runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-06-01:
Jeg tager ordet her, dels fordi Kristeligt Folkeparti ikke er betænkningsberettiget i Trafikudvalget og dels for at meddele, at vi stemmer for forslaget.
Det er ikke umiddelbart nødvendigt at tage ordet for det, men jeg synes, at det her er et dybt ansvarligt forslag, som det ikke er til at komme med hæderlige argumenter imod overhovedet.
Vi erkender, at vi betaler en pris i det samfund her, fordi vi kan lide at færdes, fordi vi kan lide at køre i bil, og nogle kan oven i købet lide at køre hurtigt.
Men det her forslag, hvor man stadig kan slippe med en bøde og uden at miste kørekortet ved op til 50 pct. overtrædelse, som hr. Søren Søndergaard så udmærket argumenterede for og beskrev, er et dybt ansvarligt forslag, og vi kan absolut anbefale, at det bliver vedtaget.
Margrete Auken (SF), 2001-06-01:
Bare en tiendedel var på Fødevareministeriets område, hvordan havde man så reageret?
Så havde vi stået oppe på de høje nagler, vi havde erklæret landet i undtagelsestilstand, alle sejl var blevet sat til for at få det her stoppet.
Men der er fuldstændig gået en klap ned, når det gælder trafikken, og den er gået så voldsomt ned, at hr. Erling Christensen, som holdningsmæssigt er tæt på det her - det er jeg enig i - står og siger, at nu går det bedre.
Nej, det går værre!
Farten stiger.
Sidste år havde vi på motorvejene, hvor der ikke burde forekomme ulykker, fordi man har fjernet al anden trafik, alle løstrafikanter og al krydsende trafik: 40 drab!
Tænk, hvis det var sket ved anden gadevold.
Så havde hele højrefløjen forlangt, at der stod en betjent på hvert gadehjørne, ikke?
Nu siger man, at hvor der handles, der spildes, og I kan da ikke komme her, når motorvejene er bygget til det.
Jeg beder meget til, at man stemmer for forslaget.
Det er på tide, at vi begynder at tage det her bare halvt så alvorligt, som vi ville tage det andre steder, hvor vores sind, sans og hjerte er intakt endnu.
Erling Christensen (S), 2001-06-01:
Jeg vil godt sige til Enhedslistens ordfører, at det var nogle flotte argumenter, hr. Søren Søndergaard kom med.
Det var jo også derfor, vi indførte grænsen på de 70 pct.
Vi har set i statistikken, at det virker.
Når vi stemmer imod, er det ikke, fordi vi ikke er enige i intentionerne.
Men vi har set, at det, vi har gennemført, har virket, og det har virket så kort tid.
Vi vil gerne give mulighed for, at det får yderligere gennemslag i den kampagne, der kører nu.
Derfor stemmer vi imod.
Vi synes, det er godt, at det, vi har gennemført tidligere, har haft gennemslagskraft, og at bilisterne har sat hastigheden ned.
Det er den vej, vi fortsat skal køre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-06-01:
Må jeg godt spørge hr. Frank Dahlgaard, om ikke han kan bekræfte, at der er stigende skepsis i ansøgerlandene over for medlemskab af Unionen, og at det betyder, at man muligvis vedtager Nicetraktaten under forudsætning af, at det er en udvidelsestraktat, og at man slet ikke får den udvidelse i den størrelsesorden, som også hr. Frank Dahlgaard ellers ønsker. Som punkt to vil jeg spørge hr. Frank Dahlgaard, om ikke han kan bekræfte, at det, man gør her med, at man ikke spørger den danske befolkning om Nicetraktaten,
i virkeligheden er et brud på en tradition, man har opbygget, nemlig at
selv om man ikke har suverænitetsafgivelse defineret efter grundlovens præmisser, så stiller man alligevel væsentlige EU-ændringer til befolkningens afgørelse og ikke alene til Folketingets. Så vil jeg bare endelig sige - jeg forventer naturligvis at få svar på de spørgsmål - at jeg naturligvis også forventer i en sag af den her karakter, at udenrigsministeren går på talerstolen, inden vi stemmer, og svarer på de spørgsmål, der er rejst.
Jeg har specielt stillet et spørgsmål omkring fortolkningen af suverænitetsafgivelsesbegrebet i forhold til det, udenrigsministeren sagde ved andenbehandlingen om en fremtidig forfatning og folkeafstemninger i forbindelse med det i forhold til Nicetraktaten og folkeafstemninger her.
