runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Wittrock (S), 2004-01-22:
Støj er en stor belastning for mange mennesker og påvirker sundhed og velbefindende.
Støj kan medføre hovedpine, søvnbesvær og indlæringsproblemer, forhøjet blodtryk, forøget risiko for hjerte-kar-sygdomme og hormonelle påvirkninger og stress.
Det er derfor helt nødvendigt, at vi arbejder for at reducere den generende støj, for så kan vi nemlig alle sammen få en bedre hverdag.
Socialdemokratiet er meget optaget af at sikre, at de kilder, der udsender støj over de fastsatte grænseværdier, fjernes eller dæmpes.
Men det er en forudsætning for, at vi kan sætte effektivt ind, at vi kan finde kilden til problemerne.
EF-direktivet om vurdering og styring af ekstern støj er et vigtigt middel til at sikre dette udgangspunkt.
Den eksterne støj møder vi i mange sammenhænge i hjemmet, under transport og i fritiden, og for alt for mange mennesker er høje støjniveauer den direkte årsag til en dårlig livskvalitet.
En del af de høringssvar, der er modtaget, lægger op til en diskussion af, hvor ansvaret for udarbejdelsen af støjkortlægning og handlingsplaner bedst placeres.
I et par af svarene udtrykkes der bekymring for, hvorvidt de myndigheder, der er nævnt i bemærkningerne til lovforslaget, vil være de mest hensigtsmæssige til at varetage opgaven.
Det har vi i Socialdemokratiet noteret os og ser frem til at diskutere spørgsmålet nærmere i forbindelse med de kommende udvalgsbehandlinger.
Et andet spørgsmål kunne være, om det ikke er muligt at lave kortlægningen og handlingsplanerne lidt hurtigere.
For de borgere, som er plaget af det nu - dvs. de borgere, der er plaget af de eksisterende anlæg, som meget af diskussionen før min ordførertale drejede sig om - vil det jo være uhyre længe at vente på, at man først efter 2008, hvor den første kortlægning skal være klar, kan begynde at planlægge, hvordan man så gør noget ved det, og man skal også have det indarbejdet i budgetter.
Det har jo traditionelt været i Trafikministeriets regi, at man har lavet de der investeringer i vejanlæg, men det kan være, at det bliver bedre, når vi fremover har to ministerier til at snakke om det.
Vi spørger altså, om det er muligt at gøre det her en lille smule hurtigere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Nu er det sådan, at man kan bruge uanede ressourcer på det her område for at nedbringe støjen, og det er selvfølgelig nødvendigt, at man som et ansvarligt politisk parti og som regering bruger ressourcerne så fornuftigt som overhovedet muligt.
Med støjhandlingsplanerne og målingerne af støjen ude lokalt får vi et godt redskab, for så får politikerne og borgerne mulighed for at se, hvor støjproblemerne er, og vi får mulighed for at sætte ind der, hvor problemerne er størst.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Det synes jeg er et bemærkelsesværdigt svar, for nu kan jeg forstå, at problemet med støjpuljen var, at den var for lille.
Den tilkendegivelse vil jeg gerne sige tak for.
Det er så lidt underligt, at man først nedlægger den for derefter at gøre den endnu større.
Men det skal vi så ikke rode i, hvis det er sådan, at regeringspartiet Venstre er klar til at afsætte endnu flere penge.
Jeg vil så bare slutte med at spørge: Betyder det, at det også får konkrete konsekvenser for f.eks. metroprojektet på Amager, der jo har meget store støjproblemer?
Beboerne har bedt om en rimelig løsning, og jeg tolker hr. Lilleholts bemærkninger sådan, at de selvfølgelig også må have krav på en rimelig løsning.
Skulle det ikke forstås sådan?
Jytte Wittrock (S), 2004-01-22:
I vores regeringstid var der de der investeringsplaner på trafikområdet, og det er det, jeg kender mest til.
Jeg er ikke bekendt med - og det kan være, at det er mig, der har manglende viden - at vi har haft strategiplaner på miljøområdet specielt investeringsmæssigt, men det kan være, det er, fordi jeg ikke er oplyst nok og er forholdsvis ny i Miljø- og Planlægningsudvalget.
