runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Jeg synes, det er en sund øvelse for kommunerne, at man må begrænse udvidelsen af forbruget.
Det kunne lære mange kommuner virkelig at prioritere deres udgifter, lade være med at hælde penge i det ene kulturprojekt efter det andet og i stedet samle udgifterne om de kerneydelser, som borgerne virkelig har krav på, nemlig en ordentlig alderdom, en ordentlig børnepasning og en ordentlig skolegang til børnene.
Men det er der alt for mange kommuner der ikke kan finde ud af, og derfor er det sundt, at man ikke må bruge lige så meget, som man plejer.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil
omkring Enhedslistens kommuneundersøgelse, denne her dilettantiske rapport om, hvad Dansk Folkeparti stemmer udeomkring i kommunerne: Jeg kan jo kun sige, hvad jeg selv ved for mit eget vedkommende.
Det passer slet ikke.
Der er ikke noget budgetforlig.
Jeg kan så også sige, at Enhedslistens partifælle fru Pernille Falcon, som også sidder i byrådet i Hvidovre Kommune, stemte imod en lang række af Dansk Folkepartis forslag til forbedringer på ældreområdet.
Så det passer altså ikke, når Enhedslisten siger, at man stemmer for enhver forbedring og imod enhver forringelse.
Det har simpelt hen ikke hold i virkeligheden.
Til hr. Homann
: Hvad angår vores krav om forbedringer til regeringens oprindelige udspil, kan jeg jo så sige, at vi altså prioriterede det højere at få afsat den her milliard kroner til sociale forbedringer end at få afsat flere penge til beskæftigelsesfradraget.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
... stille op med Dansk Folkepartis medvirken?
Hvis jeg nu var pensionist, ville jeg blive meget, meget nervøs, hvis jeg havde hørt hr. Mikkel Denckers sidste indlæg, for det viser jo bare, at man ikke har noget som helst svar, man satser bare fuldt og helt på, at der ikke er noget, der kan gå galt.
Man tager bind for øjnene, skyklapperne på og høreværnet, og så kører man derudad med 130 km/t., og der er ikke noget, der kan gå galt.
Det eneste svar, der er tilbage, er, at hvis nu de tendenser, som vi ser lige nu, hvor beskæftigelsen falder og arbejdsløsheden stiger, bliver ved, så er der kun én gruppe til at betale for det her, og det er de folk, der er afhængige af offentlige udgifter, og det er pensionisterne, det er de arbejdsløse, og det er de studerende, som Dansk Folkeparti sender regningen videre til.
om, at der skulle flere lettelser til kassedamen?
Tilsvarende kan man se andre citater fra samme periode, hvor Dansk Folkeparti kræver, at der bliver givet mere på jobfradraget i bunden til kassedamen.
Kassedamen har ikke fået mere.
Hvad skal hun ...
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-09:
Hvis vi endelig skal tale om, hvad der foregår ude i kommunerne, så kan jeg ikke lade være med at sige, at Dansk Folkeparti jo i halvdelen af de kommuner, hvor Dansk Folkeparti er repræsenteret, har stemt for nedskæringer for de ældre.
Men nok om det.
Jeg er glad for, at hr. Mikkel Dencker heroppefra indrømmer og erkender, at pensionisten ikke får noget ud af det her skatteforslag. Så vil jeg blot høre hr. Mikkel Dencker, om hr. Mikkel Dencker også vil erkende, at mens kassedamen får 1.500 kr. ud af det her, så får direktøren 5.145 kr. ud af det, altså at direktøren får tre gange så meget som kassedamen ud af den her skattereform, som Dansk Folkeparti er med til.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-09:
Der, hvor det bliver svært, er nu, hvor hr. Mikkel Dencker jo har erklæret sig som tilhørende rindalistfløjen i Dansk Folkeparti.
Det er jo en ærlig sag at sige, man gerne vil skære ned på det kulturelle område, men jeg tror, at resten af Dansk Folkeparti, flertallet, som ikke tilhører rindalistfløjen, måske ville betænke sig, hvis samtlige kulturelle initiativer totalt blev barberet væk.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Se, her fik vi virkelig sandheden.
Hvad er det for noget, hr. Mikkel Dencker står og siger her?
