Mogens Lykketoft (S), 2003-06-03:
Jeg vil gerne gøre nogle få bemærkninger her hen imod slutningen af debatten.
Den stigende og bekymrende stigende arbejdsløshed har jo været et meget vigtigt tema i løbet af dagen og med rette.
Det er alvorligt for den enkelte ældre, der fyres, og for den unge nyuddannede, der ikke kan komme i gang.
Men hvad der måske er endnu værre: Det er også en trussel mod alt det, der skal få fremtiden til at hænge sammen.
For hvis vi lader arbejdsløsheden stige nu, så undergraver vi enhver chance for at få tilstrækkeligt mange på arbejdsmarkedet i 2010.
Så får vi ikke en mere gradvis tilbagetrækning.
Så får vi ikke integreret vores indvandrere på arbejdsmarkedet - alt det, som er forudsætningerne for det råderum, regeringen taler om.
Derfor kan det siges meget kort: Hvis vi ikke nu gør en begavet indsats imod den stigende arbejdsløshed, så modarbejder vi alle vore langsigtede mål for Danmark.
Og vi har handlefriheden til at gøre noget.
Der er ingen risiko for betalingsbalancen eller for inflationspres som følge af Socialdemokratiets forslag om her og nu i 2003 at give kommunerne mulighed for at iværksætte arbejder både med vedligeholdelse og med de nødvendige nyanlæg i folkeskolen, i miljøet, i udlejningsbyggeriet.
Meget af det kan gøres med meget kort varsel, især selvfølgelig vedligeholdelsen.
Det kan beskæftige mennesker, som vi ved vil være ledige, som vi er enige om, vi kan se
vil være ledige det næste års tid.
Jeg troede faktisk, at statsministeren var enig i den tankegang.
Og jeg vil godt spørge statsministeren, om han virkelig vil udelukke, at han i forbindelse med kommuneforhandlingerne vil give kommunerne disse muligheder
for lån til vedligeholdelse og nybyggeri her og nu
Jeg synes, at statsministeren skulle gøre det.
Så vil jeg i øvrigt godt præcisere følgende:
I Socialdemokratiet vil vi ikke fravige den kurs, vi holdt gennem 9 år, med rettidig omhu for samfundsøkonomien.
Vi mener, at regeringen på helt uansvarlig måde bruger løs af et råderum, der ikke findes, eller som vi i hvert fald ikke ved om findes, og at den hæmningsløst sender regninger videre til næste generation.
Javel, vi vil på nogle områder afholde flere udgifter end regeringen.
Det er rigtigt.
Men vi vil i vores finanslovforslag til efteråret krone for krone anvise en ansvarlig finansiering for dem.
Der, hvor vi vil bruge flere penge, er der, hvor vi som samfund ikke har råd til at lade være, der, hvor vi skal give en chance til alle børn, ved at der er gode vilkår både i børnehaver og folkeskole, og dermed spare dyre specialbehandlinger siden hen, hvis virkning er højst usikker.
Der, hvor vi vil bruge penge, er der, hvor vi kan fremme sundheden i befolkningen her og nu, så vi kan spare en dyr sundhedsbehandling siden hen, der, hvor vi kan understøtte en aktiv seniorpolitik, der kan fremme en mere gradvis tilbagetrækning og holde ældre i gang. Apropos ældre: Vi ved fra adskillige undersøgelser, at kommende generationer af seniorer, min egen generation, ønsker at holde længere ud, hvis der bliver skabt et arbejdsmarked, der er til rådighed for dem på vilkår, der er attraktive for dem.
Derfor mener vi ikke i Socialdemokratiet, at den nye efterløn er problemet.
Vi mener, at den er en vigtig del af løsningen, hvis der føres en aktiv seniorpolitik, for den tilskynder til senere tilbagetrækning.
Den får mange til at vente, til de er 62 år, og den kan få mange flere til at vente, til de er 65 år, og tage præmien, der blinker henne ved 65-års-alderen, med, hvis der er beskæftigelsesmuligheder for dem.
Aftalen om den nye efterløn blev lavet ikke mindst af den nuværende statsminister og den daværende finansminister for kun 4½ år siden.
Vi lavede den for at påvirke tilbagetrækningsmønsteret.
Men vi lavede den også for at give tryghed til mennesker for, at de uanset skiftende politiske flertal kender vilkårene langt frem i tiden for tilbagetrækning.
Vi gjorde det i Socialdemokratiet, fordi vi var bekymrede over de borgerliges krav om helt at afskaffe efterlønnen. Jeg går ud fra, statsminister, at vi begge to vedstår os aftalen fra 1998, at vi begge to mener, at den skal være langtidsholdbar uanset unge Venstreløver, utålmodige Konservative, utålmodige radikale hovedbestyrelsesmedlemmer.
Men lad mig alligevel spørge meget præcist: Har statsministeren nogen som helst tanker om, hvis han har mulighed for det efter et valg, at ændre i efterlønsforliget?
Hvis statsministeren mod min forventning har sådanne planer, er det selvfølgelig okay; det kan man jo have.
Det bør statsministeren, fordi både han og jeg - med rette - blev kritiseret for den lukkede proces ved efterlønsforliget i 1998.
Både statsministeren og jeg har efterfølgende givet udtryk for, at man ikke kan lave så store reformer på den måde en anden gang.
Vi har lært meget.
Derfor, klar besked.
Socialdemokratiet vedstår og ønsker
at fastholde efterlønsforliget også efter næste valg.
Gør statsministeren, gør Venstre også det?
Ja eller nej?
Afslutningsvis nogle ganske få bemærkninger om frit valg: Socialdemokratiet er for frit valg.
Da Indiens frihedsleder, Gandhi, engang blev spurgt, hvad han mente om den europæiske civilisation, svarede han, at det er en god idé.
Jeg synes også, at frit valg er en god idé.
Men frit valg er efter min opfattelse andet og meget mere end de ofte bureaukratiske julelege, som regeringen af ideologiske grunde har opfundet.
Vi har her i debatten talt om det groteske cirkus, om den kostbare tvangsudlicitering af hjemmehjælp, der indtil nu har ædt hundredtusindvis af kommunale hjemmehjælpstimer ud af budgetterne, og som i stedet for at stoppe stopurstyranniet i hjemmehjælpen har fremmet stopurstyranniet.
Men frit valg er godt.
Efter min opfattelse er det en ånd, der er kommet ud af flasken, som vi ikke skal gøre noget som helst forsøg på at putte ned i flasken igen.
Vi skal bare være klar over, at frit valg ikke er gratis. Frit valg koster.
Det, der er stødende lige nu, er, at vi i sidste valgkamp havde Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, der lovede borgerne mere service, men det er også Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, der nu lægger kommuner og amter ind i en økonomisk spændetrøje, så de ikke har en chance for at indfri de løfter, som regeringen på deres, kommunernes og amternes, vegne har givet borgerne om bedre service.
Så vil jeg til sidst sige om frit valg, at det er andet og mere end det, regeringen taler så højstemt om.
Frit valg er også børnehavetakster, børnepasningstakster, der højst er 1.000 kr. om måneden, for det er det, der giver lavtlønnede kvinder et udbytte af at vende tilbage til arbejdsmarkedet og dermed et reelt frit valg til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Så Socialdemokraterne vil meget gerne tale frit valg.
Vi vil også gerne udvikle det, men vi vil også gerne tale om det på mange andre områder, end den nuværende regering har været interesseret i.