Det forventer jeg naturligvis vi får et svar på, og jeg forventer også, vi får svar på de andre spørgsmål, der er stillet.
Men det mindste, vi kan forlange, må da være, at vi får svar på det omkring suverænitetsafgivelsesfortolkningen.
Søren Søndergaard (EL), 2001-06-01:
Pointen i den kampagne er, at hvis man klipper 6 km af farten, vil det redde 50 liv, og det vil spare mindst 1.400 mennesker for kvæstelser hvert år.
Konklusionen på det er jo rimelig klar: Trafikfart dræber, og den kvæster.
Den dræber og kvæster voksne, og den dræber og kvæster børn, desværre.
Det er jo også det, der er baggrunden for det forslag, som vi har fremsat fra Enhedslisten, og som vi behandler nu.
I dag er det sådan, at hvis man kører mere end 70 pct. for stærkt, bliver man frataget kørekortet og skal op til en ny køreprøve.
I vores forslag snakker vi jo ikke om sølle 6 km/t.
Gør man ikke det, er det altså ikke bare de 1.400, der bliver kvæstet, og de 50, der bliver dræbt af 6 km for høj fart
, men det er også alle de andre, der kommer til skade af den fart, der ligger over den.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-06-01:
Vil udenrigsministeren godt fortælle mig og det øvrige Folketing, hvor der er afgivet svar på det spørgsmål, der handler om suverænitetsfortolkningen?
Jeg vil gerne have det at vide, for jeg har ikke kunnet se det.
Udenrigsministeren siger klart og tydeligt under andenbehandlingen, at der ikke er tvivl om, at hvis der kommer en egentlig forfatning i 2004, som der er lagt op til, skal der være en folkeafstemning.
Men det virker bare ikke logisk, når man ikke skal have det om Nicetraktaten, for en forfatning kan man jo lave ved at lave om på spillereglerne internt i EU.
Det er derfor, det er vigtigt at få de her ting afklaret i forbindelse med behandlingen af Nicetraktaten og ikke i forbindelse med en eller anden diskussion, som kommer om nogle år i forbindelse med en ny traktat.
Vi bliver nødt til at kunne få en klar besked om noget så fundamentalt under en behandling af det her, og jeg har ikke set svaret.
Hvis udenrigsministeren kan gøre det klart, hvor svaret er, så vil jeg faktisk meget gerne, at jeg kunne få henledt min opmærksomhed på det, men jeg har ikke set det indtil nu.
Mogens Lykketoft (S), 2001-06-01:
Kun to små bemærkninger: Jeg tror, vi alle sammen kan gøre os mere umage for at inddrage befolkningen i debatten om Europas fremtid.
Det, jeg måske først og fremmest tror vi kan gøre os umage med, er at undgå de sædvanlige skyttegravsprægede diskussioner og prøve at forholde os til den dagsorden, der faktisk udspiller sig også i andre europæiske lande, forholde os åbent diskuterende til den.
Så tror jeg faktisk, vi kan få en større folkelig debat, for man kan jo ikke helt afvise, at befolkningen er en lille smule træt af den måde, vi diskuterer EU på.
Det er en antagelse; man kan ikke helt afvise det.
Det tror jeg ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Ja, det virker lidt underligt, at man efter en sag, som har så stor betydning som den her, som man fra flertallets side reelt ikke har ønsket at gå ind i en diskussion af, slutter debatten med at sige fra udenrigsministerens side: Nu skal vi sandelig i gang med en debat, nu skal befolkningen inddrages osv.
Det virker en lille smule paradoksalt, og jeg vil sige ikke dybt troværdigt som udgangspunkt.
Det vil sige, at
hvis der f.eks. som følge af den magtoverdragelse til WTO, som sker her, gennemføres tvangsprivatisering i en kommune, er det jo ikke sikkert, at det kan lade sig gøre efter grundloven.
Derfor vil man så fra den kommunes side kunne anlægge en retssag og få underkendt de WTO-beslutninger.
Det synes jeg lige var vigtigt her til sidst at få noteret i referatet, for der kan komme sådanne retssager ud af det her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-06-01:
Jeg stillede specielt ét spørgsmål til udenrigsministeren, som jeg flere gange bad udenrigsministeren om at besvare. Udenrigsministeren kom overhovedet ikke ind på spørgsmålet i forbindelse med sin besvarelse her.
Det må så være tilladt at forsøge en gang til.