Han står og siger
, at det er hr. Jens Peter Vernersens parti, der er de skyldige.
Men samtidig står hr. Mikkel Dencker og siger klart heroppefra, at forudsætningen for hele aftalen med regeringen - og den bakker Dansk Folkeparti op - er, at der bliver en ekstrem lav vækst i det offentlige forbrug på 0,5 pct., en historisk lav vækst, uden at hr. Mikkel Dencker gør sig nogen som helst forestilling om, hvad konsekvenserne af det er for kommunernes mulighed for at levere den service, som hr. Mikkel Dencker siger at han går ind for.
Det hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Det fremgår også klart af de svar, vi har fået fra Finansministeriet under det her besynderlige forhandlingsforløb, at med hensyn til forudsætningerne for »Danmark 2010« sammenholdt med aftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen er der i forhold til det oprindelige skøn i SR-regeringens plan sammenlignet med aftalen med Dansk Folkeparti tale om, at der er mellem 7.000 og 15.000 færre offentligt ansatte i aftalen med regeringen.
Det er også sådan, at af den ekstremt lave vækst, vi her har med at gøre, går over halvdelen alene til demografiske forskydninger, altså det, at der bliver flere børn og flere ældre.
Og endelig fremgår det, at når målene ikke realiseres, så har Dansk Folkeparti tilsluttet sig, at man vil være med til at finde 2 mia. kr. i besparelser hvert eneste år.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Mikkel Dencker går rundt i den vildfarelse, som han giver udtryk for heroppe fra talerstolen.
Når kommunerne næste år får en udvikling på 0,5 i stedet for 0,7 pct., så er det altså en opstramning, der betyder, at kommunerne får mindre til rådighed; de får 3 mia. kr. mindre til rådighed.
Den opstramning, der sker i de kommunale budgetter, bliver ikke modregnet på bloktilskuddet.
Det troede jeg faktisk hr. Mikkel Dencker vidste.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Ja, for det er jo fuldstændig rigtigt, det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger, og desværre forkert, det, hr. Mikkel Dencker siger, nemlig at det godt kan være, at pensionister osv. ikke får noget, men de kommer altså heller ikke til at betale noget.
Der har været nedskæringer i det offentlige, der har været markante stigninger i prisen på den kollektive trafik,
på aftenskolerne, på daginstitutioner osv.
Jeg fik bekræftet, at man ikke havde nogen plan B.
Man satser altså bare på, at solen bliver ved med at skinne, og at alt går efter planen.
Men så bliver resultatet jo, at hvis der sker noget som helst, hvis den her jubeloptimisme ikke holder, jamen så må vi skære virkelig dybt endnu en gang i de sociale udgifter, så må pensionisten ned i overførselsindkomst, så må uddannelserne forringes.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-09:
Det må jeg så vente til næste gang med.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti går tilbage i meningsmålingerne, for det bliver jo mere og mere tydeligt, at de grupper, som havde forventet at få noget ud af, at Dansk Folkeparti fik større indflydelse, ikke får noget som helst.
Den skattereform, Dansk Folkeparti her har været med til at godkende, er af fuldstændig samme skuffe.
Venstre og regeringen som sådan melder ud, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor går man ind og bruger 10 mia. kr. på at lette skatten på arbejde.
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker, som jeg tidligere spurgte Venstre: Helt præcis hvordan skal fru Hansen, der er 80 år og sidder i rullestol og er blevet pensioneret for mange år siden, kunne komme til at arbejde mere og dermed øge sin indkomst?
Det er der jo ingen mulighed for.
Dernæst vil jeg gerne have hr. Mikkel Dencker til at forholde sig til, at det for pensionisterne bl.a. er blevet dyrere at gå på aftenskole, og at det er blevet væsentlig dyrere at bruge den offentlige transport, at den offentlige transport stiger med 13 pct.
Og så vil jeg gerne bede hr. Mikkel Dencker bekræfte
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
For at begynde med hr. Vernersen: Jamen jeg kan så sige, at jeg ikke er enig med hr. Jens Rohde i, at det, som nogle får, betales af dem, som ikke får.
I det her tilfælde tror jeg, hr. Vernersen henviser til, at modtagere af overførselsindkomster ikke får nogen skattelettelse i denne omgang, og det er helt rigtigt, det gør de ikke - det er så også et svar til hr. Homann - men de kommer ikke til at betale for det, for de holdes fuldstændig skadefri.