Men jeg ved, at det, vi havde af strategier på trafikområdet, var indeholdt i 10-års-planerne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Nu kan man sige, at den tidligere pulje jo ikke var særlig stor.
Der var afsat 200 mio. kr. over 10 år, altså 20 mio. kr. om året.
For de penge er det alligevel begrænset, hvad man kan få.
Det afgørende er, at vi ved fremtidige projekter er enige om her i Folketinget, at der afsættes penge til at sikre, at der bliver en ordentlig støjafskærmning.
Derudover er det meget vigtigt, at kommuner og amter gør en indsats.
90 pct. eller deromkring af støjproblemerne er rent faktisk problemer, der er ude i amter og kommuner.
Derfor er det vigtigt, at vi presser på, så amter og kommuner også gør en indsats for at nedbringe støjen.
Det var ingen fejl.
Det er jo således i politik, at der er vi nødt til at prioritere: Vil vi nedbringe ventelisterne, vil vi gøre noget for de ældre og de gamle og på en række områder?
Omvendt vil jeg også godt sige, at med handlingsplanen her og med vores meget positive indstilling signalerer vi, at vi gerne vil gøre noget, fordi vi ved, at støj er et alvorligt problem for mange mennesker.
Det er noget, der påvirker folk psykisk, socialt, i dagligdagen på den ene den anden måde.
Det er et højt prioriteret emne og et område, hvor vi gerne vil gøre noget inden for de muligheder, som samfundet nu afsætter til det.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Det betyder, hvis jeg skal oversætte det til dansk, at man har fortrudt, at man nedlagde støjpuljen.
Det har ikke noget at gøre med, at man render fra det, for det kan man ikke, det er jo en kendsgerning, at den er nedlagt.
Det har man gjort, og det ved alle.
Nu vil hr. Lilleholt gerne være med til, og jeg går ud fra, at det dækker hele Venstre, når han som ordfører siger det, at lave noget tilsvarende som det, man nedlagde, og sikre, at der bliver gjort en indsats for de mange mennesker, der er plaget af støj.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Jeg forsøger ikke på at rende fra, at vi har nedlagt støjpuljen.
Jeg giver i dag et tilsagn om, at der er nogle forhandlinger senere på måneden med partier, som her i Folketinget har påtaget sig et ansvar.
Jeg vil gerne gøre, hvad jeg kan for at påvirke de forhandlinger i retning af, at der også for fremtiden bliver afsat penge til også at løse støjproblemer ved eksisterende vejbebyggelser.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Betyder alle de her positive tilsagn fra hr. Lilleholt, at Venstre har fortrudt, at man afskaffede støjpuljen, og at man nu er indstillet på at genoprette den, eventuelt i en endnu mere effektiv form, og at man i hvert fald nu vil gøre en indsats efter i første omgang at have nedlagt støjpuljen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Det er vi faktisk ganske enige med hr. Jørn Dohrmann i.
Vi vil gerne bidrage til at sætte det her på dagsordenen, og uanset EU er det et vigtigt område for regeringen at gøre en indsats på inden for de rammer og den økonomi, der er til stede.
EU har medvirket til at sætte støj på den europæiske dagsorden og dermed også på dagsordenen i de enkelte medlemslande.
Det mener vi rent faktisk i Venstre ikke er så ufornuftigt.
Det er også fornuftigt, at EU har opstillet nogle ensartede regler for måling af støj, således at man kan sammenligne de enkelte lande med hensyn til, hvor godt det går med at nedbringe støjen.
Endelig kan man sige, at det måske vigtigste er, at EU kan være med til at presse producenterne, f.eks. bilproducenter, flyproducenter og andre, til at begrænse støjen ved kilden, for lykkes det at begrænse støjen ved kilden, undgår vi jo også mange af de efterfølgende støjproblemer.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg vil godt spørge hr. Lars Christian Lilleholt: Hvor er det lige, man har haft problemet inden for EU, siden der skal et EF-direktiv til, for at man vil lave de her ting?
