Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-27:
Da vores ordfører på dette område ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre følgende: Efter NATO-topmødet i Reykjavik for få uger siden lægges der op til, at der til NATO-topmødet i efteråret i Prag skal lukkes syv nye medlemmer ind, så NATO udvides til 26 lande.
I stedet for at afvente, at NATO gradvis over en længere årrække kommer til at omfatte alle vest- og østeuropæiske lande, vil Enhedslisten foreslå en af følgende to ting:
Enten at NATO på sit topmøde den 21.-22. november i Prag beslutter at åbne den såkaldte militære forsvarsalliance for samtlige europæiske lande, der ønsker at være medlem - samtidig med denne beslutning indkalder man så til, hvad der i EU-sammenhæng ville være en regeringskonference om, hvilket fremtidigt grundlag NATO skal have som sikkerhedspolitisk organisation - eller også beslutter NATO sig til en afvikling af organisationen i betragtning af dens irrelevans som europæisk forsvarsalliance og i stedet satser på at udvikle OSCE til dens efterfølger som det sikkerhedspolitiske centrum for de vest- og østeuropæiske lande ud fra, at NATO's og den gamle opløste Warszawapagts gensidige forudsætninger for at eksistere er forsvundet. USA har helt klart draget sine egne konklusioner af den situation, NATO befinder sig i.
Afghanistanaktionerne, som USA udførte, gjorde det klart, at NATO-landene ikke er i stand til at udføre den type højteknologiske operationer, og derfor vil USA i fremtiden både selv beslutte og selv udføre lignende militære operationer.
Det er vel også derfor, USA kan tillade, at der kommer
syv helt nye lande ind i NATO kun få år efter, at de første Østlande blev lukket ind.
USA synes at opfatte NATO som en europæisk sikkerhedspolitisk organisation, som de har den fuldstændig afgørende indflydelse på, men også som en organisation, der ikke er anvendelig til fremtidige vigtige overordnede USA-interventioner.
Men USA vil stadig væk godt have det blå NATO-stempel og godkendelse af sine militære operationer. USA kritiserer, at NATO's medlemslande ikke bruger penge nok på den militære oprustning, og der må jeg sige, at Enhedslistens opfattelse er en ganske anden.
Sammen med en bevidst udviklings- og handelsmæssig strategi ville det i mange situationer kunne forebygge de militære konflikter, som man i USA og i NATO-sammenhæng ender med at gribe ind over for.
Ved sådan en form for konsekvent forebyggende arbejde ville NATO-landene ud over at gøre det rigtige over for de folk, som lever med de her konflikter, også spare en masse penge, som kunne bruges til andre og mere fornuftige gøremål i deres egne lande.
For et årti siden var NATO bange for at miste sin eksistensberettigelse efter Warszawapagtens nedlæggelse for over et årti siden.
Daværende udenrigsminister, Uffe Ellemann-Jensen, sagde, at der var opstået et tomrum i Central- og Østeuropa, og at det var vigtigt, at NATO skulle udfylde det.
Og det blev dengang NATO's begrundelse for at bevare sig selv.
Nu er NATO's generalsekretær, George Robertson, blevet nervøs for den nuværende udvikling, hvor USA vil køre tingene selv uden om NATO's militære struktur.
I det nylig udkomne nummer af »European Voice« konstaterer George Robertson, at
hvis NATO-landene ikke kan læse skriften på muren, er der ikke længere nogen fremtid for NATO som militær alliance, underforstået at det skal der være, for hvor ville vi ellers være henne.
Derfor kræver han, at NATO-landene begynder at op- og omruste deres forsvar og øger bevillingerne til forsvaret, altså endnu en udgift for de danske skatteborgere.
Hvem af de vest-, central- og østeuropæiske lande skulle NATO faktisk være et forsvar imod?
Nej, nu skal NATO omlægges til at være en forsvarsorganisation mod al slags terrorisme.
Det blev udtrykt meget klart af Francois Heisbourg fra en fransk tænketank, som til Weekendavisen den 17. maj i år sagde, at NATO's forsøg på at finde nye opgaver f.eks. i kampen mod terrorisme kun viser, hvor desperat man er. Kampen mod terrorisme kræver hurtig indsats af specialenheder, kræver en koordineret indsats af politi og efterretningsvæsener, kræver
indsigt i terroristernes finansielle kredsløb, kræver diplomati, hvilket alt sammen udføres meget bedre af andre organisationer end NATO
Men det vil formodentlig ikke afholde NATO fra at gøre terrorismebekæmpelse til det nye dyr i åbenbaringen, der skal sikre NATO's fortsatte eksistens.
Udenrigsminister Per Stig Møller mener åbenbart også, at det skal være NATO's opgave.
Politiken kan den 15. maj
Vi skal ikke sidde og vente på, at f.eks. undergrundsbanen i Paris bliver sprængt i luften.
Men udenrigsminister Per Stig Møllers svar herpå er: Vi har ikke længere store hære og fronter over for hinanden i Europa.
Faktisk aner vi ikke, hvor fronten er, derfor skal vi have langt mere fleksible muligheder for at svare igen.
Det er det stereotype svar på terrorisme, og det stereotype svar bliver en omlægning af NATO.
Det er en koldkrigsagtig måde at tænke på, og den ligger bl.a. også bag USA's ensidige opsigelse af ABM-traktaten.
Det er også den, der ligger bag den håbløst utilstrækkelige nedrustningsplan for de store atomare missiler, som lige er blevet underskrevet af Bush og Putin i Moskva.
Enhedslisten vil i hvert fald ikke støtte hverken det nuværende NATO's politik eller den påtænkte omlæggelse og oprustning af NATO for bedre at kunne hamle op med eller leve op til USA's forventninger.