danmark er det mest lige samfund.
Når hr. Per Clausen derfor påstår, at der bliver mere ulighed, må jeg altså sige, at hvis man kan gøre sådan nogle tal op på et eller andet tidspunkt, så er det hovedsagelig knyttet til udviklingen i ejendomspriserne.
Regeringens politik sigter på at få folk i arbejde, og jo flere der kommer i arbejde, jo mere bidrager det til at mindske uligheden i samfundet, for det er altså bedre at have et job og få løn end at være på overførselsindkomst.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Aaen (EL), 2005-10-05:
Først lige en korrektion i forbindelse med regeringens forslag vedrørende pensionister.
Jeg går ikke ud fra, at der tages fra de pensionister, der har mest, for de får ingen boligydelse.
Der tages fra pensionister, der har så lav en indkomst, at de får boligydelse.
Det er det, det går ud på.
Må jeg så sige, at det lyder, som om sådan et par hundrede millioner fra lejerne, dvs. nogle af landets fattigste og oven i købet børnefamilier, ikke er noget at snakke om, det er bare sådan lidt småtterier.
Så lad os tage et lidt større beløb.
Det, regeringen samtidig gør – jeg har spurgt om det før og har ikke fået noget svar – er at tage milliardbeløb op af Landsbyggefonden, Landsbyggefonden, der er dannet for at kunne modernisere nedslidte almennyttige boliger og eventuelt sænke huslejen i de almene boliger.
Hvorfor er det specielt vigtigt for regeringen at tage penge op af Landsbyggefonden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-05:
Nu jeg vil holde mig til det, vi drøfter her, og som der er stillet spørgsmål om, og det er det her huslejetillæg.
Der sætter hr. Frank Aaen spørgsmålstegn ved mine oplysninger.
Så lad mig være mere præcis.
Vi taler altså under alle omstændigheder om ret små beløb, men det er sådan, at reglerne om tilskud til en udgift, som pensionisterne reelt ikke har – det er det, man kalder det beregningstekniske huslejetillæg – især er en fordel for de mere velstillede pensionister.
For en enlig pensionist med en indkomst på op til 120.000 kr. har tillægget i gennemsnit en værdi på 27 kr. måned.
For en enlig pensionist, som modtager boligydelse og har en indkomst på over 200.000 kr., har tillægget i gennemsnit en værdi på 300 kr. om måneden, altså væsentlig mere.
Der må jeg sige, at regeringen lægger vægt på at hjælpe dem, der har størst behov, og derfor har regeringen sammen med Dansk Folkeparti f.eks. indført en supplerende pensionsydelse på op til 6.200 kr., som bliver givet til økonomisk vanskeligt stillede folkepensionister med begrænsede supplerende indkomster ud over pensionen.
Det er den sociale profil vi synes er rigtig.
Nu er det jo sådan, at det går den modsatte vej i øjeblikket, folk går fra ledighed og til job.
Det er jo netop her igen, at vi ser forskellen på vores tilgang og Enhedslistens tilgang.
Enhedslistens tilgang til socialpolitik og beskæftigelsespolitik er den passive, det er den defensive, det er den opgivende, hvor regeringens tilgang er den aktive, det er den optimistiske, det er den offensive, det er netop at få folk ud af ledighed og ind i job.
Det er jo også det, der sker i øjeblikket, og det betyder jo, at nogle af dem, der har været vanskeligt stillet ved hidtil at have været ledige, nu bliver bedre stillet ved, at de kan få job.
Det er den aktive tilgang til det.