Elisabeth Arnold (RV), 2002-10-10:
I relation til den nys overståede debat vil jeg blot sige, at det faktum, at jeg ikke er særlig god til at danse, eller at jeg er over 60 år, er ikke det, der afholder mig fra at gå på diskotek, men jeg kan simpelt hen ikke høre, hvad jeg selv tænker, når jeg går på diskotek.
Der er en infernalsk larm, og man kan ikke føre en konversation med sin sidemand, og det alene er nok til, at jeg ikke kommer på diskotek.
Så den diskussion synes jeg, vi skal overlade til dem, der kommer der.
Det Radikale Venstre er medansvarlig for den integrationslov, som er til ændring i dag, og vi har undervejs været interesseret i at se, hvordan man kunne ændre den, sådan at de ting, der ikke fungerede godt nok, måske kunne komme til at fungere bedre. Vi har fra vores folketingsgruppes side været ude at besøge adskillige af de kommuner, som har skullet arbejde med denne her lov siden 1998, og har fundet, at den stort set fungerede godt, men at der selvfølgelig var mulighed for øget fleksibilitet på nogle områder.
Derfor er nogle af de forslag til ændring af integrationsloven, som er fremlagt her i dag, nogle, der får Det Radikale Venstres støtte.
Vi er svært interesserede i at få integrationen til at fungere bedre, vi er meget interesserede i at få sprogcentrenes monopol brudt
, og det er en god idé at gøre det nemmere for udlændinge at lære dansk på en arbejdsplads.
Vi synes også, at det er en glimrende idé at gøre det lettere og gøre det til en attraktion for flygtninge at komme på højskole; det hilser vi meget velkomment.
Og at forbedre mulighederne for, at udlændinge kan opgradere deres oprindelige uddannelse, er også en glimrende idé.
Oplægget til mere fleksibelt samarbejde på tværs af kommunegrænserne og bedre adgang til udlicitering af integrationsopgaven til private ser vi som gode forslag, der også er værd at afprøve.
Vi er ikke begejstrede for forslagets boligdel, men vi er fuldstændig på det rene med, at den del af det har været svært for en del kommuner at opfylde, og da vi støtter de øvrige forslag, støtter vi altså hermed også boligdelen af dette forslag.
Vi bliver selvfølgelig stillet spørgsmålene: Hvorfor stille krav om, at danske statsborgere, som søger familiesammenføring, skal have en passende bolig til rådighed, mens man for flygtningenes vedkommende godt kan gå på kompromis med, hvad en passende bolig er?
Denne modsætning fører for vores vedkommende til en overvejelse over, hvorvidt det overhovedet er logisk at opretholde boligkravet i den nuværende form i forbindelse med familiesammenføringsreglerne, også selv om vi har været med til at indføre boligkravet.
Generelt er der altså en del smidiggørelser og frihedsgrader, som er indbygget i det her lovforslag, og det synes vi er glimrende, men der er også nogle mangler, og dem vil vi gerne tage med i udvalgsarbejdet.
Vi er lidt skuffede over, at kommunernes ansvar for integrationen ikke er understreget i tilstrækkelig grad.
Efter vores opfattelse burde kommuner, som ikke lever op til deres forpligtelser, kunne fratages integrationsopgaven, fordi der allerede er så mange værktøjer i den nuværende lov og der kommer flere, og derfor synes jeg også, at det ville være nærliggende at sige, at når det er kommunerne, der ikke løfter den opgave, skal de kunne pålægges at udlicitere den til andre og betale for, at andre gør det.
Det overrasker også lidt, at der ikke i lovforslaget er taget højde for, at en række udlændinge ikke har mulighed for at supplere deres starthjælp med andre indtægter, f.eks. ved at tage et arbejde.
Hvorledes sikrer vi mennesker, som ikke for tiden kan klare et arbejde, og som ikke har kræfter til at lære dansk, fordi de er traumatiseret?
Hvordan sikrer vi dem et anstændigt liv?
I den forbindelse må vi sige endnu en gang, at vi er kede af den lave starthjælp; den mener vi faktisk er en hindring for integrationen.
Arbejdsmarkedsreformen, som der netop er indgået forlig om, vil fjerne en del af de økonomiske barrierer for at få flere lavtlønnede i arbejde, og derfor støtter vi også den.
I samme åndedrag må vi så sige, at starthjælpen igen er et problem, fordi folk måske vil føle sig tvunget til at bruge tiden på at skaffe penge, f.eks. ved sort arbejde, hvis der ikke er ufaglært arbejde at få. Men vi er sikre på, at arbejdsmarkedsreformen, som netop er vedtaget, vil få så meget større virkning, nu da vi også forbedrer integrationslovens fleksibilitetsordninger.
Opsummerende vil jeg sige, at vi i Det Radikale Venstre støtter lovens intentioner om at integrere udlændingene bedre.
Derfor støtter vi også dette lovforslag, og vi vil indgå aktivt i udvalgsarbejdet med dette forslag.