runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
Børneporno, udnyttelsen af børn til seksuel fornøjelse med ødelæggelse af børn til følge, er en modbydelig forbrydelse.
Det, vi har oplevet gennem de sidste år, hvor chatrummet har eksisteret, er jo, at nogle af de sager, der er blevet afgjort, har vist, at folk kommer ind i et chatrum, og så bliver de selv lokket ind i oplevelsen af, at det er ikke så alvorlig en forbrydelse.
Jeg husker da et par retssager, hvor det via det, at de var i chatrummet, rent faktisk gjorde, at de selv gik i gang med at udøve forbrydelser mod egne børn for at kunne forblive der.
Så derfor tror jeg, at vi skal se med meget stor alvor på brugen af nettet til videreformidling af børneporno.
Det har altid været til stor undren for mig, at man ikke kan få fjernet chatrummet, men det er jo ikke alle lande, der har så restriktiv en bestemmelse om eksempelvis medvirken, som vi har i Danmark.
Vi ser i SF frem til, at ministeren kommer med et lovforslag, som får løst nogle af de problemer, som jo bl.a. var årsagen til, at man ikke regulerede på logningsområdet, da Brydensholtudvalget kom med sin oprindelige betænkning tilbage i 1999.
Spørgsmålet var jo til dels også rejst i går sådan lidt indirekte på vores høring om mulighederne, og hvor der så også bl.a. fra it-eksperterne blev angivet, at der var store økonomiske komplikationer forbundet med logning af den her type.
Men i og med at ministeren nu lægger op til et lovforslag på det her område, vil vi naturligvis afvente og se, om ministeren har fået løst nogen af de problemer, der var årsagen til det oprindeligt.
Til Kristeligt Folkepartis sidste pind vil jeg sige, at jeg står lidt uforstående over for selve indholdet af den, for det er jo nok ikke usædvanligt, at vi som forældre tager billeder af vores børn, der render rundt på stranden uden tøj på, og i nogle kredse vil det blive opfattet som børnepornografisk materiale.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke gennemskue, hvad konsekvensen er af en sådan pind, fordi det, der jo er vigtigt, er på den ene side at beskytte børn mod enhver form for misbrug, men omvendt er der jo også en ret til, at vi som forældre fotograferer vores børn på forskellig vis, når de suser rundt og ser dejlige ud.
Så en afgrænsning af lige præcis den pind bliver jeg simpelt hen nødt til at få, ellers kan jeg ikke forstå, hvad der ligger i det.
Naturligvis, hvis det drejer sig om misbrug, så er det vel strafbart, men hvis det ikke drejer sig om misbrug, hvad er så det, der ligger i den her pind?
Jesper Langballe (DF), 2002-01-31:
Jeg kunne ikke have sagt det smukkere.
Jeg vil sige, at jeg tror slet ikke, at jeg kunne have sagt det så smukt.
Men jeg vil bare i al korthed spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om ikke der kunne ligge et formål i sig selv for det nye flertal i Folketinget i at rydde op i ideologisk lovgivning, simpelt hen for at vise, at Folketinget altså ikke er et tempel for ideologiske signaler, men en lovgivningsmagt.
Søren Krarup (DF), 2002-01-31:
Det er også fru Birthe Rønn Hornbechs fortræffelige ord om den socialdemokratiske ideologi, som netop på det felt angående revselsesret er rent totalitær.
Jeg ved ikke, om de selv forstår det.
Det tvivler jeg på.
Men jeg vil godt sige, at jeg mener at kunne huske, at Venstre faktisk i forrige folketingssamling meddelte, at den totalitære lov, som det lykkedes at få indført mod revselsesretten - revselsesret betyder jo forældremandat, opdragelsesmandat - den tilføjelse til myndighedsloven, der dér blev gjort, ville et nyt Folketing afskaffe. Og jeg synes som sagt, det er en så afgørende sag, fordi det er et spørgsmål om familiens frihed, om forældrenes frihed til opdrage deres børn selv over for en totalitær statsmagts interesse i at ensrette familien. Så jeg vil da håbe, at det løfte, der blev givet, kunne blive indfriet.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Jeg spørger, om støtte til en gruppe, der hedder KLA, Kosova Liberation Army, som fuldstændig og et hundrede procent og utvivlsomt og selvindrømmet har gennemført handlinger, som er omfattet af det lovforslag, vi behandler i dag, skal dømmes efter denne her lovgivning.
