runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-08:
Blot for at runde den af synes jeg, det er meget interessant, at Venstre ingen holdning har.
Til gengæld tror de en hel masse.
Med hensyn til den aktuelle debat synes vi, det er en vigtig diskussion, som Enhedslisten rejser.
Vi deler bekymringen over for de konsekvenser, der kan vise sig af sprøjtemidlers vilde færd på steder, hvor de ikke skulle være, hvad enten det nu er sprøjtemidler, der påvirker den vilde flora og fauna ved at bevæge sig langt uden for de marker, de alene skulle ramme, eller det er sprøjtemidler, der bevæger sig ned i vandboringerne og på den måde forurener vores drikkevand.
De bekymringer deler vi.
Vi mener sådan set, at anvendelsen af pesticider er en potentiel trussel direkte for naturen, men også for vores drikkevandsforsyning i fremtiden.
Vi mener også, at alene det, at mange boringer allerede er lukket på grund af disse forureninger, samtidig med at vi for et par år siden fik at vide, at den udnyttelige grundvandsressource kun var halvt så stor, som man hidtil havde forventet, understreger, hvor alvorligt man er nødt til at tage diskussionen om at beskytte fremtidens drikkevand.
Se, på trods af, at vi synes, situationen er alvorlig, kan jeg jo ikke, så kan jeg jo ikke som den tidligere taler rose regeringens pesticidplan.
Jeg mener, den er alt for slap, præget af slappe mål og ingen midler, og at den så netop det første år, den skulle virke, viste sig at virke stik modsat, er jo bare noget, der understreger problemerne.
Vi synes faktisk også, det er alvorligt, når de Danske Vandværkers Forening, der om nogen skulle stå vagt om det danske grund- og drikkevand, går ud og kritiserer pesticidplanen og har 20 konkrete forslag til, hvordan man strammer op, samtidig med at de tilkendegiver, at der ikke er nok beskyttelse af grundvandet heri.
Så kort sagt: Det er en vigtig debat.
Vi er enige med Enhedslisten i, at der mange steder vil være behov for, at man har langt større randzoner, end man har i dag, omkring målsatte vandløb, søer og sårbare naturtyper.
Der kan være behov for alt fra 10 til 20 til 50 til 100 m, afhængigt af de forskellige naturtyper, så det forslag ser vi positivt på, om end der selvfølgelig er nogle hjørner, vi må kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen.
Det samme gør sig gældende med hensyn til det andet beslutningsforslag.
Vi mener også, der er brug for en ekstra beskyttelse af vores vandboringer, så vi siger ja til sprøjte- og oplagringsfri zoner omkring de nuværende og kommende drikkevandsboringer.
Vi mener, der er brug for mindre risiko for forurening af vores drikkevand, både når det handler om uheld ved omgang med sprøjtemidler, og når det handler om, at man, på trods af, at man overholder reglerne, alligevel får en forurening.
Så også på det beslutningsforslag ser vi positivt og vil gå ind i udvalgsbehandlingen.
Der er selvfølgelig også der nogle konkrete hjørner, vi så må vende tilbage til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-08:
Nu tegner ordføreren jo et meget negativt billede af situationen vedrørende brug af pesticider og kalder det for en slap pesticidhandlingsplan.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvad ordføreren mener med det.
Altså der ligger jo en pesticidhandlingsplan med en behandlingshyppighed og en målsætning på 1,7 i 2009, og der ligger jo i det, at man skal tilpasse brugen af pesticider.
Der sker en godkendelsesproces, således at pesticiderne bliver mindre og mindre miljøbelastende, og der sker det, at udbringningen også bliver bedre, og at punktforureningerne bliver mindre.
Så der sker jo en række forbedringer.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-08:
Vi har faktisk jo i tidligere samlinger fremlagt en del beslutningsforslag om, hvordan vi mente, en alternativ pesticidhandlingsplan skulle se ud,
det interessante er jo også, at regeringen kom med en plan, der denne gang ikke indeholdt ordet handling, og det var meget sigende for indholdet.
Det, vi grundlæggende mener er galt, er, at man skulle have sat en meget mere markant reduktion af behandlingshyppigheden.
