runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Derfor har vi jo god tid til at diskutere det her, og forretningsordenen giver mulighed for tre omgange, så man får ikke lov at slippe så let her.
Det, jeg gerne vil have at vide, er: Den konservative politik går ud på, at det her vil man ikke være med til, men når så den arbejdsløse får udbetalt 50.000 kr. mindre, hvad svarer det egentlig til i skattestigning for den arbejdsløse, hvis man som den konservative ordfører er så meget optaget af skattestigning og skattelettelse.
Hvad svarer det til i skattelettelse?
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Jeg troede egentlig, at hr. Bjarne Laustsen og jeg havde afsluttet den diskussion for noget siden efter hr. Bjarne Laustsens indlæg, for da blev vi jo enige om, at det, der foreslås her, er fuldstændig identisk med det, som Socialdemokratiet selv foreslog i 1998.
Derfor er det, hr. Bjarne Laustsen siger, jo fuldstændig hult, nemlig at der skulle være tale om noget, der er asocialt i forhold til, hvad Socialdemokratiet vil.
Det her er blot, at vi gennemfører det, Socialdemokratiet selv foreslog dengang, men hvor det altså blev presset af venstrefløjen til at ændre på pensionsopsparingen, så den blev en skat.
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at hr. Ole Sohn jo hele tiden har ønsket den ordning, som vi har i øjeblikket, så meget skal hr. Ole Sohn have, og hr. Ole Sohn har fuldstændig ret i, at det forslag, vi nu har fremsat, betyder, at jo højere løn, man har, jo højere pension får man til sin tid, for jo mere, man sparer op, jo mere får man i pension, og det er også meningen.
Det skal kunne betale sig at gøre en ekstra indsats, og det skal kunne betale sig at spare op.
Jo mere, man sparer op, jo mere får man ud af det.
Ole Sohn (SF), 2002-01-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed, om han ikke kan bekræfte, at hvis man gennemfører regeringens forslag, vil de bedst stillede, de højestlønnede, når de går på pension, få en større pensionsudbetaling, som, hvis man tager al teknikken fra, virker på samme måde som en skattelettelse. Har jeg ikke ret i, at de dårligst stillede, som nu, når de går på pension, får en mindre udbetaling, reelt, når man tager teknikken fra, vil føle det som en skattestigning?
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Hos De Konservative er der ingen nåde, der er ikke nogen lunser til de dårligst stillede, og i et tidligere indlæg tog hr. Lars Barfoed ordet asocialt i sin mund.
Det var nok ikke ment, sådan som det blev sagt, men alligevel. Det, der er det interessante i den her sag, er, at vi jo kommer til at tale om forskellige forhold, og et af de steder, hvor jeg kan forstå på De Konservative, at det gør virkelig ondt, er den der høje skatteprocent, vi har.
Her i dag har vi et lovforslag, hvor De Konservative er med til at forringe forholdene for de dårligst stillede i vores samfund.
Når vi kommer lidt længere frem, og hvis De Konservative får mandet sig op til at få mere magt i regeringen, end de har haft hidtil, kommer der måske skattelettelser på tale.
Hvem er det så, der skal have de skattelettelser?
Ja, vi kan forstå her i dag, at så er det dem, der er bedst stillede, de 985.000, som også får med den særlige pension her.
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Det er det, det drejer sig om.
Oprindelig var der jo tale om, at man skulle foretage en yderligere opsparing på 1 pct. af sin indtægt, og det ville så komme tilbage med renter ved pensioneringen, altså et udskudt forbrug, men man fik så også forrentet de penge, man satte til side.
Men allerede året efter blev det så ændret fuldstændig.
Man skulle stadig væk betale pengene, men nu skulle pengene altså ind i en kollektiv fond, og så skulle de deles med alle andre.
Pensionsopsparingen blev pludselig til en skat.
Det skete efter pres fra den yderste venstrefløj, og det viser jo i virkeligheden, hvordan Socialdemokratiet, som jo ikke havde tænkt sig, der skulle ske den ændring, på det tidspunkt fuldstændig var i lommen på venstrefløjen i dansk politik.
I virkeligheden var det jo nemlig udtryk for en gammeldags ærkesocialistisk tankegang, som er dræbende for væksten i vores samfund og dermed i sidste ende gør det vanskeligere at finansiere velfærdssamfundet til fordel for de svage i samfundet.
