runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2003-11-13:
Der blev spurgt til flere eksempler, og jeg må anbefale hr. Flemming Oppfeldt at gå til sin partikammerat, hr. Jens Vibjerg, og få den fremragende pjece, som jo over 9 sider beskriver dette uhyre enkle system, som regeringen støtter så helhjertet.
På side 4 i denne pjece kan man læse, at man kan udføre frivilligt, ulønnet arbejde uden begrænsninger, hvis arbejdet ikke kan udbydes som almindeligt lønarbejde.
Jeg var i 6 år ansat som chef i Mellemfolkeligt Samvirke.
Der var det sådan, at vi havde en masse frivillige grupper, som lavede forskellige former for konferencer og aktiviteter og indsamlingsarbejde osv.
Alle disse aktiviteter kunne jo i princippet udføres af lønnet personale, hvis det var sådan, at Mellemfolkeligt Samvirke havde haft pengene til det.
Det er et konkret eksempel på, at man mistænkeliggør folk.
Folk var usikre på, om de kunne risikere at blive trukket i ydelse, og derfor var langt de fleste aktivister i Mellemfolkeligt Samvirke studerende, fordi det var lettere for dem, hvorimod vi havde utallige henvendelser fra folk på dagpenge eller efterløn, som spurgte, om de måtte komme.
Da reglerne var, som de var, var vi altid lidt usikre på, om vi kunne tillade os at ringe til folk i den situation. Det er bare et eksempel.
Når man så læser videre i pjecen om, hvordan man skal vurdere, om det kan udbydes eller ikke udbydes, så vil jeg sige: Man kan sige meget selv med den allerbedste vilje, men klare regler, ahr, det kan man vist ikke kalde dem.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Sagt til hr. Flemming Oppfeldt: Skal vi ikke være enige om, at når vi har fået udarbejdet et charter, hvor vi har nævnt område for område, så burde hr. Flemming Oppfeldts spørgsmål være overflødigt, hvis han havde sat sig ind i, hvad der ligger til grund for det arbejde, som foregår, når man taler om, hvordan man kan være med til at få analyseret og set på det frivillige arbejde.
Nu har jeg givet to eksempel.
Vi har lagt et charter frem med masser af muligheder, og jeg har citeret, hvad kulturministeren har sagt, så jeg mener ikke, at hr. Flemming Oppfeldt kan forlange mere, men det tror hr. Flemming Oppfeldt selvfølgelig han kan.
Men derfor må jeg sige til hr. Flemming Oppfeldt: Den hopper vi ikke på.
Der er masser af situationer, som folk reagerer på, og det er det, som man siger fra socialministerens side; det er det, man siger fra kulturministerens side.
Og sådan kan man blive ved.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Det synes jeg var et utrolig svagt svar af en mand, der kender virkelighedens Danmark, at han ikke kan nævne ét eneste eksempel.
Det var jo også et svar.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Jeg vil holde mig til det, som jeg sagde i min ordførertale.
Der citerede jeg, hvad kulturministeren havde sagt, og så tror jeg, at hr. Flemming Oppfeldt ved lidt om, hvordan man vurderer disse ting i et ministerium.
Han siger, at det er nødvendigt at få ryddet op i unødige love og regler, så foreningsfolk kan bruge deres tid på aktiviteter og ikke på kontorarbejde.
Jeg går ud fra, at en minister er ansvarlig for, hvad han udtaler, så derfor vil jeg holde mig til, at der på dette område må eksistere en hel masse tilfælde.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Jeg har et konkret spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Vil han give bare ét konkret eksempel på nogle af de ting, han nævner ikke kan lade sig gøre under det nugældende regelsæt?
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Nu forstod jeg, at jeg trådte forkert ind i forhold til, hvordan man må spørge rent teknisk, men jeg vil da så godt give en kommentar til hr. Flemming Oppfeldts bemærkninger om Det Radikale Venstres forslag, for det er tilsyneladende sådan, at det for Venstre i den her sammenhæng er meget væsentligt, at det ikke skal være for sjovt at være arbejdsløs, og at det ikke skal være for sjovt at være på efterløn.
Man skal ikke have mulighed for at gå ind og hjælpe andre mennesker, der har behov for det.
Man skal ikke have mulighed for at yde en personlig og frivillig indsats.
Det var sådan, det kom til at lyde lidt på hr. Flemming Oppfeldt, altså at det med at gøre livet så surt som muligt for de arbejdsløse blev et primært fokus.
