runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-06-02:
Men hvor vigtigt det er på en skala fra 1 til 10 er altså meget svært at sige.
Til bemærkningen om, at vi har forladt den brede enighed om vores bistandspolitik, må jeg igen sige: Vi ligger altså helt i front i verden stadig væk, og vi kan være stolte af vores bistand.
Vi ligger meget flot, også når vi taler kroner og øre i vores udviklingsbistand i forhold til vores lands størrelse.
Det synes Venstre er fint, og vi glæder os over, at regeringen fremover vil sikre, at udviklingsbistanden er på mindst 0,8 pct. af bruttonationalindkomsten, der i øvrigt er stærkt voksende.
Så jeg synes, der er grund til stor optimisme på det her område, og vi ser frem til et godt samarbejde om at få mest mulig effekt ud af de penge.
Ole Sohn (SF), 2005-06-02:
Jeg tager ordet, for det undrer mig lidt, at hr. Morten Messerschmidt bruger en tjekkisk slagteriarbejder som argument mod servicedirektivet.
Hvor er det lige, den tjekkiske slagteriarbejder kommer ind i forhold til servicedirektivet?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-06-02:
Venstre står ved, at vi har været med til at reducere bevillingerne til ILO, men der er det jo som inden for alle sektorer, at ILO må prioritere inden for den ramme, vi har mulighed for at stille til rådighed.
Det er en overordnet politisk prioritering, vi har foretaget her til lands, også omkring støtten til ILO, fordi vi har set, at vi har kanaliseret penge over til andre områder, og så har vi reduceret den totale ramme som rigtigt bemærket her.
Men det er klart, at vi støtter mange af de målsætninger, som ILO har.
Det er også derfor, vi gerne vil bevilge penge til dem.
De gør et godt stykke arbejde.
Men igen taler vi meget om kroner og øre, og for de midler, vi allerede nu sætter af til ILO, kan der gøres et rigtig godt stykke arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Jeg er meget glad for at blive indbudt til forhandlinger, for det betyder meget for mig, at Det Radiale Venstre på den måde rækker hånden frem.
Nu står jeg her med Nicetraktaten i hånden, og fru Dybkjær taler meget om, at der kunne være noget fornuft i direktivet.
Jeg vil meget gerne søge at finde den linje, altså hvad det er for fornuftige dele i direktivet.
Hvis man slår op i Nicetraktaten og f.eks. kigger på artikel 49, så sikrer den faktisk, i øvrigt med horisontal virkning, en fri udveksling af tjenesteydelser.
Hvis man læser lidt videre, kan man finde en artikel 50, som oven i købet definerer, hvad der er tjenesteydelser.
Man kan endda læse artikel 51, der handler om tjenesteydelser på transportområdet; artikel 52, der handler om gennemførelse af liberaliseringen; artikel 53, der handler om den yderligere liberalisering osv. osv.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-02:
Frankensteindirektivet eller Bolkensteindirektivet – kært barn har mange navne – er det her ofte blevet kaldt.
Det her forslag er jo ikke fremsat for at få en ordentlig debat, men for at skabe total forvirring om, hvad hele det her direktiv og den diskussion om direktivet går ud på.
Det er fair nok, men ordføreren kan bare ikke forlange, at vi tager det mere alvorligt end som så.
Det havde lettet utrolig meget i diskussionerne, og det havde måske også gjort, at vi kunne begynde at diskutere ud fra et eller andet om, hvad Kommissionen så ønskede i denne sammenhæng, frem for at vi kommer til at diskutere, hvad den gamle Kommission mente om det her.
Jeg mener også, at den tidligere kommissær sådan set ikke bidrog til, at der kom en fornuftig debat om forslaget.
Men nu er det mere eller mindre historie.
Jeg vil godt sige, at jeg er enig med de ordførere, der har sagt, at de mennesker, der kommer her til landet, skal arbejde på landets betingelser og overholde landets overenskomster.
Det er alle sådan set enige om, og derfor er det lidt absurd, at vi skal stå her kl. 22.45 og føre den diskussion, al den stund der jo ikke er nogen, der direkte har sagt noget imod det her.
Det kunne godt være, det var fornuftigt, at der var en større bevægelighed for tjenesteydelser hen over grænserne.
