runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2003-01-07:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at vi har muligheden for også at invitere eksperter.
Men vi stod lige foran en juleferie med ting, der skulle hastes igennem, og lige præcis den sag her er ikke noget, der skal hastes igennem.
Det skal laves rigtigt, det skal gennemarbejdes, vi skal i dybden, det skal laves seriøst, og ikke i en politisk håndevending, fordi der måske er nogle, der skal have sat deres aftryk på det, inden det er for sent.
Jeg er nødt til at sige: Jeg undrer mig over - og det er virkelig en undren - at den tidligere justitsminister og den tidligere regering med Socialdemokratiet i spidsen ikke selv fik lavet en national handlingsplan.
Hvordan kan det være, at det hele lige pludselig haster så meget? Man har haft
lang tid under den tidligere regering til at kunne lave en national handlingsplan.
Sandy Brinck (S), 2003-01-07:
Det skal det altid, men det skal det i særdeleshed, når vi taler om det her emne.
Derfor vil jeg også godt bede Venstres ordfører om så at pege på nogle punkter i det her beslutningsforslag, som Venstre ikke synes er seriøse.
Jeg har spurgt en gang før i dag: Hvad er det for nogle punkter, som Venstre er usikker på? Som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, har vi faktisk bestræbt os på hele vejen at prøve at få at vide, hvor det er, regeringspartierne ikke bryder sig om det, der står, for så var vi sådan set villige til at pille det ud. Derfor må jeg gentage spørgsmålet: Hvad er det, der er useriøst her?
Irene Simonsen (V), 2003-01-07:
Mig bekendt, sådan som jeg har fulgt proceduren her, er vi vist i gang med at behandle ændringsforslaget.
Men jeg vil også sige, at der er flere ting i den måde, B 7 har beskrevet det på - hvilket vi også har gjort opmærksom på undervejs i udvalgsarbejdet - hvor vi siger, at det er vi usikre på.
Vi har også hørt eksperter i udvalget, og jeg har talt med nogle uden for udvalgsarbejdet, og de har sagt, at det var de i tvivl om.
Når vi er i tvivl, skal vi da ikke bare haste noget igennem.
Det er jo netop her, vi skal lave det ordentligt, og der er det jo, at jeg ikke forstår, at fru Sandy Brinck har så travlt med det her forslag. Hvorfor det lige absolut skal være nu, kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
Sandy Brinck (S), 2003-01-07:
Nu er det jo mig, der stiller spørgsmålene, men jeg vil godt svare, for det gjorde jeg faktisk i mit ordførerindlæg. Jeg synes, det havde været utrolig flot, om dette Folketing - 179 medlemmer - bredt havde sagt til regeringen: Det er disse punkter, vi synes er væsentlige, når vi taler om seksuelt misbrug af børn.
Det er dem, vi gerne vil have regeringen kommer med.
Det kunne have været en anden måde at gøre det på, end at vi nu skal sidde og vente på en justitsminister og så begynde at diskutere den anden vej.
Når fru Irene Simonsen siger, at Venstre har gjort rede for, hvad det er for punkter, man er usikker på, og at eksperter også kunne være usikre på dem, må jeg bare sige, at det har jeg ikke hørt under udvalgsarbejdet.
Derfor vil det være så dejlig nemt for fru Irene Simonsen, nu når jeg spørger for tredje gang, at komme op og sige hvilke punkter.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Jeg kan sige til hr. Thomas Adelskov, at regeringen ikke har den type planer, som hr. Thomas Adelskov omtaler.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-08:
I forhold til det med de østeuropæiske arbejdere: Sagen er jo, at hvis der i dag eksempelvis er et ønske fra en virksomhed om at få nogle polakker til Danmark for at arbejde, så går man til det lokale arbejdsmarkedsråd og får vurderet, om der i Danmark findes den arbejdskraft, man efterspørger.
Findes den, så får man ikke lov til at tage eksempelvis polske bærplukkere til Fyn i sommerhalvåret.
Findes den ikke, så får man lov.
Det betyder jo, at vi fra dansk side kan regulere det.
Der, hvor vi ikke har behov, fordi vi har danske arbejdere, behøver vi ikke at belaste de danske arbejdere med, at de måske bliver presset ud af arbejdsmarkedet af nogle løntrykkere, der kommer udefra.
