runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Jeg drømte ikke om, at det ville blive opfattet som en fornærmelse, at jeg anså indholdet i fru Jelveds tale som konstruktivt og fremadrettet i modsætning til det, vi har mødt fra Socialdemokratiet og SF.
Men jeg må forstå fru Jelveds svar sådan, at forslaget om at hente provenu til skattelettelser fra aktivrammen ikke skal forstås sådan, at man fra radikal side har bundet sig til Socialdemokratiet.
Det synes jeg er overordentlig positivt.
For det andet ville være lidt deprimerende, i og med at vi ikke har megen tiltro til, at Socialdemokraterne, når det kommer til stykket, vil være med til at lette skatten på arbejdsindkomst.
Så jeg vil gerne kvittere for Det Radikale Venstres ideer om at deltage aktivt i det politiske arbejde fra næste sæson.
Jeg har mærket en kraftig bevægelse på det seneste fra Det Radikale Venstre i retning af, at man gerne vil være med i det daglige politiske arbejde.
Det vil vi fra konservativ side gerne kvittere for.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Så ved jeg ikke, hvor fru Pia Christmas-Møller har været henne de foregående mange måneder.
Der er ikke nogen ændring i Det Radikale Venstres arbejde på Christiansborg.
Men måske er forklaringen i virkeligheden den, at nu er regeringen kommet igennem med 100-dages-programmet, udmøntningen af finansloven og udlændinge- og integrationslovgivningen, som er foregået med Dansk Folkeparti.
Og nu begynder fru Pia Christmas-Møller at opdage, at der er andre partier i Folketinget, og at der er andre interessante ting at tage stilling til.
Det skulle da være glædeligt, hvis vi kunne komme ud af den højreblokpolitik, der er ført indtil nu.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-30:
Jeg vil også gerne kvittere for en god tale fra fru Marianne
Jelved.
Det havde jeg sådan set forventet.
Jeg ser faktisk frem til og tror på, at vi i de små midterpartier måske kan lave noget sammen på det område der.
Men jeg synes måske alligevel, at det, fru Jelved fremlægger, lyder lidt for smukt.
Det lyder, som om det er ren lyksalighed med skattelettelser og totalt set lettelser af skat på arbejde.
Jeg vil gerne alligevel have belyst lidt, om det ikke mere er et spørgsmål om sænkelse af marginalskatten end om sænkelse af skat på arbejde generelt.
Og så synes jeg, at der mangler den der helt konkrete orientering om, hvad det grundlæggende finansieringselement er for omlægningen, nemlig fradragsret, altså at man fjerner fradragsretten for arbejdsmarkedsbidraget.
Det er trods alt et element, så vidt jeg husker.
Så vidt jeg husker, er det 30-40 mia. kr., der ligger deri, som finansierer de andre lettelser.
Det er lidt interessant.
Det er ikke, fordi jeg vil afvise ideen, bestemt ikke, men jeg synes, at det hører med i informationen om det.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Nu kan det selvfølgelig ikke undre nogen, at vi i Det Radikale Venstre synes, at vores eget forslag er temmelig genialt. Men vi har også fået pæn anerkendelse for det af dem, vi plejer at kalde skatteeksperter.
Faktisk er der en interessant virkning af at ændre regelsættet for arbejdsmarkedsbidraget.
Tingene hænger sammen på den måde.
Jeg synes, at det ville være meget interessant, og jeg vil gerne bidrage til det, og jeg vil gerne invitere Kristeligt Folkeparti til at arbejde videre med de tankegange.
I hvert fald gør det jo ikke noget, at vi prøver at lære hinandens udspil og tankegange at kende.
Jeg ser også frem til, at midterpartierne kan bidrage til, at der føres en fornuftig politik i Folketinget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-30:
Jeg vil gribe fat i en helt anden ting, som jeg ikke har
så meget forstand på
Men det var, fordi der nu blev snakket lidt om medieforlig.
Jeg anerkender jo, at De Radikale og Kristeligt Folkeparti også har sammenfaldende interesser i vores ansvar for de svage.
Det, jeg ikke ved helt nøjagtigt, er, hvor De Radikale er med hensyn til liberalisering af reklamer på tv.
