runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2006-03-03:
Med hensyn til det spørgsmål – det er sikkert et irriterende svar, men ikke desto mindre er det det svar, jeg giver – er vi sådan set åbne over for at diskutere, hvad vi vil lægge os fast på, også ud fra, hvilke argumenter der kommer fra aktørerne på de forskellige områder, de relevante områder udeomkring i landet, hvad de mener er det bedste dér.
Det vil selvfølgelig være noget, vi vil lytte til, men vi vil også lytte til folk, der gerne vil komme ind og holde møder med Dansk Folkeparti, og også i drøftelse med de øvrige partier i Folketinget kigge på, hvad der fagligt set er fornuftigt.
Det kan godt være, det er det, regeringen måske lægger op til, og det kan også godt være, at oppositionen har nogle gode forslag til, hvordan vi kan gøre det.
Og der er vi fra Dansk Folkepartis side åbne over for at drøfte det.
Det vigtigste for os er bare at sige: Hvordan kan vi sikre, at vi får et af de bedste uddannelsessystemer i Danmark?
Jeg har forstået det sådan, at vi bruger rigtig mange penge på det her også sammenlignet med andre lande, som vi normalt sammenligner os med, og derfor skal man måske også kigge på, hvordan de penge, vi bruger i dag, kan bruges bedre.
Så det er sådan set en drøftelse, der vil komme, og som Dansk Folkeparti er villig til at tage med de relevante aktører og folk, som ønsker at drøfte det her med Dansk Folkeparti.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Jeg synes, der bliver lagt op til en meget interessant proces på det her område, for vi ved nu, at Venstre ikke mener noget.
Vi ved om Dansk Folkeparti, at Dansk Folkeparti gerne vil indgå i drøftelser, gerne vil have et bredt forlig.
Jeg synes, det tegner meget godt, hvis vi er i en situation, hvor Venstre ikke har lagt sig fast på noget som helst og Dansk Folkeparti har en åbenhed over for forskellige modeller og forskellige måder at gøre tingene på.
Jeg vil godt bede Dansk Folkepartis ordfører om måske at udbrede lidt, hvad verdens bedste uddannelser er.
Jeg er nemlig fuldstændig enig, det er en flot målsætning, men jeg vil gerne have det konkretiseret lidt mere, for vi er også meget optaget af det, som Venstre stillede op som en målsætning, nemlig på den ene side at have stærke fagligt attraktive miljøer og på den anden side sørge for, at vores land er uddannelsesdækket.
Vi har nemlig den bekymring, at hvis ikke der er uddannelser over hele landet, så sker der reelt en affolkning, fordi uddannelser medfører så meget dynamik.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-03:
Man kunne sige det på den her måde: Erhvervslivet efterlyser eksempelvis, at der er flere, der bliver uddannet i Danmark, f.eks. ingeniører, og det kan også være på andre områder.
De siger så, at der ikke er nok uddannelseskraft, vi kan tage af dér, så de flytter til udlandet, men mange steder i udlandet, sådan som jeg har forstået det, går erhvervslivet faktisk mere aktivt ind og tager folk på uddannelserne og så videreuddanner dem selv.
Der kunne man måske også have en debat med erhvervslivet, for det er jo også meget relevant her, og kigge på, om de ikke måske også kunne gå ind og tage et større ansvar for uddannelsessektoren og mere pege på, hvad det egentlig er, de ønsker konkret, at der skal gøres, for at det måske kunne blive løftet.
Så det er også et spørgsmål om, hvad vi kan gøre for at levere den arbejdskraft til arbejdsmarkedet, som erhvervslivet efterlyser her for tiden, har jeg forstået.
Så det er sådan en målsætning, kan man sige, at vi leverer de medarbejdere til erhvervslivet, som erhvervslivet har brug for, og som kan være med til at skabe et godt fundament for et velfærdssamfund og skabe velstand osv.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Det synes jeg jo er en konstruktiv måde at gå til det på, men har ordføreren så også en forestilling om, hvad det kan betyde for de institutioner, der skal levere den uddannelse, der er brug for, sådan at unge på baggrund af deres uddannelse faktisk kommer i relevant beskæftigelse?
