runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2003-11-27:
Det er efterhånden forstemmende at se, hvorledes regeringen med sit flertal gang på gang udhuler skattegrundlaget og svækker samfundets indsats til sikring af, at det ikke er den ærlige skatteyder og den ærlige virksomhed, der bliver snydt.
Men bare flertallet er på plads, så er der ingen argumenter, der bider.
Ja, svarene på spørgsmålene produktudvikles bare hen ad vejen.
Resultatet er givet på forhånd.
Det er således absurd at se på, at svarene i det her tilfælde er direkte selvmodsigende.
Først blev der således svaret ud fra, at der ikke var megen besparelse, såfremt der var revisor på.
Men da testpanelet har svaret på det forkerte lovudkast, så laves der i princippet ikke om på besparelsen, men nu henvises der blot til, at de statsautoriserede revisorer har sagt, at mange måske ikke længere vil få lavet den private kapitalforklaring.
Hermed er besvarelsen altså intakt efter ministerens opfattelse
Men når nu mange efter ministerens mening ikke længere vil lave den private kapitalforklaring, så må det dog betyde, at skattemyndighederne får ekstra arbejde.
Det er flot, at ministeren og hans embedsmænd tør udtale, at det får de ikke, når både de registrerede revisorer, skatterevisorerne, Københavns Kommune og givet også samtlige landets kommuner har en ganske anden opfattelse.
Det er stærkt, men det er desværre betegnende for regeringens politik.
Man svækker skattekontrollen, fyrer folk i Told og Skat, man åbner det ene skattehul efter det andet og undlader at lukke de huller, der er konstateret, med store tab for de offentlige indtægter til følge.
Ja, selv regeringens egne embedsmænd er begyndt at advare om, at udviklingen efterhånden truer med at belaste finanspolitikkens holdbarhed i relation til 2010-planen.
Det er helt uacceptabelt og i sandhed deprimerende.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Jeg skal på Enhedslistens vegne fremføre, at vi ikke vil tage stilling til indholdet af forslaget, idet vi mener, at det er op til kirken selv at finde ud af sin interne organisering.
Derfor undlader vi at stemme.
Tove Fergo (V), 2003-11-27:
Jeg må sige til fru Margrete Auken, at nu kan fru Margrete Auken jo heller ikke vide, hvad der kommer af post til mig.
Men jeg må sige til fru Margrete Auken, at der faktisk ikke ligger noget forslag på mit bord fra Landsforeningen, som giver udtryk for det ønske.
For jeg tror nemlig ikke, Landsforeningen er enige i det forslag.
Så det kan ikke nytte noget, når fru Margrete Auken kommer op og gør sig til talsmand på Landsforeningens vegne, når fru Margrete Auken ikke har sat sig ind i, hvad Landsforeningen i virkeligheden har sendt af forslag til Kirkeministeriet.
Tove Fergo (V), 2003-11-27:
Mig bekendt har vi folkestyre i Danmark, og det er sådan, at hvis et flertal ønsker noget, så bliver det også gennemført.
Sådan er det repræsentative demokrati jo.
Det er så underligt, at fru Margrete Auken står her og taler om, at der er nogen, der ønsker et eller andet, og at de ikke kan få deres ønsker opfyldt.
Jeg har ikke set de ønsker.
Det undrer mig.
Hvis der er nogen, der ønsker noget så brændende og intenst, som fru Margrete Auken ligesom antyder eller giver udtryk for her, hvorfor i alverden henvender de sig så ikke med deres forslag?
Sådan foregår det jo på alle de andre politikområder.
Med det veltalende folk, vi har, og det skrivende folk, vi har inden for folkekirken, skulle man jo tro, at der blev sendt det ene forslag efter det andet, det ene debatindlæg efter det andet, ind til ministeriet, til Kirkeudvalget, med ønsker om, at det og det skulle tages op.
Jeg vil indlede med at undskylde mange gange over for Folketinget, at jeg påførte Folketinget unødig ventetid, og så vil jeg sige tak for modtagelsen af forslaget.
Det er rigtigt, som det er blevet sagt af ordførerne, at det er et ganske lille forslag.
Det er lidt af en opsamlingslov i forbindelse med det menighedsrådsvalg, der skal finde sted i november næste år.
