runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Engell (KF), 1999-06-24:
Regeringen søger i forslaget om en udvidelse af mandatet for den danske styrke i Albanien, så den nu udsendte danske enhed kan yde aktiv bistand for den tilbagevenden af de kosovoalbanske fordrevne, som nu lykkeligvis er i gang. Vi kan støtte forslaget, som er i klar overensstemmelse med den målsætning, der jo var udgangspunktet for hele krigen og for NATO's aktion, nemlig at sikre, at de flygtninge, der var drevet på flugt af Milosevics styrker, skulle kunne vende tilbage.
Det er en meget glædelig oplevelse at kunne konstatere, at der på nuværende tidspunkt, så vidt det er fremgået af medierne, er tale om, at
mere end 200.000 enten har kunnet vende tilbage eller er på vej til at vende tilbage til deres hjem.
Regeringen redegør i forslaget for indsættelsen, og da det jo klart ligger uden for det mandat, der blev givet i forbindelse med Folketingets beslutning sidst om at udsende det danske kontingent til AFOR, er det nødvendigt, at regeringen søger Folketingets tilslutning til at ændre mandatet.
Det betyder, at den danske opklaringsenhed, der blev indsat i Albanien, nu formentlig bliver den første danske styrke, der skal rykke ind i selve Kosovo.
Heldigvis er aktionen hidtil forløbet uden de meget store, omkostningskrævende komplikationer, men vi ved jo fra det hidtidige forløb i de seneste par uger, at operationen ikke er uden risici, og at det heller ikke har været uden omkomne og tilskadekomne.
Derfor er det godt, at den danske styrke udrustnings- og uddannelsesmæssigt er klædt på til opgaven; at man kan løse den er der ingen tvivl om, ligesom AFOR hidtil har klaret opgaven på glimrende vis, ligesom det gælder for de andre danske enheder.
Vi tilsiger gerne en hurtig udvalgsbehandling og vedtagelse af forslaget, så styrken kan afsendes så hurtigt som muligt og dermed opfylde den mission, som er skitseret i regeringens forslag.
Villy Søvndal (SF), 1999-06-24:
Den 13. april behandlede vi forslaget om at sende danske styrker til Albanien for at sikre den humanitære situation i forbindelse med den meget store flygtningestrøm.
Som man vil huske, støttede vi dengang forslaget.
Dengang var optagetheden i virkeligheden en anden, nemlig diskussionen om, hvorvidt det kunne blive starten på en invasionsstyrke, bl.a. en invasionsstyrke i Kosovo, og det var derfor, vi dengang var optaget af at begrænse styrken til det albanske luft-, sø- og landterritorium. I dag er situationen jo gudskelov en ganske anden.
Der foreligger en FN-resolution, der foreligger en forhandlet aftale, og sidst, men ikke mindst er det lige nu, der er brug for at beskytte den store flygtningevandring på vej tilbage. Jeg har bl.a. været en af dem, der har kritiseret, at vi har arrangeret det danske forsvar sådan, at det tager os halvanden måned at komme på plads.
Det synes jeg er meget lang tid.
Jeg synes, det er godt, at der er lande, der hurtigt er i stand til at bringe deres styrker på plads i en situation, der er, som den er lige nu i Kosovo.
Vi deler fuldt ud regeringens opfattelse af, at der er tale om en vigtig humanitær opgave.
Vi deler opfattelsen af, at den er af hastende karakter, og derfor støtter vi forslaget fuldstændig uden forbehold.
Det er jo kun en uge siden, vi havde den grundlæggende diskussion om Kosovo, også med de spørgsmål, der var nødvendige at få afklaret på det tidspunkt.
Det fik vi, og jeg vil anse det for unødig trætte at begynde at bombardere forsvarsministeren og udenrigsministeren med spørgsmål en uge efter, så derfor skal vi tilsikre en hurtig behandling igennem udvalget.
Christian H. Hansen (DF), 1999-06-24:
Dansk Folkeparti støtter forslaget om ændringer af styrkens geografiske operationsområde, så styrken kan følge flygtninge tilbage til deres hjemområder.
I Dansk Folkeparti mener vi dog, at det er meget vigtigt, at UCK er afvæbnet, inden den danske styrke sættes ind, og vi vil under udvalgsarbejdet stille en række spørgsmål om blandt andet dette.