Vi bliver trods alt bedt om at vedtage
en Nicetraktat, en ny traktat i EU, som giver markant større magt til de store lande, som ændrer markant i strukturerne.
Så siger udenrigsministeren ved andenbehandlingen af det her lovforslag, at der ikke er tvivl om, at når vi kommer til år 2004, hvis vi i givet fald står med en forfatning i 2004, vil den skulle til en folkeafstemning i Danmark for at kunne blive vedtaget.
På den baggrund stiller vi spørgsmålet, hvordan
Det har vi bedt om at få et svar på under behandlingen af det her lovforslag.
Det har vi ikke fået et svar på.
Det må altså være tilladt Folketinget at bede om at få et svar på et spørgsmål af den karakter, inden vi bliver bedt om at færdigbehandle det her lovforslag.
Mogens Lykketoft (S), 2001-06-01:
Jeg synes, det er meget tilfredsstillende, at vi om lidt her på Folketingets sidste arbejdsdag med et meget bredt flertal vedtager lovforslaget om Danmarks ratifikation af Nicetraktaten.
Det bliver vi så et af de første lande der gør.
Det synes jeg er et vigtigt og positivt signal til landene i Central- og Østeuropa om, at vi mener det med udvidelsen alvorligt.
Det er mit håb, at vi under det danske formandskab i andet halvår næste år så også kan blive i stand til at færdiggøre forhandlingerne med en række af ansøgerlandene.
Det ville være opfyldelsen af den væsentligste målsætning med denne traktat.
Det ville være opfyldelsen af det, som i virkeligheden uden sammenligning er det vigtigste projekt i vores europapolitik her i begyndelsen af det 21. århundrede.
Jeg kan forsikre for, at regeringen med en godkendt Nicetraktat i hånden vil gøre alt, hvad vi kan, for at det skal lykkes.
Samtidig vil vi tage det, at vi nu får Nicetraktaten på plads fra dansk side, som et afsæt til at skue fremad, til at diskutere det Europa, vi gerne vil have i fremtiden.
Derfor vil regeringen her den 12. juni, om 11 dage, fremlægge vores hvidbog om Danmark og Europa.
Vi ved, diskussionen om fremtidens Europa er godt i gang i en række af de andre lande.
Det er en spændende debat; den bør Danmark og den bør danskerne aktivt deltage i.
Der er nok at tage fat på for at sikre, at vi så også får det forenede og fredelige Europa, som er vores egentlige, grundlæggende projekt, det at sikre EU som den progressive kraft i verdenssamfundet, når det gælder udvikling, når det gælder miljø, når det gælder frigørelse af verdenshandel, skabe et Europa, der løser sine opgaver for borgerne med borgerne, skabe et åbent og demokratisk Europa.
Jeg mener, vi har meget at byde på fra dansk side i den debat om Europas fremtid, og derfor skal vi med al vor kraft, med hele vores engagement og med de værdier, som de fleste af os er enige om i det danske velfærdssamfund, prøve at sætte vores stærke præg på debatten om Europas fremtid.
Og det vil regeringen gøre; det vil vi opfordre alle andre til at gøre.
Søren Søndergaard (EL), 2001-06-01:
Nej, det er jeg fuldstændig enig i.
Derfor var jeg heller ikke helt klar over, om hr. Svend Heiselberg kommenterede det her forslag, eller det var et andet forslag, som hr. Heiselberg var i gang med at diskutere.
Nej, det rammer kun de bilister, som kører mere end 50 pct. for stærkt, og undlader man at køre mere end 50 pct. for stærkt, så bliver man ikke ramt.
Det er så let at undgå at blive ramt, man skal bare lade være med at overtræde færdselshastigheden med mere end 50 pct. Så enkelt er det, så enkelt er det for Enhedslisten, så enkelt er det for SF, og så enkelt burde det også være for hr. Svend Heiselberg.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-06-01:
Jeg synes ikke lige, at hr. Peter Skaarup er den rette til at begynde at censurere, om vi andre læser vores sager, møder op i Retsudvalget, og hvad der nu ellers hører til ordentligt lovgivningsarbejde.
Så det vil jeg afstå fra at besvare.
Og jeg skal også afstå fra at afæske hr. Peter Skaarup, hvor meget han har forstået af lovgivningsarbejdet herinde i Folketinget. Jeg vil bare sige, at det fremgår af lovteksten, og det fremgår af bemærkningerne, at de redskaber, ministeren har, kan ministeren bruge til udøvelse efter forhandling med kommunerne.