Med lovforslaget vender vi så tilbage til den oprindelige pensionsopsparing.
Jeg vil gerne understrege, at jeg jo ikke siger, at vi ikke skal have omfordeling i det her samfund, det skal vi have, og det har vi også, men den omfordeling skal ske via skatter og via sociale ydelser og ikke ved at manipulere med noget, som skulle have været en pensionsopsparing.
Når det gælder pensionen, er det naturligvis først og fremmest folkepensionen og diverse tillægsydelser, der skal bruges til at sikre, at alle har en fornuftig pension
På det grundlag kan vi fra konservativ side give forslaget vores fulde støtte.
Bent Bøgsted (DF), 2002-01-23:
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at mange af mine kolleger i Brønderslev er lidt utilfredse for ikke at sige meget utilfredse med at indbetale til SP-ordningen, for de vil hellere have pengene til forbrug her og nu.
Til hr. Ole Sohn: Hvis man har en høj indtægt og betaler et stort beløb til SP-ordningen, er det det samme som at sige, at man får en skatteprocent, som er lidt højere end de her måske 70 pct., man betaler i forvejen, der bliver trukket fra som topskat.
Jeg siger stadig væk, at jeg vil hellere end gerne være med til at hjælpe de svagest stillede med en skattelettelse, og der snakker jeg om de svagest stillede.
I forbindelse med regeringens skattestop er der, så vidt jeg husker, ikke blevet sagt noget om, at regeringen ikke vil være med til skattelettelser.
Den har sagt, at den ikke vil være med til skattestigninger, men jeg har i hvert fald forstået det sådan, at den godt vil være med til skattelettelser, og det vil Dansk Folkeparti også.
Ole Sohn (SF), 2002-01-23:
Jeg forstår ikke helt Dansk Folkepartis argumentation for det, de agter at stemme.
Sådan som jeg har forstået det, agter Dansk Folkeparti at leve op til den alliance, de har lavet med regeringen, og ikke at skade den, og derfor stemmer de for, at den svageste del af befolkningen fortsat skal betale den ene procent.
Har jeg ikke forstået det ret?
Man skal fortsat betale 1 pct.
Det eneste bidrag, som Dansk Folkeparti giver regeringen, er, at de samtidig siger, at selvfølgelig skal de lavtlønnede stadig væk betale 1 pct., som de har gjort hidtil, de skal bare ikke have så meget udbetalt.
De skal have fjernet lidt af det, de skulle have udbetalt i pension, så vi kan give det til de rige.
Hvis der skal være konsekvens i Dansk Folkepartis argumentation, skulle de jo stille et ændringsforslag, der sagde: Vi vil overhovedet ikke indbetale det.
De dårligst stillede skal ikke indbetale den ene procent, det skal kun de rige, og så skal samfundet omfordele og give til de fattige. Det er jo det, hr. Bent Bøgsted argumenterer for, og så er det, jeg spørger: Hvorfor ikke gøre det så enkelt at fastholde det solidariske princip, vi har nu, hvor alle indbetaler
1 pct.
De dårligst stillede får lidt ekstra, og de rige, som har nok i forvejen, betaler lidt.
Det er det, man på godt gammeldags dansk også i Nordjylland kalder solidaritet.
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Nu må vi have nogle flere billeder på, må jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Vi kender jo hinanden oppe fra det nordjyske.
I SiD's Brønderslevafdeling, som hr. Bent Bøgsted er medlem af,
skal man altså hjem og forklare på virksomheden, at de arbejdsløse, hvoraf der er mange i Brønderslev, den dag, de bliver 65 år gamle, får udbetalt 54.000 kr. mindre i pension.
Så står hr. Bent Bøgsted her og siger: Jeg vil meget gerne gøre noget for de dårligst stillede i vores samfund.
Til gengæld er en af de ting, der er helt klar, at ministrene i den samme regering, som hr. Bent Bøgsted og hans parti er med til at støtte, skal have godskrevet 9.000 kr.
Det betyder altså, at de får 335.000-340.000 kr. mere godskrevet den dag, de går på pension.
Er det klassekamp?
