runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2006-05-19:
Jeg vil godt sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at jeg synes, at det er utrolig modigt at stå deroppe og anlægge den attitude, der nu anlægges, efter de meget alvorlige sager, hvor der har været alt mulig grund til at kritisere ministeren.
Hvis hr. Per Ørum Jørgensen bare kunne nævne et eksempel, hvor der ikke havde været grund til denne kritik.
Var der ikke grund til kritisere Thulin?
Var der ikke grund til at kritisere Tannis Food?
Var der ikke grund til at kritisere den virksomhed i Nordjylland, som ikke fik kontrol?
Var der ikke grund til at kritisere hindbærskandalen, hvor der var fem, der døde, og tusinde, der var syge?
Er det ikke den kritik, der har gjort, at ministeren er blevet klogere og er kommet til den erkendelse, at man må gøre noget ekstra?
Er det ikke ministeren og regeringen, der har skåret 228 medarbejdere og 112 mio. kr. væk?
Alt det har vi sagt gang på gang, og så siger hr. Per Ørum Jørgensen: I har ikke taget initiativer.
Jo, det har vi.
Ud over det her initiativ, som er vigtigt, så har vi foreslået, at der skulle tilføres 60 mio. kr. ekstra for at genoprette Fødevarestyrelsen, sådan at forbrugerne kunne være sikre på, at de fødevarer, de køber, også er i orden.
Det er da initiativer.
Nu kender jeg godt hr. Per Ørum Jørgensens svar: I vil bare komme af med nogle penge.
Ja, for det er nødvendigt for at løse det her problem.
Og så synes jeg altså, at man skulle lade være med at tackle det på den overfladiske måde, som vi har set her.
Det er vist ikke noget, der klæder nogen som helst her i Folketinget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg er da meget ked af, at hr. Jens Peter Vernersen opfatter min tilgang til det som overfladisk.
Jeg synes nemlig ikke, det er særlig overfladisk, når man kan nævne nogle helt konkrete initiativer.
Hr. Jens Peter Vernersen nævner selv sagerne med Tannis Food og Thulin Kød Engros.
Der vil man iværksætte nogle uafhængige undersøgelser af sagsforløbet i de to sager.
Det er da at tage tingene alvorligt.
Hr. Jens Peter Vernersen siger så: Jamen vi er jo kommet et med initiativ, hvor vi siger, at vi bruger mindst 60 mio. kr. på at løse alle de her problemer.
Her har regeringen så den tilgang, at det måske er klogere lige at undersøge de her ting grundigt, vende hver en sten, så vi får udnyttet ressourcerne rigtigt og med en klar tilkendegivelse af, at hvis der er behov for yderligere ressourcer på området, så er man også klar til at tilføre de ressourcer.
Det er der ikke lagt skjul på fra regeringens side.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-05-19:
Det blev nævnt, at der kommer en undersøgelse.
Det er jo rigtigt, at der skal laves en uafhængig undersøgelse også af fødevarekontrollen.
Der er et kommissorium, som er lagt frem af ministeren, De Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti.
Noget mere slattent kommissorium skal man lede længe efter.
Hvis man kun tager indholdet af det kommissorium, bliver der jo ikke undersøgt noget som helst, og intet kommer frem i lyset.
Det er jo virkeligheden i den her sag.
Jeg synes, at hr. Per Ørum Jørgensen skulle læse det kommissorium ganske nøje og så i øvrigt tilslutte sig de supplerende forslag, vi har til det; så kunne det være, der blev undersøgt noget.
Men hvad angår undersøgelser, er regeringen og Det Konservative Folkeparti og de øvrige partier, der står bag det her, bestemt ikke fremme i skoene.
Elisabeth Geday (RV), 2006-05-19:
Få dage efter at DR's Kontant midt i marts i år afslørede Thulin Kød i at sælge gammelt, ildelugtende kød og blokfrosne rejer med ledningsstumper og plasticrester i, ja, da fik forbrugerne den gode besked, at Thulin Kød lukkede.
Tilsyneladende havde direktøren, Søren Thulin, fortrudt, at han havde udvist tvivlsom forretningsmoral – for nu at sige det lidt pænt – for
direktøren meldte oven i købet sig selv til myndighederne, forlød det.
Man fik jo nærmest et indtryk af, at direktøren frakendte sig selv retten til at drive fødevarevirksomhed.