Det synes jeg jo ellers ikke var det, hr. Jens Vibjerg gav udtryk for.
Så jeg vil da godt høre, om det er en generel holdning
fra Venstres side, at det bare gælder om at gøre livet surt for folk og så blæse være med, at man faktisk har gavn af det frivillige arbejde, og at det giver et meningsfuldt indhold i tilværelsen, mens en person er aktivt arbejdssøgende.
Jens Vibjerg (V), 2003-11-13:
Nu kunne jeg jo forstå på hr. Martin Lidegaard i konklusionen, at Socialdemokraterne støttede beslutningsforslaget.
Det havde jeg svært ved at høre i hr. Ole Vagn Christensens indlæg.
Men det er måske, fordi jeg kan huske, at jeg, da vi i sin tid behandlede efterlønsforliget og lovgivningen omkring det, nat efter nat har siddet ovre i det forhenværende Arbejdsministerium og kæmpet for, at vi nåede dertil, hvor vi nåede, og hvor Socialdemokraterne i den grad var bremseklodsen for, at der overhovedet skulle være mulighed for, at man kunne udføre frivilligt arbejde. Så jeg havde slet ikke fantasi til at forestille mig, at Socialdemokraterne kunne komme i nærheden af at støtte det her forslag, men jeg er så nødt til at høre, om det er hr. Martin Lidegaard, der har forstået hr. Ole Vagn Christensen forkert, eller om hr. Ole Vagn Christensen i den grad har vendt på en tallerken.
Men det er jo nydeligt, hvis hr. Ole Vagn Christensen nu synes, at man altså godt må have lidt frivilligt arbejde.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Jeg synes bare ikke, at hr. Martin Lidegaard svarede på mit spørgsmål, for jeg spurgte: Hvordan vil denne her ændring, dette pålæg, eller hvad vi nu skal kalde det, påvirke den ordning?
Vil den blive mere attraktiv, eller vil den blive mindre attraktiv?
Det var det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg fik ikke noget svar.
Jeg går ud fra, at filosofien bag forslaget er, at man vil gøre noget godt for borgerne.
Jeg er i øvrigt stor tilhænger af det frivillige arbejde; det er ikke den diskussion, vi har.
Og hvis noget er godt, vil folk vel også søge hen til det.
Det må vel være målet med noget, der er godt.
Eller er det noget ondt, De Radikale har foreslået her?
Nej, jeg tror, det er noget, der er godt.
Vil det så ikke påvirke befolkningen?
Martin Lidegaard (RV), 2003-11-13:
Ja, og jeg tror også, at jeg vil tillade mig at besvare hr. Flemming Oppfeldt og fru Pernille Falcon under ét.
Jeg synes, at hr. Flemming Oppfeldt blander æbler og pærer.
Jeg er glad for, at det står så lysende klart, at Det Radikale Venstre er det eneste parti i det her Folketing, som tør tale om de dybtgående reformer, vi har brug for, hvis velfærdssamfundet skal overleve.
Men jeg kan slet ikke se, at modsætningen til det er, at vi samtidig ønsker at styrke det frivillige arbejde i Danmark.
Det, der er hele forudsætningen for vores forslag, er
Det erstatter ikke timer på arbejdsmarkedet.
Det er, som om hr. Flemming Oppfeldt forestiller sig, at hver eneste time, et menneske bruger i en organisation eller bruger hos hr. eller fru Hansen på plejehjemmet, eller hvor det nu måtte være, skal måles og værdisættes og fradrages.
Det er en mærkelig måde at tænke på for et liberalt menneske.
Der er noget, der hedder et arbejdsmarked.
Der er vi tilhænger af kontante krav.
Der er noget, der handler om dybere reformer af velfærdssamfundet.
Dem står vi for.
Men at folk ikke skal have lov til at besøge fru Hansen på plejehjemmet uden at blive fratrukket, er da ikke liberal tankegang.
De to ting har intet med hinanden at gøre.
Der er ikke nogen som helst modsætning, tværtimod spiller de fuldstændig sammen.
Begge dele peger i retning af et velfærdssamfund, hvor der er plads til alle, hvor der ikke er bureaukratiske regler, der snærer, hvor hvert menneske har en plads, de selv definerer.
Til hr. Jens Vibjerg: Det er rigtigt.
Der var så mange undtagelser, paragraffer osv., at jeg blev ganske forpustet af at læse pjecen.
