Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-04-28:
De fire lovforslag er resultatet af Vandmiljøplan II, en miljøhandlingsplan, som regeringen, SF, CD, Det Konservative Folkeparti og Venstre har indgået politisk forlig om.
At regeringen og SF kan blive enige om en sådan plan, ser jeg som noget helt naturligt, da man indimellem kan få den opfattelse, at det er regeringens og socialistpartiernes fornemste opgave at genere det private erhvervsliv og landbruget i særdeleshed så meget som muligt.
Men hvorfor de tre borgerlige partier CD, De Konservative og Venstre er gået med i forliget, er helt uforståeligt.
, at han er meget utilfreds med de lovforslag, der ligger her, men han vil alligevel stemme for dem sammen med sin gruppe.
Jeg ved godt, at toppen i dansk landbrug har givet udtryk for, at man godt kan leve med denne Vandmiljøplan II, men det er jo nok mest for ikke at genere Venstre udadtil.
Det er derimod helt uforståeligt for landbruget - og det, jeg mener med landbruget, er landmændene, der dyrker jorden, dem, der ved noget om det - at kvælstoftilførslen skal sænkes med 10 pct.
Det gælder både kunstgødning og husdyrgødning, og endvidere skal husdyrgødning udnyttes bedre, skriver man i lovforslaget.
Jeg ved ikke, hvad man mener med det.
Jeg er overbevist om, at landbruget allerede nu gør alt for at udnytte gødningen så meget som muligt, for den er for kostbar til, at noget må gå til spilde.
Men vi må jo se, hvad der menes med det. Endvidere strammes der på harmonikravene, og det vil sige, at man ikke må have det antal dyr pr. hektar, som man tidligere havde.
Det vil også være med til at nedsætte fødevareproduktionen.
En ting, som selvfølgelig ikke er nævnt i lovforslaget, men som jeg vil minde dem om, der har lavet det, er, at der nu opstår et andet problem, nemlig med hensyn til, hvor meget protein der er i hveden.
Så må vi til at importere noget protein fra andre lande, som godt må drive landbrug, som de gerne vil.
Det gør nok ikke nogen ting.
Aftalen indebærer også, at man skal bruge 500 mio. kr. hvert år i 6 år til genopretning af vådområder og 20 ha skovrejsning og omlægning af 170 ha til økologisk jordbrug.
Det offentlige vil altså bruge 3 milliarder skattekroner på at sænke fødevareproduktionen, samtidig med at man i resten af verden kæmper dag og nat for at fremskaffe så mange fødevarer som muligt.
Det er helt uforståeligt.
Fremskridtspartiet mener, det er egoistisk, at vi i Danmark skal sænke fødevareproduktionen, fordi vi er så heldige at have god agerjord, og fordi vi er så heldige, at vi producerer flere fødevarer, end vi selv spiser.
I hele verden gøres der alt for at producere så mange fødevarer som muligt ved brug af de hjælpemidler, der er, og det er både kunstgødning, plantebeskyttelsesmidler osv., simpelt hen for at kunne brødføde verden, og det kan vi knap nok.
Men samtidig tillader vi os her i Danmark at sænke fødevareproduktionen.
Så med hensyn til plantebeskyttelsesmidler.
Her bliver det igen trukket frem, at forbruget af plantebeskyttelsesmidler skal sænkes.
Jeg må minde de ærede medlemmer om, at plantebeskyttelsesmidler bruges til at bekæmpe sygdomme i planter med, sådan at vi undgår at få sygdomsramt korn til at producere fødevarer af, men det gør jo ingenting, hvis det er økologisk.
Så er det ligegyldigt, om det er sygdomsramt korn, fødevarerne bliver produceret af.
Jeg vil sige her, at hvis vi skal have sunde fødevarer, er det piskende nødvendigt at have plantebeskyttelsesmidler.
I de sidste 10 år har landbruget halveret brugen af sprøjtemidler, og de fleste af disse midler er som nævnt plantebeskyttelsesmidler, men det er man ligeglad med.
Man bliver ved med at hakke på landbruget, ja, man vil endda nu med det sidste lovforslag indføre en afgift af sprøjtemidler, af noget, som er et nødvendigt arbejdsredskab for et erhverv.
Det er dog uhørt.
Jeg kan sige, at vi på ingen måde kan stemme for nogen
En lille ting, som jeg kan nævne, er, at man må være klar over, at landbruget i dag er nede på kun at bruge ca. 1 pct. af alle de kemikalier, der bruges i Danmark.
Denne ene procent fokuserer alle på, men de andre er der ingen, der taler om.
Det lugter langt væk.
Jeg forstår af lovforslaget, at der skal etableres 4.000 overvågningsboringer.
Udgiften er sat til 340 mio. kr., og der er en årlig udgift på 50 mio. kr. til at kontrollere disse boringer.
Det er da fuldstændig unødvendigt.
I dag bliver der allerede taget vandprøver af såvel private som offentlige vandboringer.
Hvorfor sådan en dobbeltadministration?
Jeg vil sige, at hele planen for mig at se ligner et politisk værk for at fremme socialistiske ideer om et overvågnings- og kontrolsamfund og nedbryde landbrugets selvværd.
Nej, vi skulle i stedet for være stolte af det landbrug, vi har.
Med Vandmiljøplan II og de forslag, der foreligger, vil landbrugets indtægter falde med minimum 10 pct.
Nogle har nævnt 20 pct., men lad os så holde os til de 10 pct. Hvilken anden samfundsgruppe vil det høje Ting herinde tillade sig at foreslå sådan noget over for?
Det tror jeg ikke at man tør.
Det er, fordi der er så få landbrug tilbage.
Fremskridtspartiet kan ikke stemme for nogen af de fire lovforslag, og jeg tvivler på, at de kan ændres så meget, at vi ændrer mening.