Jørgen Estrup (RV), 1999-06-24:
Vi er jo nået ind i en fase omkring Kosovo, som er positiv, og det er unægtelig lettere at tage stilling til dette beslutningsforslag end flere af de andre, vi har haft.
Dette at skulle være med til at hjælpe flygtningene sikkert hjem er en god opgave.
Det er også efter Det Radikale Venstres opfattelse selvfølgeligt, at Danmark bidrager til den proces
gennem styrken i Albanien.
Man må så tilføje, at det er fornuftigt og klogt af regeringen at søge mandatet.
Der var diskussion, som de fleste af os vil kunne huske i forbindelse med det oprindelige beslutningsforslag om AFOR, og specielt diskussion om områdebegrænsningen.
Her går man klart ud over området, men det har også sin logiske begrundelse.
Man kan så tilføje, at det ville være godt, om alle andre lande i AFOR tog den samme beslutning, som vi forhåbentlig nu er parate til at træffe i det danske Folketing.
Jeg har med en vis undren set, at der er lande, som er tilknyttet AFOR-styrken, som ikke har set sig i stand
til at være med
Det kan jo overraske en del.
Jeg kan på Det Radikale Venstres vegne bare tilføje, at vi medvirker meget gerne til beslutningsforslaget og også meget gerne til en hurtig behandling.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-06-24:
Det er ikke os andre beskåret.
Men nu vil jeg så holde mig til den sag, der er sat på dagsordenen. Da Enhedslisten i sidste uge tog stilling til det mandat, regeringen fik, stemte vi imod, bl.a. fordi befolkningens rettigheder i Kosova ikke er sikret tilstrækkeligt i de aftaler, der er indgået: Selvbestemmelsesretten er ikke sikret. Jeg mener ikke, at det forslag, der ligger her, på nogen måde ændrer dette billede.
Der er ikke tale om nogen afgørende ændring af det grundlag, som flertallet har vedtaget det her på.
Enhedslisten har ikke indsigelser imod den konkrete ændring af mandatet, som ligger i det her, men vi har den opfattelse, at det flertal, som i sidste uge påtog sig ansvaret for det her, jo så også i dag må gennemføre den ændring, og derfor vil vi undlade at stemme.
Jeg kan i øvrigt sige, at vi ikke ser nogen grund til, at udvalgsbehandlingen skal trække i langdrag.
Det er jo en meget enkel sag at tage stilling til, og vi vil derfor gerne medvirke til en hurtig udvalgsbehandling.
Tom Behnke (FP), 1999-06-24:
Det er glædeligt, at der nu igen er etableret så meget fred og ro i Kosovo, at det kan lade sig gøre, at kosovoalbanerne kan vende tilbage til Kosovo.
Det er godt at se, at kampagnen har virket.
Der var mange, der rystede på hånden, og vi var også i Fremskridtspartiet lidt usikre på, hvor det ville bære hen, og derfor er det glædeligt at se, at udviklingen har ført os frem til, at flygtningene i dag kan vende tilbage igen.
Og der er ingen tvivl om, at vi i Fremskridtspartiet gerne støtter et forslag, hvor danske soldater kan være med til at hjælpe flygtningene tilbage til Kosovo.
Det er jo en helt naturlig følge af den udvikling, der har været i den kritiske situation på Balkan, at man nu, hvor det kan lade sig gøre, at de vender tilbage igen, da også sikrer, at de kan vende tilbage i sikkerhed, og derfor støtter Fremskridtspartiet udvidelsen af mandatet.
Per Kaalund (S), 1999-06-24:
De serbiske tropper er trukket ud af Kosovo, bombningerne er ophørt, og UCK er under afvæbning.
Derfor er det naturligt, at de flere hundrede tusinde kosovoalbanske flygtninge og fordrevne ønsker at vende hjem, og de kommer hjem og vender hjem langt hurtigere og i langt større tal, end de internationale organisationer havde forventet.
Tilbagevenden af flygtninge og fordrevne skal gerne ske i tryghed og sikkerhed, og derfor planlægger NATO i samarbejde med UNHCR og den albanske regering at indsætte dele af AFOR-styrken bl.a. som eskorte af flygtninge fra Albanien og ind i Kosovo.
