runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-23:
Fra Kristendemokraternes side synes vi også, at det er et ganske udmærket og nøjsomt forslag, og vi kan også godt som den tidligere ordfører forestille os, at det blev forlænget.
For man kunne sige: Hvorfor lige ½ år?
Hvis en ordning knap nok har virket efter hensigten, hvorfor så ikke give den et spark, så den får større mulighed for at virke?
Og da det er uforbrugte midler, er det jo let nok at sige ja til.
Vi undrer os selvfølgelig også over noget andet.
Men det er jo klart, at det nogle gange er nødvendigt at få en finanslovaftale til at se ud af noget, og så er det her også et ekstra initiativ, som kunne komme til at se ud af lidt, selv om det ligger i en anden forligskreds.
I en situation som den nuværende med mange brancheskift kan en målrettet uddannelsesindsats tidligt i ledighedsforløbet medvirke til at forebygge langtidsledighed og mangelsituationer på arbejdsmarkedet.
En del af de personer, der bliver ledige nu, kommer således fra brancher, hvor der her og nu ikke er udsigt til beskæftigelse i den helt nære fremtid.
Så kan jeg jo høre, at der er flere af ordførerne, der har tabt følingen med arbejdsmarkedet, for en forlængelse af den her ordning har været meget efterspurgt af de regionale arbejdsmarkedsråd, fordi man er glad for denne mulighed.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-23:
Det Radikale Venstre kan støtte det her forslag.
Vi synes, det er rigtig godt, at man har mulighed for at sætte ind tidligt med omskoling specielt i områder, hvor der måske er hele arbejdspladser, der lukker, og hvor en stor gruppe står med de samme kvalifikationer og ikke har mulighed for at gå ud og finde job i området.
Et eksempel er sypigerne i Herning.
Firmaerne gik ind, og de blev omskolet.
Nogle af dem blev svejsere.
Vi kunne måske undre os over, at man kun vil forlænge det med ½ år, men det kan være, at den undren kan blive klarlagt i løbet af arbejdet med lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at hr. Jens Vibjerg og undertegnede under den forrige regering var fælles om at arbejde for, at regionerne fik frit redskabsvalg, og at man ikke fik for mange snærende bånd fra ministeriet, og at hr. Jens Vibjerg og Venstre slog en kolbøtte, da de fik regeringsmagten, for nu skulle der være central styring.
Systemet før mennesket var det afgørende for beskæftigelsesministeren.
Det har det været hele vejen igennem: systemet før den arbejdsløse.
Det har været det, der er grundlaget, og det er derfor, vi står i en situation, hvor der er penge, der ikke bliver brugt til formålet: at skaffe arbejdspladser og skaffe kompetencer til arbejdsløse, så de kan komme ind på nye arbejdsplader.
Det er, fordi systemet og styringen kommer frem for den enkelte arbejdsløse.
Men vi får måske løftet sløret lidt senere i dag.
Hvad er årsagen til, at Venstres beskæftigelsesminister gerne vil have så meget systemtænkning frem for at lade de tusinde blomster blomstre?
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Hr. Ole Sohn stiller det meget relevante spørgsmål: Hvordan kan det være, at de penge, som regeringen afsætter til at hjælpe de arbejdsløse med henblik på uddannelse og på at komme i arbejde, rent faktisk ikke bliver brugt?
Jo, nu siger regeringen så, at den vil bruge 50 mio. kr. af de penge, som ikke er blevet brugt.
Og hvorfor gør de så ikke det?
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Ole Sohn, om det kunne tænkes, at regeringen har den dagsorden, at i stedet for, at det er de arbejdsløse, der får pengene, så kan de, ved at de ikke bliver forbrugt, bruges til skattelettelser til den rigeste del af befolkningen.
Dengang Venstre var i opposition, kørte man den modsatte linje.
Det skulle slet ikke være noget, staten blander sig i.
Det er derfor uforståeligt, hvordan Venstre som regeringsparti nu styrer så centralt hårdt på de her overordnede mål for beskæftigelsesindsatsen.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg har den opfattelse, at det her skal undersøges, for jeg mener, at det er en katastrofe, at vi har så høj en arbejdsløshed og et stigende antal langtidsledige, og at vi ikke bruger de midler, der er afsat til en aktiv beskæftigelsesindsats.