Ministeren er undergivet den parlamentariske kontrol.
Også her vil vi nøje overvåge, om vi mener, indenrigsministeren er sin opgave voksen, om ministeren er i stand til at forhandle med kommunerne og opnå nogle fornuftige resultater i samdrægtighed med kommunerne.
Hvis ministeren ikke kan forhandle sig til rette, er ministeren ikke nogen god minister.
Og det skal vi nok holde øje med.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Fru Birthe Rønn Hornbech siger, at det, der har været vigtigt for Venstre, har været, at det kommunale selvstyre ikke måtte sættes ud af kraft.
Jamen har fru Birthe Rønn Hornbech ikke læst det ændringsforslag, som Venstre vistnok vil lægge stemmer til her
Det indeholder jo ikke andet, end at ministeren får mulighed for præcis at sætte selvstyret ud af kraft - ikke bare over for Allerød Kommune, men nu også over for alle de andre kommuner, hvor Udlændingestyrelsen i forvejen har et center.
Og ikke bare i forhold til frihedsberøvede asylsøgere, nej, også over for nytilkomne.
Og jeg vil godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om fru Birthe Rønn Hornbech har læst svaret på spørgsmål 47 i Retsudvalget, som vi har fået her i går, der lyder: »Bestemmelsen i udlændingelovens § 42 e giver således i princippet i helt særlige tilfælde mulighed for at placere et ekstra antal nytilkomne asylsøgere på et asylcenter, som styrelsen i forvejen råder over, hvis de beskrevne forudsætninger er til stede.« Er fru Birthe Rønn Hornbech enig i, at dette ændringsforslag giver mulighed for også at placere nytilkomne asylsøgere?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-06-01:
Ja, efter det indlæg fra hr. Peter Skaarup er jeg jo nødt til at begrunde, hvorfor Venstre stemmer for ændringsforslaget, og modsige hr. Peter Skaarup.
Med dette ændringsforslag er de værste anstødssten for Venstre i det samlede forslag fjernet.
Samlet bliver forslaget nu et lille skridt i den rigtige retning i modsætning til tidligere, hvor det var et skridt i den forkerte retning.
Det kan godt være, at det for hr. Peter Skaarup ikke betyder noget, at bestemmelsen er ændret.
For nu er den parlamentariske ansvarsfordeling igen kommet tilbage på sporet, og det er meget afgørende for et parlamentarisk parti som Venstre, at det er ministeren, der nu får redskaberne, at det er ministeren, der selv må udøve sin magt som udøvende magt under ansvar over for Folketinget, hvor ministeren forsøgte at løbe fra ansvaret ved at overgive det til Folketinget, sådan at man, hvis man ville have nedlagt Sandholmlejren, ligefrem skulle i Folketinget og have en lovændring.
Den ansvarsfordeling er nu kommet tilbage, hvor den hører hjemme.
Det kommunale selvstyre er endvidere understreget i den bestemmelse.
Sagsbehandlingstiden, som jo har været det helt afgørende for Venstre, er nu også medtaget.
Vi har jo hele tiden sagt, at det afgørende jo ikke er at få folk sat ind; det afgørende er, at de, der ikke har opholdsgrundlag, bliver sendt ud.
Og nu har vi altså formået regeringen til at få sat sagsbehandlingstiden på dagsordenen, ligesom vi også i går aftes kunne høre, at det faktisk er noget, som en lang række andre partier i går har tilsluttet sig, det synspunkt, som
Venstre har gjort gældende under forhandlingerne.
Sagsbehandlingstiderne skal ned.
Også her får ministeren ressourcerne og redskaberne, og vi vil nøje overvåge, at ministeren nu også bruger sine midler til at få nedbragt sagsbehandlingstiden, hvilket vil medføre, at der slet ikke vil blive problem med nye asylpladser.
Og vi vil i forbindelse med finanslovens fremsættelse nøje kontrollere, hvad ministeren har fået gjort ved sagen i løbet af sommeren. Det er stadig væk kun et meget lille skridt i den rigtige retning, men da der også er frihedsberøvelser i forslaget, hvor lille virkning de end vil få, kan vi naturligvis kun sige, at nu må vi medvirke til forslaget, der trækker i den rigtige retning.
Men hvordan udlændingepolitikken skal være i Danmark, ja, det vil fremgå af det forslag, som Venstre har fremsat sammen med Det Konservative Folkeparti, og som vi også skal stemme om om lidt.