Folketinget behandlede og vedtog i april måned B 116 om AFOR-styrken og den danske deltagelse, og dér blev der fra regeringens side givet tilsagn om, at såfremt der skulle ske ændring i opgaven, så ville man vende tilbage til Folketinget, og det er det, der sker nu her i dag, hvor regeringen anmoder om Folketingets samtykke til, at opklaringsenhedens operationsområde udvides.
Dette samtykke kan den socialdemokratiske folketingsgruppe medvirke til at give, og ifølge regeringen er den danske opklaringsenhed udrustet til også at kunne klare denne opgave af humanitær art, selv om der foreligger mulighed for magtanvendelse. I øvrigt handles der jo under FN's sikkerhedsresolution 1244 af 10. juni 1999 om tilbagevenden af flygtninge, så på den socialdemokratiske gruppes vegne kan jeg give tilsagn om samtykke.
Arne Melchior (CD), 1999-06-24:
CD siger et klart og fuldtonende ja til dette forslag, som vi vil gratulere med, at det er gået så stærkt.
Jeg vil benytte lejligheden til også at gratulere forsvarsministeren med hans udtalelser i tv i går, hvor der efter et møde i Det Udenrigspolitiske Nævn blev sagt, at der var skabt en masse tvivl, og forsvarsministeren blev frittet, om han ikke synes, at Danmark blandede sig for meget indenom, om ikke det kunne være lidt mindre.
Jeg er glad for, at regeringen, forsvarsministeren baserende sig på et meget stort flertal i Tinget synes, at det er rigtigt, at Danmark blander sig indenom i stedet for udenom.
Jeg er stolt ved at tilhøre en nation, der handler på den måde forbilledligt.
Jeg er også yderst glad og tilfreds med at se, hvad soldater kan bruges til, og hvad danske soldater i deres store flertal gerne lader sig bruge til.
Hensigten med dette beslutningsforslag i dag er jo netop at fuldføre det, der var formålet med hele aktionen i de sidste 3 måneder, og det er en glæde at opleve, det er en glæde at være med til at kunne stemme ja til det.
Erik Larsen (V), 1999-06-24:
Udvalget har i et møde tirsdag den 22. juni 1999 gennemgået det materiale vedrørende Europa-Parlamentsvalget, der var fremsendt af Indenrigsministeriet.
Udvalgets arbejde har ligesom arbejdet i det midlertidige udvalg efter et folketingsvalg vedrørt 3 spørgsmål.
For det første spørgsmålet om gyldigheden af valghandlingen, herunder valgets forberedelse, stemmeafgivningen, bedømmelse og optælling af stemmesedler samt valgbøgerne og disses førelse.
For det tredje spørgsmålet om godkendelse af de kandidater, der har opnået valg.
For så vidt angår valghandlingen, er der i nogle få tilfælde forekommet fejl og mangler, bl.a. er der i et enkelt tilfælde forekommet nummerering af stemmesedler.
I første omgang blev det telefonisk meddelt, at det drejede sig om 25 stemmesedler, hvilket tal er nævnt i udvalgets betænkning.
Men efterfølgende har kommunen oplyst, at det vedrørte 8 stemmesedler.
Udvalget udtrykker kritik af nummereringen, men denne fejl og øvrige fejl og mangler har dog efter udvalgets opfattelse ikke haft en sådan karakter, at de må antages at have kunnet influere på valgets gyldighed eller dets resultat.
De af Indenrigsministeriet foretagne beregninger og opgørelser har ikke givet udvalget anledning til bemærkninger, ud over at udvalget bemærker, at Folketingets holdning til gennemførelse af ekstra fintællinger gennem årene har været, at medmindre særlige omstændigheder gør sig gældende, bør de af valgbestyrelserne oprindeligt trufne afgørelser og optællinger lægges til grund ved opgørelsen af valget.
Der har endvidere ikke over for udvalget været rejst tvivl om de valgte kandidaters valgbarhed.
På den baggrund har et enigt udvalg i betænkningen afgivet indstilling om, at Folketinget godkender det i Danmark afholdte valg til Europa-Parlamentet, de af Indenrigsministeriet foretagne beregninger og opgørelser og de i udvalgsbetænkningens bilag 1 nævnte kandidater som valgte.
Jacob Buksti (S), 1999-09-07:
Jeg vil gerne give min helt uforbeholdne ros til Det Konservative Folkepartis ordfører og Det Konservative Folkepartis nye ledelse.