Vi kan jo allerede i dag lave sådan en kortlægning. Med det her støjdirektiv fastlægger man jo heller ikke nogen grænseværdier for støjgenerne.
Hvad har Venstre tænkt sig at gøre for at kommunikere det bedre ud til borgerne og få nogle klare regler for, hvad der skal ske her?
Jeg mener også, det er godt, at Venstre har tilkendegivet, at det ikke er EU, der skal komme med de regler, der skal være på det her område.
Det er et nationalt anliggende.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Det er jo korrekt, at det kun er ved kommende vejprojekter, at der er afsat penge.
Her har Det Radikale Venstre jo påtaget sig et ansvar og sidder med omkring bordet og har dermed også mulighed for at påvirke tingene.
Det er jo fordelen, når vi i det her Folketing påtager os et ansvar.
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-22:
Skal jeg forstå det sådan, at det bare er ærgerligt for alle dem, der i dag bor ved allerede eksisterende vejstrækninger med meget stor støjbelastning, fordi det kun er der, hvor der skal udvides og bygges nyt, der skal gøres noget?
Når jeg spørger, er det jo, fordi regeringen som bekendt har skåret støjpuljen væk, og derfor er der ikke nogen penge til at forbedre forholdene, men det kunne jo godt være, at vi kunne forsøge at finde nogle penge i fællesskab.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Hvis der nu opstår en situation, hvor der ikke er afklaring i 2013, hvor der kommer et nyt forslag til retsakt, jeg går ud fra, der menes et 8. eller 9. eller 10. forslag til ændring af direktivet, så har vi jo i den danske lovgivning en bemyndigelse, hvis det forslag, ministeren har fremsat, bliver vedtaget.
Hvis det nu faktisk er sådan, at der er en risiko for, at der kan ske en forringelse ved en efterfølgende direktivændring, kunne vi så ikke få indført i lovforslaget, at den bemyndigelse bliver lavet om, således at hvis der er et nyt direktiv, så skal der også være en ny lov her i Danmark?
Vi er i Enhedslisten bekymret for alle de bemyndigelser, ministeren får.
Det kan jeg ikke komme bort fra at vi er, for det er jo stribevis af bemyndigelser.
Hver gang ministeren kommer med et lovforslag, så er det fyldt med bemyndigelser.
Tidligere havde man altså den opfattelse, at støjpuljen ikke var nødvendig, nu kan jeg forstå, og jeg går ud fra, at hr. Lilleholt taler som sit partis ordfører, altså på vegne af regeringspartiet Venstre, at man har den opfattelse, at der må afsættes flere midler og gøres en ekstra indsats.
Hvis det er rigtigt forstået, skal jeg ikke klandre hr. Lilleholt for, at man er blevet klogere.
Det er en ret, man har, og det er jo efter min opfattelse fortjenstfuldt at kunne blive klogere, men man behøver jo ikke at knytte en række bortforklaringer til det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Er det ikke en smule sølle, at man gør det her til et meget stort spørgsmål i dag, og så har Det Radikale Venstre alligevel ikke været i stand til at få det gennemført og få det gjort til et centralt element i forhandlingerne?
Så vil jeg også gerne spørge hr. Martin Lidegaard: De 20 mio. kr., der var afsat hvert år under den tidligere regering, hvad er de blevet anvendt til?
Morten Homann (SF), 2004-01-22:
Jeg er sådan set ikke uenig med hr. Jørn Dohrmann i, at de her ting kunne man godt foretage alene i Danmark.
Det var sådan set ikke noget, man behøvede at have et EF-direktiv til.
Så jeg vil bare lige spørge hr. Jørn Dohrmann, om ikke han kan bekræfte, at uanset at der ligger et EF-direktiv, er der sådan set ikke noget til hinder for, at vi her i Folketinget kunne blive enige om i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, at der var nogle strammere regler, som vi ville gennemføre, uanset at det ikke var det, der stod i EF-direktivet, men at vi kunne stramme op på det.
Det vil jeg have hr. Jørn Dohrmann til at bekræfte.
