runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Nu har man ikke i mange år skullet forhandle så store, så omfattende ting med KL på folkeskoleområdet, som der ligger i de 10 punkter fra regeringen.
Det kommer altså også bag på mig, at det bliver sagt på den måde, som det bliver, men jeg håber, at jeg misforstår det meste af det.
Jeg vil bare give et eksempel på gymnasieområdet, hvor timebekendtgørelsen, eller hvad sådan en nu hedder, har været taget op af KL år efter år.
Der ved jeg i hvert fald, at den undervisningsminister, der har siddet, har været meget omhyggelig med, at partierne vidste, hvad der foregik, og at der var en aftale på det område.
Det er svært at lave om mellem en regering og KL.
Så jeg mener, at ministeren er velkommen til løbende at drøfte alle de her forhold med partierne også uden for Folketingssalen.
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Jeg tror, at alle er klar over, at der ikke er noget forlig, og der er ingen, der gør krav på, at ministeren skylder os noget som forligspartner.
Det er desværre en saga blot.
Den historie skal vi ikke rode mere op i, men det er sådan set heller ikke det, vi siger.
Vi spørger, om ministeren mener, at det er tillidskabende eller ser ud, som om regeringen har som ønske at lave et bredt forlig om folkeskolen, når nu regeringen sidder og forhandler, jeg havde nær sagt Venstres, men det er, har jeg forstået, regeringens 10-punkts-program med KL, for når nu regeringen så indgår en aftale med KL, skal den forelægges i form af et aktstykke i Finansudvalget her i juni måned, medmindre regeringen først vil have sit aktstykke igennem, når der er indgået en aftale med Folketingets partier om et folkeskoleforlig.
Det tror jeg ikke at regeringen vil.
Jeg tror ikke, at finansministeren vil have den risiko hængende over hovedet, og derfor kommer partierne til at forholde sig til dette aktstykke, hvor der er en masse ting, der vedrører skolen, noget, der går i plus, noget, der går i minus, men hvad skal vi gøre der?
Vi har jo ikke en aftale med regeringen omkring skolen.
Jeg vil bare spørge: Hvad er ministerens anbefaling, hvad skal partierne gøre ved aktstykket?
Ulla Tørnæs (V), 2002-05-23:
Jeg vil bare sige til fru Anne Baastrup, at jeg tror, der sker en forveksling hos fru Anne Baastrup imellem finanslovforhandlinger og kommuneforhandlinger.
Omkring finanslovforhandlingerne er det fuldstændig korrekt, at SF sørgede for, og det er vi sådan set SF meget taknemmelige for, at der kom en sætning med om, at de 340 mio. kr. kun kunne implementeres, for så vidt forligspartierne var enige.
Det var vi ikke, og derfor blev de brugt til noget andet som bekendt.
Der er i hvert fald Venstre ikke blevet inddraget i f.eks. sidste års kommuneaftale, hvor der blev afsat en lånepulje, men o.k. Så synes jeg på en eller anden måde, at Folketingets partier er nødt til at forholde sig til, om der har været et forligsbrud eller ej.
Jeg synes, at partierne her forlanger, at nøjagtig det samme skal gælde, som om der fortsat var et folkeskoleforlig.
Jeg har ikke det fjerneste imod, at der fortsat er et folkeskoleforlig, og jeg vil sådan set gerne kvittere for, såfremt partierne ønsker at operere videre ud fra folkeskoleloven, men partierne her beder mig agere, som om der fortsat var et forlig på folkeskoleområdet, og jf. det, som partierne har sagt tidligere her i aften, er der ikke noget forlig på folkeskoleområdet.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-23:
Det er dog absurd.
Finder ministeren ikke det, eller er det bare o.k.?
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Jeg tror, det er en fejlhuskning fra ministerens side, for jeg mener i hvert fald, at jeg selv fik den information. Men det er nu ligegyldigt, for det, der er det centrale, er, at der ikke skulle laves et eneste komma i folkeskoleloven om.
Det var også derfor, Venstre accepterede, at vi brugte 340 mio. kr. til udvikling af it.
Det var derfor, finanslovpartierne for et par år siden veg tilbage fra at lave helhedsskoleforsøg, fordi Venstre og Kristeligt Folkeparti ikke ville være med.
