Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Der har været et gennemgående træk i modtagelsen, som kan opdeles i to udtryk, nemlig enten bunkebryllup eller blandet landhandel.
Jeg vil sige til hr. Erik Mortensen, at hvis vi ved fremsættelser af lovforslag har lært at lave bunkebryllupper, så har vi i hvert fald lært det af den tidligere regering, som har været en stor inspirationskilde med hensyn til at kunne samle forskellige elementer i et enkelt lovforslag.
Jeg tror, at det er en tendens eller en last, om man vil, som både den nuværende og den tidligere regering deler, og som jeg i og for sig ikke mener bør lægges nogen af os særligt til last.
Hvis man kigger på, hvad det er, vi har forsøgt at gøre med lovforslaget her, er det jo at sige, at nu gives der en mulighed for, at der kommer svovlfri diesel.
Den svovlfri diesel skal være indfaset i 2009.
For at fremskynde brugen af svovlfri diesel i Danmark, giver vi en afgiftsreduktion på den svovlfri diesel, sådan at den bliver prismæssig konkurrencedygtig med den svovlfattige, som, selv om den hedder svovlfattig, indeholder mere svovl end den svovlfri.
Det gør vi så indtil 2009, hvor kravet kommer, og der dermed ikke er nogen grund til at have en afgiftsbegunstigelse.
Dermed presser vi en udvikling igennem til gavn for miljøet tidligere end ellers.
Hvad angår biobrændstoffer, har vi netop sagt: Biobrændstoffer, som i princippet er CO2neutrale, i hvert fald groft sagt, skal have en afgiftsreduktion, der modsvarer den CO2-afgift, som benzinafgiften er udtryk for.
Den del af benzinafgiften, der i og for sig er en CO2-afgift, skal biobrændstoffer have godtgjort.
Derfor er det det, vi trækker ud af det.
Når det er et lille beløb, der trækkes ud af det, skyldes det jo, at det er en lille miljømæssig fordel på CO2-området, altså at der udledes biobrændstoffer.
Så er der nogle, der har spurgt til de mange forskellige erhverv, der er opremset i forslaget om at ophæve bilaget til vandafgiften.
Når der er opremset mange forskellige erhverv, er det jo, fordi man, dengang man indførte et bilag til vandafgiften, opremsede en lang række meget specifikke erhverv, som ikke i modsætning til alle andre erhverv skulle have en refusionsordning.
Alle andre erhverv giver vi jo en refusion for vandafgifterne, men ikke de her.
Der er det, at vi har fået besked på, at det har EU tænkt sig at kigge nærmere på.
Vi mener faktisk, at der af hensyn til at sikre en EU-medholdelig lovgivning, men også for at sikre en lige konkurrence mellem den her type virksomheder og andre virksomheder, er ræson i at ophæve bilaget og sikre en refusionsordning for alle erhverv.
Endelig er der nedslaget i registreringsafgiften.
Jeg kan forstå – jeg er ikke enig – at Socialdemokratiet er modstander af en privatisering.
Men når nu der bliver gennemført en privatisering, og når en del af den privatisering medfører, at der kommer en afgiftsstigning, en større betaling, kan jeg ikke forstå, hvorfor man, fordi man er uenig i den første del, så vælger ikke at give borgerne en hjælpende hånd i form af at støtte nedslaget i registreringsafgiften.
Det er for at sikre, at de bilejere, som måtte gøre brug af det, ikke vil opleve en prisstigning i forbindelse med, at vi laver en omlægning af bilsynet.
Jeg synes, at de mange spørgsmål, der måtte være rejst undervejs, kræver en besvarelse under udvalgsarbejdet.
Der er lige en enkelt, jeg vil kommentere lidt særligt, og det er hr. Keld Albrechtsen, som – og det skal ikke forstås positivt – et eller andet sted minder mig om Monty Python – knap så underholdende, men lige så surrealistisk og ude af trit med virkeligheden.
Allerførst bliver en diskussionen om, at man skal give biobrændstof afgiftsnedslag, der vedrører deres CO2-værdi, til en diskussion om økologisk dyrkning af biobrændstof eller ej.
Jeg er ret sikker på, at CO2-værdien af biobrændstoffer ikke har meget at gøre med, hvorvidt de er økologisk dyrkede eller ej.
Man kan faktisk mene, at en økologisk dyrkning vil kræve flere behandlinger i marken med redskaber.
Jeg må blankt sige – det har jeg ingen kendskab til eller viden om, det er blot en fornemmelse – at hvis man forudsætter, at en økologisk dyrkning kræver flere kørsler i marken med traktorerne, kan den rent faktisk være CO2-negativ.
Og da det, vi gør her, er at give dem deres CO2-mæssige værdi, vil det ikke være noget særlig klogt at tage ind i forslaget.
Så er det lidt pudsigt, at der fra nogles side bliver rejst tvivl om, hvorvidt der overhovedet vil være nogen, der vil have interesse i at benytte sig af at dyrke biobrændstoffer, fordi afgiftsforslaget er så lille.
Men når hr. Keld Albrechtsen på den anden side siger, at det her bare er julegaver, det er bare penge ud af statskassen, fordi der vil være så utrolig mange, der vil benytte sig af det her nedslag i afgiften på biobrændstoffer, så kan de to ting jo ikke hænge sammen. De to ting kan ikke være enslydende.
Man kan ikke sige, at afgiftsnedsættelsen både er for lille til, at nogen gider gå efter den, og samtidig sige, at den er så stor, at den vil være et enormt dræn i statskassen.
Så må jeg bare til sidst sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis pengene fosser i forhold til statskassen, så fosser de i øjeblikket ind i statskassen, da vi har overskud på statens budgetter, vi har overskud på de offentlige finanser, vi har et budget for 2005, der viser et endnu større overskud, både på de offentlige finanser og på statens finanser.
Hvis pengene derfor fosser i nogen retning, så fosser de ind i statskassen og gør gavn, så vi bl.a. kan få sænket den alt for høje statsgæld.