Ole Sohn (SF), 2002-01-23:
Når Dansk Folkeparti gerne vil være med til at give til de svageste grupper, kan jeg ikke forstå, hvorfor det vil ændre denne her ordning.
Her er jo i virkeligheden tale om, at man indbetaler et beløb, og så får de, der har mindst, tildelt noget, og de, der har mest, betaler, altså de bredeste skuldre betaler.
Det er jo et fair og sundt og ligetil princip.
Konsekvensen af, at Dansk Folkeparti støtter regeringens forslag, er jo lige nøjagtig, at de dårligt stillede - altså hjemmehjælperne - reelt får en skattestigning, i og med deres disponible indkomst, når de bliver pensionister, bliver mindre.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti er med til at påføre hjemmehjælperen en skattestigning, hvorimod Dansk Folkeparti samtidig sørger for, at fru Pia Kjærsgaard og hendes politikerkolleger får en skattelettelse, i og med de får en større pensionsudbetaling.
Er det virkelig det, som fru Pia Kjærsgaard og hr. Bent Bøgsted skal ud og fortælle vælgerne?
Det bliver interessant.
Bent Bøgsted (DF), 2002-01-23:
Det er egentlig til både hr. Bjarne Laustsen og hr. Ole Sohn: Vi vil hellere end gerne være med til at give de dårligst stillede en skattelettelse, også en de kan mærke, så de kan se, de får noget ud af det.
En pensionsordning, hvor det bliver lovpligtigt, at de skal betale 1 pct. af den dårlige løn, de får i forvejen, oplever de som en stor skattestigning i stedet for en pensionsordning.
Som dårligt stillet tænker man måske lidt over, hvad man har som 65-årig, men man tænker først og fremmest over, hvad man har her og nu.
Det er også derfor, vi siger, at det skal være det, man selv indbetaler, man skal have ud igen.
Det er til hr. Bjarne Laustsen.
Han sagde, at det drejede sig om at begrænse købekraften, da Den Særlige Pensionsopsparing blev indført.
Men hvis man tager et beløb fra de svagest stillede og indsætter på en særlig pensionsopsparing, så begrænser man i hvert fald også købekraften for de svagest stillede.
Det var bedre at hjælpe med en skattelettelse, som kunne finansiere en pensionsordning for de svagest stillede i samfundet.
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Ja, men så bliver jeg jo nødt til at komme igen.
Nu har jeg ikke et billede af alle de 2,3 millioner mennesker
i Danmark, som også er nogle af dem, Dansk Folkeparti taler meget om ude i forsamlingshusene. Hvad er det for noget, man vil give dem?
Nu siger man skattelettelser, og så har man været med til parlamentarisk at støtte en regering, der efter sigende ikke vil give skattelettelser. Når det drejer sig om omfordeling, viser det sig helt klart, at Venstre og De Konservative ikke har noget socialt sindelag og ikke har givet udtryk for det her i dag, men Dansk Folkepartis kunne vi måske godt spørge lidt til.
Hvad er det så for nogle skattelettelser?
Hvor er det, vi skal have dem henne?
Er det i bunden, eller hvor er det, vi skal have dem?
Hvem skal have noget ifølge Dansk Folkeparti?
I hvert fald ifølge det lovforslag her er Dansk Folkeparti desværre med til at vise, at man ikke vil være med til at lave en solidarisk ordning for de dårligst stillede, som man står og siger man vil gøre noget for.
Man viser det ikke i handling.
Det mangler vi et svar på.
Bent Bøgsted (DF), 2002-01-23:
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at vi har det udgangspunkt, at det, man selv indbetaler, det skal man også have tilbage.
Dem, der ikke får indbetalt så meget, vil vi gerne være med til at hjælpe med en skattelettelse på de lave indkomster.
Jeg tror nok, det er noget af det samme, hr. Bjarne Laustsens spørgsmål drejer sig om.
Jeg kan ikke lige huske det i detaljer, men ellers må han stille det igen.
Men de svagest stillede vil vi hellere end gerne være med til at hjælpe gennem et system med lavere skatter.
Og vi mener stadig væk, at de penge, vi indbetaler til pensionsordninger, skal stå på ens egen personlige konto.
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Jeg skal undlade at citere fra Bibelen, men blot beklage, at jeg ikke fik lejlighed til at komme op i sidste runde, for der stillede hr. Bent Bøgsted mig også nogle spørgsmål.