Men jeg har tilkendegivet, at jeg er utrolig glad for, at hr. Jens Vibjerg og ministeren så klart har tilkendegivet, at de også synes, at vi skal have kigget på de her regler, når evalueringen har været der.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor de har så travlt med at løbe fra det igen, for jeg var så glad for den udmelding, at man fordomsfrit ville kigge på reglerne efter evalueringen.
Og så er det vel naturligt, at vi tager denne her debat med ind i den evaluering, når den skal laves.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg vil høre hr. Martin Lidegaard, om de synspunkter, han gjorde gældende, er udtryk for de holdninger, som hr. Flemming Oppfeldt udtrykker, nemlig at chikane af arbejdsløse og efterlønsmodtagere, så de ikke får mulighed for at lave frivilligt arbejde, er vejen frem til at skabe beskæftigelse.
Jens Vibjerg (V), 2003-11-13:
Jeg kunne forstå, at hr. Martin Lidegaard blev meget overrasket over, hvor mange muligheder der rent faktisk er, da han fik kigget i pjecen.
Og det kunne så give mig anledning til at spørge, om hr. Martin Lidegaard ikke mener, at det havde været smartere at afvente den evaluering, der nu kommer til foråret, inden man foretager sig videre.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Jeg har med nogen undren fulgt denne debat og hørt den radikale ordfører, for jeg forstår, at Det Radikale Venstre taler med to tunger.
Der er den ene, hvor man siger: Vi er det parti, der interesserer os for velfærdssamfundets udvikling, og om der kommer flere på overførselsindkomster, og vi har mod til at gøre noget ved det.
Og så er der den anden, som vi har hørt i dag, hvor der åbenbart er en vælgergruppe, der skal nurses.
Jeg vil spørge den radikale ordfører, om han anser dette forslag for at være et forslag, der bidrager til, at der kommer færre på overførselsindkomst i vort samfund.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-11-13:
Det er ikke altid lige let at være en aktiv del af det frivillige foreningsliv her i landet, og det selv om vi vel er tilbøjelige til at se os selv som verdensmestre med hensyn til antallet af foreninger og mængden af frivilligt arbejde.
Ikke desto mindre er vores samfundsstruktur ofte mere et udtryk for kampen eller spillet mellem marked og stat; en struktur, hvor civilsamfundet, dvs. familierne, det frivillige foreningsliv og andre nære fællesskaber,
skal prøve at finde sig til rette, når rammerne allerede er fastlagte. Forslaget her påpeger ganske rigtigt, hvad det kan medføre af problemer, når rammerne for efterløn og dagpenge er så snævre, at det vanskeliggør, at mennesker kan udføre et stykke frivilligt arbejde.
Og så er der efter vores opfattelse noget helt galt med prioriteringerne i samfundet.
Kristendemokraterne er særdeles positivt indstillet over for forslaget og håber virkelig, at vi kan få skabt ordentlige muligheder for, at mennesker på efterløn og dagpenge også kan få lov at deltage i frivilligt foreningsliv og udføre et stykke frivilligt arbejde ud fra egen motivation.
Martin Lidegaard (RV), 2003-11-13:
Det håber jeg så sandelig, det vil.
Jeg håber så sandelig, at hvis det lykkes at få vores forslag igennem, vil det påvirke befolkningen til at udføre mere frivilligt arbejde til større gavn for både dem, der udfører det frivillige arbejde, og for dem, som får glæde af det frivillige arbejde.
Det er jo hele intentionen. Men det ligger som sådan en underliggende tone, at hvis det lykkedes at gøre flere mennesker glade i Danmark, vil det gå ud over nogen.
Så vil det koste et eller andet.
Det ligger som en undertone i hr. Flemming Oppfeldts spørgsmål, at det vil koste nogen noget.
Det er dér, vandene skiller.
Vi tror ikke, det vil koste nogen noget som helst.
Vi ser kun vindere, og det er også derfor, at vi har så svært ved at forstå den skeptiske holdning fra Venstre.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Jeg beder om ordet her i anden omgang, ikke på grund af hr. Jens Vibjergs bemærkning, men ud fra den betragtning, som jeg gjorde gældende i mit første indlæg, for jeg kan forstå, at den har hr. Jens Vibjerg åbenbart ikke hørt.
Jeg sagde, at der ingen tvivl er om, at folk skal stå til rådighed på det danske arbejdsmarked, hvis de er arbejdsløse.