Vi har valgt at samle nogle forskellige tekniske ændringer og få bragt lidt orden i tingene, så man kan få lov til at blive i det sogn og i det menighedsråd, man nu engang føler sig knyttet til, selv om man måske er flyttet til et af pastoratets andre sogne.
Jeg siger tak for den venlige modtagelse af forslaget.
Margrete Auken (SF), 2003-11-27:
Jeg ved godt, at det her er noget, vi skal have i et senere forslag, men det hænger sammen med fru Karen Klints forslag,
da det jo har et opspil i diskussionen om en kommission, at det faktisk er Landsforeningen, der mig bekendt i enstemmighed fra bestyrelsens side har bedt om, at man fik lov til at forvalte sine egne penge i stedet for at kaste dem for ulvene herinde.
Det udtryk brugte de ikke, men de sagde, at de ville have lov til at forvalte deres egne penge sammen med andre repræsentanter for kirken, altså nogle repræsentanter for biskopperne og Provsteforeningen osv.
Det vil jeg kalde et
forslag
Jeg vil oven i købet kalde det et forslag med en vis bredde.
Selv om der er demokratiske problemer
i Landsforeningen, så har ministeren selv ved en anden lejlighed brugt det, næsten som om det var en synode med demokratisk legitimitet.
Vi kan ikke komme det nærmere i øjeblikket end Landsforeningens oplæg til den her debat.
Om den konklusion har ministeren selvfølgelig sagt: Det var dejligt, at der endelig var en stor, bred opslutning fra så repræsentativ en forsamling, som man kunne ønske sig.
Margrete Auken (SF), 2003-11-27:
Bodil Koch blev engang berømt for en idyllisk beskrivelse af folkekirken som det velordnede anarki.
Efter at have hørt kirkeministeren må jeg sige, at jeg synes, vi står over for det uordnede tyranni.
Den debat må være der, og kirkeministeren har fuldstændig ret i, at der kan være noget post festum over, at man vil starte en debat, for den har kørt i en 10-12 år
for fuldt drøn, og den har kørt bredt
Men den er også ved at munde ud i en række forslag, som der er forholdsvis bred opbakning til, om, hvad man kan gøre for at få kræfter til at løse en række opgaver.
Det, jeg kunne høre på ministerens oplæg, men måske hørte jeg forkert, var, at den debat må under ingen omstændigheder konkludere noget nogen som helst andre steder hen end der, hvor vi stadig væk har en kirkeminister, der bestemmer alt, hvad der kommer ud over sognegrænsen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Jeg skal medgive ministeren, at man godt kunne have lavet en overskrift, der hed, at vi vil separere kirke og stat, eftersom en skilsmisse kræver en grundlovsændring.
Jeg skal alligevel spørge ministeren: Hvad er det ministeren mener, der ville ske ved at gennemføre det konkrete forslag, Enhedslisten har fremsat?
Den eneste argumentation, jeg sådan set synes at kunne dechifrere af ministerens meget lange tale, var, at der er tradition for, at det er, som det er, og derfor beholder vi det på den måde.
Så jeg fisker lidt efter, om der er andre forklaringer end ren og skær tradition.
Tove Fergo (V), 2003-11-27:
Til fru Margrete Auken må jeg sige, at det, jeg netop sagde, og det, der helt kort kunne være overskriften på min tale, simpelt hen var, at jeg ikke synes, vi skal monopolisere debatten.
og gro, og man skal kunne debattere det, man gerne vil.
Sådan synes jeg det skal være.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvordan fru Margrete Auken kunne få den tanke.
Jeg mener, at jeg i min tale argumenterede for, hvorfor det skal være sådan. Det skal det, fordi det fungerer godt.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at jeg står og gentager det, som jeg lige har argumenteret for.
Margrete Auken (SF), 2003-11-27:
Det var opløftende.
Jeg troede, at jeg havde forstået ministeren, men jeg havde så misforstået ministeren.
Der er altså ikke tale om, at der ikke må konkluderes anderledes end ønsket af kirkeministeren i den debat, der nu har kørt længe.
Jeg kan forstå, at det var en voldsom misforståelse af det, ministeren sagde.
Selvfølgelig må kirkefolket, det blomstrende, debatterende, snakkende, overalt tilstedeværende kirkefolk, og det er en rigtig beskrivelse, som nu i stigende grad samler sig om en række gode forslag - Landsforeningen af Menighedsråd er kommet med dem, en række stifter kommer med dem - komme med forslag.