Hr. Helge Adam Møller giver et fuldstændig krystalklart svar: Nej, det skal det ikke.
Så har jeg kun ét spørgsmål: Hvorfor ikke?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Det vil jeg da godt tale med justitsministeren om ved lejlighed, men hvis jeg prøver at se for mig, hvordan jeg skulle skrive det lovforslag og bemærkningerne,
så kan jeg ikke rigtig finde ud af, hvad det egentlig var, jeg ville ophæve, uden at tilkendegive, at det kun var for at vise, at jeg ikke brød mig om Socialdemokratiets ideologi.
Det kan siges på mange, mere slagkraftige og bedre måder.
Jeg synes, at selve lovforslaget som sådan er for lille en sag.
Den ideologiske debat er altid grundlæggende vigtig.
For det er jo rædselsfuldt at tænke sig, at landets næststørste parti ikke kan se forskel på vold og forældres ret til at opdrage deres børn uden statsmagtens indgriben, men den skelnen er Socialdemokratiet altså ikke i stand i at foretage
Men det er domstolene stadig væk.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
De problemer, som beslutningsforslaget lægger op til at løse eller gøre mindre alvorlige, end de er i øjeblikket, er jo desværre relevante, og det afspejlede fru Birthe Rønn Hornbechs meget instruktive ordførertale jo også.
Den var i og for sig et godt supplement til beslutningsforslaget, for den var hentet direkte fra det virkelige liv, som også mange af eksemplerne i forslaget er.
Man kommer også med nogle spændende og på nogle områder konstruktive løsningsforslag.
Arbejdsgruppen består af personer fra flere forskellige ministerier, ikke blot Justitsministeriet, men selvfølgelig også bl.a. Socialministeriet, og det er mit håb, at når den kommer med sine forslag, kan man finde en løsning, som ikke alene regeringspartierne, men også Kristeligt Folkeparti og alle andre gode kræfter på dette område kan støtte, så vi i fællesskab kan få vedtaget nogle initiativer, der formindsker problemet.
Fjerne det helt kan vi nok ikke.
Per Dalgaard (DF), 2002-01-31:
Vold i familien er en ulykkelig begivenhed, som kræver indgreb, der har effekt og beskytter de børn, der eventuelt måtte være i familien, og som selvfølgelig også beskytter offeret.
Derfor vil en samlet familieindsats være at foretrække, når der sker sådanne hændelser.
Dansk Folkeparti går ind for de intentioner, der ligger i beslutningsforslaget, og det, der er beskrevet om den østrigske model, er bestemt noget, vi synes man bør arbejde videre med, og som forhåbentlig kan blive indarbejdet i et lovforslag.
Vi har hørt, at regeringen kommer med et eller andet, der måske kan indgå i en samlet helhed, men den østrigske model finder vi som sagt ganske fortrinlig.
Den må kunne prøves, og jeg tror, at der ligger nogle perspektiver i den.
Jeg ved ikke, om en decideret udbygning af krisecentre som sådan vil være nødvendig, hvis man går ind for, at den voldelige person, f.eks. manden, skal fjernes.
Så vil der jo ligge implicit i det, at kvinden og eventuelle børn bliver i hjemmet, mens den voldelige mand bliver fjernet, og igen vil den østrigske model, hvor manden i hvert fald skal være væk i vistnok 10 dage, være helt fortrinlig.
Dansk Folkeparti støtter intentionerne i et forslag af denne art.
Morten Bødskov (S), 2002-01-31:
Socialdemokratiet deler intentionerne i B 20 om øgede tiltag mod vold i familien.
Der er behov for større fokus på vold i hjemmet, for som det er sagt splitter og ødelægger vold alt for mange familier, og særlig kvinder er i alt for høj grad udsat for vold inden for hjemmets fire vægge.
Det er værd at konstatere, at i dag gør både frivillige foreninger, politi og andre myndigheder en stor indsats for at bekæmpe volden og ikke mindst også dens årsager.
Men på trods af den indsats er antallet af voldstilfælde stadig alt for stort.
Hjælpen til offeret kan sagtens forbedres, indsatsen for at hjælpe voldsramte familier skal mere i fokus, og derfor deler Socialdemokratiet intentionerne i beslutningsforslaget.