Men den diskussion kommer vi jo slet ikke til at føre, og det er heller ikke den diskussion, som Dansk Folkeparti ønsker at tage.
Man kan også tydeligt se, når man læser bemærkningerne, at det slet ikke er det, som Dansk Folkeparti ønsker.
Jeg håber meget på, at vi på et tidspunkt kan begynde at diskutere: Hvad er det for fordele, det her direktiv kan komme til at betyde?
Og der tror jeg, at der er nogle muligheder.
Vi taler utrolig meget om de ting, der er dårlige for Danmark.
Der kan altså være nogle ting, der kan være gode for Danmark, men frem for alt kan der også være nogle muligheder for danske virksomheder i at gå over grænserne og etablere sig med nogle tjenesteydelser, som andre lande måske ikke har.
Jeg er tilhænger af, at der er konkurrence ud fra de der betingelser, jeg har sagt.
Men vi kan altså være i en situation, hvor vi har nogle tjenesteydelser, vi kan tilbyde andre lande, og andre lande kan have nogle tjenesteydelser, de kan tilbyde os.
Derved kunne vi måske gensidigt få glæde af det her.
Men vi synes, at man skal arbejde videre med sagen.
Vi synes heller ikke, at ministeren på nuværende tidspunkt skal melde sig ud af forhandlingerne.
Det tror vi ikke gavner noget som helst.
Men vi håber meget, selv om Dansk Folkeparti har lavet et lille stunt her, at vi kan komme videre i nogle mere alvorlige forhandlinger.
Skulle Dansk Folkeparti have lyst til at deltage i dem, er de sikkert også velkommen til det.
De foregår i de almindelige europaudvalgsmøder.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-02:
Jeg gentager gerne, hvad jeg sagde før, at med hensyn til det her direktiv mener vi i Det Konservative Folkeparti, at det er vigtigt, at man, når man arbejder i Danmark, arbejder efter danske regler.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Det er jeg glad for, det vil jeg sige åbenhjertigt.
Jeg er glad for at høre, at Det Konservative Folkeparti i Folketinget er imod oprindelseslandsprincippet.
Men så vil jeg bare gerne have det helt klart bekræftet: Vil det sige, at den konservative holdning i Folketinget ikke nødvendigvis er den samme som i Europa-Parlamentet?
Helle Sjelle (KF), 2005-06-02:
Jeg skal gerne gentage det en gang til til stor ære for hr. Morten Messerschmidt, nemlig at det, vi diskuterer her i dag, er Folketingets holdning til EU's servicedirektiv.
I den forbindelse kan jeg sige, at Det Konservative Folkeparti støtter, at når man arbejder i Danmark, arbejder man efter danske regler.
Det er også det, vi forfølger med hensyn til det her direktiv.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Det er rigtigt, men jeg kunne alligevel godt tænke mig at følge lidt op på det, som hr. ArboBæhr siger.
Det er jo sådan, at selv fru Sjelles eget medlem af Europa-Parlamentet har udtalt sig om den her sag.
I Børsen den 21. marts i år er fru Gitte Seeberg citeret for at sige: muggen og bøvlen på ministerrådsmøderne og nu også i de danske regeringskontorer.
Hun henviser til, at al den snak om oprindelseslandsprincippet må stoppe.
Og på den anden side hører man ordføreren fru Helle Sjelle være lidt mere afvisende eller afventende i hvert fald.
Hvilket af de signaler tegner Det Konservative Folkeparti?
Helle Sjelle (KF), 2005-06-02:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at det, vi debatterer i dag, er servicedirektivet set ud fra Folketingets synspunkt.
I den forbindelse kan jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti mener, at det, det her handler om, er at sikre, at de, der arbejder i Danmark, faktisk også arbejder efter danske regler.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-02:
Jeg fristes næsten til at rose fru Helle Sjelle, for jeg synes, det er meget ærligt ikke at kunne støtte det her forslag.
Det er sådan, at det her direktiv også er under behandling i Europa-Parlamentet, og der kan man konstatere, at den konservativ-kristendemokratiske gruppe i Parlamentet jo ikke er meget for de ændringer, der er undervejs.
Det siges faktisk, at den gruppe generelt er skeptisk over for forslaget om at erstatte oprindelseslandsprincippet med princippet om gensidig anerkendelse, og den ville altså helst have fastholdt oprindelseslandsprincippet.