Det vil ligge ministeren fjernt, kunne jeg høre nu, at bruge statsmagt imod det blomstrende og debatterende forslagsstillende kirkefolk.
Tak for det.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-27:
Jeg skal senere i mit ordførerindlæg tage nærmere stilling
til det socialdemokratiske beslutningsforslag om et førkommissionsudvalg.
Der kan man godt have nogle betænkeligheder, og det har vi også fra Kristendemokraternes side.
Det er mere ministerens bemærkninger om, at man monopoliserer debatten ved at nedsætte et sådant førkommissionsudvalg, som bringer mig på talerstolen.
Jeg synes jo, at man kan sige, at vi i de sidste 10-15 år, ligesom vi har haft megen debat om folkekirken og om forholdet til staten, også har haft utrolig megen debat om vores velfærdsordninger, og vi har også haft megen debat om vores kommunale struktur. Og hvad har regeringen lige gjort?
Ja, den har lige nedsat en Velfærdskommission, og den har også nedsat en Strukturkommission.
Det betyder ikke, at debatten er blevet monopoliseret, eller at vi af den grund har fået mindre debat om vores velfærdssamfund og vores velfærdsordninger eller for den sags skyld om vores kommunale strukturer.
Tværtimod kunne man næsten sige. Så jeg synes i hvert fald ikke, at argumentet i forhold til, at man er bange for at monopolisere debatten, holder ret langt - og slet ikke, når man ser på, hvad regeringen i øvrigt har foretaget sig af kommissionsnedsættelser inden for den sidste tid.
Margrete Auken (SF), 2003-11-27:
af Præsidiet, for sikke en skælden og smælden, der ville blive, når ministre søger oplysninger om faktuelle ting, mens deres forslag er til behandling.
Det sker faktisk meget tit, og de står endda med ryggen til i embedsmandslogen.
De kunne få nok at gøre, hvis ikke man måtte lige spørge, hvad betyder det og det, uden at man skal have hele møgspanden, ja, undskyld jeg bruger det udtryk, for det var en møgspand, hældt ud over sig i den anledning.
Jeg synes i øvrigt, det var et forfærdeligt indlæg.
Jeg synes sjældent, jeg har hørt fru Birthe Rønn Hornbech komme med noget så rædselsfuldt og vil ellers ikke kommentere det, bortset fra én ting, og det var den uhyrlige påstand om, at man ikke måtte kritisere udlændinge, at venstrefløjen forhindrede det.
Der er nogle af os, der gør, som vores far og mor havde lært os, nemlig at sætte grænser for, hvor meget den indre svinehund må have lov at svine andre mennesker til.
Og det må fru Birthe Rønn Hornbech altså meget undskylde, men det er der altså nogle af os, der kan - og kan huske endnu.
Men det er altså ikke det samme, som at man har forbudt det.
Indlægget var nogenlunde på det niveau, som da vi forleden dag hørte hr. Jesper Langballe stå i fjernsynet og sige, at Bent Jensen var blevet udelukket - en lodret løgn - fordi han havde været medlem af Forskningsrådet og alt muligt.
Man forvrængede citater og gjorde ved.
niveau, fru Birthe Rønn Hornbech nu omtalte venstrefløjen
, og jeg håber, vi kommer tilbage til en sober diskussion med hinanden, så vi ikke skal have mere af det der dybt ubehagelige svineri!
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Jeg kan blot konstatere, at når ministeren ikke kommer med yderligere svar end dem, der var i talen, er det tradition, der afgør, at tingene skal blive ved med at være på den måde.
Så skal jeg bare sige, at vi i Enhedslisten har en lidt anden måde at anskue samfundet på.
Så kan jeg ikke lade være med at more mig lidt over, at ministeren siger, at vi ikke skal monopolisere debatten om forholdet mellem stat og kirke.
Det udgangspunkt har jeg sådan set også.
Det, der morer mig, er, at man ønsker at monopolisere debatten i undervisningslokalerne i folkeskolerne ved at bevare kristendomsundervisningen.
Ministeren begår jo den fejlslutning, som jeg også har hørt ministeren komme med tidligere i forbindelse med de debatter, vi har haft, at ministeren tror, at Enhedslistens forslag går ud på, at der ikke længere skal være kristendomsundervisning.
Jo, det skal der da; selvfølgelig skal der da være kristendomsundervisning.
