runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Fischer (DF), 2004-01-15:
I foråret 2003 fik de politiske partier fremlagt et forslag
til en større reform af jernbanesektorens institutioner, reformændringer, som Dansk Folkeparti sagde ja til, da ændringerne var oppe i tiden og med til at strømline de statslige styrelser; en forenkling og en bedre udnyttelse af ressourcerne.
I reformen skulle også indgå en oprettelse af en Trafikstyrelse for jernbane og færger med virkning fra den 1. juli 2003, hvilket er sket ved et aktstykke.
Trafikstyrelsen skulle overtage jernbanesektorens myndighedsopgaver, tillige med at den nye styrelse skulle stå for fremtidige udbud inden for tog- og færgetrafik, planlægge infrastrukturprojekter og koordinere og varetage sikkerhedsmæssige funktioner. At styrelsen skal stå for udbud af tog- og færgetrafik
har den store fordel, at udbydere og ejere bliver adskilt, et sammenfald, der har været kritik af, sidst i forbindelse med udbuddet af de midt-vestjyske togstrækninger.
Reformen medfører også, at Jernbanetilsynet skal nedlægges. Jernbanetilsynets myndighedsopgaver overføres til den nye Trafikstyrelse, mens Jernbanetilsynets undersøgelsesvirksomhed af ulykker og havarier skal slås sammen med Havarikommissionen for Civil Luftfart til én enhed og dermed en større enhed.
Fordelen ved dette er synergieffekter, ligesom man lever op til kravet i EU's anden jernbanepakke, idet der herefter ikke er sammenfald mellem godkendelsesmyndighed og undersøgelsesmyndighed.
Området tilføres herudover øgede ressourcer svarende til tre årsværk.
I høringssvarene til lovforslaget er der draget tvivl om, hvorvidt placering af Jernbanetilsynets myndighedsopgaver i Trafikstyrelsen vil føre til en svækkelse af sikkerhedsniveauet ved at være placeret op ad andre opgavefunktioner.
Det mener vi ikke vil være tilfældet.
Dels mener vi, at der vil være nogle synergieffekter af placeringen, der samlet vil hæve styrelsens arbejde, dels sikrer lovforslaget et fortsat højt sikkerhedsniveau, ligesom Tilsynsrådet tilføres to ekstra årsværk til styrkelse af myndighedsopgaverne og derudover sikrer en bekendtgørelse sikkerhedschefens ret til at træffe endelig afgørelse på sikkerhedsmæssige områder.
Det er klart, at det kræver, at der i den nye styrelse er nogle klare og præcise forretningsgange mellem styrelsens direktør og sikkerhedschefen.
De indførte reformer er omfattende, så det var vel passende med en evaluering efter en periode, men måske kan ministeren løfte sløret for dette. Selve lovforslaget er en sammenfatning af to love og indførelse af de fremlagte reformændringer, hvilket vi i Dansk Folkeparti naturligvis siger ja til.
Gudrun Laub (V), 2004-01-15:
Så går vi over til noget helt andet, folketingsvalgloven.
Lovforslaget indeholder forslag om, at kredsen af personer med dansk indfødsret, der har valgret til Folketinget, bliver udvidet, uanset at de har ophold i udlandet.
Lovforslaget indebærer, at personer med dansk indfødsret, der agter at vende tilbage til riget inden for 2 år efter udrejsen, samt de med disse personer samlevende ægtefæller, registrede partnere og ugifte samlevende med dansk indfødsret bevarer valgretten i 2 år efter udrejsen uanset formålet med udlandsopholdet.
Lovforslaget er en udmøntning inden for grundlovens rammer af regeringens tilkendegivelser i regeringsgrundlaget om udvidelse af kredsen af personer med dansk indfødsret, der har valgret til Folketinget uanset ophold i udlandet.
Lovforslaget er i overensstemmelse med de anbefalinger, som det af regeringen nedsatte Valgretsudvalg er kommet med i udvalgets betænkning nr. 1432/2003 om valgret under udlandsophold.
Valgretsudvalget har overvejet, om det vil være i overensstemmelse med grundloven at anse alle personer med dansk indfødsret, der agter at vende tilbage til riget efter en længere periode end 2 år, for at have fast bopæl i riget uanset årsagen til udlandsopholdet.
Valgretsudvalget har imidlertid fundet, at en sådan ordning ikke vil være forenelig med grundloven.