Jeg vil gerne spørge konkret, hvordan De Radikale forholder sig til reklamer for alkohol og medicin på tv, for jeg mener i høj grad, at hvis vi får åbnet op for den ladeport - nu har der jo været snak om andre ladeporte i de senere dage - er det til skade for de svageste i vores samfund.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Nu er vi jo lige midt i forhandlingerne om også de spørgsmål
, og derfor ved jeg ikke, om jeg skal lægge alle kortene frem lige her og nu.
Det er jeg ikke helt glad for.
Principielt er vi jo betænkelige ved at få reklamer for alkohol, tobak, medicin osv. i fjernsynet, men vi er også indstillet på at indgå nogle kompromiser.
Det er jo det, man skal, når man vil samarbejde.
Og derfor håber vi selvfølgelig, at vi kan finde et kryds, om jeg så må sige, hvor de partier, der deltager i forhandlingerne - vi ser gerne, at alle sammen er med - kan finde hinanden.
Det er i hvert fald vores bestræbelser.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2002-05-30:
Også jeg vil gerne sige tak for en visionsbåret og meget spændende tale fra Det Radikale Venstres politiske leder.
Vi deler jo Det Radikale Venstres europæiske engagement og ansvarsfølelse over for, at nogle partier her i samfundet og i Folketingssalen har et mere bærbart svar på fremtiden end den indadvendte, populistiske nationalisme
, og derfor vil jeg godt spørge fru Marianne Jelved: Var det ikke en idé, at vi opfordrede regeringen og måske specielt regeringslederen til mere aktivt at deltage i en fremadrettet, visionær europæisk debat, som ikke bare er begrænset til at diskutere, hvad EU ikke må, men først og fremmest er løftet af en vilje til at illustrere for befolkningen, at der er en række opgaver, som Danmark ikke kan løse alene, men som skal og kun kan løse sammen med andre? Skulle vi ikke opfordre til at komme i gang med sådan en debat og dermed også forberede befolkningen på, at der her er en opgave, vi alle sammen har en interesse i?
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Jeg kan ikke lade være med at sige tak for spørgsmålet, det er næsten ligesom i gamle dage.
Det vil jeg meget gerne være med til, og jeg tror dybt alvorligt, at det er nødvendigt, og det er derfor, at regeringen skuffer mig lidt - for at sige det høfligt.
Vi bør have en mere synlig, retningsgivende og målrettet debat og dialog bredt over landet og prioritere det højt.
Vi har alle tiders mulighed nu i forbindelse med formandskabet, hvor der fokus på dét.
Vi har EU-konventet, som arbejder nu.
Og derfor er det i virkeligheden første gang, vi er på forkant, inden vi skal have en folkeafstemning om en regeringskonferences resultat, så vi kan diskutere bredt med den danske befolkning: Hvad er det for opgaver, vi skal løse, og hvad er det for et land, vi gerne vil være, også i verden?
Kristian Jensen (V), 2002-05-30:
Nu har jeg haft rigelig tid til at gennemlæse denne lille pamflet med den søde dedikation på, og der står ikke andet end: offentlige budgetforbedringer, 4 mia. kr.
Det er jo ikke særlig oplysende, men jeg tror næppe, at jeg kan få mere klarhed fra fru Marianne Jelved, når det gælder, hvor det egentlig er, og så må vi jo så konstatere, at fru Marianne Jelved ikke vil fortælle om konsekvenserne af den måde, hvorpå disse 4. mia. kr. skal findes. Derfor vil jeg vende mig til et nyt emne og spørge, om Det Radikale Venstre er enig med Socialdemokratiets ordfører, hr. Mogens Lykketoft, da han i sine indlæg tidligere på dagen nærmest fremstillede det som værende asocialt at bede kommunerne om at overholde den KL-aftale, som den daværende SR-regering indgik med KL.
Er fru Marianne Jelved enig i, at det er forkert at bede KL om at overholde den aftale, som KL var jublende lykkelig over?
Er fru Marianne Jelved enig i, at det er forkert at bede KL om at være med til at overholde målene i »En holdbar fremtid - Danmark år 2010«?
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Nu forstår jeg, hvad det var, hr. Kristian Jensen spurgte om i forbindelse med skatteforslaget.
