runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ester Larsen (V), 2001-09-06:
Kan hr. Jan Petersen bekræfte, at statens bloktilskud til amterne ikke er øget med 2-3 mia. kr. til sundhedsvæsenet, men alene med 855 mio. kr. - og det vel at mærke efter, at staten ekstraordinært har inddraget 902 mio. kr. fra amternes kasse?
Hr. Jan Petersen taler om, at en regering har et ansvar for lægeuddannelsen.
Hvorfor gør regeringen så ikke noget effektivt for at få stoppet den helt urimelige udvikling, vi ser i dag, hvor vi uddanner svenske og norske læger i stedet for læger til det danske sundhedsvæsen?
Når hr. Jan Petersen begejstret taler om, at regeringen har udvist lederskab, har udvist samarbejdsevne og rettidig omhu, var det så præcis håndteringen af barselorloven, hr. Jan Petersen tænkte på?
Sagen, som starter med, at man beskylder Venstres forslag for at være det største bluffnummer, og som ender med et ufinansieret forslag fra regeringen, efter at vi har haft en forvirrende, men meget underholdende sommer med forvirrende og modsatte ministerudmeldinger.
Jørgen Winther (V), 2001-09-06:
Jeg er ked af, at hr. Jan Petersen er i så dårligt humør i dag, for jeg synes, det var langt bedre, at vi fik nogle gode og saglige svar.
Jeg spørger om ventetider, og det gør fru Lene Espersen også.
Så får vi det svar af hr. Jan Petersen, at vi skal ringe til en chefkonsulent i Dansk Industri for at få at vide, hvorfor ventetiderne bliver længere og længere, når regeringen lover, at de bliver kortere og kortere.
Jeg vil gerne have telefonnummeret, og så kan vi da se, hvordan vi kan finde ud af det.
Jeg forstår det overhovedet ikke.
Jeg har to spørgsmål til hr. Jan Petersen: Er det rigtigt, at ventetiderne er blevet længere og længere for kirurgiske patienter for hvert eneste år, statsministeren har heddet Poul Nyrup Rasmussen?
Jeg kan sige, at svaret findes
heri, og Sundhedsministeriet mener, at ventetiderne er blevet længere og længere
Jeg vil gerne have et svar på det.
Og er det ikke rigtigt, at statsministeren hvert eneste år siden 1993 har lovet, at ventetiderne skal blive kortere og kortere?
Her må jeg lige bruge tyve sekunder, for det tager det, når man skal citere statsministeren.
Der står, at ingen skal vente mere end 3 måneder på behandling.
Det er nu 8 år siden, det var i 1993.
I 1994: Der skal være kortere ventetider og bedre service til borgerne.
I 1996 er statsministeren lidt reflekterende og siger, at der mange steder fortsat er uacceptabelt lange ventetider.
I 1997: Vore sygehuse skal fungere godt, og de skal fungere uden lange ventelister.
Er det rigtigt?
Eller skal jeg ringe til chefkonsulenten hele tiden?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-09-06:
Jeg vil tage det der op med den manglende forbindelse mellem top og bund i regeringens erhvervspolitik.
Jeg synes, at man har en ganske visionær erhvervspolitik, men man mangler at få bunden med.
Man lægger stadig nye begrænsninger på de mindste af de selvstændige erhvervsdrivende.
I et samfund som vores er vi utroligt afhængige af at have et stort netværk af mindre virksomheder, og man plager dem med den ene byrde oven på den anden.
Jeg synes ligefrem, at det er et socialt problem, som man ikke være bekendt.
Jeg mener virkelig, at man farer for hårdt frem over for denne gruppe.
De kan ikke forstå det.
Alle de mennesker står fuldstændig uforstående over for samfundsudviklingen i øjeblikket, de bliver negative over for samfundet, og det kan vi ikke være tjent med.
Jeg mener virkelig, at regeringen bidrager til en forkert udviklingsretning og til, at folk ikke kan forstå, hvad der sker i samfundet, og det mener jeg faktisk at hr. Jan Petersen må forholde sig til.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Til hr. Thor Pedersen: Ja, efter at have ligget i skjul i denne sag i hvert fald i et par år, så ramte vi jo i hvert fald et ømt punkt.
Sagen var, at Venstre ikke havde finansieringsforslag med ved bordet.
