runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Larsen (V), 2003-04-08:
Jeg kan ikke rigtig se for mig, at hr. Nicolai Wammen kender forholdene og den aktuelle situation i Irak så godt, at han ligesom kan se det hele indefra - det kan vi andre i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt - og klart vurdere, at først på en eller anden given dato, når krigen er overstået, sender
vi humanitær bistand af sted, og på en senere defineret dato sender vi genopbygningsbistand af sted.
Jeg kan ikke rigtig se, hvorfra hr. Nicolai Wammen kan have den viden, at man kan dele tingene sådan op.
Er der i virkeligheden ikke snarere behov for fra dag ét at vurdere begge dele under ét?
Det vil sige, at humanitær bistand og genopbygningsbistand skal vurderes under ét, og derfor skal der selvfølgelig også gives dansk tilsagn på et og samme tidspunkt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-08:
Det er jo tydeligt, at hr. Nicolai Wammen er blevet beordret til at stå på to ben i den her sag og skal prøve at vakle lidt.
Det betyder jo også, at det for os, der skal høre, hvad det egentlig er, Socialdemokraterne vil, bliver meget usikkert, hvad det egentlig er, man går efter.
På den ene side kan jeg forstå, at man vil stemme for, at der sker en opdeling af aktstykket i Finansudvalget.
Det betyder, hvis det gik igennem, at vi står med to aktstykker.
Så vil man måske alligevel stemme for dem begge to, men det kan man ikke rigtig blive enig med sig selv om.
Man vil i hvert fald stemme for det ene.
Det anden vil man også stemme for, bare ikke lige nu, men måske på et senere tidspunkt, eller hvordan skal det forstås? Hvis det endelig går igennem, at aktstykket bliver opdelt i to aktstykker, sker det på den måde, at det er regeringen, der sender aktstykket til Finansudvalget, og det er jo det aktstykke, vi forholder os til.
Så kan vi selvfølgelig stille en masse spørgsmål om opklarende ting, bede om samråd osv.
Men det er jo det aktstykke, som regeringen oversender til Finansudvalget, også om genopbygningsbistand, vi skal forholde os til, selv om det aktstykke er en del for sig selv og ikke samlet i et aktstykke med humanitær bistand som nu.
Vil Socialdemokratiet stemme for eller imod det aktstykke, hvis det særskilt kom til behandling i Finansudvalget?
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-08:
Jeg står her med et citat fra den politiske ordfører, hr. Frank Jensen, som siger til netavisen Politiken, at det er vigtigt at holde fast i princippet om, at det foregår inden for FN's rammer, og hvordan den konkrete udmøntning bliver, er det alt for tidligt præcis at forholde sig til.
Jeg vil spørge hr. Nicolai Wammen, om han deler den politiske ordførers opfattelse af, at det endnu er alt for tidligt at fastlægge, hvordan og hvorledes genopbygningen kommer til at foregå i Irak.
Er det et synspunkt, hr. Nicolai Wammen deler, eller det er noget, hr. Nicolai Wammen er imod?
Nicolai Wammen (S), 2003-04-08:
Til hr. Peter Skaarup, der spurgte om, hvad Socialdemokraterne mente om SF's ønske om at få sagen her i salen: Vi gjorde det meget klart i Finansudvalget, at vi mente, at det skulle have været afgjort i onsdags.
Vi har her sagt, at vi synes, det er fornuftigt, at man laver en opdeling, så vi kan sende den humanitære bistand af sted med det samme, og så får vi mulighed for at få lavet en velorganiseret plan for, hvad der er brug for i Irak, hvor situationen ændrer sig fra time og til time.
Så kan vi få en god dialog Folketingets partier imellem og landene imellem om, hvordan får vi lavet en nødhjælpsindsats og en genopbygningsindsats, der er den bedst mulige.
Til hr. Kristian Jensen: Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at Socialdemokratiet finder det afgørende, at der bliver givet både humanitær bistand og genopbygningsbistand til Irak.
Der er sådan set også derfor, at vi har meddelt meget klart, at vi vil, såfremt man ikke vil lave en teknisk opdeling, stemme for det samlede aktstykke. Jeg tror ikke, at der er noget parti i dette Folketing, der ikke ønsker en genopbygningsindsats i Irak, intet parti
fra det yderste venstre til højre, men vi har selvfølgelig også behov for en diskussion af, hvordan indsatsen skal formidles: Hvem skal stå for det arbejde, hvilke opgaver er det, der skal løses?
