runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg vil gerne slå en streg under, at vi bestemt ikke diskriminerer eller er ude efter en faggruppe som socialrådgiverne – tværtimod.
Hvorfor skulle vi være det?
Men jeg synes da, det må være legalt også at sætte ord på, hvad det var, der stod i den rapport, selv om jeg vil understrege, at jeg synes, den er lavet lidt tidligt efter, at ordningen trådte i kraft.
Men der står, at der er en information, som de kontanthjælpsmodtagere ikke får, men som de bør have.
Hvis man ikke kan rejse den debat, så får vi jo ikke forbedret systemet.
Jeg tror, vi alle er klar over, at der jo ingen faggrupper findes i det her land, som ikke skal kunne regne med, at det arbejde, de udfører, bliver evalueret, og at den evaluering kan betyde, at der også er nogle ting, som kunne gøres bedre.
Det er sådan set det, rapporten siger.
Så jeg synes, fru Anne Baastrup skulle lave være med at hoppe helt op i det leje, hvor det hedder, at nu er vi begyndt at jagte socialrådgivere.
Anne Baastrup (SF), 2005-09-06:
Jeg synes, det er skammeligt, at vi har et regeringsparti, der på den måde fuldstændig tilsidesætter faglige vurderinger fra socialrådgiverne, som lægger en stor befolkningsgruppe for had og samtidig siger, at kontanthjælpsmodtagere ikke vil i arbejde.
Vi havde i Arbejdsmarkedsudvalget en konkret sag for nogle måneder siden, hvor det drejede sig om en psykisk syg mand, der havde fået den besked af lægen, at han ville blive mere syg, hvis han tog arbejde.
Kvinden, hans kone, var på barsel.
Disse to mennesker blev også udsat for det her loft, hvor de gik 2.500 kr. ned om måneden.
Det vil sige to mennesker, hvor den ene er på barsel og simpelt hen ifølge EU-reglerne slet ikke må arbejde, og hvor den anden har en lægeerklæring på, at han bliver mere syg af det.
Er det Venstres politik på det sociale område?
Er det virkelig det, man vil lægge ryg til?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Vi træder ikke på kontanthjælpsmodtagere, men vi har den holdning, at det ikke er at være god ved mennesker, at der ikke er nogen incitamenter til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det var hele baggrunden for, at vi lavede det loft over kontanthjælpen, og heldigvis var der et bredt forlig her i Folketinget.
Det er rigtigt, at SF og Enhedslisten ikke ville være med, men derfor kalder jeg det nu stadig væk et meget, meget bredt forlig.
Så har det været diskuteret, hvordan virkningerne har været.
Jeg kan forstå, at den diskussion bygger på en evaluering, der er foretaget meget, meget kort tid efter, at ændringerne trådte i kraft, så man ikke har haft mulighed for egentlig at se, hvad de reelle virkninger af det har været.
Jeg kan forstå, at der også står, og det er det, som jeg går ud fra, at hr. Jens Vibjerg har hentydet til, at kontanthjælpsmodtagerne ikke får information om de muligheder, de har.
Og det synes jeg da også er et problem vi skal have gjort noget ved.
Men nu må vi jo se.
Men det afgørende, synes jeg, det principielle er, at det for alle mennesker skal kunne betale sig at arbejde.
Anne Baastrup (SF), 2005-09-06:
Det er karakteristisk for regeringens politik, at den træder på de mennesker, der ligger ned.
Det er karakteristisk for regeringens politik, at folk på kontanthjælp konstant forfølges.
Regeringens svar har været at fjerne op til 2.500 kr. om måneden for kontanthjælpsmodtagere, på trods af at der ikke er nogen mulighed for, at de kan komme ud på arbejde.
Vi havde så i sidste uge en debat i medierne om, hvordan det kunne være, at man kunne konstatere, at der ikke var nogen kontanthjælpsmodtagere, der kom i arbejde, pisken duede ikke.
Og hvad var Venstres ordførers svar?
Hr. Vibjerg sagde: Det handler udelukkende om, at socialrådgiverne er bange for at miste deres arbejde, og derfor holder de kontanthjælpsmodtagerne fast på kontanthjælp.
Jeg vil godt spørge: Er hr. Peter Christensen enig i denne analyse?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg har flere gange hørt, at SF og for den sags skyld også Socialdemokratiet siger: Vi vil ikke brandskatte.