Hvis man kombinerer det med det, som hr. Bent Bøgsted har været oppe og sige i sin tale, så er der jo slet ikke tilslutning fra Dansk Folkeparti til den ordning her.
Der tales jo om en privat ordning, kapitalpension eller ratepension eller noget andet på den enkeltes personlige konto.
Så er det jo slet ikke den her ATP-model, som vi kender her.
Jeg vil godt stille hr. Bent Bøgsted det spørgsmål: Hvem appellerer Dansk Folkeparti egentlig mest til?
Er det til de 985.000 personer, der vil komme til at tjene på den ordning her, eller er det til de 2,3 millioner lavtlønnede medlemmer, som kommer til at miste noget ved den ændring her?
Kunne vi ikke få et svar på det?
Bent Bøgsted (DF), 2002-01-23:
I 1998 blev Den Midlertidige Pensionsopsparing indført, og ifølge den skulle lønmodtagere og selvstændige erhvervsdrivende indbetale 1 pct. af deres indkomst til en pensionsordning.
Det var for så vidt også godt nok, for beløbet blev godskrevet den enkelte på en konto hos ATP og ville blive udbetalt inklusive renter
Men det gik galt, da Den Midlertidige Pensionsopsparing i 1999 blev afløst af Den Særlige Pensionsopsparing.
Men så er det gået galt, for der blev indført et omfordelingselement, der gør, at alle skal være lige.
Det betyder, at alle maksimalt kan få godskrevet, hvad der svarer til det, der godskrives en fuldtidsbeskæftiget lønmodtager, uanset hvor meget de måtte have indbetalt til Den Særlige Pensionsopsparing i indkomstperioden.
Her er det så, at man begynder at tænke på, at det ligner en ekstra skat på ens indkomst og noget, der ligner en Robin Hood-taktik, hvor man tager fra de rige og giver til de fattige.
Jeg kan selvfølgelig godt se, at der er en meget stor del af især kvindelige SP-indbetalere, men også mandlige SP-indbetalere, der får glæde af det omfordelingselement, som blev indlagt.
Hvis man sætter penge i banken, så forventer man at få samme beløb plus renter tilbage, ellers bliver der klaget og ført retssager mod banken, og banken vil tabe sagen.
Nu er det Den Særlige Pensionsordning, det drejer sig om.
Der er i hvert fald ikke tale om retfærdighed, men snarere om en form for ekspropriation af den del af den enkeltes indbetaling, der overskrider en vis sum.
Man kan fristes til at sige, at der er tale om en skjult skat, da pengene, hvis de havner hos den enkelte indbetaler, ellers ville gå til forbrug.
I 1970 blev Den Særlige Pensionsopsparing indført med en indbetaling på 1 pct. for at dæmpe forbruget, men den blev i 1982 inddraget af staten.
Det vil jeg kalde ekspropriation af den enkelte indbetalers indestående, og det må ikke gentage sig.
Dansk Folkeparti foreslår derfor, at Den Særlige Pensionsopsparings indbetalinger skal stå på hver enkelt indbetalers personlige konto, hvor man samtidig selv kan få indflydelse på, hvor pengene skal placeres inden for de rammer, der passer til en pensionsordning.
Ved ændring af Den Særlige Pensionsopsparing røres der ikke ved de beløb, som er blevet fordelt, det ville blive ret så besværligt og administrativt.
Ideen med at lave en pension, der er ens for alle, kan være god nok, men det skal kun være til sig selv, man skal indbetale pengene.
Det kan ikke være rigtigt, at man også skal indbetale til sin nabo. Sådan virker ordningen, som det er nu, og derfor er der opstået surhed og utilfredshed.
Derfor ønsker Dansk Folkeparti ændringer indført i lovforslaget under udvalgsbehandlingen.
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Jeg kan godt forstå, at hr. Bjarne Laustsen helst vil diskutere det, der skete et år tidligere, men det interessante er jo, hvad Socialdemokratiet af egen fri vilje foreslog, da man besluttede, at man ville foreslå at gøre pensionsopsparingen permanent.