Derfor synes vi, at det kunne være fornuftigt at lave en opdeling.
Det forstår vi at der ikke er et flertal for i Folketinget, og så har vi sagt, at under de konditioner vil
Socialdemokratiet stemme for aktstykket, når vi behandler det i morgen.
Kristian Jensen (V), 2003-04-08:
Jeg forstår ikke hr. Nicolai Wammens store ønske om at få aktstykket opdelt.
Skal det forstås derhen, at Socialdemokratiet vil stemme imod genopbygningsdelen, hvis aktstykket blev opdelt?
Ville Socialdemokratiet stemme imod, hvis det var sådan, at der ikke kunne findes en enighed i FN-systemet, og dermed lade den irakiske befolkning være ladt i stikken? Hvis Socialdemokratiet alligevel ville stemme for både nødhjælpsdelen og genopbygningsdelen, hvad er begrundelsen så for at få aktstykket opdelt?
Enten er der ikke nogen saglig begrundelse for et ønske om en opdeling, eller også har man i Socialdemokratiet et ønske om at stemme imod en genopbygningsbistand og dermed lade den irakiske befolkning i stikken.
Pia Larsen (V), 2003-04-08:
Jeg synes, det var lidt svært at finde ud af Socialdemokratiets ordfører.
Vi er vel enige om, at det er den irakiske befolknings fremtid, det her handler om, men hvad har den irakiske befolkning egentlig ud af, at vi i Danmark opdeler sådan noget teknisk noget som et aktstykke i to forskellige bevillinger, hvor den ene er humanitær bistand og nødhjælp og den andet genopbygningsbistand?
Hvad er fordelen for den irakiske befolkning med en sådan opdeling?
Peter Skaarup (DF), 2003-04-08:
I Dansk Folkeparti har vi været meget sikre på, at der meget hurtigt skulle gives den tilstrækkelige nødhjælp, den tilstrækkelige humanitære bistand til de ofre for krigen i Irak.
Krig er forfærdelig og kræver, at Danmark, der er med i aktionerne som en af de allierede parter, også yder et bidrag.
Derfor har vi også været meget klare i vores holdning
til denne her sag.
Vi mener, at de 350 mio. kr. skal bevilges meget hurtigt.
Derfor har det selvfølgelig også undret os, at SF har foretaget det benspænd, som man har gjort, ved at kræve, at sagen skulle til behandling i selve Folketingssalen.
Det står ud fra det, Socialdemokraternes ordfører her har sagt, uklart for mig, hvad Socialdemokraternes holdning er til, at man på den måde udsætter behandlingen af det aktstykke, som skulle give den tilstrækkelige nødhjælp til dem, der har brug for den.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Nicolai Wammen
: Hvad mener Socialdemokratiet om, at SF foretager dette benspænd, denne her obstruktion, der gør, at der nu går ekstra tid, før nødhjælpen kan komme frem?
Det synes jeg er et rimeligt spørgsmål at stille.
Kristian Jensen (V), 2003-04-08:
Jeg tvivler på, at hr. Nicolai Wammen er så tungnem, at det skulle være nødvendigt at gentage, så det må være, fordi hr. Nicolai Wammen gerne vil have, at jeg får lov til at gentage det, så derfor siger jeg nu for tredje gang, at regeringen lægger op til, at man naturligvis tager de konti, hvor der er afsat midler til en indsats som f.eks. den ekstraordinære humanitære bistand.
Når der så er behov for at give penge til den ekstraordinære humanitære bistand, så tager man de frie midler, der er på den konto.
Det kan ikke være særlig overraskende, og derfor er det det oplæg, regeringen har, og det oplæg, Venstre bakker op om.
Om hr. Nicolai Wammens parti ikke vil støtte en genopbygning af Irak, hvis ikke hr. Nicolai Wammen kan få lov til at bestemme, fra hvilke konti pengene skal tages. Til hr. Jan Petersen er det så nemt, at der, siden aktstykket om Afghanistan blev vedtaget, er sket en ny kontoopdeling på finansloven.
Dengang støttede Socialdemokratiet aktstykket.
