runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Det vil jeg gerne bekræfte er en nyskabelse.
Men jeg vil også gerne sige, at når man nu har siddet ude i et amtsråd i et undervisningsudvalg, det har jeg gjort tidligere, så er det også væsentligt, at man dog har en vis indflydelse på det, der sker.
Jeg vil også sige, at hvis man f.eks. fastsatte nogle meget snævre regler herindefra, så bliver det dem, man følger ude i amterne eller regionerne, eller hvad vi nu skal have fremover.
Så bliver det normen
Der er også amter, der har mere positive indfaldsvinkler, og jeg stoler trygt på, at amtspolitikerne sagtens kan styre det her.
Jeg stoler også trygt på, at hvis vi giver dem ansvaret for et område, så giver de også de ressourcer, der er nødvendige for en fornuftig undervisning. Men der er jo også forskel på, hvordan man tilrettelægger det alt efter, hvor man er henne i landet.
Men jeg giver fru Rosenkrantz-Theil helt ret i, at det er en ny ting, men jeg synes ikke, at vi skal have stramme styringsinstrumenter.
Jeg synes, det er fint nok, at de kan klare det selv ude i amterne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Men er det ikke også sådan, at det heller aldrig nogen sinde har været sådan, at man har opereret med et begreb, der hed uddannelsestid?
At man aldrig nogen sinde i en gymnasiereform tidligere har lagt op til at operere med andet end tavleundervisning på gymnasieområdet?
Det vil altså sige, at man bevæger sig fra at have en gammeldags uddannelsesstruktur, der lægger op til klasselokaler, der har
en vis fysisk ramme, hvor der står én lærer over for en bestemt gruppe elever, som er den samme i alle timer,
til at gå over til en helt ny måde at gribe uddannelse og undervisning an på.
Det er jo et af de positive elementer i den her reform.
Vil Venstres ordfører ikke bekræfte, at det er første gang, man opererer med så bredt et uddannelsesbegreb, som man gør nu - det er et af de positive elementer i reformen - og at der netop på grund af den nyskabelse er behov for nye styringsredskaber?
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Jeg kan svare enkelt på fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål: Jamen det har vi ikke sikret med det her forlig, for der har aldrig fra Folketingets side været fastsat en bestemt klassekvotient eller en bestemt uddannelsestid.
Det var også det, vi fastholdt at vi ikke skulle.
Vi skal ikke nødvendigvis gå ind og administrere i amterne.
Klassekvotienterne er gået lidt op og lidt ned, og jeg synes, det er helt fint, at amterne har en mulighed for at tilrettelægge på forskellig facon.
Hvis vi ser over de sidste 10 år, så har klassekvotienten svinget lidt op og lidt ned.
I år - det indrømmer jeg gerne - svingede den lidt op, året før svingede den ned, hvis man kigger på tallet.
Den har ligget dér i underkanten af 28, her i 2003-2004 har den været mellem 26 og 27 afhængigt af, hvilken linje det er, men den har jo ikke været 28-30.
Der har været enkelte steder, man har tilrettelagt det anderledes.
Men hvis vi mener noget med kommunalt selvstyre, mener noget med, at amterne skal have mulighed for at tilrettelægge, jamen så skal vi heller ikke blande os i detaljerne.
Jeg synes, at man nu skal lade den reform køre, og så skal vi fastholde, at vi ikke skal sætte alle mulige grænser herindefra.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Nu taler Venstres ordfører om de nye arbejdsformer, og jeg skal først og fremmest slå fast heroppefra, at vi i Enhedslisten i årevis har kæmpet for, at man gik bort fra den gamle stive klasseundervisningsform.
Derfor har vi selvfølgelig hilst det velkommen, at man med denne her reform lægger op til nye arbejdsformer, lægger op til, at det ikke alene er sædvanlig tavleundervisning, der skal foregå i gymnasiet.
Jeg mener dog - og det var hovedårsagen til, at Enhedslisten ikke kunne være med i det her forlig - at der er
en alvorlig akilleshæl i forliget, og den akilleshæl går ud på, at man ikke har sikret et loft over klassekvotienten. Når det er en akilleshæl her, så er det jo, fordi man opererer med et nyt begreb, der hedder uddannelsestid.