Vi har altid forsøgt meget nøje i
folkeskoleforligskredsen
ikke at ændre et komma i folkeskoleloven, medmindre folkeskoleforligskredsen var involveret og havde godkendt det.
I den oprindelige finanslovaftalen omkring de 350 mio. kr. blev indskrevet »under forudsætning af godkendelse i forligspartierne«.
Den godkendelse fik vi ikke, vi lavede det om, og der var bred accept i folkeskoleforligskredsen af, at det måtte man godt.
Vi måtte godt bruge de 340 mio. kr. til it plus de 10 mio. kr. til forbedring af forældresamarbejdet, uden at der var kritik efterfølgende, så jeg synes simpelt hen ikke, ministeren havde ret i den reaktion.
Ulla Tørnæs (V), 2002-05-23:
Jeg vil blot sige til hr. Jann Sjursen, at jeg kan ikke bekræfte, at det tidligere har været drøftet i rækken af forligspartier, hvad der blev bragt frem under kommuneforhandlingerne vedrørende folkeskolen.
Eksempelvis blev der sidste år afsat en lånepulje til renovering og nybyggeri, og mig bekendt var det ikke noget, som kredsen af partier bag folkeskoleforliget på nogen måde hverken var inddraget i eller for så vidt informeret om.
Det var noget, der foregik undervejs i kommuneforhandlingerne og i hvert fald uden inddragelse af Venstre, som jo trods alt var et forligsparti, ganske vist i opposition.
Jeg kan altså ikke bekræfte hr. Jann Sjursens påstand.
Karen J. Klint (S), 2002-05-23:
Men det er rigtigt, at der bliver ændret på de kommunale refusioner, og der er nogle ting, der så siges i lovens tekst, som går op i en højere enhed, for så tager man det ind over udligningsordningen, eller det kommer ind på DUT.
Men der er nogle refusionstakster, der sættes ned, og det er også derfor, at vi socialdemokrater har spurgt meget om det, for selv om det står på skemaet, tror vi på, at KL har ret, når de siger, at de får merudgifter på grund af det her, også merudgifter til enkeltydelser til fripladser i daginstitutioner og til boligydelser til familierne. Venstre spørger, hvilke værktøjer vi har.
Jamen vi har faktisk B 90, som vi kan pege på.
Det beslutningsforslag har været drøftet her, og det fik faktisk meget ros også fra Venstre og integrationsministeren.
Så det hænger herude i mappen.
Hvis ikke hr. Flemming Oppfeldt har det hos sig, så er det nemt at finde.
Det var nogle af værktøjerne.
Vi har ikke sagt, at vi ikke skal være mere pågående for at få folk i arbejde.
Vi har ikke sagt, at vi skal lade være at udnytte de eksisterende muligheder for at trække i kontanthjælpen, hvis det er det, der skal til.
Vi ved godt, at der er nogle mennesker, der måske skal have det lidt mere barskt.
Vi siger bare, at det her er for barskt for for mange og for de forkerte.
Jeg kan desværre ikke nå at svare på det sidste om fremtid og hypoteser.
Jeg blev også stillet spørgsmålet på den måde, at svaret kunne komme senere, så hvorfor stille et spørgsmål, hvis man selv har svaret?
Jeg tror ikke, at kontanthjælpen står stille, uanset hvilket parti der er.
Men jeg tror ikke, at vi kunne finde på grundlæggende at ændre på kontanthjælpen til skade for de svage bare for at påstå, at det at straffe folk meget økonomisk får dem i arbejde.
Der er forskel på den nye starthjælp og så de 30 pct., man i dag kan tage ud af kontanthjælpen, hvis ikke folk passer deres job med at gå i sprogskole.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Jeg er meget, meget enig i og meget glad for det, ministeren sagde om bornholmseksemplet; jeg kender det faktisk selv.
Da vi drøftede modersmålsundervisning og muligheden for at starte sprogstimulering fra 3-års-alderen, nævnte jeg selv muligheden for, at man kunne sprogscreene alle børn, altså ikke kun tosprogede børn.
Jeg vil meget, meget gerne bakke det initiativ op, og jeg mener i virkeligheden, at det er langt, langt vigtigere end en undervisningstime i dansk.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Det er i forlængelse af hr. Frank Jensens spørgsmål.