Så derfor har det jo meget med sagen at gøre, når man pr. 1. maj 2004 siger, at Polen så i givet fald eksempelvis skal være medlem af EU.
Så giver man dem ret til af egen drift at søge arbejde, uanset hvad et arbejdsmarkedsråd i Danmark så måtte mene om det.
Så siger hr. Dam Kristensen: Jamen kan det ikke bare løses af, at eksklusivaftaler fortsat består?
Nej, det, vi har sagt, er, at eksklusivaftaler kan være et element til, at fagbevægelsen kan fastholde en tvang, som vi i bund og grund er imod, men som dog, hvis vi står over for en massiv indvandring af arbejdskraft, kan være nødvendig at måtte leve med for dog at gøre det lidt mindre slemt.
Og så har vi sagt til regeringen: Skal vi derfor ende med at støtte det lovforslag, der bliver fremsat i morgen, så kræver
det, at vi på anden vis har sikkerhed for, at det, der sker fra Østeuropa, ikke kommer til at gå ud over den danske lønmodtager og virkelig bliver til gene.
Det må vi så se, hvor langt vi kan komme med, og hvor meget regeringen vil give sig på det område.
Men eksklusivaftalerne er under alle omstændigheder kun et lille bitte redskab.
Til hr. Lars Barfoed skal jeg bare sige: Jeg brugte faktisk ikke de der betegnelser demokrati, fred og menneskerettigheder.
Men det der med demokrati og menneskerettigheder havde jeg sådan set ikke med.
Jeg er enig i, at det, at man taler sammen, at man sidder omkring et bord, mindsker risikoen for krig, men jeg mener altså ikke, at de lande, der måtte afvise et EU-medlemskab ved folkeafstemning, skal vi drage i krig mod.
Jeg tror fortsat, at de vil gå i retning af bedre forhold for deres befolkninger og mere fred og stabilitet, roligere forhold end det, vi har set tidligere - og gudskelov for det - uanset om de bliver medlemmer af EU eller ej.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-08:
Jeg må sige, at jeg ikke synes, hr. Kristian Thulesen Dahl gør EU-modstanden en tjeneste, når han blander spørgsmålet om arbejdskraften i Danmark sammen med spørgsmålet om udvidelsen, for de to ting har intet med hinanden at gøre.
Uanset om f.eks. Polen bliver optaget i EU eller ej - og det må Polen jo afgøre - vil det være sådan, at der vil være en stigende bevægelighed af arbejdskraften i Europa.
Det er allerede i dag sådan, at der f.eks. kan komme høstarbejdere til Danmark.
Det vil der også være, uanset om Polen bliver optaget i EU eller ej.
Det har ikke noget som helst med det spørgsmål at gøre.
Det, det handler om, er at sikre, at de danske overenskomster kan overholdes, og at der ikke kommer illegal arbejdskraft ind, og det skal sikres, uanset om udvidelsen gennemføres eller ej.
Derfor vil jeg bare opfordre Dansk Folkeparti til at lade være med at bruge det argument i debatten om udvidelsen, for det gør det næsten ubærligt at være unionsmodstander, hvis det skal foregå på den måde.
Lars Barfoed (KF), 2003-01-08:
Jeg kan forstå, hr. Kristian Thulesen Dahl synes, at det var sådan lige vel store ord, når man i forbindelse med udvidelsen havde talt om demokrati, fred, menneskerettigheder. Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, fordi jeg tror, det lidt er mangel på historiefornemmelse, der her gør sig gældende, om hr. Kristian Thulesen Dahl ikke kan bekræfte, at det faktisk først var, efter at lande som Grækenland og Portugal blev medlemmer, at det nu hedder Den Europæiske Union, og at demokratiet og respekten for menneskerettigheder i de lande stabiliserede sig.
Har hr. Kristian Thuelsen Dahl glemt, at lige uden for EU's grænser har der indtil for nylig været krig - jeg tænker på Balkan - og at netop landenes medlemskab af EU bidrager til fred, fordi det er umuligt at forestille sig krig mellem lande i EU?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-08:
Jamen det var da godt, at vi lige fik hr. Kristian Thulesen Dahls bekræftelse af, hvad jeg også lagde mærke til under hans tale.
Han nævnte ikke demokrati og menneskerettigheder med et eneste ord.
Det interesserer faktisk ikke
Dansk Folkeparti ret meget, har man indtryk af.