Her har vi da i det mindste et borgerligt parti, som gerne vil være sin borgerlige politik bekendt med skattelettelser og asociale besparelser og hele molevitten.
Det synes jeg er godt; så ved vi, hvad vi har at gøre med.
Problemet for os andre er bare, at man tilsyneladende ikke selv tror på det.
Derfor vil jeg også gerne spørge den konservative ordfører, hvad man i Det Konservative Folkeparti mener om Venstreformandens, synes jeg, meget uvenlige angreb på Det Konservative Folkepartis meget borgerlige politik som værende useriøs og en, som vælgerne ikke tror på.
Kan vi tro på de borgerlige konservative politikere?
Ja eller nej.
Og endelig: Vil Det Konservative Folkeparti - når nu Venstre ikke mener, de kan finde ud af, om det er skattelettelser eller ikke skattelettelser, eller hvad det nu er - presse partiet Venstre til massive skattelettelser efter næste valg, herunder afskaffelse af pinsepakken?
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Ja, det var den ægte vare, som min kollega fra den socialdemokratiske ledelse sagde.
Ærgerligt er det så bare, at der af fru Gitte Seebergs indlæg fremgik to helt afgørende fejlantagelser.
Der blev sagt, at skatten kun kan gå én vej, opad, og det skal det være slut med.
Det må være forbigået fru Gitte Seebergs opmærksomhed, at skattetrykket i Danmark har været uændret i den her regerings tid, men jeg kunne jo være ondskabsfuld og spørge, hvordan det var, da De Konservative regerede sidst.
Var det da også uændret igennem hele perioden?
Den anden fejlslutning, fru Gitte Seeberg fremlagde, var, at regeringen lægger beslag på større dele af samfundskagen.
Er det helt forbigået Det Konservative
Folkepartis
, at udgiftstrykket, som er en god størrelse for at vurdere, hvad regeringen gør i forhold til samfundskagen, er faldet?
Udgiftstrykket falder og er faldet igennem alle den her regerings år.
Klaus Hækkerup (S), 1999-09-07:
Nu var den konservative ordfører jo stærkt kritisk over for det, hun fremførte som væksten i de offentlige udgifter.
Og igennem de senere år er langt hovedparten af væksten i de offentlige udgifter jo foregået i kommunerne.
Jeg vil godt spørge den konservative ordfører, hvad Det Konservative Folkepartis opfattelse af væksten i kommunerne er.
Skal det forstås sådan, at Det Konservative Folkeparti går ind for nulvækst i de kommunale udgifter?
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-09-07:
Jeg vil gerne spørge De Konservatives ordfører, om man oven på en forbrugsudvidelse på 25 pct. i det her land finder det rimeligt at tage pengene fra de fattigste i den tredje verden.
Jeg vil gerne bede om et svar på, hvor det er, der skal skæres.
Er det i den multilaterale bistand?
Er det i den bilaterale bistand?
Hvad er det for lande, der skal skydes
Hvad er det for sektorprogrammer, der skal ud?
Og så vil jeg gerne spørge ordføreren, om man ikke er bekendt med, at der rent faktisk omkring evaluering af udviklingsbistanden jo konstant i et meget, meget stort omfang gennemføres evalueringer både i de enkelte programmer og i udviklingsbistanden generelt.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-09-07:
Det er jo helt naturligt, at såvel Venstres som Det Konservative Folkepartis udspil til finansloven også har været ventet med interesse, ikke mindst i dagspressen.
Jeg tror nok, der var nogle, der syntes, at det udspil, der kom fra De Konservative, virkede noget besynderligt for sådan at sige det mildt.
Som en af aviserne skrev: Det her er ikke et finanslovoplæg, det er et valgoplæg.
Lad mig pege på den ændring af mellemskatten, som man foreslår.
Den kommer kun familier til gode, som tjener over 400.000 kr. år 2002.
Det er selvfølgelig en prioritering, som jeg forstår at De Konservative har foretaget. Jeg kan så se, at noget af skattelettelsen så skal betales ved at fjerne fradraget for fagforeningskontingentet.
Det kommer alle til at betale for, også dem, som betaler bundskat.
Det er en virkelig konservativ prioritering, som man her ser.
Altså familier med over 400.000 kr. slipper billigere.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-09-07:
Det er jo altid utrolig nemt at sige, at man ikke har lagt sig hundrede procent fast på, hvor besparelserne skal være.