Siden ministeren kom med sit 10-punkts-program den 10. april, har vi i SF brugt tiden til at finde ud af, hvad vores udspil skulle være, når/hvis der kom et folkeskoleforligsforhandlingsforløb, og derfor er det fuldstændig himmelråbende, når ministeren nu siger, at man ovre i Den Røde Bygning forhandler ministerens 10 punkter uden overhovedet at forholde sig til, hvad andre partier, der eventuelt skulle indgå i et nyt folkeskoleforlig, kunne have interesse i at bringe ind i debatten. Det, der sker nu, er, at ministerens 10-punkts-program går igennem.
KL's overskrift er fleksibilitet, men jeg har set på oplægget til forhandlingerne, og jeg synes ikke, det så ret interessant ud.
Det så faktisk meget lidt interessant ud, så derfor synes jeg, det er en meget, meget dårlig situation, hvis ministeren rent faktisk mener, at Folketingets partier skal involveres i et fremtidigt forlig om folkeskolen.
Det er et meget dårligt udgangspunkt.
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Jeg forstår for så vidt godt, at ministeren ikke forholdt sig til det kaotiske forløb, vi har haft de sidste 6 måneder.
Det startede umiddelbart efter regeringsdannelsen, hvor partierne blev indkaldt, for nu ville regeringen forhandle folkeskole, og nu er vi 6 måneder længere fremme, og nu er det altså ikke os, der sidder og forhandler folkeskole, men KL. Jeg ved godt, at jeg ikke er ekspert i forligsindgåelse, og når vi når september, har jeg også kun været medlem af Folketinget i 15 år.
Men nogle forlig har jeg dog været med til at indgå, også på skoleområdet, og jeg tror, jeg er en af de få her i salen, der var med til at indgå skoleforliget i 1993.
Dengang var forløbet sådan, vil jeg gerne sige til ministeren, at først indgik den daværende regering et forlig med forligspartierne, og derefter blev det udmøntet i en aftale med KL.
Kan ministeren ikke se det paradoksale i, at nu sidder KL og forhandler, og så kommer der en aftale ud af det, som bliver forelagt Folketingets Finansudvalg i juni?
Hvad skal partierne gøre?
Vi har jo ikke forhandlet folkeskole.
Skal vi så forkaste aftalen med KL, hvis vi er imod noget af det, der står i skoledelen?
Jeg synes, ministeren og regeringen har rodet sig ud i noget snavs, og det er svært at se, hvordan man på én og samme tid kan sige, at man vil have et bredt skoleforlig, og forhandle med KL om en aftale, som skal forelægges Folketinget i juni.
Kan ministeren ikke godt se, at det er svært for os at forstå, at regeringen har et ønske om et bredt parlamentarisk forlig om folkeskolen?
Ulla Tørnæs (V), 2002-05-23:
Jeg vil bare sige til SF's ordfører, fru Anne Baastrup, at jeg nævnte sådan set allerede i min besvarelse af forespørgslen, at der p.t. er en række drøftelser med KL med udgangspunkt i »10 skridt mod en bedre folkeskole«.
Samtidig nævnte jeg, at der i forbindelse med kommuneforhandlingerne ville blive drøftet temaer om folkeskolen, herunder folkeskolens økonomi, og det er der absolut ikke noget usædvanligt ved.
Det vil selvfølgelig være sådan - det er også efter den sædvanlige procedure - at de elementer i en kommuneaftale, som betinger lovændringer, naturligvis vil fremgå af ordlyden
i kommuneaftalen
Anderledes er det ikke, og det er sket masser af gange.
Så er jeg meget glad for, at fru Marianne Jelved deler min målsætning om allerhelst at få nedbragt de 18 pct. til 0 pct.
Jeg tror ligesom fru Marianne Jelved, at sundhedsplejerskerne kan spille en stor rolle ved så tidligt som overhovedet muligt at være med til at understøtte de familier, hvor der muligvis kan forudses senere vanskeligheder.
Derfor har jeg også drøftet problemstillingen med socialministeren, og socialministeren og jeg vil i fællesskab se på, hvordan vi kan bringe sundhedsplejerskerne i spil og i det hele taget sikre, at vi også med folkeskolen som operatør får brudt den negative sociale arv.