Der burde have været en opstramning af de mål, regeringen har sat, og så burde der have været nogle meget mere håndfaste midler, f.eks. i form af, at man også brugte økonomiske instrumenter i højere grad som eksempelvis at forhøje pesticidafgiften eller kigge på kvoter, eller hvad det nu ellers kunne være.
Og så er der selvfølgelig også brug for, at man kigger mere offensivt på nogle af de ting, vi diskuterer i dag, som Enhedslisten jo har lagt frem i sine beslutningsforslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-08:
Ja, altså spørgsmålet om kvoter kan jo gøre mig helt nervøs, men der er jo pålagt afgifter på pesticider, som skal være med til at reducere brugen.
Kan ordføreren ikke anerkende, at der er en positiv udvikling i det her?
Landmændene får en øget uddannelse, brugen af pesticider bliver jo mindre og mindre.
Er det ikke sådan, at man kan sige, at vi er inde i en positiv udvikling?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-08:
Jeg vil give ordføreren ret i, at vi har været inde i en positiv udvikling, indtil den her regering overtog magten, for siden da er det faktisk gået den forkerte vej, i hvert fald hvis man kigger på de seneste tal, vi har, for der er der jo tale om, som ministeren har sagt på et tidligere tidspunkt, at kurven er knækket den forkerte vej.
Jeg anerkender, at det ikke er meget, den er knækket den forkerte vej, men det var jo heller ikke meningen, at pesticidforbruget i Danmark skulle stige, det var tværtimod meningen, at det skulle falde.
Og det har det ikke gjort.
Det må vi håbe at det gør næste gang, men desuagtet mener vi faktisk, at de mål, der er sat, er for uambitiøse, og vi vil gerne være med til at skubbe udviklingen endnu mere i den rigtige retning.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-08:
Jeg er meget glad for, at Dansk Folkepartis ordfører i sin tale mente, at det godt kunne blive endnu bedre, særlig fordi kurven jo var knækket den forkerte vej, og de sidste tal vi fik frem for anvendelse af sprøjtemidler i Danmark faktisk viste, at forbruget var steget i stedet for faldet.
På den baggrund vil jeg gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, som er meget tillidsfuld, hvilket jo er meget positivt: Skulle det nu vise sig, at det næste tal og det næst tal igen viser den samme negative tendens og man ikke når målene for anvendelsen af sprøjtemidler og for udlægning af de nødvendige randzoner, vil Dansk Folkeparti så være åben over for andre midler end alene de frivillige og f.eks. se på, om der ikke også skulle indføres obligatorisk udlægning af randzoner langs eksempelvis målsatte vandløb og søer?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-08:
Det er netop derfor, jeg synes, det her er en ambitiøs plan, for vi vil gerne være med til, at man opnår det, som vi nu også har i planen.
Derfor mener jeg også, og Dansk Folkeparti mener, at det her selvfølgelig kan blive endnu bedre.
Vi vil løbende følge det her arbejde, men vi har også en plan, der løber fra 2004 til 2009, og derfor har vi heller ikke nogen forpligtelse til at gribe ind her og nu, bare fordi det ét år lige, som det også er nævnt før, går lidt den forkerte vej.
Så har vi altså planen, der løber fra 2004 til 2009.
Men vi har da selvfølgelig et vågent øje på, hvad der rent faktisk sker på det her område.
Derfor mener jeg også, at det kan blive endnu bedre, end det er blevet indtil nu.
Vi vil ikke på forhånd sige, hvad det er for nogle initiativer, vi så tager, hvis man ikke når det til næste år.
Lad os nu komme lidt længere frem i processen, så tager vi diskussionen i forligskredsen om, hvorvidt det her er godt nok, eller det er nogle andre tiltag, vi skal tage for at nå målene her.
Men det er som sagt en række initiativer, og lad dem nu få chancen.
De har haft et år, vi har fået ét resultat, hvor vi konkret kan se det.
Lad os nu også se det næste.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-08:
Jeg synes, Dansk Folkepartis ordfører glemmer, at det mål, der er for randzoner, også stod i den forrige pesticidplan.
Så der er jo ikke tale om et mål, dansk landbrug alene har skullet opnå i løbet af et år.
Men det, jeg så gerne vil spørge om, er: Er Dansk Folkeparti garant for, at målene i pesticidplanen nås?