Det gør mig jo ikke mere rolig, at man bruger det udtryk, for jeg har forstået på hr. Ole Stavad, at han i øvrigt mener, han aldrig nogen sinde, da han var skatteminister, har brandskattet nogen.
Men jeg kan altså forstå, at SF ser det som en meget, meget vigtig sag, at vi får øget beskatning af boligerne, og at man vil bruge sin indflydelse over for Socialdemokraterne til, at det bliver boligejerne, der kommer til at betale.
Og der må jeg bare konkludere, at der er en meget tydelig forskel.
For os er det vigtigt at sige til boligejerne, at de kan være helt trygge, at de kan disponere, at skattestoppet gælder.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 4997
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Hvis det nu er sådan, at man et år har en indkomst på 200.000 kr. og det efterfølgende år tjener 300.000 kr., så betaler man mere i skat, fordi man har en højere indtægt.
Det var det ene.
Jeg synes ikke, jeg på et eneste tidspunkt hørte årsagen til, at pengene fosser ind i statskassen.
Det er jo i kraft af de ekstraordinære indtægter, der er på olien, og det er i kraft af de ekstraordinære indtægter, der er som følge af den lave rente.
Det skyldes ikke regeringens politik, snarere tværtimod.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg vil først starte med at ønske hr. Ole Sohn tillykke med, at hans bolig er steget.
Det modsatte ville være værre.
Jeg glæder jeg mig sådan set over, at vi ikke står i en situation, hvor der er en masse mulighed for tvangsauktioner, så tillykke med værdistigningen.
Jeg bor selv i Sønderjylland.
Det synes jeg er noget markedet må regulere.
Men det, jeg vil garantere alle boligejere, uanset om det er dem, der bor sammen med mig i Sønderjylland, eller hvor de bor i det her land, er, at skattestoppet gælder.
Uanset om man er lejer eller ejer, gælder skattestoppet, og det betyder, at vi jo netop er uenige med SF i, at vi skal gå ind og brandskatte de stigninger, vi har set de seneste år, for de falder for det første meget, meget skævt – det er ikke sådan, at hele landet har de samme stigninger, det har noget med efterspørgsel at gøre – og for det andet synes jeg, at man jo også skal tage højde for, at det altid går både op og ned med huspriser.
Vi har sagt, at vi ikke kommer og beskatter stigningerne, men vi har også sagt, at hvis vi pludselig skulle se et fald på boligmarkedet, så kommer vi altså heller ikke og hjælper boligejerne.
De må selv indrette sig efter, at det netop kan gå både op og ned.
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Hr. Peter Christensen har brugt meget tid på at forklare reguleringen af pensionerne, som er, som den har været i årtier.
Det, der er det nye, og det, som hr. Peter Christensen overhovedet ikke nævnte, er, at jeg i nat, mens jeg sov, tjente 1.000 kr. i kraft af de enorme stigninger, der er på boligerne.
Hele ministerbænken har også tjent 1.000 kr. i nat uden at røre en finger, bl.a. i kraft af det skattestop, som regeringen har lavet.
Det øger uligheden ud over det rimelige, at vi, som er så heldige at være på boligmarkedet, skal have arbejdsfrie gevinster, mens regeringen har skåret ned for kontanthjælpsmodtagerne, mens regeringen ikke sørger for, at der er penge nok i kommunerne, sådan vi kan få en folkeskole, der fungerer og ikke bliver nedslidt.
Det skaber ulighed.
Og jeg kan godt sige til hr. Peter Christensen, at Bedstemor And ville have taget fat i Venstres finansordfører og rykket ham i ørerne og sagt, at det kan man simpelt hen ikke være bekendt i så rigt et samfund som vores.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg synes, det er vigtigt, at der ikke bliver uklarhed om, hvordan det er, at overførselsmodtagerne bliver reguleret, at der ikke sidder en pensionist og tænker: Får jeg mindre næste år, end jeg får i år?
Så derfor, uanset hvor mange gange fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil give det M055S49805080KAJE.FM.FM Page 4996 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM indtryk, at f.eks. pensionister får det dårligere, så er det simpelt hen bare ikke rigtigt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Det er jo rigtigt, at vi går ind og finansierer, at førtidspensionister og pensionister og andre skal have det efterslæb, som de har i forhold til alle andre, men ikke på den måde, hr. Peter Christensen siger.