Der må være nogle begrænsninger eller nogle blokeringer ude i systemet; jeg ved ikke, hvor det er.
Det er klart, at hr. Bent Bøgsted jo ikke kan sige, at der er blokeringer fra ministeriets side, for Dansk Folkeparti er parlamentarisk grundlag og dermed pr. definition automatisk støtte for regeringen, uanset hvad den foretager sig.
Men et el ler andet sted
må der være en blokering, og nu får vi det opklaret gennem udvalget.
Er det, fordi ministeren har stillet for skrappe krav i strid med arbejdsmarkedsreformen – det er ikke mit ansvar, men jeg forstår ikke, at Socialdemokraterne ikke slår mere i bordet – eller er det ude i systemet?
Det må vi få afklaret.
Men jeg undrer mig over, at man kan sidde så stille og roligt som beskæftigelsesminister i en tid, hvor arbejdsløsheden er steget med 30.000 i den periode, hvor ministeren har haft ansvaret, og hvor antallet af langtidsledige er steget med 13 pct.
Det eneste forslag er, at man viderefører et overløb ½ år mere – noget, man ikke har brugt.
Hvorfor i øvrigt ikke 1 år, hvad er grunden til det?
Hvad er forklaringen på, at det lige er ½ år?
Er det, fordi man forventer, at arbejdsløsheden rasler ned i løbet af 2005?
Hvorfor tager man ikke hele året?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Hr. Ole Sohn snakker om, at der er redskaber, der er fjernet, men alle muligheder er jo til stede i første ledighedsperiode og anden ledighedsperiode.
De kan tage uddannelse i op til 3 år, indtil dagpengeretten udløber.
Der er masser af muligheder der.
De kan tage uddannelse, men pengene bliver ikke brugt.
Jeg tror ikke på, at det kiks er inde i Beskæftigelsesministeriet.
Det er ude hos dem, der skal give pengene videre til uddannelsesforløb og sørge for, at der er nogle, der kommer i uddannelse.
Det må være derude, problemerne opstår.
Om det er bevidst, at nogle prøver at blokere for, at de skal blive brugt, eller de bare ikke har forstået systemet, skal jeg selvfølgelig lade være usagt.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg er da glad for, at ministeren forsøger at udvise rettidig omhu i arbejdet.
Men det er jo lidt underligt, at vi er i en situation, hvor ministeren ikke bruger de penge, der politisk er afsat i finansloven.
I en tid, hvor arbejdsløsheden er steget med 30.000, hvor antallet af langtidsledige er steget med 13 pct. og der er områder, hvor det ser endog særdeles sort ud, der er hele Sjællandsområdet, er der alligevel penge i overskud, som går tilbage i statskassen og bliver brugt til alle mulige andre formål end en aktiv beskæftigelsespolitik.
Det er ikke at udvise rettidig omhu, det er at sætte systemet før aktiv arbejdsløshedsbekæmpelse.
For mig er det afgørende, at de ledige får de rigtige tilbud, og ikke, om de økonomiske rammer udnyttes til kanten.
Jeg kan bare sige, at jeg giver ingen signaler om, at nu lader jeg, som om vi her har et redskab, men i virkeligheden skal I slet ikke bruge det, for jeg lægger ikke vægt på det.
Sikke noget vrøvl og pjat.
Det her er jo lovreguleret, AF kan bruge de her midler, og AF kan som led i en jobplan give uddannelse i den første ledighedsperiode i op til 12 måneder med mulighed for forlængelse, hvis, og det holder jeg som beskæftigelsesminister hele tiden fast i, der er et jobperspektiv i det, der bliver foretaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-23:
Hvis nu lønmodtagerne havde fået lov til at beholde deres penge og havde fået renteafkastet af de penge, er det jo meget begrænset, hvad skatten ville have været af den renteindtægt.
Det er den ene ting.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
De penge, der er i Feriefonden, ejes jo for så vidt af en fond, som har ejendomsretten over selve fondens midler.
Det er jo derfor, man alene har valgt at tage de tilskrevne renter minus administrationsomkostninger.
Det er altså en øvelse, vi tog fat på i 2003, og ved den lejlighed tog vi så meget ud, som vi mente var rimeligt.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Et specielt projekt kunne jo have været det, der i dag er nævnt i metroXpress, hvori der står, at fattigdommen rammer hver femte barn, sommerferien holdes i lejligheden, tøjet købes brugt; 90.000 børn i Danmark lever under EU's fattigdomsgrænse, viser en ny undersøgelse.