Lad mig her fremhæve et enkelt eksempel, som jeg har oplevet.
Jeg har ikke været på Rinkebyskolan, men jeg har været en tur på Bornholm, og på Bornholm har man besluttet simpelt hen at lave sprogscreening af alle 3-årige børn.
Det er også en måde til at komme ud i hjemmene og give støtte de steder, hvor der er behov for det.
Jeg nævner det for blot at fremhæve et enkelt eksempel, som allerede virker i dag.
Det er sådanne eksempler, som jeg godt kunne tænke mig vi fik diskuteret og fik set på, om det var noget, der kunne bruges over hele landet.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Jeg vil gerne vende tilbage til de 18 pct., for jeg tror, alle partierne er enige om, at det selvfølgelig er en opgave
at få tallet ned på 0 pct. Jeg mener, ambitionerne skal være sådan.
Jeg er også enig med ministeren i, at børnehaveklassen kan være med til at forberede på mange måder.
Den sproglige kompetence bør man være meget opmærksom på, og det er man jo også i mange børnehaver.
Vi ved også, at der er nogle - og det er formentlig en del af de 18 pct. - som kommer fra socialt belastede miljøer, og som måske ikke bruger børneinstitutionerne så kontinuerligt, som vi kunne ønske os i denne sammenhæng.
Jeg har ikke helt styr på, hvor meget sundhedsplejerskerne kan på nuværende tidspunkt, men kunne ministeren ikke tage det aspekt med ind?
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Undervisningsministeren må have mig undskyldt, men kan ministeren ikke se det barokke i det forløb, som nu har stået på i 6 måneder?
Efter regeringsdannelsen i november måned indkaldte ministeren partierne bag folkeskoleforliget til forhandlinger om justeringer af forliget.
Vi mødte alle sammen op, og så fik vi at vide, at det var indledende drøftelser, inden ministeren gik på barsel, og at vi skulle mødes, når ministeren kom tilbage fra barsel.
Det advarede vi imod og sagde, at vi gerne ville forhandle modersmålsundervisning med ministeren.
Det har været et længere forløb, og vi kender alle sammen resultatet: Forliget brydes, og så får vi at vide af statsministeren og undervisningsministeren her i Folketinget, at det skal da ikke opfattes sådan, at regeringen ikke ønsker et forlig.
Der skal laves et bredt forlig, og partierne er i øvrigt indkaldt til forhandlinger.
Jeg kan nu ikke se nogen indkaldelse.
Jeg er temmelig forvirret på et meget højt niveau, selv om jeg indtil videre har brugt 6 måneder på sagen.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Her midt i forhandlingen oplevede jeg, at ministeren lod en bombe springe, nemlig at man ovre i Den Røde Bygning var i gang med at forhandle om ministerens udspil, 10-punkts-programmet.
Det, der jo ligger i det, er, at KL naturligvis også kommer med nogle krav.
Jeg havde forventet, at ministeren havde besvaret de spørgsmål, som jeg og andre stillede undervejs: Hvad betyder det?
Betyder det, sådan som vi desværre er vant til, at KL og en eller anden tilfældig minister sammen med finansministeren laver en fiks og færdig aftale, og så skal Folketinget blot, som KL plejer at sige, levere varen?
Kan vi forvente, at ministeren i næste samling kommer med et lovforslag, der ændrer folkeskoleloven, og kan ministeren så regne med Dansk Folkepartis stemmer, fordi det også er en del af finansloven?
Jeg vil spørge: Er det dét, vi kan se frem til?
Og er det så ikke bare mundsvejr, når ministeren siger, at hun ønsker et forlig på folkeskoleområdet med de nuværende forligspartier?
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Det er jeg umiddelbart åben over for at drøfte.
Det Radikale Venstre er faktisk interesseret i at styrke fagligheden som sådan i folkeskolen, men forstået bredt, for vi mener, at faglighed består af andet end den snævre forståelse af bøger.
Det er også mit indtryk, at det er Venstre enig i.
Jeg tror, at det er fantastisk centralt at prøve at ændre den kultur, som præger folkeskolen, en kultur om, at skolens ledelse er en af vore egne fra lærerværelset.