Der foreslog man af egen fri vilje, at man skulle fortsætte i det spor, der var lagt, nemlig at man fik forrentet de midler, man selv havde indbetalt til pensionsopsparingen - ganske fornuftigt. Dermed falder også, og jeg glæder mig over, at vi er enige om det, ethvert grundlag væk for, at Socialdemokratiet kan blive ved med at fremture med, at dette forslag fra regeringens side skulle være asocialt på nogen som helst måde, for det er fuldstændig identisk med det forslag, Socialdemokratiet selv af egen fri vilje fremsatte på det tidspunkt.
Så skal jeg blot også konstatere, at topskatten, altså marginalskatten, stadig, efter gennemførelsen af denne ændring, er højere, end den var før pinsepakken.
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Hr. Flemming Oppfeldt fra Venstre siger, at Socialdemokratiet ikke mindre end tre gange skulle have skiftet standpunkt i denne her sag. Der har været nogle forhandlinger, hvor V og K stillede krav om, at det skulle være på den og den måde, for ellers var der sandsynligvis, så vidt jeg husker historien, blevet udskrevet valg i efteråret 1997.
Det blev der ikke, fordi man fik den opbremsning af økonomien, som svarede til 3 mia. kr.
Og hvad var alternativet til det her?
Det skal vi jo huske.
Det var afskedigelser af offentligt ansatte osv., hvis man skulle lave modellen den vej rundt.
Jeg gav faktisk en cadeau for, at man trods alt ikke gør det i denne her sag.
Nu vil man godt fastholde den, man vil bare have krone til krone-princippet.
Det er også o.k., men det, vi fastholder, er med hensyn til den politik, vi fik gennemført i juni 1998 med virkning fra den 1. januar 1999, hvor vi fik en omfordeling af denne her.
Det har vi faktisk været stolte af, og det er vi glade for, og vi er meget, meget kede af det på vegne af de 2,3 millioner mennesker, som får en ringere pension den dag, de bliver 65 år.
Modsat er der 985.000 personer, som får noget godt, og det er nøjagtig Venstres politik, at man vil tilgodese de få på bekostning af de mange.
Til hr. Ole M. Nielsen
og med hensyn til den snak - jeg ved godt, hvad vores ordfører har sagt - så er det jo sådan, at der trods alt var opbakning til det forslag, for ellers var det jo ikke blevet vedtaget i 1998.
Ole Sohn (SF), 2002-01-23:
Nu har først Venstres ordfører og siden Dansk Folkepartis ordfører refereret til surhed hos vælgerne.
Kan vi ikke få nogle eksempler på, hvilke vælgere det er, der er sure over den måde, som den solidariske pensionsindbetalingsordning fungerede på.
Det savner jeg eksempler på.
Men jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted: Synes Dansk Folkeparti virkelig, at det er rimeligt?
Lad os tage et eksempel: Synes man, det er rimeligt, at en person, som f.eks. fru Pia Kjærsgaard med den ændring, som regeringen lægger an til, skal have en højere pension - en væsentlig højere pension - end hendes tidligere kolleger ude på hjemmehjælpskontoret?
Er det virkelig Dansk Folkepartis sociale profil, der kommer til udtryk her, at de, der i forvejen har mest, skal mere gives?
Er det Dansk Folkepartis sociale profil?
Jo, jeg er enig i, at vi har en høj marginalskat.
Jeg kender den selv.
Jeg er også enig i, at vi laver en omfordeling i samfundet, og jeg vil også gerne bekræfte, at jeg synes, at det er fuldstændig rimeligt.
Fuldstændig rimeligt.
Vi skal være opmærksomme på, at der jo er en lang række lønmodtagere, som ikke er omfattet af så gode pensionsordninger, som vi kender her.
Der er nogle, der slet ikke har nogen, og der er nogle, der har 5-6-7-pct.s-opsparinger.
Og kan vi bidrage til at lave en omfordeling via Den Særlige Pensionsopsparing ... det gjorde vi med pinsepakken.
Det er vi stolte af, vi er faktisk utrolig stolte af det.
Det kan man sikkert også høre på entusiasmen.
Derfor er jeg også utrolig skuffet over, at der er nogle, der er så selviske her i forsamlingen, at de siger, at de, der har nok, skal mere gives.
Jeg vil gerne læse tallene op for hr. Flemming Oppfeldt: Samlet set er der 51 pct., der vil miste på regeringens forslag, der er 17 pct., hvor det kan være ligegyldigt, og så er der 32 pct., der vinder.