Så vil jeg godt spørge hr. Jørn Dohrmann, om vi eventuelt kunne prøve at finde et fælles fodslag omkring det at indskrive nogle skærpede grænseværdier i et forslag som det her og måske også løse det problem, som hr. Jørn Dohrmann ganske rigtigt peger på, nemlig at det omfatter en for lille del af landet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Det er jo sådan, at Det Radikale Venstre deltager i forligene
på trafikområdet
Det synes jeg er meget tilfredsstillende.
Er det sådan, at Det Radikale Venstre under de forhandlinger har gjort det til et ultimativt krav, at man ønsker penge afsat til det her område?
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-22:
Det kan man rolig sige ja til, eftersom det er os, der har bedt om at få det på dagsordenen, så vi kommer med stor glæde og kigger på, hvad regeringen har i posen til os om det her.
Det tror jeg også godt vi kan blive enige om.
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
Jeg synes, det er klædeligt, at Det Radikale Venstre gerne vil være med til at kigge fremad; det vil vi også meget gerne, og derfor glæder vi os til mødet sidst i januar måned, hvor vi håber, vi finder en løsning på de her ting.
Og er det ikke korrekt, at Det Radikale Venstre også er interesseret i at finde en løsning på de her støjproblemer og støjpenge?
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-22:
Den tidligere regering gjorde det, at den lavede en støjstrategi, som jeg nævnte, i 1993, og den afsatte så - nu må fru Helle Sjelle ikke hænge mig op på, om det var fra 1999 eller 2000 - en støjpulje, som man skulle bruge til at igangsætte det her. Der er meget, der tyder på, at vi ikke er nået særlig langt med det, det viser jo i hvert fald regeringens handlingsplan, det skal jeg være den første til at medgive, men i stedet for at slås om, hvem der har ansvaret for hvad, synes jeg, at vi skal kigge fremad og være enige om, at vi vil gøre noget for det i fremtiden.
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Martin Lidegaard, hvorfor Det Radikale Venstre så ikke noget tidligere har gjort noget ved det her problem.
Man må jo sige, at Det Radikale Venstre har siddet i regering frem til 2001, så det her er noget med at rette op på mange af fortidens synder.
Det er vi villige til i Det Konservative Folkeparti, vi glæder os til mødet her sidst i januar måned, hvor vi skal se, om vi kan finde en løsning på disse støjproblemer.
Men man må bare sige, at Det Radikale Venstre har været med til at have magten frem til 2001, så jeg vil gerne spørge Det Radikale Venstre, hvorfor man ikke har gjort noget ved det noget før.
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-22:
Som flere ordførere har været inde på, er det jo vanskeligt at være imod L 108.
Det er en implementering af støjdirektivet, som man kun kan gå ind for, men som flere har sagt, er det interessante jo den følgelovgivning, vi kommer til at lave på implementeringen af det - hvor ambitiøse er vi, hvor hurtige vil vi være?
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre har foreslået, at vi etablerer en støjpulje, der skal svare til 1 pct. af det samlede vejbudget om året på minimum 20 mio. kr., for at vi kan komme i gang med også at rette op på de eksisterende problemer, der er.
Det bliver meget svært
at nå den målsætning, som vi satte os tilbage i 1993, om at have reduceret støjen for de 150.000 meget belastede boliger i Danmark dramatisk, men vi skal i gang, og jo før vi kommer i gang, jo hurtigere bliver vi færdige, også selv om vi alle sammen ved, at det tager lang tid. Jeg er derfor glad for, at Venstres ordfører kvitterede, og jeg ser frem til det møde, vi skal have i forligskredsen bag trafikforliget i forbindelse med måske at finde en løsning på den del af problemet.
Siden Det Radikale Venstre fremsatte forslaget her i starten af januar har vi modtaget et hav af mail fra folk, der er generet af alt fra skydebaner til høns.
Det har jo givet anledning til lidt overvejelse om, hvorvidt vi egentlig har en fyldestgørende lovgivning på det her område.
Jeg synes, det er en god anledning til her under udvalgsarbejdet at kigge hele vores system igennem.