Jeg vil gerne bede hr. Peter Christensen slå op i det finanslovudspil og vise mig, hvor de ting kommer fra.
Virkelighedens verden er, at vi sådan set bare beder Joakim von And om at spytte i kassen på fuldstændig samme niveau som alle andre.
Jeg synes sådan set, at det, der karakteriserer det her års finanslov bedst, er, at den her regering er en fedterøvsregering.
Den fedter for aktieejerne, den har fedtet for de fattigste, og den spiller fedtspilleri i forhold til fremtidens velfærdssamfund.
Det kan man da ikke kalde andet end en gedigen fedterøvsregering.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Som jeg sagde i min ordførertale, så bliver overførselsmodtagerne reguleret helt på samme vis i 2006, som de blev i 2005 og alle årene før, en regulering, der jo netop betyder, at også pensionisterne får del i den stigning, der er blandt de erhvervsaktive.
Der er jeg bare nødt til at sige, at vi jo netop er uenige, for
når man går ind og ser på, hvor det er, der opstår en lidt større ulighed i de her år, så er det jo ikke på indkomstsiden, så er det på kapitalopbygningssiden, altså fast ejendom.
Hvis man derfor snakker lighed og mener, at det er vigtigere end alt andet, hvad jeg ikke synes, jeg synes, det vigtigste er, hvordan man tager sig af de svageste, så skal man jo gå ind og brandskatte boligen, alt andet vil være hykleri, og der er vi jo så bare uenige.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Asocialt?
Det må vel også blive et ja.
Altså, hr. Peter Christensen har fuldstændig ret, når han siger, at det sker fuldstændig automatisk, at pensionister og andre bliver reguleret år for år, men den automatik handler altså om, at de bliver reguleret dårligere end alle andre.
Det har fået en af vismændene til at slå fast, at det øger uligheden i samfundet.
Det har fået en af vismændene til at slå fast, at hver femte dansker er hægtet af forbrugsfesten.
Det er den automatik, der også er i det her års finanslov.
Så er det, at det må være rigtig svært for den enkelte folkepensionist eller for den enkelte førtidspensionist, der har knoklet hele livet for at bygge det velfærdssamfund op, som hr. Peter Christensen og jeg altid har nydt godt af, at forstå, hvorfor man i et år med over 40 mia. kr. i kassen også skal reguleres dårligere.
Det kan være, at hr. Peter Christensen har en forklaring på det.
Rasmus Prehn (S), 2005-09-06:
Nu får Socialdemokratiet sin egen ordførertale senere, så måske skulle Venstres ordfører koncentrere sig om sin egen politik i stedet for om Socialdemokraternes.
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at Venstre ikke jagter lighed.
Skal det forstås sådan, at Venstre direkte jagter ulighed?
Når man kigger i regeringens finanslovforslag, er der lagt op til at spare 37 mio. kr. på boligydelse og boligsikring for de allersvageste borgere herhjemme.
Konkret betyder regeringens forslag, at alle fremtidige pensionister, som får boligstøtte, vil få udbetalt 3.750 kr. mindre om året, end pensionister gør i dag – det svarer altså til 312,50 kr. om måneden – mens den lavest lønnede, f.eks. den enlige kassedame, kan tabe mere end 6.000 kr. om året svarende til minimum 500 kr. om måneden.
Mener Venstres ordfører, som selv har bragt Anders And ind i det her, at Bedstemor And ville synes, at det var rimeligt at tage fra de allerM055S49805080KAJE.FM.FM Page 4999 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM svageste, at spare på boligydelse og spare på boligsikring?
Mette Frederiksen (S), 2005-09-06:
Venstres ordfører på Folketingets talerstol og siger i fuld alvor: Der er ingen, der bliver fattigere i Danmark.
Hvordan i alverden kan man oppebære en regeringsmagt i det her land, når man taler imod fakta?
Al dokumentation understreger netop i de her år, at den velstillede del af den danske befolkning er blevet rigere, hvorimod den mest udsatte del af den danske befolkning faktisk er blevet fattigere.
Der er mennesker på kontanthjælp, ikke mindst nedsat kontanthjælp, der faktisk er blevet fattigere.