Det er blot et spørgsmål om ikke at monopolisere debatten, men at brede den ud, så det er alle livsanskuelser, der bliver undervist i i folkeskolen.
Jeg skal blot konstatere, at jeg ikke ønsker at indgå i en debat i det toneleje, som fru Birthe Rønn Hornbech lægger op til.
Det kan jo så være, fru Birthe Rønn Hornbech efterfølgende har tænkt sig at udlægge det, som om jeg har tænkt mig at forbyde fru Birthe Rønn Hornbech at tale her i salen, ligesom fru Birthe Rønn Hornbech mener, at venstrefløjen har forsøgt at forbyde folk at udtale sig om udlændinge.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Tove Fergo (V), 2003-11-27:
Det er jo, fordi jeg hørte fru Margrete Auken og også fru Karen Klint tale om, at der ikke er afløb for debatten, at der mangler afløb for debatten og nogle til at samle op på debatten osv. Jeg kan kun sige, at ved alle de mange møder, jeg er til
rundtomkring i landet, og de kan tælles i hundreder, opfordrer jeg til, at hvis der er noget, man ønsker, hvis man mener, at der er noget, der er til hinder for, at evangeliet kan forkyndes frit i sognene, hvis der er noget, der er til hinder for det kirkelige liv, så henvend jer, skriv til mig, kom med forslag, send jeres ønsker ind.
Det kan folk benytte sig af.
Det kan alle dem, der diskuterer og debatterer, benytte sig af.
Og det kirkenet med e-mails og hjemmesider osv. bliver jo også brugt til debatten.
Jeg har bl.a. på Kirkeministeriets hjemmeside en åben side, hvor man kan lægge debatindlæg ind,
hvor man ganske let kan lægge sine meninger og sine tanker ind, hvis der er noget, man ønsker.
Så jeg mener, at der er rigelig mulighed for at komme af med sine synspunkter og påvirke, hvis der er noget, man ønsker at påvirke.
Den samme holdning er der jo, formoder jeg, i Kirkeudvalget, hvor man selvfølgelig også gerne modtager alt, hvad der måtte være af forslag til ændringer eller synspunkter, man ønsker at fremme.
Det virker, som om vi sidder med skodder for øjnene og bind om hovedet, så vi ikke kan hverken se eller høre noget, og det er jo ikke tilfældet.
Der er så stor adgang til at få påvirket folkestyret og herunder også ministeren, som der overhovedet nogen sinde har været før, vil jeg tro.
Karen J. Klint (S), 2003-11-27:
Jeg tror stadig væk, at jeg vil holde mig til smilets vej.
Jeg troede, vi skulle have en glad debat om folkekirken, og nu er vi ved at få en sur debat om alt muligt andet.
Det skal jeg meget stærkt beklage, for jeg synes faktisk, vi har med
et seriøst emne at gøre.
Det er i hvert fald noget, der rører folks følelser.
Men lad os samlet rette det til under de kommende indlæg.
Det er rigtigt, at de her debatter kører meget i folkekirken.
Vores forslag går jo faktisk også lidt videre end bare at koncentrere sig om folkekirken, for der er jo også andre trosretninger i Danmark, der gerne vil have, at Folketinget og andre forholder sig til deres situation.
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Vil Venstre være med til at se på en anden model for, hvordan vi får opsamlet de her ting, så vi kan få lavet en helhedsplan eller noget mere helhedsorienteret for, hvad det er, der skal ske ude i fremtiden, så vi ikke zapper os igennem fra folketingssamling til folketingssamling?
Hvad er det, vi skal tage os af, og hvad er det, de selv kan tage sig af?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-11-27:
Til hr. Jann Sjursen vil jeg sige: Inden for det kirkelige område har der egentlig været udvalg nok, og jeg har forstået, at kirkeministeren har den opfattelse, at hvis udvalgene har gjort deres arbejde, så skal de ikke sidde.
Der skal ikke være for mange permanente udvalg.
Det er vi meget enige om i Venstres folketingsgruppe.
Og med hensyn til, hvad Kirkeudvalget skal foretage sig, har jeg ikke forestillet mig, at vi skal være en kommission, men Folketingets forretningsorden giver jo udvalgene en lang række redskaber.
Der er andre muligheder for at foretage høringer, hvis det er det, man ønsker.