Og det er fuldstændig rigtigt, som Venstres ordfører siger, at i visse sammenhænge er det ikke problematisk, at man sidder 50, 100, 200 elever, og i andre sammenhænge 10 elever.
Det, der blot er min bekymring, er, hvor Venstre mener, at man har sikret, at den gennemsnitlige klassekvotient ikke stiger.
Hvordan sikrer man, at begrebet uddannelsestid ikke bliver brugt til, at amterne kan få flere penge i kassen til brug for andre steder end lige gymnasieområdet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Jeg må jo blankt erkende, at jeg mener, at SF er en lille bitte smule for kompromisorienteret, og det samme gælder sådan set Socialdemokraterne, når man ikke er villig til at sætte regeringen stolen for døren på punktet vedrørende klassekvotienter.
Det er fuldstændig korrekt, at det ikke eksisterer i dag.
Det blev afskaffet i 1999 i forbindelse med lærernes overenskomst.
Men det er også sådan, at begrebet uddannelsestid ikke eksisterer i dag.
Det er også sådan, at man med den her reform lægger op til en vifte af måder at undervise på.
Man lægger op til at forandre den almindelige tavle-klasse-undervisning, som vi kender den i dag.
Det er faktisk en af reformens positive sider.
Den går jeg ikke ud fra at man frasiger sig.
Og netop fordi man indfører den undervisning, bliver vi nødt til at have en styringsmekanisme, der ikke findes i dag, så amterne ikke bare finder på at sige tja bum, så laver vi lige 10-15 forelæsninger ekstra, for vi har ikke så mange penge.
Lige netop derfor er det væsentligt at gå ind og få lavet det her styringsredskab.
Så vil jeg sige om Sankt Peterskirkens indgang: Ja, den
er smuk, men den er også stor, og det er faktisk det, der er problemet.
Hvorfor sad Enhedslisten med ved bordet til det sidste?
Det gjorde vi sådan set for at præge det i rigtig retning, og det gjorde vi, fordi vi havde regnet med, at man ville kunne se fornuften i at lave et loft over klassekvotienten.
Det håbede vi på til det sidste.
Da de sidste kommaer var blevet sat, måtte vi så erkende, at det ikke kunne lade sig gøre.
Men vi mente sådan set, at der var fornuft i vores krav.
Vi mente, vi kunne præge tingene i en god retning.
Jeg mener sådan set også, at vi i oppositionen nåede nogle kvantespring og dermed fik lavet en bedre reform i sidste ende.
Jeg mener, at man fik forbedret hf, man fik forbedret naturvidenskaben, man fik forbedret studieretningsforløbene, og man fik gjort mere konkret, hvad grundforløbet skulle indeholde, så det ikke bare blev en underlig og svævende størrelse.
Så jeg mener sådan set, at det, at Enhedslisten sad med ved bordet sammen med resten af oppositionen, gjorde, at den her reform blev bedre.
Det er sådan set forklaringen på, at vi bed os fast.
Jamen tak for svaret.
Jeg er selvfølgelig klar over, at man ikke kan komme frem til det, der er ens målsætning.
Der står så heller ikke noget om, hvor langt man skal ned, så jeg er ikke helt klar over, hvad målsætningen var, ud over at man ville ned under 50 pct. Jeg skal så blot spørge fru Louise Frevert opfølgende: Hvor mange, altså hvor stor en procentdel tror fru Louise Frevert der bliver tale om vil fravælge gymnasiet som resultat af de skærpede naturvidenskabelige krav?
Jeg er nemlig helt enig i analysen, at de skærpede krav vil betyde, at færre vil kunne gennemføre gymnasiet.
Louise Frevert (DF), 2003-10-31:
Jeg må indrømme, at ordførerens spørgsmål er yderst relevant, men til gengæld hypotetisk, for vi har ikke nogen forudsætninger for på nuværende tidspunkt at kunne udtale os om, hvor mange der vil fravælge det almene gymnasium på grund af, at man strammer skruerne på denne her måde, men jeg kan forvisse fru Pernille Rosenkrantz-Theil om, at det er et af de punkter og et af de områder, som Dansk Folkeparti vil holde et vågent øje med, det er helt sikkert.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Under forhandlingerne glædede det mig at konstatere ligesom i Socialdemokratiets ordførers tale, at man ønskede at sikre, at det her ikke blev brugt som en nedskæringsreform.