Men nej, der gik kun kort tid, så forlød det fra den ansvarlige fødevareregion, at direktøren havde indsendt en ansøgning om at få lov til at åbne en ny fødevarevirksomhed, og at man i princippet ingen mulighed havde for at afvise hans ansøgning.
Så et eller andet sted derude er der formodentlig igen en fødevarevirksomhed, som drives af en person, Søren Thulin, som tidligere uden skrupler og i samarbejde med sin svigerfar på den groveste vis har overtrådt fødevarelovgivningen.
Jeg burde måske tro på det bedste i mennesket.
Altså, man har jo lov til at blive et bedre menneske med årene, men i det her tilfælde ville jeg som forbruger have det langt bedre, hvis jeg vidste, at min slagter eller mit lokale pizzeria ikke i fremtiden kan risikere at blive ringet op af en sælger fra det nye firma, som Søren Thulin nu står bag, og få tilbudt et parti billigt kød eller fisk.
Jeg gider simpelt hen ikke høre mere om fund af gammelt, ulækkert, uspiseligt kød, som skrupelløse personer forsøger at sælge til forbrugere, storkøkkener eller restauranter.
Vi må simpelt hen som lovgivere stramme op, så det ikke kan lade sig gøre gentagne gange at overtræde fødevarelovgivningen, uden at det har en konsekvens for retten til at drive virksomhed.
Det er jo ikke nogen ukendt fremgangsmåde.
I dag kan vi jo frakende en taxachauffør hans kørekort og derved hans mulighed for at drive chaufførvirksomhed, hvis han gentagne gange har overtrådt færdselslovgivningen.
Så efter min mening er det bare med at komme i gang, så vi kan få ryddet op i branchen og pillet de allermest brodne kar ud.
Jeg er glad for, at ministeren her fra talerstolen i dag har tilkendegivet, at han har i sinde at fremsætte et lovforslag, som i sit indhold rummer det samme som det beslutningsforslag, oppositionen her har fremsat.
Jeg oplever det sådan, at oppositionens kritik og pres på ministeren har haft en virkning.
Jeg er ikke så optaget af, om det lige er vores beslutningsforslag, som bliver vedtaget.
Jeg er optaget af, at vi får strammet reglerne op, så vi kan være sikre på, at når vi spiser vores pizza, kan vi ikke lige pludselig risikere at bide i en ledningsstump.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-19:
Jeg har kun en enkelt ting på hjerte.
Nu fru Charlotte Dyremose er konservativ ligesom ministeren, kan hun så forklare mig, hvad forskellen er på målsætninger og pejlemærker?
Altså, for mig er en målsætning jo et mål, man sætter sig og forsøger at nå, og et pejlemærke et mærke, man sætter for at pejle efter.
Hvad er forskellen på disse to ting?
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-19:
Jeg vil ønske hr. Kim Mortensen tillykke med ordførerskabet, vi ser frem til samarbejdet.
Af indlægget fremgår det, at vi skal have en massiv udbygning af vedvarende energi.
Socialdemokratiet har foreslået 5.000 MW ekstra vind til havs.
Hvem skal betale for det, og hvad koster det?
Kim Mortensen (S), 2006-05-19:
Jeg tror, det er rigtigt, at vi har meget store ambitioner, for vi synes, det er en nødvendighed for forsyningssikkerheden, for udviklingen af vedvarende energi, at vi har ambitioner i den størrelsesorden.
Vi har også peget på, at der for at komme videre med det her er brug for, at vi investerer penge, og at vi klarer økonomien eksempelvis med det overskud, vi har fra nordsøaktiviteterne.
Så det er vores bud på det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-19:
Men det vil vel på en eller anden måde føre til højere elpriser.
Den enkelte husstand vil vel få en højere elpris ud af en så massiv udbygning af den vedvarende energi, som der lægges op til her.
Kim Mortensen (S), 2006-05-19:
Jeg tror, at vi både i vores eget oplæg og flere gange her har givet udtryk for, at vi ikke deler Venstres synspunkt om, at markedet og kun markedet og markedet alene styrer energiområ det, og det gælder selvfølgelig også for prisberegningerne.