Når man taler om enkeltprojekter, så håber jeg, at fru Charlotte Antonsen er enig med mig i, at da vi brugte noget af afkastet netop fra renten til at gøre noget for de enlige mødre, så var det også et led i, hvordan man sådan set kunne få mulighed for at være handledygtig.
Det, der nu sker, er jo sådan set, at man samler op, og så giver man det til nogle.
Så kan man jo bruge mange ord om skattestop, det skal jeg nok vende tilbage til i min tale, men det er en uomtvistelig kendsgerning, at de, der får værdierne af skattestoppet, er de bedrestillede, hvorimod det, der var tanken med lønmodtagernes penge, sådan set var, at de skulle komme lønmodtagerne til gode, og det forhold ...
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Nu er det sådan, at de altså ikke er givet til skattelettelser til de mest velhavende, uanset hvor meget hr. Ole Sohn bliver ved.
Det er de ikke.
Det er ikke det.
Det er ikke Dansk Folkepartis politik at tage de her penge fra Feriefonden og så sige, at dem giver vi til skattelettelser til de mest velstillede.
Så det er en påstand, som hr. Ole Sohn ikke har hold i.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Ja, man kan selvfølgelig sige, det kan være lidt vanskeligt.
Der er som sagt ikke nogen beskæftigelsesinitiativer i finansloven, og alligevel tager man pengene fra Arbejdsmarkedets Feriefond.
Ville det måske ikke have været bedre, hvis man ser det med beskæftigelsesmæssige øjne, at man havde sagt til Feriefonden: Byg nogle flere feriebyer, sådan at lønmodtagerne kunne få lov at holde ferie, få bedre mulighed for at holde ferie?
Skab noget beskæftigelse, skab noget aktivitet, gør et eller andet, som kan være til gavn for lønmodtagerne, være til gavn for samfundet?
Det har man ikke gjort.
Man har bare taget dem og puttet dem ind i en finanslov, som skal finansiere et skattestop og skattelettelser til de mest velstillede i samfundet.
Det er det, pengene er gået til.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Nu kan jeg se, at hr. Ole Sohn trækker nogle punkter frem i finansloven, som hr. Ole Sohn ved er sådan nogle markante sager.
Der er også mulighed for, at hr. Ole Sohn kan stille spørgsmål i Finansudvalget, som jeg ved hr. Ole Sohn sidder i, om, hvad pengene er blevet brugt til.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg synes, det er meget interessant, når man indgår i en finanslov og skaffer 100 mio. kr., som man jo gør ved at tage fra Feriefonden ikke bare i år, men nogle år frem, at få en eller anden fornemmelse af, hvad de penge går til.
Nu har vi haft en 6-7 timers lang debat om arbejdsløshed og konstateret, at de penge i al fald ikke er gået til investeringer i nye arbejdspladser.
Vi har faktisk også konstateret under den forrige sag, at de penge, der var afsat til en aktiv arbejdsmarkedspolitik, ikke er brugt.
De er rendt tilbage i statskassen.
Og nu henter man 100 mio. kr.
Hvor går de så hen?
Ser man på de aftaler, der er, så kan man spørge hr. Bent Bøgsted: Er de gået f.eks. til finansiering af flere fængselspladser?
Eller er de gået til finansiering af terrorsikring i ambassaderne?
Er det det, lønmodtagernes penge er gået til?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg synes da, hr. Bjarne Laustsen skulle tænke over, hvad det er, der bliver foretaget i forbindelse med finanslovforhandlingerne, for hvis vi ser på finansloven, så er der rigtig mange gode tiltag til gavn for arbejderne.
Men jeg er også overbevist om, at det i hr. Bjarne Laustsens univers vil være bedøvende ligegyldigt, hvad vi skriver at de her penge bliver brugt til.
Vi ville høre den samme kritik, nøjagtig den samme fremlæggelse herinde i Folketingssalen fra hr. Bjarne Laustsen og fra hr. Ole Vagn Christensen.