Er det ikke korrekt?
Og er det så ikke konservativ politik?
Helle Sjelle (KF), 2005-06-02:
Når Dansk Folkeparti ønsker, at regeringen skal modvirke EU's servicedirektiv, der bygger på oprindelseslandsprincippet, mener vi i Det Konservative Folkeparti, at det er et strategisk dårligt træk.
Vi er heller ikke begejstrede for Kommissionens forslag om oprindelseslandsprincippet.
Vi er af den opfattelse, at vi er nødt til at sikre, at arbejde, der udføres i Danmark, sker under overholdelse af de danske regler og ikke under de regler, der gælder i det land, hvor arbejdskraften kommer fra.
Først og fremmest fordi det gør det lettere at føre en effektiv kontrol, og fordi vi undgår ulige konkurrencevilkår.
Derudover skal vi naturligvis sikre den danske arbejdsmarkedsmodel, hvor vi ikke har en lovfastsat mindsteløn, men derimod ret til at forhandle bedre løn- og arbejdsvilkår.
Når vi ikke kan støtte Dansk Folkepartis forslag, er det, fordi det vil sætte Danmark i en uheldig situation i forhold til forhandlingerne om servicedirektivet.
Vi kender endnu ikke Kommissionens nye forslag til et servicedirektiv, og at meddele allerede på nuværende tidspunkt, at vi ikke støtter et servicedirektiv, der bygger på et oprindelseslandsprincip, vil ikke være hensigtsmæssigt.
Det vil fastlåse vores forhandlingsposition, og det er simpelt hen ikke forsvarligt at risikere, at Danmark sættes uden for indflydelse i de videre forhandlinger om et servicedirektiv.
Det ville være tåbeligt, for der er efter vores opfattelse store interesser på spil, hvad angår sikringen af det danske arbejdsmarked og forbrugersikkerheden.
For at få det bedste ud af et servicedirektiv er det nødvendigt, at vi arbejder aktivt for at gøre vores interesser gældende.
Derudover er det vigtigt at slå fast, at Det Konservative Folkeparti generelt er positivt indstillet over for selve ideen bag servicedirektivet.
Vi ønsker, at det skal være lettere at udveksle serviceydelser på tværs af grænserne inden for EU.
Derfor skal vi arbejde på at gøre adgangen til de forskellige landes arbejdsmarkeder mere fleksibel.
Det vil betyde bedre konkurrencevilkår med øget vækst til følge.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Der er utrolig mange områder, hvor vi kan have god gavn af at have et fælles marked, også ved udveksling af arbejdstagere.
Det har Dansk Folkeparti ikke nogen principielle problemer med.
Det, der er vigtigt for os, er, at der sker en lige konkurrence, så man ikke på ublu vilkår har mulighed for at udkonkurrere danskere, fordi man tilfældigvis arbejder for en virksomhed, der har sin oprindelse i Polen eller Ungarn eller andre lande med lavere standarder.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-02:
Jeg vil bare gerne have det fuldstændig klart, altså ikke kun det med »som udgangspunkt« og »vi kan have brug for ressourcer«.
Ja eller nej?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Vi havde gerne set, at Danmark ligesom en lang række andre lande i EU havde anvendt den overgangsperiode fuldt ud, som var mulig i forbindelse med udvidelsen med de ti nye østeuropæiske lande.
Det var der ikke et ønske om fra Folketingets side, og derfor står man nu over for de meget store problemer.
Principielt er det selvfølgelig smukt at have et fælles arbejdsmarked, så længe man kan fungere på værtslandsprincippet om, at vi altså i Danmark sætter betingelserne for arbejde, der udføres i Danmark.
Derfor er vi som udgangspunkt tilhængere af, at man kan anvende de ressourcer, som andre lande tilbyder.
Men det må aldrig nogen sinde ske på vilkår, der underbyder de danskere, der måtte ønske arbejde i Danmark.
Det, der er problemet i den her sag, er, at ingen ved, hvor grænsen går.
Der er ingen, der ved, hvor EU's totalliberalisering og fuldstændige udvanding af arbejdsmarkedet i Vesteuropa på bekostning af de principper, der er i Østeuropa, stopper.
Derfor er det helt centralt, at vi får sat fokus på alle de områder, hvor danske arbejdstagere risikerer at miste deres job.