Når vi melder ud med at sige, at vi gerne vil have gennemskuelige og ærlige elpriser, så handler det selvfølgelig også om, at vi får lavet en elprisberegning, som er med til at vise, hvad de faktiske omkostninger er, eksempelvis på de fossile brændstoffer og på el, der kommer derfra.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-05-19:
Jeg må indrømme, at det altid bekymrer mig en lille smule, når Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti går hånd i hånd.
Men i den her sag om anden generation gør vi det måske, fordi vi har en fælles interesse i ikke kun at tænke forsyningssikkerhed, men også at tænke miljø ind.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Kim Mortensen lidt i forlængelse af det, hr. Per Clausen sagde, hvad hr. Kim Mortensens kommentar er til, at f.eks. professor Birgitte Ahring fra DTU meget klart siger, at teknologien slet ikke er den samme.
Vi behøver faktisk ikke første generation for at komme i gang med anden generation.
Det er det ene.
Det andet spørgsmål er: Er det ikke rigtigt, at første generation findes i dag?
Den kan sådan set bare sendes ud på markedet, hvorimod det, der er brug for at bruge midlerne til, er at få anden generation udviklet, så vi kan komme videre ad den vej, som er den rigtige miljømæssige vej.
Kim Mortensen (S), 2006-05-19:
Jo, og derfor understregede jeg også, at vi er meget tilfredse med, at der nu kommer penge til den forskning, der skal til for at udvikle anden generation.
Men som jeg sagde, tror jeg, at det, at vi skaber et marked, f.eks. ved at lytte til EUkravet om, at minimum 2 pct. af brændstoffet skal være biomasse, jo er med til at motivere også dem, der skal producere det, og det udviklingsarbejde, der skal laves.
På den måde tror jeg, at første generation kan være med til at bane vejen og hjælpe andengenerationsteknologien i gang.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-05-19:
Men situationen er jo den, at første generation allerede eksisterer.
Den kan man sådan set bare vælge at distribuere.
Den er der, teknologien er der.
Men vi har jo ikke bare uendelige midler, så spørgsmålet er: Hvis vi har en bestemt pose penge, hvor bør vi så bruge den henne?
Der er bare mit spørgsmål, om hr. Kim Mortensen dog ikke vil være med til at satse pengene, alle sammen, der, hvor vi ikke bare har forsyningssikkerhedsgevinsten, men også miljøgevinsten, i stedet for at satse på noget, der, som hr. Per Clausen også var inde på, om et par år nærmest vil være en forældet teknologi, og som faktisk allerede er udviklet.
På anden generation derimod har vi i Danmark chancen for at blive førende, så skulle vi ikke satse på det sammen?
Kim Mortensen (S), 2006-05-19:
Jeg er igen enig i, at vi skal bruge penge på at udvikle, og vi har også rost initiativet.
Vi kunne godt tænke os, at der kom lidt flere.
Vi havde jo eksempelvis i Energiudvalget besøg fra Tønder, hvor der blev sagt: Det, der er brug for, er, at der bliver stimuleret og skabt et marked, så skal vi nok producere til det danske marked og få afsætning der.
Men det marked er der ikke, og derfor er der kun afsætningsmuligheder i udlandet.
Det er sådan set på den måde, som vi synes at vi på det her område godt kunne være bedre til at udvikle os.
Tina Petersen (DF), 2006-05-19:
Jeg kan ikke lade være med at fortsætte der, hvor jeg egentlig slap, sidste gang vi var i salen med den anden ordfører for Socialdemokratiet.
Jeg hører endnu en gang det her med vindmøller og udbygningen, at Socialdemokraterne ønsker en udvidelse på det her område i forhold til, hvad regeringen og Dansk Folkeparti har lagt frem.
Vil hr. Kim Mortensen være ærlig og forklare, hvor Socialdemokraterne vil hente de penge henne til at udbygge?
Er det hos børnefamilierne, som skal yde endnu en gang, ligesom man så, dengang Socialdemokraterne var i regering og det var hr. Svend Auken, der kørte det her energiområde?
Er det pensionisterne osv.?
Hvem er det, der skal betale?
Kim Mortensen (S), 2006-05-19:
Nu kunne man sådan lidt polemisk sige, at Dansk Folkeparti jo sammen med regeringen i adskillige finanslove har sikret, at kommunerne har rigtig svært ved overhovedet at skaffe penge til både børnefamilier, skoler og ældreområde, og det har sådan set ikke noget at gøre med vores forslag om vedvarende energi.