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om man ikke har været opmærksom på, at da man skulle ryste posen og skaffe 5 pct. af budgettet til Kosovo - og det er altså en mindre andel end det, som De Konservative vil skære væk - da var det faktisk en ganske vanskelig sag. Jeg bliver nødsaget til at spørge: På nøjagtig hvilke områder i den multilaterale, i den bilaterale bistand, er det man mener, at man skal lave beskæringerne?
For det har selvfølgelig konsekvenser i forhold til den indsats, som man gør.
Og så vil jeg gerne spørge fru Gitte Seeberg, om det ikke er sådan, at problemet sådan set ikke er, at Danmark yder for meget, men at en lang række andre lande i virkeligheden svigter groft, og at vi internationalt burde presse landene til i hvert fald at leve op til FN's målsætninger.
Jørgen Estrup (RV), 1999-09-07:
Jeg har bemærket mig som et af de traditionelle punkter på De Konservatives finanslovudspil, at man vil spare milliarder på udviklingsbistanden.
Det er ærlig snak.
Det har vi oplevet i mange år.
Men det, jeg synes savnes - også denne gang - er målsætningen for, hvad Det Konservative Folkeparti egentlig vil med udviklingsbistand.
For hvorfor er det 0,8 pct., man skal ned på?
Hvorfor kunne det ikke lige så godt være 0,6 pct. eller 0,4 pct.?
Hvad er egentlig overhovedet hensigten med, at Det Konservative Folkeparti vil bevilge penge til udviklingsbistanden? Vi andre kan se en meget, meget god sammenhæng mellem den internationale indsats, vi gør på det militære område, og det, vi gør på det civile område for at løse konflikterne ude i verden.
Det Konservative Folkeparti har åbenbart ikke den indsigt.
Det eneste, jeg har kunnet se, er, at man gerne vil gøre noget mere for returprocenten for erhvervslivet.
Er det det, der faktisk er meningen med den konservative vilje til udviklingsbistand?
Gitte Seeberg (KF), 1999-09-07:
Til hr. Klaus Hækkerup vil jeg sige, at vi har godkendt eller billiget den kommuneaftale, amtsaftale, der er lavet, men jeg synes, at hvis væksten skal fortsætte eller stige hos kommunerne, jamen så må man finde andre steder at spare.
Og det må så blive i staten.
Så spørger hr. Claus Larsen-Jensen - og her vil jeg godt lige tage det andet også med ulandsbistanden - hvor det er, vi skal spare?
Jeg vil sige, at vi ikke har lagt os hundrede procent fast på, hvor vi skal spare.
Man kunne også kigge på anden multilateral bistand til forskellige organisationer og så selvfølgelig på den bilaterale bistand.
Jamen altså, jeg vil sige det på den måde, at en del - størsteparten, heldigvis da - af de ulandsprojekter, som Danmark har, da heldigvis er velfungerende.
Jeg siger bare, at vi mener, at det mål på 0,8 pct. er tilstrækkeligt; at vi lever op til vores ansvar med det.
Jeg vil gerne lige understrege, at hertil kommer jo altså de penge, som er afsat over miljø-, freds- og stabilitetsrammen. Så til hr. Jens Peter Vernersen, som er synligt forarget over vores skatteforslag.
Det undrer mig faktisk, at der skal være så stor forargelse over, at Det Konservative Folkeparti har en ambition om, at skattetrykket ikke skal fortsætte over 50.
Året efter var ambitionsniveauet faldet, dvs. skatten steget; da var det pludselig 47,2 pct., og nu, ja, nu er vi så langt højere oppe.
Det Konservative Folkeparti har sådan set kun præsenteret en plan, som går ud på, at skatten på sigt gerne skulle sættes 5 pct. ned.
Det er sådan set det samme, regeringen sagde på et tidligere tidspunkt.
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Jamen jeg vil såmænd blot give fru Gitte Seeberg lejlighed
til at gå op og bekræfte, at skattetrykket har været stabilt i denne her regeringsperiode, og dermed få dementeret det, der var den ene indgangsreplik til fru Gitte Seebergs indlæg, hvor det blev sagt, at skatten var stigende. Det andet var, at udgifterne var faldende, og dermed kan man ikke påstå, at vi lægger beslag på en stigende del af samfundskagen.
Det er for så vidt kun de to muligheder, jeg vil give fru Gitte Seeberg muligheden for at bekræfte.
