runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Der er jo i forbindelse med den her gennemførelse af EU-direktivet en anledning til at få kigget på markedsføringsloven helt generelt.
Og jeg ved fra bl.a. Forbrugerrådets høringssvar, at der er en uklarhed vedrørende reklameidentifikation og spørgsmålet om, hvorvidt vi sådan set med den nye markedsføringslov har åbnet op for, at man kan få lov at lave det såkaldte product placement, selv om det i virkeligheden strider mod radio- og tv-loven.
Det er altså en uklarhed, mere end det er noget andet.
Jeg vil spørge ministeren, om han er indstillet på i forbindelse med udvalgsbehandlingen og i det hele taget behandlingen af det her lovforslag, at vi får præciseret, at vi ikke ønsker at tillade product placement, heller ikke i vores radio- og tv-udsendelser eller i biografen eller lignende, og at det ikke var det, vi ønskede, da vi lavede markedsføringsloven.
Det må være sådan, at forbrugerne, hvis de bliver udsat for noget reklame, så også bliver gjort opmærksom på, at her er en reklame, så de kan forholde sig til det.
Det omfatter også product placement, men det er klart, at vi jo ikke i Danmark kan forbyde product placement fuldstændigt.
Nu kan jeg personligt godt lide at se James Bond-film, og der er masser af product placement i James Bond-film.
Jeg tror helt sikkert, at nogle bilfirmaer gerne betaler noget for, at han kører rundt i en Aston Martin eller en BMW, eller hvad det nu er, han kører rundt i, og sikkert også betaler for, at han bruger den mobiltelefon, han bruger.
Det er product placement, og derfor fremgår det jo også, at så skal man gøres opmærksom på det i rulleteksterne.
Men jeg vil i hvert fald meget nødig være den minister, som har forbudt danskerne at se James Bond-film.
Jeg ved ikke, om andre vil påtage sig ansvaret for i den grad at indskrænke vores muligheder.
En anden problemstilling er så den, der diskuteres i øjeblikket med hensyn til tv-direktivet, altså hvorvidt man i tv-programmer, ikke mindst sponsorerede tv-programmer, skal have mulighed for også at have product placement, men det er særreguleret i radio- og tv-lovgivningen og er noget, som forhandles i øjeblikket i EU i et andet ressort, nemlig i Kulturministeriets ressort, fordi det er en lovgivning, som ligger under Kulturministeriet.
Men jeg synes, at vi også på det her område skal få boret ud helt præcist, hvordan retsreglerne er på området, og hvordan de fordeler sig mellem den generelle markedsføringslov og den specielle regulering af radio- og tv-programmer i forbindelse med overvejelser af ændringer af radio- og tv-direktivet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Jeg kan da godt bekendtgøre, hvorfor det lige præcis er den debat, vi tager nu.
Det er, fordi jeg ikke kunne finde på andet.
Der er jo ikke nogen forandringer i det lovforslag, vi har på bordet, så hvad i alverden skal vi ellers diskutere?
Vi kan jo godt komme herned og sige ingenting, fordi der ingen forandringer er, men det er da jævnt hen endnu mere spild af tid.
Så lad os dog tage den principielle debat, der også var der i forbindelse med efteråret, nemlig den om, at man laver en totalharmonisering.
I øvrigt: Nej, inden for det her direktivs område er det ikke tilladt at sætte højere standarder.
Det er derfor, der står, det er en totalharmonisering.
Ellers ville der stå, at det ikke var en totalharmonisering.
Det er sådan set hele princippet i, hvad der er totalharmonisering, og hvad der ikke er.
Så det er ret straight forward
Det er jo derfor, det står der.
Hvis det er sådan, at der lige pludselig i det år, jeg har været væk, er sket det, at EU ikke længere mener det samme, når man siger totalharmoniseringer, så synes jeg da, det er rigtig interessant, og det kunne jeg da godt tænke mig at få noget at vide om.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-10:
Jeg skal starte med at beklage, hvis det er blevet opfattet som et slag under bæltestedet, for det var absolut ikke min intention.
Men vi er jo nogle andre herinde i salen, som bl.a. har lavet den markedsføringslov, og som har fulgt med i det her i det sidste års tid, og vi synes vel nok, at det er en lille smule mærkeligt, at vi nu skal have den her debat.