Altså, er det store institutioner, hvor man kan blive sygeplejerske i den ene bygning og bygningsingeniør i den anden bygning, eller er det uddannelser, som måske samler sig mere fagligt omkring nogle ensartede ting, altså f.eks. sundheds-CVU’er, som vi ser nogle steder?
Eller er det muligt at forestille sig, at Dansk Folkeparti går ind for, at man i højere grad tilpasser sig de regionale forhold og siger: Det er ikke afgørende for os, at det hele ser ens ud.
Det, der er afgørende for os, er, at regionale forhold kan opfyldes, og at man bruger de kræfter, der er i regionerne, i stedet for at lægge sig fast på, at strukturen partout skal være på én måde?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-03:
Jeg tror på, at de vil tage ansvaret på sig, og jeg tror, at de forstår de signaler, der bliver givet i forbindelse med bl.a. den her debat, gående på, at nu vil vi altså se en bedre repræsentation rundtomkring.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-03:
Så opfatter jeg det her lidt som sådan et forslag, der er rimelig gratis at fremsætte; det er meget fint, at det bliver fremsat, men der er ingen krav om, at man efterlever, at der skal være en ligestilling på området.
Sådan opfatter jeg ministerens svar.
Når det så er ministerens indstilling, at det er et rimelig gratis forslag, som i virkeligheden ikke nødvendigvis skal have nogen større konsekvenser, fordi det er op til de enkelte steder at beslutte, vil jeg gerne spørge: Når vi får de efterretninger tilbage, efter at man har lavet de her udpegninger, hvad så, hvis vi ser en fuldstændig skæv kønsfordeling?
Hvilke initiativer har ministeren så tænkt sig at tage?
Helge Sander (V), 2006-03-03:
Når vi har ønsket at placere det som et selvstændigt center, er det jo, som jeg sagde i min besvarelse, fordi vi har ønsket en fokuseret forskning.
Og det er klart, at med de beløb er det jo ikke et kæmpemæssigt forskningscenter, der kan blive etableret.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Formålet med dette lovforslag, som vi diskuterer her i dag i Folketinget, er at øge ligestillingen af kvinder og mænd ved at sætte fokus på den kønsmæssige sammensætning af kommunale og regionale udvalg og råd m.v.
I ligestillingsloven har der siden 1985 eksisteret regler om den kønsmæssige sammensætning af udvalg m.v. nedsat af en minister.
Det er disse regler, der nu er grundlaget for forslagets regler om sammensætningen af kommunale og regionale råd og udvalg.
På baggrund af kommunalreformen er forslaget meget aktuelt.
Nye og større kommuner og regioner forventes at nedsætte en række nye udvalg og råd.
Venstre noterer sig med tilfredshed, at der som i den gældende ligestillingslov er en dispensationsmulighed.
Myndigheden eller organisationen kan fravige bestemmelsen om at indstille både kvinder og mænd, hvis der foreligger særlige grunde herfor.
Myndigheden eller organisationen skal i så fald også angive en begrundelse for dette.
På den baggrund kan Venstre fuldt tilslutte sig lovforslaget, og vi håber, det vil være med til at sikre en bedre kønsfordeling.
Louise Frevert (DF), 2006-03-03:
Det er ikke ret ofte, jeg vil bruge et ord som elegant om et lovforslag, men det vil jeg faktisk gøre i det her tilfælde.
Jeg synes, at det er et virkelig, virkelig godt lovforslag, som ministeren er kommet med her, netop fordi det tager højde for mange ting, bl.a. at det primære er, at det altid skal være kvalifikationerne, det drejer sig om.
Det her lovforslag gør også, at der gives et lille hip til folk rundtomkring i landet om, at man skal sørge for, at der er en ligelig kønsfordeling af mænd og kvinder i de forskellige udvalg og kommissorier, og hvad der ellers vil blive nedsat.
Det anser vi for at være meget væsentligt: at man ikke får trukket noget ned over hovedet og får de her kvoter, som det jo ikke er nogen hemmelighed at Dansk Folkeparti er stor modstander af.
Derfor mener vi, at det er en fin måde at gøre det på, og det er lige nøjagtig, som vi har tænkt os, netop ved, at man ikke trækker noget ned over hovedet på de forskellige interessenter, som kommer til at blive indblandet i denne her lov.