Regeringen har taget Valgretsudvalgets vurdering til efterretning og holder sig derfor til de 2 år.
Lovforslaget indeholder endvidere forslag til afkortelse
af fristen for optagelse på folketingsvalglisten
, for så vidt angår vælgere, der opholder sig i udlandet eller tilflytter fra udlandet.
Ved lovforslaget foreslås fristen for optagelse
på folketingsvalgslisten af vælgere, der opholder sig i udlandet eller tilflytter fra udlandet, afkortet fra 15 til 7 dage før valgdagen.
Herved får vælgere i udlandet 8 dage mere til at nå at blive optaget på folketingsvalglisten, når de flytter til Danmark.
Venstre støtter lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 2004-01-15:
Fru Margrete Auken har jo ret i, at selvfølgelig laver man ikke sådan en lov her om igen hele tiden.
Men det kan jo godt være med sådan en kompleks lov, at systemerne efter et par år siger, at det godt kunne gøres på en lidt bedre måde, og så skal der lovgives om det. Men i virkeligheden er Folketinget jo bygget op sådan, at Folketinget til enhver tid kan beslutte, at noget skal laves om, og det kan en minister også lægge op til.
Det her var en venlig imødekommenhed, som passer så godt til min natur.
Så er der spørgsmålet om 0,2 promille, hvor jeg gav udtryk for, at jeg havde den samme opfattelse; jeg var overrasket.
Men jeg synes nok, at det måske er lige stift nok, at fordi fru Margrete Auken har set en udsendelse fra BBC, kan man sige, at SAS' piloter skulle have samme problem.
Det har jeg i hvert fald ikke erfaret.
Margrete Auken (SF), 2004-01-15:
Tak for svaret.
Jeg vil lige sige to ting: For det første synes jeg, at vi altså skal sørge for, at sagerne er i orden.
Det er ikke lige sin sag at lave det her om igen - altså med hensyn til den der evaluering.
Det er fint nok at evaluere, men her skal vi ikke prøve os frem og så sige: Var det ikke godt nok?
Det er en stor ombygning, og den bliver meget ressourcekrævende, så jeg vil hellere sige, at nu må vi have arbejdet det her godt igennem.
Det vil jeg godt lige have ministerens kommentar til.
Det andet er det der med de 0,2 promille.
Her tænker jeg på de problemer, der er inden for luftfarten.
Vi har jo haft nogle underholdende oplevelser, de fleste af os heldigvis kun i tv, hvor BBC har vist, hvordan det i er række tilfælde står til med promillerne hos deres piloter.
Så jeg vil nok sige, at beroligelsen med hensyn til, hvad der er tilladt der, og hvad der i hvert fald ikke bliver kontrolleret, synes jeg ikke er særlig stor.
Man får ikke en promille på 0,2 af at spise et stykke chokolade.
Når man tænker på, hvor meget der skal til, før man er oppe på 0,5.
Der skal mere til end to stykker chokolade eller to og et halvt stykke chokolade
, så jeg vil nok sige, at de der 0,2 ...
Flemming Hansen (KF), 2004-01-15:
Jeg vil gerne takke for en god debat omkring denne sag, og jeg glæder mig over, at der er så stor tilslutning til forslaget.
Jeg er også enig med fru Margrete Auken i, at nu skal vi ikke forkludre debatten ved at tale om udbud, det er jeg fuldstændig enig i.
Meget af det, vi taler om, og specielt hele det om Jernbanetilsynet, er jo bl.a. meget teknisk betonet, som flere af ordførerne har været inde på.
Derfor var jeg meget glad for Trafikudvalgets formands klare tilsagn om, at der vil blive gjort alt, hvad der kan gøres, i Trafikudvalget for at belyse alle de spørgsmål, der måtte rejses. Det er også det sted, der egner sig bedst til debatten, synes jeg.
Fru Jytte Wittrock rejste spørgsmålet om promillegrænsen
på 0,2
Jeg vil være fuldstændig ærlig og sige, at da jeg læste udkastet til lovforslaget, stødte jeg på det samme og tænkte: Hvorfor er det ikke 0,0?
Så spurgte jeg selvfølgelig mine embedsmænd, og de siger så, at også i luftfarten f.eks. er promillegrænsen 0,2, og det er, fordi man, hvis man bare spiser et stykke fyldt chokolade med lidt likør i, altså har 0,2.