Det er rigtigt, der kom
et forslag på bordet.
Er det så det, der blev sagt ja til fra Venstres side?
Vi kan godt tage andre detaljer i det forhandlingsforløb, men efter at have ligget i skjul synes
jeg, at det er rimeligt at udtrykke forløbet sådan her.
Hr. Kim Andersen er vred over en cementafgift og ja, der botaniseres alle vegne på finansieringssiden i det her finanslovforslag.
Der skal være finansiering, og det centrale i den cementafgift er, at den ikke forvrider konkurrenceevnen.
Den gælder for al cement i Danmark.
Der sker en række andre ændringer i den, og jeg er ikke utilbøjelig til at tro, at den i hvert fald sagligt set kan forstås, når vi kommer ind og får egentlig lejlighed til at drøfte, hvad der er i den - også af dem, der har reageret på den i det nordjyske.
Det betragter jeg ikke som håbløst.
Jeg har blandt mange andre fornøjelser også muligheden for at se, hvad danske børn undervises i i dag i historie, og jeg har også fornøjelse af at høre på, hvad de lærer, herunder hvad de synger, og hvilken undervisning de også får i bl.a. det fag, hr. Frank Dahlgaard nævnte, nemlig kristendom.
Det er bedre, end da jeg gik i skole.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-09-06:
Når hr. Jan Petersen hævder, at det går bedre end nogen sinde i Danmark, så vil jeg spørge: Kan de unge, når de kommer ud af skolen, mere end nogen sinde om deres folk og deres lands historie?
Kan de unge, når de kommer ud af skolen, mere geografi i den internationale verden, vi har i dag, end før i tiden?
Kan de unge mere om kristendom end nogen sinde før, eller er det, som præsterne beretter om fra konfirmationsforberedelsen, at der næsten ikke er nogen huller i de unges uvidenhed?
Ved de unge mere end nogen sinde om dansk og international litteratur?
Kan de unge sange og salmer i tekst og melodier?
Eller var det egentlig bedre før?
Kan vi mere vi ældre generationer?
Hr. Jan Petersen sagde i sit svar til mig for en hel time siden, at han godt kunne sige noget om påstanden om kulturelle analfabeter.
Det vil jeg bede hr. Petersen om at gøre.
Kim Andersen (V), 2001-09-06:
Jeg ved godt, at hr. Jan Petersen ikke er så glad for at forholde sig til virkeligheden, men vi bliver nødt til det.
Det er jo ikke alting ude i virksomhederne, der er så rosenrødt.
For nylig skrev Max Bæhring fra CO-industri sammen med Dansk Industris direktør et indlæg i Børsen, hvor han påpegede virksomhedernes vanskelige konkurrencevilkår, og han påpegede, hvordan miljøafgifterne og CO2-afgifterne virkelig kostede arbejdspladser ude i det virkelige liv.
Jeg var forleden dag til møde med nogle virksomheder inden for tekstilindustrien, og de har det utrolig svært på grund af miljøafgifter og energiafgifter.
En virksomhed som Trevira Neckelmann i Silkeborg kommer ud af dette år med hundrede færre i beskæftigelse.
Det er alvorligt for sådan en virksomhed og for sådan en by.
Nu kommer regeringen med nye CO2-afgifter.
Og man har i sin fantasi opfundet en helt ny afgift, en cementafgift,
hvorom formanden for SiD i Aalborg siger, at den vil betyde færre arbejdspladser, og kalder den for urimelig.
Er hr. Jan Petersen fuldstændig blottet for en erkendelse af de her vilkår, eller er det blot, fordi Socialdemokratiet og regeringen i virkeligheden slet ikke ønsker almindelige virksomheder i Danmark, procesvirksomheder og almindelige arbejdspladser?
Jens Rohde (V), 2001-09-06:
Hr. Jan Petersen sagde i sin tale, at han ikke ville stå her og komme med anvisning til finansiering af andre partiers ideer.
Det behøver han såmænd heller ikke.
Hvis bare regeringen dog kunne anvise en finansiering på deres egne forslag, så ville det da være et skridt på vejen.
I så fald: Hvem skal betale disse grønne afgifter?
Det må vi altså kunne få et svar på her i dag.