De offentlige besparelser kommer fra 1,5 mia. kr., hvis man ændrer arbejdsmarkedets aktiveringsdel osv. og fra socialområdet.
Det drøfter vi.
Endelig er der 1 mia. kr. sparet på administration inden for staten.
Det var dengang, vi lavede den for godt 1 år siden.
Så er der KL-aftalen: Selvfølgelig mener jeg og Det Radikale Venstre, at aftaler skal holdes.
Og hvis aftaler ikke holdes, må man drøfte, hvordan man får dem til at holde. Det er principielt.
Kristian Jensen (V), 2002-05-30:
Tak for den klare bekræftelse af, at også Det Radikale Venstre mener, det er muligt at finde finansiering inden for den offentlige sektor ved at forbedre administrationen.
Men det må enten betyde, at fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre mener, at det fortsat er muligt at finde besparelser i statens administration, eller at finansieringen til det radikale skatteudspil ikke længere hænger sammen. Så vil jeg gerne høre helt præcist, om fru Marianne Jelved er enig med hr. Mogens Lykketoft i, at det er asocialt at bede kommunerne om at overholde KL-aftalen, at det er asocialt at bede kommunerne om at være med til at overholde den målsætning, der er i »En holdbar fremtid - Danmark år 2010«.
Jeg er nemlig glad for, at Det Radikale Venstre så tydeligt har sagt, at de står ved den målsætning om en begrænset, afdæmpet offentlig vækst. Og jeg er utrolig ked af, at det ikke er lykkedes end ikke i dag at få et klart svar fra Socialdemokratiet på, om de føler sig forpligtet af den politik, der var deres for blot et halvt år siden.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Først: Skat, det er lige netop hr. Kristian Jensen.
Det var helt ufrivilligt.
Hvis nu Venstre havde tænkt sig om og ladet være med hvert år at bruge 1,5 til 2 mia. kr. i besparelse for at finansiere aktivitetsneutralitet, havde vi kunnet finde sammen.
Det er derfor, Det Radikale Venstre kritiserer Venstre så skarpt, som vi gør.
Skattestoppet forsinker det og gør det endnu vanskeligere at få lagt skatten om, så vi får ændret systemet, så vi får skatten ned på arbejde.
Så vil jeg sige, at regeringen har et ansvar, når den indgår aftaler med KL, det har den nuværende finansminister sagt mange gange.
Der skal være dækning for det, regeringen kræver af kommunerne, og det forventer jeg selvfølgelig der er.
Frank Jensen (S), 2002-05-30:
Efter de svar, vi har fået på de spørgsmål, vi stillede i første runde, kunne man nu få det indtryk
, at statsministeren var stærkt påvirket.
Statsministeren stiller sig op på Folketingets talerstol og beklager, at alle øvrige partier foruden Venstre, der var med i det forlig, vi indgik i 1993 om folkeskolen, nu har erkendt, at der ikke længere er noget forlig.
Kan det overhovedet ikke påvirke statsministeren, at alle partier - Kristeligt Folkeparti, Det Radikale Venstre, SF og Socialdemokratiet - beklager, at Venstre i regeringen valgte at bryde folkeskoleforliget?
Statsministeren ved, at der var et alternativ.
Statsministeren ved, at der var mulighed for at få et flertal, der erkendte, at Venstre var gået til valg på at ophæve den kommunale forpligtelse til at give modersmålsundervisning.
Det ønskede Venstre ikke at benytte sig af.
Venstre ville hente de nogleogtres millioner kroner
Kan statsministeren ikke forstå, at for alle andre partier end for Venstre gælder det, at vi er stærkt betænkelige, når statsministeren stiller sig herop på Folketingets talerstol og siger, at man ønsker et bredt forlig?
Kan statsministeren ikke forstå det?
Kuupik Kleist (IA), 2002-05-30:
Nu er der vel ikke meget tvivl om, at den forsvarsaftale, vi snakker om her, forsvarsaftalen af 1951 om forsvaret af Grønland, er den vigtigste enkeltstående sikkerhedspolitiske aftale, som Danmark nogen sinde har indgået.