Det er et godt udgangspunkt, som vi selvfølgelig støtter.
Efterfølgende indgik vi en håndfæstning, Socialdemokraterne, SF og vi, og aftalte, at vi ville arbejde for at skabe et gennemsnitligt loft over klassekvotienten på 28 i stamklasserne.
Det var jeg selvfølgelig rigtig glad for, og man kunne også høre i elev- og lærerkredse, at det var noget, som gav bonus.
Jeg vil så spørge Socialdemokratiet: Hvad vil man gøre for at sikre, at medlemmer af amtsrådene rundtomkring ikke er med til at hæve klassekvotienten?
Så jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører: Hvad vil man herfra gøre for at undgå den situation?
Den ene ting er, at man ikke lægger et loft over klassekvotienten, den anden er, at man gennemfører det, som eleverne har kaldt et naturvidenskabeligt kølleslag.
Dansk Folkeparti har sådan set fået sin målsætning om, at færre end 50 pct. skal gå i gymnasiet, gennemført, og man har ikke skyggen af chance for at vurdere, hvor mange sproglige der bliver sorteret fra på det her.
Tak for svaret, fru Louise Frevert.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Nu er indgangen til Sankt Peterskirken jo ganske smuk, så det kunne vel ikke være så galt, men nå!
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil brugte første halvdel af sin tale på at tale om værdikampen og om regeringen og Venstres og De Konservatives ønske om at markedsgøre og forbrugergøre undervisningssystemet.
Jeg opfattede det mest som en gang skyggeboksning, for jeg må spørge fru Pernille Rosenkrantz-Theil, hvorfor hun sad med ved forhandlingerne til det sidste, hvis det var det, vi ville.
Var det ikke bare atter en ideologisk kamp, som ikke har sammenhæng med virkeligheden?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Vi kan godt tage debatten heroppefra igen, selv om jeg ved, at både Venstres og SF's ordfører udmærket er klar over, hvad jeg mener med det almene dannelsesbegreb og naturvidenskab.
Det er sådan, at jeg og Enhedslisten mener, at når man taler om almen dannelse, er netop det almene det væsentlige, og det vil sige, at det at indsnævre det til alene at omfatte humanistiske eller samfundsvidenskabelige elementer er at underminere ideen om noget alment dannende.
Bl.a. derfor har jeg selvfølgelig været med til at gennemføre et C-niveau i matematik.
Det kan godt være, at jeg ikke sad i Folketinget, men jeg sad i Enhedslistens ledelse det pågældende tidspunkt. Jeg mener, at det naturvidenskabelige skal være en del
af det almendannende i grundforløbet, men jeg mener, at man har strakt det for vidt
Det var også mit udgangspunkt i forhandlingerne, og som jeg har sagt tidligere i dag, mener
jeg, at det, man er endt på, er bedre end det, man startede med.
Men jeg ville have lavet en anden model, hvis jeg selv havde haft 90 mandater.
Til spørgsmålet om, hvorvidt det her er bedre eller dårligere, så ved vi, at det her består af en masse forskellige elementer.
Jeg mener, at der er meget store klumper i den her gymnasiereform, som ikke bare er bedre, men er væsentligt bedre end det gymnasium, vi har i dag.
Jeg mener, det er godt, at man lægger øget vægt på tværfaglighed.
Jeg mener, det er godt, at samfundsfag er blevet gjort obligatorisk.
Jeg mener, det er fint, at man går ind og sammentænker de fire gymnasiale uddannelser.
Men - det er så der, vi får problemerne - jeg mener, at det er hovedløst at ændre faget geografi, så der ikke længere er en tværfaglighed mellem natur- og kulturgeografi.
Jeg mener, det er hovedløst at fjerne det ene af de kreative fag.
Jeg mener, at man er gået for langt på naturvidenskabens område, hvilket jeg nævnte.
Sidst, men ikke mindst har man altså indført et begreb
, nemlig begrebet uddannelsestid, uden at sikre sig, at det ikke er en ladeport på størrelse med indgangen til Sankt Peterskirken for nedskæring i amterne.
Det mener jeg er reformens akilleshæl, og jeg mener
sådan set, at man burde have taget ansvar for, at de ressourcer, der skal til for at gennemføre reformen, faktisk også er til stede.