Søren Søndergaard (EL), 2001-06-01:
Ja, det her forslag er sådan set et forslag om lettelse af en administrativ byrde på kongehuset, for det er jo et forslag, der går ud på, at kongehuset ikke skal have momsfritagelse, mod at de til gengæld får øget deres indtægt, tilsvarende den gennemsnitlige moms over en årrække, som de ville kunne få modregnet.
Hr. Frank Aaen sagde i sit indlæg, at i de sidste 30 år har man vidst i Statsministeriet, at der ikke har været lovhjemmel for momsfritagelsen.
Hr. Frank Aaen sagde også, at han ikke kunne svare på, hvorfor det ikke var blevet ændret i de 30 år.
Det kan jeg heller ikke svare på.
Men hr. Frank Aaen spurgte også, hvorfor det skulle ændres nu, og det tror jeg godt jeg kan svare på.
Grunden til, at det bliver ændret nu, er selvfølgelig lige præcis, fordi det her beslutningsforslag er fremsat.
Lige præcis det her beslutningsforslag er årsagen til, at man i Statsministeriet fandt ud af, at det var nødvendigt at gøre noget ved den 30-årige manglende lovhjemmel.
Så selv om Folketinget om lidt forkaster det her beslutningsforslag, har det alligevel haft en funktion.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-06-01:
Mine bemærkninger skal ikke være et oplæg til at forlænge debatten, men det modsatte.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak til de partier, som har deltaget i arbejdet med dette vigtige lovforslag.
Tak for den brede tilslutning.
Vi får nu en modernisering af lovgivningen, for så vidt angår Folketingets og statens bidrag på den økonomiske side.
Vi får en forenkling.
Vi gør det også på en sådan måde, at vi netop ikke - hvad der ville være helt uacceptabelt set fra min side og fra regeringens - blander os i kongehusets egen suveræne dispositionsret over egne midler, men at vi gør det med fuld respekt for det danske kongehus, sådan som det også er fremstået i dag.
Det vil jeg gerne sige tak for og dermed også håbe på en god tredje behandling definitivt her, forhåbentlig om et øjeblik.
Arne Melchior (CD), 2001-06-01:
Hr. Frank Aaen forstår det ikke.
Så skal jeg en sidste gang forsøge at forklare det.
Selvfølgelig har man lov at agitere for ændringer i grundloven; det er helt oplagt.
Det har jo ikke noget at gøre
med at vise disrespekt.
Det støder mig, at når det symbol, som jeg deler med så at sige alle mine landsmænd her i Danmark, ankommer her til huset, får det en ringere behandling af hr. Frank Aaen og kompagni, end en præsident fra et andet land.
En valgt præsident fra et andet land, et fælles symbol for et hvilket som helst andet land, vil blive modtaget på anden måde af Enhedslisten end vores fælles symbol majestæten.
Det støder mig.
Og når så hr. Aaen tillod sig at komme med spydigheder, syntes jeg bare, at jeg ikke kunne tilbageholde, at dette, som er fælles for os alle sammen, skal hr. Frank Aaen og kompagni ikke vise det modsatte af respekt, for derved udelukker man sig fra det fællesskab, der på tværs af partiskel gudskelov som regel kan herske her i huset.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-06-01:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det her er en detaljeringsgrad, som er helt urimelig, og at det, det i virkeligheden handler om - og det synes jeg Danmark skal vide - er, at Dansk Folkeparti her forsøger at blokere et værktøj, som kan stoppe visse personer bl.a. fra SNG, som vi ikke har nogen af i øjeblikket.
Vi har her et værktøj, et konsekvent værktøj, som gør, at vi kan fastholde de mennesker, mens vi behandler deres sag.
Er det ikke chikane over for den mulighed, Dansk Folkeparti her er i gang med?
Arne Melchior (CD), 2001-06-01:
Det gør hun netop, og det er jo en del af det fine arrangement ved kongehuset.
De har f.eks. ikke stemmeret og heller ingen valgbarhed.
Og hr. Aage Frandsen og hans partifæller respekterer jo dette.
Tænk, hvis Enhedslisten engang fik en viceformand og skulle nægte at gå ud at modtage de kongelige gæster, når de ankommer her.
Det var kun det, jeg vendte mig imod.
Og jeg må fastholde, at kongehuset har privilegier.
Det er der jo ikke nogen andre der er.
Ergo er der altså særregler for kongehuset, fra majestæten og henefter; det har vi levet godt med i mange år, og det håber jeg vi må fortsætte med i endnu flere.