Derfor vil jeg gerne bede Venstres ordfører om at bekræfte, at der faktisk er kommet flere danskere, der er blevet økonomisk fattigere, siden den her regering tiltrådte.
Jeg må igen spørge: Hvad vil Venstre gøre ved den stigende ulighed?
For uligheden stiger, og den er steget, siden regeringen trådte til.
Hvad vil Venstre, ud over lige præcis at skære i boligstøtte for lejerne?
Johs. Poulsen (RV), 2005-09-06:
Det, som han sagM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5004 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM de i et tidligere svar, nemlig at man bliver kompenseret krone for krone og kan budgettere med det, er ganske enkelt ikke situationen.
Derfor var det altså ikke i overensstemmelse med sandheden, når der blev sagt, at det kunne man operere med i den kommunale økonomi i hver enkelt kommune.
Jeg kan så forsikre hr. Peter Christensen om, at Det Radikale Venstre taler med rigtig mange.
Vi bruger tiden på andet end at læse Anders And, og situationen er den, at hvis man spørger de børnefamilier, som hr. Peter Christensen synes man skal kere sig om, så er det faktisk opfattelsen mange steder, at man hellere vil have højere kvalitet i folkeskolen f.eks., man vil hellere have højere kvalitet, dvs. mere voksenkontakt, i daginstitutionerne, end man vil have takstnedsættelser.
Kan hr. Peter Christensen bekræfte, at Venstre med sit valgløfte, som man så ikke engang har kompenseret fuldt ud for, reelt er gået ind på et kommunalt kerneområde og centralt har bestemt, hvordan man skal prioritere i kommunerne?
Hvis der var et råderum på mellem f.eks. 1 mia. kr. og 2 mia. kr. i den kommunale økonomi, burde det så ikke være kommunalpolitikerne, som bestemte, hvordan man skulle råde over den kommunale økonomi og dermed prioritere, hvad der var godt for børnefamilierne – måske højere kvalitet i stedet for lidt flere penge mellem hænderne?
Det er jo udtryk for, at man i Venstre har valgt centralistisk at prioritere på kommunalpolitikernes vegne.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg kan kraftigt tilbagevise, at alle kommuner står med en manko.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Jeg vil bakke op om den model, regeringen har valgt, og som skiftende regeringer altid vælger, nemlig at man forhandler med alle kommunerne samlet.
Det er også en model, som kommunerne selv bakker op om.
Der aftaler vi et beløb: Hvad koster det at gennemføre vores valgløfte?
Vi spørger kommunerne: Hvad forventer I, prisen er for, at vi kan nedsætte forældrebetalingen til kun 25 pct. for at have børn i daginstitution?
Hvad skal I have for det?
Det er vores ønske, at det bliver politikken.
Der aftalte man så et foreløbigt beløb og sagde til hinanden: Når vi har et klarere overblik over, hvad den reelle pris er, så mødes vi igen.
Det er måden, vi har grebet det an på.
Jeg vil anbefale Det Radikale Venstre at prøve at snakke med nogle børnefamilier.
Hvis man aldrig nogen sinde har mødt nogen, der synes, det er en god idé, så tror jeg, at man har talt med de forkerte.
Det kunne være, at man har talt med nogle oppositionspolitikere ude i kommunerne, som har været sure – hvad ved jeg? – men jeg synes, man skal gå ud og snakke med borgerne, med danskerne, med forældrene.
Hvad synes de om det?
Så vil man opleve, at virkeligheden er en anden.
Johs. Poulsen (RV), 2005-09-06:
Jeg kunne forstå, at ordføreren gerne ville give indtryk af, at han fortæller sandheden om dansk økonomi, og jeg må sige, at hvis det er opfattelsen, så mangler der i hvert fald nogle voldsomme dele i beskrivelsen.
Det er min opfattelse, at den beskrivelse, der er af den kommunale økonomi, og som vi senest har hørt i svar tidligere, ganske enkelt er i strid med sandheden.
Det er ganske enkelt forkert, når hr. Peter Christensen siger, at der kompenseres krone for krone i forhold til regeringens valgløfter, bl.a. om takstnedsættelser.
