Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-03-03:
Kristeligt Folkeparti har med udarbejdelsen af dette beslutningsforslag udført et stort arbejde, som fortjener
Folketingets anerkendelse
Forslaget med de tilhørende bemærkninger er virkelig gennemarbejdet, og ikke mindst forslagets bemærkninger med tilhørende overblik over den historiske udvikling har det været en fornøjelse at læse.
Jeg skal ikke give karakter for den tekniske udførelse, men der er ingen tvivl om, at dette beslutningsforslag med hensyn til grundighed ligger betydeligt over gennemsnittet for beslutningsforslag fremsat her i Folketinget.
Og når jeg nu er i gang med at uddele ros, vil jeg også gerne rose ministeren for den besvarelse, som ministeren gav til Kristeligt Folkepartis forslag.
Det var en grundig besvarelse med en række kirkepolitiske synspunkter, som jeg stort set fra ende til anden deler.
Nu er det jo en oppositionspolitikers opgave at genere regeringen, så jeg vil så formulere det på den måde, at jeg synes, ministerens tale var en god, konservativ tale.
Kristeligt Folkeparti ønsker nedsat en kommission, som skal komme med et oplæg til, hvordan statens økonomiske støtte til folkekirken, der i øjeblikket primært gives som delvis finansiering af præstelønninger m.m., kan ændres til en ordning, hvor staten i stedet betaler for begravelsesvæsenet samt yder tilskud til istandsættelse af kirkebygninger.
Endvidere ønskes der overvejelser om den mest hensigtsmæssige fremtidige civile registrering i Danmark.
Men hvorfor vil Kristeligt Folkeparti gennemføre disse ændringer?
Hvad er motivet?
Ja, det fremgår af det allerførste afsnit i bemærkningerne.
Her tages der udgangspunkt i grundlovens § 68, hvor det hedder: »Ingen er pligtig at yde personlige bidrag til nogen anden gudsdyrkelse end den, som er hans egen.« Kristeligt Folkeparti gør opmærksom på, at med udgangspunkt i denne grundlovsparagraf bliver der rejst kritik af den nuværende økonomiordning for folkekirken, en kritik, som fremføres af bl.a. medlemmer af trossamfund, der står uden for folkekirken, og af repræsentanter for menneskerettighedsorganisationer. Tilsyneladende er det især denne kritik, der har været udgangspunktet for forslagsstillernes overvejelser.
Men her mener jeg virkelig, at kæden er sprunget af for Kristeligt Folkeparti.
Man gør selv opmærksom på, at statsstøtten til folkekirken formentlig er mindre end værdien af folkekirkens arbejdsindsats vedrørende civile opgaver som f.eks. begravelsesvæsen, personregistrering og vedligeholdelse af historiske bygninger.
Det er altså - og jeg tror næsten, det er Kristeligt Folkepartis egen formulering - folkekirken, der støtter staten, og ikke omvendt.
Om der i en situation, hvor folkekirken tjener på sit økonomiske mellemværende med staten, skulle være juridiske konflikter mellem grundlovens § 4, hvorefter folkekirken skal støttes af staten, og grundlovens ovennævnte § 68, det skal jeg ikke gøre mig klog på, men almindelig snusfornuft - og den kan såmænd være præget af lige så stor visdom som juridiske afhandlinger - siger mig, at der umuligt kan være tale om en konflikt, når staten har overskud på sit økonomiske mellemværende med folkekirken.
Efter konservativ opfattelse vil konsekvensen af Kristeligt Folkepartis forslag være en løsere tilknytning stat og folkekirke imellem, end grundlovens § 4 lægger op til.
Det vil vi ikke være med til, og derfor må vi afvise forslaget.