runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-15:
Som bekendt har Socialdemokratiet fået ny formand den 12. april, og der har vi så hørt mange gode toner, som vi i hvert fald hos De Konservative opfatter som vand på vores mølle.
Der skal være velfærdsreformer, og der er også talt om, at man vil være med til at ændre på efterlønnen.
Apropos efterlønnen må jeg lige korrekse fru Lotte Bundsgaard, når hun siger, at Det Konservative Folkeparti ikke er kommet med nogen forslag, men bare sender tingene i en velfærdskommission.
Nej, rent faktisk er vi det eneste parti, der er kommet med et helt håndfast forslag til, hvordan vi mener efterlønnen skal se ud.
Men der er mange gode ting og mange gode toner, og selv om nogle af spørgsmålene er stillet før, kunne jeg godt tænke mig at høre: Bakker Socialdemokratiet op om skattestoppet?
Vil Socialdemokratiet være med til at forberede, at vi også kan få nogle skattesænkninger, for når man går med ind i hele velfærdsdebatten, er det også et spørgsmål om at tune Danmark og øge vores konkurrenceevne, herunder hører også skattelettelser.
Og hvad kan boligejerne forvente?
Kan de forvente nye skatter?
Ole Stavad (S), 2005-06-15:
Jeg mener, at jeg hørte den konservative ordfører i sin ordførertale underløbe statsministeren meget kontant og præcist.
Det var et af statsministerens meget klare løfter til vælgerne under valgkampen, at det, hvis der skulle gennemføres velfærdsreformer i den her valgperiode, så krævede et bredt flertal bag de pågældende reformer, som også omfattede bl.a. Socialdemokratiet.
Der hørte jeg den konservative ordfører meget præcist sige, at ingen havde nogen særlige rettigheder i forhold til gennemførelse af reformer på velfærdsområdet.
Bare lige for at være helt sikker på, om jeg har hørt rigtigt,
vil jeg godt have en lille uddybning.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Og det var nok meget godt, om han ikke kastede sig ud i det, for det er jo en kendsgerning, at opgaverne, bortset fra på råstof- og jordområdet, er fordelt.
Jeg sagde ikke ligeligt, men fordelt mellem det kommunale led og det statslige led, og at the end of the day er det selvfølgelig staten, der har det overordnede ansvar for miljøpolitikken i Danmark.
Sådan er det.
Det kan ikke tilbagevises, så der er ingen grund til overhovedet at overveje at korrekse mig.
Med hensyn til en diskussion om, hvor hvilke opgaver så skal placeres inden for den ramme, er det jo velkendt, at Socialdemokratiet og andre igen og igen har forsøgt at placere opgaver i det regionale led, fordi man i virkeligheden ikke ville have regioner, men nye storamter.
Vi har haft en helt anden målsætning.
Vi ville have amterne nedlagt, og det ville vi ikke for bare at etablere nogle nye, der bare var lidt større.
Vi ønsker en forenkling, og resultatet af det er strukturreformen, og den er vi godt tilfredse med.
Torben Hansen (S), 2005-06-15:
Jeg vil selvfølgelig helst ikke korrekse den konservative ordfører, men med hensyn til stor del af de lovforslag, der var til anden behandling i går, er ansvaret rent faktisk ikke hos staten.
Det er hos kommunen, og der er ikke nogen muligheder for at gå videre derfra.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål vedrørende den konservative miljøordfører, som åbenbart ikke er helt så selvtilfreds med strukturreformen som den konservative ordfører.
Hvordan kan det være, at man har lagt alle faglige input fuldstændig til side?
Det må være det, som den konservative miljøordfører har fundet ud af.
Hvordan kan det så være, at den nuværende ordfører kan stå og være så selvtilfreds på talerstolen?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Jeg vil gerne sige til hr. Torben Hansen, at vi altså er kommet forbi valgkampen, og dermed burde vi også være kommet forbi valgkampsretorikken.
De der 3,7 mia. kr. synes jeg altså ikke at tiden er til at diskutere på det grundlag.
Der er ingen tvivl om, at både Det Konservative Folkeparti og regeringen har sammenhæng mellem holdning og handling, men som det tidligere så godt blev udtrykt af den radikale ordfører, kan alt jo altså ikke bare måles alene ved, hvor mange penge man bruger på det.