Men det var i øvrigt, synes jeg, en fantastisk tale, fordi det jo med meget stor elegance lykkedes hr. Kristian Thulesen Dahl at sige en hel masse om formandskabet uden at rose regeringen med et eneste ord.
Jeg synes, det er interessant, at regeringens parlamentariske grundlag ikke har nogen som helst ros tilovers for regeringen.
Der var en anerkendelse af en professionel indsats.
Der var en anerkendelse af, at slipsene var blevet skiftet ud, men der var en bekymring for, at arbejdskraftens fri bevægelighed ville blive et problem, der var en bekymring for de danske velfærdsordninger. Der var kun ét eneste punkt, hvor der var ros til den danske regering, og det var i forbindelse med, at statsministeren i sin nytårstale havde udskudt opgøret med forbeholdene.
Det var det eneste sted, hvor der var ros, og man kunne jo spørge sig selv, om det var sådan, at Dansk Folkeparti havde stillet som betingelse for at støtte regeringen og ellers holde sig i ro i det her halve år, at man så også fik lovning på, at der kom ikke noget opgør med forbeholdene.
Henrik Dam Kristensen (S), 2003-01-08:
Jo, det er fuldstændig korrekt, som hr. Jann Sjursen siger, at det kun er 2 år siden, vi stemte om euroforbeholdet
Men jeg synes, der er et eller andet mærkeligt ved den måde, hr. Jann Sjursen argumenterer på.
Der kommer jo en klar erkendelse her fra talerstolen af, at forsvarsforbeholdet bør vi diskutere.
Jeg forstår oven i købet, at Kristeligt Folkeparti kommer med et beslutningsforslag om det. Det må jo være, fordi der er sket noget, som har gjort, at nu har Kristeligt Folkeparti et andet synspunkt på netop dette område, og jeg mener, at de samme argumenter kan bruges på de øvrige området.
Man kan sige, at vi argumentationsmæssigt kan have forskellige indgangsvinkler til det, men det er jo faktisk den samme argumentation, hr. Jann Sjursen bruger, som jeg også benytter mig af.
Hr. Jann Sjursen vælger så kun at tage ét af punkterne, mens jeg mener, det er et problem i alle punkterne.
Det Konservative Folkeparti har jo gentagne gange klart, både på ministerplan og på ordførerplan, givet udtryk for, at også De Konservative finder dem værende hæmmende.
Hvad er det så, Venstre gør?
De siger på den ene side, at nej, vi kan godt se, at forbeholdene ikke er gode, vi ønsker at komme af med dem, men på den anden side, nej, vi tør ikke tage den fulde konsekvens af det synspunkt.
Det, jeg bare vil sige til fru Charlotte Antonsen, er, at vi har en periode foran os, som vil komme til at gå ret tjept, tror jeg.
Min bedste vurdering er, at konventet omkring sommer afleverer et stykke papir, et forfatningstraktatudkast, til regeringerne, og jeg tror, vi meget nemt kan komme i den situation, at der vil blive afholdt en regeringskonference i anden halvdel af 2003.
Der er det så, jeg stiller spørgsmålet, og jeg glæder mig til at få svaret fra statsministeren, nemlig præcis hvordan tror statsministeren, at han på lige denne regeringskonference kan sikre Danmarks interesser på de områder, vi har forbehold på? Hvis man skal respektere forbeholdene, så kan man vel ikke gå aktivt ind i debatten omkring dem, så kan man ikke præge den, for det har man jo hverken lod eller del i.
Jeg forstod, at hr. Kristian Thulesen Dahl var bekymret også i forhold til danske indvandrere og deres jobmuligheder.
ja, så er der en bedre beskyttelse af danske lønmodtagere.
Så det er jo sådan set i Dansk Folkepartis egne hænder at sikre de forhold.
Charlotte Antonsen (V), 2003-01-08:
Jeg har det nu ikke så skidt med, der ikke var så meget ros
til regeringen fra et EU-modstanderparti.
Nu er det jo en EU-debat, vi har i dag, og det er jo velkendt, at vi har EU-modstanderpartier på begge fløje, og at vi til gengæld så kører en EU-politik, der rækker over midten; det har vi faktisk tænkt os at fortsætte med.
Men når hr. Thulesen Dahl baserer hele sin skræmmekampagne om, at der nu vælter polske arbejdere ind over grænserne, på en undersøgelse fra Ugebrevet A4, vil hr. Thulesen Dahl så ikke komme herop og forklare, hvad det er for en undersøgelse, der er tale om.