Der bliver ikke skåret i overførselsindkomsterne, og de skal ikke betale mere i skat af deres overførselsindkomster.
Hr. Vernersen kom også ind på, at det er kommunerne, der skal betale for det.
Jamen et klart element i den her aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti er, at kommunerne bliver fuldt ud kompenseret for det provenutab, de måtte få, i og med at der indføres et beskæftigelsesfradrag.
Så det kan jeg slet ikke følge hr. Vernersen i.
Det må være et bluffnummer fra hr. Vernersens partifæller ude i kommunerne.
Hver gang man skal lave en besparelse, kommer man og siger, at det er regeringens skyld, men jeg tror, det er manglende evner hos hr. Vernersens partifæller rundtomkring.
Hr. Homann spørger til, om der findes en plan B. Jeg kan jo kun svare, at jeg er enig med hr. Peter Christensen; i Dansk Folkeparti er vi optimister, vi går ikke rundt og frygter alle de ting, der kan ske.
Det er jo også farligt at gå på gaden.
Nogle gange må man gøre noget, og så må man have
en forventning om, at det går godt, og det tror vi på at det her gør.
Men hvis det ikke går godt, og det er jo svært at sige, så må vi jo finde en løsning på det, og det er Dansk Folkeparti som ansvarligt parti parat til at hjælpe regeringen med.
Hr. Buksti kom ind på, at væksten i det offentlige skal holdes stramt.
Jamen det er en forudsætning for aftalen, at fra 2005 må der ikke ske stigninger ud over 0,5 pct. i det offentlige forbrug, og det er Dansk Folkeparti helt indstillet på at overholde.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg vil meget gerne have Dansk Folkepartis ordfører til at bekræfte, at en del af aftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen er, at der forudsættes en moderat vækst i det offentlige forbrug på 0,7 pct. i 2004 og på 0,5 pct. årlig for perioden 2005-2010. Dansk Folkeparti har altså med den her aftale sammen med regeringen bundet sig til en ekstremt lav vækst i det offentlige forbrug på 0,5 pct.
Er Dansk Folkeparti sig det bevidst, og er Dansk Folkeparti sig det bevidst i det lys, at hvis forudsætningen ikke holder, så har Dansk Folkeparti også med aftalen bundet sig til sammen med regeringen fra næste år og frem til 2010 hvert eneste år at finde 2 mia. kr. i besparelser for at betale det, der nu kommer ud?
Tror hr. Mikkel Dencker, at det kan gøres, uden at det går ud over dem, som hr. Mikkel Dencker tror han har tilgodeset?
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Det giver mig anledning til at spørge hr. Mikkel Dencker om det samme, som jeg spurgte hr. Peter Christensen om uden tilnærmelsesvis at få et svar - men det er jeg helt sikker på jeg får fra Dansk Folkeparti - nemlig: Hvad er plan B?
Altså selv hvis vi nu siger, at der er finansiering til de her skattelettelser, hvad er så Dansk Folkepartis svar, hvis det viser sig, at det ikke lykkes at få skaffet de her omkring 85.000 nye job?
Er det så, at skatten skal stige igen, eller er det, at der skal ske yderligere sociale nedskæringer?
Det synes jeg kunne være interessant at få at vide.
Hvis man sådan kigger på presseomtalen af forløbet, så var Dansk Folkepartis og, så vidt jeg husker, også hr. Mikkel Denckers første reaktion, da regeringen spillede ud, at det var da udmærket, men at der skulle gives noget mere i bunden.
Jeg vil så spørge hr. Mikkel Dencker, for nu kan jeg forstå, at man også har lavet en aftale om stigningen af bilpriserne: Er det Dansk Folkepartis måde at sige, at nu giver man noget mere i bunden, at bilerne ikke skal stige så meget?
Resultatet af den aftale, der er indgået, er jo, at der bliver givet mere i midten, men der bliver ikke givet mere i bunden, og det vil jeg godt bede hr. Mikkel Dencker bekræfte.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Jeg går ud fra, at hr. Mikkel Dencker er enig i det udsagn, der har været sagt her fra Folketingets talerstol af Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, hvor hr. Jens Rohde sagde: Det, nogle får, betales af dem, der ikke får.