Jeg er selvfølgelig glad for, at statsministeren meddeler, at arbejdet med at afdække eventuelle problemer, der måtte være med den forsvarsaftale, allerede er indledt, og at det bliver en åben og fordomsfri undersøgelse af de problemer, som vi eventuelt måtte have med forsvarsaftalen. Men jeg synes, at statsministeren i samme åndedrag, før undersøgelsen er gennemført, konkluderer ved at sige, at der ikke bliver tale om nogen genforhandling uanset undersøgelsens resultater.
Hvis vi nu forestiller os, at det viser sig, at de ønskede ændringer ikke kan gennmføres ved tillægsaftaler, vil regeringen så være villig til at henvende sig til USA for en genforhandling af forsvarsaftalen?
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-30:
Til statsministeren vil jeg sige, at jeg er optaget af ganske almindelige menneskers vilkår her i Danmark, f.eks. kassedamens, f.eks. regøringsassistentens, f.eks. hjemmehjælperens.
Hvordan påvirker regeringens politik de tre grupper, hvor det for de flestes vedkommende er kvinder?
Hvordan tror statsministeren, at det, at man forringer vilkårene på arbejdsmiljøområdet, påvirker og forringer vilkårene for lige nøjagtig de tre grupper, som vi taler om her, der har meget, meget hårdt krævende fysisk arbejde, ofte med nedslidning og arbejdsskader til følge?
Hvordan er det, det ser ud lige nøjagtig med hensyn til de tre grupper her, som ofte har det hårde arbejde og den lave løn?
Hvordan ser det ud med Den Særlige Pensionsopsparing?
Får de kvinder her dårligere pension den dag, de når frem til pensionsalderen? Hvordan ser det ud med hensyn til at øge ligestillingen mellem kønnene?
Vi ved, at kvinderne får 12 pct. mindre i løn
end mændene.
Hvordan ser det ud med hensyn til at indsnævre
det gab, der er dér, når regeringen nu har valgt at fjerne arbejdsgiverens pligt til at lave en ligelønsstatistik, der klart og tydeligt kan dokumentere, at kvinderne i dette land får mindre i løn end deres mandlige kolleger?
Hvordan ser det ud med dét?
Det er mine spørsmål til statsministeren.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-30:
Statsministeren var lidt overordnet, kan man sige, og sådan lidt principiel i sit svar på fru Sandy Brincks spørgsmål om, hvordan regeringen vil sikre, at vi rent faktisk får forhindret den oplevelse af mangel på respekt for retsfølelsen, når man står i en situation, hvor man nedskærer domstolenes budgetter.
Det betyder, at vi fremover vil se en længere ventetid, når domstolene skal i gang med at behandle sagerne.
Deruden har statsministerens justitsminister derefter fået gennemført regler om længere straffe.
Vi respekterer, at statsministeren har sit flertal bag sig osv.
Det betyder konkret, at der bliver længere ventetid, før man kan komme i fængsel.
Statsministeren har på et tidspunkt sagt, at der ikke skal være to i en fængselscelle.
Hvad vil statsministeren gøre ved den konflikt, der kommer
til at opstå?
Statsministeren var for let i sit svar til fru Sandy Brinck.
Statsministeren bør være mere præcis.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-30:
Venstres ordfører blev spurgt om folkeskoleforliget: Vil Venstre opgive folkeskoleforliget?
Venstres ordfører sagde nej.
Venstre har på intet tidspunkt i forløbet sagt, at man ville droppe folkeskoleforliget.
Venstre har alligevel droppet folkeskoleforliget.
O.k. Omkring domstolsbesparelserne, omkring ændringerne af Kriminalforsorgens problemer, hvor man forøger strafferammer: Venstre har ikke noget svar, regeringen har ikke noget svar.
Statsministeren lovede, der ikke kommer til at sidde to mennesker i cellerne.
Der sidder to mennesker i cellerne.
Statsministeren lovede det.
Hvor lang tid skal der gå, før statsministeren går ind og siger: Vi har et problem her, vi bliver nødt til at få det løst?
Statsministeren har ikke noget svar.
Hvornår får vi det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-30:
Jamen svaret er meget klart.
Det svar ligger i finanslovforslaget for 2003.
Det bliver præsenteret til august, og der får fru Anne Baastrup sine svar.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-05-30:
Det andet, jeg undrer mig over, er, at der heller ikke var nogen reaktion på de betænkeligheder, som flere, f.eks. hr. Jann Sjursen og fru Pia Christmas-Møller, har givet udtryk for med hensyn til politiets overarbejdspukkel.