Det ligger fuldstændig klart, og det har det gjort hele tiden.
Det har også ligget klart på efterlønsområdet, at her er der nogle ting, som man kan gøre, og der er nogle ting, man ikke kan gøre.
Jeg har sagt, at vi gerne vil være med til at se på mulighederne, så systemet bliver mere smidigt og overskueligt, og jeg sagde, at det ville vi gerne medvirke til, ligesom vi også tidligere har gjort, da vi sad i regering, hvor vi jo bl.a., som jeg udtrykte det, sammen med Det Radikale Venstre har været med til at få udarbejdet et charter for frivilligt arbejde.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke rende fra det, når der er en række problemer.
De har vist sig, og jeg forstår også, at man nu vil evaluere dem.
Så hvorfor skal vi have den konflikt om det her? Jeg mener helt klart, at vi på det overordnede plan omkring rådigheden - altså det at kunne indgå i det frivillige arbejde - har hårdt brug for at finde de grænseflader, og det har vi ikke mindst, når der er en stigende arbejdsløshed, for så kan det gå hen og blive noget, som sætter folk i en masse situationer, hvor de kommer til at betale, og hvor de kan blive mistænkeliggjort for, at de ikke lever op til det regelsæt, der er. Sagt til hr. Jens Vibjerg og også andre: Det, vi siger, er, at det her føler vi at der er behov for at få sat fokus på, og derfor kan vi støtte, at vi får det gjort med Det Radikale Venstres forslag.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Ministeren startede med at tage afstand fra hele det aktiveringscirkus, som har kørt tidligere i kommunerne, og hvor man med ministerens ord kom ud i en masse meningsløs beskæftigelse, for derefter at prise mulighederne ved det rigtige arbejde, og her deler jeg ministerens opfattelse.
Men det, som kendetegner rigtigt arbejde, er jo, at man får løn for det, at man har faglige rettigheder, og at man får muligheder, og det er jo her, vandene skilles lidt, kan
jeg forstå.
Ministeren fastholder jo, at man hverken skal have rigtig løn eller almindelige vilkår, og det vil sige, at man heller ikke skal have faglige rettigheder.
Jeg kunne forstå ud fra hr. Flemming Oppfeldts bemærkninger, at han ikke opfatter det offentlige arbejdsmarked som en del af det rigtige arbejdsmarked, og at det ikke er noget, man ønsker at forholde sig til i denne sammenhæng.
Jeg vil da høre, om man så ikke fra Venstres side er klar over, at der faktisk er brug for i fremtiden at få mulighed for at rekruttere medarbejdere inden for social- og sundhedsområdet i meget vidt omfang.
Det har vi tidligere diskuteret i løbet af ugen i forskellige andre sammenhænge.
Er det sådan, at Venstre ikke anerkender, at der er brug
for, at man får rekrutteret mennesker i den sammenhæng også fremtidsrettet
Der ligger faktisk en rigtig god mulighed for at bruge en lønnet aktivering på almindelige lønvilkår for at få udvidet det offentliges muligheder for at rekruttere arbejdskraft også på længere sigt.
Line Barfod (EL), 2003-11-13:
Jeg tror, hr. Flemming Oppfeldt skulle tage ud i virkeligheden og snakke med nogle af de mennesker, der bliver tvangsaktiveret, og høre dem fortælle om, hvad det er for nogle projekter, de bliver sendt ud i, hvad det er for nogle kvalifikationer, de har, osv. Hvis folk ikke er i stand til at udføre et almindeligt stykke arbejde, er der ganske mange forskellige ordninger skruet sammen.
Man kan komme under revalidering, man kan komme under voksenlærlingeordningen, der er fleksjob, hvis der ikke er udsigt til, at man får det bedre, osv., der er mange forskellige muligheder.
Det, vi taler om her, er folk, der bliver sat til at udføre ordinært arbejde.
De skal ikke være på kontanthjælp, de skal have løn for deres arbejde og faglige rettigheder.
Det er helt urimeligt, at fordi folk er på kontanthjælp, skal de tvinges til at arbejde uden løn og uden faglige rettigheder.
Så jeg tror, det er hr. Flemming Oppfeldt, der skal sætte sig ind i forslaget.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Til fru Line Barfod må jeg sige, at det, der jo er problemet med Enhedslistens forslag, er, at man ikke rigtig har sat sig ind i, hvad det er for en ny lovgivning, der er lavet.