Det er jo klart, at vi hverken kan eller vil beskytte os imod alle former for støjpåvirkning, det er jo trods alt også en del af livet, men der er omvendt heller ikke nogen tvivl om, at støjproblemer udgør et stigende problem i vores samfund - lige fra unge på diskoteker til vejstøj.
Hvis vi ikke tager det problem alvorligt, er det en af de forureningsformer, som vi kommer til at betale mest for både menneskeligt og samfundsøkonomisk.
Så ja til forslaget og et tilsagn om, at vi i hvert fald vil deltage aktivt og stille krav om, at vi også gør noget ved det i Danmark.
Morten Homann (SF), 2004-01-22:
I SF er vi meget optaget af at få løst det problem, der ligger i, at der er mere end 1 million mennesker i Danmark, som er belastede af støj i en eller anden grad, at der er flere hundrede tusinde boliger, som er voldsomt belastede af støj, og at der, hvis vi skal løse det her problem, bliver nødt til at blive sat handling på bordet øjeblikkelig - ikke bare kortlægning, men altså også handling - for at få nedbragt de støjgener, der er.
Det er i det lys, man skal se det beslutningsforslag, som SF har fremsat, om at lave en decideret strategi, en decideret handlingsplan, som også indeholder konkrete initiativer til at nedbringe støjen.
Det lovforslag, som ligger her, er jo en svag afglans af det, der er behov for for at løse problemet. For det første drejer det sig alene om en kortlægning af støjproblemet.
Der er ikke nogen rigtige initiativer til faktisk at nedbringe støjen for så meget som en eneste bolig, og der er ingen pligt til at handle, uanset hvad kortlægningen måtte vise.
Det er jo handlingen, der betyder noget, hvis folk skal have en hverdag, hvor de ikke er så plagede af støj som i dag, og derfor er forslaget i den forstand helt utilstrækkeligt.
Vi snakker om en tidsplan, som rækker 3-4 år ud i fremtiden for hovedstadsområdet, og for de tre øvrige store byer i Danmark er det frem til 2012.
Så vi skal 8-9 år ud i fremtiden, før man har en kortlægning alene af de fire største byer i landet.
Hvad de øvrige indbyggere i landet skal gøre, melder forslaget ikke noget om.
Så tidsplanen er uambitiøs, og den mængde byer, som er omfattet, er også uambitiøs.
Endelig kan man hæfte sig ved, at den kreds af virksomheder, som der også er peget på i flere af høringssvarene er omfattet af forslaget, er ganske snæver. Det billede, der tegner sig bagefter, er, at regeringen har søgt at slippe ud af det her problem så let, som man overhovedet kunne.
Det her lovforslag er udtryk for det minimale, som man overhovedet kan slippe af sted med uden at få en EU-sag på halsen.
Man kunne ikke have gjort det mere slapt end det her, uden at man var kommet i konflikt med EU-retten.
Det synes vi i SF er for sølle og for uambitiøst og er at svigte de mange mennesker, for hvem støjen er en voldsom gene i hverdagen.
Så derfor er der behov for ikke alene at kortlægge - kortlægning kan være godt nok - men at kortlægge
bredt, kortlægge snart og ikke mindst følge kortlægningen op med handling.
Nuvel, det er et skridt i den rigtige retning, men det er et skridt, som man skal have fat i både lup og mikroskop for at se, og der er brug for at følge det her skridt op med konkret handling.
Der må man sige, at der har regeringen absolut intet at byde på.
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
Udgangspunktet for Europa-Kommissionens grønbog fra 1996 om fremtidens støjpolitik var, at flere og flere mennesker i dag er plaget af støj, bl.a. fra transportmidler og maskiner.
Selv om teknologien har givet os mere støjsvage personbiler, lastbiler og fly, er det samlede støjniveau steget, bl.a. på grund af mere intens trafik.
Alene for os her i Danmark vurderes det, at omkring 700.000 boliger er belastede af støj fra vejtrafikken, som ligger over den danske vejledende grænseværdi, dvs. over 55 dB, heraf er ca. 150.000 boliger stærkt støjbelastede, dvs. hvor støjen er over 65 dB.
Det er alt, alt for mange.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for, at EU i de senere år har sat fokus på støjgenerne.