Det undrer mig, især da man jo kan konstatere, at der er endnu en yderligere ophobning på vej, i og med at der fra i morgen - heldigvis, for det er vi glade for - vil blive flaget ved den dansk-tyske grænse.
Men nu skal det altså foretages ved, at to granvoksne mænd bevæger sig ud to gange i døgnet til otte forskellige destinationer.
Det er måske ikke nogen stor opgave i forhold til den samlede politimængde, vi har i dette land, men det er under alle omstændigheder en yderligere ophobning.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2002-05-30:
Jeg vil gerne have lov til at takke statsministeren for den garanti, sådan som jeg forstår statsministerens besvarelse af mit indlæg; en garanti for, at Danmark er ophørt med at forhandle grønlandske forhold uden om grønlandske myndigheder.
Det er en meget tiltrængt garanti, vi har fået, og jeg forstår det derhen, at der ganske enkelt ikke pågår og ikke vil pågå nogen form for drøftelse mellem danske og amerikanske myndigheder om forhold, der inddrager Grønland eller amerikanske militære anlæg i Grønland, uden at Grønland er med.
Nu talte statsministeren om eventuelle problemer opstået siden 1951, hvor forsvarsaftalen blev indgået, og at den bringes up to date i dag.
Det kunne være fristende at opremse en række forhold, der er sket siden 1951, f.eks. at Grønland ikke længere er en koloni, f.eks. at der er indført hjemmestyre, f.eks. at vi har fået en ny grundlov siden 1951.
Men tak for den garanti.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-30:
Statsministeren har ligesom resten af den borgerlige lejr holdt taler i højt humør og brokket sig over, at vi andre er sure.
Derfor synes jeg da lige, at jeg ville finde et par gode citater fra de unge Venstrefolk.
Dem fandt jeg også nogle stykker af, men vigtigere endnu er, at jeg måske fandt forklaringen på de borgerliges store grin.
Og jeg citerer Henrik Højstrøm, VU-formand i København, der siger: Vi skal have ophævet forbuddet mod hash.
Det er en indgriben i den personlige frihed at fastholde forbuddet.
Måske skyldes de store grin, at Venstre faktisk allerede praktiserer fremtidens politik herinde, og jeg skal da ikke afvise, at også jeg ville finde Venstres politik morsommere efter en ordentlig koger.
Det kan være, at statsministeren kan bekræfte eller afkræfte, hvorvidt det er fremtidens politik, man allerede nu har taget hul på.
Ole Stavad (S), 2002-05-30:
Et tema, der vel er gået igen hos stort set alle ordførerne, er optagetheden af, at økonomisk dårligtstillede får en anstændig og ordentlig behandling.
Der har i sagens natur været megen diskussion i løbet af dagen om, hvordan vi vurderer situationen.
Derfor synes vi, det er vigtigt med den baggrund, som den her debat har givet, at vi prøver at skabe et udgangspunkt for, at vi kan komme i en konstruktiv dialog, når vi mødes igen til oktober.
Derfor skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til i efteråret 2002 at fremlægge en analyse af, hvilke grupper der økonomisk set er de dårligst stillede i det danske samfund, og fremlægge sine konkrete forslag til at forbedre disse gruppers vilkår.«
Hvis vi får skabt et bedre udgangspunkt for den dialog til at sikre dem, der har det økonomisk dårligt i det her land, ja, så skaber vi forhåbentlig også et grundlag, hvor vi kan give et bedre fundament for forhåbentlig også at få lagt den meget ensidige blokpolitik bag os i en eller anden udstrækning.
Det kræver selvfølgelig vilje fra regeringens side.
Derfor håber vi, at det her er et forslag til vedtagelse, der samler.
Jeg har svært ved at se med det, der har været sagt fra alle partier gennem hele dagen i den her debat, at der skulle være nogen, der skulle have problemer med at medvirke og stemme for det her forslag til vedtagelse.
Det er vores håb; det er vores bestræbelse med forslaget til vedtagelse.
Thomas Adelskov (S), 2002-05-30:
Jeg skal først takke for, at statsministeren i sin replik gav sig tid til at kere sig om min politiske karriere.
