Marianne Jelved (RV), 2002-10-22:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for redegørelsen og ønske tillykke med opgaven og håbe for ministeren, at ministeren får lige så meget personlig glæde ud af det arbejde og samarbejde, som jeg selv har haft igennem mange år.
Jeg vil indrømme, at jeg også glæder mig til 50-års-jubilæet og håber, at den danske delegation vil få det lige så hyggeligt, som vi havde det, da vi havde 40-års-jubilæum, i øvrigt også i Helsingfors.
Nordisk Råds samarbejde har skiftet karakter adskillige gange, jeg havde nær sagt i et accelererende tempo med kortere og kortere mellemrum.
Jeg håber også, at vores nye minister for det nordiske samarbejde vil bidrage til, at vi - det synes jeg godt at vi kan sige - fra dansk side kan være pådrivende i nødvendige fornyelser i de kommende år.
Selv om vi har haft disse skift i måden at indrette samarbejdet på, synes jeg, der er en meget fornuftig og en god kontinuitet imellem de skiftende formandskaber og i det arbejde, som de lægger op til og prioriterer hver især på deres måde.
Derfor vil jeg også gerne sige til samarbejdsministeren, at jeg synes, det er en fin måde, det norske formandskab nu følger op på og også trækker trådene fra det danske formandskabs prioriteringer på flere områder, som selvfølgelig ikke kan nå at blive færdige på et enkelt år, men det følges meget loyalt op.
De fem strategiske indsatsområder har flere ordførere nævnt, og jeg vil derfor ikke gentage dem detaljeret, men hæfte mig ved nogle enkelte af dem.
De er jo også et udtryk for den brede politiske opbakning, der er i de nordiske parlamenter om det arbejde, som samarbejdsministrene normalt gennemfører i et pænt og godt samspil med Nordisk Råd. Jeg vil trække en særlig ting frem fra de indsatsområder, nemlig miljø og bæredygtig udvikling.
Og lige inden jeg går ind i det, vil jeg gerne støtte de røster, der har været om henstilling om at tage Barsebäcksagen op over for de relevante ministre.
Jeg synes, at det initiativ og det resultat, der er kommet for det nordiske samarbejde omkring miljø og bæredygtig udvikling i et holdbart Norden, er noget af et gennembrud.
Man kunne sagtens have haft endnu større ambitioner på det område, end det nu er nået til, men jeg synes, det er vigtigt også for at vise et godt eksempel for omverdenen, at det kan lade sig gøre at lave et samarbejde af den karakter, herunder også bidrage til at udvikle indikatorer for, at vi kan følge op og fortsat løbende revidere den plan, som der er enighed om, og som jo har sin egen proces.
Det er også et tema, der vil komme op på sessionen her i næste uge.
Jeg vil pege på den del af redegørelsen, som ministeren har givet os, og som vi behandler i dag, der jo viser, hvordan det nordiske forslag, som der er konsensus om, har kunnet bidrage til det på Johannesburgtopmødet og også i EU-sammenhænge.
Det er et godt eksempel på det, jeg synes Nordisk Råd og det nordiske samarbejde kan gøre, nemlig at vi i fællesskab finder nogle løsninger på udfordringer og problemstillinger, som er almene problemstillinger og udfordringer og altså langt uden for de nordiske grænser, og at vi med det arbejde, vi laver, kan bidrage med gode eksempler på, hvordan man kan løse den slags fælles problemer og udfordringer.
Derfor vil jeg gerne kvittere for, at der er gjort så udmærket rede for også den sag i redegørelsen.
Jeg synes også, det er godt, at der bliver holdt fast i de midler til særlig strategiske initiativer, herunder den pulje, der også er til særlige prioriteringer.
Det er jo en del af den fleksibilitet, vi har ønsket med de budgetprocedureændringer, der er kommet.
Jeg håber også, at den danske delegation vil bidrage til, at vi holder fast i de puljer og i de rammer, der er sat af til netop disse formål, fordi det er meget nemt for parlamentarikerne i budgetproceduren at hente finansiering til gode ønsker netop fra de puljer.
Omkring temaet grænsehindringer: Det er et meget vanskeligt område, men det er til gengæld også et område, hvor jeg mener, at alle regeringer og de nordiske parlamenter må være meget ambitiøse.
Derfor ser jeg frem til behandlingen
af det ministerrådsforslag, der skal behandles på sessionen, som jo gerne vil bidrage til at løse konkrete problemer.
