runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2003-10-22:
Vi ved jo, at der er en gruppe mennesker, som i dag arbejder med hjemmeservice til andre end de ældre og førtidspensionister.
Vi ved, at de bliver ledige, når vi afskaffer det her tilskud.
Er det sådan en god del af regeringens beskæftigelsesstrategi at tage den gruppe, som ikke har en særlig lang uddannelse, men som har fået godt fodfæste på arbejdsmarkedet, og presse dem ud i arbejdsløsheden?
Mener regeringen, at det er et godt tidspunkt at gøre det på, nu hvor ledigheden faktisk er stigende i Danmark?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-22:
Jeg vil gerne starte med at præcisere, at regeringen ikke lægger op til en afskaffelse af hjemmeservicetilskuddet.
Tilskuddet skal fremover målrettes de ældre og førtidspensionisterne.
Virksomhederne er ikke pålagt at indberette antallet af ansatte, som udfører rengøring inden for hjemmeservicetilskuddene.
En undersøgelse af branchen fra august 2003 viser, at der er ca. 1.500 fuldtidsstillinger med ansatte, som er beskæftiget med rengøring under hjemmeserviceordningen.
Hertil kommer ca. 500 fuldtidsstillinger i form af ejere af virksomheder, som selv udfører rengøring under hjemmeserviceordningen.
Af den samlede beskæftigelse på ca. 2.000 fuldtidsstillinger forventes ca. 600 at falde bort ved ændringen.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-10-22:
Jeg har stillet spørgsmålet, for at økonomi- og erhvervsministeren her i salen dels kan redegøre for, hvor mange mennesker der bliver arbejdsløse som følge af regeringens planlagte besparelser på hjemmeserviceordningen, dels skal svare på, om det er en del af regeringens beskæftigelsesstrategi at presse de svageste ud af arbejdsmarkedet ved at spare på det her tilskud.
Vi ved jo, at den her besparelse rammer mange, især kvinder, der ikke har fået megen uddannelse.
Mener regeringen virkelig, at det er et godt tidspunkt at skubbe flere tusinde lavtuddannede mennesker ud af arbejdsmarkedet og om bag i arbejdsløshedskøen på?
»Vil ministeren oplyse, hvor mange mennesker der i dag er ansat i hjemmeservicesektoren, samt redegøre for, hvilken betydning den påtænkte afskaffelse af tilskuddet til hjemmeservice vil få for henholdsvis beskæftigelsen og de mennesker, der vil blive ledige som følge af afskaffelsen af tilskuddet?«
Bjarne Laustsen (S), 2003-10-22:
Jeg vil gerne på baggrund af, at økonomi- og erhvervsministeren sagde, at der er regioner, hvor man mangler folk, hvor der er flaskehalse, og specifikt nævnte, at man mangler folk på SOSU-området, spørge økonomi- og erhvervsministeren: Nu har regeringen snart 2 års fødselsdag, og det tager 14 måneder at uddanne en social- og sundhedsassistent, hvad har regeringen egentlig gjort for at løse problemet?
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvor er det, man mangler folk?
I den samme periode, hvor regeringen ingenting har gjort, er der kommet 40.000 flere arbejdsløse.
Mit spørgsmål skal derfor gå på: Når man skærer i den her ordning og vil have folk over i et andet område, hvor de jo ikke kan komme ind på området, hvis de ikke har en uddannelse, hvad har regeringen så gjort for at løse det problem?
»Vil ministeren begrunde, hvorfor Finansministeriet har indført en stærkt forøget betaling til fleksjobordningen, jf. § 07.13.05 i forslag til finanslov for 2004, hvoraf det fremgår, at der fra 2004 skal betales 605 kr. pr. årsværk pr. måned for de selvejende institutioner, mens beløbet er 257 kr. for statsinstitutioner?«
Lotte Bundsgaard (S), 2003-10-22:
Nu ved jeg ikke, om det er, fordi statsministeren ikke er blevet briefet ordentligt, eller om det er, fordi statsministeren bevidst taler mod bedre vidende.
Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren kan bekræfte, at før vi indførte anciennitetsprincippet i 1997, var det ofte sådan, at de lediges børn blev sat bagest i køen, så det var systemet, der bestemte, om børnene skulle i børnehave, og ikke forældrene. Hvis statsministeren nu kan bekræfte det eller få det bekræftet ved en senere lejlighed, vil statsministeren så ikke synes, det er en god idé, at vi igen indfører anciennitetsprincippet, så det er forældrene, der vurderer, om deres børn skal i daginstitution eller ej, og ikke systemet?
Statsministeren talte i sin åbningstale meget om den sociale arv, og at regeringen ønskede at bekæmpe den negative sociale arv.
Det er vi Socialdemokrater meget enige med ham i at der er behov for.
Et godt velfærdssamfund er ikke et velfærdssamfund, hvis den sociale arv trives, som den desværre gør i Danmark.
I åbningstalen sagde statsministeren også: »Det skal starte allerede i børnehaverne.
Vi skal sikre, at alle - også de børn, der har problemer - udvikler sig i disse vigtige år af deres liv.«
Det er nemlig kun ganske få måneder siden, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti netop har fjernet et af de afgørende elementer, som skulle hjælpe udsatte børn allerede i børnehavealderen.
Regeringen har nemlig afskaffet anciennitetsprincippet, et princip, som vi indførte tilbage i 1997, fordi kommunerne desværre satte de svageste af de lediges børn bagest i køen til en daginstitution.
Mit spørgsmål til statsministeren er derfor, om regeringen på baggrund af statsministerens åbningstale vil genindføre anciennitetsprincippet, eller om det kun var fine ord uden handling bag.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Jeg skal takke statsministeren for svaret.
Tak for bekendelsen til åbenhed, og tak for den bekendelse, at man også skal følge de regler, der ligger i offentlighedsloven.
Men jeg forstår, at statsministeren så finder det tilfredsstillende, at der går fra den 26. juni frem til den 11. september, dvs. 2½ måned, med at foretage de afvejninger.
Sådan må jeg forstå statsministerens svar, at det er det, statsadministrationen kan oppe sig til.
Er det tilfredsstillende, vil jeg så spørge statsministeren.
Man skal huske, at det sker i en situation, hvor vi har
en hed diskussion, ikke alene i Danmark, endda i mindre grad i Danmark, men også i USA og England, om krigens grundlag, og det er klart, at på det tidspunkt er det selvfølgelig rart for en statsminister i en meget lang periode at kunne trække dokumenter, der kan være ubehagelige for den måde, beslutninger blev truffet på.
Så venter jeg med glæde på svaret på det andet spørgsmål.
Jeg har fuld forståelse for, at statsministeren svarer på det, han bliver spurgt om.
Men spørgsmålet var, hvorfor man endnu ikke fra Ekstra Bladets side har fået aktindsigt i det, der kunne omfattes med en overskrift, der hedder selve krigsgrundlaget.
Men det forstod jeg, at statsministeren var villig til at svare på i anden omgang.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Jeg ville gerne svare på begge spørgsmål, men er af tidsmæssige grunde nødt til i første omgang at svare på det spørgsmål, som hr. Villy Søvndal har stillet, som handler om aktindsigt vedrørende mit besøg i Washington i maj.
Det er rigtigt, som hr. Villy Søvndal siger, at jeg lægger meget vægt på, at der er den videst mulige åbenhed i den offentlige forvaltning, og derfor er jeg også glad for at kunne sige til hr. Villy Søvndal, at denne sag er behandlet fuldstændig efter offentlighedslovens regler.
Det er rigtigt, som hr. Villy Søvndal anfører, at Ekstra Bladet den 16. juni anmodede om aktindsigt i materialet vedrørende mit besøg i Washington i maj.
Dagen efter, den 17. juni, sendte Statsministeriet et brev til Ekstra Bladet, der anerkendte modtagelsen af anmodningen fra Ekstra Bladet og oplyste, at man ville vende tilbage til sagen hurtigst muligt.
Efter at ministeriet havde identificeret det relevante materiale, som i øvrigt viste sig at være af meget betydeligt omfang, orienterede Statsministeriet den 26. juni
Ekstra Bladet om, at det på grund af det større antal dokumenter, som det var nødvendigt at gennemgå, desværre ikke havde været muligt at besvare anmodningen inden 10 dage, men at ministeriet ville træffe afgørelse i sagen snarest.
