Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Lad mig først sige, at forslaget jo indeholder tiltrængte administrative forbedringer.
Det, at vi går over til individuelle godkendelser, er noget, nogle af os har kæmpet for i mange år, og der vil vi selvfølgelig kvittere for, at et enigt Folketing nu mener, at man skal regulere landbruget på den måde.
Bufferzoner får vi også ind på en bedre måde.
Der, hvor jeg synes at kæden hopper af i det her lovforslag, er i forbindelse med beskyttelsesniveauet.
Her indfører man nu en gennemsnitsbetragtning, og det vil altså sige, at man hæver niveauet i de amter, hvor det har været ringere, men man skaber en risiko for forringelser i de amter, hvor det har været bedre – en stor risiko, tror jeg.
Min forudsigelse er, at det bliver ringere i de amter, hvor det havde været bedre; ikke i alle kommuner, for der vil være nogle, der kan løfte fanen og fortsætte den administrationspraksis, som lå der og var aftalt i amterne, men der er altså en risiko – en stor risiko, tror jeg – for forringelser.
Der synes jeg så, det er helt galt, at man i en situation, hvor vi ved, at vi skal have meget skrappere regler på det her område i fremtiden – vandrammedirektivet er noget af det, vi skal i gang med – lægger et snit på det niveau.
Man skulle mindst have sagt, at i hvert fald best practise fortsættes, eller også skulle man – hvis man absolut vil have et generelt niveau, og der er man jo i nogen grad nødt til at lave en vejledning her – have lagt et niveau, som er fremtidsorienteret og retter sig mod en situation, hvor vi skal implementere vandrammedirektivet; det er vi allerede klar over.
Risikoen er jo nu, at nogle får en tilladelse, og så kommer vandrammedirektivet og kræver yderligere indgreb; så har de fået deres tilladelse, og så kan vi jo risikere, at vi kommer til at stå i en diskussion om, at de skal have betaling for at holde op med det, der er blevet givet tilladelse til efter den her regel.
Vi vil have alle ejendomme med, og jeg synes, den konservative ordfører egentlig illustrerede, at det miljømæssigt selvfølgelig er rigtigt.
Alle ejendomme skal med.
Argumentationen med teknologiudviklingen kan jeg godt forstå en del af vejen, men bagsiden af den argumentation er jo, at det så bliver de mest gammeldags og de dårligste landbrug, der bare får lov at blive liggende uden at komme med.
Det er i virkeligheden et argument for, at det er galt, at man ikke har alle med.
Der er fortsat en række vanskeligheder i det her, og derfor har ministeren bedt om, at det skal udmøntes i en vejledning.
Så der er altså en hel del om de sårbare områder og de der problemstillinger, som vi sådan set ikke har kendskab til i dag.
Så siger Det Konservative Folkepartis ordfører, at vi har hastværk.
Det forstår jeg da godt, for det skal træde i kraft den 1. januar, men det er altså ikke SF, og det er ikke Folketinget, der har hindret regeringen i at fremsætte det her forslag indtil nu.
Det synes jeg også lige skal på bordet.
Til sidst ammoniak.
Sådan som jeg er informeret om det – jeg sagde det i diskussion med hr. Johs. Poulsen fra Det Radikale Venstre – ville man fremme miljøteknologi, hvis man indførte et andet normtal end 2005-06.
Det ser ud til, at der sker en hel masse.
Men vi har jo sådan set allerede i år – og måske i flere år – ændret vores fodersammensætning, og de nye stalde, som vi bygger, er faktisk indrettet på en anden måde, så vi behøver ikke at købe ny teknologi, der renser for ammoniak.
Det er, hvad man hører, og jeg er også ret sikker på, at det er korrekt.
Men lad os kigge på det i udvalget.
Lad os kigge på, hvad der ville ske, hvis normtallet blev ændret til 2006-07.