Med de ord vil jeg sige: Vi støtter forslaget fuldt ud.
Helle Sjelle (KF), 2006-03-03:
Forholdene vedrørende ligestilling er ofte utrolig komplekse.
Mange er tilbøjelige til at mene, at vi har ligestilling i Danmark, men hvis vi kradser lidt i overfladen, er der mange eksempler på, at det er så som så med den reelle ligestilling, når det kommer til stykket.
Socialforskningsinstituttets rapport om det kønsopdelte arbejdsmarked slår endnu en gang fast, at kønsopdelingen på det danske arbejdsmarked stort set ikke har forandret sig de seneste 10 år.
Det virker grotesk, når man tager i betragtning, at vi lever i et samfund, hvor man betragter ligestillingen mellem kønnene som det mest naturlige i verden.
Rapporten viser ligeledes, at der er en række forskellige forhold, der gør sig gældende, når man ønsker at forklare, hvorfor arbejdsmarkedet er så kønsopdelt, og rapporten lægger op til, at det er nødvendigt at sætte ind over for de traditionelle forestillinger om kønnene.
Så hvis vi ønsker at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder i Danmark, er det derfor nødvendigt, at vi satser bredt og gør en indsats på mange forskellige områder.
Det er også derfor, at vi i Det Konservative Folkeparti er glade for, at regeringen har fremsat dette lovforslag, hvor der lægges op til, at myndigheder og organisationer skal foreslå lige mange mænd og kvinder til medlemmer af kommunale og regionale udvalg.
For os at se
er det oplagt, at den regel om den kønsmæssige sammensætning af råd og udvalg, der gælder for staten, også skal gælde på det kommunale og regionale område ikke mindst i betragtning af, at kommunalreformen formentlig vil medføre, at en række nye råd og udvalg skal nedsættes.
Ved at fastsætte regler om, at et lige antal mænd og kvinder skal indstilles, sikrer vi forhåbentlig ikke blot en mere ligelig repræsentation, men får forhåbentlig også gjort op med traditioner for enten kvindelig eller mandlig overrepræsentation i et udvalg.
Alt i alt er vi således positive over for lovforslaget.
Vi bør naturligvis udbrede reglerne om ligelig kønsmæssig sammensætning til også at gælde for de kommunale og regionale råd og udvalg.
Vi håber, det vil gøre, at vi kommer endnu et skridt nærmere ligestillingen mellem mænd og kvinder, og derfor støtter vi forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Det Radikale Venstre byder ligestillingsministerens forslag velkommen, og for at afsløre spændingen kan jeg sige, at vi vil støtte forslaget.
Når vi er nået frem til den konklusion, er det, fordi vi synes, det helt åbenlyst er en god idé at sørge for, at de råd og nævn, som nedsættes i kommunal og regional sammenhæng, nedsættes efter de samme regler, som gælder i øvrigt.
Vi har dog et par bemærkninger at gøre, og det hænger sammen med, at vi i modsætning til Dansk Folkeparti faktisk finder, at det er ret nødvendigt, at den her nye lovgivning i lighed med den eksisterende lovgivning bliver håndhævet.
Det vil sige, at vi oplever, at det her faktisk er noget, der ligner håndfast ligestillingspolitik fra regeringen, og det er vi jo ikke voldsomt forvænt med.
Derfor vil vi have den forventning til ministeren, at det netop bliver trukket ned over hovedet på dem, der skal udnævne medlemmer til råd og nævn også på det kommunale og regionale område, at det her er lovgivning, der faktisk bliver efterlevet.
For vi kan jo tydeligt se på det statslige område, at når der sker noget, så er det, fordi loven bliver håndhævet, når man faktisk følger med i, om der sker en indstilling af både en mand og en kvinde, hvis man skal besætte en udvalgspost.
Derfor er det selvfølgelig helt afgørende for os, at det her ikke bare bliver en vedtagelse på gult papir i Folketingssalen, men at det bliver et aktivt politikområde for regeringen.