For den hviler jo på tre redskaber, og disse tre redskaber indeholder nogle forskellige forudsætninger med hensyn til, hvad man kan gøre over for lønmodtagerne, over for de ledige, der skal i beskæftigelse. Man tager jo netop højde for en ledig, som måske har mange andre meget store problemer end kun beskæftigelse, og så tager man højde for den ledige, som umiddelbart er velfungerende og kan komme af sted med det samme.
Man kan tale om en vifte af forskellige redskaber, efter hvilke nogle har mulighed for at få det ordinære job, nogle har mulighed for at få det ordinære job til den ordinære løn, men med løntilskud, og andre skal igennem et forløb på 4 uger eller 8 uger eller lidt mere for at blive trænet til disse job.
Sådan ser virkeligheden ud.
Enhedslisten har ikke forholdt sig til den nye virkelighed, og det er en stor skade.
Line Barfod (EL), 2003-11-13:
Det er selvfølgelig også fint.
Men det, vi taler om, er, at man skal have ret til at få løn.
Ville hr. Flemming Oppfeldt i forhold til folketingsmedlemmer acceptere, at man ikke havde ret til at få løn for sit arbejde, men at det bare var en mulighed, som nogle kunne være så heldige at få, mens resten skulle sidde herinde for kontanthjælp? Det, vi foreslår i vores forslag, er jo, at man skal have ret til at få løn og skal have ret til faglige rettigheder, netop fordi vi ønsker, at når man udfører et stykke arbejde, skal man behandles på lige fod med andre, der udfører det arbejde.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Jeg vil sige til hr. Ole Sohn, at det er rigtigt, at Venstre og De Konservative også har fremsat mange beslutningsforslag tidligere og måske også genfremsat dem, men det var jo, fordi de kunne realiseres, og derfor havde vælgerne et krav på at få at vide, hvordan sandheden så så ud. Jeg synes da også, det er o.k., at man fører den politiske debat, men så skal man i det mindste rette sine forslag til, således at de tager højde for det, der eksisterer, nemlig at vi nu har fået en ordning, der giver mulighed for ordinær ansættelse til en overenskomstmæssig løn.
Hovedsigtet skal være, at det er ustøttet beskæftigelse, så kan man undtagelsesvis give tilskud, og så kan man som en indslusning for en ganske lille del af de ledige have en træning til de private virksomheder.
Det er det, vi diskuterer.
Jeg ser ikke noget problem i, at de mennesker, som mangler nogle færdigheder til at fungere fuldt normalt på en virksomhed, også bliver aktiverede og bliver tilknyttet arbejdsmarkedet og bliver introduceret på den her måde.
Til fru Pernille Falcon vil jeg sige med hensyn til det, der bliver nævnt om Produktionshuset i Farum,
at det vistnok kun er Enhedslisten, der har dømt det ulovligt.
Hverken Konkurrencestyrelsen eller det meget vigtige arbejdsmarkedsråd har sagt, at der var noget som helst forkert eller konkurrenceforvridende i, hvad der skete derude.
De fleste mennesker er blevet introduceret til et privat job i en privat virksomhed til en almindelig løn.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg kan da godt på baggrund af hr. Flemming Oppfeldts tilknytningsforhold til Farum forstå hans behov for at misforstå forslaget totalt.
Man kan jo altid forsøge at fjerne fokus fra de ubehagelige ting, man selv har været involveret i, og det har da også været en forfærdelig pinagtig sag, hele Farumsagen, på alle niveauer, både i forhold til Farum Produktionshus og også den måde, man har forsøgt at udbrede den model på, som jo senere er blevet kendt ulovlig, også i forbindelse med Bodumsagen.
Så jeg forstår godt behovet for at fjerne fokus.
Jeg kan så til hr. Flemming Oppfeldts oplysning sige, at vi sætter stor pris på erhvervslivet, vi sætter stor pris på den indsats, der ydes, og de forhold, der er i erhvervslivet, hvor man får løn for at komme og har faglige rettigheder, bliver respekteret, hvor man forholder sig til arbejdsmiljø, og hvor man forholder sig til det, der skal produceres, det sætter vi stor pris på.
Det er netop derfor, vi gerne vil have, at de aktiverede får de betingelser.