Ved den efterfølgende gennemgang af materialet viste det sig nødvendigt tillige at give forskellige andre myndigheder mulighed for at gennemgå dele af materialet og udtale sig om, hvorvidt en række af de potentielt følsomme oplysninger i materialet kunne udleveres til Ekstra Bladet.
Efter på denne baggrund at have indhentet udtalelser fra de relevante myndigheder foretog Statsministeriet den endelige vurdering af materialet og traf ved brev af 11. september 2003 til Ekstra Bladet afgørelse i sagen.
Det er min klare opfattelse, at den sagsbehandling lever op til offentlighedslovens regler.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Det er jo en kendt sag, at statsministeren er meget optaget af åbenhed, at det ligger statsministeren meget på sinde.
Det er også godt, for åbenhed og transparens er jo en vigtig del af demokratiet.
En del af det er der redegjort for i offentlighedsloven, der redegør for reglerne, når nogle søger aktindsigt.
med offentlighedsloven at trække svar ud i så lang tid, som tilfældet har været her.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Som nævnt arbejder kommissionen fuldstændig uafhængigt, og jeg vil ikke lægge nogen begrænsninger på kommissionens muligheder for at have kontakt med grupper i samfundet og i det omfang, kommissionen føler, det er relevant at inddrage organisationer, der repræsenterer børn og unge, så er kommissionen velkommen til at gøre det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Sohn (SF), 2003-10-22:
Det sidste er selvfølgelig rart at høre, at statsministeren også er af den opfattelse, men jeg må indrømme, at jeg da er noget bekymret over statsministerens måde at vægte debatten på.
Statsministeren siger, at det er dem, der modtager, der ligesom skal høres - og det er jeg fuldstændig enig i - men det er da dem, der i dag er unge, der skal finansiere det.
Det er vel sådan, at man også skal spørge dem, der skal være med til at finansiere det, om de er enige i den model.
Det synes jeg da ville være fuldstændig naturligt.
Derfor ville jeg meget anbefale statsministeren, at man sender det signal, at man også hører grupper og organisationer, som repræsenterer unges interesser, og at de kommer mere centralt ind i Velfærdskommissionens arbejde.
Sådan kunne jeg forstå, at statsministeren også ønsker det i den udstrækning, der bliver lavet høringer og konferencer.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Jo, men begrundelsen for den beslutning, der er truffet, har jeg givet, nemlig at alle de erhvervsaktive er omfattet af de organisationer, der er repræsenteret i Det Økonomiske Råd; de bliver hørt.
Der kan man altså ikke sige, at DGS eller Gymnasieelevernes Landsorganisation eller Landsorganisationen af Handelsskoleelever, eller hvem man nu ellers kunne finde på, på samme måde er berørt af overførselssystemet.
I sin begrundelse for spørgsmålet nævner hr. Ole Sohn så også Dansk Ungdoms Fællesråd.
Jeg kender udmærket
Dansk Ungdoms Fællesråd og har meget respekt for arbejdet i Dansk Ungdoms Fællesråd
, men Dansk Ungdoms Fællesråd er jo bare en paraplyorganisation for en hel masse organisationer, der har vidt forskellige interesser.
Men jeg vil gerne sige til hr. Ole Sohn, at jeg da er enig i, at det er nødvendigt og værdifuldt også at høre unges syn på fremtidens velfærdssamfund, og vi lægger jo netop op til, at kommissionen skal arbejde åbent, komme med delrapporter og indkalde til konferencer og høringer og andet, og her bliver der jo mulighed for, at alle kan komme til orde, også repræsentanter for de unge.
Ole Sohn (SF), 2003-10-22:
Hvis statsministeren læste spørgsmålet, så ville han nok få en anden begrundelse.
Der er utrolig mange.
Det var bare for at give et billede af, at man, når man skal diskutere velfærdssamfundets fremtid, i virkeligheden bør tage fat i hele den store kreds af unge, som ikke er på arbejdsmarkedet i dag, men som kommer det.
Som skal være med til at finansiere den pension, vi andre skal have, og nogle af de mange sociale overførselsindkomster, som der selvfølgelig også vil være behov for i fremtiden.
Men det er da utrolig vigtigt, netop når man sætter så stor en opgave som en velfærdskommission i værk, at man da får hele det brede spektrum med, både dem, der ligger før den erhvervsaktive alder såvel som dem, der ligger efter.