Jeg glæder mig til at høre, om Socialdemokratiet også i dag er parat til at støtte et aktstykke, eller om hr. Jan Petersens parti vil lægge sig i hængekøjen sammen med SF og ikke tage medansvar for nødhjælp og genopbygning af Irak.
Jan Petersen (S), 2003-04-08:
Jo, jeg hørte godt formuleringen: stort set den samme finansiering
Jeg synes, hr. Kristian Jensen skal gå op og korrigere sit sprog lidt.
Der er tale om, at regeringen i forbindelse med aktstykket omkring Afghanistan brugte fire konti.
Den her gang er der tale om otte.
Det er stort set det samme.
Det kan jeg godt forstå.
Altså fire er stort set det samme som otte.
Jeg er bekymret over, at den finanspolitiske ordfører regner på den måde eller i hvert fald udtrykker sig således.
Derudover skal jeg blot bede om at få bekræftet, at der er to afrikanske konti, der skal finansiere her, som ikke var med i afghanistanfinansieringen.
Når jeg nævner, at de berører Afrika, er det, fordi regeringen selv ifølge formuleringen har en klar forventning om, at der vil blive lagt særlig vægt på Afrika og sat særlig fokus på Afrika, for der er tale om to steder, hvor der er penge i omløb.
Så spurgte jeg imidlertid hr. Kristian Jensen, om ikke han kunne forestille sig, at der blev lagt penge ovenpå
næste år,
for det havde udenrigsministeren rent faktisk varslet.
Sagen er nemlig, at uanset hvad man gør, så tager man pengene fra nogen, det er bare næsten ikke til at finde ud af fra hvem.
Nicolai Wammen (S), 2003-04-08:
Vi har nu diskuteret det igennem et pænt stykke tid.
Jeg har også hørt, at regeringen ved tidligere lejligheder har lagt stor vægt på, at man kan opnå bred enighed - det har man sagt i hvert fald -
omkring den indsats, vi nu står foran.
Jeg vil derfor spørge hr. Kristian Jensen: Når der nu er lang række partier i dette Folketing, der appellerer til, at man bruger de 250 mio. kr. i stedet, er det så noget, Venstre og regeringen vil indgå i en forhandling med de øvrige partier om, eller er der et diktat fra regeringens side?
Jeg tror, at der er en stor vilje til, at vi finder en bedre løsning her.
Spørgsmålet er, om Venstre, om regeringen er parat til at snakke med de andre partier, eller om det er et diktat, der kommer fra regeringen.
Kristian Jensen (V), 2003-04-08:
Hr. Morten Helveg Petersen fremturer med påstanden om, at der er skåret på ulandsrammen.
Jeg kan kun gentage endnu en gang, hvad hr. Morten Helveg Petersen ganske sikkert ved, nemlig at der ikke er skåret én krone på ulandsrammen fra 2002 til 2003.
Der bruges præcis det samme beløb.
Jeg er godt klar over, at hr. Morten Helveg Petersen og Det Radikale Venstre kigger på procenter.
Men jeg er sikker på, at modtagerne kigger på kroner og øre, og der er ikke skåret en eneste krone i forhold til sidste år.
Så forstod jeg ikke helt hr. Morten Helveg Petersens spørgsmål, for hr. Morten Helveg Petersen spurgte mig om noget, jeg præcist havde svaret på før.
Og nu skal jeg svare præcist igen.
Så håber jeg, at hr. Morten Helveg vil lytte.
Når pengene tages fra de konti, som er anvist i aktstykket, så skyldes det, at der på de konti er frie midler, der kan prioriteres til det, og det er Venstres og regeringens politik, at i det omfang, der er frie midler, der kan gå til en ekstraordinær humanitær bistand på kontoen for ekstraordinær humanitær bistand, så er det det rigtige sted at tage dem fra.
Der er præcist sammenfald på langt de fleste konti, og så er der nogle enkelte konti, der tages fra ved siden af.
Med hensyn til spørgsmålet om Afrika så blev der ikke taget én krone fra bistanden til Afrika.
Når der er snakket om, at der er nogle af de kroner, der er blevet afsat i finansloven, der var beregnet til Afrika, så er det jo, fordi hr. Jan Petersen fejlfortolker finansloven.
Nu skal jeg læse ordret op, hvad der står på finansloven på side 102.
