runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Det er altid lidt underholdende, når De Radikale stiller op og hiver fanen meget, meget højt op med hensyn til, hvad der kan lade sig gøre, og hvad der skal gøres med skattesystemet.
Den får jo bestemt ikke for lidt, og det er sådan set også meget befriende.
Men i virkeligheden undrer jeg mig over, at hr. Morten Helveg Petersen ikke vender sig om og taler til dem, han gerne vil i regering med.
Det er sådan set et eller andet sted sjovt, at hr. Morten Helveg Petersen altid retter en meget skarp kritik mod Venstre, og at det virkelig gør ondt på hr. Morten Helveg Petersen, at Venstre ikke hiver den ideologiske fane så højt op, at han kan komme til at vælte os.
Men de, han gerne vil i regering med, de, han gerne vil lave politik sammen med, og som han på forhånd har forlovet sig med via fru Marianne Jelved, skal ikke kritiseres.
Det har bare altid været sådan, at vi må tage udgangspunkt i, hvilke emner det er muligt at få et forhandlingsresultat om, hvis velfærdsreformerne skal blive til noget.
Det er den virkelighed, vi står i, og her er skatten altså bare ikke et af emnerne, for vi kunne aldrig drømme om at begynde at skære i efterlønnen for at give skattelettelser til de rigeste.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Jeg synes, det svar er næsten lige så forstemmende som det, jeg fik i åbningsdebatten – ja, jeg beklager, men jeg synes, det er velfærdspolitisk strudsepolitik af værste skuffe.
Er det virkelig de to eneste områder, som det førhen liberale parti Venstre nu er parat til at tage fat på?
Hvorfor i alverden vil man på forhånd afskære sig fra eksempelvis at bruge skattesystemet til at skabe op mod 50.000 ekstra arbejdspladser?
Og hvorfor afskrive sig fra at deltage i alle mulige andre spændende diskussioner end dem om de to emner, man har udpeget på forhånd?
Det svar, jeg har fået i dag, kunne jeg lige så godt have fået ved åbningsdebatten, og det, der står tilbage, er, at Venstre ikke ville melde ud i åbningsdebatten og heller ikke rigtig vil melde ud her i det, vi kan kalde afslutningsdebatten.
Det er da en tynd kop te.
Vi savner Venstre på banen, og det kunne da være rart, hvis man turde melde bredt ud i stedet for bare at følge den lille manual, som man åbenbart har fået ovre fra statsministerens kontor.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Venstre har jo sagt meget klart, at med velfærdsreformerne vil vi arbejde for at sikre, at fordi folk lever længere, skal de trække sig senere tilbage fra arbejdsmarkedet.
Man kan jo lave en lang række forskellige modeller for, hvordan det kan gøres, men overordnet set ønsket vi, at folk skal trække sig senere tilbage fra arbejdsmarkedet, og det kommer der en model eller måske flere for, når regeringen kommer med et udspil til februar.
Nu skal høringsperioden jo først overstås, og Velfærdskommissionen er jo ikke gået af endnu.
Og så har vi sagt, at vi skal styrke integrationen.
Det er de to hovedområder, det er de to områder, vi mener der skal satses på i forhold til velfærdsreformer.
Det er der to grunde til.
Det er det, der virker, når vi skal have flere hænder på arbejdsmarkedet, og det er det, som vi jo også klart kan opfatte der kan skabes bred enighed om at der skal fokuseres på.
Vi har garanteret over for den danske befolkning og også over for Folketingets partier, at velfærdsreformer skal forankres bredt i Folketinget, altså med brede flertal.
Det gør jo også, at vi må se på, hvor der er mulighed for det, og det er der på de to områder, sådan som vi ser det.
Men alle er selvfølgelig velkomne til at komme med deres indspark.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Jeg synes, jeg kan erindre, at hr. Jens Rohde svarede, at han ikke kunne sige så meget om det, fordi man ventede på Velfærdskommissionen.
Er Venstres eneste bud det perspektivløse skattestop, som man turer rundt i og bliver ved med at synge højt om, eller hvad vil Venstre egentlig?