Jeg ville sådan set bare spørge fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Er det ikke rigtigt, at Danmark stadig væk har mulighed for at lave nogle højere standarder?
Har vi ikke stadig væk muligheder for inden for de områder, der ikke er reguleret, at lave regler omkring god skik, at lave regler omkring god markedsføringslov?
Jo, det er der nemlig stadig væk mulighed for, så derfor synes jeg, det er lidt forkert, at Enhedslisten vælger den her sag til at være bannerfører for sådan et samlet vi hader Europa-projekt.
Det er ikke et projekt, vi ønsker at deltage i.
Det her forslag forbedrer forholdene for millioner af forbrugere i Europa, og det forringer ikke forholdene for nogen forbrugere i Danmark.
Det er derfor, vi skal bruge vores tid på det, og det er sådan set også det, vi er her for.
Mia Falkenberg (DF), 2006-10-10:
Det drejer sig om L 3, lov om ændring af lov om Forbrugerforum.
Der er blevet fremsat et forslag, som omhandler en præcisering af Forbrugerstyrelsens gennemførelse og offentliggørelse af test.
Dansk Folkeparti mener, at dette forslag er et skridt i den rigtige retning.
Gennemsigtigheden kan aldrig blive for stor i forhold til forbrugerinformation og sikkerhed.
Vi mener, det er et rigtig godt forslag, som sikrer forbrugerne den mest troværdige information og højner kvaliteten.
For at få gennemsigtigheden helt til tops mener vi i Dansk Folkeparti, at det er en nødvendighed med anonyme testpersoner, som indhenter oplysninger til gavn for forbrugerne.
Dette forslag giver lovhjemmel til, at anonyme testpersoner kan anvendes.
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Jeg er sådan set tilfreds med ministerens svar, for så vidt at jeg forstår det derhen, at vi simpelt hen godt kan få afklaret, om der er en usikkerhed.
For som jeg forstår Forbrugerrådet, er vi lige præcis på det her område kommet i en situation, at vi faktisk – i modsætning til det, vi troede vi gjorde, nemlig at skærpe lovgivningen – er endt med at lempe den i forhold til de danske regler, f.eks. radio- og tv-loven.
Det er den klarhed, jeg i hvert fald gerne vil sidde tilbage med, når vi er færdige med udvalgsbehandlingen her.
Men jeg opfatter ministerens bemærkninger som et tilsagn om, at det vil han gerne medvirke til at få afklaret, inden det her lovforslag bliver tredjebehandlet.
Men som sagt var det altså en skærpelse af reglerne, at vi indførte bestemmelsen om reklameidentifikation, og derfor kan det aldrig nogen sinde have været en lempelse af reglerne.
Men der er en særregulering i radio- og tv-direktivet og dermed i radio- og tvlovgivningen vedrørende product placement i radio- og tv-programmer, og de to ting skal man passe på ikke at blande sammen.
Men lad os få det boret helt ud under udvalgsbehandlingen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Nu er det hele jo efterhånden sagt.
Jeg glæder mig til at høre, hvad ministeren har at sige til det, for jeg vil sige, at jeg synes, at det er en rigtig god idé at lave den her lov.
Jeg synes, det er rigtig godt, at man får præciseret, hvad forholdene er omkring de her test.
Der er selvfølgelig den her knast, som flere andre også har nævnt, nemlig at det ikke rigtig nytter noget, at de virksomheder, der ligger uden for persondatalovens område, bliver forvarslet.
Så jeg glæder mig til at høre, hvad ministeren har at sige, men generelt støtter Enhedslisten hensigten med forslaget og håber, at vi kan få fundet en løsning på det.
Vil det sige, at Dansk Folkeparti ikke har taget stilling til det endnu, eller vil det sige, at det er en klar melding om, at man ønsker at fjerne den bestemmelse i lovgivningen?
Mia Falkenberg (DF), 2006-10-10:
Det, jeg gerne vil frem med, er, at Dansk Folkeparti godt vil have afklaret nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet, før vi endelig tager stilling til, om Socialdemokratiets forslag skal være fremgangsmåden.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-10:
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi den størst mulige gennemsigtighed og konkurrence på varer og tjenesteydelser, så forbrugerne derved opnår højere kvalitet og retvisende forudsætninger for at træffe beslutninger på et åbent og et reelt grundlag.