Er det ikke rigtigt, at der er tale om en polsk meningsmåling, hvor man har været ude og spørge nogle polakker på gaden, om de måske kunne overveje at flytte til Danmark, hvis de fik en stor bil og et fedt job?
Og kunne man ikke forestille sig, hvis en tilsvarende undersøgelse blev foretaget under danske strøg, og man gik ud og spurgte: Kunne du overveje at rejse til USA og få en stor bil og et fedt job, at mange danskere så kunne sige: Jo, det kunne jeg da godt overveje?
Men det er jo naturligvis ikke det samme, som at man så vælger at flytte fra sit land og bosætte sig i et andet land. Det er og bliver en skræmmekampagne.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-08:
Jo, men det er jo noget vrøvl, når hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at man presser danske arbejdere ud af arbejdsmarkedet, når hr. Kristian Thulesen Dahl selv heroppefra står og siger, at landbruget mangler arbejdskraft
Vil hr. Kristian Thulesen Dahl ikke godt bekræfte, at den arbejdskraft, der bliver ansat i landbruget, skal have ordentlige arbejdsvilkår, den skal have ordentlige betalingsvilkår, lønvilkår, og den skal betale ordinær dansk skat.
Dermed er den med til at finansiere de danske velfærdsordninger inklusive min folkepension og også hr. Kristian Thulesen Dahls, når han når den alder.
Det vil sige, at de, der bliver beskæftiget i Danmark og betaler dansk skat, jo er med til at holde vores velfærdsordninger i gang.
De er jo med til at understøtte dem.
Vi har da ikke råd til at have ubesatte arbejdspladser stående i Danmark.
Vi har en produktion, der venter på at blive udført.
Det er da kun godt, at vi kan dække den med arbejdskraft udefra.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-08:
Jeg skal først bekræfte over for fru Elisabeth Arnold, at jeg gav den ros til statsministeren, at jeg synes, at han i sin nytårstale var meget klar og meget ...
ja, jeg synes i virkeligheden, det var godt gået, det må jeg sige.
Der var også et par andre punkter, jeg roste statsministeren for i forbindelse med hans nytårstale.
Der ligger såmænd ingen aftaler af den grund om noget som helst, men jeg synes faktisk, de var gode.
Og dem roste jeg så.
Så vil jeg sige til fru Charlotte Antonsen, at jeg bestemt ikke bygger hele opfattelsen af, at der kommer østeuropæere i meget massivt omfang til Danmark og søger lykken, hvad man jo ikke kan bebrejde dem at de gør, når de får muligheden, på en undersøgelse fra Ugebrevet A4.
Den bruger jeg bare som endnu et element, der viser, at der nok er noget om snakken.
Men hvis man kan tage fra Polen til Danmark og tjene måske 10 eller måske endda i nogle situationer 15-20 gange så meget som det, man ellers har mulighed for, og man er i et land, hvor arbejdsløsheden måske stiger til op mod 20 pct., hvor man på kort sigt oplever stigende arbejdsløshed, fordi man skal tilpasse sig til EU-medlemskabet, og så får mulighed for at flytte sig aktivt, søge arbejde i et andet land - og vi taler altså om et arbejdsomt folk, vi taler jo ikke om nogen, der er dovne og ugidelige og ikke vil gøre en indsats, det ved danske arbejdsgivere jo også godt, det ved man også i landbruget, hvor man har behov for arbejdskraft osv. - hvorfor i alverden skulle de så ikke flytte sig?
Hvorfor skulle de ikke prøve lykken?
Selvfølgelig vil de da gøre det.
Så tillader vi os at rejse spørgsmålet: Hvad vil det så betyde i forhold til det danske arbejdsmarked, altså de arbejdere, som har det svært på det danske arbejdsmarked?
Hvorfor er der ikke nogen, der bekymrer sig om dem?
Jo, det gør vi så.
Hvad sker der med dem?
Hvad er det for et pres, vi etablerer på de danske velfærdsordninger?
Det bliver vi da nødt til at få belyst.
Det er blevet afvist tidligere af S-R-regeringen, da vi forlangte det dengang, og så også af den nye regering, da vi forlangte det i løbet af det sidste år, indtil kort før jul, hvor der så blev nedsat et udvalg, der nu skal se på de her ting.