Det er de jo ikke, hvis der bare bliver nedskæringer i amterne.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-31:
To enkelte spørgsmål: Er denne gymnasiereform bedre eller ringere end den nuværende gymnasieordning, når vi tager alle de fire gymnasiale uddannelser i betragtning?
Og det andet spørgsmål: Er naturfag ikke også en del af det almendannende?
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Det er efterhånden gået op for mig, at Enhedslisten er et temmelig reaktionært parti.
Jeg vil gerne spørge fru Pernille Rosenkrantz-Theil, om det ikke er lidt reaktionært at have det udgangspunkt, at de sproglige piger, som ikke har bedt om at få naturvidenskab, ikke kan lære naturvidenskab.
Jeg synes faktisk, det er at skubbe til den forkerte vogn, for selvfølgelig har de også gode muligheder for at lære naturvidenskab.
Der var jo ikke nogen, der spurgte de tidligere matematikere, om de havde lyst til at lære to fremmedsprog, men skulle de også være valgfri?
Skulle de også sorteres fra?
Jeg synes, det skiller os meget, at den humanistiske dannelse ifølge fru Pernille Rosenkrantz-Theils udlægning er meget bedre end den naturvidenskabelige dannelse.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-31:
Jeg ved, hvad jeg har aftalt, jeg ved, hvad indholdet er.
Skulle det vise sig, at der er færre, der vælger gymnasiet på grund af, at de er bange for fysik, matematik og andre naturfag, så må der sættes en formidling i gang i retning af at fortælle: Jamen det er ikke det, det indebærer.
Og hvis det viser sig, at det er lærere, der skræmmer dem væk, så skal de pågældende lærere jo for det første have at vide, at det ikke kan være meningen, og for det andet skal de undervise på en sådan måde, at de unge mennesker er glade for de naturfaglige fag.
Der har været en tilbøjelighed til ikke at betragte naturfag som en del af det almendannende, men det mener jeg de er, og det mener jeg også at de har været.
Derfor er jeg helt fortrøstningsfuld ved, at skulle det vise sig, at der bliver problemer, så tiltror jeg mine evner og andres gode hensigter og mine egne hensigter så meget, at jeg slet ikke er bekymret for det. Hvis det derfor skulle vise sig, at der er en hel masse unge mennesker, der siger: Vi tør ikke gå i gymnasiet, fordi vi er bange for det, så må vi gøre noget ved dét.
At der så er andre partier, der har nogle andre formål, er nu ligegyldigt, fordi det ikke er implementeret i selve loven.
Det er ikke det, der er intentionen i loven.
Fagenes indhold og den faglighed, der ligger i fagene, skal opnås til fulde, men vi skal sørge for, vi skal sikre, at de unge mennesker kan opnå det til fulde.
Det er vores politiske forpligtelse, men det er også gymansieskolens faglige og pædagogiske forpligtelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Det ville jo være fantastisk, hvis samtlige landets gymnasielærere og gymnasieelever havde samme begejstring for faget fysik, som hr. Aage Frandsen udviser heroppefra.
Jeg skal spørge SF's ordfører, hvad man har tænkt sig at stille op, hvis det viser sig, at naturvidenskaben faktisk betyder, at færre elever kan gennemføre gymnasiet.
Hvad gør
man i den situation?
Hvad har SF tænkt sig at gøre i den
situation
Det er jo kun gisninger, vi ved det ikke, men Dansk Folkeparti og Konservative mener, at der er et specifikt formål med at have gennemført den naturvidenskab.
Helle Sjelle (KF), 2003-10-31:
Jeg kan afslutningsvis sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at det, det har handlet om for os, har været at styrke det faglige niveau i de gymnasiale uddannelser, og det føler vi faktisk at der er lagt op til med denne her reform.
jo heller ikke nogen andre, der ligesom er i stand til på nuværende tidspunkt, men det er da klart, at vi har en forventning om, at når kravene bliver øget, og når der sker nogle ændringer, så er der nok også nogle, der vil føle, at der så er andre steder, hvor de ville føle sig bedre til rette.
Men da er det jo så, som jeg påpegede tidligere, at det er vigtigt, at man har en god vejledning, og det håber vi vi har fået rettet op på med den vejledningsreform, som har været på banen tidligere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Så bliver vi jo nødt til at spørge om, hvad hensigten er.