Forbrugerstyrelsen spiller en væsentlig rolle i den sammenhæng, og derfor finder vi det helt i orden, at netop denne del af Forbrugerstyrelsens opgaver blev indskrevet i lov om Forbrugerforum.
Det er vigtigt, at Forbrugerstyrelsen får de bedst mulige betingelser for at udføre test af varer og tjenesteydelser samt til offentliggørelse af testresultater.
På den baggrund finder vi det også helt naturligt, at Forbrugerstyrelsen får mulighed for at anvende anonym informationsindsamling, så testene opnår en troværdighed med hensyn til kvalitet, så de kan gøre en forskel.
Vi Konservative finder, at det retssikkerhedsmæssige aspekt i den forbindelse er opfyldt i dette lovforslag.
Spørgsmålet om, hvorvidt og hvorledes offentlige tjenesteydelser skal fremhæves i lovforslagets bemærkninger, er vi fra konservativ side villige til at drøfte nærmere under udvalgsarbejdet.
Jeg mener, man bør undersøge nærmere, om det ikke ville være konstruktivt, at Forbrugerstyrelsen f.eks. kunne gå ind på frit valg-områder og lave uvildige test og analyser, som på den baggrund kunne skabe mere kvalitet i den offentlige sektor.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-10:
Det er faktisk det samme spørgsmål, som vi har hørt tidligere omkring anonym informationsindsamling, altså at det nogle steder kan være i konflikt med persondataloven, mens det andre steder som banker og sådan noget absolut ikke er det
: Går ordføreren ind for, at der kun varsles indsamlinger de steder, hvor det er nødvendigt ifølge persondataloven?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-10:
Jeg synes, det er vigtigt i den her sammenhæng, at vi selvfølgelig kigger på, at det retssikkerhedsmæssige aspekt er opfyldt.
Det mener jeg også er en af de ting, vi skal benytte udvalgsarbejdet til.
Jeg bakker egentlig op om lovforslaget, som det står, fordi jeg mener, at alle virksomheder bør vurderes på lige vilkår, uanset om det er privatejede eller det er selskaber, for netop at sikre, at vi får en høj kvalitet af de test, som Forbrugerstyrelsen udfører.
Det synes jeg er helt centralt.
Vi skal selvfølgelig tage behørigt hensyn til persondataloven, og derfor er det også en af de ting, vi skal arbejde videre med i udvalgsarbejdet.
Men grundlæggende mener jeg, at det bør være de samme forudsætninger, man vurderer virksomheder ud fra, uanset selskabsform.
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Det Radikale Venstre vil gerne støtte forslaget her, fordi det er med til at give Forbrugerstyrelsen nogle bedre redskaber til at gennemføre test.
Vi kan i det hele taget godt lide sådan nogle test, fordi de er med til at fremme gennemsigtigheden, så det bliver nemmere for forbrugeren at se en sammenhæng mellem, hvad det er for en kvalitet, man køber, og hvad den koster.
Så vi er helt indstillet på at give Forbrugerstyrelsen nogle bedre redskaber i hænderne.
Det er umiddelbart en rigtig god idé, men det, jeg er bekymret for, er, at testene bliver på virksomhedernes betingelser; det må de ikke.
I den seneste sag, vi har haft om metodevalget i vaskepulverdiskussionen, fik Forbrugerrådet ørerne i klemme hos brancheforeningen SPT, fordi man havde valgt at lave sin test af vaskepulver på et andet metodegrundlag end det, brancheorganisationen kunne tænke sig.
Så jeg vil bare opfordre til, at man sørger for at holde særlig godt øje med det.
Men generelt bør det ikke være sådan, at virksomhederne varsles forud for en test.
Det ville jo skabe risiko for den situation, at virksomhederne lynhurtigt ændrer praksis til det bedre forud for en test for derefter at ændre det tilbage til normaltilstanden, når testen er overstået.
Det svarer jo lidt til, når politiet går ind og varsler, hvor de laver hastighedsmålinger.
Det er påfaldende, så pænt folk kører lige op til en hastighedsmåling.