Det er vi meget tilfredse med.
Vi er spændte på det resultat, der kommer.
Og så lige til hr. Keld Albrechtsen
: Det er altså forkert, hvad hr. Keld Albrechtsen siger.
Der er jo en grund til, at f.eks. Tyskland vælger at have en 7-årig overgangsperiode.
Det er selvfølgelig, fordi de ønsker at gardere sig imod den her arbejdskraft, der ellers ville komme til Tyskland i de første 7 år efter 1. maj 2004.
Lars Barfoed (KF), 2003-01-08:
Jeg skal starte med at beklage, at jeg åbenbart har fortolket hr. Kristian Thulesen Dahls bemærkninger for vidtgående derhen, at hr. Kristian Thulesen Dahl også sådan skulle have lagt afstand til, at man brugte ord som demokrati og menneskerettigheder i forbindelse med udvidelsen.
Jeg håber, jeg kan tage det som udtryk for, at hr. Kristian Thulesen Dahl i det mindste så mener, at det på en eller anden måde stabiliserer demokratiet og menneskerettighederne i Europa, at vi har fået udvidelsen igennem.
Og det glæder mig, hvis det er tilfældet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2003-01-08:
Da Danmark i begyndelsen af 1970'erne traf beslutning om, at vi skulle være medlem af det daværende fællesskab, Fællesmarkedet, var et af modstanderargumenterne, at så ville det danske arbejdsmarked blive overrendt af italienske lønmodtagere.
Senere, hvor vi udvidede med Spanien, Portugal og Grækenland, kom det samme argument i marken.
Ingen af delene er sket.
Og nu står vi så igen over for en udvidelse, og så får vi igen de samme argumenter.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Der er jo ikke nogen, der kan komme her og nyde fordel af danske forhold.
Jeg tænker på arbejdsløshedsunderstøttelse og andre sociale ordninger.
Det er jo ikke sådan, når vi har udvidet, at der er polakker, der bare kan flytte herop og, havde
Der er nogle klare regler for, at man skal kunne finde et arbejde.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan vi ikke få et klart svar på, om Dansk Folkeparti vil være med til at sikre de værn, vi så i øvrigt har bl.a. med eksklusivaftaler?
Det fik vi ikke noget svar på i første omgang.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-08:
Jeg vil også gerne lige forfølge sporet lidt om det med arbejdskraftens frie bevægelighed, som er noget, der optager Dansk Folkeparti meget.
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, måske lidt uforsigtigt, at landbruget har behov for arbejdskraft.
Det ved vi jo, det hører vi om ustandselig; landbruget har behov for arbejdskraft.
Og det vil så bringe velfærdsordningerne under pres, sagde hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jamen det er jo sådan, at hvis man har arbejde på det danske arbejdsmarked, så skal man betale sit kontingent til a-kassen, og man skal betale diverse gebyrordninger, og man er underlagt de regler, der er på det danske arbejdsmarked. Og derfor vil velfærdsordningerne jo ikke komme mere under pres, end de er, hvis vi får fuld beskæftigelse.
Det svarer jo fuldstændig til, når folk, der i øjeblikket ikke har arbejde, kommer ud på arbejdsmarkedet, f.eks. som følge af de store behov, der er i landbruget.
Det vil jo også betyde, at vores velfærdsordninger kommer under pres.
Men argumentet holder jo ikke.
Når der er danske arbejdspladser til rådighed, så vil de personer, der er ansat, betale deres skat og medvirke til at bidrage til velfærdsordningerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-08:
Først til hr. Lars Barfoed: Der skal ikke være nogen tvivl
om, at jeg mener, at udvidelsen er positiv i forhold til sikkerhedspolitisk stabilitet
Jeg sagde også før, at det, at man sidder omkring det samme bord, taler sammen og diskuterer, er med til, at man ikke går i krig mod hinanden og laver ufred på anden vis.
Det, jeg forholdt mig til i mit ordførerindlæg, var, at det altså nærmede sig min grænse, da statsministeren på Venstres landsmøde - lige kort før irerne skulle til folkeafstemning om Nicetraktaten - lavede en direkte sammenknytning mellem afslutningen af Anden Verdenskrig og så det, at irerne skulle stemme om Nicetraktaten.