Aage Frandsen (SF), 2001-06-01:
Hr. Arne Melchior henviser til grundloven.
I grundlovens § 88 står der, at vi godt må ændre grundloven, at vi kan ændre grundloven.
Men det, vi diskuterer nu, er jo, at vi også inden for grundloven kan lave nogle ændringer.
Det kan vi også godt gøre.
Og det skal jo ikke være sådan, at fordi det er kongehuset, det drejer sig om, må vi slet ikke diskutere det.
Det synes jeg altså også kongehuset har en interesse i, nemlig at det også betragtes som en del af det danske samfund og ikke kun som noget, der er hævet over det danske samfund.
Frank Aaen (EL), 2001-06-01:
Det er korrekt, at jeg har skrevet under på grundloven, men jeg har ikke skrevet under på, at jeg ikke vil søge grundloven ændret.
Og så vil jeg gerne afvise, at jeg på nogen måde har gjort grin med kongehuset.
engang turde stille forslag om, at det skulle ændres, det er da grinagtigt.
Vi er altså kommet ud af enevælden.
Vi har altså besluttet os for, at alt, hvad der vedrører kongehuset, når det er officielt, vedtages ved lov her i Folketinget.
I 2 år betalte kongehuset faktisk både oms og moms.
Og så lige pludselig aftaler man: Nej, vi må hellere refundere momsen. Det er flere hundrede tusinde kroner om året, der bare er blevet bevilget. Vi har ikke noget imod - det har vi jo stillet forslag om - når nu vi har kongehuset og det står i grundloven, at vi så siger: Jamen så skal de have penge, som der er flertal for.
Og det må selv hr. Arne Melchior da gå ind for. Det er da også respekt for kongehuset, at det, vi gør her i huset over for kongehuset, det gør vi på en lovlig måde.
Arne Melchior (CD), 2001-06-01:
Jeg synes ikke, at hr. Frank Aaens ord her skal stå uimodsagt.
Han var jo meget morsom, og det er da altid forfriskende, men »den, der kun tager sjov for sjov og alvor kun alvorligt ...« osv., med hilsen fra Kumbel.
Jeg synes, at hr. Frank Aaen er en af de få her i huset, der ikke kan tillade sig den form for morsomheder.
For det første er det, at noget er usædvanligt, altid værd at påpege, men det er jo ikke udtryk for, at det er forkert.
I grundloven står der »kongen«, hvor der retligt skal forstås »statsministeren« eller »regeringen«, og det har vi ingen problemer med at forstå rigtigt.
Det er hævdvundet, og der er som bekendt ingen regel uden undtagelse.
Men det, der støder mig, er, at hr. Frank Aaen jo viser disrespekt for kongehuset på en ret grov måde, som jeg ikke mener er stødende for kongehuset, men er stødende for Folketinget.
Det er uimodsigeligt.
Vi har to fællessymboler, og det ene er vort flag.
Flaget er et stykke vævet tekstil, som er designet på en bestemt måde, og som folket har besluttet - endda uden afstemning - at gøre til vort fælles symbol, og derfor gør vi honnør.
Vi hilser, og vi ærer fanen, fællessymbolet, ved passende lejligheder.
Så har vi et andet symbol, et levende symbol af kød og blod.
Det er for tiden vores dronning, og det er dronningens familie, som på samme måde vel nok, netop da det altså er levende mennesker, som et stykke vævet tekstil kan være udtryk for et fælles symbol for nationen.
Og ved at vise åbenlys, ubehagelig, for mig at føle væmmelig, disrespekt for Folketingets gæster, nemlig majestæten og hendes familie
, når de besøger Folketinget ved folketingssamlingernes åbning - både når dronningen ankommer, og når hun forlader huset - så sætter hr. Frank Aaen og de af hans fæller, som opfører sig på tilsvarende måde, sig efter min mening uden for at kunne sige vittigheder om den ting.
For de gør det om til noget tragisk for sig selv.
Vi andre kan leve med det, dronningen kan så vist.
Men det er ikke til ære for denne forsamling, at nogle af dens medlemmer viser denne form for udpræget disrespekt, som ikke vises andre gæster.
Når formanden lejlighedsvis byder velkommen til gæster fra udlandet, er der ikke den restriktion fra Enhedslisten, som der er over for vort symbol, kongehuset.
Derfor synes jeg faktisk, at hr. Aaens morskab her var stærkt malplaceret.