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Sandheden om dødepakken er den, at da Venstre mødte op for at få et politiforlig og havde en liste med over besparelser, så fjernede regeringen punkt for punkt besparelserne.
Det opstod en krise, vi mødte op igen, og regeringen lagde et forslag på bordet, der hed finansiering via dødepakken.
Det var et ultimativt krav til Venstre: Enten accepterede vi det, regeringen her forlangte, eller også blev der ikke noget forlig, og selv om vi under mødet fortsat kom med andre forslag til besparelser, så sagde regeringen, at det ikke var til debat.
Det har aldrig været vores ønske, det var et ultimativt krav fra regeringen, og det er ynkeligt, at man ikke her tør stå ved det, man direkte har forlangt, andre partier skulle sige ja til.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Ja, denne milliard er lige som sidste år til forhandling på finansieringssiden og også med hensyn til, hvad der skal bruges på dette, på dette og på dette område, herunder på erhvervsskolerne.
Fru Lillelund Bech må anerkende, at vi lever i et samarbejdende folkestyre, og bl.a. på socialdemokratisk foranledning vil vi meget gerne dele ansvaret for både de gode ting og finansieringen af dem, bl.a. med partiet Venstre. Det er jo ikke sådan, som hr. Thulesen Dahl siger, at regeringen ikke vil forhandle med nogen.
Regeringen vil gerne forhandle med en masse partier, vi gør bare i al stilfærdighed opmærksom på, at hvis vi ser på finansieringselementerne i en række af de forslag, vi har set, så mangler der ganske meget og ikke mindst i det finanslovforslag, som fru Gitte Lillelund Bechs parti har stillet.
Hvad der er kommet fra Dansk Folkeparti,
har jeg ikke noteret, men det kan være, at jeg har overset det.
Så er der at sige til hr. Thulesen Dahl i øvrigt: Ja, vi har modtaget og set og talt med mennesker om, hvordan dele af de efterlevelsesændringer, vi lavede, virker, og det reagerer vi på, og hr. Thulesen Dahl må så have forståelse for, at når vi har aftaler med Venstre og De Konservative, der jo havde brug for et finansieringsforslag - det havde partiet Venstre - så har de et stort medansvar for, at vi så finder en alternativ finansiering, og så vi bliver nødt til at tale med vores forligspartier om det først.
Det var ikke en finansiering, vi elskede, men Venstre forlangte en finansiering af den hårdhed her, og jeg beklager, at det gik så hårdt for sig. Så endelig til fru Lene Espersen: Jeg må sige, at finansloven skal hænge sammen efter aftalerne, og det, jeg læser, at økonomiministeren siger, er, at nu skal Folketingets partier lade være at dosere flere udgifter, end der er dækning for på finansieringssiden, og det er at vise rettidig omhu.
Vi skulle nødig komme i den situation, at der skal strammes bagefter, men det er da ikke umuligt at se perspektivet, hvis det er sådan, at alle udgiftsønskerne lægges sammen, og alle ønskerne om at reducere eller undgå indtægter også lægges sammen.
Så er der ikke noget overskud på de statslige finanser, og så har dette Folketing et helt andet problem, og det er, at så er der ikke længere ret kurs på økonomien.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-09-06:
Nu kan jeg jo så også ved denne her debat få konstateret, at hr. Jan Petersen i hvert fald ikke interesserer sig for uddannelsesområdet.
Men det gør jeg.
Derfor vil jeg spørge igen; jeg fik jo ikke noget svar før, så jeg bliver nødt til at spørge igen: Hvor mange penge påtænker Socialdemokratiet at sætte af for at hjælpe erhvervsskolerne, der er i en dårlig økonomisk situation?
For det første: Hvor mange penge?
Og dernæst: Hvor skal pengene findes?
Tilsvarende med hensyn til yderområderne og en styrket regionaluddannelsespolitisk indsats; det har fru Pernille Blach Hansen været ude og love den 25. maj i bl.a. Fyens Stiftstidende.
Hvor mange penge vælger regeringen at sætte af, og hvor skal pengene findes?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-09-06:
Jeg sidder her og får helt ondt af regeringen, som ellers sidder så forventningsfuld her foran med hensyn til forhandlingerne her i efteråret.