Når det er sagt, vil jeg selvfølgelig sige til hr. Ole Sohn, at jeg er meget glad for at få SF's opbakning til bekæmpelsen af oprindelseslandsprincippet, for jeg synes, det er gavnligt, at i hvert fald to venstrefløjspartier melder så klart ud, mens andre åbenbart lader vente på sig.
Ole Sohn (SF), 2005-06-02:
Der er vist ikke nogen tvivl om, at SF er imod oprindelseslandsprincippet, men jeg mener bare, at det, når man har en diskussion, gavner argumenterne, hvis man holder sig til sandheden og til virkeligheden.
For slagteriarbejderne i Tjekkiet har intet med servicedirektivet at gøre.
Hvis en tjekkisk slagteriarbejder søger arbejde i Danmark, vil han komme til at arbejde efter en dansk overenskomst, hverken mere eller mindre.
Dels vil de faglige organisationer sørge for det, dels har vi faktisk via Østaftalen forhandlet os frem til en aftale, som oven i købet med en liberal regering sikrer, at man skal følge gældende danske overenskomster.
I virkeligheden burde Dansk Folkeparti og hr. Morten Messerschmidt rose Folketingets flertal for i denne sag at sørge for, at de østeuropæiske arbejdere, når de kommer til Danmark og søger arbejde på et dansk slagteri, er sikret overenskomstmæssig løn.
Det er faktisk noget af det, der er aftalt, men det har intet med servicedirektivet at gøre.
Hvis vi skal have en debat, hvor vi skal fremme værtslandsprincippet mod oprindelseslandsprincippet, skal vi bruge nogle rigtige argumenter, for ellers smuldrer det helt.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Det er jo et billede på alle de serviceområder, som bliver truet på det her område.
Det, vi jo ser, er, at EU på stort set alle områder ønsker en fuldkommen liberalisering.
Det er netop også derfor, det er så forunderligt, at SF pludselig er blevet så glad for EU.
Man kan slet ikke se en sektor, hvor man ikke kan frygte, at det her princip vil få betydning.
Man kan næsten ikke pege på en sektor i Danmark, hvor et servicedirektiv eller en generel liberalisering, som der lægges op til, og en generel anvendelse af oprindelseslandsprincippet ikke vil kunne underminere de danske arbejdstagere.
Det er derfor, at jeg i mit indlæg peger på flere forskellige sektorer.
Niels Sindal (S), 2005-06-02:
Jeg ved ikke, om jeg skal læse op af talen igen, men der står noget om, at det skal hvile på det princip, at det er værtslandets normer, der er gældende.
Jeg har ikke snakket om oprindelsesland.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Nu kan jeg se, hvor forskellen måske ligger imellem Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet i den her sag, for jeg synes faktisk, at der er god grund til at sabotere ideen om et oprindelseslandsprincip på forhånd eller forlods.
Jeg synes faktisk, det er en meget alvorlig trussel, at vi i Danmark kan risikere at skulle udkonkurreres af lavere lønforhold, dårligere arbejdsmarkedsforhold, dårligere arbejdsmiljøforhold i de gamle østlande.
Selv fagbevægelsen, som hr. Niels Sindal vel har en vis forbindelse til stadig væk, advarer imod oprindelseslandsprincippet.
Hvorfor kan man så ikke bare melde klart ud i stedet for at henvise til, at det skal ske på et lukket møde med fortrolige referater og sådan nogle ting?
Man burde melde klart ud og sige: Vi ønsker ikke det her.
Niels Sindal (S), 2005-06-02:
Det kunne jo være, at vi i en helt anden sag, der har med Danmark at gøre, og som ikke har noget med EU at gøre, forlods siger, at det vil vi ikke have med, fordi det er der et flertal der synes.
Det er ikke en måde at behandle tingene demokratisk på.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Jo, men jeg kan forstå, at Socialdemokratiet ligger inde med oplysninger om, at nu kan vi forvente, at der kommer et direktiv, som er fuldstændig renset for noget oprindelseslandsprincip, og det vil jeg da glæde mig over, hvis det er tilfældet; jeg har slet ikke den form for informationskilder til EU's institutioner.
Det er der nok også en forklaring på.
Men så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis det virkelig er tilfældet, hvordan kan det så være, at man ikke sådan bare alligevel godt kan støtte Dansk Folkepartis forslag?