Så jeg synes, man skal være særlig opmærksom på, at det altså er test, der bliver lavet på virkelighedens verdens grundlag, og ikke noget med virksomheder, som er blevet varslet forud for, at testen bliver lavet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-10:
I SF ser vi helt overvejende det her forslag som en lovmæssig fastsættelse af hidtidig praksis.
Jeg har da lyttet til i debatten, at vi skal være opmærksomme på, at der ikke sker nogen ændring i, hvordan vi fastsætter normer for test, altså at det er Forbrugerstyrelsen, som fastsætter dem.
Med hensyn til persondataloven og anonym informationsindsamling vil det normalt være sådan, at persondataloven vil gælde for mindre virksomheder, mens den ikke vil gælde for større virksomheder.
Jeg er ikke sikker på, at det er en fuldstændig klar linje, men det vil nogenlunde være sådan, og derfor vil det være oplagt at sige, at meget at ideen i at indsamle anonyme testdata forsvinder, hvis vi skal varsle i forvejen. Hvis man tager en fartprøve på en landevej og i forvejen fortæller de bilister, som kører ind på vejen, at de skal være opmærksomme på, at der kommer en fartkontrol et eller andet sted længere fremme, så kører alle pænt.
Og jeg tror nogenlunde det samme vil gøre sig gældende her.
Der er måske lidt længere reaktionstid, men så vidt det overhovedet kan lade sig gøre, og så mange steder det kan lade sig gøre, så skal en anonym indsamling af data ikke være varslet i forvejen.
Og jeg mener altså at vide, at der normalt vil være den her forskel mellem store og små virksomheder, for selvfølgelig skal vi overholde persondataloven.
Der kunne ligge i det her, at der ville være en lille udvidelse i aktiviteterne for Forbrugerforum eller Forbrugerstyrelsen, og jeg kan spørge ministeren: Er der sat ekstra penge af?
Vi har tidligere diskuteret, om der er penge nok til udsendelse af test og indsamling af data.
Er der sat penge nok af her, er der kommet en forøgelse?
Det er et spørgsmål.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-10:
Jeg tager ordet, fordi jeg synes, at det er en lidt mærkelig debat.
Jeg bliver sådan lidt overrasket over Enhedslistens holdning i den her sag, for da jeg forberedte mig på det her, så jeg egentlig ikke nogen ko på isen.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger: Hvorfor skal vi lave noget her, og hvad er vi her overhovedet for, og var det ikke noget, vi lavede sidste år?
Altså, nu ved jeg godt, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil har haft orlov og endda har udtalt, at hun ikke har læst aviser i det sidste år, men vi er jo nogle andre, som har været i gang, som laver arbejdet, og som fortsat er herinde.
Og jeg må bare sige, det her er et arbejde, som vi bliver nødt til at gøre, for når EU, som vi er medlem af – hvad jeg går ud fra at fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke vil anfægte – vedtager et direktiv, som Socialdemokraterne selv har stemt for, fordi det forbedrer forbrugernes forhold, så bliver vi da nødt til at bruge vores tid på det her i salen.
For mig er det rimelig indlysende.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Jeg kunne forstå, at Socialdemokraterne håbede på at finde et flertal for det her med, at man skal varsle de selskaber, der ligger uden for persondatalovens virke, for at gennemføre test.
Så er det jo ret interessant, hvad Dansk Folkeparti har at sige til det.
Har Dansk Folkeparti tænkt sig at støtte et ændringsforslag, der går ud på, at det kun er de virksomheder, der er beskyttet af persondataloven, der skal varsles, og dermed ikke de selskaber, der ligger uden for persondatalovens virke?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-10:
Dette lovforslag sikrer en harmonisering af reglerne i EU om markedsføring over for forbrugerne, altså et spørgsmål, der vedrører forbrugernes økonomiske interesser.
Rent praktisk er der tale om en præcisering af generalklausulen om god skik i forbindelse med markedsføring, som berører forbrugernes økonomiske adfærd, og da handel er grænseoverskridende, ikke mindst takket være internettet, ser vi fra De Konservatives side positivt på indførelsen af dette direktiv.
Desuden har jeg hæftet mig ved, at Forbrugerombudsmanden, der i praksis skal udføre direktivets intentioner, ikke finder, at lovforslaget indeholder realitetsændringer af de gældende bestemmelser i markedsføringsloven.
