Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Jeg skal da gerne komme med en hilsen fra søens folk.
Jeg kan ikke forstå, at man har sendt det ud den 26. september med en høringsfrist til 4. oktober, og at vi så har førstebehandlingen nu. Jeg synes, det er urimeligt, selv om det er et EF-direktiv, folk har haft indsigt i i forvejen, at man giver så kort en høringsfrist til organisationerne.
Det mener jeg altså man må gøre noget bedre en anden gang.
Så skal jeg sige, at Enhedslisten som udgangspunkt er positiv over for det stillede forslag.
På en række punkter er der tale om forbedrede muligheder for at bekæmpe forskelsbehandling på arbejdsmarkedet.
Jeg vil især hæfte mig ved tre forhold: For det første præciseringen af forskelsbehandling i form af chikane, hvor forslaget fastslår, at der er tale om chikane, hvis der er tale om uønsket adfærd set fra den chikaneredes side.
Samtidig er det også interessant, at forslaget indebærer en pligt for arbejdsgiveren til at stille et chikanefrit arbejdsmiljø til rådighed og i den forbindelse fastslår det objektive arbejdsgiveransvar.
For det andet indføres delt bevisbyrde i sager om forskelsbehandling For det tredje indføres en beskyttelse mod efterfølgende forfølgelse af personer, der har klaget over forskelsbehandling.
Når det er sagt, vil jeg tilføje, at Enhedslisten betragter forslaget som mangelfuldt på flere punkter.
I første omgang handler det om de reelle klagemuligheder, hvilket også har været rejst i forbindelse med behandlingen af lovforslaget om etnisk ligebehandling.
Det vil i den forbindelse være oplagt at indføre et uafhængigt klageorgan vedrørende forskelsbehandling på arbejdsmarkedet på linje med Ligestillingsnævnets funktion i forhold til kønsdiskrimination.
Også på den måde kan man se en parallel til behandlingen af sager om kønsdiskrimination
efter ligebehandlingsloven.
Her er det jo sådan, at Ligestillingsnævnet kun behandler sager, som ikke behandles gennem de faglige organisationer.
Det er altså Enhedslistens opfattelse, at der skal være et uafhængigt klageorgan til behandling af sager om forskelsbehandling, og hvis det bliver nødvendigt, vil vi stille et ændringsforslag om det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Et andet problem i lovforslaget er, at forskelsbehandling på grund af alder eller handicap er udeladt.
Det sker med henvisning til, at arbejdsmarkedets parter vil prøve at overenskomstimplementere disse dele af EF-direktivet.
Jeg vil godt sige, at Enhedslisten som udgangspunkt betragter EF-direktivers implementering i overenskomsterne som en uskik.
Når stadig større dele af overenskomsterne fyldes op med implementerede direktiver, udhules selve grundlaget for overenskomsterne, nemlig aftalefriheden og konfliktmulighederne.
I spørgsmålet om forskelsbehandling på grund af alder eller handicap
kan jeg ikke se nogen særlig grund til at adskille det fra de kriterier vedrørende forskelsbehandling, der fremgår af lovforslaget.
Man kan frygte, at overenskomstimplementering ikke sikrer mod alle former for forskelsbehandling.
Et oplagt eksempel er problemerne med annoncering, hvor der typisk efterspørges arbejdskraft i en bestemt aldersgruppe.
Det er en medvirkende faktor til, at det er så svært for de over 50-årige at komme tilbage på arbejdsmarkedet, hvis de først er blevet arbejdsløse.
Under udvalgsbehandlingen vil vi have afklaret problemerne med overenskomstimplementering af disse dele af direktivet.
Om nødvendigt vil vi også her stille et ændringsforslag, og vi håber, at der blandt alle Folketingets partier vil være opbakning til, at vi skal have et forbud mod aldersdiskrimination, for det var der under de høringer, vi har gennemført med Teknologirådet om det aldrende samfund, hvor alle var enige om, at vi skal have fjernet den aldersdiskrimination, der finder sted i dag.
Med disse bemærkninger vil Enhedslisten som sagt gå positivt ind i udvalgsbehandlingen.