Så enkelt er det.
Og de 32 pct. er dem, der har de højeste lønninger, de får en gevinst.
De, der har de laveste lønninger, taber.
Så enkelt er det.
Jeg synes bare, at det er så utrolig usolidarisk, og jeg kan slet ikke forstå, at folk i partier, som vil kalde sig »den lille mands parti«, overhovedet kan få sig selv til det.
Jeg er nødt til at få det her med skattestoppet afklaret, for regeringen har jo sagt, at der ikke bliver opkrævet så meget som én krone mere i skat.
Det er nemlig ikke procentuelt, det er kroner og øre.
Både fru Pia Kjærsgaard og hendes tidligere kollega ude i hjemmehjælpen betaler 1 pct.
Der har så været en ordning, som var gældende på det tidspunkt, hvor regeringen bekendtgjorde, at den ville gennemføre et skattestop krone for krone.
Det Konservative Folkeparti bekræfter - det gjorde Venstre også lidt mere svævende - at der reelt er tale om, at de lavest lønnede får en mindre udbetaling til sin tid, og det er jo det samme som en skattestigning.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-23:
Nej, det er sådan set overhovedet ikke i modsætning til, hvad vi siger om indkomstbeskatning, for som det måske vil være enkelte bekendt, har Det Radikale Venstre fremlagt et fuldt gennemarbejdet skatteforslag, som tager højde for problemstillingen i forhold til, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, og også det forslag skal jeg undlade at gennemgå i detaljer her.
Jeg vil blot sige, at det virker en anelse hult, når man også tidligere i dag har kunnet høre den konservative ordfører pege på, at det ikke skal være på denne måde, som den tidligere regering altså med støtte fra SF og Enhedslisten har valgt at forsøge at mindske afstanden i pensionsårene på, det skal ikke være med den metode, som den tidligere regering valgte at bruge, det skal gøres ad andre veje; det lyder hult, når man så her i dag kommer med et forslag, som udelukkende går på at afskaffe den ordning.
Man kunne da i det mindste samtidig have peget på, hvad man så vil gøre for at mindske afstanden, men det har vi intet hørt om indtil nu, så den hulhed synes jeg vi skal have fjernet først, inden vi begynder at diskutere den anden problemstilling.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-23:
Hr. Laustsen siger, at jeg vil have historien skrevet om.
Det vil jeg ikke.
Jeg vil have den gengivet korrekt.
Hvad Socialdemokratiet mente i 1997, da vi gennemførte den første, kan jeg ikke vide noget om, men jeg ved, hvad de argumenterede for.
Så var der en ny situation, da man fremsatte forslaget igen, altså om en forlængelse, i foråret 1998.
Da havde der været valg i mellemtiden, så da havde man muligheden for at overveje, om det forslag, man fremsatte om en forlængelse, skulle være anderledes end det, man havde lavet i første omgang.
Men det gjorde man ikke.
Jeg har været inde at se på ordførertalen, da det lovforslag var til første behandling i 1998, og da argumenterede man for en forlængelse og for, at det var det rigtige princip.
Jeg kunne først ikke rigtig finde ud af, hvad der egentlig skete, da jeg pludselig kom i tanker om, at hov - det var jo pinsepakken, og så kom de nugældende regler ind som et ændringsforslag, fordi Enhedslisten og SF fik indflydelse på det.
Så Enhedslisten og SF har en god sag her, helt i orden, men Socialdemokratiet har en dårlig sag.
Beklager.
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Hr. Anders Samuelsen er jo kendt for at kæmpe for et lavere skattetryk, en lavere skat på arbejdsindkomster, så det bedre kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Er hr. Anders Samuelsen så ikke enig med mig i, at gennemførelsen af dette forslag vil betyde, at det bedre kan betale sig at gøre en ekstra indsats, og at den ordning, som er den nuværende, betyder, at man i virkeligheden i sin tid konfiskerede en pensionsopsparing til gengæld for en skat på arbejdsindkomst?
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi jeg synes, at det, hr. Anders Samuelsen her sagde fra talerstolen, er i direkte modstrid med det, hr. Anders Samuelsen plejer at sige omkring indkomstbeskatningen.