På den baggrund kan vi fra Konservatives side kun støtte lovforslaget.
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Det direktiv, vi nu gennemfører, bliver altså faktisk et minimumsdirektiv.
Men det vil sige, at vi står tilbage med, at Enhedslisten nu modsætter sig, at vi får fælles høje standarder for beskyttelse af forbrugerne mod urimelig handelspraksis, når det gælder markedsføring.
Jeg kan simpelt hen ikke for min død forstå, at det skulle være i strid med Enhedslistens ønsker, medmindre Enhedslisten ønsker at tage the full Monty lige fra starten: totalforbud mod reklamer og markedsføring.
Inger Beinov Støjberg (V), 2006-10-10:
Det er nu ofte sådan, at når fru RosenkrantzTheil roder sig ud i debatter om EU, bliver det vældig teoretisk og vældig overordnet.
Så derfor tillader jeg mig naturligvis også at svare ret overordnet, at jeg ser det som en stor fordel, at vi hermed også beskytter forbrugerne på europæisk plan.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-10:
Vi er jo i Danmark rimelig godt vant med det niveau af forbrugerbeskyttelse, vi har.
Jovist, ting kan altid forbedres, og eksempelvis ville Socialdemokraterne jo utrolig gerne beskytte børn og unge meget bedre, end man gør det i dag, og også beskytte dem mod eksempelvis reklamer, der reklamerer for slik og fastfood.
Men overordnet set
har vi i Danmark en utrolig fornuftig forbrugerbeskyttelse, som der i Folketinget er bred enighed om at vi gerne vil have.
Nu er resten af EU på vej med, og det direktiv, som Parlamentet vedtog i 2005 om fælles regler mod urimelig handelspraksis, betyder, at det nu bliver ulovligt for alle virksomheder i EU at benytte former for markedsføring, som kan virke vildledende på forbrugerne.
F.eks. bliver det nu forbudt for en virksomhed at reklamere med, at et produkt er gratis, hvis forbrugeren selv skal betale for forsendelsesomkostningerne osv., og det bliver forbudt at skrive, at et produkt kan helbrede diverse sygdomme, hvis det ikke bevisligt er tilfældet.
I Danmark betyder det nye EF-direktiv ifølge Forbrugerombudsmandens høringssvar ikke nogen væsentlig ændring i praksis i forhold til den nuværende udformning af markedsføringsloven.
Der er dog lidt et slør over visse elementer, som jeg glæder mig til at få løftet i udvalgsarbejdet.
Konkret er problemet, at den specielle tv-radio-lov, der forbyder produktplacering, ikke er i overensstemmelse med bemærkningerne til lovens § 4.
Socialdemokraterne mener ikke, at Danmark skal gå forud for andre EU-lande, når det gælder skjult reklame, og åbne for produktplacering på et tidspunkt, hvor vi ikke kender resultatet af tv uden grænser-direktivet.
Med disse ord kan Socialdemokraterne støtte lovforslaget.
Vi håber derudover, at udvalgsarbejdet kan føre til, at vi får fjernet de bemærkninger til markedsføringsloven, som i dag er i strid med tv-radio-loven.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-10:
Se, nu er vi jo mange, der i hvert fald fra sidste samling har en klar erindring om fru Hækkerups stærke engagement i forbrugersikkerheden, og det bifalder jeg og mit parti på enhver måde.
Men derfor undrer det mig også lidt, at ordføreren i sin tale, hvor hun i øvrigt på en, synes jeg, rigtig god måde gennemgår en lang række af paragrafferne, ikke falder over § 3, for der er jo helt klart tale om en forringelse af forbrugersikkerheden i § 3.
Derimod taler ordføreren om § 1, men der må jeg altså henvise til, at § 1 ikke er strafhjemlet.
Man kan ikke straffes for at overtræde § 1, men man kan straffes for at overtræde § 3.
Derfor vil jeg spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke ordføreren er enig i, at det da er et problem, at EU via et totalharmoniseringsdirektiv tvinger os til at have en ringere forbrugerbeskyttelse i den paragraf, som rent faktisk er den, der kan føre til straf for dem, der nu forbryder sig imod den.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-10:
Jeg gør, hvad jeg kan for at højne den debat – også her i salen.