Ole Sohn (SF), 2003-11-13:
Måske er det forbigået hr. Flemming Oppfeldts opmærksomhed, at der under VK-regeringen er sket en markant stigning i arbejdsløsheden, og at private job ikke hænger på træerne.
Måske er det forbigået hr. Flemming Oppfeldts opmærksomhed, at der i den offentlige sektor er et akut behov for personale i hjemmeplejen, daginstitutioner, folkeskoler og til vedligeholdelsesopgaver og lign.
Men hvis hr. Flemming Oppfeldt tænkte de to elementer sammen, tror jeg faktisk også, at han kunne se, at der er behov for, at der kommer nye boller på suppen i aktiveringspolitikken.
Det sidste, jeg vil sige til hr. Flemming Oppfeldt, er, at jeg tror, det ville være gavnligt at bruge bare en lille times tid på at se, hvor mange gentagelsesforslag Venstre og De Konservative fremsatte de sidste 3 år, de var i opposition.
Det er næsten ufatteligt, at hr. Flemming Oppfeldt fuldstændig har glemt det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-13:
Nej, det er heller ikke tilfældet.
Det er uddannelsens andel af den samlede ansættelseslængde, der udgør problemet.
Naturligvis er det ikke de enkelte AMU-kurser, men hvis uddannelse er en overvejende del af det, man kalder ordinær beskæftigelse, er det ikke lige, hvad jeg forestiller mig ved ordinær beskæftigelse.
Må jeg så sige, at i Hobro kan man jo tælle alle de måneder med, hvor man havde været i Hobro Kommune under projektet, men Hobro Kommune, som har garanteret de projektdeltagerne ordinær ansættelse, skal naturligvis opfylde sin del af aftalen.
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-13:
Det er jo meget fint, at vi får oversendt en redegørelse, men det, der er interessant ved Hobromodellen i forhold til alle mulige andre projekter, er jo, om den giver den ønskede effekt.
Ministeren går meget op i effektmåling: Hvad betyder det, at man gør sådan og sådan?
Det, ministeren burde have gjort, var at lade Hobromodellen køre, indtil projektet var færdigt.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er rimeligt, for det hele er jo ikke sort/hvidt.
Det kan da ikke passe, at ministeren, hvis der kommer et menneske fra kontanthjælp ud på en arbejdsplads i jobtræning, og man i forbindelse med forløbet aftaler, at den pågældende skal på et AMU-center og have et kursus med henblik på at få ansættelse i virksomheden, kan have noget imod, at man samtidig er medlem af a-kassen.
Det kan jeg ikke forstå.
Line Barfod (EL), 2003-11-13:
Det er lidt underholdende at høre hr. Flemming Oppfeldt tale om, at Enhedslisten skulle være en anakronisme
, når hr. Flemming Oppfeldt kommer fra et parti, der prøver at føre landet tilbage til en virkelighed, der eksisterede for hundrede år siden, og som fjerner alle de ydelser på finansloven, bl.a. til en moderne udvikling af erhvervslivet osv., som skulle gøre, at vi kunne få udviklet landet og komme fremad i stedet for at gå tilbage. Det er også lidt sjovt, at hr. Flemming Oppfeldt lige i forhold til det her forslag påstår, at Enhedslisten skulle hade private virksomheder, når vi f.eks. så aktivt er gået ind i Bodumsagen og har forsvaret de private, der havde jobbene tidligere.
Det, vi taler om, er såmænd bare, at der skal være lige rettigheder og lige muligheder, og at vi ikke i dag skal leve i et samfund, hvor nogle kan blive sat i tvangsarbejde for kontanthjælp.
Jeg vil godt høre hr. Flemming Oppfeldt, om han mener, at det, man foretog sig ude i Farum med at anbringe folk i produktionshuse for at sidde og lave samleopgaver, er det, vi skal udbrede til resten af landet, altså langt mere a la Bodum, som vi ser det i andre kommuner, der har efterlignet Farum.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-13:
Jeg skal nok oversende en redegørelse for Hobrosagen til Arbejdsmarkedsudvalget, men jeg vil sige, at det, der adskiller beskæftigelsen i Hobro fra ordinær beskæftigelse,
jo er, at de aktiviteter, folk blev sat til, var uddannelse, der blev betalt af andre end Hobro Kommune
, så derfor kan man vel næppe kalde det ordinær ansættelse.
Hvis Hobro Kommune vil ansætte folk i ordinære job, og de opfylder kriterierne for at komme i a-kasse, har jeg naturligvis intet imod det.