Mit spørgsmål går alene på, hvorfor man har foretaget denne, går jeg ud fra, meget bevidste skævvridning.
Det er som sagt stadig væk ikke en kritik af, at ældreorganisationer bliver hørt, men en kritik af at interesseorganisationer, som varetager børn og unges interesser, ikke i samme grad har regeringens bevågenhed.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Det, hr. Ole Sohn lægger op til i sit spørgsmål mere end i sin begrundelse nu, er, hvorfor f.eks. ikke f.eks. spørge - hr. Ole Sohn nævner Gymnasieelevernes Landsorganisation?
Jo, men altså bortset fra at nogle gymnasieelever modtager lidt SU, så er de jo ikke de store modtagere af overførselsindkomster.
Derfor må man da sige, at hvis man skal kigge på velfærdssystemets indretning i fremtiden herunder i særlig grad på, hvordan vi håndterer den opgave, at der bliver flere og flere ældre i forhold til antallet af erhvervsaktive, så er det altså relevant i særlig grad at høre de erhvervsaktives organisationer.
Det gør vi.
Og de ældres organisationer, og det gør vi.
Der er da ikke noget i vejen for, at Velfærdskommissionen, hvis den vil, også kan høre gymnasieeleverne.
Men så må jeg spørge, hvorfor lige gymnasieeleverne?
Hvorfor ikke handelsskoleeleverne?
Og hvorfor ikke alle mulige andre elever?
Når jeg siger det, er det, fordi hr. Ole Sohn specielt nævner Gymnasieelevernes Landsorganisation.
Der er i øvrigt også mange andre end Gymnasieelevernes Landsorganisation.
Det er jo meget interessant, at hr. Ole Sohn netop nævner Gymnasieelevernes Landsorganisation.
Det tror jeg, de vil blive meget kede af i DGS, Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, som vistnok forestiller sig at være den dominerende organisation på området.
Det viser jo bare, hvilket skråplan vi nemt kommer ud på.
Det bliver jo en kolossalt omfattende liste, man så skal til at høre.
Den er så omfattende, at selv hr. Ole Sohn kører galt i det.
Ole Sohn (SF), 2003-10-22:
Med spørgsmålet her har vi forsøgt at sætte fokus på, hvori problemet ligger.
Jeg er udmærket klar over, at der i en række af FTF's organisationer er faglige organisationer, som arbejder med børn og unge på nøjagtig samme måde, som der i FTF og i LO og for den sags skyld også i arbejdsgiverorganisationerne er organisationer, som varetager ældres interesser.
Så på den måde der kan man sige, at kredsen inden for Det Økonomiske Råd i sig selv dækker alle.
Der er nogle ældreorganisationer, som har nogle særlige interesser, og de skal imødekommes, det er jeg fuldstændig enig i.
Men omvendt er der altså også organisationer, som netop varetager børn og unges interesser, som med mindst lige så stor seriøsitet burde have været inde i regeringens høringsfase, før kommissionen fremlægger sine forslag.
»Vil statsministeren tage initiativ til en ændring af kommissoriet for Velfærdskommissionen, så organisationer som Forældre og Samfund, Gymnasieelevernes Landsorganisation, Danske Studerendes Fællesråd, BUPL, LO Ungdom og Dansk Ungdoms Fællesråd også skal høres før afgivelsen af den endelige betænkning?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Nu ved jeg jo godt, at hr. Ole Sohn kommer ind på det spørgsmål også i sit næste spørgsmål, og der vil jeg komme tilbage til det her.
Men lad os nu f.eks. tage det, som hr. Ole Sohn rejser her, at man også bør lytte til dem, der repræsenterer f.eks. hele børnepasningsområdet.
Det bliver der jo også, for BUPL, som organiserer medarbejderne på det område, i hvert fald en stor del af dem, er jo repræsenteret gennem FTF, som er med i den høring, der skal finde sted, når kommissionen afleverer sine rapporter.
Så jeg må sige til hr. Ole Sohn, at der ikke er noget at komme efter.
Det er virkelig dækket hele vejen rundt.