Socialdemokratiet mener som forslagsstillerne, at der er behov for bedre hjælp til voldsramte kvinder, en særskilt indsats over for børn i voldsramte familier og bedre behandlingstilbud til de voldsudøvende mænd. I beslutningsforslaget henvises der specifikt til østrigsk lovgivning, hvor det siden 1. maj 1997 har været muligt at bortvise en person, der udgør en trussel mod andre, fra hans eller hendes bolig og boligens umiddelbare nærhed og forbyde personen at vende tilbage.
De voldsramte kvinder oplever
større tryghed, og samlet set lyder Østrigmodellen som et spændende initiativ.
Hvis justitsministeren kan finde en lignende model, vil Socialdemokratiet være positivt indstillet.
Socialdemokratiet er som sagt enig i, at der er behov for et øget fokus på vold i familien, men er også af den opfattelse, at indsatsen skal ses i et bredere perspektiv.
Takket være den tidligere regerings indsats er fokus på vold i familien de senere år styrket markant.
I dag har politiet muligheder for at udstede tilhold til eksempelvis mænd, der begår vold mod deres samlever.
Politiet skal i dag behandle husspektakler, der inkluderer vold, som en straffesag, og samtidig skal politiet vejlede offeret om advokatbistand, erstatningsmuligheder og offerrådgivning og om nødvendigt henvise offeret til et krisecenter.
Socialdemokratiet er enig i intentionerne i beslutningsforslaget, for der er behov for flere initiativer for at forhindre vold i familien.
Men Socialdemokratiets mål er derfor også at sikre større kapacitet på de krisecentre, vi har i dag og sikre bedre offerhjælp til voldsramte kvinder.
Samtidig mener Socialdemokratiet, at der skal sikres bedre behandlingstilbud til de voldsudøvende mænd, og at der skal sikres en særskilt indsats over for børn i voldsramte familier.
Der er behov for øget fokus på vold i familierne, og vi er enige i, at erfaringerne med den model, som er nævnt i beslutningsforslaget, er positive.
Socialdemokratiet kan derfor støtte beslutningsforslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Naturligvis.
Men jeg brugte ordene sludder og hykleri, fordi man spiller med fordækte kort, når man under en diskussion om vold mod børn bringer bestemmelsen om revselsesretten ind.
Den er nemlig udtryk for en grundlæggende filosofi om, at staten skal bestemme alt, hvad der foregår i familierne, og det var derfor, jeg brugte ordet ideologi, for det har ikke noget med kriminalpolitik at gøre, og det har heller ikke noget at gøre med indholdet af hr. Jann Sjursens forslag, som vi diskuterer nu.
Man bringer en helt anden ideologi ind, som er hentet fra et helt andet område, og derfor brugte jeg ordet ideologi.
Men jeg er fuldkommen enig med hr. Jann Sjursen.
Det er jo ikke et skældsord i sig selv, for vi har jo alle idealer og holdninger, og jeg foretrækker mit eget livssyn og mine holdninger til tingene.
Men set fra mit synspunkt er det en meget stærk, næsten religiøs opfattelse hos Socialdemokratiet, at statsmagten skal blande sig i alt
, og det kan jeg love for at der bliver gjort op med nu.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Jeg skal ikke blande mig i debatten om et lovforslag, som ikke har så meget at gøre med det beslutningsforslag, vi behandler nu, og som Kristeligt Folkeparti har fremsat.
Men jeg synes alligevel, jeg vil spørge fru Birthe Rønn Hornbech, nu da debatten om ideologi bliver bragt på bane, og fru Birthe Rønn Hornbech, hr. Jesper Langballe og hr. Søren Krarup gør voldsomt op med den socialdemokratiske ideologi, og det kan der bestemt være behov for på nogle områder, det er jeg ikke så uenig med fru Birthe Rønn Hornbech i: Er det ikke sådan, at fru Birthe Rønn Hornbech og Venstres holdninger og deres syn på lovgivningen, også på det retspolitiske område, er båret af en ideologi, nemlig liberalismen?
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Naturligvis er der sket noget efter 11. september.
Men det er jo ikke i sig selv et argument for at lave nogle bestemte ændringer.
Det kan være et argument for, at der skal laves ændringer, men det kan jo ikke være et argument for en hvilken som helst ændring.