Hvad skulle det skade at sige nej til noget, som man alligevel forventer ikke vil blive fremlagt?
Er det ikke sådan bare at gå med livrem og seler?
Og det er måske i virkeligheden slet ikke så slemt at gå med livrem og seler, når det faktisk er hele den danske arbejdsmarkedsmodel, det handler om.
Niels Sindal (S), 2005-06-02:
Så kan jeg jo kvittere med at sige, at så er det måske mig, der ikke forstår spørgeren.
For jeg synes, jeg klart har givet til kende, at vi måske får et helt andet direktiv at tage stilling til.
Jeg har givet til kende her, hvad vi står for, og det gør vi.
Vi står for det, der er blevet sagt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-02:
Jeg har det sådan med de argumenter, der hedder, at sådan plejer vi at gøre, at dem synes jeg ikke er så gangbare.
Med det direktiv, der kommer, vil begreberne værtsland, oprindelsesland osv. blive præciseret, siger hr. Niels Sindal.
Jamen vil det ikke være godt, hvis vi allerede nu er så præcise?
For vi ved jo godt, at når vi ikke er præcise, eller når der bliver vedtaget lovgivning, der ikke er præcis, eller der er noget, der i forhold til EF-direktiver ikke er præcist, så sker der ting, som måske er meget uhensigtsmæssige, jævnfør f.eks. den nuværende situation med udstationeringsdirektivet.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-02:
Der er tale om nogle meget konkrete udformninger af et direktiv.
Det, at der står noget i en traktat, er jo ikke ensbetydende med, at man er nede i detaljen om, hvordan det hele skal foregå i praksis.
Jeg siger om det her direktiv: Det er ærgerligt, at det ikke er trukket tilbage.
Det har ført til en fuldstændig forklumret debat.
Det har måske oven i købet medvirket til det franske nej, det synes jeg er surt.
Det må hr. Morten Messerschmidt i øvrigt kunne glæde sig over.
Men nu synes jeg, at vi må tage udgangspunkt i, at der foregår en forhandling i øjeblikket i Europa om et direktiv, som udmønter nogle konkrete paragraffer i Nicetraktaten.
Niels Sindal (S), 2005-06-02:
Der er to ting: For det første synes vi, at vi skal følge den normale procedure.
For det andet kommer der et direktiv, hvor netop oprindelsesland, værtsland og udstationering bliver præciseret mere, fordi det var forvirrende i det gamle.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Jeg synes, det er sjovt, at jeg i starten af fru Lone Dybkjærs ordførertale bliver beskyldt for at lave lidt forvirring her i Folketingssalen, i øvrigt på et tidspunkt, hvor jeg skulle have siddet i Operaen og er gået glip af mine billetter, det er jeg også selv ked af.
Men samtidig står fru Lone Dybkjær og siger: Det er nok en yderligere præcisering af reglerne, som direktivet lægger op til.
Sagen er faktisk den, at hvis fru Lone Dybkjær gik op på sit kontor og bladrede i EU-retslig domssamling, ville hun kunne konstatere, at der er en lang domspraksis for anvendelse horisontalt, altså hvor virksomheder kan påberåbe sig artikel 49 og 50 osv. og anvende det til at påberåbe sig rettighederne, i øvrigt kombineret med etableringsfriheden til at udøve tjenesteydelser i hele Europa.
Det kan vel ikke være fru Lone Dybkjær ubekendt, at man faktisk i hele landet har tjenesteydere fra andre lande end Danmark, og at der er en liberalisering på vej.
Hvad er det, som fru Lone Dybkjær og Det Radikale Venstre gerne vil have af yderligere liberalisering i forhold til det, som vi har i dag?
Nu begynder jeg at blive enig med mig selv om, at jeg skal være glad i aften, tror jeg, for hvis vi kan komme så langt, så kan vi jo i Dansk Folkeparti måske for sådan at komme de hensigtserklæringer fra SF i møde om, hvordan strukturen skal være, i hvert fald snakke om, at sådan noget som arbejdstidsdirektivet, som lægger grænser for, hvordan overenskomster og sådan nogle ting må strikkes sammen i Danmark, ikke er noget, EU skal blande sig i.
