Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-03:
Først og fremmest rigtig mange gange tillykke til de 2.847 nye danske statsborgere, som er sluppet igennem nåleøjet og har fået del i de almindelige demokratiske rettigheder som f.eks. stemmeret i det her land.
Jeg vil godt komme med sådan et stille lønligt håb om, at de 2.847 måske vil medvirke til, at vi ved næste valg kan få væltet det flertal, som i dag gør arbejdet i Folketingets Indfødsretsudvalg til en farce.
Tre eksempler på, hvorfor det er en farce: For det første: En række mennesker får hvert år afslag på indfødsret uden nogen som helst begrundelse, uden de har den fjerneste mulighed for at klage over afgørelsen.
Selv om de kan have nok så gode argumenter, har de ikke mulighed for at få afprøvet disse argumenter.
Det handler om mennesker, som Politiets Efterretningstjeneste har påstået kan være til fare for landets sikkerhed.
De behøver ikke at have gjort noget forkert.
De behøver ikke at have overtrådt så meget som den mindste lille paragraf i lovgivningen.
De kan have opfyldt samtlige indfødsretslovens bestemmelser for ret til dansk statsborgerskab.
Alligevel kan de ikke få det.
Vi lever med andre ord i et samfund, hvor myndighederne kan fratage mennesker muligheden for at opnå en så central borgerrettighed som stemmeret til landets lovgivende magt – uden begrundelse, uden mulighed for at få afprøvet deres sag.
Vi bryster os af at leve i et demokratisk samfund, men det her er ikke et demokratisk samfund værdigt.
Jeg har rejst det her spørgsmål over for Institut for Menneskerettigheder, og de konkluderer, at det er i modstrid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Som de sammenfattende skriver: Det er instituttets opfattelse, at ansøgere, der får et sådant afslag, har krav på at få efterprøvet begrundede indsigelser mod sikkerhedsvurderingen.
Sådan er det bare ikke i dag.
Det bestemmer et flertal i Indfødsretsudvalget jo suverænt.
Og det giver et alvorligt retssikkerhedsmæssigt problem ved tildeling af statsborgerskab.
Det andet eksempel: Flertallet i Indfødsretsudvalget har tilsyneladende gennem en form for politisk aftale besluttet stort set at sætte lovens bestemmelser om dispensationer for manglende danskkundskaber ud af kraft.
Flertallet har simpelt hen strammet praksis, så stort set ingen får dispensation.
Det rammer f.eks. torturofre eller andre, som på grund af fysiske eller psykiske problemer ikke er i stand til at bestå de nødvendige danskprøver, mennesker, som på trods af svære sociale problemer alligevel ønsker at være en del af det danske samfund med rettigheder og pligter.
Dem træder flertallet i Indfødsretsudvalget på.
De får at vide: Du er ikke god nok til dansk statsborgerskab.
Det er efter min mening et tarveligt menneskesyn, og flertallets begrundelse er: Vi har ret til at beslutte, hvad vi vil.
Det er jo netop problemet.
Flertallet i Indfødsretsudvalget har ret til at beslutte, hvad de vil angående de mange sager, der behandles i udvalget, og det uanset hvad der står i loven.
Det tredje eksempel på farcen: For tiden bliver der øjensynligt ført forhandlinger – det fremgår af pressen – om opstramninger af, hvem der kan få dansk indfødsret.
Det er lukkede forhandlinger.
Vi er nogle, som jo ikke ved, hvad det handler om, vi ved det fra pressen, men det er jo ikke altid, det er rigtigt; det er nogle forhandlinger, som går ud på øjensynligt at opstramme de regler, der er omkring tildeling af dansk indfødsret.
Hvad er det så, det går ud på, det her?
Den anerkendelse og den ret til f.eks. at kunne sætte sit kryds, når der skal stemmes til folketingsvalg, vil man ikke give dem.
Jeg tror, at det her kan føre til katastrofer.
Jeg tror, at det kan føre til, at når folk som de her mennesker, der gerne vil anerkendes som en del af det danske samfund, ikke får den anerkendelse, så bliver de måske sure, de bliver i hvert fald meget lettere opfanget af grupper, som vil ekstremisme i det her samfund.
Jeg kunne egentlig blive så forbandet over den behandling om sager om indfødsret, som jeg er vidne til, at jeg kunne have lyst til at stemme imod det her forslag.
Men der findes jo alligevel ikke kun én, men 2.847 gode grunde til at stemme for, nemlig de 2.847, som på trods af et håbløst system alligevel får dansk statsborgerskab med det her lovforslag, så af hensyn til dem vil Enhedslisten stemme for forslaget.