Det er, at der vil blive lagt vægt på bistand til afrikanske lande, når der snakkes om bistand til flygtninge og internt fordrevne i nærområderne, altså ikke at de eksklusivt er reserverede til Afrika, men at der vil »blive lagt vægt på«, og det vil der fortsat blive.
Hr. Søren Søndergaard lyder, som om det er en stor overraskelse, at der ikke endnu er lavet konkrete behovsanalyser på genopbygningsbistanden.
Det er så basal en oplysning, at det står direkte i aktstykket, og derfor burde det ikke være nogen nyhed for hr. Søren Søndergaard.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-08:
Jeg takker for hr. Kristian Jensens indrømmelse af, at vi slet ikke er så langt, at genopbyning kan planlægges.
Det var det, hr. Kristian Jensen sagde.
Så var det lidt underligt, at det havde sådan et hastværk med at få det igennem i sidste uge og ikke kunne vente til torsdag.
Nåh nej, der var man til fest, men at man så ikke kunne vente til i dag.
Men o.k. lad det nu ligge.
Det interessante spørgsmål, hr. Kristian Jensen ikke kommer ind på, er, at i det tilfælde, at USA kommer til at stå for hele administrationen, og samtidig er dem, der byder ind på at lave en række af genopbygningstingene, så kan man risikere en fuldstændig urimelig sammenblanding, der kan komme til at koste irakerne penge.
Netop derfor er det vigtigt med den garanti fra bl.a. Venstre, der hedder, at der naturligvis ikke skal penge ned i de amerikanske olieselskabers lommer. Det er alt, hvad vi beder hr. Kristian Jensen om at give.
Vi må konstatere, at det vil hr. Kristian Jensen ikke, og det er så i hvert fald én ting, vi har fået konstateret i denne debat.
Jan Petersen (S), 2003-04-08:
Den er lidt interessant, den her diskussion om finansiering.
Nu er det jo finansordføreren fra Venstre, der er i ilden, så jeg kunne i og for sig godt tænke mig, når nu argumentationen handler om at få det til at ligne Afghanistan, om hr. Kristian Jensen er sikker på, at samtlige de konti, der finansierer dette aktstykke, også var i spil i forbindelse med Afghanistan?
Det er det første spørgsmål.
Det næste spørgsmål er så: Hvis nu der er en enkelt konto, der ikke var det, der til gengæld i finanslovforslaget tydelig omtaler, at indeståendet skal bruges til flygtningeindsatser i nærområder primært i Afrika, så kunne hr. Kristian Jensen jo komme og redegøre for, hvad hr. Kristian Jensen har tænkt sig.
Når nu alle de penge er brugt, og man endda skylder, i hvert fald for så vidt angår 2003, hvor meget har hr. Kristian Jensen så tænkt sig at sætte af i 2004 for at få regnskabet reddet?
Rækker det med f.eks. 100 mio. kr. oveni?
I tilfælde af at hr. Kristian Jensen overvejer noget i den retning, kunne hr. Kristian Jensen så ikke fortælle mig, hvor de så i givet fald skulle finansieres fra, for ulandsrammen skal vel ikke forhøjes?
Når jeg spørger hr.
Kristian Jensen, er det selvfølgelig, fordi udenrigsministeren ikke vil svare på den slags, men man må have os undskyldt, for vi interesserer os ganske meget for, om det er Afrika, der skal betale for det her.
Mig bekendt mangler der ikke flygtninge i Afrika.
Der er rigeligt.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-08:
Hr. Nicolai Wammen har været inde på det flere gange, men jeg synes ikke rigtig, at jeg har fået begreb om, hvad hr. Nicolai Wammen mener om det.
Hvad tror hr. Nicolai Wammen er regeringspartiernes baggrund for ikke at ville dele det her forslag og dermed sikre, at det kunne have været vedtaget i sidste uge?
Hvad er bevæggrundene til det?
Deler hr. Nicolai Wammen vores opfattelse af, hvorfor det er sådan, eller har hr. Nicolai Wammen nogle andre begrundelser for, at regeringen har trukket det her i langdrag?
Henrik Vestergaard (V), 2003-04-08:
Jeg kan forstå, at hr. Nicolai Wammen havde nogle problemer med finansieringen, og at der er nogle forslag til alternativ finansiering, bl.a. fra Mifresta-rammen.