Det ville ikke blive accepteret af hr. Bjarne Laustsen, medmindre det var Socialdemokratiet selv, der stod bag forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg troede da alligevel, at hr. Bent Bøgsted så havde sagt til forhandlerne fra Dansk Folkeparti, at hvis man havde sådan nogle overvejelser omkring det her, så skulle man sikre sig, at de penge kom tilbage til lønmodtagerne i en eller anden form, og at de ikke blev kanaliseret videre til skattelettelser til den rigeste del af befolkningen.
Jeg kan så forstå, at der ikke er noget værn fra de svagestes beskytter i den her sag, men at det er helt frit, hvordan regeringen vil bruge de ekstra midler, der kommer ind her.
Der står intet om det i lovforslaget, så der er frit slag.
Og derfor kan det lige så godt være, de går til de rigeste i Whiskybæltet til skattelettelser, som de går til de arbejdsløse.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Dem skal han da have tak for.
Så vil jeg så sige – og det ved hr. Bjarne Laustsen jo også godt – at jeg ikke har siddet med ved finanslovforhandlingerne, men én ting kan jeg garantere, og det er, at det ikke er Dansk Folkepartis tanke, at det her skal gå til skattelettelser til de rigeste.
Det er hundrede procent sikkert.
Det er ikke noget, vi har arbejdet med i den her forbindelse.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om han har haft indflydelse på det her.
Vi ved jo alle, at hr. Bent Bøgsted er et fremtrædende medlem af Dansk Folkepartis gruppe som arbejdsmarkedsordfører, og lovforslaget behandles jo også i Arbejdsmarkedsudvalget.
Har hr. Bent Bøgsted sikret sig, at pengene fra lønmodtagerne her ikke går til skattelettelser til den rigeste del af befolkningen?
Regeringens politik er jo at sørge for, at de rigeste får så mange skattelettelser som muligt.
Er det helt i overensstemmelse med Dansk Folkepartis politik og det, som hr. Bent Bøgsted står for?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Det ligger da helt klart.
Jeg synes også, at der er en hel del problemer med den måde, Feriefonden bruger penge på til forskellige ting.
Man kan altid diskutere, om den måde, de bruger dem på, er fornuftig.
Men jeg har sagt fra starten, at det her er en del af finansloven, som er aftalt.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Nu tror jeg ikke, hr. Bent Bøgsted er tungnem, men det, det faktisk handler om, er, at jeg har sagt, at vi, hver gang vi skrev lovforslaget, også forhandlede med de mennesker, det drejede sig om, der havde feriepenge, om det var et fornuftigt forslag at bruge dem til at gøre noget særligt ekstraordinært i en beskæftigelsessituation med 350.000 arbejdsløse.
Men det er jo ikke det, det her er et udtryk for.
I skal ikke have nogen forklaring, det gør vi bare, fordi vi er et flertal.
Og det er den galej, som jeg ikke synes at Dansk Folkeparti burde gå med på efter det, de tidligere har sagt, nemlig at de sådan set ville være med til at værne om lønmodtagerne.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jamen hvis det stadig væk var sådan, at der blev fundet en løsning for de her 25 pct. af lønmodtagerne, der indbetaler til Feriefonden, og vi gik over til, at de havde en ferieoverenskomst, som jeg ved hr. Ole Vagn Christensen allerhelst så at alle lønmodtagere havde, så var der jo ingen penge i FerieKonto.
Der var ingen renter at udbetale.
De tilfalder arbejdsgiverne for de 75 pct., der har en ferieoverenskomst.
Og det var jo ikke Dansk Folkeparti, der startede med at tage af Feriefonden.
Det har hr. Ole Vagn Christensen også klarlagt at Dansk Folkeparti havde kritiseret Socialdemokratiet for i sin tid – det var før min tid herinde – i 1993, 1994, 1997 og 2000.
Det var før min tid, og da ved jeg selvfølgelig ikke, hvad debatten har gået på herinde, men det var ikke Dansk Folkeparti, der startede med at tage pengene.
Vi har bare ført en tradition videre, været med til det.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Jeg går ud fra, at når hr. Bent Bøgsted udtaler sig, som han gør, så er det, fordi han har sat sig ind i, hvem de penge sådan set tilhører.
Det kan man ikke høre, og derfor er jeg nødt til at sige, at i henhold til ferieloven og til den måde, som tingene blev skruet sammen på i sin tid, er der ingen tvivl om, at det her er lønmodtagernes penge.
Det er der ingen tvivl om.