Jeg forstår det sådan, at hr. Jan Petersen mener, man ikke kan forhandle med de partier, som ikke har fremlagt finansiering i forhold til løfter, og derfor har man et problem i forhold til en del af oppositionen, kan jeg forstå.
Men regeringen må jo sidde tilbage med den fornemmelse, at man altså også har et problem i forhold til Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Den anden ting, jeg vil sige til hr. Jan Petersen, er, at nu får vi at vide, at det ikke ser godt ud i forhold til den såkaldte dødepakke, at man skal betale tilbage efter et dødsfald.
Hvorfor så det godt ud sidste år, da man vedtog det?
Hvorfor var regeringen så opsat på det sidste år?
Det stod jo lysende klart - det er jo ikke noget svært emne det her - hvad konsekvensen ville være af det indgreb, man foretog.
Men det spørgsmål, som jeg så synes der er tilbage at stille nu, er: De mennesker, som nu har været i klemme, og som har stået i den situation, at de er blevet præsenteret for det tilbagebetalingskrav, hvad vil man gøre i forhold til den gruppe?
Er det kun fremadrettet, man diskuterer, eller vil man også efterbetale til dem, der er kommet i klemme på grund af de her tåbelige regler, man har indført?
Lene Espersen (KF), 2001-09-06:
Jeg går ikke ud fra, at det var den socialdemokratiske ordførers oprigtige besvarelse, jeg fik før, om den her kartoffelkurudmelding fra økonomiministeren.
Det kan da vel ikke være rigtigt, at folketingsmedlemmer, medier og andre skal ringe til Dansk Industri for at få at vide, hvad der foregår inde i hovedet på økonomiministeren.
Jeg savner stadig væk et svar fra Socialdemokratiet på, hvad den socialdemokratiske besvarelse er af, at økonomiministeren er parat til en ny kartoffelkur.
Jeg må sige for forståelsen, at det her altså ikke drejer sig om, hvad der skete engang i 1980'erne, hvor Anker Jørgensen havde kørt dansk økonomi ud over afgrunden, og hvor den borgerlige regering måtte rette op
; det her drejer sig om et citat fra fru Marianne Jelved, vores økonomiminister: »Hvis de kommende finanslovforhandlinger fører til væsentlige stigninger i det offentlige forbrug, vil regeringen ikke tøve med at gennemføre en ny kartoffelkur efter valget.« Er det en udmelding, der bakkes op af Socialdemokratiet, eller skal vi tage økonoministerens udtalelse som en slags ny Anders Samuelsen, der som det alternative radikale parti kommer med udmeldinger, der ikke har nogen som helst opbakning i det store regeringsparti?
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Hr. Frank Aaen ville gerne have mig til på forhånd at bekræfte eller afkræfte, hvad vi vil være med til.
Det vil jeg ikke; det er ikke her, der bliver givet tilsagn eller frasagn fra vores side.
Men jeg vil gerne give en vurdering af, hvad der er muligt, og det er ikke muligt, vil jeg gerne sige til hr. Frank Aaen, at få ophævet satspuljeforliget.
Det kan lige så godt siges klart.
Vi ønsker ikke at ophæve satspuljeforliget.
Men det andet, der så også skal være klart, er, at vi også er optagede af, og derfor er det også angivet som et tema i finanslovforslaget, at få set på, om der er problemstillinger for mennesker, der er sårbare - det kan også være økonomisk sårbare, fordi deres forsørgelsesgrundlag er skruet hårdt sammen. Vi vil se på, om vi kan finde noget, som både er et fornuftigt og socialpolitisk forsvarligt svar på de problemer.
Så det tilsagn vil jeg give, at vi gerne vil være med til også med lup at se på, om der er grupper, hvor den sociale forsørgelse ikke er korrekt.
Men jeg vil ikke begive mig ind i et løfte om, hvor og hvem det er.
Det synes jeg skal bero på en fælles dybere overvejelse over, hvad det er for reelle problemer, de grupper har.
Hr. Frank Aaen har jo selv anmeldt et tema, og det tema er noteret.
Fru Ester Larsen forsøger at tale udenom, at tale uden om, at det centrale problem med hensyn til læger i Danmark ikke er svenske og norske lægestuderende, der besætter vores pladser - i øvrigt er der jo nogle af dem, der bliver her som læger - det centrale problem vi har med hensyn til for få læger i Danmark i dag, er fru Ester Larsens eget partis manglende engagement og vilje til i 1980'erne at få de lægestuderende, der var brug for, ind på studierne.