Og når hr. Peter Christensen samtidig siger, at alle landets kommuner er glade for forslaget, må man faktisk slå sig på lårene af grin, for det er umuligt at finde nogen som helst, der er glade for forslaget.
Selv Dansk Folkeparti er nu blevet opmærksom på, efter at have holdt hånden over regeringens finanspolitik, at man ikke kompenseres i kommunerne for takstnedsættelser, og har derfor forlangt i forhandlingerne, at man kompenseres krone for krone i hver kommune.
Vil hr. Peter Christensen i dag give en garanti for, at man, inden budgetterne for 2006 og overslagsårene er færdige, vil give en garanti for, at hver enkelt kommune kompenseres krone for krone i forhold til takstnedsættelsen fra de 33 pct. til de 25 pct.?
For alle kommuner, man taler med, står i øjeblikket med en manko på det her område i forskellig størrelsesorden, naturligvis i forhold til hvor store kommunerne er.
Vil hr. Peter Christensen give den garanti?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Det kan man ikke slippe for.
Jeg synes, det er stærkt bekymrende, at Socialdemokratiet vil slippe for at diskutere 2010-planen, for vi ved, at da Socialdemokratiet havde magten og sagde, at væksten måtte være ½ pct., så var den 2 pct.
Hvordan skal det så ikke gå, når man siger, at væksten må være 1 pct.?
Er det så 4 pct.?
Det er jo vigtigt, at man har en målsætning, og at man følger den, for at det netop ikke bliver eksempelvis efterlønnerne, der kommer til at betale en større regning i fremtiden.
Hvornår skal vi ellers gøre det?
Hvis vi ikke gør det nu, så bliver det aldrig.
Og jeg kan sige i forhold til den overskridelse, vi så på det kommunale område, af det offentlige forbrug, at der har vi jo netop indgået en aftale, hvor vi sikrer, at vi holder os på sporet også for 2006.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Det var en lang snak udenom, for det eneste, man vel overhovedet opfylder ved 2010-planen, som ikke skyldes nogen som helst af de anbefalinger, der ligger i 2010-planen, er gældsafdragelsen.
Det er den eneste målsætning, som så består intakt.
Men det, vi så konstant skal høre fra M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5003 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM regeringens side, er jo, at man skal holde sig på 0,5 pct.s realvækst i det offentlige forbrug.
Og det er ikke lige ved eller gennemsnitligt eller deromkring; man har overtrådt den med det tredobbelte i de år, hvor det indtil videre er blevet målt.
Så er det bare, at jeg vil høre, om man ikke kunne slippe for, at Venstre og andre stiller sig op hele tiden og fortæller om, at nu skal vi holde den her 0,5 pct.s vækst, når man nu ikke selv gør det.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Vi har styr på finanserne.
Det vigtigste i forhold til 2010-planen er, at vi når gældsnedsættelsen.
Det var også tankegangen for Socialdemokratiet og De Radikale, da man lavede planen.
Det var fokusering på gælden; den skal nedbringes.
Det har vi været enige i hele vejen, og vi holder så fast i aftalen – modsat Socialdemokratiet.
For os er det vigtigt, at den gæld bliver nedbragt, sådan at der ikke er et endnu større behov for at få skabt sammenhæng i velfærden.
Jeg synes, at det er en mærkelig måde, Socialdemokraterne griber det an på.
Vi ved, at der er et velfærdshul, og i stedet for at prøve at dække det springer man fro og frejdig ned i det og begynder at grave videre, sådan at det i sidste ende kan blive efterlønsmodtagerne, der kommer til at betale regningen.
Det synes vi ikke er en forstandig måde at gribe det an på.
Vi synes, det gælder om at mindske behovet og derfor holde fast i 2010-planen.
Og man kan jo se, at det går godt, for man kan se det på gældsafviklingen.
Det er rigtigt, at der har været enkelte år, hvor stigningen i de offentlige udgifter har været højere, men gennemsnitligt betragtet er vi ret godt på sporet, og jeg synes, at den bedste måde at se det på jo netop er gældsafviklingen.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Nu hørte vi jo Venstres ordfører meddele, at regeringen har styr på den offentlige økonomi, og vi hører tit, at man følger 2010-planen.
Det vil jeg gerne bede Venstres ordfører bekræfte.