Det, der så har været problemet, har været, når man i Feriefondens bestyrelse skulle se på, hvad man kunne udlodde renteafkastet til.
Og der har der været nogle drøftelser om, hvordan man kunne tilrettelægge det, og hvordan man kunne samarbejde også med Folketinget, også dengang, vi havde regeringsmagten.
Men der er da pokker til forskel på det og så på nu at gå ind og med udstrakt hånd sige, at nu er det statskassens.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg skal først beklage mine udtalelser til hr. Mogens Nørgård Pedersen.
Det var ikke for at ramme hr. Mogens Nørgård Pedersen specielt, at jeg kom med dem.
Angående de renter: Problemet er jo, at de renter, der tilskrives dem, der har ferieoverenskomst, jo heller ikke kommer ud til lønmodtagerne.
Og det er jo problemet, hvis vi så skulle have dem her ud til lønmodtagerne.
Det er et beløb, så vidt jeg husker, på under 100 kr. pr. medlem, der indbetaler feriepenge – jeg tør ikke sige det hundrede procent sikkert, det kan godt være, det er forkert.
Så skulle man have hele området med, og det var ikke sådan lige til.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-23:
Jeg vil gerne starte med at rette en misforståelse.
Kristendemokraterne har ikke specielt medlemmer i den kristelige fagbevægelse.
Der er overhovedet ingen sammenhæng.
Det synes jeg er lidt utidigt at blande ind her.
Der er for øvrigt heller ingen sammenhæng til Kristeligt Dagblad, hvis hr. Bent Bøgsted skulle have den misforståelse.
Men derudover vil jeg gerne spørge hr. Bent Bøgsted: Når man nu kan finde ud af at sende nogle penge tilbage til lønmodtagerne – man ved jo, hvor pengene er kommet fra – var det så ikke langt bedre, at man sendte samtlige penge tilbage til de mennesker, som rettelig har indbetalt dem?
Kunne lønmodtagernes feriepenge ikke bare gå direkte tilbage til de lønmodtagere, der har indbetalt dem, og så var den fest slut?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
De penge, der går ind i Feriefonden, er indbetalte feriepenge, som gerne skulle ud til lønmodtagerne igen.
Det kommer de jo ikke alle sammen, og derfor lavede vi så også den ordning med, at der var større beløb, der skulle ud til lønmodtagerne uden nogen beregning, uden nogen kontrol.
Det var fra 1.500 kr. og op til 3.000 kr.
Dem kunne de få udbetalt, bare de skrev under på, at de havde indbetalt.
Det er jo også stærkt medvirkende til, at der ikke længere er så mange penge, der går over til Feriefonden.
Men det har aldrig været sådan, at renterne er tilfaldet lønmodtagerne.
Det har det aldrig nogen sinde været.
Og det har aldrig været sådan, at man kan sige, at de renter, der kom ind i Feriefonden, kommer alle lønmodtagere til gode.
En af hr. Mogens Nørgård Pedersens medlemmer i Kristelig Fagforening kan jo ikke sådan lige uden videre gå ud og leje et sommerhus, som en af de andre fagforeninger står for.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-23:
Nu er sådan, at det jo ikke bliver retfærdiggjort, ved at man stjæler flere og flere gange.
Det er i hvert fald en misforståelse, og det er jo det, jeg synes at man har gjort i det forslag, som vi har her.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
For at der ikke skal være nogen tvivl om det, som hr. Ole Vagn Christensen gerne vil gøre til de store problemer, så skal jeg gøre det klart, at det her er en klar aftale i forbindelse med finansloven for 2005, og det skal ses i en større helhed.
At vi så ikke har gjort så meget ud af lige her at finde en eller anden god begrundelse for at forklare over for Feriefonden, hvordan pengene bliver brugt, bliver taget derfra, som hr. Ole Vagn Christensen har været med til i 1993, 1994, 1997 og 2000, er så en anden sag, men det er aftalt, at ordningen om overførslen af op til 100 mio. kr. af renterne på de til FerieKonto indbetalte beløb for 2004, er en forlængelse af den aftale, der også var en videreførelse fra 2002 til 2003, og nu videreføres til at løbe i årene 2005-08.
Derfor kan der heller ikke sættes et nøjagtigt beløb, og derfor er det så heller ikke 100 mio. kr., der er tilgået staten de tidligere år.