Det har noget at gøre med den finanspolitik, som Dansk Folkeparti har været med til at understøtte regeringen i, og som gør, at vi mangler penge på alle de her områder.
Ved flere lejligheder har vi peget på den ændring, vi gerne ser i politikken, men det sker nok ikke med det politiske flertal, der er her.
Det, vi peger på, er, at hvis vi skal fremtidssikre dansk energi, er vi nødt til at have nogle større ambitioner eksempelvis for vindenergi.
Og det er vi også nødt til at have muligheden for at investere nogle penge i, for hvis ikke vi investerer nogle penge i det, kommer der heller ikke noget udbytte ud af det.
Det er ikke en opfattelse, vi står alene med i Socialdemokratiet; det er tilsyneladende en opfattelse, der deles i brede dele af dansk erhvervsliv og i landbruget.
Tina Petersen (DF), 2006-05-19:
Jeg kan jo så regne ud, at ordføreren for Socialdemokratiet, hr. Kim Mortensen, mener, at det igen er forbrugerne, der skal betale det.
Jeg synes ikke, det er berettiget at bringe finanslovforhandlingerne og de her nedlæggelser af amter eller kommunerne, der nu skal til at have større opgaver, ind i den her debat.
Kim Mortensen (S), 2006-05-19:
Nej, det er det ikke.
Og det var sådan set ikke mig, der bragte børnefamilierne og de andre områder ind i debatten.
Det var Dansk Folkepartis ordfører selv, der af et stort, varmt hjerte for børnene og de ældre og kommunerne syntes, at de havde for lidt penge.
Og til det siger jeg bare, at det er vi sådan set enige i og har også foreslået at rette op på.
Vi er ikke ude efter, at der skal hverken nye energiafgifter eller yderligere belastninger til forbrugerne.
Vi er ude efter, at staten investerer nogle penge i udbygningen af vindenergi, fordi det er en nødvendighed for en fremtidig forsyningssikkerhed.
Og det er det, vi har meldt ud.
Jeg er enig i den del af spørgsmålet, der går på, at regeringen investerer for lidt og er for lidt ambitiøs, og jeg håber også på, at der kommer et resultat ud af forhandlingerne, der får åbnet adgang til kassen i Finansministeriet.
Jeg er ikke helt så skråsikker med hensyn til at afvise førstegenerationsteknologien, når vi snakker biobrændsel.
Vi er enige i, at det på lang sigt er andengenerationsteknologien, der skal være det bærende, men jeg tror, at det, at vi nu får åbnet for, at der bliver et marked, hvor der bliver grundlag for en produktion, er med til ikke kun at styrke den situation, vi står i nu, men også på lang sigt udviklingen af andengenerationsteknologien.
Torben Hansen (S), 2006-05-19:
Jeg må sige, at i forhold til, at vi lige har hørt flere, inklusive ministeren, sige, at energipolitikken er væsentlig for hele samfundslivet – det tror jeg vi alle sammen er enige om –
så er den påvirkning, som Dansk Folkeparti bryster sig af, at man har været med til at skaffe 60 mio. kr. over 4 år til at hæve biobrændstofandelen fra 0 til 0,1, jo ganske imponerende lille.
Nu siger fru Tina Petersen, at vi skal væk fra olie, kul og gas, og at vi skal mindske vores afhængighed.
Samtidig har vi lige hørt fru Tina Petersen sige også til den socialdemokratiske ordfører, at det ikke skal være vind.
Uha, det hele begynder nærmest at gå på Dansk Folkepartis ordfører og andre, når man taler om vind. Hvor skal man hente VE-bidraget, som vi også alle sammen er enige om, hvis det ikke skal være på vindområdet?
Tina Petersen (DF), 2006-05-19:
Jeg kan høre, at hr. Torben Hansen er i hopla i dag og lidt spydig.
Det er jo klart.
Hr. Torben Hansen har jo selv siddet med i forhandlingerne, og som sagt er der lavet brede forlig hele vejen igennem, i hvert fald indtil nu, så hr. Torben Hansen ved jo udmærket godt, at de 60 mio. kr. ikke er det eneste, Dansk Folkeparti har været med til.
Vi har jo været enige langt hen ad vejen også med Socialdemokratiet
, så den synes jeg godt jeg kan kaste tilbage.