For mit eget vedkommende vil jeg hellere bruge tiden ude i landet end i Folketinget, men jeg siger bare, at hvis det er det, man ønsker, så vil vi da naturligvis være med til det.
Nej, hr. Jesper Langballe, jeg har slet ikke set den der tv-debat, men jeg bemærkede mig godt, at fru Margrete Auken talte om noget helt andet end det, forslagene handler om.
Til fru Karen Klint vil jeg sige til det der med opsamling og helhedsplan, at vi nok har et lidt forskelligt kirkesyn.
Det kan godt komme til at skurre noget i mine ører, at Folketinget skal til at styre for meget.
Den folkekirkelige ordning skal jo ikke for enhver pris ændres hele tiden.
I hvert fald ikke efter Venstres opfattelse.
Man kunne jo godt spørge, om ikke der snart er for meget strukturdebat, og om ikke man er ved at gøre strukturdebatten til en religion i stedet for det, der er kirkens egentlige anliggende.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-27:
Det sidste svar var egentlig ikke det, der kaldte mig op på talerstolen, men at debatten skal få lov til at foregå, uden at Folketinget og ministeren styrer, er jeg sådan set principielt enig i.
Men det er jo altså nu engang sådan, at lovgivningen omkring folkekirken laves af Folketinget som sådan, og at det er ministeren, som har en række administrative beføjelser, som også har indvirkning på folkekirkens liv og vel.
Derfor er det vel ikke forgjort, at Folketinget fra tid til anden prøver at tage pejling af, hvilken debat der foregår, og ud fra det prøver at forme en lovgivning.
Det er sådan en mere principiel debat.
Men det spørgsmål, jeg har, er til fru Birthe Rønn Hornbechs ordførerindlæg, hvor jeg hæftede mig ved, at fru Birthe Rønn Hornbech talte om, at vi måske i regi af Kirkeudvalget skulle foretage os noget med henblik på at fremme yderligere en debat.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-11-27:
Til fru fru Karen J. Klint: De enkelte sogne bruger jo sådan set masser af penge på debat.
Jeg går ud fra, at fru Karen J. Klint bliver inviteret ud til masser af møder, ligesom jeg selv bliver, og jeg ved, at kirkeministeren bliver det.
Det koster jo penge til kaffe og brød, som tit er gratis, og jeg mener, at sognene har de penge, de skal bruge, til at holde debatten i gang.
Og i det omfang de ønsker, at det er budskaber, der skal formidles til Folketinget, kan man gøre det. Men folkekirken er altså en dynamisk størrelse, hvor der skal kunne debatteres, uden at tingene altid skal ende i Folketinget, og uden at det skal være Folketing og minister, der styrer det.
Derved adskiller folkekirken sig fra alt muligt andet i Danmark.
Karen J. Klint (S), 2003-11-27:
Jamen så vil jeg da gerne med smil på læben sige velkommen tilbage til Folketingssalen, fru Birthe Rønn Hornbech!
Det er dejligt, når vi får debatten op at svæve, men måske skulle vi også få den til at lande igen. Jeg kommer jo ind på i min ordførertale, hvorfor vi har fremsat forslaget.
Og jeg er da indforstået med, at der er gået en rum tid, fra vi første gang begyndte at tale om forslaget med alle de debatter, der siden har været, men jeg kommer ind på det.
Det, jeg lige vil spørge Venstres ordfører om, er: Hvis vi vil sikre, der er en debat, der kører, også ude i de små hjørner, for dem, som ikke normalt har mulighed for at komme herind og deltage i nogle høringer, og hvis der skal være penge til at udmønte, hvad der kommer af de mange, gode debatter, som vi har oppe at køre - der er ikke meget ved at have en debat, hvis der ikke er nogen, der samler debatterne op, så vi også kan få handling ud af dem - er Venstre så parat til at hjælpe med finde de penge, det vil koste?
Jesper Langballe (DF), 2003-11-27:
Jeg synes, det er udtryk for en ganske uhyrlig parlamentskultur, at man bliver så smækfornærmet, at man afbryder debatten, fordi der er nogen, der påtaler, at man sidder og kvidrer som finker og ikke bare ikke selv hører efter, men simpelt hen forstyrrer folketingsforhandlingerne.
Og så fra et folketingsmedlem, som, når hun selv sidder i stolen, elsker at optræde som docerende pædagog.
Det bliver meget midtpunktflydende, det her.
Det havde jeg ikke ønsket.