Det kan man ikke sige, før opgørelsen er endelig.
Men det er aftalt i finansloven, og Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Nu er vi derhenne igen, hvor der sådan set ikke er nogen forklaring, og så prøver man på at forklare sig med, at vi har hele finansloven.
Jamen så er resultatet også, må jeg sige til hr. Bent Bøgsted, at det ender i de større, faste ejendomme og de store friværdier.
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik på det her område?
Det er jo det, der er konsekvensen af det finanslovforslag, og jeg går ud fra, at når hr. Bent Bøgsted siger, at vi skal se på konsekvensen af det, hvem det er det kommer til gode, så skal man også se på, hvordan bundlinjen ser ud, og bundlinjen ser sådan ud, at skattestoppet allermest kommer dem med de store faste ejendomme og de store friværdier til gode.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jamen jeg forstår ikke, hvorfor det skal være på så omstændelig en måde, at hr. Ole Vagn Christensen gerne vil have det.
Hvis nu hr. Ole Vagn Christensen læste finanslovforslaget for 2005, så ville hr. Ole Vagn Christensen kunne se, hvor mange gode initiativer der er over for landets borgere i det finanslovforslag, hvor pengene er med til at finansiere de tiltag, der ligger.
Jeg er da sikker på, at hvis det er sådan, at det er så saliggørende for hr. Ole Vagn Christensen at få at vide, hvad pengene er brugt til, så skal vi da nok levere nogle forslag.
De her penge må hr. Ole Vagn Christensen erkende ikke løber op i 400 mio. kr., for det er et spørgsmål om, hvor mange renter der er.
Der er ingen problemer.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Jeg har jo mødt den argumentation, når vi argumenterede for, hvad vi ville bruge de her penge til, af hr. Bent Bøgsteds folketingskollega, hr. Poul Nødgaard, at det var tyveri over for lønmodtagerne, og at det skulle vi have gjort noget ved, at vi skulle have en struktur på, hvordan det her skulle være i fremtiden.
Det er ikke det, jeg hører nu.
Nu hører jeg, at man har lavet et fuldstændigt knæfald for regeringen og har sagt, at den da bare kunne tage 400 mio. kr. fra lønmodtagerne.
Men jeg må sige til hr. Bent Bøgsted, at vi hver gang har skrevet, hvad pengene skulle bruges til, og de er kommet lønmodtagerne til gode.
Det er ikke det, der er situationen i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Det var da en utrolig masse usandheder, hr. Ole Vagn Christensen her kommer med om FerieKontoen og en masse beskyldninger mod Dansk Folkeparti, som der ikke er noget hold i.
Det er helt hen i vejret, og det er ufatteligt, at hr. Ole Vagn Christensen vil stå deroppe, når man kan se konsekvenserne af det, hr. Ole Vagn Christensen har været med til over 3 år tilbage i 1990'erne.
I 1993, 1994, 1997 og 2000 har hr. Ole Vagn Christensen været med til at tage 340 mio. kr., men igennem de sidste 3 år, 2002, 2003 og 2004, er det tilsammen kun blevet til 270 mio. kr., som regeringen sammen med Dansk Folkeparti har taget, og det viser jo tydeligt, at vi ikke har taget så meget, som hr. Ole Vagn Christensen siger vi har gjort.
Hr. Ole Vagn Christensen må jo så erkende, at hvis det var sådan, at alle havde den ferieoverenskomst, som hr. Ole Vagn Christensen egentlig gerne ville have, så var der ingen renteind tægter i FerieKonto, så var der ikke noget, der hed FerieKonto.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Man kan jo sige, at det stadig væk er sådan.
Det, hr. Ole Vagn Christensen spørger til, er jo stadig væk en konsekvens af Feriefonden, for man betaler jo stadig væk støtte til ferieboliger, til Dansk Folkeferie eller til andre feriesteder.
Men det, der jo er problemet med hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål, er, at det jo ikke er sikkert, at de fattigste familier har råd til at tage på ferie, selv om der er givet en lille smule statsstøtte til et feriecenter, og når vi håndterer fattigdomsproblemet i Danmark, så tænker vi derfor meget mere på at hjælpe de fattigste, dem, der måske ikke har noget arbejde osv., ud af den dårlige økonomiske situation, de er havnet i.