Og jeg kan altså ikke se rettere, end at de erhvervsaktive altså er bedst repræsenteret ved de erhvervsaktives egne organisationer både på lønmodtager- og arbejdsgiversiden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Sohn (SF), 2003-10-22:
Nu sagde jeg faktisk også, at jeg finder det helt rigtigt, at man spørger ældreorganisationer og invalideorganisationer, forud for at man præsenterer sine resultater.
Jeg vil også godt anholde bredden i selve kommissionen.
Der er rigelig overvægt af cand.polit.'er; der er ikke mange humanister eller andre, der har en bredere tilgang til velfærdsdebatten.
På den måde er kommissionen i sig selv meget snæver.
Men det har jeg ikke stillet spørgsmål om, så det skal jeg undlade at diskutere her.
Men statsministeren svarer jo ikke på spørgsmålet om fremtidens erhvervsaktive, studerende og organisationer, der varetager børn og unges interesser, som jo er mindst lige så vigtige for velfærdssamfundets fremtid som ældreorganisationerne.
Min kritik går ikke på, at ældreorganisationerne er der, min kritik går på, at der er en skævvridning i den måde, kommissionen kommer til at vægte sit arbejde på, og det gør også, at man ligesom kan fornemme, hvor regeringen mener, at der skal foretages ændringer, og det er alene på ældreområdet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Det er jeg slet ikke enig med hr. Ole Sohn i.
Velfærdskommissionen er sammensat af sagkyndige, som repræsenterer meget brede synsvinkler i det danske samfund, og den skal arbejde uafhængigt af regeringen, uafhængigt af organisationsinteresser.
Men når den fremlægger sine ting, synes vi, det er vigtigt, at alle parter har mulighed for at blive hørt, og jeg kan ikke finde nogen bedre måde at repræsentere såvel nutidens erhvervsaktive som fremtidens erhvervsaktive end netop ved at tage de organisationer, der organiserer de erhvervsaktive både på fagforeningssiden og på arbejdsgiversiden.
Det tror jeg da, at hr. Ole Sohn må give mig ret i, at det er her, ekspertisen findes til at kunne udtale sig på de erhvervsaktives vegne.
Men vi synes ikke, det er nok.
Vi synes altså også, at de ældre skal være repræsenteret, når kommissionen skal præsentere sin rapport.
Jeg kan altså ikke se, at der er noget at komme efter,
og jeg kan ikke forstå, hvorfor hr. Ole Sohn er så skeptisk over for, at organisationerne på den måde får mulighed for for at ytre sig.
Det er jo virkelig en bred kreds, der får lejlighed til at komme til orde.
Ole Sohn (SF), 2003-10-22:
Det ville være helt naturligt.
Kritikken går på, at man - ud over de organisationer, som er i Det Økonomiske Råd - alene fokuserer på organisationer, som varetager ældres interesser, hvorimod man ikke tager højde for, at der faktisk også er organisationer, der varetager interesserne for fremtidens erhvervsaktive og for øvrigt også fremtidens ældre.
Det er deri, jeg mener, at der kommer til at være en skævhed i kommissionens arbejde, som gør, at man alene kommer til at fokusere på ældreområdet.
Det finder jeg på forhånd giver Velfærdskommissionen en skæv vægtning af arbejdet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Hr. Ole Sohn giver en forkert fremstilling af forholdene
omkring Velfærdskommissionen.
Velfærdskommissionen skal kigge på, hvordan vi sikrer finansieringen af velfærd i fremtiden, og det er selvfølgelig noget, der både har betydning for fremtidens ældre og for dem, der er fremtidens erhvervsaktive.
Derfor har vi tilrettelagt en proces, som betyder, at begge parter bliver hørt.
Kommissionen arbejder uafhængigt, men inden den kommer med sine betænkninger, skal den lægge dem frem i et forum, hvor alle disse interesser er repræsenteret.
Der har vi taget udgangspunkt i den model, der kendes fra Det Økonomiske Råd, hvor en række organisationer, der repræsenterer de erhvervsaktive, er til stede, både på arbejdsgiverside og på lønmodtagerside, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer og mange andre.
Så har vi sagt, at i tilføjelse til det bør organisationer, der repræsenterer de ældre plus invalideorganisationerne, også have mulighed for at blive hørt, for det er jo set sådan hovedmodtagerne af en række
velfærdsydelser
Den måde har vi gjort det på, så vi udelukker ikke nogen.
Vi sikrer, at både de erhvervsaktive og de ældre bliver hørt.