Der handler det også om, hvilken effektivitet man lægger ind, hvilken prioritering, hvilken kvalitet man lægger ind.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4676
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Med hensyn til strukturreformen på miljøområdet har der da været en løbende diskussion om, hvor man præcis skulle lægge opgaven.
Og er der tvivl, er der problemer af den ene eller den anden karakter, ligger ansvaret på det statslige niveau.
Sådan er det.
Så jeg kan forsikre hr. Torben Hansen for, at han kan være ganske rolig.
Torben Hansen (S), 2005-06-15:
Jeg kunne høre på den konservative ordførers tale, at også miljøhåndhævelsen var noget, som man ville gøre meget ud af, og der blev brugt ordene holdning, handling og konsekvens.
Jeg vil slet ikke tage Bilkadiskussionen op igen, men jeg vil bare lade ordene holdning, handling og konsekvens stå sammen med Bilka.
Så sagde ordføreren, at der er afsat 1 mia. kr. ekstra til miljøet.
Jeg vil gøre opmærksom på, at de i de seneste 4 år rent faktisk samlet er skåret 3,7 mia. kr.
Det betyder altså, at man, for hver krone man har taget, nu putter 25 øre tilbage.
Ordføreren var meget selvtilfreds i forbindelse med strukturreformen, men jeg kan se i Politiken den 28. maj, at den opfattelse bestemt ikke deles af den konservative miljøordfører og formand for Miljøudvalget, der om naturområderne siger: Jeg havde gerne set det lagt hos staten, for det ville have været mere fornuftigt, men det har stødt på modstand i forligskredsen.
Er det ikke lidt træls hele tiden at blive trampet på som det mindste parti i VKO-blokken?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Må jeg ikke godt sige til Det Radikale Venstre og andre, som gør sig til bedste på bekostning af statsministerens prioritering: Jeg vil godt spørge, om oppositionen virkelig mener, at landets statsminister eller for den sags skyld vi andre i tavshed skulle forbigå det hidtil stærkeste angreb på en enkeltperson i den danske regering?
Det var et brandattentat, vi oplevede for nylig, og via den konkrete persons officielle status er det et angreb på vores demokrati.
Undskyld mig, uden vores demokrati, uden tryghed for folketingsmedlemmer og ministre i deres daglige arbejde, uden ordets frie anvendelsesmuligheder, uden det kan vi godt glemme alle de andre aktiviteter, vi så gerne vil fremme, debatten her i dag inklusive.
Ærlig talt
er vi her inde ved nerven, vi er inde ved noget, der virkelig rører ved vores selvforståelse i Danmark, ved vores århundredlange tradition for at kunne være uenige, men på anstændige vilkår.
Hvis ikke der skal gøres op med det, hvis ikke der skal gøres bemærkninger om det fra landets statsminister på en dag som denne,
hvornår så?
Johs. Poulsen (RV), 2005-06-15:
Nu var det ikke min mening at bringe ordførerens blod i kog.
Meningen var sådan set bare at spørge, hvorvidt man også fra konservativ side havde en prioritering som den, der kom til udtryk i statsministerens tale.
Jeg er helt på det rene med, at alting selvfølgelig ikke kan fylde lige meget og alt det der, men et eller andet sted er det dog en slags holdningstilkendegivelse og holdningsdebat, vi har i dag, om nogle af de udfordringer, vi står med.
Og derfor synes jeg måske, at den prioritering, som statsministeren valgte, efter min opfattelse ikke er udtryk for de udfordringer, som tegner sig i det billede, jeg ser af både nationen og verden.
Der ville jeg nok have valgt at sige, at der var andre prioriteringer, som skulle komme til udtryk; det var det, spørgsmålet gik på.
Må jeg så ikke spørge om en anden ting: Tidligere i debatten i dag var fru Elsebeth Gerner Nielsen til Venstres ordfører inde på spørgsmålet om den vurdering, der er af Danmark i omverdenen, hvor statsministeren jo omtaler, at der får vi topkarakterer i stort set alle undersøgelser.
Én ting glemte statsministeren at nævne, nemlig at man i The Economist ikke tog det spørgsmål med, det ene punkt, hvor de er kritiske, nemlig hvor de siger, at vi ikke er åbne over for omverdenen, at vi ikke er åbne over for fremmede kulturer, altså at vi ikke er åbne over for den del af det, og at det kan blive et problem for os.
