Sonja Mikkelsen (S), 1999-11-19:
Først vil jeg gerne gøre nogle enkelte bemærkninger om den frie færgenæring.
Det, der er lidt interessant i forbindelse med forslaget her, er, at vi jo har fri færgenæring i Danmark, og da de offentlige havne har modtagepligt, vil det altså sige, at man som færgeoperatør - hvis man i øvrigt kan blive enig med havnen om, hvad man skal betale for det - kan lægge til og drive sin færgetrafik derfra.
Nu er det jo normalt, at vi ikke understøtter færgetrafikken, i hvert fald ikke den store færgetrafik, og hvis vi skulle det i dette tilfælde, ville det altså koste penge, og så skulle vi til at lette låget på statskassen, og det er vi jo ikke meget for, i hvert fald ikke, hvis det ikke er nødvendigt.
Det er min opfattelse, at det ikke er nødvendigt i denne sammenhæng, og derfor har vi fundet den løsning for trafikken, som klart tilgodeser det behov, Bornholm har, i hvert fald frem til 1. april.
Men jeg ved godt, at også hos borgerlige politikere kan det være vanskeligt at få principper og praksis til at hænge sammen, når man ser konsekvenserne af principperne. En enkelt ting om problemet med borgmesteren i Dragør: Jeg kan høre, vi er nogenlunde enige i bedømmelsen af, hvad det er for en beslutning, man har truffet i Dragør Kommune,
men den afgørelse kan jo faktisk prøves.
Hvis der er et færgerederi, der finder, at det ikke kan få adgang til at besejle havnen, selv om havnen har plads til færgesejladsen, men alligevel ikke vil give tilladelsen, har det altså mulighed for at klage til Havneklagenævnet, og Havneklagenævnet er faktisk en instans, som er rimelig hurtig til at træffe beslutninger i de sager.
Det er altså ikke helt lovløst eller helt uden regler og helt uden muligheder på det område, så vi behøver ikke ekspropriere og alt muligt andet.
Hvis der er et rederi, der vil sejle og ikke kan få havneadgang, kan det altså klage til Havneklagenævnet, og så er det op til Havneklagenævnet at vurdere, om det er et rimeligt afslag, eller om rederiet skal have adgang til havnen, for der jo er tale om en offentlig havn og dermed modtagepligt. Så vil jeg gerne sige til hr. Harald Kjøller, at jeg ville nu foretrække, om man også i Venstre på Bornholm ville dømme regeringen på handlingerne og ikke på, hvad man læser i sin egen krystalkugle.
Det er jo sådan, at vi på baggrund af et bredt flertal i Folketinget sidste efterår besluttede at etablere en hurtigfærge mellem Rønne og Ystad.
Det har kostet ekstra bevillinger til BornholmsTrafikken ud over dem, vi havde givet i forvejen, og det kommer til at koste dyrt i den forsøgsordning, vi nu laver med den intrachartrede færge.
Jeg mener faktisk, at den beslutning understreger, at der på basis af en klar opbakning fra partierne i Folketinget både er vilje og evne fra regeringens side til at løse problemet og imødekomme de behov, man har på Bornholm, og jeg mener ikke, det fair, at man i den situation mener at vide, at regeringen ikke har vilje eller evne til også at løse opgaverne i fremtiden.
Det er der ikke belæg for, og jeg så sådan set gerne, at hr. Harald Kjøller også havde lyst til at bekræfte, at indtil nu har bornholmerne ikke noget at klage over, når det gælder den imødekommenhed, der har været vist fra både regeringens og Folketingets side over for Bornholm, når det gælder BornholmsTrafikken.
Så skal jeg svare hr. Ole Sohn og de øvrige, der har været inde på: Hvad gør vi efter den 1. april?
Hertil kommer, at vi også har den følgegruppe, som hr. Poul Andersen nævnte, der følger hele forsøget med hurtigfærgen osv., og som skal lægge op til en varig løsning, når forsøgsperioden med hurtigfærgen løber ud.
Der er taget hånd om problemerne, der er fokus på problemerne, og jeg er også helt sikker på, at vi nok skal finde nogle fornuftige løsninger på området, så vi er sikre på, at bornholmerne ikke kommer i klemme med hverken gods eller passagerer, heller ikke efter den 1. april.
Det er helt klart det, der er vores mål, for i regeringen er vi helt optaget at sikre, at der fortsat er gode forbindelser til Bornholm.