Jeg synes da, det egner sig udmærket til spørgsmål under udvalgsarbejdet, jeg tilkendegiver bare, at jeg selv faldt over det samme, men er blevet ret tryg, når man også i luftfarten har en promillegrænse på 0,2, og der synes jeg ikke vi har problemer.
Med hensyn til Jernbanetilsynets henvendelse ved direktør Flemming Lund er det efter min bedste overbevisning alt for omstændeligt at gå ind i her under korte bemærkninger.
Men jeg vil gerne tilkendegive, hvad hensigten har været, hvad jeg har gjort.
Jeg fik henvendelsen fra Jernbanetilsynets direktør
først i december, og vi udarbejdede i løbet af december - vi var færdige i slutningen af december - et ret grundigt svar, som omgående blev sendt til Folketingets Trafikudvalg, netop for at vi kunne få en helt åben og fordomsfri debat om emnet. Det har der været lagt op til her, synes jeg, det har alle ordførerne også lagt op til, og alle ordførerne har også sagt, at det må vi selvfølgelig se på under udvalgsarbejdet, og det synes jeg er fuldstændig naturligt. Så rejste hr. Martin Lidegaard et spørgsmål, som hr. Poul Fischer også har rejst, og som hr. Poul Fischer også har rejst over for mig direkte.
Han spurgte: Skal vi ikke have en revisionsparagraf ind?
Hr. Martin Lidegaard brugte ordet evaluering, og det er jo stort set det samme.
Det synes jeg man skal se på under udvalgsarbejdet.
Det kan godt være, at det er naturligt at sige, at det her er nyt, det er en sammenlægning af flere forskellige forhold, lad os sætte en revisionsparagraf ind, der siger, at vi evaluerer det efter 3 år, 2 år, hvad man nu vil.
Det synes jeg er fornuftigt.
Jeg vil slutte af med at sige, at det, der står allermest klart, det, der er vigtigst af alt, er, at sikkerheden naturligvis aldrig er til diskussion.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-15:
Jeg kan i hvert fald forsikre både fru Margrete Auken og ministeren, at jeg ikke har til hensigt på nogen måder at forsøge på at forkludre sagen.
Så meget vil jeg i hvert fald slå fast.
Men så må jeg også sige, at selv hvis vi havde en langvarig debat, tror jeg ikke, at fru Margrete Auken og jeg kunne nå til fuldstændig enighed om synet på udbud og udlicitering.
Det tror jeg vi må erkende.
Derfor vil det nogle gange være sådan, at der fra Enhedslistens side vil lyde en anderledes vurdering af det, end der vil fra fru Margrete Aukens side.
Det er velkendt stof, og jeg tog det egentlig ikke op for at skabe nogen problemer, men hvad hjertet er fuldt af, flyder munden jo nogle gange over med.
Margrete Auken (SF), 2004-01-15:
Jeg vil bare bede hr. Keld Albrechtsen om at lade være med at forkludre denne her sag.
Det her handler altså ikke om udbudsproblemer.
Tromlingen af Jernbanetilsynet ser vi til lands, til vands og i luften, havde jeg nær sagt; det er hele S-togshistorien, selv om det er vennerne ovre i DSB osv.
Vi er altså nødt til at rømme os ganske gevaldigt og kraftigt.
Når bestyrelsesformand Christophersen står der og puster sig op, så synes jeg ikke, at vi skal begynde at snakke om udbud i den sammenhæng, så er vi helt inde ved benet af, hvad denne her sag drejer sig om.
Jeg vil bare lige bede hr. Keld Albrechtsen nu holde sine idiosynkrasier for sig selv.
Vi har rigeligt at bruge dem til i selve sagen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-15:
Jeg skal undskylde over for formanden, men jeg har haft lidt vanskeligt ved at få mit arbejdsprogram til at hænge sammen i dag.
Sådan er det jo nogle gange i Folketinget, men tak for, at det alligevel lykkedes.
Så skal jeg sige, at i Enhedslisten har vi de samme betænkeligheder vedrørende habilitetsproblemet, som en række ordførere har givet udtryk for.
Set fra vort synspunkt ville den enkleste og bedste løsning på det problem jo være, at man fjernede alt det med udbud og udlicitering, for så ville habilitetsproblemet jo ikke opstå, fordi der så ikke var nogen, der skulle udbyde noget.
Det er jo ikke sikkert, at vi kan overtale ministeren til at vælge den løsning, men jeg vil i hvert fald foreslå den til ministerens overvejelse.