Så kan vi altid skændes om, hvorvidt de er ambitiøse eller ej, men der er dog trods alt nogle mål.
Er Dansk Folkeparti garant for, at de mål nås?
For hvis det er tilfældet, så må Dansk Folkeparti også være garant for, at de nødvendige midler bringes i anvendelse, og så ved vi, hvem vi skal skælde ud på, hvis målene ikke nås.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-08:
Vi kan høre, at vi får skælduden, for uanset hvad vi siger, og hvornår det er, vil man gerne skælde ud på Dansk Folkeparti.
Det er også fair nok.
Lad os nu endelig få den her debat.
Det er jo vigtigt, at vi får debatten på det her område, sådan at der kommer fokus på det.
Det er også vigtigt, at vi ligesom siger: Vi har altså en plan, der løber fra 2004 til 2009, og der har vi nogle ambitiøse mål.
Vi har igangsat en række initiativer, og så må vi se: Er det nok?
Hvis vi ikke når det her, hvad skal der så være for nogle sanktioner?
Er der nogle andre ting, der skal bringes i spil for det her?
Vi har mange andre områder, hvor vi arbejder på at gøre det lidt bedre.
Der kan være nogle tiltag, som det vil være ganske automatisk indlysende at tage om et par år, og som vi måske ikke tænker på her.
Vi så fra Dansk Folkepartis side gerne, at vi fik mere økologisk landbrug.
Hvorfor vil folk ikke aftage de varer på det område?
Altså, hvis vi kunne få det startet i en god gænge, så tror jeg også, at vi ville nå mange af de her mål, som vi nu har sat os.
Per Clausen (EL), 2005-06-08:
Jeg kan garantere hr. Jørn Dohrmann for, at hvis Dansk Folkeparti for alvor er indstillet på at gøre en indsats for at øge afsætningen af økologiske produkter, så er der mange her i Folketingssalen, der gerne vil støtte Dansk Folkeparti i det.
Jeg er ikke helt sikker på, at det er dem, man har allieret sig med i den her sag, der er de rette partnere.
Men lad os vende tilbage til det.
Det er en lidt anden diskussion, men jeg medgiver, at den selvfølgelig hænger sammen med det her også.
Jeg vælger også at tolke hr. Jørn Dohrmanns udtalelser på den måde, at hr. Jørn Dohrmann er enig med os i, at det ikke er midlerne, der er de vigtigste her, faktisk er det målet.
Hr. Jørn Dohrmann må derfor også drage den logiske konklusion, at hvis det mål, han har sat sig sammen med Venstre og De Konservative – og hr. Jørn Dohrmann får aldrig mig til at sige, at det er ambitiøst, men det er dog et mål – ikke kan opfyldes, så er hr. Jørn Dohrmann også villig til at se på andre midler end dem, der ligger i planen.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-08:
Jeg vil godt lige vende tilbage til det med de midler, vi bruger til det.
Nu er det jo sådan, at når vi går ind og tager et medansvar for vandmiljøplan III, så er det netop for at få nogle af de ting på dagsordenen, som vi gerne vil have sat på dagsordenen.
Der kan vi så bare konstatere, at hverken Socialdemokratiet eller De Radikale eller Enhedslisten eller SF ønskede at være med i vandmiljøplan III.
De ønskede derimod bare, at det skulle koste en masse arbejdspladser – op til 27.000 arbejdspladser i Danmark.
Hvis det er den måde, man går til forhandlingerne på, så er det klart, at man ligesom udelukker sig selv fra de forhandlinger.
Men vi gik så fra Dansk Folkepartis side ind og sagde: Et af de punkter, som vi ser som en vigtig brik, som en vigtig medspiller, er den økologiske del af landbruget, og derfor burde flere partier have været med til at støtte op om det, når det var, vi udmøntede vandmiljøplan III her.
Per Clausen (EL), 2005-06-08:
Nu kan tal jo være taknemlige.
Jeg kan forsikre hr. Jørn Dohrmann om, at det ikke er Enhedslistens udgangspunkt, at vi skal have en landbrugspolitik i Danmark, som fører til øget arbejdsløshed, men det er vores udgangspunkt, at vi skal have et landbrug, som er i balance med naturen.