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech, som var vidne til, at fru Margrete Auken fuldstændig uhyrligt inddrager en tv-debat, jeg har deltaget i, om et helt andet emne, om fru Birthe Rønn Hornbech har set den pågældende tv-debat.
Og om fru Birthe Rønn Hornbech i så fald kan bekræfte, at udtrykket lodret løgn kan jeg slynge lige tilbage i ansigtet på fru Margrete Auken, idet jeg aldrig nogen sinde har sagt i tv, at der var nogen, der var blacklistet eller udelukket.
Margrete Auken (SF), 2003-11-27:
Jeg vil lige sige til kirkeministeren, at jeg ikke er sikker på, at kirkeministeren hørte efter.
Vi sagde ikke, at der ikke var afløb for debatten.
Ministeren har fuldstændig ret.
Der er masser af debat, og vi hører den, og den går ikke kun dér, hvor man behøver it, den har kørt, længe før vi fik hjemmesider, den har kørt længe og på masser af steder.
Jeg har taget del i den
rundtomkring i 12 år, sådan set siden midten af 1980'erne.
Når man så spørger, hvor meget af den, der var strukturdebat, så var meget strukturdebat, fordi man føler, at den struktur, vi har, hæmmer evangeliets forkyndelse og udbredelse.
Det er jo noget andet end afløb.
Man samler altså en debat sammen og konkluderer den.
Og det er jo meget lammende, hvis ikke det også kan få lov at finde sted, når det går på tværs af ens egne ønsker og altså i det her tilfælde på tværs af kirkeministerens ønsker.
Så det, vi spørger om, er: Er det tilladt at konkludere denne debat, også selv om den ikke går helt efter ministerens hoved?
Carina Christensen (KF), 2003-11-28:
Først til hr. Ole Sohn, som spørger om beregninger, og
hvad konsekvenserne bliver, osv.: Jeg synes, det er meget vanskeligt at forudse, hvor mange der fortsat vil prioritere at have et medlemsblad og bruge nogle af deres indtægter til at udgive et blad.
Men jeg må indrømme, at jeg er langtfra nogen sortseer, og jeg er utrolig glad for denne pulje på 28 mio. kr. fra 1. marts næste år og 34 mio. kr. de følgende år.
Der kan udgives rigtig mange blade for de penge, så jeg tror, det kommer til at gå ganske udmærket.
Hr. Søren Søndergaard spørger: Hvem har ikke ønsket, at de religiøse blade skulle med?
Det tror jeg såmænd ikke at der har været nogen der ikke har ønsket.
Men som det fremgår af lovforslaget, har vi oplistet nogle positive og negative kriterier, som de forventes at blive udformet.
De vil blive skrevet ind til sidst i betænkningen til lovforslaget, og jeg forventer, at de religiøse blade kommer med.
Det er ikke fremgået tydeligt, og vi kunne måske godt have ønsket, at det stod der helt klart, men vi har fået bekræftet, at det er rigeligt, at det kommer til at stå i betænkningen, og det er vigtigste for os.
Hr. Poul Qvist Jørgensen spørger konkret til Dansk Fagpresse.
Jeg vil kun gentage, at jeg vil ikke tage stilling til de enkelte blade, og jeg vil ikke stå her som sagsbehandler.
Vi har noget, der hedder et armslængdeprincip, det forholder jeg mig til, og det er sådan set også et svar
på fru Mette Frederiksens spørgsmål.
Hobbyblade er meget klart defineret, hvis man læser videre.
Jeg vil ikke læse højt igen, men det står tydeligt, og det bliver yderligere præciseret i betænkningen.
Derudover vil jeg bede det nye fordelingsudvalg om at tage stilling til, hvilke specifikke hobbyblade de mener, der kan være tilskudsberettigede.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-28:
Jeg er selvfølgelig skuffet over, at de nøgne tal ikke kan fremlægges, men jeg er endnu mere skuffet over, at når der kommer et eksempel på et debatskabende, demokratiskabende, fornyende blad, der i hvert fald kommer til at måtte lave ganske meget om på sig selv, har fru Carina Christensen ikke noget at meddele.
Der er hverken sympati eller antipati eller noget som helst, der er kun lad falde, hvad ikke kan stå, osv., osv. Er der slet ikke nogen holdninger, nogen følelser med i det, som fru Carina Christensen beskæftiger sig med her?