Men hvis ikke vi kan komme igennem med det, så tilslutter vi os altså rækken af partier, som ønsker en grundig gennemgang af det problem i udvalget, for det er jo jernbanesikkerheden, det handler om.
Ligesom de øvrige partier har givet udtryk for den bekymring, mener vi, at jernbanesikkerheden må være det hensyn, der prioriteres højest, også i forhold til udbud.
Jeg ved, at der er partier, der har utrolig trang til udbud, og det er jo altid fristende, hvis man skal lave et udbud, at man så, fordi udbud jo som regel ikke i sig selv giver besparelser, henter besparelsen ved at slække på sikkerheden, den risiko er der jo, og det må under ingen omstændigheder ske.
Gudrun Laub (V), 2004-01-15:
Når der bliver nedsat et særligt udvalg med eksperter i statsret og valgret, må vi jo også lytte til, hvad de siger.
Her har regeringen så valgt at holde sig inden for det sikre område, hvor udvalget har sagt, at med 2 år er vi i hvert fald på den sikre side og ikke på kant med grundloven.
Og det er jeg helt enig i.
Tove Videbæk (KD), 2004-01-15:
Det foreslås med L 109, at der sker en reform af de statslige institutioner i tilknytning til jernbanedriften.
Reformens bærende princip er, at der skal ske en yderligere adskillelse mellem virksomhedsorienterede opgaver og myndighedsopgaver.
som f.eks. tilsyn med sikkerhed osv. Reformen går jo ud på, at de to love på området, lov om jernbanevirksomhed og lov om jernbanesikkerhed, samles til én lov med titlen »lov om jernbane«, og at Jernbanetilsynets hidtidige undersøgelsesopgaver vedrørende jernbaneulykker og lignende lægges sammen med Havarikommissionen for Civil Luftfart i en fælles havarikommission, der får navnet Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane.
Jernbanetilsynets kompetencer vedrørende tilsynsopgaver i forbindelse med jernbanedriften overføres til Trafikstyrelsen.
Også Jernbanetilsynets godkendelseskompetence overføres til Trafikstyrelsen.
Det anføres i de almindelige bemærkninger, at integrationen af Jernbanetilsynets jernbanesikkerhedsrelaterede opgaver i Trafikstyrelsen ved den heraf følgende forøgelse af medarbejderantallet vil skabe forudsætningen for en bedre udnyttelse af sagsbehandlernes forskellige ressourcer og kompetencer ved udøvelsen af myndighedsopgaverne.
Undersøgelsesopgaverne i den nye havarikommission, Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane, forventes at kunne medføre en samlet styrkelse af undersøgelsesarbejdet i såvel luftfarts- som jernbanesektoren.
Kristendemokraterne har ikke mere principielle problemer
med udlicitering, partiet er måske nok ikke helt så begejstret som regeringen for udliciteringer, men det afgørende for Kristendemokraterne er ikke, hvilke firmaer der står for driften, men derimod at der satses på en målrettet udvikling og forbedring af de kollektive transportmuligheder til gavn for borgerne, altså at borgerne får den bedst mulige service billigst muligt.
Det er fornuftigt, at de to love, der vedrører jernbanedrift, slås sammen til én, det er fornuftigt, at der oprettes en fælles havarikommission, som er fælles for jernbanetrafik og luftfart, og det er fornuftigt, at tilsynet med jernbanerne overføres til Trafikstyrelsen.
Sådan ser Kristendemokraterne også på det.
Jeg vil dog gerne støtte et spørgsmål i de bemærkninger, der er kommet frem tidligere i debatten her fra flere ordføreres side vedrørende habilitetsspørgsmålene, at det ville være godt at få lidt klarhed over dem og eventuelt få noget skriftligt om det i lov eller bemærkninger.
Med disse bemærkninger kan jeg sige, at Kristendemokraterne kan støtte forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-15:
Som vi har haft lejlighed til at diskutere tidligere i den sidste folketingssamling, støtter Det Radikale Venstre varmt hele ideen om en ny struktur på trafikområdet, etablering af en Trafikstyrelse, så vi får en afstand mellem de forskellige kasketter i fremtidige udbudssituationer, et forhold, vi har været stærkt optaget af.