Det er vel også det, der er tilfældet med de her skattelettelser, hvor man bruger disse 10 mia. kr. til lettelser, som ikke er finansieret, ud over at vi nu ved, at kommunerne får mindre at gøre godt med. Det fremgår jo helt klart, at det med den omlægning, der laves, er kommunerne, der kommer til at betale, og det vil sige, at det bliver de ældre, børnene, de syge, sundhedsvæsenet osv., og det er et langt større beløb end den ene milliard kroner, Dansk Folkeparti har fået sat fra. Jeg går ud fra, at hr. Mikkel Dencker ved, at det her er en skævvridning, hvor de lavestlønnede kommer til at betale, hvor folkepensionisterne og førtidspensionisterne kommer til at betale, og det dækkes overhovedet ikke ind.
Det er virkeligheden.
Det er det, Dansk Folkeparti helt åbenbart har skibet sig ind i.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Det foreliggende lovforslag er udmøntningen af Dansk Folkepartis og regeringens aftale om skattelettelser på arbejdsindkomst.
Det er en historisk aftale, for det er første gang i nyere tid, at der gennemføres nettoskattelettelser, som ikke samtidig modsvares af kompenserende stigninger i andre skatter og afgifter.
Ganske vist er det ikke første gang i nyere tid, at man oplever lempelser i beskatningen af arbejde, men til gengæld må danskerne denne gang ikke affinde sig med, at der i stedet indføres nye skatter såsom grønne afgifter eller sker forringelser i fradragsmulighederne. Med skatteaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti blev det for alvor bevist, at med den sammensætning, Folketinget har fået efter valget i november 2001, er der skabt vilje til at få gjort op med årtiers stigende skatter.
Straks efter regeringens tiltræden gik man sammen med Dansk Folkeparti i gang med at indføre skattestoppet.
Det næste store skridt er så, at der nu er indgået en aftale om reelle skattelettelser.
Konkret går skatteaftalen ud på, at der indføres et beskæftigelsesfradrag på 2,5 pct. af den del af arbejdsindkomsten, der ligger under mellemskattegrænsen.
Samtidig hæves grænsen for, hvornår man skal betale mellemskat, ekstraordinært med 12.000 kr. hvert år de næste 4 år, dvs. i alt 48.000 kr.
Det bevirker, at alle beskæftigede får en skattelettelse, og at antallet af personer, der betaler mellemskat, bliver reduceret med ikke færre end 750.000.
Det svarer til 40 pct. af alle mellemskatteyderne.
Samtidig skabes der et øget incitament til både at gøre en ekstra indsats i sit arbejde og få ledige til at påtage sig et lavtlønnet job.
I forhold til regeringens oprindelige udspil til skatteaftalen, hvor der var kalkuleret med skattelettelser for 10,6 mia. kr., er der taget 1 mia. kr. ud, så skattelettelserne i alt løber op i 9,6 mia. kr.
Til gengæld har Dansk Folkeparti fået indført i aftalen, at der afsættes 1 mia. kr. til bl.a. folkepensionister med lav indkomst og andre initiativer inden for social- og sundhedsområdet.
Udmøntningen af disse penge aftales på et senere tidspunkt mellem aftaleparterne.
Jeg må også betegne det som Dansk Folkepartis fortjeneste, at skattelettelserne har fået den sociale profil, som de nu har fået.
Efter regeringens tiltræden gik diskussionen jo på, om det var mellem- eller topskatten, der skulle lettes.
Nu er det så endt med, at det er en kombination af beskæftigelsesfradrag og mellemskat, som er målrettet den nederste del af indkomstskatten, og jeg vil godt tilegne Dansk Folkeparti æren for en stor del af den ændring.
Med disse ord skal jeg anbefale lovforslaget til vedtagelse.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
... og det viser undersøgelser fra Finansministeriet, at de, der betaler mest, er dem, der er i bunden.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Først til fru Rosenkrantz-Theil
: Det er ganske rigtigt, at fru Hansen på 80 år, medmindre hun selvfølgelig har et job, hvilket de færreste på 80 år har, ikke får glæde af skattelettelserne, men nu er det jo sådan, som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, at Dansk Folkeparti har fået afsat 1 mia. kr. til forbedringer inden for social- og sundhedsområdet og til forbedringer for pensionister med lav indkomst, og der skulle fru Hansen meget gerne få en del af de penge til at få forbedret sin levestandard for.