Det er dér, svaret ligger.
Det var regeringens ansvar; det kan man ikke tørre af på den nuværende regering, og man kan heller ikke tørre det af på den daværende amtsrådsforening.
Det var Venstres eget ansvar.
Men de er ikke udtryk for det reelle ressourceforbrug, som er indarbejdet i de aftaler, som regeringen har lavet med amterne, og den samlede offentlige økonomi, der stilles til rådighed for sygehusene.
Det er det, der er interessant, og dér er beløbet det, jeg nævnte.
Så fru Ester Larsen kan fortsætte bogholderibotaniseringen, men det ændrer ikke spor ved, at ressourcetilførslen til sygehusvæsenet stiger markant de næste 2 år.
Til fru Aase D. Madsen, der mener, jeg skal løfte sløret noget mere for, hvad vi vil: Jamen vi har en politisk aftale, vil jeg gerne sige til fru Aase D. Madsen, og det betyder, at vi anstændigvis må drøfte med de partier, der indgår i den, hvordan vi erstatter den finansiering, der var i den aftale, med noget andet.
For vi ønsker at få fjernet nogle af de problemer, vi har iagttaget på efterlevelsesområdet.
Vi ønsker ikke at fjerne den nye efterlevelsesydelse, for den har været en retfærdighedsgerning, der gør, at også folk, der ikke er pensionister, kan få efterlevelseshjælp, hvis de har lave indkomster, men vi er bl.a. optaget af, at folk skal tilbagebetale noget efter et dødsfald, og det synes vi ikke er rimeligt.
Jeg forstår, at Venstre har sænket loftet.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-09-06:
Jeg vil gerne kvittere over for hr. Jan Petersen for et klart svar: Ja, vi får nye grønne afgifter, vi er på vej til at få dem implementeret.
Jeg kan godt forstå, hr. Jan Petersen ligesom gerne vil dæmpe den her diskussion ned, for vi har jo dårlige erfaringer. Før i tiden - og vi behøver kun at gå tilbage til lige før sidste valg - hørte vi igen og igen og igen: Regeringen har ingen tanker om økonomiske indgreb - ingen overhovedet.
Der gik tre måneder, så blev det pinse, og så fik vi pinsepakken.
Så det er klart, at befolkningen i dag begynder at blive nervøs og siger: Hvad er der nu i gære?
Og når man ligefrem her til morgen kan se, at økonomiministeren bliver citeret i Børsen for: »Jelved parat til ny kartoffelkur«, så er det klart, man begynder at spørge: Hvad er der nu i gære?
For det var de samme toner, vi hørte sidste gang, og der endte det jo med, at vi fik et indgreb.
Derfor vil jeg kun sige til hr. Jan Petersen: Kan vi få en klar bekræftelse på, at det ikke er tilfældet?
Og så vil jeg gerne spørge hr. Jan Petersen: Er der nogen forslag fra regeringens side om at gøre noget for de svageste grupper, der bliver ramt af de grønne afgifter, fordi de vender den tunge ende nedad?
For et folkepensionistægtepar er udgifterne steget med 115 pct. på grund af betaling af grønne afgifter.
En direktørfamilie har haft en stigning på 32 pct. Er det rimeligt, at det er direktøren, der går fri, og at man f.eks. rammer et pensionistægtepar her?
Hr. Jan Petersen skylder os en forklaring.
Aase D. Madsen (DF), 2001-09-06:
Jeg bliver desværre nødt til at vende tilbage til dødepakken
igen, for Socialdemokratiet stemte jo nej til Dansk Folkepartis forslag om at tilbageføre dødepakken for kort tid siden.
Så Socialdemokratiet må da have en politik på området, og vi må da kunne kræve et svar på: Hvad er Socialdemokratiets politik med hensyn til dødepakken?
Og så bliver jeg nødt til lige at tale lidt om
førtidspensionisterne
Jeg har ikke hørt et eneste ord om de 270.000 førtidspensionister, der bliver dybt diskrimineret, når førtidspensionsreformen træder i kraft i 2003.