Når det er sagt, så vil jeg sige, at vores bekymringer også ligger, som både SF og i og for sig også Dansk Folkeparti har været inde på, på to områder:
Det første er ressourcespørgsmålet: Det er meget svært at gennemskue, når man læser det, hvad der egentlig vil ske ressourcemæssigt med tilsynsområdet, fordi man jo lægger det sammen med nogle andre, og så hiver man noget ud, så putter man noget andet ind, og hvad kommer det sammenlagt til egentlig at betyde, som jo også høringssvaret fra Jernbanetilsynet selv påpeger.
Det andet, som er nok så væsentligt, er habilitetsspørgsmålet.
Jeg ønsker faktisk overhovedet ikke at mistænkeliggøre nogen parter i det her, men jeg synes, man skal tænke sig utrolig godt om, med hensyn til hvor sårbar man gør sig selv over for kritik.
Altså i situationer, hvor der er en stor offentlig kritik af et spørgsmål - det kunne f.eks. være metroen - er det af helt afgørende betydning for ministeren og hans ministerium, at der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved de blåstemplinger, der foregår.
Ikke fordi, jeg vil mistænke ministeren for at benytte sin magtposition eller Trafikstyrelsen for den sags skyld, men fordi, alene den situation, at man kan blive beskyldt for det, er meget ubehagelig.
Derfor synes jeg, at vi må gøre alt, hvad vi kan, for at tænke igennem, hvordan vi organisatorisk kan bygge det her op, så vi ikke udsætter os selv for den kritik og fremtidige ministre og Trafikstyrelsen for en sådan mistanke.
Derfor vil jeg også spørge ministeren om to ting: Det første spørgsmål er, om ministeren vil love os, at vi får et gennemarbejdet forslag til, hvordan man organisatorisk kan adskille de her ting på en overbevisende måde.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille og følge op på Dansk Folkepartis spørgsmål med, er: Vil det være en idé at indskrive en evaluering efter et år eller to, en given periode, hvor vi går ind og kigger på de her spørgsmål, erfaringerne med dem?
Jeg vil sige, at begge dele er, tror jeg, forudsætninger for, at man kan få et virkelig bredt flertal bag denne her lov, og det synes jeg sådan en lov fortjener, for det er jo den helt grundlæggende kerne, vi er nede i her.
Så altså: Et positivt tilsagn om at gå konstruktivt ind
i debatten
Der er brug for noget lovgivning her.
Men der er også hejst et lille flag i forhold til bekymringen for tilsynets fremtid.
Kaj Ikast (KF), 2004-01-15:
Nu har de forskellige gennemgået lovforslagets videre perspektiver.
Så vil jeg gerne takke ministeren for det tilsendte.
Der har jo været indsigelser fra forskellig side, som vi har modtaget i udvalget, og jeg kan se, at vi har fået en orientering, der er betydelig bredere end normalt, og det takker vi for.
Jeg skal til gengæld love ministeren, at det udvalgsarbejde, der foregår, nok skal gå helt i dybden med det her, således at der ikke er uklarheder, når lovforslaget er færdigbehandlet.
Jeg vil som formand for udvalget garantere, at vi får en dybdeboring af dette problem.
Jeg kan godt forstå, hvorfor ministeren har sendt det videre til udvalget.
Det synes jeg er meget fair.
Nu er alle oplyst om, hvordan alle sagens akter står, og så kan vi tage den politiske drøftelse, vi skal have, og som jeg glæder mig til.
En ny struktur vil altid give nogle småproblemer i starten, men vi skal være en stor fælles flok, der er enig om den nye skabelse, vi skal have lavet, og derfor er vi nødsaget til at gå helt i bund med høringsvarene, og hvad der er af øvrige kommentarer.
Margrete Auken (SF), 2004-01-15:
Jeg vil godt starte med også at sige tak, for jeg hørte i hr. Kaj Ikasts tale et tilsagn om, at først og fremmest det, vi har fået fra Jernbanetilsynet, skal vi have i orden.
Det vil sige, at vi ikke skal være i en situation, hvor vi jager noget igennem.
Jeg tror, at for mange af os er det her vanskeligt, og det er klart, at vi står i en usikker situation.
Vi står med noget, der ikke er godt nok.
Det er der ingen af os der er i tvivl om.
Vi står altså også med alvorlige indvendinger.
Det er meget sjældent, at jeg har været ude for noget lignende.
Jeg vil selvfølgelig også gerne takke ministeren for, at vi har fået det.
Men jeg vil bare sikre mig, at nu bliver det altså sagligheden, der styrer forløbet her, og ikke tidsplaner, vi har lagt, inden vi så de her ting.