Der er jo lande, hvor det har været diskuteret, at man kunne holde folk i varetægt i 5 år uden at stille dem for en dommer, det kunne jeg altså ikke drømme om at forestille mig at integrationsministeren ville foreslå i Danmark.
Der har været tale om at gennemføre retssager på hangarskibe uden iagttagelse af almindelige retssikkerhedsregler og bagefter henrette folk.
Det kunne jeg heller ikke drømme om at ministeren kunne foreslå.
Så det, man foreslår, må have en eller anden saglig begrundelse ud over, at der er sket en ændring efter 11. september.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Jeg og den konservative folketingsgruppe er glad for det her beslutningsforslag
, selv om det vel omhandler den mest modbydelige forbrydelse, man kan tænke sig; vi er glade, fordi det er med til at sætte fokus på noget, som vi jo skal gøre alt, hvad der overhovedet er muligt, for at forhindre og formindske mest muligt. Det har jo også været sådan gennem de sidste efterhånden mange år, at Kristeligt Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og også andre indimellem har været med til at skærpe sanktionerne og dermed gøre det sværere for de meget få, der ødelægger børn på denne måde.
Der er to elementer i forslaget.
Det første element er, som justitsministeren allerede fremhævede, tilgodeset i det lovforslag, vi behandlede for et par timer siden, og endda i et lidt udvidet omfang.
Så det er der ikke noget problem i.
Det mener jeg heller ikke der er i det andet element, for som ministeren sagde, er det jo sådan, at regeringen er i fuld gang med at forberede et lovforslag, som vil komme her i dette forår, og som vil lægge op til, at man dels kan ratificere den tillægsprotokol til FN's Børnekonvention, der bl.a. omhandler børnepornografi, og mere, skal vi sige, reelt gør man så det, at man vil skærpe den gældende lov for besiddelse af børnepornografi, således at det bliver strafbart i større omfang, end det er i øjeblikket. Derfor ser vi frem til, at det lovforslag kommer meget hurtigt, og dermed mener jeg, at vi fuldt ud har tilgodeset det rigtige sigte, som Kristeligt Folkeparti har med sit forslag her.
Per Dalgaard (DF), 2002-01-31:
Nej, jeg er også ret sikker på, at vi nok skal komme til en ordning.
Men jeg vil lige præcisere, hvad jeg i hvert fald kan læse af bemærkningerne til forslaget vedrørende stk. 2. Der står: »Den, som besidder eller mod vederlag gør sig bekendt med fotografier, film eller lignende af børn, der - har samleje eller anden kønslig omgængelse end samleje, - har kønslig omgang med dyr eller - anvender genstande på groft utugtig måde, straffes med bøde eller under skærpende omstændigheder med hæfte eller fængsel indtil 6 måneder.«
Det er sådan set lige den passus, der var faldet mig for brystet.
Mikkel Dencker (DF), 2002-01-31:
Nu er Danmark jo stadig væk ikke en delstat i Europas Forenede Stater.
Derfor agter vi i vores parti i hvert fald fortsat at skrive lovene på dansk og bruge danske beløb i lovene.
Derfor agter vi ikke at stemme for dette lovforslag, såfremt det ikke bliver lavet om.
Line Barfod (EL), 2002-01-31:
Som flere af de øvrige ordførere har været inde på, handler det forslag, vi behandler her, om bekæmpelse af terror, men samtidig er der også indbygget forskellige andre ændringer, blandt andet de ændringer af hvidvaskningsloven, der længe har været undervejs, hvor man bl.a. begrænser advokaternes tavshedspligt.
Jeg vil her koncentrere mig om de ændringer, der vedrører terrorbekæmpelse.
Vi havde i formiddag/eftermiddag nogen diskussion
om hele terrorpakken og om, hvorvidt der var tale om lovsjusk eller ej.
I forhold til det her lovforslag, L 28, er der del organisationer, der har protesteret mod det hastværk, der har været.
Det blev sendt i høring den 29. november med en høringsfrist til den 5. december.
Det er ikke lang tid for en organisation til at sætte sig ind i, hvad de mener om et sådant forslag.
Det betød da også, at der var en del, som simpelt hen nægtede at svare på høringen, fordi det ikke kunne nås at give et kvalificeret svar på så kort tid.
