Merete Behrndt (FP), 1999-02-03:
Den danske friskoletradition, som der vel nok er enighed om at fremhæve som et positivt liberalt træk i den danske historie og lovgivning, blev til i forrige århundrede på et tidspunkt, hvor mange af de problemer, der præger det danske samfund i dag, ikke var til stede.
Friskolerne opstod i protest mod den sorte skole og den pædagogik, som denne repræsenterede, og de frie skoler opstod som forældrestyrede institutioner.
Vi har været inde på grundloven og grundlovens § 76.
Den giver jo nemlig forældrene ret til selv at sørge for undervisning af deres børn
enten ved hjemmeundervisning eller ved egne frie skoler, dog skal undervisningen jo ifølge grundloven: »... stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen«. Sagen om de muslimske friskoler angår kun i første omgang de juridisk-tekniske spørgsmål om uretmæssigt modtagne statstilskud og eventuel styring udefra.
Nu er friskolerne undersøgt af Undervisningsministeriet, og så er der et godt grundlag for at diskutere de principielle og de politiske spørgsmål, og de spørgsmål drejer sig vel nok om grænserne for tolerance.
Vi har tradition for, at friskoler er forskellige og bygger på forskellige grundlag - der er katolske, der er Rudolf Steiner etc. - men de befinder sig alle inden for den vestlige kulturkreds og den jødisk-kristne tradition.
Med muslimske friskoler står vi over for en radikalt anden tradition, fordi det muslimske livssyn har et grundlæggende andet syn på forskellen mellem offentlig og privat, mellem det verdslige og det religiøse, og hvad der er mest relevant: mellem forkyndelse og undervisning.
Er det sådan, at undervisning i de muslimske friskoler kan siges at stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, som grundloven sætter som norm for de frie skoler?
Får de 2.500 elever i de muslimske friskoler en undervisning, der svarer til folkeskolens?
Når der udøves censur på skolerne, dels over for lærerne og dels over for undervisningsmaterialet, som det er blevet dokumenteret, kan vi så med rette og uden at gøre vold på ordene påstå, at undervisning i de muslimske friskoler står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen? Det er på tide, at vi får en principiel debat om grænserne for de frie grundskolers grundlag.
Når der tales så meget om vigtigheden af integration af især andengenerationsindvandrerne i det danske samfund, gør vi så i virkeligheden ikke de 2.500 unge mennesker en kæmpe bjørnetjeneste ved at lade dem blive undervist i forhold til dansk tradition i hvert fald i ret lukkede skoler med et radikalt andet bekendelsesgrundlag end det, der i l50 år har dannet grundstammen i den danske friskoletradition?
Vi ved, at flere vesteuropæiske lande har været meget restriktive over for f.eks. Scientology.
Det er også sket i
Sønderjylland
Hvorfor er man så så forsigtig, når det drejer sig om de muslimske friskoler?
Er man bange for den stærke muslimske lobbyisme, der føres?
Er det det, der er problemet?
Er man bange for, hvad der skal ske efterfølgende?
Fremskridtspartiet vil til sidst fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget pålægger regeringen at sikre - at der indføres offentligt tilsyn med undervisning for de frie grundskoler, og - at alle skoler, der har mistet retten til statstilskud, via skolelovgivningen får tilbagekaldt Undervisningsministeriets godkendelse til at drive skole.«