Ifølge Kommissionens oplysninger bliver mennesker mere irritable og kan få søvnproblemer eller i værste fald hjerte- og kredsløbsforstyrrelser af for høje støjniveauer. Verdenssundhedsorganisationen, WHO, taler desuden om forringede indlæringsevner hos støjbelastede mennesker.
Vi er da også enige i den betragtning, at eftersom kilden til støjproblemer i langt de fleste tilfælde findes lokalt, skal foranstaltninger til at modvirke støjproblemer i al væsentlighed træffes nationalt i medlemsstaterne, sådan som der lægges op til i det EF-direktiv, der blev vedtaget i 2002.
Vi får således i vidt muligt omfang selv mulighed for at tilrettelægge den indsats og de konkrete tiltag, der skal gælde her i Danmark.
Til gengæld er vi så forpligtet til at skabe overblik over støjpåvirkningerne gennem udarbejdelse af støjkort og støjhandlingsplaner efter ensartede standarder og metoder.
Vi kan fuldt ud støtte, at man på denne måde vil kunne sammenligne støjproblemer og deres udvikling over tid, ikke bare fra forskellige lokaliteter her i landet, men over hele EU.
Det er endvidere tilfredsstillende for os, at der bliver sat fokus på støjproblemerne der, hvor behovet er størst, nemlig i de større byområder og ved de færdselsårer, der har den tætteste trafik.
I Det Konservative Folkeparti er vi således tilfredse med den balance, der er skabt mellem på den ene side EU-reglerne og på den anden side vores muligheder for at finde frem til de løsninger, der egner sig bedst for os i Danmark.
Der er dog grund til at være opmærksom på debatten om indførelse af konkrete EU-grænseværdier for støj fra forskellige transportmidler og maskiner, noget, som også Kommissionen omtalte i 1996-grønbogen.
Vi vil fortsat koncentrere os om at opnå de bedst mulige løsninger for at få gjort noget ved et stigende og efter vores opfattelse uacceptabelt støjproblem for en stor gruppe mennesker.
Det her fremsatte lovforslag kan vi derfor give vores fulde støtte.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Nu er det jo en forhandlingssituation, og det er jo ikke kun Dansk Folkeparti, der bestemmer, hvordan de her ting skal prioriteres.
Der er forskellige partier med i sådan nogle forlig, og der er det også, man får sin indflydelse
, hvis man ellers vil være med til at prioritere.
Der er selvfølgelig nogle partier, der holder sig helt udenfor og ikke ønsker at deltage i den prioritering, men det er jo et valg, man tager, om man vil være med til at prioritere.
Derfor vil Dansk Folkeparti gerne være med til at prioritere, og derfor vil vi jo også komme til alle de forhandlinger, vi bliver indbudt til på alle områder.
Jeg håber, at alle partier i Folketinget vil være med til at sætte det her højt på dagsordenen også i fremtiden og ikke kun være passive.
Jytte Wittrock (S), 2004-01-22:
Så vil jeg gerne spørge: Hvis der er vilje til også fremover at prioritere, vil man så prioritere efter, at de, der har størst behov, først skal have rettet op på deres støjgener?
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Jeg tror ikke, det er nødvendigt efter den debat, der har været indtil nu, at jeg behøver at belære hr. Dohrmann om, at der var en støjpulje på 20 mio. kr., som den nuværende regering med Dansk Folkepartis stemmer fjernede, og hr. Dohrmann kan vel også bekræfte, at der var
store og mange protester fra det åbne land, og at der var folk, der kom i klemme.
Men det betyder altså, at hr. Dohrmann står på Folketingets talerstol og siger, at det her kunne man have gjort noget før og alt muligt andet, men når jeg helt konkret stiller det spørgsmål, om man vil være med til, at det her bliver rykket frem, så vi kan gå i gang med det her noget før til gavn og glæde for de borgere, der bor langs de her veje, hvad sker der så?
Vi får ikke noget svar.
Kan vi ikke få et svar her i anden runde, hvis vi stiller et konkret forslag om, at tidsfristerne bliver rykket 2 eller 3 år frem?
Det må man da lynhurtigt kunne svare på.