Det er uforståeligt, at det har været nødvendigt med så kort en høringsfrist, når vi først skal førstebehandle lovforslaget i dag, og når det trods alt kommer til at have så omfattende virkning i det praktiske liv.
Der er så efterfølgende kommet et brev fra Finansrådet, som de har sendt til Folketingets Erhvervsudvalg den 25. januar, hvor de gør opmærksom på en del af de indvendinger, de har til det her forslag.
Disse handler først og fremmest om, som fru Anne Grete Holmsgaard også var inde på, hvordan de, der står ude i bankerne, skal tage stilling til, hvorvidt de ud fra den foreslåede terrordefinition i § 114 skal indefryse en pengeoverførsel eller ej.
Hvordan skal den enkelte bankansatte være i stand til at vide, om den overførsel går til en organisation, som vi i Danmark vil opfatte som en befrielsesorganisation, eller går til en organisation, som vi i Danmark vil opfatte som en terrororganisation?
Det bliver ikke nemt at være bankansat og skulle foretage den vurdering, hvis det er den lovgivning, der kommer til at gælde.
Finansrådet peger samtidig på den forordning, der er kommet fra EU af 27. december 2001, hvor man i forordningen oplyser, at der er udarbejdet en liste, som vi også var inde på under det forrige lovforslags behandling, over de personer og organisationer, som EU mener er terrorister og terrororganisationer, hvor man så siger, at det kun er dem, som står på denne liste, bankpersonalet og andre er forpligtet til at foretage en indberetning om i forhold til indefrysning af pengeoverførsler.
Det er altså en helt anden måde at gøre det på end den, man har valgt at gøre med det danske lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2002-01-31:
Da Dansk Folkepartis erhvervsordfører, fru Colette Brix, ikke kan være til stede i dag, skal jeg læse hendes ordførertale højt: Dansk Folkeparti støtter indholdet af det foreliggende forslag, der er en del af regeringens antiterrorlovpakke, som er en naturlig følge af FN-konventionen samt resolutionen mod bekæmpelse af terrorismen. Når det er sagt, skal jeg ikke undlade at føje til, at det forekommer noget tvivlsomt, hvor meget det hjælper at lovgive på dette område.
Så vidt jeg kan se, er der uendelig mange omgåelsesmuligheder, bl.a. i forbindelse med den såkaldte sortvask, det vil sige at stille såkaldt lovligt optjente midler til rådighed for terrororganisationer.
Omgåelsen vil blive brugt også her i Danmark.
Lovforslaget er desværre endnu et eksempel på, hvordan et civiliseret samfund som vort har svært ved at skærme os mod de ulykker, der følger af det grænseløse samfund, som på mange måder opfører sig som det grænseløse barn, det vil sige, det er umuligt at styre, og det skaber konflikter i mange, mange sammenhænge.
Men det er jo en helt anden historie. Det korte af det lange er, at vi må gøre, hvad vi kan, herunder også at vedtage dette lovforslag, selv om vi kan være lidt i tvivl om, hvor meget det hjælper. Men for at vende tilbage til den konkrete tekst i lovforslaget, så er der en ting, der undrer os meget.
Det er, at den beløbsgrænse, der er angivet for private virksomheder for, hvornår de skal indberette, er angivet i en udenlandsk møntsort, der hedder euro.
Jeg ved ikke, om det skal betragtes sådan, at regeringen bare tager for givet, at der snart kommer en afstemning om euroen, hvor danskerne bare stemmer ja, eller at det simpelt hen er en provokation mod de partier, som har været imod euroen, og en provokation over for den befolkning, der har stemt nej til euroen.
Dansk Folkeparti agter i hvert fald at stille et ændringsforslag, hvor dette eurobeløb ændres til at blive angivet i kroner.
Såfremt det ændringsforslag ikke vedtages, vil vi overveje at stemme imod hele lovforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-01-31:
Jeg er hundrede procent enig med ministeren i, at der er grænser for, hvad man kan og bør pålægge bankansatte, revisorer, skatterådgivere, ejendomsmæglere, postformidlere osv. osv.
Problemet er faktisk bare, at loven pålægger dem noget, det er umuligt at håndtere i praksis.