Og der synes jeg nu alligevel, at hr. Jørn Dohrmann faktisk anså vores forslag på et område for at være utilstrækkeligt, fordi man selv med de randzoner, vi vil lægge omkring vandudvindingsstedet, ikke kunne være sikker på, at der ikke kom pesticider i grundvandet.
Det er jeg sådan set enig med hr. Jørn Dohrmann i.
Det er derfor, vi så hurtigt som muligt – og i virkeligheden hellere i går end i dag – skal have stoppet anvendelsen af pesticider.
Men når hr. Jørn Dohrmann og hans parti er villige til at indgå aftaler af den art, som han gjorde sidste år, og er villige til at acceptere, at miljøministeren meget klart siger, at om det der med beskyttelse af grundvandet skal man bruge nogle kriterier og nogle argumenter, der handler om, at man kun skal gribe ind, hvis der er en rimelig stor risiko for forurening, så må man jo sige, at i praksis accepterer hr. Jørn Dohrmann en politik, som udsætter grundvandet for langt større risici end vores uhyre beskedne forslag i dag.
Så jeg synes faktisk, at hr. Jørn Dohrmann skulle tage en snak med miljøministeren, hvis det er muligt, hvor man ligesom fik præciseret, hvad det er for nogle krav, der skal stilles for at sikre grundvandet i fremtiden.
Der tror jeg nok at en øget anvendelsen af de her randzoner ville være en god idé.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-08:
Jeg må bare konstatere, at selv Enhedslisten ikke rigtig forholder sig til de problematikker, som jeg nævnte i min ordførertale, om, at hvis vi lige pludselig går ind og laver det sådan, at de her randzoner nu bliver obligatoriske, så var der nogle landmænd, som ville fjerne dem, fordi det økonomisk ville være en fordel for dem.
Det var nok en bagside af medaljen, som man egentlig ville få ud af det her.
Der er det jo netop, at vi også går ind og siger: Vi vil gerne være med til at tage et ansvar for pesticidhandlingsplanen.
Hvorfor gjorde vi det?
Det gjorde vi jo netop, fordi når vi går ind og ser på frugtplantager og den slags, så var de jo egentlig slet ikke omfattet af den tidligere plan.
Der havde den tidligere regering sådan set bare ladet det område være ude af planen; man havde slet ikke fokuseret på, hvordan kunne man reducere pesticidforbruget netop i frugtplantager.
Nu har vi igangsat et projekt på det område også for at få fokus på, at det område, hvor man bruger utrolig mange pesticider, får man nok reduceret.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-08:
Hr. Jørn Dohrmann må have mig undskyldt, at jeg sådan fortsætter med det samme spørgsmål som de to foregående spørgere, men det skyldes i al sin enkelhed, at jeg tror, hr. Jørn Dohrmann har glemt at svare på spørgsmålet, nemlig om Dansk Folkeparti står som garant for, at den målsætning i pesticidplanen nås på den ene eller den anden måde.
Det var bare et enkelt spørgsmål, som man bare kan svare ja eller nej til.
Men når vi er så interesserede i det, er det selvfølgelig, fordi miljøministeren lovede os, at hun stod som garant for, at hvis nu kurven ikke knækker den rigtige vej, så vil hun gå ind at lave nogle andre regler.
Men Venstre vil ikke give os den garanti.
Og derfor, da Dansk Folkeparti jo plejer at være en fast støtte for miljøministeren i stort set alle sager, er vi jo interesserede i at høre, om man også kan påregne Dansk Folkepartis støtte i denne her sag, siden Venstre ikke ønsker at støtte hende.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-08:
Vi vil til den tid se på de forslag, som miljøministeren fremlægger.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-08:
Det vil sige, at Dansk Folkeparti ikke står som garant, altså at Dansk Folkeparti ikke selv vil.
Men det bliver afhængigt af, hvad ministeren fremlægger, kan vi forstå.
Jeg forstår, at sommerhuse har optaget og fortsat optager hr. Jørn Dohrmann meget.
Gør det så ikke indtryk på ham med alle de sommerhusejere, der nu ikke kan få pesticidfrie haver?
Skal de ikke beskyttes?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-08:
Jeg forstår slet ikke, hvorfor de ikke skulle kunne få en pesticidfri have.
Hvis det er det, de ønsker, lader de være med at bruge pesticider i deres haver.
