Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Men selve beslutningsforslaget bliver jeg nødt til at afvise, ikke fordi jeg finder det irrelevant, men fordi jeg mener, at forslagets grundtanke allerede er indeholdt i den gældende lovgivning og i de netop igangsatte initiativer.
Ifølge folkeskolelovens formålsparagraf skal folkeskolen forberede til deltagelse, medansvar og rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre.
Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.
Den opgave tager skolen på sig allerede i dag og vil gøre det i fremtiden.
Under den smukke tekst ligger der jo netop et krav om, hvad skolens overordnede udgangspunkt skal være, nemlig i samarbejde med forældrene at forberede eleverne på at deltage i vores samfund med frihed og folkestyre.
Demokrati, ligestilling, respekt og ansvar er således nogle af de grundlæggende elementer, der afspejler folkeskolens virke, og som indgår i lærernes pædagogiske overvejelser og valg af indhold, aktiviteter og arbejdsmetoder.
Alt det hører til grundstenene i folkeskolens undervisning.
Nu er vi heldigvis ikke ens.
Vi ved, at drenge og piger har stærke og svage sider, som traditionelt opfattes som kønsbestemte.
Vi ved, at disse kønsforskelle optræder mere udtalt senere i uddannelsesforløbet.
Det er der ikke nødvendigvis noget galt i, men det er vigtigt at sikre, at der ikke optræder barrierer, som hindrer piger og drenge i at udnytte deres ressourcer eller i at foretage et uddannelsesvalg, der passer til deres evner og ønsker.
PISA-undersøgelserne viser, at drenge klarer sig bedre i matematik og naturfag end piger, men meget tyder på, at folkeskolens undervisningsform generelt passer pigerne bedst.
I uddannelses-, erhvervs- og arbejdsmarkedsorienteringen kan der udvikles redskaber og metoder, der fremmer lysten til at overveje et utraditionelt valg.
Det er derfor vigtigt, at der i videst muligt omfang er rollemodeller, der kan vise vejen inden for et område, som for de fleste er ukendt land.
I regeringens handlingsplan for at nedbryde kønsbestemte barrierer til uddannelse blandt mænd og kvinder med anden etnisk baggrund end dansk har ministeriet forpligtet sig til at iværksætte en række initiativer.
Her vil jeg bl.a. nævne undervisningsmateriale til skoler om kønsroller, etnicitet og ligestilling.
Lærerne skal støttes i deres arbejde med at inddrage både etnicitet og køn i deres arbejde.
I den forbindelse skal der udarbejdes undervisningsmateriale til brug for skolers undervisning om kønsroller og ligestilling.
I den forbindelse er det en glæde at konstatere, at de seneste opgørelser viser, at en langt større del af pigerne blandt andengenerationsindvandrere nu får en uddannelse målt i forhold til kvinderne blandt førstegenerationsindvandrere.
Blandt de øvrige initiativer i handlingsplanen indgår også en demokrativejledning, som kan medvirke til at styrke undervisningen i demokratiske værdier i grundskolen og i ungdomsuddannelserne, og netop i de demokratiske værdier indgår ligestilling, dialog, tolerance samt ånds- og ytringsfrihed, ikke at forglemme i disse dage.
I samme handlingsplan iværksættes også projekt om køn, etnicitet og vejledning.
Kønsaspektet skal også indgå som en integreret del af vejlederuddannelsen.
Endvidere er der ydet støtte til et digitaliseret undervisningsmateriale til elever i grundskolen, som omhandler det nye kvindeliv i Danmark.
Køn og kønsforskelle er ikke nævnt direkte som temaer i mål- og læseplaner i alle folkeskolens fag og emner, men i en række fag indgår ligestilling og kønsrelaterede aspekter.
Lad mig bare nævne dansk, historie, samfundsfag og idræt.
Derudover indgår emnerne i to af de obligatoriske emner, nemlig sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab samt uddannelses-, erhvervs- og arbejdsmarkedsorientering.
Af regeringens debatoplæg til Globaliseringsrådet fremgår det, at der under initiativer til styrket faglighed inden for de grundlæggende fagområder skal ske en styrkelse af de kulturbærende fag.
I den forbindelse har jeg netop nedsat tre udvalg om kristendomskundskab, historie og samfundsfag.
Udvalgene skal udarbejde anbefalinger til, hvordan disse fag kan styrkes.
Som grundlag skal udvalgene vurdere de nuværende faglige beskrivelser.
Derfor kan regeringen ikke tilslutte sig et forslag, som pålægger regeringen at nedsætte paralleludvalg, som skal komme med forslag til ændringer i læreplaner for folkeskolens obligatoriske fag, men jeg skal da gerne viderebringe forslagsstillernes bemærkninger til udvalgene til drøftelse og til inspiration for deres videre arbejde.
Jeg håber, at jeg hermed har taget positivt imod beslutningsforslaget, beskrevet, hvor meget vi er i gang med, og gjort det troværdigt, at vi arbejder på sagen i den samme ånd, som forslagsstillerne ønsker.
Jeg vil gerne sige tak for den brede tilslutning.
Fru Majbrit Berlau har jo fuldstændig ret.
Det her handler om udlicitering – ikke om, at nogen skal tvinges, men om, at der skal være neutralitet, når man vælger mellem selv at ville levere en ydelse eller købe den ude i byen.
Den ordning foreslår vi skal fortsætte, og at den bliver udvidet til institutioner, som har med aktivering at gøre.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning