Tove Videbæk (KRF), 2002-04-02:
Udgangspunktet for beslutningsforslag nr. B 66 er den danske prævalensundersøgelse, der er foretaget i 1999, der bl.a. viser, at 8 pct. af landets sygehuspatienter får en sygehusinfektion oven i den lidelse, der oprindelig var årsagen til, at de blev indlagt.
På årsbasis svarer det til 80.000 patienter, og det er et problem, der ikke bare er til gene for patienterne, men som også er samfundsøkonomisk uhensigtsmæssigt.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget nævnes, at udgifterne alene i direkte behandlingsomkostninger beløber sig til mellem 1 og 2 mia. kr.
Og dertil skal så lægges udgifter til tabt arbejdsfortjeneste m.v. og naturligvis også tab af livskvalitet for den enkelte patient samt unødigt pres på ventelisterne.
Der er skrevet en del om emnet i medierne, og jeg vil bare nævne et par eksempler:
Der var en lille pige og en ældre kvinde, der blev smittet med hiv-virus under indlæggelse, tilsyneladende på grund af dårlig hygiejne fra personalets side.
Rigshospitalet blev kritiseret på grund af de beskidte og bakteriefyldte ismaskiner, som vi har hørt om i dag.
Og der stod for kort tid siden noget om snavs på gulvet
på hospitalerne i Hovedstadens Sygehusfællesskab og
om mange snavsede fingre, og de gør faktisk mere skade end nullermænd under sengene.
Personalet på sygehusene vasker kun hænder halvt så ofte, som de bør, siger professor i mikrobiologi Niels Høiby på Rigshospitalet.
Og det sidste eksempel er fra det lille Dronninglund Sygehus i Vendsyssel.
De satte sig selv i karantæne, efter at hospitalet i flere dage havde været ramt af en mave/tarmvirus, der havde sendt store dele af patienter og personale på potten med voldsom diarré.
Al trafik mellem medicinske og kirurgiske afdelinger er stoppet.
Nye patienter bliver omdirigeret til andre sygehuse, og personalet har fået indskærpet reglerne om hygiejne, oplyser cheflæge Leif Gade
Freund.
Vi er i Kristeligt Folkeparti klar til at støtte forslaget om lovgivning for at få en bedre hygiejne på linje med Norge, der har indført krav om styring af sygehushygiejnen.
Og standarderne, som skal bruges, ligger jo allerede klar til brug.
De seneste 3 år har Statens Serum Institut og Dansk Standard med støtte fra Sundhedsministeriet arbejdet på at udvikle hygiejnestandarder til de danske sygehuse, og over 100 eksperter i sundhedsvæsenet har deltaget aktivt i arbejdet med at udvikle de nye standarder.
Det drejer sig om standarder, der skal få sygehusledelsen til at gennemgå hygiejnen, samt om standarder, der i detaljer stiller krav til den enkelte sygeplejerskes og læges arbejde.
Og overlæge Ole Bent Jepsen fra Statens Serum Institut siger, at sygehusledelsen skal have et øje på hygiejnen som en direktør har på møtrikker i sin virksomhed.
Og i dag, siger han, ved de færreste sygehusledelser, hvad der sker på hygiejneområdet.
Standarderne ville være et godt redskab til at nå målet om en reduktion af infektioner med mindst 25 pct. over de næste 4 år.
Denne målsætning har tidligere været nævnt.
I starten vil det medføre ekstra tid og omkostninger for personalet, men på længere sigt vil det ikke give mere administration.
Det vil derimod helt sikkert give besparelser, afkorte ventelisterne og mindske patienternes indlæggelsestid og ikke mindst forbedre deres livskvalitet
også under indlæggelsen.
Kristeligt Folkeparti ser meget positivt på de projekter, som sundhedsministeren omtalte, og tror også, at der med tiden vil komme noget godt ud af det.
Men for at sikre patienterne på alle sygehuse bedst muligt og hurtigst muligt vil Kristeligt Folkeparti gerne støtte intentionerne og initiativerne i B 66.