Jeg kan så konstatere, at selv hr. Martin Lidegaard ikke går ret meget op i at beskytte natur og miljø, for man vil gerne placere sommerhuse klods op ad internationale naturbeskyttelsesområder, da man ikke har taget afstand fra det, når det er blevet rejst i medierne.
Så derfor kan vi jo kun konstatere, at det nok er De Radikale, der ikke ønsker at beskytte natur og miljø.
Men jeg synes jo hellere, vi skal forholde os til den plan, som Enhedslisten har fremlagt her, hvor man ligesom siger: Jamen vi har altså nogle sprøjtefrie beskyttelseszoner, som vi ønsker at etablere, og der er det bare, at vi i Dansk Folkeparti kan konstatere, at der måske er nogle uheldige virkninger, hvis det er, man går ind og indfører et sådant forbud, kan man kalde det, fordi man så vil fjerne nogle af de her læhegn og den slags ting uden kompensation.
Det har en uheldig virkning, som vi ser det i Dansk Folkeparti.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-08:
Jeg havde egentlig tænkt mig at spørge i en anden retning.
Jeg vil sige, at hvis man har en have og godt vil have den fri for pesticider og der bliver sprøjtet ind over den, ja, så kan man jo altså ikke gøre det.
Men det var ikke min retning på spørgsmålet.
Hr. Jørn Dohrmann snakkede varmt for det økologiske middel til at lave sprøjtefrie områder, og specielt omkring vandværker er det jo det mest effektive middel.
Hr. Jørn Dohrmann beklager så, at første år af handlingsplanen her har givet en øgning af kemikalier i stedet for en nedgang.
Men på økologien er der sket det samme.
Der er kommet en nedgang.
Når vi ser længere frem i planen, vil hr. Jørn Dohrmann så være med til at løfte afsætningen på økologi f.eks. via offentlige indkøb, når vi skal bruge det middel der?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-08:
Dansk Folkeparti har jo været med i mange initiativer på det her område, netop fordi vi selv har sat dem i gang, kan man sige.
Så derfor skulle jeg jo netop hellere spørge SF’s ordfører, om man egentlig ønsker, der skal ske en udvikling på det her område.
Vi har jo inddraget mange af de her ting bl.a. i vandmiljøplan-III-forhandlingerne netop for at få en øget afsætning af de her varer, så man ligesom også får lysten til at dyrke de her varer på sin landbrugsjord.
Vi kan jo bare konstatere – det tror jeg også hr. Poul Henrik Hedeboe vil give mig ret i – at der desværre er nogle landmænd, som holder op med at dyrke økologisk landbrug, fordi de ikke kan komme af med varerne, eller de ikke kan få den rigtige pris, så det altså ikke kan hænge sammen økonomisk.
Derfor er det jo vigtigt, at når vi også, som jeg kunne forstå at spørgsmålet også gik på, med vandforsyningen ligesom vil lave nogle beskyttelseszoner, så forholder os til, at man, så vidt jeg er orienteret, allerede med den hjemmel, der er i miljøbeskyttelseslovens § 24, kan indføre zoner omkring de her vandindvindingsboringer.
Det er også et vigtigt argument, som man kan gøre brug af i dag, hvis det er, at man ønsker at beskytte sit vandforsyningsanlæg.
Det synes jeg også at man skal tænke på.
I stedet for at indføre en masse nye love skal man tage at udnytte dem, vi har i dag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-08:
Det forstår jeg næsten som et tilsagn om, at vi kan lave fælles politik, som hedder, at vi omkring vandboringer måske ikke behøver at snakke så meget om sprøjtefrie randzoner, der laver vi økologiske områder.
Og så er det, jeg spørger hr. Jørn Dohrmann: Vil hr. Jørn Dohrmann så også være med til at løfte den offentlige forpligtelse til at lave afsætningen ved at bruge offentlige indkøb af økologi som middel?
Det er et meget klart spørgsmål.
SF står parat til at være med.
Inger Støjberg (V), 2005-06-08:
Når jeg bruger en vending som godt nok ambitiøse, så er det ment sådan, at jeg godt er klar over, at det er meget ambitiøse mål, vi har sat.