Jeg vil sige, at i den situation, ministeren nævnte heroppe, hvor der kommer én ind i en bank og siger, at vedkommende gerne vil overføre penge til Al-Qaida, kan man være hundrede procent sikker på, at det i hvert fald ikke er til Al-Qaida, de bliver overført, for det er én, der har god sans for en joke, der går ind og siger sådan noget.
Problemet med det her er, at hvis man gennemfører loven, som den ser ud, kommer vi faktisk til at pålægge en utrolig masse mennesker en pligt, som det er umuligt for dem at administrere, og hvis de vil prøve at administrere den, risikerer de faktisk at mistænkeliggøre folk, som intet andet foretager sig end legale pengeoverførsler.
Det mener jeg sådan set er helt urimeligt i et retssamfund, og vi får ikke udtørret kilderne på denne her måde.
Men afgørende er det faktisk, og det vil jeg gerne bede ministeren om at give tilsagn om, at regeringen ikke vil fremskynde den her lovgivning, så vi ikke får den, før der er sket en afklaring af straffelovens § 114, for den er fuldstændig afgørende for, om det her bliver noget, der kan anvendes fornuftigt eller ej.
Bertel Haarder (V), 2002-01-31:
Sådan skal det ikke forstås.
Konventionerne gælder, og vi har Flygtningenævnet til at beskytte folk imod at blive sendt ud til forfølgelse.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Jeg er ked af, at jeg bliver nødt til at holde fast i det her, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det så er, der står på side 7.
Jeg prøver at læse op:
»I den forbindelse foreslås det, at ministeren for flygtninge, indvandrere og integration på baggrund af en indstilling fra justitsministeren vurderer, om en udlænding må anses for en fare for statens sikkerhed.
Denne vurdering vil skulle lægges til grund ved udlændingemyndighedernes afgørelse af en sag om meddelelse eller inddragelse af opholdstilladelse eller om udvisning.«
Det kan godt være, jeg læser det forkert, men når der står udlændingemyndighederne, menes der så ikke både Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet? Og så betyder det vel, at Flygtningenævnet og Udlændingestyrelsen bliver underlagt ministerens afgørelse.
Bertel Haarder (V), 2002-01-31:
Jeg tror, jeg nu har forstået hr. Søren Søndergaards spørgsmål, og jeg tror også, jeg har svaret.
Jeg sagde det faktisk i mit første indlæg.
Også den irakiske general og alle andre vil være beskyttet af de konventioner, der siger, at man ikke må sendes tilbage til forfølgelse.
Det er det, der er Flygtningenævnets opgave, og her har Flygtningenævnet altså en domstolslignende funktion, som beskytter alle, der kommer til landet, imod at blive sendt tilbage til forfølgelse.
Det agter vi ikke at sætte ud af kraft ved denne her foranstaltning.
Så er der en anden diskussion.
Kan Osama bin Laden udleveres til USA, hvis han får dødsstraf?
Svaret på dette er: Ja, men kun hvis de lover ikke at eksekvere dommen.
Hr. Peter Skaarup kan have meget ret i det, han siger, og mit svar gik egentlig ud på at bekræfte ham i det, han sagde, nemlig at listen godt kan forekomme nogle lidt tilfældig.
Det var den nu ikke, for den var grundigt debatteret.
Jeg kan bare ikke komme det nærmere end at sige, at på den liste står jo ikke alt og alle, som danske efterretningstjenester holder øje med.
Sådan er det jo ikke.
Den liste omfatter, som jeg har forstået det, dem, som der skal holdes øje med, og som man har lovet hinanden at holde øje med, men den er jo ikke eksklusiv.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-31:
Vi har faktisk ikke haft nogen debatter om det i det danske Folketing, og derfor synes jeg, at det er vigtigt ved denne lejlighed at få slået fast, at det virker noget tamt, hvis man kun har den terroristiske gren af Hamas på listen, og det palæstinensiske Islamisk Jihad.
der kan være noget særlig hemmeligt i, at vide, om PFLP og Hizbolla vil blive tilføjet listen, og om ministeren ikke mener, det ville være fornuftigt, at Hizbolla og PFLP, som har stået bag den ene terroraktion efter den anden både det ene og det andet sted i verden, blev skrevet på listen?
Og hvorfor er det kun den terroristiske gren af Hamas, der står på listen?
Hvorfor er det ikke Hamas som helhed, som også står bag mange terroraktioner rundtomkring i verden, specielt selvfølgelig med afsæt på Vestbredden.