Jette Jespersen (DF), 2004-01-20:
Jamen alt det, fru Kornbek står og siger, er helt rigtigt, det kan jeg da godt se, og det er også den vej, vi gerne vil.
Men vi vil nu meget gerne have de undersøgelser færdige først, for ellers kan det blive spildt arbejde, vi står og laver.
Jeg mener nu, at jeg svarede i første omgang.
Vi vil afvente, hvad der kommer.
Line Barfod (EL), 2004-01-20:
Jeg er åben over for, at der kan komme nye ting, og det går jeg da ud fra at forslagsstillerne også er.
Men hvis man er enig i de ting, der står her, hvorfor så ikke lade os starte med at få dem i gang og også starte med at finde de 20 mio. kr., der er foreslået.
Der vil jeg så godt spørge, om Dansk Folkeparti er med på, at vi til en start afsætter 20 mio. kr. til at gøre noget for de her prostituerede, lave noget rådgivning osv. for at prøve at lave en social indsats for at bekæmpe problemet.
Det ville jo være godt at komme i gang og også at få sat nogle penge af.
Jeg kan nemlig ikke forestille mig, at grunden til, at Dansk Folkeparti nu siger, at man ikke vil være med, er, at man ikke kan få lov af regeringen til at støtte det.
Det må vel være sådan, at Dansk Folkeparti godt kan gå ind og lægge en indsats her og sige, at det vil man gerne forpligte sig på at være med til og også forpligte sig på, at der skal sættes nogle penge af.
Bodil Kornbek (KD), 2004-01-20:
Det er præcis 1 år siden, at vi havde vores lovforslag om kriminalisering af prostitutionskøbere.
Det var sidste gang, jeg diskuterede og havde en debat om prostitution her i salen.
I den mellemliggende periode er prostitutionen stigende i Danmark, det gælder også blandt unge, det gælder, når det drejer sig om handel med kvinder, men også generelt.
Jeg synes, det er lidt trist, at man har den holdning, at man lige vil vente og se.
Selv om der er nogle forsøg i gang, og vi også gerne vil have implementeret de resultater, de kommer frem med, så er der også nogle ting i det her forslag, som jo ikke er i gang på nuværende tidspunkt.
Man kunne f.eks. godt forholde sig til frit lejde-problemstillingen, at det skal ind på nogle uddannelsesinstitutioner, at man gerne vil etablere noget omkring internettet.
Alt det er jo ikke i gang.
Det er jo ikke spildt arbejde, for nogle af de forslag, vi har med her, er jo slet ikke en del af det forsøg, der kører
I år er der afsat lidt over 20 mio. kr. til prostitution, og heraf går de 2,5 mio. kr. til det her forsøgsarbejde.
Vi har bredt hele det her felt ud, og når nu man ved, at der er et problem, og vi alle sammen har et ønske om, at det her må vi altså bekæmpe, det her skal vi altså blive bedre til at håndtere, så koster det vel egentlig ikke Dansk Folkeparti noget at sige, at de godt vil handle, at de ikke bare kun vil vente og læne sig tilbage, men at de rent faktisk godt vil handle og gøre noget konkret.
Her er så et forslag, man kan bakke op om og sige, at der er nogle af de her punkter, vi gerne vil støtte nu og dermed også være med til at sætte de midler af, der skal til, for at vi kan få sat lidt handling bag alle de ord, vi alle sammen har.
Jette Jespersen (DF), 2004-01-20:
Som sagt kan jeg da langt hen ad vejen være enig med fru Sandy Brinck.
Vi vil også gerne se på tingene, men vi vil ikke binde os til noget, før vi har resultaterne af de undersøgelser, der er i gang.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-20:
Jeg vil så godt prøve at spørge på en anden måde.
Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at man kan være prostitueret af egen fri vilje, at det er for sjov, det er for at tjene penge, og at man i virkeligheden burde gå i retning af at lave det til et egentligt liberalt erhverv?
Eller mener Dansk Folkeparti, at mennesker, der prostituerer sig, som regel har meget ulykkelige grunde til at komme i gang med det, og at deres liv er meget ulykkeligt?
Hvad er det for to forskellige måder at tænke på, Dansk Folkeparti har, når det drejer sig om prostitution, for Dansk Folkeparti har jo stort set overhovedet ikke eksisteret i debatten om prostitution, siden Dansk Folkeparti blev startet.
Så det er bare sådan et ydmygt spørgsmål: Hvad er Dansk Folkepartis holdning til prostitution?