Vi savner Venstre i debatten om fremtidens velfærdssamfund, og det kunne være rart, hvis ordføreren her i dag kunne begynde at løfte sløret for, hvad Venstre egentlig vil, og hvor Venstre står i den principielle debat.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-14:
Det virker efterhånden ret klart, at regeringen ikke agter at lytte til de råd, kommissioner og nævn, som man nedsætter.
Man har lige brugt 32 mio. kr. på en Velfærdskommission, og så skyder man det hele ned.
Men tilbage til spørgsmålet om de socialt udsatte og til forliget om flere i arbejde.
Det hed »Flere i arbejde«, det hed ikke: Det skal kunne betale sig at arbejde.
Men det synes vi sådan set også det skal kunne.
Vi konstaterer bare i Socialdemokratiet, at vi i fællesskab har indført en ordning, nemlig kontanthjælpsloftet.
Vi konstaterer, at kun 5 pct. af dem, der er ramt af kontanthjælpsloftet, er kommet i beskæftigelse.
Derfor siger vi bare, at vi som politikere må være store nok til at erkende, at det, vi har indført i fællesskab, ikke fungerer, og så bør vi afskaffe det og finde på andre midler, som rent faktisk fungerer.
Nu kan vi så konstatere i dag, at man er begyndt at bevæge sig og har skudt en lille smule hul i kontanthjælpsloftet ved at snakke om de psykisk syge, som ikke kan arbejde.
Men der findes jo også andre, der ikke kan yde.
Der findes andre, der har helt andre problemer, der gør, at de rent faktisk ikke kan leve op til de der beskæftigelseskrav, som regeringen sætter til dem, og det er jo derfor, det er relevant at gå ind og bekæmpe kontanthjælpsloftet.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Jeg tror, at Venstres ordfører sammen med de øvrige medlemmer af Venstres gruppe skulle sætte sig ned og studere vores oplæg, som hedder Made in Denmark, grundigt.
Vi tilbyder bl.a. at afskaffe mellemskatten og til gengæld forhøje topskatten, og det har også været udgangspunktet for de to, tre, fire skattereformforslag, vi er kommet med i den forgangne periode.
Vi har fremlagt vores forslag, og vi har indbudt til brede forhandlinger om dem, netop med det formål at sænke beskatningen på arbejde.
Men hver eneste gang har der ikke været flertal i Folketinget for det, fordi regeringen sammen med Dansk Folkeparti ikke har ønsket det, men tilbuddet står stadig væk ved magt.
Det, Venstres ordfører refererer til, er et led i en samlet skattereform, hvor mellemskatten på 6 pct. fjernes, og topskatten bliver 21 pct.
Der lægges søreme 6 pct. oven i topskatten, men det er ikke nogen skatteforhøjelse.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Man kan ikke bruge den rapport til at konkludere, at alle har fået det dårligere, eller at flere har fået det dårligere.
Der er jo også flere af hjælpeorganisationerne, som har været ude at sige, at det næsten virker, som om det er kriminelt.
Men virkeligheden er faktisk, at en lang række mennesker har fået det bedre.
Ebbe Larsen fra Møltrup Optagelseshjem siger, at han ikke kan genkende den debat, som vi har oplevet på det seneste.
Så fru Mette Frederiksens konklusioner deler jeg ganske enkelt ikke.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Jeg ved ikke, om Venstres ordfører kan forstå det.
Marginalskatten som sådan vil forblive uændret.
Jeg er nødt til at sige til Venstres ordfører, at der er altså forskel på procentpoint og marginalskat.
Den ligger på 62,8 pct., og det bliver den ved med ifølge det forslag til skattereform, vi er kommet frem med, så der er ingen problemer i det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Det bliver jo fremstillet, som om man i dag får en pose penge, som man så fremover får taget fra sig igen.
Det er ikke tilfældet.
Vi forholder os til det spørgsmål: Vil kommende modtagere skulle modtage på det niveau, vi kender i dag?
For så vidt angår det der med at betragte det som enkeltgrupper eller en samlet gruppe, anerkender jeg fuldt ud fornuften i, at man kigger på de enkelte grupper.
Derfor forsøger jeg heller ikke at sige, at det er fjollet eller unødvendigt at stille spørgsmålet, jeg synes, det er helt korrekt, for jeg vil fastholde, at man skal kigge på den enkelte udsatte gruppe: Hvordan bliver den gruppe behandlet?