Jeg tror faktisk, det er anden gang, at statsministeren i Folketinget har beskæftiget sig netop med den sag.
Men jeg takker for, at statsministeren også citerede mig for, at vi jo i Socialdemokratiet fortsat og i al tid udvikler vores politik fremadrettet til gavn for den danske befolkning.
Når vi er ved citater, er der noget, jeg synes er interessant.
Apropos at jeg taler fremadrettet om, hvad vi i Socialdemokratiet vil, har jeg fundet et par citater frem om, hvad statsministeren har sagt.
Han har bl.a. sagt, og nu citerer jeg fra Politiken den 15. august 1998
: »Da jeg kom hjem fra min sommerferie i Frankrig og kunne gøre status over sommeren, glædede det mig utrolig meget at se debatten om Farummodellen.
Det har netop været en sommerdebat med et spændende og perspektivrigt, politisk indhold ...« - siger hr. Anders Fogh Rasmussen, den nuværende statsminister, og fortsætter senere i artiklen: »Med denne model rejser der sig virkelig en debat om, hvordan vi kan give borgerne en bedre service for de samme eller færre penge.«
Det er et meget godt synspunkt med hensyn til, hvordan det er.
Nu kunne jeg så også have taget...
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-30:
Tak, hr. formand, og tak for også den rørende omsorg for ens person og fornyelsen i partiet, Socialdemokratiet.
Og der vil vi så gerne have et par gode råd, er vi blevet enige om hernede på bageste række, fra statsministeren.
Jeg står her med en side fra statsministerens tidligere bog; vi har ikke flere hele eksemplarer tilbage.
Men dér har statsministeren jo udtalt, at hvis socialstaten fortsætter sin omklamring af mennesket, så ender vi som de sidste mennesker, der har mistet værdierne i tilværelsen, og vi bliver til tæmmede og lydige sociale dyr.
Og så er der den dér med slavementaliteten, vi alle sammen har.
Det, vi er blevet enige om nede på bageste række, er at stillet det spørgsmål: Hvordan kommer man fra sådan nogle standpunkter og så hen til det, man er i dag og har foregivet at være?
Nu er det jo ikke pænt at tale om bekvemmelighedsflygtninge, men så kunne man jo sige, at man er sådan en slags bekvemmelighedssocialdemokrat, når man stiller sig frem med sådan nogle standpunkter, som statsministeren har foregivet i sin valgkamp og andre steder.
Men når man nu faktisk har skrevet en hel bog om de her ting, hvordan kommer man så derhen?
Og det, vi er interesserede i at vide, er, hvordan vi undgår at gøre de samme fejl.
Så hvis statsministeren kunne oplyse om proceduren, så vi ikke gør det samme.
Frank Jensen (S), 2002-05-30:
Ja, det er jo ret befriende, at statsministeren på det fremskredne tidspunkt optræder lidt som naturens muntre søn ved at sige, at statsministeren indbyder til et bredt parlamentarisk samarbejde omkring vore børns skole, folkeskolen, efter at regeringen den 10. april brød folkeskoleforliget.
Statsministeren erklærede jo ved Folketingets åbning, at alle forlig skulle holdes.
Og på et spørgsmål under debatten svarede statsministeren dengang lidt vrissent, at det var unødvendigt at spørge, om regeringen ville overholde alle indgåede forlig.
Naturligvis ville de blive overholdt, også folkeskoleforliget.
Jeg tror, at statsministeren erindrer et spørgsmål fra min side ved den anledning.
Nu ved vi, at forliget omkring folkeskolen blev brudt.
Det er jo ikke kun noget, vi mener i Socialdemokratiet, det er noget, vi mener bredt her i Folketinget, både Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Kristeligt Folkeparti, SF, alle partier foruden de nuværende regeringspartier, der var med i folkeskoleforliget, mener, at det blev brudt. Og undervisningsministeren var meget præcis, da undervisningsministeren den 10. april sagde, at ministeren med det, ministeren nu gjorde, bryder en langvarig tradition, nemlig at få et lovforslag vedtaget, som ikke har bred opbakning i Folketinget.
Hvordan tror statsministeren, vi kan have tillid til, at statsministeren mener det alvorligt denne gang, at man ønsker indgået et bredt folkeskoleforlig?