Er Det Konservative Folkeparti enig i, at det kan blive et problem?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Jeg er altså nødt til at sige, at man går fuldstændig galt i byen, hvis man tager afsæt i en prioritering af en tale og deraf aflæser, hvordan den politiske prioritering så i øvrigt er.
En tale skal hænge sammen og udtrykke nogle værdier, nogle holdninger.
Den skal ikke være et udtømmende katalog over, hvilke initiativer man har gennemført, og hvilke initiativer man har tænkt sig at gennemføre.
Det er en umulighed.
Så mange initiativer har regeringen rent faktisk på bedding, at det ikke kan lade sig gøre at rumme dem inden for den taletid, der er til rådighed her fra Folketingets talerstol.
Man kunne for den sags skyld også anklage min tale for ikke at have alt muligt forskelligt med.
Det er bestemt ikke udtryk for, at jeg så er ligeglad med det.
Må jeg så ikke sige om miljøet: Vi har med den konservative miljøminister i spidsen, men selvfølgelig støttet af vores venner i regeringen, sat en lang række initiativer i gang.
Det drejer sig om vand og naturparker.
Der er afsat 50 mio. kr. fra 2005 til 2008, hvor der skal være en særlig indsats for værdifulde naturtyper.
Der er på EUområdet lagt en lang række initiativer til bevarelse af forskellige truede dyrearter.
Der er sat konkret handling bag forsøgene på at rydde op M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4675
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM på Cheminova, gøre op med Kjærgård Plantage, hvilket tidligere regeringer har forsømt.
Så ærlig talt!
Johs. Poulsen (RV), 2005-06-15:
Nu sagde fru Elsebeth Gerner Nielsen altså ikke, at enhver klage skulle have opsættende virkning, når man diskuterede Bilkasagen, men at det kunne have opsættende virkning, hvis en sag var blevet afgjort i Naturklagenævnet og gik videre til domstolene.
Det er det trods alt forholdsvis få sager der gør, og det ville der jo nok være blevet taget fat om.
Men det var ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg vil også lidt ind på den prioritering, som afspejledes i statsministerens tale i formiddag.
Hvis man ser på talens 16 sider, er en tredjedel, ca. 5 sider, fyldt med forskellige betragtninger om Nørrebro, blodpenge, indvandrere, unge og den slags ting.
Hvis man tager Afrika og uligheden i verden, fylder det fem linjer, ikke fem sider som det andet, og miljøet, har vi hørt, er nævnt med ét ord.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Sagen er jo ikke, at dette havde været svaret på Bilkaproblemstillingen.
Derfor skal man jo ikke bare fare til et sådant greb.
Det ændrer ikke på, at vi fra konservativ side er åbne over for diskussioner af eventuelle ændringer – det kan være i planloven, det kan også være i andre lovgivninger – som kan gøre retstilstanden klarere på det her område, så vi kan undgå den slags situationer.
Det vil vi gerne være åbne over for, men det redskab, fru Elsebeth Gerner Nielsen peger på her, mener vi ikke er løsningen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-06-15:
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at miljøministeren jo godt var klar over, at det var statens eget organ, Naturklagenævnet, der havde givet tilladelsen, og alligevel var miljøministeren ude at sige, at det her aldrig ville blive lovliggjort; og alligevel skete det.
Der er al mulig grund til at kigge frem, og derfor foreslog Det Radikale Venstre for lang tid M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4674 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM siden, at vi skulle ændre på lovgivningen, så det blev på den måde, at klagen, i det øjeblik der var tale om en større byggesag og sagen blev anket fra Naturklagenævnet og gik videre i domstolssystemet, automatisk skulle have opsættende virkning.
Vi skulle med andre ord sørge for, at det ikke fremover blev sådan, at man godt kunne starte et byggeri, selv om sagen var på vej gennem domstolssystemet.
Hvis vi havde haft loven på den måde allerede på nuværende tidspunkt, havde vi ikke haft en Bilkasag.