Jeg vil være meget glad for, hvis vi kunne opnå enighed om det mellem Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre ligesom på alle de andre områder, hvor man altså fra EU's side blander sig i rent interne anliggender for det danske samfund.
Afstemning
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-02:
Det er bare igen en fordrejning af diskussionen.
Vi ønsker jo ikke og et flertal herinde ønsker heller ikke en EU-lovgivning, der underminerer det danske arbejdsmarked.
Det har vi alle sammen sagt klart.
Og derfor behøver hr. Morten Messerschmidt ikke pludselig stå og sige, at det er det, Dansk Folkeparti ikke ønsker i modsætning til os andre.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Jamen det er jo beklageligt at konstatere, at man altså i Det Radikale Venstre endnu ikke har fundet ud af, at der rent faktisk er nogle, der ikke deler visionen om et stærkere og mere føderalt Europa.
Jeg skal naturligvis, såfremt det kan gøre fru Lone Dybkjær glad, gerne beklage, at vi rent faktisk i Dansk Folkeparti har den holdning, at der er mange af de direktiver, som kommer fra EU, vi aldrig nogen sinde har ønsket gennemført.
Og jeg synes egentlig, at det er ganske fornuftigt, at man i de situationer så siger klart til Kommissionen gennem regeringen, for det er jo nu engang det værktøj, vi har, at det her ønsker vi ikke.
Vi ønsker ikke EU-lovgivning, der regulerer det danske arbejdsmarked.
Sådan er det.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-02:
Det er mere for en ordens skyld.
Jeg kan roligt sige, at så længe Dansk Folkeparti har den holdning, de har, til EU-debatten, så er det altså frygtelig vanskeligt at flytte noget i den rent konkrete lovgivning, fordi man på enhver måde hele tiden ønsker at sætte sig udenfor.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-02:
Jeg er meget glad for, at hr. Ole Sohn rent faktisk tillægger Dansk Folkepartis beslutningsforslag så meget indflydelse, at det har ændret direktivet i EU 90 pct.
Så synes jeg, det er mærkeligt, at hr. Ole Sohn ikke vil støtte det.
Så om det, hvor Dansk Folkeparti sådan sætter grænsen: Hvis nu hr. Ole Sohn fulgte, hvordan vi stemmer i Europaudvalget, så ville hr. Ole Sohn jo meget klart kunne se, at der er en sondring imellem de to sider, hvor man på den ene side har regler, der er befordrende for at hindre forhold, der i de enkelte lande er skadelige for det indre marked, altså regler, der er nationalitetsdiskriminerende, som sørger for at favorisere en national produktion eller et nationalt forhold i forhold til andre, hvor vi på den anden side stemmer imod de regler, der på en lang række områder simpelt hen søger at lave en harmonisering ud fra det blotte ønske om en harmonisering.
Det er der, vi ser den klare forskel.
Vi vil gerne have et indre marked for de fire forhold, som jeg har nævnt, men vi ønsker altså ikke, at EU skal regulere landene på områder, hvor landene meget bedre kan regulere det selv.
Og der er oprindelseslandsprincippet et udtryk for, at vi faktisk godt kan regulere løn- og arbejdsmarkedsforhold i Danmark selv.
Ole Sohn (SF), 2005-06-02:
Nej, men det var jo bare for at få det at vide, for det har altid været lidt svært at finde ud af, hvor Dansk Folkeparti står i forhold til EU-samarbejdet.
Det vil jo altid fremme debatten, hvis man ligesom ved, hvad det er for et grundlag.
F.eks. går SF ind for et meget stærkt, socialt Europa.
Det kræver selvfølgelig en del reguleringer af markedskræfterne, og der fornemmer jeg ikke helt at Dansk Folkeparti er.
Det er sådan set mere et opklarende spørgsmål.
som en hjælp til Dansk Folkeparti med henblik på at konkludere på debatten, tror jeg sådan set, det er meget klart, at Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF klart har sagt, at det skal være værtslandsprincippet.
Ministeren har ikke brugt ordet, men dog erkendt, at der er 90 pct. af det her direktiv, der skal laves om.
Det er dog trods alt et skridt i den rigtige retning.
Det viser sig faktisk, at hvis man arbejder offensivt politisk og også manøvrerer konstruktivt, så kan man faktisk påvirke temmelig meget.
Men det kræver selvfølgelig lidt politisk råstyrke.