Jeg mener, at man skal have et langt, langt større ambitionsniveau i forhold til ledelsen.
Man skal anerkende, hvad ledelsesansvar er, og det skal ledelsen på skolen også.
Jeg tror, at det kræver mere uddannelse.
Jeg vil bare ikke her lægge mig fast på noget ganske bestemt, men jeg er åben over for at drøfte, hvordan det kan lade sig gøre.
En synlig ledelse, der klart manifesterer, hvad skolens opgave er, og som lever op til det, tror jeg vil være fantastisk vigtigt for folkeskolen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Jeg vil blot komme med den bemærkning til fru Marianne
Jelved, at jeg heller ikke tror, at det alene er lovgivning eller kontrol, som vil være det, der kan stimulere, at skoleledelsen faktisk lever op til sit ansvar.
Jeg tror i lige så høj grad, at det er erfaringsudvekslinger, de diskussioner, vi i øvrigt skal have, om, hvordan man kan stimulere den. Så vil jeg spørge fru Marianne Jelved, om det sidste, fru Marianne Jelved sagde om, at man også skulle styrke ledelsen og ledelsens uddannelse, skal tages som et tilsagn eller et delvist tilsagn om, at Det Radikale Venstre er interesseret i, at der bliver udviklet en diplomuddannelse for ledere i folkeskolen.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Jeg er ikke engang sikker på, at det er noget, der kræver lovændring.
Jeg tror ikke, vi kan lovgive os ud af alle spørgsmål.
Jeg tror, at der er brug for, at Folketingets partier f.eks. og gerne med ministeren i spidsen virkelig sætter fokus på og er optaget af at stimulere den faglige debat, altså faglig bredt forstået, den skolefaglige debat, bruger de gode eksempler - nogle af dem har vi jo mødt selv.
Vi har jo besøgt Rinkebyskolan i nærheden af Stockholm, og fru Gitte Lillelund Bech ved, at den skole har gjort et dybt indtryk på mig.
Det, der skete på den skole, er jo ikke sket, efter at der er ændret i den svenske skolelov.
Derfor tror jeg, man skal være meget opmærksom på: Hvordan stimulerer vi en udvikling som den, vi måske - det ved vi ikke endnu - er enige om skal stimuleres?
Det gør vi ikke kun ved lovgivning.
Det gør vi ikke kun gennem kontrol eller kun gennem offentliggørelse af karakterer.
Jeg tror, at vi har brug for efteruddannelse.
Nu fik jeg kun holdt en tredjedel af min tale, men jeg føler i virkeligheden - og det mener jo Det Radikale Venstres folketingsgruppe, hvilket fremgår af debatten op til i aften
- at på nuværende tidspunkt er efteruddannelsesbehovet langt større end flere timer
Helt afgørende for en god undervisning er lærerens faglige kompetence, og det gælder i alle fagene, for det giver langt bedre mulighed for undervisningsdifferentiering, at man har det faglige overblik og den faglige kunnen.
Jeg er helt overbevist om, at en kommunalbestyrelse ansætter skolens ledelse og selvfølgelig også har det lokale politiske ansvar for, at skolen lever op til de krav, som Folketinget har fastsat ved lovgivning.
Forældrene skal selvfølgelig også være involveret i den proces.
De sidder i skolebestyrelsen.
Jeg foreslog, at man styrker forældrenes samspil med skolen.
Herunder så vi gerne, at vi styrkede forældrenes muligheder omkring den enkelte klasse, uanset at vi også synes, man skal kunne arbejde på andre måder end ved klasseundervisning, selvfølgelig.
Det mener jeg er vigtigt.
Jeg tror ikke på, at man kan kontrollere, at skolen lever op til lovens formål, ved at offentliggøre gennemsnitskaraktererne, hvis det er det, fru Gitte Lillelund Bech hentyder til.
Så mener jeg, at vi må stille krav om, at børn kan læse, inden de kommer ud af 3. klasse.
Jeg så såmænd helst, at man strammede det til 1. klasse.
Jeg mener, at det er helt, helt afgørende.
Jeg mener også, det lå i mit første indlæg, selv om jeg ikke sagde så bastant, at det er forudsætningen.