Og vil Venstres ordfører så kunne garantere os, at det bliver overholdt i 2005?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Vi snyder overhovedet ikke på vægten, vi kompenserer krone for krone det, det koster at gennemføre det her forslag, det her valgløfte: at nedsætte forældrebetalingen.
Jeg kan bare konstatere, at forhandlerne, som forhandler på vegne af alle landets kommuner, sådan set har nikket til den her model og sagt: Det er måden, vi gør det på.
Så aftalte regeringen og forhandlerne også, at nu kigger vi på det en ekstra gang, så vi er sikre på, at beløbet er det rigtige.
Så jeg forstår ikke kritikken.
Vi har gjort det på den eneste måde, vi har indtil nu.
Det kan godt være, at De Radikale har et forslag til, hvordan man ellers kan udligne kommunerne fremover, men så må vi jo tage en drøftelse af det.
For vi følger simpelt hen gængs praksis, og det har jeg forstået at også formanden og næstformanden for Kommunernes Landsforening har nikket til.
Ole Glahn (RV), 2005-09-06:
Det er jo smukt at høre hr. Peter Christensens udsagn her om, at det vil blive kompenseret krone for krone.
Jeg må altså bare fortælle hr. Peter Christensen, at man nu sidder og er i gang med disse budgetlægninger, og der mangler rent faktisk for en lang række kommuners vedkommende adskillige millionbeløb, og så er det altså vigtigt, før man træffer de beslutninger i kommunerne – og det er jo den 15. oktober – at der herfra kommer en entydig udmelding om, at man kan regne med, at det er krone for krone.
Jeg mener, at denne politik er udtryk for, at man styrer kommunerne meget voldsomt fra denne regerings og fra Venstres side, hvor man ellers har udtrykt, at man gerne vil decentralisere.
Der vil jeg også gerne have hr. Peter Christensen til at kommentere, om det i virkeligheden er sådan, at man vil begrænse kommunernes råderum ved at lave den slags aftaler, hvor man snyder på vægten.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg er utrolig glad for det spørgsmål, for det er nemlig rigtigt, at regeringen gennemfører sit valgløfte.
Det er fuldstændig korrekt, at vi jo nu netop har lavet en udmøntningsaftale med kommunerne om, at forældre, der har børn i daginstitutioner, får nedsat deres forældreandelsbetaling til 25 pct.
Det lovede vi, og det gennemfører vi nu.
Det er ude i kommunerne, at daginstitutionerne findes, så vi har naturligvis grebet det an på den eneste måde, sådan noget kan gribes an på, og lavet en aftale med alle landets kommuner, hvor vi krone for krone går ind og dækker de udgifter, kommunerne har samlet set.
I aftalen står der også, at man skal efterregulere beløbet, når man har den endelige oversigt over, hvad forslaget koster.
Derfor vil vi ikke snyde komM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5002 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM munerne for én eneste krone.
Men det foregår via DUT-systemet, og det indbefatter, at det selvfølgelig er en gennemsnitsbetragtning.
Sådan er det altid.
Men jeg synes, det er vigtigt at få slået fast, at vi nemlig gennemfører det valgløfte, vi gav: at vi vil nedsætte forældrebetalingen for forældre, der har børn i daginstitutioner.
Ole Glahn (RV), 2005-09-06:
Jeg hørte, at hr. Peter Christensen meget har studeret Anders And-blade, og det er da også meget fornøjeligt, men det er jo sådan fantasilæsning.
Realiteterne er jo – også i relation til den debat, vi har haft nu her – at der faktisk sidder nogle kommuner og skal lægge budget, samtidig med at vi er i gang med finansloven her.
De kommuner står i en situation, hvor de er blevet snydt af bl.a. Venstre, for når vi ser på betalingen for nedsættelsen af takster på daginstitutionsområdet, så er der ikke kompensation, fordi der ikke er taget hensyn til, at det ikke er 30 pct., men faktisk 33 pct., man har haft i alle de kommuner, hvor der har været pasningsgaranti, som man skal sammenligne med i forhold til de 25 pct., som regeringen har lovet.
Der er heller ikke taget hensyn til søskendereglen.
Det vil sige, at der altså sidder en masse kommuner, der nu skal lave budgetter, og de bliver nødt til at gå ud og spare adskillige beløb på mange af de områder, som vi taler om her, som påvirker borgernes velfærd.