Hvad er årsagen til, at Det Konservative Folkeparti ikke har villet være med til at lave lovgivningen om, så vi undgår fremtidige Bilkasager?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Jeg må minde det radikale folketingsmedlem om, at Christiania faktisk pr. definition ikke er ulovlig, eftersom et flertal – ganske vist oprindelig mod Det Konservative Folkepartis anbefalinger – lovliggjorde området.
Så det er ikke ulovligt i dag.
Det, man så fortsat prøver at arbejde på fra den borgerlige regerings side, er at få normaliseret de aktiviteter, der foregår derude.
At der foregår kriminalitet på området er også evident, og det jagter vi intensivt.
Men selve eksistensen af Christiania er pr. definition ikke ulovlig.
Med hensyn til Højesterets afgørelse i Bilkasagen er der ingen tvivl om Højesterets afgørelse i den konkrete situation, men afgørelsen indbefattede ikke svaret på, hvad man så skulle gøre.
Det svar har regeringen givet, og det svar er altså ikke ulovligt.
Man kan have mange meninger om det, men man kan ikke hævde, at det er ulovligt.
Så er der hele diskussionen om baggrunden for, at det udviklede sig så galt i Horsens.
Der må man jo sige, at de, der byggede Bilka, jo faktisk et pænt stykke hen ad vejen var i god tro, i og med at Naturklagenævnet gav grønt lys for det.
Så der er altså mange komplikationer i den sag, men man kan ikke hævde, at det svar, regeringen har givet, er ulovligt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-06-15:
På Christiania har man en god humor, synes jeg.
Ved siden af skiltet ved indgangen til fristaden har man nu skrevet Bilka.
Derfor er mit spørgsmål til Det Konservative Folkeparti: Er det sådan, at den nye retsopfattelse, som Det Konservative Folkeparti åbenbart har udviklet på natur- og miljøområdet, også kommer til at omfatte Christiania?
Jeg tænker på en retsopfattelse, der vel nærmest går i retning af, at man springer op som en løve og falder ned som et lam, og når man er på det der løvestadie, handler det om at få aviserne til at skrive mest muligt om det.
Og kommer den til at omfatte Field's og nogle af alle de andre store byggesager, vi har, og som Højesteret sandsynligvis også vil komme frem til ikke er lovlige?
Kan disse byggesager og bagmændene til dem også forvente tilgivelse med tilbagevirkende kraft?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Med hensyn til Det Radikale Venstres udspil til, i hvilke situationer man skal kunne gå uden om FN's Sikkerhedsråd, der kan jeg forstå, at Det Radikale Venstre er parat til at pantsætte hele det spørgsmål i én persons vurderingsevne.
Det er vi i Det Konservative Folkeparti ikke vilde med for nu at sige det ligeud.
Vi mener, at vi skal styrke FN, så det bliver FN, der tager initiativerne i den slags situationer.
Måtte vi komme i en situation, hvor FN melder pas, og hvor vi oplever folkedrab og virkelige masseødelæggelser, som er et fuldstændigt udtryk for en humanitær katastrofe, skal vi selvfølgelig kunne gribe ind, præcis som vi gjorde det i Kosovo.
Den reservation har vi naturligvis, og det er sådan, det er.
Vi vil ikke pantsætte den vurdering hos én enkelt person.
Med hensyn til miljøet: Det er rigtigt, at miljøpolitikkens effektivitet da ikke bare kan måles på, hvor mange penge man bruger på den.
Nu ved fru Marianne Jelved jo godt, hvad der er af taletidsbegrænsninger her, så derfor kan jeg ikke komme ind på en lang række forskellige emner inden for miljøafsnittet, men må bare pege på, at det faktisk er et højt prioriteret område.
Der er mange aktiviteter i gang, og det ved fru Marianne Jelved godt.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Jeg skal sige, at der er en legitimitet.
Vi har i Det Radikale Venstre arbejdet med en række kriterier, der skal være gældende, før man kan gribe ind, f.eks. en humanitær intervention, som Kosovo bliver beskrevet som.
Og derunder hører som en af måderne, at formanden for Sikkerhedsrådet eller generalsekretæren kan anbefale det.
Det er for at undgå, at det hele bliver låst fast i en ubevægelig situation i Sikkerhedsrådet.
Jeg må så understrege, at det FN-mandat, som fru Pia Christmas-Møller kalder klart i forbindelse med Irakkrigen, er ikkeeksisterende.