Ole Sohn (SF), 2003-10-22:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der de seneste mange år har været store, også nødvendige diskussioner om, hvordan vi finansierer fremtidens velfærdssamfund i lyset af, at demografien indebærer, at der vil være flere ældre uden for den erhvervsaktive alder og færre i den erhvervsaktive alder.
for, at regeringen har nedsat en velfærdskommission, hvor man alene ønsker at drøfte fremtidens finansiering og velfærdssystemet i det hele taget med én speciel gruppe, altså de ældre.
Derimod er der tilsyneladende ikke fokuseret på, at de, der i fremtiden skal finansiere velfærdssamfundet, bliver taget med på råd.
Det synes jeg er et problem.
Jeg synes også, det er et problem, at man derved kommer til at give Velfærdskommissionen en skæv vinkel i arbejdet ved alene på fokusere på ældreområdet, hvorimod fokus i lige så høj grad og med lige så stor vægt burde rettes mod, hvordan vi sikrer, at fremtidens råstof også kan agere i fremtidens velfærdssamfund.
»Kan statsministeren forklare, hvorfor listen over organisationer, som Velfærdskommissionen »før afgivelsen af sin endelige betænkning skal fremlægge og diskutere denne med«, og som omfatter Ældre Sagen, Ældremobiliseringen og De Samvirkende Invalideorganisationer, ikke omfatter en eneste organisation, der repræsenterer børn, unge eller forældre?«
Mette Frederiksen (S), 2003-10-22:
Jeg synes, der er et primært problem i den måde, fru Louise Frevert diskuterer ophavsretten på, og det er, at de beløb, vi diskuterer, omtales som sådan noget lidt sekundært for kunstnerne.
Jeg vil gerne sige til fru Louise Frevert, at ophavsretten jo for mange kunstnere er en vital del af deres lønindkomst; det er det, de lever af.
Det er jo ikke et spørgsmål om en ekstra flaske rødvin for kunstnerne.
Det er ikke let at være kunstner, det har det aldrig været, og det er det stadig væk ikke, og derfor er ophavsretten sammen med andre kulturelle tiltag en del af det livsgrundlag, mange kunstnere lever af.
Derfor synes jeg personligt, det er for billigt og det er for let, at Dansk Folkeparti siger om de mennesker, der selvfølgelig har behov for en indtægt for at kunne komme fra i dag til i morgen: Nu stemmer vi for en lov, og så må vi se, hvordan den virker om 2 år, og hvis ikke den virker, kan det være, den skal laves om.
Det er jo menneskers livsgrundlag, deres lønindtægt, vi taler om, og derfor tror jeg sådan set, det ville klæde alle parter i den her diskussion måske at tage diskussionen lidt mere alvorligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Nu bliver hr. Villy Søvndal jo ved med at stille nye spørgsmål.
Lad mig først takke for, at hr. Villy Søvndal anerkender, at i denne første sag, vi har talt om her, er offentlighedslovens regler overholdt, fordi der er svaret inden for 10-dages-fristen og givet en begrundelse for, hvorfor man er nødt til at bruge længere tid på at finde materiale frem.
Det er, fordi materialet var meget omfattende.
Så spørger hr. Villy Søvndal, om jeg synes, det er tilfredsstillende, at der så går så lang tid.
Der må jeg bare sige til hr. Villy Søvndal, at jeg intet som helst grundlag har for at tilsidesætte den sagsbehandling, der har fundet sted i Statsministeriet.
Det, jeg har fået oplyst, er, at det er et meget omfattende materiale, og der må hr. Villy Søvndal altså have forståelse for, at det kan tage nogen tid.
Og materialet er blevet udleveret, lige så snart den sagsbehandling har været afsluttet.
Det leder mig også frem til at prøve at svare på det andet spørgsmål, som hr. Villy Søvndal stiller, for der er også søgt aktindsigt mere bredt i forskelligt materiale.
Der kan jeg sige til hr. Villy Søvndal, at der er tale om et meget voldsomt omfattende materiale.
Og der bliver hr. Villy Søvndal altså nødt til at anerkende, at det tager noget tid at gennemføre det.
Men jeg regner i øvrigt med, at den sag kan der blive truffet afgørelse i inden for nogle ganske få dage.