Jeg vil også gerne takke for belæringen fra hr. Morten Messerschmidt om paragraffernes indbyrdes rytteri i forhold til hinanden.
Til det sidste spørgsmål vil jeg bare svare, at når Forbrugerombudsmanden siger, at det, vi vedtager nu, ikke har nogen væsentlige konsekvenser, er jeg sådan set tilfreds med at kunne gengive det svar.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-10:
Jeg kan så takke for ordførerens venlige ord.
Men jeg vil alligevel gerne spørge, om ikke ordføreren, hvis hun et øjeblik kunne løsrive sig fra, hvad andre folk har sagt, kunne forholde sig til, hvad hun selv måtte mene om, at man altså går fra, at noget skal være påvirkende – at det skal påvirke efterspørgslen – til, at en handling med det nye direktiv mærkbart skal forvride efterspørgslen.
Er det ikke rigtigt, at der ligger en ret markant forskel i, om man bare påvirker efterspørgslen, som i dag er strafbart, eller om man fremover mærkbart skal forvride markedet?
Der er da en klar forskel.
Kan ordføreren ikke godt se, at det her altså er et problem, på trods af at man er EU-dogmatisk – det ved jeg godt – og accepterer, hvad der kommer fra Bruxelles, og kan ordføreren ikke bare anerkende, at der altså er et område her, hvor EU, i kraft af at der anvendes totalharmonisering, forringer de danske forbrugersikkerhedsregler?
Karen Hækkerup (S), 2006-10-10:
Jeg synes, det er en utrolig spændende diskussion, som hr. Morten Messerschmidt rejser om detaljer i forbindelse med de forskellige paragraffer og detaljeringsgraden med hensyn til, hvor meget den økonomiske efterspørgsel skal påvirkes.
Jeg vil nu alligevel bare sige, at jeg føler mig godt tilfreds med de høringssvar, som er kommet ind både fra Forbrugerrådet, fra Forbrugerombudsmanden og fra andre, som ikke nævner, at det her skulle være noget stort problem.
Så er jeg sikker på, at det i øvrigt nok også skal blive løst, selv om man selvfølgelig altid kan finde et hår i suppen eller diskutere interessante problemstillinger i kaffeklubber eller andre steder, hvis man skulle have lyst til det.
Jeg vil sige, at jeg føler mig godt dækket ind af de høringssvar, der er.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Her har vi så nok snarere at gøre med en hel paryk i suppen, så jeg håber, at fru Hækkerup vil være i stand til at svare lidt bedre end Venstres ordfører gjorde; det plejer Socialdemokratiet at have væsentlig større chancer for.
Så nu vil jeg stille spørgsmålet en gang til: Hvis man nu har det ønske, at man gerne vil beskytte forbrugerne, hvorfor i alverden laver man så en totalharmonisering?
Man kunne jo tage det udgangspunkt, at man lavede fælles minimumsregler i EU for at sikre, at der var et fælles bundniveau, og dermed tillod de enkelte medlemslande, hvis de fik geniale ideer til forbrugerbeskyttelse, at gå foran.
Hvorfor denne totalharmonisering?
Karen Hækkerup (S), 2006-10-10:
Jeg synes egentlig, der er et udmærket svar på det meget gode spørgsmål, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil stiller: Kan man ikke gøre noget, hvor Danmark kan gå foran?
Det er jo noget, som man vel alle dage ville synes kunne være en god ting.
Er der forslag til, hvordan man kan gøre det endnu bedre, hvorfor skal det så være sådan, at der er nogle andre, der skal bestemme, at det må man ikke?
Men jeg synes altså, man skal hæfte sig ved, at der stadig er mulighed for, at vi med vores almindelige markedsføringslov kan regulere nogle mekanismer, som ikke er omfattet af direktivet.
Jeg hæfter mig ved, at når direktivet er blevet ratificeret i både Danmark og de andre europæiske lande, vil utrolig mange millioner europæere få en utrolig meget bedre forbrugersikkerhed, og jeg synes faktisk ikke, at der går noget tabt for os, for vi har stadig mulighed for at gøre tingene endnu bedre, når vi bare sørger for at regulere noget efter den almindelige markedsføringslov.