Selv generalsekretæren, Kofi Annan, har klart tilkendegivet, at det, der er sket, er ulovligt.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4673
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Så skal jeg sige med hensyn til miljøet, at jeg er enig med de repræsentanter fra regeringens partier, som flere gange i dag har sagt, at det ikke er pengene, der afgør det.
Det er den politik, der føres, der er afgørende for, hvordan miljøet er.
Det hører med.
Derfor er det jo kendetegnende for regeringen, at det er så lavt prioriteret, som det er, når det overhovedet ikke figurerer eller spiller nogen rolle i statsministerens redegørelse i dag.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Først til fru Marianne Jelveds korrektion af min fremstilling af situationen.
Jeg må sige til fru Marianne Jelved, at lige så hårdt det må være for Det Radikale Venstre at erkende det, så gik man faktisk i krig uden FN-mandat, og det gjorde man med radikal støtte.
Fru Marianne Jelved siger så, at det var efter udtrykkelig opfordring fra FN's generalsekretær i hans tale, på en indirekte måde – udtrykkeligt og indirekte, jeg ved ikke, hvordan det sådan hænger sammen i fru Marianne Jelveds hoved – men det korte af det lange er, at det får man hverken mere eller mindre FN-mandat af.
Vi havde derimod et klart FN-mandat til at gå i aktion i Irak.
Der ville Det Radikale Venstre pludselig ikke længere være med, men vi følte klart, at der var tilstrækkelig dækning med resolution 1441.
Det er jo den diskussion, der gemmer sig bag fru Jelveds såkaldte korrektion.
Med hensyn til miljøprioriteringen skal jeg ikke gøre mig til dommer over, hvordan statsministeren har fundet situationen egnet til at prioritere de forskellige emner.
Vi har klart afsat 1 mia. kr. ekstra til miljøaktiviteter i de kommende år, så der er en høj prioritering på miljøområdet.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
For historieskrivningens skyld skal jeg til fru Pia Christmas-Møllers svar til hr. Villy Søvndal lige nu tilføje, at da Danmark i sin tid var med til at gribe ind i Kosovo, var det, fordi Kofi Annan, generalsekretæren for FN, udtrykkeligt i sin tale indirekte anbefalede, at vi gjorde noget, fordi det ikke var meningen, at folkeretten skulle dække over udryddelser af mindretal.
Det var slet ikke det, jeg ville tale om, men jeg har noteret mig, at regeringspartierne glemmer historien, og derfor repeterer jeg den.
Det gør jeg gerne igen, hvis det er nødvendigt.
Jeg har læst, og jeg har lyttet til statsministerens redegørelse her i dag.
Jeg har også nået at læse den, og jeg noterer mig, at der er ét eneste sted – jeg kan have læst galt – hvor der står ordet miljø.
Det er under EU.
Vi samarbejder om klima- og miljøproblemer.
Det er jo rigtigt.
Er det særlig tilfredsstillende for Det Konservative Folkeparti at have så flad en miljøpolitik i en debat som i dag?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Men det indebærer ikke, at vi vil afskrive os retten til at gribe ind over for folkemord, massemord i situationer, som vi har oplevet i Kosovo, hvor Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre jo også havde den opfattelse, at her måtte man gribe ind, selv om FN udviste handlingslammelse.
Arbejdet må gå ud på at styrke FN, så FN ikke udviser handlingslammelse i den slags katastrofesituationer.
Det kræver vores moral, vores etik og den eksistentielle fordring simpelt hen af politikere, som ønsker at påvirke verden i en bedre retning.
Så det vil vi ikke afskrive os.
Med hensyn til overførselsindkomstbegrebet så ved hr. Villy Søvndal godt, at det dækker pensionsmodtagere, og at det dækker utrolig bredt.
Det korte af det lange er, at det i denne regerings tid er blevet mere attraktivt at yde en ekstra indsats, og flere yder rent faktisk også en ekstra indsats.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Det sidste forstår jeg godt at man som regeringsparti er nødt til at sige, for man kan jo ikke rage helt åbent uklar i en Folketingssal.
Det har jeg også respekt for.
Men jeg kan ikke forestille mig, at Det Konservative Folkeparti står bag et udspil, der siger, at man som strategi ophæver undtagelsen, nemlig at man som strategi kan gå uden om FN.