Vi kender Dansk Folkepartis hensigt; den er klokkeklar: Gymnasiet skal være en eliteskole, gymnasiet skal optage færre end 50 pct.
Det var det, der stod i pressemeddelelsen.
Så vil jeg gerne spørge Det Konservative Folkeparti: Hvad er Det Konservative Folkepartis hensigt?
Er Det Konservative Folkepartis hensigt den samme som fru Louise Freverts, eller har Det Konservative Folkeparti en anden hensigt?
Vi gisner altså ikke om fremtiden, vi taler alene om intentioner og hensigter i det forlig, som skal danne
fremtidens gymnasium.
Helle Sjelle (KF), 2003-10-31:
Jeg kan ikke stå heroppefra og spå om, hvad der helt præcis vil ske ude i fremtiden, men jeg kan selvfølgelig bekræfte, at kravene er blevet skærpet i forhold til f.eks. det naturvidenskabelige.
Hvorledes det kommer til at påvirke det endelige udfald med hensyn til antallet af dem, der gennemfører en gymnasieuddannelse, har vi jo ikke de store muligheder for at sige på nuværende tidspunkt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Jeg mener sådan set, det er ret klare spørgsmål, jeg stiller, og jeg mener sådan set også, at man kan svare med et ja eller et nej alt efter, hvilken overbevisning man er af.
Mener Det Konservative Folkeparti, at det, man har lavet vedrørende naturvidenskaben, medvirker til, at færre elever kan gennemføre gymnasiet, sådan som fru Louise Frevert heroppefra har bekræftet?
Helle Sjelle (KF), 2003-10-31:
I Det Konservative Folkeparti har vi ikke nogen speciel idé
om, hvor mange der egentlig skal gå i gymnasiet, men vi er meget opmærksomme på, at folk, der kommer i gymnasiet, også er kvalificeret til at gå der og ikke oplever nogen nederlag, fordi de faktisk er kommet ind på en forkert uddannelse.
Derfor er vi også meget glade for den vejledningsreform, som jo allerede er blevet sat i søen.
Der håber vi, at vi kan fange mange, således at folk faktisk kommer ind på den rette uddannelse, frem for at de skal vælge forkert og derefter opleve et nederlag, fordi de ikke kan klare de faglige krav, der bliver stillet.
Med hensyn til det naturvidenskabelige niveau har jeg en forventning om, at der naturligvis i det introforløb, der bliver lavet, bliver taget hånd om både dem, der har de sproglige talenter, og dem, der har de naturvidenskabelige talenter, og de talenter, der har lidt af hvert.
Det er netop derfor, vi har lavet det introforløb, hvor der jo netop er mulighed for, at der bliver taget hånd om de elever, der ønsker at gå i en særlig speciel retning, og der forventer jeg naturligvis, at undervisere og andre lever op til de forventninger, vi har, om, at det er noget, man tager hånd om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
For et kort øjeblik siden bekræftede fru Louise Frevert den bekymring, som mange på landets gymnasier har, nemlig at det, man har lavet med hensyn til naturvidenskaben, betyder, at en del af dem, som i dag vælger sproglig linje, ikke vil kunne gennemføre gymnasiet i fremtiden.
Jeg skal spørge, om Det Konservative Folkeparti deler Dansk Folkepartis målsætning om, at færre end 50 pct. skal gå i gymnasiet, og om Det Konservative Folkeparti mener, at det, man har lavet med hensyn til naturvidenskaben, medvirker hertil.
Med hensyn til naturvidenskaberne er det jo helt korrekt, som hr. Aage Frandsen siger. Det blev bedre under forhandlingerne.
Det blev meget bedre under forhandlingerne.
Hvis det havde været det udgangspunkt, som ministeren kom med, så havde vi for alvor kunnet tale om det naturvidenskabelige kølleslag.
Det blev langt bedre.
Og heldigvis for det. Så har forhandlingerne da ikke været helt forgæves.
Men det bekymrer mig, når jeg kan høre, at Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti mener, at der ligger en sorteringsmekanisme i det naturvidenskabelige.
Det bekymrer mig.