Den sproglige kompetence og det, at man kan læse og kan bruge sproget, er helt afgørende for, at man i øvrigt kan udvikle sig og klare både demokrati, samvær og arbejde med alle andre fag, herunder både praktiske, musiske og traditionelt boglige fag.
Det tror jeg sker ved, at man har politisk fokus på det.
Jeg tror, det også er en form for svigt i skoleledelsen, at vi har en situation, hvor 18 pct. af børnene, unge, der går ud af skolen, ikke kan læse.
Det mener jeg er helt uantageligt.
Så det kan vi ikke blive uenige om skal løftes.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Jeg har to spørgsmål til fru Marianne Jelved.
Det første er: Hvordan vil Det Radikale Venstre helt konkret holde skoleledelsen fast på, at det er ledelsens ansvar, at man overholder loven, og at man sikrer, at børnene lærer det, de skal lære?
Det andet spørgsmål er: Hvad vil Det Radikale Venstre helt konkret gøre for at sikre, at man lukker elever ud af folkeskolen, der kan læse, så vi ikke står i den situation, som vi er i i dag, hvor 18 pct. af de elever, der kommer ud af folkeskolen, faktisk ikke kan læse?
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Jeg er lidt usikker på, om spørgsmålet gik på indskoling af børnene eller indskoling af forældrene.
Jeg går ud fra, at det var indskoling af børnene.
Vi har diskuteret det løbende i de sidste par år i den her diskussion omkring helhedsskolen, og SF finder, at det skal være åbent for kommunerne at etablere helhedsskoler, men det skal ikke være nogen pligt.
Der er ikke nogen enkle og faste måder, man skal undervisningsdifferentiere på, slet ikke.
Vi mener, at det er vigtigt med metodefrihed.
Men når man taler om undervisningsdifferentiering, handler det jo om, at man skal kunne rumme at give både hele klassen og det enkelte barn undervisning, og det er svært.
Men det må være sådan, at det enkelte barn oplever, at den undervisning, der tilbydes, også rammer det enkelte barn.
Der har hr. Frank Jensen fuldstændig ret i, at teamsamarbejde, som folkeskolen gennem de sidste mange år har arbejdet med at udvikle, er en af de metoder, man kan anvende
for at sikre undervisningsdifferentiering, for så er der flere øjne, der ser på det enkelte barn, og der er flere, der i fællesskab udvikler det system, som skal sikre, at både det enkelte barn og klassen får optimal undervisning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Jeg vil gerne spørge fru Anne Baastrup lidt til det med at involvere forældrene tidligere, og hvordan man sikrer et godt indskolingsforløb.
Har SF nogen modeller for, hvorledes man ønsker indskolingen i folkeskolen?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål har vi ikke været inde på før: Jeg vil bede fru Anne Baastrup om at uddybe, hvad fru Anne Baastrup mener med undervisningsdifferentiering.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
jeg, 1.700 folkeskoler.
Ingen tvivl om det.
For det første mener jeg, at forældrene skal involveres, allerede før børnene starter i børnehaveklassen.
Der skal man indgå i en meget tæt dialog med forældrene om: Hvad er det, vi som skole forlanger, forventer af jer, og hvordan kan vi sikre, at de forventninger, I har til os, skolen, rent faktisk kan indfries?
Jeg ved, at det sker på en lang række skoler på en meget flot måde, men der er stadig væk skoler, hvor det halter.
Og jeg tror, at med et godt indskolingsforløb, hvor også forældrene indskoles i livet i folkeskolen, vil man få en langt bedre folkeskole, hvor forældrene - naturligvis - skal forstå vigtigheden af, at børnene er veludhvilede og mætte, har gode, spidse blyanter, og at der i øvrigt ikke ligger gamle madrester i skoletasken; alle de der små og store ting, som kan betyde, at ungerne efterhånden synes, det er træls at åbne den skoletaske.
Der er mange små ting, der skal til for at få et godt liv som folkeskoleelev.
Og der er det helt afgørende vigtigt, at forældrene rent faktisk får en oplevelse af, at de tages med, og at de betragtes som voksne mennesker.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Jeg har to spørgsmål til fru Anne Baastrup.
Det andet er, at jeg vil bede fru Anne Baastrup om at uddybe, hvorledes SF ønsker at inddrage forældrene i folkeskolen.