Jeg tror, det er en kendt bekymring, at den måde, man reorganiserer sig på, gør, at der igen bliver færre kvindelige chefer, færre kvindelige mellemledere, færre kvinder, som får poster, der gør, at man kan sige, at ligestillingen faktisk i det mindste fastholder den status, den har på det kommunale område.
Der er rigtig mange ligestillingsmæssige dimensioner i strukturreformen, som vi ikke har fået diskuteret, og som regeringen ikke har forholdt sig til.
Det gælder ligestillingsmæssige diskussioner om adgangen til offentlig service og om adgangen til et åbent arbejdsmarked, for så vidt at man faktisk kan få passet sine børn, er nær de institutioner, man skal bruge, og så fremdeles.
Jeg håber, vi kan få den her diskussion.
Det er faktisk ikke for sent endnu, for de nye kommuner har hele det her år, år 2006, som dog stadig væk er forholdsvis nyt, til at tage beslutninger af strategisk karakter i forhold til, hvordan de nye kommuner skal se ud.
Derfor vil det være vores håb, når ministeren aktivt melder ud og bruger den her nye lovgivning, at hun så også bruger lejligheden til at sætte fokus på, at strukturreformen også har voldsomme ligestillingsmæssige konsekvenser, som man bør tage højde for i det kommunale arbejde med at få strukturreformen implementeret.
Vi synes, det er et rigtig godt tiltag, og vi håber, det bliver en aktiv lovgivning, ligesom vi regner med, at ministeren løbende og aktivt følger med i den måde, den parallelle lovgivning på det statslige område bliver brugt i dag.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-03:
Jamen vi lægger os nemlig ikke fast på, at strukturen skal være på én måde.
Altså, jeg synes, at der er to, måske endda tre afgørende forhold her: dels de regionale forhold; dels at de mennesker, der kommer ud i den anden ende af uddannelsessystemet, fagligt set er på det niveau, som de skal være på; dels at erhvervslivet er i stand til så at samle dem op og bruge dem til noget og også meget gerne selv gå ind og forsøge at videreuddanne dem, så de passer ind i den struktur, der er i den pågældende virksomhed.
Så vi lægger os ikke fast på noget.
Det var det, jeg forstod at fru Margrethe Vestager efterlyste.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-03:
Ministeren siger, at det vil være et meget stort arbejde, hvis man skal indberette til ministeriet, men et eller andet sted er vi jo nødt til at have snor i det her og navnlig i den første fase.
Så man kunne jo f.eks. gøre det, at man sagde, at hvis en kommunalbestyrelse eller et regionsråd nedsætter et udvalg, hvor der er under 30 pct. kvinderepræsentation, så skal det indberettes, inden det udvalg kan træde i kraft.
Man kunne godt nedbringe mængden – meget, tror jeg – ved at sige sådan, at hvis der er under 30 pct. kvinderepræsentation, så skal det indberettes, inden udvalget eller rådet eller nævnet kan træde i kraft.
Det vil være et meget, meget stærkt signal og et rigtig positivt og godt signal til kommunalbestyrelser og regionsråd.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-03:
Jeg vil understrege, at jeg synes, det er mest hensigtsmæssigt, at det eksempelvis er kommunalbestyrelserne, der står med ansvaret for, hvorfor sammensætningen ser ud, som den gør.
Det her drejer sig jo om, at man skal indstille både en kvinde og en mand til den pågældende post, og der er jo ikke tale om, at der hermed bliver stillet nogle krav i forhold til sammensætningen, altså at det er f.eks. 30 pct., der skal være af det ene eller det andet køn.
Det er ikke en kvoteordning, det er i forhold til indstillingerne, at jeg gerne vil sikre mig, at der bliver indstillet både en mand og en kvinde.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-03:
Jeg prøver sådan set bare at hjælpe både ligestillingen og ministeren ved at sige, at hvis man virkelig vil have, at det her skal blive en succes, så kunne det være meget fornuftigt at sende det signal ud til kommunalbestyrelser og til regionsråd, at hvis de – det kan jo være, at de har rigtig gode argumenter for det i det pågældende tilfælde – har nedsat et udvalg, hvor der er under 30 pct., så skal man altså argumentere for det, og man skal være klar over, at så kan man risikere at få at vide, at man skal gøre det om og gøre det bedre, fuldstændig som ministerier kan få det at vide.