Sådan ser vi ikke på verden, og det er jo så en af forskellene på vores partier.
Hr. Vernersen mener, at jeg er inde i en vildfarelse, og han mener åbenbart også, at så snart en kommune er nødt til at spare eller ikke kan udvide forbruget med lige så meget, som den plejer hvert år, så skal man spare på børnene og på de ældre.
Det er åbenbart sådan, man tænker i Socialdemokratiet, og det er åbenbart også sådan, man gør i hr. Vernersens partis kommuner rundtomkring.
Det er sådan, man sparer.
Jeg kan da sige, at i den kommune, jeg selv bor i, er det daginstitutionerne, der har fået et hak opad - selv om jeg med mit kendskab til økonomien i kommunen sagtens kunne have fundet noget, der var bedre - og det er også indkøbsordningen for pensionister, som ryger en tur.
Og det er hr. Vernersens parti, der gør det, på grund af at de ikke kan finde ud af at prioritere.
Jeg kan kun sige til fru Barfod, at det er faktuelt forkert, hvad fru Barfod siger.
Ærlig talt, hvis fru Barfod vil diskutere kommunalpolitik i Hvidovre Kommune, så synes jeg, hun skal overlade det til fru Falcon, som måske har mere indsigt i det.
Og mere er der ikke at sige om det.
Fru Falcon har da ret i, at det koster noget en gang imellem.
Men jeg er så ikke enig med fru Falcon i, at der skal være nogle penge til det kulturelle område.
Jeg mener, at det kulturelle område er et luksusområde, hvorpå man kan bruge overskydende midler, når man har dækket alle de basale behov.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Først den bemærkning til hr. Mikkel Dencker, at en region, der ikke har nogen kulturelle tilbud, har heller ingen erhvervsmæssig udvikling og dermed ingen beskæftigelse, og derfor vil den i hvert fald gå meget kraftigt imod den målsætning, der skal opfyldes, hvis man overhovedet skal have midler til de her skattelettelser.
KL. 11.10
Men det, jeg godt vil spørge hr. Dencker om, er, om han er opmærksom på det, der sker bl.a. ude i vores amter i øjeblikket.
Såvel i Nordjyllands Amt som i Århus Amt ligger der nu offentligt tilgængeligt meget præcise oversigter hos amtsrådsmedlemmerne til behandling af konsekvenserne af den politik, som Dansk Folkeparti har tilsluttet sig her, som vil betyde sygehuslukninger, som vil betyde gymnasielukninger, som vil betyde, at man får en dramatisk beskæring, også på de områder, som Dansk Folkeparti påstår, at de gerne vil beskytte.
Dansk Folkeparti har eksempelvis liggende et beslutningsforslag, der vil lave et forbud mod, at amter må nedlægge sygehuse.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Det kan være, at de 6,9 mia., som optrådte i debatten på et eller andet tidspunkt, skyldes, at man har en mere forsigtig og måske mere realistisk vurdering af det tilstedeværende råderum, end regeringen har.
Det kunne være en del af forklaringen.
Jeg stillede to spørgsmål før til fru Charlotte Dyremose, som jeg selvfølgelig gerne vil have svar på.
For det første: Fru Charlotte Dyremose siger, at det her skal give folk lyst til at gøre en ekstra indsats, lyst til at gå i arbejde.
Hvis vi så ser på den gruppe af mennesker, som i dag er på overførselsindkomst - lad os bare antage, at der er nogle af dem, som ikke gider at arbejde, fordi det ikke kan betale sig for dem, det er en anden situation, men lad os nu antage, det er det, der er fru Charlotte Dyremoses forudsætning - hvor mange af dem tror fru Charlotte Dyremose så, der får lyst til at gå i arbejde ved, at de får 6 kr. mere om dagen?
Sådan i grove tal.
Hvor mange vil fru Charlotte Dyremose forvente kommer i arbejde?