Får de forbedringer, eller får de ikke forbedringer?
Kirsten Brosbøl (S), 2005-12-14:
Nu hører jeg af svaret fra Dansk Folkepartis ordfører, at samlet set for alle de grupper, som vi nu snakker om, når vi snakker udsatte grupper, er der forbedringer i finansloven.
Jeg spurgte faktisk til en meget specifik gruppe, sådan som Dansk Folkepartis ordfører selv sagde at man burde gøre, når man kigger på de udsatte grupper, nemlig kontanthjælpsmodtagerne.
Dansk Folkepartis ordfører svarede ikke på, hvorvidt det her specifikke forslag er en forringelse eller en forbedring for den gruppe af kontanthjælpsmodtagere, som har hjemmeboende børn mellem 18 og 23 år.
Vi har fået et svar fra socialministeren, der siger, at de vil få 1.500 kr. mindre om måneden.
Er det ikke ret meget for en kontanthjælpsmodtager at miste det beløb om måneden?
I øvrigt som opfølgning på fru Lise von Seelens spørgsmål: Hvad er der så egentlig i den her finanslov, der forbedrer mulighederne for at komme i arbejde, for at få en bedre tilværelse for den gruppe af kontanthjælpsmodtagere, som er ramt af kontanthjælpsloftet, som er en af de ting, der har været med til at gøre dem endnu fattigere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Langt hovedparten af de forslag, der er i finansloven, vil forbedre vilkårene også for de grupper, der er inden for den samlede gruppe af udsatte.
Regeringen har haft flere forskellige forslag til at spare på boligstøtte henholdsvis boligydelse.
Da vi forhandlede finanslov, gjorde vi det med det udgangspunkt, at vi var kritiske over for de besparelser, og det har så også afstedkommet, at besparelsen på boligydelsen helt er bortfaldet, og at besparelsen på boligstøtte til de kommende modtagere af boligstøtte, der har hjemmeboende børn på 18-23 år, bliver indfaset på en anden måde, på en mildere måde.
Vi er fuldt opmærksomme på, at der er nogle, der kan føle, at de fortsat burde være berettiget til en ydelse her.
Svaret til dem er, at de, der er 18-23 år, enten skal i uddannelse eller i arbejde.
De skal have en indkomst selv enten ved, at de er i uddannelse eller i arbejde. Vi tror faktisk på, at der lige nu er en historisk anledning for os til at sikre, at også de, der er 18-23 år, kommer enten i uddannelse eller i arbejde som det helt generelle.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-12-14:
Jeg vil godt vende lidt tilbage til debatten om fattigdom, som jo har fyldt ret meget i den seneste uge.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti går meget op i, at man skal vise vilje fra Folketingets side til at gøre noget for de specifikke udsatte grupper, og det synes jeg jo er dejligt.
Men er det ikke sådan, at der også i den her finanslov, ligesom de foregående fire, man har vedtaget med regeringen, er forslag, som direkte går ind og forringer vilkårene for nogle af de svageste i vores samfund?
Der har vi fået et svar fra socialministeren, der viser, at en enlig mor på kontanthjælp, som har en indkomst på 132.000 kr. om året, vil miste 1.500 kr. om måneden.
Vil det ifølge Dansk Folkepartis ordfører være med til at forbedre eller forringe vilkårene for den udsatte gruppe, der hedder kontanthjælpsmodtagere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Det sagde jeg faktisk.
Nu bruger man så bare fra en anden radikal betegnelsen al fremtid.
Det dækker vel over det samme, så jeg har vel egentlig svaret på det spørgsmål.
Med hensyn til det med at skaffe arbejdspladser svarede jeg faktisk også, for jeg sagde, at en af grundene til, at det går godt i Danmark, nok er, at man kan disponere, fordi man ved, hvad det er, der gælder, man skal ikke frygte for, at der pludselig bliver lavet en skattestigning et eller andet sted, der gør, at når man har handlet i tiltro til det skattesystem, vi kender, så bliver det hele pludselig lavet om.