Det vil være et rigtig godt signal, og det vil gøre, at det rykker om på prioriteringen i kommunalbestyrelserne og i regionsrådene.
Det er der ingen tvivl om.
Man vil være meget mere opmærksom på det, og jeg vil gætte på, at der vil komme meget få indberetninger, fordi man simpelt hen vil sige: Det kan vi godt finde ud af selv.
Det er simpelt hen et spørgsmål om at få det tilstrækkelig højt prioriteret, sådan at det ikke kommer til at ligge nede under »diverse«, som vi kan tage os af på et andet tidspunkt.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-03:
Jeg var glad for fru Anne Grete Holmsgaards sidste bemærkning om, at de godt kan finde ud af det selv.
Det er også det, jeg har set på, og derfor synes jeg, vi skal placere ansvaret i kommunalbestyrelser og regionsråd med hensyn til at følge den her ændring af regelsættet på området.
Jeg synes, vi skal give dem en chance for nu at forbedre forholdene ligestillingsmæssigt.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-03:
Ministeren svarede sådan set ikke på et af de spørgsmål, jeg rejste, og som fru Anne Grete Holmsgaard også rejste, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt man ikke i § 8 i ligestillingsloven bør indføje, at der også i de kommunalt og regionalt nedsatte udvalg og nævn bør være en ligelig sammensætning af kvinder og mænd.
For § 8, som den står her, henviser kun til de udvalg, der er nedsat af ministerierne.
Så det bør vel præciseres, at det også dér gælder, at man bør tilstræbe en ligelig fordeling, og at det ikke bare handler om en indstilling, men at kommunalbestyrelserne og regionsrådene også skal følge de indstillinger.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-03:
Når formuleringen er, som den er i lovforslaget, så er det af hensyn til den kommunale styrelseslov og det regelsæt, der gælder for repræsentation i kommunale udvalg.
Så der er vi nødt til at have samspillet med det regelsæt, der er på det kommunale område.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-03:
Jeg kan ikke helt se, hvorfor man ikke kan pointere det; man siger jo ikke noget om, hvad de skal, man siger bare, at udvalgene og nævnene bør have en ligelig sammensætning.
Så man går ikke ind og dikterer noget, og det her har jo intet med kvoter at gøre – det er der i øvrigt ingen af os der har været inde på.
Vi siger bare, at vi synes, man også bør have en henvisning til det her, fordi det jo er klart, at formålet med den her lov er at sikre en mere lige fordeling – ikke bare, at der bliver indstillet mænd og kvinder, men at det også bliver efterlevet udeomkring.
Så jeg mener overhovedet ikke, at man ved at indføje kommuner og regioner i det her går ind og dikterer noget som helst.
Man siger bare, at det er det, der er formålet med den her lov.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-03:
Forhåbentlig er det også det, der er resultatet.
Og som jeg siger, kan vi jo på det statslige område se, at der har været en meget positiv udvikling, og at man faktisk har opnået en væsentlig bedre fordeling.
Når formuleringerne er, som de er, så er det altså under hensyn til det regelsæt, der gælder for kommunerne, altså den kommunale styrelseslov, og der har vi meget nøje overvejet, hvordan vi kunne stille kravene.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
I Det Radikale Venstre er vi glade for, at ansvaret placeres så klart i kommunalbestyrelser og regionsråd.
Men lad os nu lægge det til side.
Når ministeren har fremsat det her forslag, er det så, fordi ministeren er blevet opmærksom på de ligestillingsproblemer, der opstår i forbindelse med strukturreformen?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-03:
Jeg er ikke enig i fru Margrethe Vestagers udlægning, at kommunalreformen får nogle særlige ligestillingsmæssige konsekvenser, og det har vi jo diskuteret ved mange lejligheder.
Når jeg tager det her initiativ, er det, fordi jeg kan se, at der er problemer med at få tænkt kvinderne ind med hensyn til sammensætningen af udvalg, råd og nævn lokalt og regionalt.