Og vil fru Charlotte Dyremose selv få mere lyst til at gå i arbejde for 6 kr. mere om dagen? Så vil jeg også stille et andet spørgsmål: Hvis vi er
det skattesystem endnu mere kompliceret ved at indføre et beskæftigelsesfradrag, som gør det fuldstændig umuligt at beregne sin egen skat?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Det var et fantastisk og også rigtig godt konservativt udtryk, fru Charlotte Dyremose kom med heroppefra.
Citat: Det betyder ikke så meget, hvad man får, bare man får noget.
Man kan se for sig, at man ude på godset siger til tjenestepigen: Vær glad for, at du er her.
Et lille klap på skulderen, og senere kunne det måske blive til, at hun får en forfremmelse af en eller anden konservativ ledelse.
Det betyder ikke så meget, hvad du får.
Et rigtig godt konservativt synspunkt, som jeg synes, det er befriende kommer frem her.
At det her så skal betales af halvanden million pensionister, førtidspensionister, SU-studerende, alle, der ikke får, synes jeg er beskæmmende, men det betyder jo ikke så meget i fru Charlotte Dyremoses univers, helt åbenbart.
Lad dem bare betale.
De har jo rigeligt.
Pengene skal komme et sted fra.
Kommunerne siger, at det bliver dem, der kommer til at betale.
Jeg kan se, fru Charlotte Dyremose ryster på hovedet.
Jeg må sige, at det måske er sådan, at den viden, der er til rådighed, i hvert fald ikke har belastet fru Charlotte Dyremose.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Jeg skal selvfølgelig straks starte med at takke hr. Erik
Mortensen for at korrigere tallet.
Det er naturligvis 9,6 mia. kr., der nu bliver lavet skattelettelser for.
Og så skal jeg sige til hr. Erik Mortensen, at jeg godt kan huske det oprindelige konservative oplæg.
Det ligger stadig på vores hjemmeside, hvis nogen skulle være interesseret i at se det.
Jeg kan faktisk også sige det samme til hr. Anders
Samuelsen
Hr. Anders Samuelsen kender også det konservative oplæg, og jeg kan stadig væk ikke undgå at være temmelig fornøjet over, at der nu bliver gennemført skattelettelser for 9,6 mia. kr. Til hr. Jacob Bukstis bekymringer: Det er jo sådan, at denne her regering har vist, at den har kunnet holde fast i den økonomiske målsætning, som blev sat op af den tidligere regering, men som ikke blev overholdt af den tidligere regering.
Vi holder fast i de målsætninger, vi gennemfører de målsætninger, der er.
Og så kan jeg altså heller ikke synes andet, end at det er ret rimeligt, at når vi nu har en arbejdende befolkning, som er dem, der skaber væksten i vores samfund, den vækst, der gør, at der hvert år er flere penge i kommuner og amter bl.a. til det sociale område, så skal de også have en større del af den vækst, som de selv har været med til at skabe.
Det er det, der sker med det her forslag, og det mener
jeg de mennesker har fortjent.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om den konservative ordfører nu også er helt tryg ved det, som den konservative ordfører er så begejstret over.
Jeg står her med Børsen, som jo ikke kan beskyldes for at være noget socialdemokratisk kampskrift, lederen fra den 25. marts 2003, hvor der står, jeg citerer: »I forhold til planen fra januar 2001 koster skattestoppet alene 10,1 mia. kr. i 2010 i tabt skatteprovenu.
Oveni skal lægges de bebudede skattelettelser, som i disse uger forhandles på plads mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og desuden kommer den nødvendige ophævelse af 24-timers-reglen for grænsehandel med vin og spiritus.
Den samlede pris er ifølge Finansministeriet 24,5 mia. kr. i 2010 i manglende skatteindtægter.
Hvis beskæftigelsen stiger med 87.000 frem til 2010, og hvis den offentlige sektor begrænser sin vækst til 0,5 pct. af BNP fra 2005, så hænger »Danmark 2010« fortsat sammen.
« Så kommer der, at alle økonomer advarer mod det her, og så står der: »Nu kan ingen se ind i fremtiden og fælde dom over, hvorvidt VK-regeringen kan levere de gratis skattelettelser, men faktum er, at arbejdsløsheden stiger, og historien fortæller, at det er vanskeligt at holde den offentlige sektor nede.
Hvad siger fru Charlotte Dyremose til det?