Ved store skattereformer, hvor man ommøblerer en masse ting, har det jo også været sådan, at det var fristende lige at give den en tand ekstra, så man samlet fik hentet flere penge hjem fra borgerne.
Vi siger jo åbent, at der er en åbenbar fordel ved skattestoppet, og det er, at folk har tryghed med hensyn til, hvad der gælder; de skal ikke frygte for, at der pludselig sker store omvæltninger.
Om det så skal medføre, at vi i fællesskab skal samle penge ind til en statue af hr. Ole Stavad, det kan jeg leve med.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-14:
Tak for rosen – også på hr. Ole Stavads vegne, som jo åbenbart har skabt et skattesystem gennem 1990’erne, som Dansk Folkeparti synes er så fantastisk, at det skal cementeres i al fremtid, da vi jo ikke kan få svar på, hvornår det er, skattestoppet skal ophæves.
Men hvis hr. Kristian Thulesen Dahl ønsker at rejse en statue af hr. Ole Stavad, giver jeg gerne den første halvtredser til en indsamling, og det er der sikkert også mange andre her der vil bidrage til.
Vi vil gerne være med til at skaffe 50.000 arbejdspladser i servicesektoren og håndværkssektoren.
Skal der ikke skaffes arbejdspladser i disse sektorer, sådan at vi kan afhjælpe, at der står 800.000 mennesker uden for arbejdsmarkedet?
Er det ikke Dansk Folkepartis politik at hjælpe med arbejdspladser netop for disse grupper, eller er det kun de veluddannede og højtlønnede, der skal have et arbejde i Dansk Folkepartis drømmesamfund?
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-14:
Jeg kan forstå, at det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde at sikre, at de fattige får bedre vilkår i det her land.
Så kan jeg også forstå, at hr. Thulesen Dahl pålægger regeringen ansvaret for de nedskæringer, der er i finansloven.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti står for forbedringerne og regeringen står for nedskæringerne, hvis jeg har forstået hr. Thulesen Dahl korrekt i forhold til svaret til fru Brosbøl.
Det, jeg ikke kan forstå, er, at hvis man virkelig, som Dansk Folkeparti tit gør, udlægger sig selv som de fattigstes forsvarer og førtidspensionisternes forsvarer, hvordan kan man så stå som hr. Thulesen Dahl, som er chefarkitekt bag finansloven sammen med finansministeren, med et overskud på 68 mia. kr. og så kaste håndører ud til de fattigste?
Der er givet, som hr. Thulesen Dahl selv har sagt, jeg tror 700 mio. kr. til førtidspensionisterne, til dem, der er bedst stillet rent fysisk.
Er det ikke småpenge ...
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Det var et modigt indlæg.
Det var modigt i den forstand, at den radikale ordfører gør sig til talsmand for, at man skal tænke langsigtet i modsætning – kan jeg forstå – til det, ordføreren mener Dansk Folkeparti gør.
Det er jo et falsum, for lad os nu tage udgangspunkt i: Hvad gjorde Det Radikale Venstre, da man var i regering?
Der lavede man en 2010-plan.
Og hvorfor gjorde man det?
Det gjorde man, fordi man sagde, det var udtryk for langsigtet politik.
Hvad sagde 2010-planen?
Og så sagde den, at gælden skulle nedbringes til det halve af det, den var, når den måles i forhold til vores samlede produktion.
De rammer følger vi.
Den langsigtede plan, som Det Radikale Venstre dengang var talsmand for, følger vi i de aftaler, vi laver med regeringen.
Det gør Det Radikale Venstre ikke længere.
I de ændringsforslag, Det Radikale Venstre har stillet til finansloven, accepterer man, at nu er man ikke bundet af de rammer længere.
Så er spørgsmålet: Hvem fører så langsigtet politik?
Og det er set i det lys, jeg syntes, det var et fantastisk modigt indlæg, der lige blev holdt fra en radikal.
... og derfor vil jeg opfordre dem til at fortsætte.
Nej, og det tror jeg egentlig også at den socialdemokratiske boligordfører godt er klar over.