Jeg ved godt, at det ikke er hverken SF's eller Socialdemokraternes eller Det Radikale Venstres intention, at der skal ligge en sorteringsmekanisme.
Netop derfor var man så forhippet på at forandre naturvidenskaben fra det udgangspunkt, ministeren havde.
Men når hr. Aage Frandsen så siger, at man kan lære det naturvidenskabelige, hvis viljen er til stede fra begge sider, så bliver jeg alligevel lidt eftertænksom.
Det er jo ikke de sproglige piger, der har bedt om, at det skal være en obligatorisk del af grundforløbet i gymnasiet, at de skal have så meget naturfag.
Eller er det?
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-04:
Nu har vi jo lige fået en lille gennemgang af forslaget af fru Mette Frederiksen, og det er helt fint.
Så kan jeg slippe for noget af det, jeg egentlig skulle sige.
Men det er helt klart, at der er problemer med kvinders ret til optjening af ret til ferie i de første 14 uger af barselorloven.
Og det er tilsyneladende ikke alle, der har den optjeningsret.
Derfor har Ligestillingsnævnet i sin afgørelse af 26. september 2002 gjort opmærksom på, at kvinder, der ikke i de første 14 uger optjener ferie med økonomisk dækning efter gældende ferielovgivning, ikke har mulighed for at optjene en ferieydelse til udbetaling i det efterfølgende år.
Derfor skal vi med denne lov sidestille kvinderne med dem, der har retten efter gældende lov.
Derfor har Ligestillingsnævnet som sagt også været inde i sagen, og deres afgørelse ønsker Dansk Folkeparti at støtte.
Vi synes, det er et godt tiltag, der er til gavn for kvinder, og en hjælp til perioden på barselorlov.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-04:
Jeg vil gerne takke for tilslutningen til forslaget.
Det er jo et resultat af de drøftelser, jeg havde med Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg i løbet af sommeren.
Det er vores ønske at sikre kvinders rettigheder på arbejdsmarkedet både i arbejdsmæssig sammenhæng og under en barselorlov.
Derfor er det vigtigt, at de ikke stilles ringere på arbejdsmarkedet som følge af afholdelsen af barselorlov.
Ligestillingsnævnet har i en afgørelse gjort opmærksom
på, at en gruppe af kvinder ikke optjener ferie med økonomisk dækning, da de ikke er omfattet af ferielovgivningen eller overenskomster, der sikrer en sådan rettighed.
Kvinderne er derfor i det følgende ferieår stillet ringere økonomisk under afholdelsen af ferien, end hvis de ikke havde været på barselorlov.
Det ønsker vi at ændre, og med forslaget sikres denne gruppe af kvinder en ret til optjening og udbetaling af ferieydelse i de første 14 uger af barselorloven.
De spørgsmål og problemer, som lovforslaget måtte give anledning til, er jeg selvfølgelig meget indstillet på at drøfte under udvalgsbehandlingen.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-11-04:
Kristendemokraterne er positivt stemt over for det her forslag af flere årsager.
Den første årsag er, at vi ikke mener, at det må være et økonomisk incitament til ikke at få børn.
Man må heller ikke sættes unødvendigt tilbage, fordi man vælger at få børn.
Den anden årsag er, at forslaget ligger i fin forlængelse af vores ligestillingspolitik.
For Kristendemokraterne drejer ligestilling sig grundlæggende om at give kvinder og mænd samme rettigheder, muligheder og pligter i samfundet.
Det gælder i arbejdslivet, i politik og i ansvaret for hjem og familie.
Når det forslag således skaber en større balance mellem kvinder og mænds rettigheder i forhold til optjening af ferie, er det da i hvert fald et skridt i den rigtige retning, selv om vi gerne så flere skridt i den retning.
Det må f.eks. ikke kunne betale sig for en arbejdsgiver at fyre en lønmodtager, der har fremsat krav om fravær i forbindelse med barsel, eller mens vedkommende er på barsel.
Desværre kan det for tit betale sig for arbejdsgiverne at fyre en lønmodtager på barsel.
Det kan f.eks. løses ved, at en kvinde, der fyres under barsel, ud over en godtgørelse skal have ret til fuld løn i opsigelsesperioden.
Kristendemokraterne stiller sig altså positivt over for forslaget og håber, at regeringen vil tage flere skridt i samme retning.