Men når jeg så alligevel har tid, så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ikke det er forbigået De Konservatives opmærksomhed, at der rent faktisk i finanslovforslaget i en note er beskrevet, at regeringen er parat til at drøfte mammografifinansiering under finanslovforhandlingerne.
Derfor er det ikke korrekt at udlægge det sådan, at regeringen sidder et flertal i Folketinget overhørig.
Tværtimod har regeringen tilkendegivet, at når man er i stand til at beregne, hvad det er, der skal gøres, så vil man også være med til at finde midlerne.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-09-07:
I det oplæg, Det Konservative Folkeparti lagde frem i fredags, hedder det blandt andet, at man vil spare 2,3 mia. kr. på ulandsbistanden, og man begrunder det med, »at rapport efter rapport viser, at der spildes alt for mange penge på projekter, der i sidste ende ikke er til stor nytte«.
Nu har jeg haft den fornøjelse at rejse sammen med Det Konservative Folkepartis ordfører, vi har set på projekter i Ghana, i Burkino Faso, vi har set på projekter i Nepal og Bhutan, og jeg vil gerne vide, hvad er det for projekter, hvor pengene bliver spildt.
Jeg synes ikke, det var det indtryk, vi fik, da vi var ude og se de enorme behov.
Hvor er det, Det Konservative Folkeparti vil spare så meget?
Hvis man i stedet havde undladt at bruge en masse penge på Turbinehallerne, så kunne jeg forstå, at Det Konservative Folkeparti ønskede ansvarlighed, eller hvis man ønskede at spare en 2,3 mia. kr.s bevilling eller sikkerhed for, at Danmarks Radio kan flytte til Ørestaden.
Hvorfor strør man om sig med penge på disse områder?
Det vil jeg gerne høre svar
Jens Peter Vernersen (S), 1999-09-07:
Det undrer mig, at fru Gitte Seeberg går ind i den debat om skattetrykket, i og med at det her fra talerstolen gang på gang er fastslået, også af finansministeren sidste år, at vi har fastholdt et uændret skattetryk i den periode, den socialdemokratisk ledede regering, har været ved magten.
Anderledes var det fra 1983 til 1992, vil jeg sige til fru Gitte Seeberg, ganske anderledes.
Og lad mig så gentage,
Det er faktisk os, der har lettet personskatterne, men vi har valgt at gøre det for samtlige lønmodtagere, også dem, der kun betaler bundskat.
Man vælger simpelt hen den million mennesker fra, hvor familien tjener under 400.000 kr.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-09-07:
Sådan hed det i
medierne
Og derfor har jeg jo med interesse prøvet på at se, hvad der så er fra Det Konservatives side, når det gælder familiepolitikken.
Og da står der nogle linjer på side 42 i papiret fra i fredags.
Men jeg kan ikke se, at forældrene dér får en ret.
Jeg kan ikke se, at forældrene får mulighed for at passe deres barn i stedet for at benytte en plads i et dagtilbud.
Lad os sige at vi har en socialdemokratisk eller konservativt ledet kommune, som ikke ønsker, at pengene skal gå til den enkelte familie.
Hvad vil Det Konservtive Folkeparti gøre ved den situation?
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Det kan være vældig fornuftigt at fremrykke tilbudet til ledige
Min pointe var bare, at en af de væsentligste forudsætninger for, at Venstre ville spare sidste gang, var en fremrykning.
Den lavede vi i fællesskab, ja, og den medførte en større regning.
Der var ingen besparelser; der var flere udgifter.
Har hr. Thor Pedersen nogen garanti for, at det ikke bliver en udgift på 1 mia. kr. i stedet for?
Det er spørgsmålet, og det blev ikke besvaret.
Når jeg nu har lejligheden, vil jeg lidt inspireret af den debat om skattelettelser stille et spørgsmål til hr. Thor Pedersen.
Det kan være svært at få et klart svar, men jeg har et spørgsmål, man kan svare klart på: Er det fornuftigt i fremtiden at sætte kommuneskatterne op, og har Venstre i givet fald taget sin skatteordfører i ed, for det er det, der sker i en Venstrekommune nu, eller er det korrekt, at Venstre mener, at de kommunale udgifter skal ned på nul uden vækst?
Hvordan passer det så i øvrigt med, hvad der rent faktisk sker i Venstreflertalsstyrede kommuner?