Det, jeg forsøgte at svare før – og jeg troede egentlig, det havde givet en erindring om, hvad vi sad og arbejdede med, som måske gjorde ordføreren lidt mindre offensiv – var jo, at det, vi viderefører i 2006, faktisk er de samme mekanismer, som man har brugt tidligere i en aftale, som Socialdemokratiet har indgået.
Hvis man mener, at vi nu lige pludselig etablerer noget, der kan kaldes en særskat for lejerne, hvad jeg ikke mener, der er tale om, men hvis man mener det fra Socialdemokratiets side, så må jeg sige, at Socialdemokratiet altså har været med til det i de foregående år.
Det er da fantastisk.
Jeg tror egentlig, at det her handler om, at Socialdemokratiet godt er klar over, at det ikke forholder sig sådan, som man fremstiller det, men man gør det, fordi man nu er fri for ansvar, man har ikke taget del i en aftale, og så mobiliserer man al den offensive kraft, man overhovedet kan for at fortælle, at det, vi andre gør, er fuldstændig kuleskørt.
Til spørgsmålet, om vi forbeholder os retten til at blive klogere eller vi fornægter retten til at blive klogere, er svaret faktisk, at vi bliver klogere hver eneste dag.
Jeg synes, det er dejligt, når folk engagerer sig i debatten.
Vi bliver klogere af det, ...
Rasmus Prehn (S), 2005-12-14:
Skal jeg forstå Dansk Folkepartis ordfører sådan, at man har gjort det til en politisk dyd i Dansk Folkeparti ikke at blive klogere?
Der er kommet en række indsigelser på det her område, og der er stor protest på det her område.
Dansk Folkeparti siger: Jamen vi har ikke noget behov for at blive klogere, vi har ikke behov for at tage bestik af situationen.
Det er jo sådan, at der er kommet meget kraftige indsigelser på det her område.
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik at sige til Danmarks Lejerforeninger: Vi lytter ikke til jer?
Til Lejernes Landsorganisation: Vi lytter ikke til jer?
Til Boligselskabernes Landsorganisation: Vi lytter ikke til jer?
Til Rådet for Socialt Udsatte: Vi lytter ikke til jer?
Til Palle Simonsen, den tidligere konservative socialminister og finansminister: Vi lytter ikke til dig?
Hele den massive kritik, der er, sidder man bare overhørig, og så siger man: Det er en dyd for Dansk Folkeparti ikke at blive klogere af den kritik, der har været.
Er det virkelig Dansk Folkepartis måde at agere på i dansk politik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Jeg sagde i mit ordførerindlæg, at det der med, at man ikke var med i aftaler, jo selvfølgelig gav et parti friheden til at mene et den ene dag og noget andet den næste dag.
Det her område, boligområdet, er et godt eksempel på det og specielt med hensyn til Landsbyggefonden.
Den metode, som er valgt for 2006, er jo den samme metode, som har været en del af en tidligere aftale, hvor Socialdemokratiet var med.
Så hvis man siger, at det, der er tale om nu, er, at vi laver en særskat for lejerne – hvad jeg i øvrigt er uenig i – så har Socialdemokratiet været med til at gøre det tidligere.
Det er bare lige, så vi er enige om, at det sådan set er udgangspunktet.
At Socialdemokratiet så har ændret politik, fordi man lige pludselig synes, at det er fantastisk at have en ny politik på det område, er jo så noget andet.
Vi har så valgt i 2006 at videreføre nogle af de mekanismer, som gjaldt i den tidligere aftale.
Med hensyn til det langsigtede, altså hvordan de her penge skal bruges, har vi så valgt at sige, at det er vi ikke parate til at lave aftale med regeringen om nu; der vil vi have en ordentlig diskussion også med boligbevægelsen og så finde varige løsninger, og det er der jo lagt op til at vi skal finde næste efterår.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-14:
Hvordan forsvarer Dansk Folkepartis ordfører, at man pålægger de allersvageste i det danske samfund en særskat?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-14:
Det er, som om Dansk Folkeparti har blikket stift rettet imod næste valg eller den næste luns, som finansministeren kan kaste til et indflydelsessultent støtteparti.
Spørgsmålet er, om Dansk Folkepartis vision alene handler om kortsigtet tryghed eller måske nærmest indbildt tryghed, som består i, at man forhandler fra år til år, som finansordføreren formulerede det.