Problemet skulle angiveligt være, at genopbygningsbistanden bliver taget fra nogle foruddefinerede konti på udviklingsbistanden, men det stemte Socialdemokratiet jo også for i februar, da vi bevilgede 156 mio. kr. til genopbygning i Sri Lanka, hvor vi tog en del af de penge fra bl.a. konto 6.32.02.15 Øvrige lande i Asien under udviklingsbistanden.
Jeg må spørge hr. Nicolai Wammen: Hvor kommer denne pludselige bekymring fra?
Er den sagligt begrundet, eller er det ikke blot politisk grøftegraveri?
Peter Skaarup (DF), 2003-04-08:
Det, der står tilbage, når man kigger på, hvordan Socialdemokratiet lægger op til at ville stemme i dag, er forholdet til selve beslutningsforslaget fra SF, og i beslutningsforslaget står der sort på hvidt: Det er et forslag til folketingsbeslutning om opfordring til at trække
aktstykke nr. 111 om støtte til Irak tilbage fra Finansudvalget
Det er jo det, der er så uansvarligt, for det er jo i realiteten ensbetydende med, at så trækker man aktstykket, og så er det jo, at tiden går. Så er det jo, at der ikke kommer 350 mio.
kr. til nødhjælp, til humanitær bistand, til hjælp til flygtninge, så vi kan hjælpe de flygtninge lokalt i nærområdet, i stedet for at de kommer til de vestlige lande.
Altså alt sammen noget Socialdemokratiet vel burde kunne gå
ind for
Så Socialdemokraterne har et kæmpe forklaringsproblem
her, for det, man rent faktisk lægger op til, er at stemme imod aktstykket, stemme imod de 350 mio. kr. sammen med Det Radikale Venstre, sammen med SF.
Det er ikke særlig godt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-08:
Jeg vil sige, at hr. Nicolai Wammen er en overordentlig høflig mand, og jeg har lyttet til, med hvor stor tilbageholdenhed han har kunnet beherske sig over for de urimeligheder, han er blevet udsat for fra borgerlig side. En af disse ting var jo, at man drager dette foreløbige udkast til betænkning, som ligger i udvalget, og som vist på nydansk kaldes et ikkepapir, ind i debatten.
Det var hr. Kristian Thulesen Dahl, der drog det ind i debatten.
Det var ikke helt rimeligt. Man beder os om - vi gjorde det også fra Enhedslistens side - at komme med et sådant foreløbigt betænkningsbidrag, fordi man mente, at man skulle til at skrive betænkning, allerede inden sagen var sendt i udvalget, og vi havde rent faktisk nærmest ikke grundlag for at gøre det, men vi gjorde det alligevel, fordi vi er høflige folk ligesom hr. Wammen. Men så skal man altså være tilbageholdende med at begynde at bruge det dokument, som ingen har haft mulighed for at sætte sig ordentligt ind i på nuværende tidspunkt.
Det er bare, for at der ikke nu indføres en ny parlamentarisk praksis, hvor ikkeeksisterende betænkningsbidrag lægges til grund for debatten.
Henrik Vestergaard (V), 2003-04-08:
Sagt til hr. Nicolai Wammen: Jeg tror, at meget taletid kunne have været sparet, hvis man talte lidt mere direkte.
Nu forstod jeg det sidste indlæg fra hr. Nicolai Wammen sådan, at debatten trods alt havde flyttet nogle ting, at man havde sat en proces i gang, og at man ligesom ville meddele Folketinget, at der jo kom et endeligt betænkningsbidrag på det tidspunkt. Skal jeg forstå det sådan, at det foreløbige betænkningsbidrag, der er blevet delt rundt, agter Socialdemokratiet formentlig at ændre?
Og hvilke tanker har
hr. Nicolai Wammen så om, i hvilken retning det går?
Hvad er det for nogle konkrete ting, man vil ændre i sit betænkningsbidrag?
Nicolai Wammen (S), 2003-04-08:
Det skal være Venstre vel undt.
Men jeg må også sige til de spørgsmål, der nu har floreret, at der kommer et betænkningsbidrag fra Socialdemokraterne til det her.
Det har vi også lagt frem, og som hr. Kristian Thulesen Dahl jo også så venligt gjorde opmærksom på, så er de bidrag, der vil blive givet, nogle, der vil komme på baggrund af de møder, man har haft i grupperne, og den diskussion, vi har haft her.