En anden ting, når vi snakker VE-fonden: Jeg ved godt, at hr. Torben Hansen er lidt vel oplagt i dag, fordi han havde et forslag på dagsordenen her i sidste uge, som ikke kom igennem, men VE-penge er for mig en afgift, som forbrugerne betaler.
Det er ikke Dansk Folkepartis holdning, at forbrugerne skal lægge ud, må jeg sige til hr. Torben Hansen.
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Nu har jeg jo ikke nogen mening om, hvem der har æren af de resultater, der opnås ved forhandlingerne, så det skal jeg ikke trampe mere rundt i.
Det må fru Tina Petersen og hr. Torben Hansen jo skændes videre om en anden god gang.
Jeg vil stille et spørgsmål, og det er også med udgangspunkt i en sag, jeg tidligere har taget op i dag, nemlig om det kombiscenarie ...
Jeg prøver at bestræbe mig på at tale højere.
Tina Petersen (DF), 2006-05-19:
Nu vil jeg sige det sådan til hr. Per Clausen, at jeg ikke var til stede i går og derfor havde en anden ordfører på eller en, som så var reserve for mig, til at stå i mit sted på det møde i går, da jeg var til et andet møde.
Derfor ved jeg ikke helt nøjagtigt, hvad der blev diskuteret og debatteret dernede, men jeg kan sige så meget, at Dansk Folkeparti jo har sin helt klare holdning vedrørende lige netop de emner, og de blev debatteret dernede i går.
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Så prøver jeg en anden sag.
Fru Tina Petersen har gjort en del ud af, både i dag og ved andre lejligheder, at forbrugerne ikke skal betale, hvis vi skal have vedvarende energi.
Det kan man jo så tage som udgangspunkt.
Så vil jeg bare spørge fru Tina Petersen: Hvorfor så ikke bruge de ekstraindtægter, som staten i de her år har fra nordsøolien?
Ville det ikke være oplagt at bruge nogle af alle disse dejlige milliarder til det formål?
Tina Petersen (DF), 2006-05-19:
Til hr. Per Clausen vil jeg sige, at et godt eksempel jo er, at man nu skal hen og finde de her 200 mio. kr. til biobrændstoffer.
Selvfølgelig ved jeg da, at man også bliver nødt til at kigge dér, og om det er penge, der skal hentes fra nordsøolien, men man skal jo ud og finde dem.
Vi er mere villige til at skulle finde pengene, end at vi skal gå ud og slå forbrugerne i hovedet og sige, at det er den enkelte forbrugers private kasse, der skal betale det.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-19:
Jeg har to spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
Det ene er, hvordan Dansk Folkeparti har det med målsætninger.
Så kan man jo diskutere, hvor ambitiøse de målsætninger skal være, men at have nogle pejlemærker eller målsætninger, man ligesom stiller op, og så sige, at det er det, vi navigerer efter, er Dansk Folkeparti indstillet på, at det er et fornuftigt redskab at bruge, ligesom vi har gjort inden for energibesparelser?
Det andet spørgsmål: Dansk Folkeparti er meget optaget af at beskytte forbrugerne, og det er vi sådan set også i Det Radikale Venstre, men forbrugerne er ikke bare de forbrugere, vi har i dag, det er også dem, vi har om 10 år.
Der er jo en del, der tyder på, at hvis vi ikke investerer i de her teknologier nu, bliver det rasende dyrt for forbrugerne om 10 år, og derfor kunne man jo godt have den overvejelse, at man prøvede at sige, at noget skal forbrugerne betale i dag, men vi spreder det ligesom ud over 10 år, i stedet for at efterlade hele regningen til forbrugerne om 10 år.
Tina Petersen (DF), 2006-05-19:
Jeg hæftede mig sådan her tidligere i debatten ved, at hr. Martin Lidegaard mente, at Dansk Folkeparti skubbede bussen, altså regeringen, fremad.
Jeg kunne søreme ikke lade være med at grine lidt, for det at skubbe en bus er faktisk noget af det mest miljørigtige, der eksisterer.
Det kan ikke være bedre.
Og jeg må bare sige til Martin, at målsætningen er at skubbe regeringen i den rigtige retning, og gerne hurtigt.