Jeg synes faktisk også, det er al ære værd, at ministerrådet har taget stilling til harmonisering eller ikkeharmonisering af skatter og afgifter.
Sagen om, hvordan vi forholder os til de forskellige skattesystemer, har kørt i mange, mange år.
Det er jo især Danmark og Sverige, der har haft nogle helt konkrete problemer og forhandlinger omkring integration i Øresundsregionen.
Jeg tror ikke, det er muligt, at vi kan harmonisere og se frem til, at vi kan harmonisere vore skattesystemer i en grad, som vil løse de problemer, der er.
Men så må vi finde andre måder at løse dem på, og der skal være et konstruktivt tilsagn fra Det Radikale Venstre om at holde regeringerne, herunder også den danske regering, fast på, at der skal ske fremskridt på det område.
Det er fint, at vi får informationsindsats over nettet til borgerne.
Det er fint, at Hallo Norden-servicetelefonen styrkes, og jeg tror, at det er blevet et langt, langt mere effektivt instrument, end jeg havde troet, da vi startede det projekt.
Jeg vil også gerne anerkende over for de mennesker, der har båret den sag, at det ser ud, som om det kommer til at fungere ganske fint.
Men det kræver også konkrete løsninger på konkrete problemer, og der har vi altså stadig væk problemer i forbindelse med integrationen i Øresundsområdet.
Jeg forventer ikke, at ministeren skal svare på de her ting på nuværende tidspunkt.
Jeg har heller ikke stillet nogen konkrete spørgsmål på området, men jeg varsler bare, at der også i de politiske grupperinger i Nordisk Råd vil være en interesse i at følge op på konkrete løsninger over for regeringerne.
Det er kun regeringerne, der kan løse det konkrete problem.
Så er jeg meget, meget spændt på, hvad der vil komme på kultursamarbejdsområdet.
Ministeren varsler i redegørelsen, at der er overvejelser om at lave et helt nyt koncept på det kulturpolitiske samarbejdsområde.
Det er et af de områder, der sammen med uddannelse og forskning har været grundstammen i det indre nordiske samarbejde i alle årene.
Og jeg mener stadig væk, at det skal være den prioritering, således at kultursamarbejdet og uddannelses- og forskningsområdet i nordisk regi fortsat er bærende.
Men jeg er enig i, at der kunne være brug for et nyt koncept for det nordiske samarbejde på kulturområdet.
Det har for år tilbage været forskellige småstarter, kan man vel kalde det, eller begyndende diskussioner om det.
Vi kan også under sessionen drøfte, hvad der er mest hensigtsmæssigt, når vi jo igen mødes, men i hvert fald vil vi gerne fra radikal side bidrage til en konstruktiv drøftelse af, hvordan man kunne forny hele konceptet.
Jeg synes, det er fantastisk fint, at man gør noget på det område og altså følger det op, og jeg er spændt på den rapport, der skal drøftes på Nordisk Råds session om det.
Til allersidst, da min taletid desværre er ved at løbe ud, har jeg så dagens kritiske spørgsmål til ministeren.
Alt det andet har jo været venligt ment og behøver ikke svar eller reaktion her og nu.
Men der står et lidt tyndt afsnit
om samarbejde på udlændingeområdet.
Det lyder meget forsigtigt, det, der står, og derfor går mit spørgsmål til ministeren på: Drøfter man dette tema i samarbejdsministerkredsen?
Jeg spørger selvfølgelig, fordi jeg selv er meget kritisk over for de stramninger, den danske regering har lavet på det område, og som jeg mener skaber problemer for vore nabolande, herunder vores nordiske naboer.
Derfor spørgsmålet helt klart: Drøfter man det?
Og kan vi på en eller anden måde få en drøftelse med ministeren på et tidspunkt - ikke nødvendigvis her i salen - omkring, hvad det er for problemer, der muligvis er skabt i de andre lande?
Til sidst: Held og lykke med arbejdet og med et tilsagn fra Det Radikale Venstres side om støtte - konstruktivt, men også kritisk og krævende.
Det er et spørgsmål til fru Anita Knakkergaard vedrørende ytringsfrihed.
Jeg synes, det er lidt uklart, hvad der egentlig menes, for vi har jo en sikret ytringsfrihed.
Så kunne fru Knakkergaard ikke klargøre, hvad det egentlig er, der er problemet for Dansk Folkeparti?