Derfor er det selvfølgelig udgangspunktet, det er klart.
Socialdemokraterne kommer netop med et betænkningsbidrag, fordi vi ikke føler, at den tekst, som SF har lavet, er den, der repræsenterer vores synspunkter fuldt ud.
Derfor har vi også valgt at sige, at vi er enige i det principielle, nemlig en opdeling af aktstykket.
Vi har ikke taget SF's argumentation og gjort den til vores.
I lighed med andre partier kommer vi selv med betænkningsbidrag i den her sag.
Det er fuldstændig almindelig praksis, og det er jeg sikker på hr. Kristian Thulesen Dahl fuldt ud er opmærksom på, som den dygtige formand for Finansudvalget han er.
Det er faktisk det emne, som alle tre ordførere havde oppe at vende, og derfor er det også svaret til alle tre ordførere: Socialdemokraterne kommer med et betænkningsbidrag.
Så har vi i øvrigt en diskussion i Udenrigsudvalget her i eftermiddag, hvor vi forhåbentlig får lejlighed til også at høre det, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti nu har brugt meget lang tid på at sløre, nemlig: Hvorfor vil man tage pengene fra de fattigste, når man har nogle penge, man kunne bruge på Mifresta-kontoen?
Det er måske, fordi vi har en regering, der har brug for at få de penge i finanskassen og derfor vælger en anden løsning end den, der er den rigtige, og som en række partier her i salen har opfordret til, at man brugte.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-08:
Det har været meget interessant at følge Socialdemokraternes ordfører hr. Nicolai Wammen.
Når man læser bemærkningerne til forslaget, som bliver behandlet i dag, så står der skrevet af SF, at det er afgørende, at genopbygning sker under ledelse af FN. Så har jeg tidligere spurgt hr. Nicolai Wammen, om hr. Nicolai Wammen er enig i det, som den politiske ordfører har udtalt til Politiken tidligere på dagen, og hr. Nicolai Wammen har svaret mig, at ja, han er enig med den politiske ordfører. Men så er det, jeg ikke kan få det til at stemme,
vil jeg sige til hr. Nicolai Wammen.
Hvordan kan det passe, at man kan støtte det forslag, hvor man siger, at det er afgørende, at det sker under ledelse af FN, samtidig med at den politiske ordfører udtaler, at hvordan den konkrete udmøntning bliver, er det alt for tidligt at forholde sig præcist til?
Så er det bare, at der er ting, der ikke stemmer.
Er der ikke en opfattelse i Socialdemokratiet af, at når man siger et, så har det også en forpligtelse?
Man kan altså ikke stemme ja til det beslutningsforslag, der ligger i dag, uden også at måtte tage til efterretning, hvad den politiske ordfører udtaler sig om i dag.
Kristian Jensen (V), 2003-04-08:
Jeg forstår ganske enkelt ikke Socialdemokratiets politik i den her sag.
På den ene side siger man, at man ikke ønsker at forsinke behandlingen, og på den anden side vil man stemme for at trække aktstykket.
På den ene side siger man, at man vil stemme for et opdelt aktstykke, så man også vil stemme for den del, der vedrører genopbygningsbistanden.
På den anden side vil man nu stemme for SF's beslutningsforslag, hvor der er et ultimativt krav om, at genopbygning skal ske under FN-ledelse.
Er det dét, Socialdemokratiet virkelig stemmer for?
Har Socialdemokratiet rent faktisk læst de bemærkninger, der er i beslutningsforslaget?
For det hænger overhovedet ikke sammen med det, hr. Nicolai Wammen lige sagde om, at man også ville støtte et opdelt aktstykke, både genopbygning og humanitær bistand.
I øvrigt mangler vi et klart svar på, hvad det er, der er forskellen på aktstykket omkring Afghanistan, hvor genopbygning og nødhjælp var samlet, hvad forskellen er på aktstykket omkring Sri Lanka, hvor genopbygning og nødhjælp var samlet, hvor der ikke var et krav fra Socialdemokratiet om at få en opdeling, og så det her aktstykke, hvor Socialdemokratiet nu melder sig i koret af partier, der ønsker en opdeling.
Jeg håber på en afklaring.