Det er klart, at der er en fremtid at tage hensyn til, og jeg er sikker på, at alle herinde er meget bevidste om det ansvar, vi har, og jeg tror faktisk også, at regeringen er klar over, at der skal handles hurtigt.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-19:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det at skulle skubbe ordførerne for Venstre og De Konservative bestemt ikke er en opgave, jeg misunder fru Tina Petersen, for når man kender dem, ved man, det ikke er nogen enkel opgave – og så var det jo i øvrigt en sæbekassebil, jeg så for mig, og ikke en bus.
Det er bare en fordel nogle gange at putte en energivenlig motor i sådan en bil, hvis man gerne vil have, at den i øvrigt skal køre fremad, og det er det jeg forstår at fru Tina Petersen også vil.
Men synes fru Tina Petersen, at et af de brændstoffer, man så kan bruge, er målsætninger?
Det var faktisk det, mit spørgsmål gik på.
Er det en fornuftig idé at bruge målsætninger som en af de ting, der driver markedet, sæbekassebilen, fremad?
Torben Hansen (S), 2006-05-19:
I forhold til forskning, udvikling, demonstration og pengene siger fru Tina Petersen, at det er 352 mio. kr.
Det er fuldstændig korrekt, men man skal lige huske på, at de 125 mio. kr. er forbrugerfinansierede og ikke på nogen som helst måde er finansieret af statskassen.
De midler, ordføreren siger kommer oveni, er altså over 4 år og ikke over 1 år, men det må ordføreren jo vide.
Nu kan jeg forstå på fru Tina Petersen, at Dansk Folkeparti har haft meget stor indflydelse på og påvirket den her redegørelse.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig klart og tydeligt også efter fru Tina Petersens tale at få at vide: Hvor er det, at Dansk Folkeparti mener, man har haft indflydelse på den her redegørelse?
Ordføreren kan nøjes med at nævne bare tre punkter, for dem tror jeg faktisk resten af vores kollegaer her i Folketinget gerne vil høre.
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Det betyder så, at Socialdemokraterne altså er enige i, at vi her har det, der burde være et mindstemål for resultaterne af gode og konstruktive forhandlinger; det ser jeg selvfølgelig frem til.
Det andet er, at hr. Kim Mortensen nu nævner, at der er brug for øgede investeringer i forskning, udvikling og demonstrationsanlæg.
Det er jeg meget enig i.
Men er hr. Kim Mortensen så ikke også enig i, at det, man bør koncentrere sig om i sin kritik af regeringen, er, at den ikke afsætter midler nok til det, hverken når det drejer sig om andengenerationsbiomasse, brintteknologi eller el i forhold til biler, i stedet for at man bruger energi på at forsøge at få regeringen til at hoppe på en teknologi, der formentlig om 1-2 år er forældet, nemlig den såkaldte førstegenerationsbiomasse?
Kim Mortensen (S), 2006-05-19:
Vi kan være enige i, at det er en målsætning.
Jeg har svært ved at stå her og sige, om jeg med min beskedne viden på området kan lægge navn til, om det er teknisk og økonomisk muligt.
Så vi deler helt og fuldt målsætningen.
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Mortensen, om Socialdemokraterne er enige i, at det scenarie, som Teknologirådet i samarbejde med eksperter og politikere har udarbejdet, og som kan sikre en reduktion af olieafhængigheden til 50 pct. af den nuværende og kan sikre, at man halverer CO2udslippet inden 2025 eller i 2025, både er et teknisk realistisk og økonomisk realistisk scenarie, og om hr. Kim Mortensen er enig i, at det også må være en målsætning, at vi mindst når det i år 2025.
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Jeg vil bare starte med at sige til hr. Lars Christian Lilleholt, at jeg da er meget glad for, at Venstre tilsyneladende stadig væk støtter regeringens kloge politik vedrørende biobrændsel med at satse på anden generation og ikke satse på første generation.
Det er jeg meget glad for.
Så til det, der er mit spørgsmål.
Vi blev i går præsenteret for et energiscenarie, som er et resultat af snart to års arbejde i Teknologirådet, hvor både eksperter og politikere har været involveret endnu bredere end i disse forhandlinger, der går godt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-19:
Det er et meget spændende arbejde, der er foregået, og vi har fulgt det med stor interesse i Venstre.
Jeg forventer også, at vi i fremtiden vil have en energipolitik i Danmark, hvor vi spiller på flere muligheder.