Jeg vil gerne sikre mig, at vi får brugt hele talentmassen; at man ikke kun gør, som man plejer, og kigger på, hvilke mænd man har, der kunne være egnede til det her udvalg, men at man spejder hele vejen rundt i forhold til potentielle kandidater – både hos kvinder og mænd – for at sikre, at vi også får de bedst egnede til at deltage i arbejdet.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Jeg synes, det er en meget interessant og rigtig iagttagelse, ministeren har gjort sig om evnen til at få øje på kvalificerede kvinder til råd og nævn.
Det overrasker mig, at ministeren ikke synes, at det er et symptom på, at der generelt mangler fokus på ligestilling i den kommunale sektor.
Derfor synes jeg, det er mærkeligt, at ministeren ikke tager skridtet fuldt ud og tager en meget mere åben og lige på diskussion af, hvordan man generelt fremmer ligestilling i forbindelse med den meget store reformproces, som kommunerne er igennem nu, ved vejledning, ved møder, ved konferencer, ved den type initiativer, fordi det jo er, når tingene er i opbrud, at man for alvor kan komme igennem med at lave en kulturel forandring i forhold til de værdier, man står for.
Jeg vil tro, at ministeren ligesom os andre synes, at det er væsentligt, at der også på lederplan og mellemlederplan er en ligelig repræsentation af kønnene, jævnfør ministerens bemærkninger om netop at sørge for, at det er de bedst kvalificerede, man tager, og hele potentialet, der bliver bragt i anvendelse.
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-03:
Jeg er enig med ministeren i, at organisationerne vil tage positivt imod det.
Det, der er bekymringen, i hvert fald for Enhedslisten, er den her Rip, Rap og Rup-effekt af, at mænd alligevel har en tendens til at udpege mænd.
Derfor synes jeg faktisk, det var relevant, at SF’s ordfører gik til ministeren og spurgte: Kunne man ikke forestille sig en eller anden form for overvågning?
Jeg var i min ordførertale inde på spørgsmålet om, at de personer, der udpeger, kvalitativt skulle tilkendegive, hvorfor de havde valgt de pågældende personer.
Det, der er essensen i det, er jo, at der skal foregå en eller anden form for overvågning i indfasningsperioden, så man sikrer, at vi får brudt Rip, Rap og Rup-effekten, altså at mænd udpeger mænd.
Det er det, jeg godt kunne tænke mig at høre ministerens kommentarer til.
Thomas Krog (SF), 2006-03-03:
Så vil jeg gerne følge op på den der med, at Dansk Folkeparti ikke lægger sig fast på noget her, for hr. Martin Henriksen sammenlignede bl.a. med folkeskolen og folkeskoleforliget, som efter min meget klare overbevisning er en ensretning, bl.a. tillader man ikke den der innovation rundtomkring.
Hvis man skal overføre det til CVU-området, synes jeg, at det vil være meget, meget uheldigt.
Netop den frihed, der hidtil har været, har skabt et utal af forskellige typer af institutioner rundtomkring med innovation, utraditionelle løsninger, masser af kraft.
Har Dansk Folkeparti også øjnene åbne for den kraft, der på den måde er skabt, og er den her ikke lagt sig fast på noget-kommentar, der kom før, et udtryk for, at man stadig væk vil lade det være åbent regionalt og lokalt, hvordan man udvikler CVU’erne?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-03:
Men det er jo lige præcis også derfor – som jeg svarede fru Margrethe Vestager tidligere – at vi f.eks. har lavet en tjekliste til sammenlægningsudvalget over, hvad de skal være opmærksomme på ligestillingsmæssigt i det arbejde, de er i gang med her i 2006.
Det er derfor, vi udvikler mainstreamingtankesættet til kommuner, for netop lokalt at få dem til at sætte fokus på de ligestillingsmæssige problemer.
Jeg tror, det allerbedste er at få aktørerne lokalt og regionalt til at forholde sig til, hvordan indsatsen egentlig er, om man gør det godt nok, og hvilke initiativer man yderligere kan tage.
Så tror jeg, at det her lovforslag også vil flytte noget, for når vi ser på høringssvarene, som jo er kommet på trods af den korte høringsperiode, kan vi se, at der er en meget positiv tilgang til det fra organisationernes side.
Jeg tror, at det her i den grad vil være med til at skabe en bevidsthed om, at man skal tænke anderledes, end man plejer.