Det kan jeg slet ikke forestille mig fru Pia ChristmasMøller mene, men jeg har stor respekt for, at der er ting, der ikke kan siges som medlem af en regering, og sådan opfatter jeg i virkeligheden det, fru Pia Christmas-Møller siger.
Det andet, jeg synes var interessant i fru Pia Christmas-Møllers svar, er, at man kan have en målsætning om færre på overførselsindkomst og så synes, at det går rigtig godt, når det foreløbige bidrag til færre på overførselsindkomst er i M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4672 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM hvert fald 50.000 flere på overførselsindkomst, og SU-modtagere er ikke regnet med i det tal.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Til det første spørgsmål kan jeg sige, at jeg synes, at det går rigtig godt.
Vi har faldende ledighed, og det er et stærkt tegn på, at vi faktisk skaber grundlag for, at flere og flere kan klare sig selv.
Når antallet på overførselsindkomster så alligevel er stigende, hænger det sammen med, at i overførselsindkomstbegrebet indgår også pensionsmodtagere og lignende, SU-modtagere og den slags.
Det er altså ikke et entydigt udtryk for, hvordan det går med f.eks. beskæftigelsen eller mulighederne for selvforsørgelse, men mere et udtryk for den omfordeling, vi har i samfundet.
Grundlæggende synes vi, at det går godt.
Der er blevet bedre muligheder for at få job, vi har færre ledige, der er en vækst i samfundet, vi har fået nedbragt skatten på den sidst tjente krone, så det gøres mere attraktivt at yde en ekstra indsats, hvad flere også har gjort.
Mange økonomer peger på, at forårspakken, som jo var en udløber af Det Konservative Folkepartis krav om skattelettelser på personskatteområdet, direkte har ført til en styrkelse af væksten; så det er godt.
Med hensyn til FN har jeg meget tydeligt i mit ordførerindlæg givet til kende, hvad Det Konservative Folkeparti prioriterer, og det indebærer ikke, at vi synes, at det var en dårlig idé, at Venstre kom med et indspark til debatten.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Fru Pia Christmas-Møller nævnte i sit indlæg vigtigheden af, at folk skal kunne forsørge sig selv.
Det er en bestræbelse, vi bestemt deler i SF.
Jeg vil så spørge fru Pia Christmas-Møller, hvordan hun synes, at det går.
Lige før folketingsvalget var der en artikel i Børsen om, at der er kommet 60.000 flere på overførselsindkomst i de 3 år, regeringen på det tidspunkt havde siddet.
Det kan godt være, at tallet i dag er 50.000, at det er faldet med 10.000.
Mit første spørgsmål er: Hvordan synes fru Pia Christmas-Møller selv, det går med målet om, at folk skal kunne forsørge sig selv?
Det andet spørgsmål er: Jeg hørte fru Pia Christmas-Møller understrege vigtigheden af FN.
Det er også en bestræbelse, vi deler.
Bushdoktrinen går ud på, at man godt kan bryde regler.
Jeg vil godt spørge fru Pia Christmas-Møller, om hun vil tage afstand fra Venstres oplæg, der netop gik ud på, at man i en række tilfælde kan køre uden om FN, når man går i krig.
Jeg kan ikke forestille mig, at fru Pia Christmas-Møller vil bakke Venstre op i det udspil, Venstre kom med, men jeg vil godt høre det fra hestens egen mund.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Man har ikke givet anvisning på, hvordan den problemstilling skulle løses.
Derfor udelukker løsningen ikke en lovlig handling, selv om Højesteret har sagt, at et forløb har været ulovligt.
Det indebærer ikke, at det svar, der M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4671
efterfølgende bliver givet, så også er ulovligt.
Så der er tale om, at der er givet et svar på en kompleks sag inden for lovens rammer, og dermed er loven efterlevet.
Med hensyn til spørgsmålet om Det Konservative Folkepartis opfattelse af planloven: Vi ønsker ikke, at Danmark skal plastres til med storcentre.
Det har vi sagt igen og igen, og det mener vi fortsat.
Derfor skal der være en regulering.
Vi ønsker en varieret butiksstruktur.
Det vil også præge de forhandlinger, vi står over for, det kan jeg forsikre Enhedslisten for.