Der må jeg nok sige, at der synes jeg - og det meldte
jeg klart ud også dengang, sendte en pressemeddelelse ud om det -
Så til hr. Dam Kristensen omkring tidligere udvidelser og den samme angst: Jamen sagen er jo, at da man f.eks. udvidede med Spanien, Portugal og Grækenland, havde
det daværende EF jo i fællesskab en 7-årig overgangsperiode på arbejdskraftens frie bevægelighed.
Man havde jo lige præcis det instrument, som vi nu beder om, at Danmark tager i brug i den nuværende udvidelsessituation, ligesom Tyskland og Østrig har taget.
Dengang var der jo ikke behov for det, kan man sige.
Da var der en gensidig overgangsperiode, som jo lige præcis gjorde, at de pågældende mennesker i de her lande kunne se en velfærdsfremgang, inden de fik ret til at tage arbejde i de andre EF-lande.
Jeg tror da også, at når polakkerne vil kunne se, at der kommer en velstandsstigning i deres land, hvad der forhåbentlig gør, så vil det da mindske motivationen til at søge arbejde andre steder.
Så til både hr. Dam Kristensen og fru Elisabeth Arnold i forhold til det her med velfærdsordningerne, der kom under pres: Jamen sagen er jo, at EF-Domstolen har reguleret, at der er velfærdsordninger, som man får andel i, når man er en del af en vandrende arbejdsskare.
Altså da man ændrede efterlønsordningen i 1998, var der jo også en retssag på vej i forhold til efterlønsordningen, hvor der var tyskere, som mente, at de havde ret til at få andel i efterlønnen.
Så blev den lavet om til en forsikringsordning.
Charlotte Antonsen (V), 2003-01-08:
Nu kommer hr. Thulesen Dahl ind på erfaringerne fra de tidligere optagelser af Grækenland, Spanien og Portugal og omtaler den 7-års overgangsperiode, der var den gang.
Så vil jeg gerne spørge hr. Thulesen Dahl: Er det ikke korrekt, at resultatet af den overgangsordning netop var, at der viste sig ikke at være behov for overgangsordninger?
Man forkortede den med 1 år, fordi der ikke var ret mange, der søgte om arbejdstilladelse.
Det var ellers netop det, man kunne i den 7-årige overgangsperiode.
Der kunne man jo så sige til de pågældende nye lande, at de skulle søge om at få arbejdstilladelse.
Der var stort set ikke nogen, der blev afvist, og der var ganske få arbejdere, der ønskede at forlade deres respektive lande og rejse ind i de nye EU-lande.
Så brug undersøgelserne
rigtigt.
Kan vi ikke godt få et svar på, hvad forskellen er på det, hr. Thulesen Dahl siger i dag, og det, hr. Svend Auken sagde i 1972, da Danmark kom ind i EU.
Da var han jo en af de fremmeste EU-modstandere.
Han stod heroppe og talte om, hvordan vi ville blive invaderet af de fattige, og at det var et stort problem.
Det skete ikke.
Hvad skulle gøre i dag, at det kommer til at ske?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-08:
Hr. Kristian Thulesen Dahl bliver ved med at blande tingene
uhjælpeligt sammen.
Det, der jo er rigtigt i det, hr. Kristian Thulesen Dahl siger, er, at der f.eks. er kommet illegal arbejdskraft ind i Danmark.
Det undergraver danske overenskomster, det er et problem, og det skal vi ikke acceptere.
På det punkt er vi tilsyneladende enige, og jeg håber, at den enighed så også rækker til at sikre, at vi f.eks. bevarer retten til eksklusivaftaler, således at vi også i fremtiden kan have overenskomst.
Det, der bare er det bedrøvelige ved sagen, er, at hr. Kristian Thulesen Dahl så blander den diskussion sammen med diskussionen om Polen og sammen med diskussionen om fuldstændig legal arbejdskraft, der bevæger sig på tværs af grænserne i Europa. Der vil jeg bare opfordre hr. Kristian Thulesen Dahl til at adskille de to spørgsmål, således at vi kan håndtere det, der virkelig betyder noget, nemlig f.eks. at sikre, at vi ikke har illegal arbejdskraft i Danmark, for det er noget frygteligt noget.
Det undergraver velfærdssamfundet.
Det er vi jo enige om, det kunne vi måske endda samarbejde om. Men samarbejdet bliver vanskeligt, når det hele skal pløres sammen med fantastiske skræmmebilleder af, hvad der kan ske, hvis Polen bliver medlem af EU.