De bliver jo økonomisk stillet langt, langt ringere.
Derfor vil jeg høre: Er der slet ingen muligheder for, at man via den nuværende finanslov gradvis kan hjælpe de 270.000 op på samme stade, som a-holdet får i 2003?
Jens Vibjerg (V), 2001-09-06:
En gang til for hr. Jan Petersen.
Hvordan kan man sige: Barsel er ikke en gratis omgang, vi vil have, at pengene er der.
Vi vil finansiere de løfter, vi giver?
Hvordan kan man så love længere barsel, som koster et milliardbeløb og så ikke anvise pengene?
Det er jo som at sælge elastik i metermål.
Det er direkte uansvarligt.
Regeringen udstikker en lang række ufinansierede løfter.
Det er vist det, vi kalder rent valgflæsk.
Jens Hald Madsen (V), 2001-09-06:
Lad os prøve at tage udgangspunkt i, hvordan situationen er i dag.
Samtlige internationale markeder er i stagnation.
Mange får udmelding om, at der kommer en lavkonjunktur.
Den danske konkurrenceevne falder.
Og hvad er regeringens udspil så?
Det er en ufinansieret finanslov, en økonomiminister, som truer med en ny pinsepakke, og for at gøre det helt perfekt og fuldendt: flere afgifter til det danske erhvervsliv.
Helt ærligt, hvor godt går det egentlig?
Er det virkelig ansvarlig og troværdig politik?
Er det virkelig meningen, at det skal være oppositionen, der skal prøve at finansiere hr. Jan Petersens eget forslag?
Kunne man dog ikke gøre det simple stykke arbejde, når man kommer her med forslag, så også at komme med en finansiering, for det har vi faktisk gjort i Venstre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-09-06:
Jeg synes sådan set, at hr. Jan Petersen i hvert fald skal have ros for en enkelt ting, han er kommet ind på.
Magen til selverkendelse skal man jo lede længe efter.
Hr. Jan Petersen siger, at det kun er ansvarlighed, hvis man anviser finansiering for de ønsker, man byder ind med.
Og jeg kan forstå, at regeringen har budt ind med et ønske om, at barselorloven skal forlænges og udvides.
Glimrende.
Så leder vi efter finansieringen, men den er der ikke.
Og hr. Jan Petersen fortsætter: Det er kun ansvarligt, hvis man fremviser finansiering for ens ønsker.
Det er virkelig uansvarlighed, så det batter.
Det må vi notere os.
Det andet, jeg lige vil ind på her, og det er så dér, hvor jeg har et spørgsmål til hr. Jan Petersen, er i forhold til den såkaldte dødepakke, hvor regeringen sidste år, da man jo gennemførte de her ting, sagde, at det, man gjorde, var anstændigt.
Nu siger hr. Jan Petersen, at der skal være forhandlinger, hvor man skal diskutere den såkaldte dødepakke én gang til, og at det, man skal finde frem til, skal være anstændigt.
Så har jeg bange anelser om, hvad det er, medmindre vi her i dag kan få et klart løfte om, at det, man vil, reelt er at tilbageføre til de vilkår, der gjaldt, plus bevare de forbedringer, der så i øvrigt var for de pågældende personer.
Lene Espersen (KF), 2001-09-06:
Økonomiministeren har her til morgen været ude med nogle meget interessante udtalelser.
Ifølge økonomiministeren bevæger Danmark sig på grænsen af en ny kartoffelkur, hvis vi sparer lidt på ulandsbistanden og bruger pengene på sygehusene i stedet.
Jeg synes, det er en utidig trussel over for de danske vælger.
Det er en trussel, som skaber usikkerhed og utryghed i familierne.
Det er uværdigt for en økonomiminister, som ellers skulle have stor indsigt i dansk økonomi.
Men det var måske en fortalelse?
For jeg ser det som en fuldstændig klar ting, at i den socialdemokratiske og radikale verden er sund finanspolitik ensbetydende med, at hvis man bruger penge ét sted, så sender man bare regningen videre til erhvervslivet eller laver nogle nye skattestigninger.
Det her med at styre det offentlige forbrug var ikke en del af økonomiministerens ordforråd her til morgen.
Kan vi få et klart svar på det, frem for den snakken uden om til hr. Kim Andersen, som vi hørte før.