Men selv om vi har sat meget ambitiøse mål i pesticidhandlingsplanen, som rækker frem til 2009, har jeg ingen grund til at tro, at man ikke når dem.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-08:
Det er jeg glad for.
Så vil jeg meget gerne have, at hr. Kurt Kirkegaard bekræfter oppe fra talerstolen, så det også kan komme med i referatet, at Venstre støtter, at vi går ind og drøfter, hvordan vi kan få sikret, at når det gælder statslige aktieselskaber helt eller delvis ejet af staten, får vi så lavet nogle regler, der gør, at man har pligt til at slå ledige topstillinger op.
Rune Lund (EL), 2005-06-08:
Det er stadig væk om EU-forfatningens fremtid efter det franske og det hollandske nej.
Men er der kommet nogle foreløbige udmeldinger, som man måske kunne forholde sig til i debatten her i dag?
For det er lidt vigtigt for at kunne få en debat om det her.
Det er en forfatning, som er blevet forkastet med et meget stort flertal i både Frankrig og Holland.
Så kan vi ikke komme lidt tættere ind på, hvad det egentlig er for nogle udmeldinger, der er kommet fra Frankrig og Holland?
Lad os få nogle foreløbige udmeldinger.
Hvad er det, udenrigsministeren har at byde på her?
Per Stig Møller (KF), 2005-06-08:
Det er det rene pjat, det spørgsmål.
Hr. Rune Lund kan selv læse aviser; jeg behøver ikke læse aviser op for hr. Rune Lund her i Folketingssalen.
Rune Lund (EL), 2005-06-08:
Jeg forlanger sådan set bare at få at vide eller prøver at spørge ind til, hvordan det er, udenrigsministeren har tænkt sig at deltage i det EU-topmøde.
Hvad er det, man har tænkt sig at foreslå?
Hvad er det for nogle udmeldinger, der er kommet fra Holland og Frankrig, som vil indgå i debatten?
Det er bare det, jeg godt kunne tænke mig, at udenrigsministeren løfter sløret for.
Kan vi dog ikke få en klar melding?
Er der overhovedet ikke kommet nogen som helst foreløbige udmeldinger fra Frankrig eller Holland?
Jeg er ikke interesseret i, at udenrigsministeren beder mig om at læse aviser; jeg kan godt selv læse aviser, så udenrigsministeren behøver heller ikke at læse aviser op for mig.
Men hvad er det for nogle foreløbige udmeldinger, der så er kommet til udenrigsministeren?
Per Stig Møller (KF), 2005-06-08:
Det har jeg besvaret under det første spørgsmål, og jeg synes ikke, der er grund til at gentage det.
Rune Lund (EL), 2005-06-08:
Jeg synes faktisk ikke, udenrigsministeren svarer, og det synes jeg egentlig er et problem, for vi på nejsiden – i hvert fald Enhedslisten – er faktisk meget interesserede i at få at vide, hvad det er for en alternativ diskussion, som går i gang nu, for vi er meget interesserede i at få den diskussion i gang.
Vi er ikke interesserede i, at EU-forfatningen bare lige bliver proppet ned i en dybfryser, og at man så hiver den op igen og optør den, når man ser, hvornår mulighederne for at få et ja igennem er bedst.
Vi er faktisk meget interesserede i, hvad det er for en diskussion, der foregår.
Vi er faktisk meget interesserede i, at regeringen og udenrigsministeren også over for Folketinget bl.a. her i spørgetiden ligesom prøver at inddrage de forskellige partier i en diskussion om, hvilke muligheder der foreligger.
Så jeg kunne godt tænke mig en sidste gang at spørge: Foreligger der overhovedet ikke nogen foreløbige udmeldinger, som udenrigsministeren har fået?
Per Stig Møller (KF), 2005-06-08:
Folketinget er rigeligt inddraget.
Vi havde altså 4-5 timers debat om det i går her i Folketinget, som åbenbart er gået totalt hen over hovedet på hr. Rune Lund.
Så jeg synes faktisk ikke, at der er grund til, at hr. Rune Lund spilder mere af Folketingets tid, for der er for tiden konstant kolossalt lange dagsordener.
Det spørgsmål er besvaret under det første spørgsmål.
Jeg er ked af, at hr. Rune Lund ikke er i stand til at stille to forskellige spørgsmål, men leverer to ens spørgsmål.