Det er, som om Velfærdskommissionens eksistens er gået fuldstændig hen over hovedet på Dansk Folkepartis ledelse, herunder hr. Kristian Thulesen Dahl.
Der tales meget om at skaffe arbejde til folk, til de 800.000, der står uden for arbejdsmarkedet.
Ville det ikke være interessant at se på Velfærdskommissionens anbefalinger på skatteområdet, der netop ville kunne skaffe job til nogle af de mennesker, som ikke har høje uddannelser, og som ikke kan være med i vidensamfundet, men som har brug for rigtige, regulære arbejdspladser?
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-14:
... og drejer det sig ikke om, at de bliver fastholdt i fattigdom stadig væk?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Nej, det er det naturligvis ikke.
Det er klart, at folk, der er syge, kan få behandling for deres sygdom og dermed hurtigst muligt blive i stand til at søge et arbejde.
Det er også derfor, de er i en kontanthjælpssituation.
Så jeg mener, at vi skal fastholde kontanthjælpsloftet, men der kan være enkelte personer, som ikke hører til der, som har en anden type af lidelse, og dem ville vi så henvise til Socialministeriets område.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-12-14:
Tak til Socialdemokraternes ordfører.
Det er jo lidt paradoksalt, at man for 20 minutter siden kunne høre den selv samme ordfører sige, at Socialdemokraterne ikke ønsker at sætte topskatten op, men det nu dokumenteres, at man ønsker det, og at man så sandelig også har skrevet det i sit oplæg Made in Denmark.
Det kunne jo være rart, hvis vi kunne få den samme bekræftelse angående boligbeskatningen.
Line Barfod (EL), 2005-12-14:
Jeg må indrømme, at jeg er noget chokeret.
Her spørger jeg til mennesker, som er syge, som ikke kan arbejde.
Det kan f.eks. være, at de har en dårlig ryg, det kan være, at deres fod er kommet til skade på arbejde, og at det altså tager flere år at få den opereret og genopereret osv., før de er i stand til – måske – at arbejde igen.
Og hvad er svaret så fra Det Konservative Folkeparti, når de siger: Vi har ikke råd til at købe de mest basale ting til vores børn?
Ja, så er svaret: I skal bare gå ud og tage et arbejde, vi tror på, at hvis vi skærer nok ned i kontanthjælpen, så bliver I pludselig raske og går ud og tager et arbejde.
Eller hvordan skal jeg forstå ordførerens svar til de her mennesker, som faktisk oplever det dybt uretfærdigt, at oven i at de er blevet syge, oven i at de har været ude for en ulykke, som absolut ikke er noget, de selv har påført sig, så bliver de altså straffet? Og oven i, at de så bliver straffet med, at man tager deres penge, så får de at vide, at det er deres egen skyld, for de kunne jo bare gå ud og tage et arbejde.
Er det sådan, man skal forstå ordførerens svar?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Vi mener, at hovedprincippet bør være, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor er kontanthjælpsloftet indrettet således, at hvis man har 5 timers beskæftigelse om ugen, så kan man forøge sin ydelse ganske væsentligt.
Vi ønsker at fastholde kontanthjælpsloftet, således som det er lavet, fordi vi mener, det har en gunstig effekt.
Samtidig er vi jo i den situation, at beskæftigelsen stiger og ledigheden falder og der er bedre muligheder nu end tidligere for at komme i beskæftigelse.
Line Barfod (EL), 2005-12-14:
Vi har jo diskuteret en del i dag og også tidligere, at der er flere og flere, der bliver fattige i Danmark, fordi regeringen, og også Dansk Folkeparti, har skåret ned på en række ydelser på kontanthjælpen.
Mange af dem, der er på kontanthjælp, er det jo, fordi de er syge.
For nogle kan der gå flere år, mens deres sygdomssituation bliver udredet, mens de forhåbentlig får noget behandling, indtil de igen bliver klar til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Men de bliver alligevel ramt af de nedskæringer på kontanthjælpen, og især deres børn bliver ramt meget hårdt.
Mener De Konservative virkelig, at det er rimeligt, at folk, der f.eks. kommer til skade på deres arbejde, skal straffes med fattigdom oveni?