runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-03-12:
Jamen så er det jo sådan set heller ikke så underligt, at vi bliver ved med at spørge til det her, for når konklusionerne hos de to regeringspartier og Dansk Folkeparti i virkeligheden er som konklusioner under den kolde krig, altså at det stort set trækker i hver sin retning, og man står i hver sin lejr og ruster op i forhold til fjenden, så kan man godt undre sig over, at man har valgt at indgå et ægteskabeligt forhold, som det her er, med Dansk Folkeparti, når konklusionerne er så forskellige.
Den ene part mener, at man styrker menneskerettighedsområdet, den anden part mener i virkeligheden, at det ønsker man ikke at deltage i, så derfor har man i virkeligheden bare ønsket at forringe nogle forhold ud fra et eller andet, som jeg vil vælge at vurdere er en udlændingepolitisk stramning.
Derfor er det ikke så underligt, at vi bliver ved med at spørge til det.
Jeg beder ikke om, at fru Pia Christmas-Møller kan analysere, om det er bekymrende, at politiske partier er uenige, selvfølgelig ikke.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-03-12:
Først til hr. Lars Kramer Mikkelsen, som spørger, om jeg er bekymret over, at der er uenighed imellem forskellige politiske partier.
Her er svaret nej, det bekymrer mig ikke.
Jeg synes faktisk, det er godt i et demokrati, at man kan diskutere, have forskellige udgangspunkter og alligevel nå til resultater.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti og jeg selv personlig ser forskelligt på menneskerettighederne.
Det er da ikke nogen hemmelighed.
Derudover styrkes menneskerettighedsfunktionen jo også i Udenrigsministeriets regi, så i forhold til vores udenrigspolitiske indsats styrkes menneskerettighedsfokus også.
Vi har nået en aftale, som vi er enige om.
Vi har hver vores udgangspunkt; sådan er det.
Med hensyn til hr. Jeppe Kofods spørgsmål om forløbet: Jamen altså, jeg kan godt forstå, det er hårdt at tabe regeringsmagten, og jeg kan også godt forstå, det er hårdt ikke at have nogen politik at prøve at genvinde den med.
Men forskellige kræfter i Danmark har altså være forenet på hver sin side: nogle med frygtsom bagage og andre med håbet om, at Det Danske Center for Menneskerettigheder skulle nedlægges.
De har været forenet i en periode, hvorefter det er fremstillet, som om regeringen har lagt op til en nedlæggelse.
Det har regeringen ikke.
Det fremgår af finanslovoplægget, at der har været tale om en sammenlægning hele tiden.
Også statsministeren og udenrigsministeren har gang på gang garanteret, at uafhængighed og internationale aftaler ville blive efterlevet fuldt og helt.
Det er det, der sker nu.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Jeg takker for, at man svarede på mit spørgsmål.
Jeg vil gerne stille endnu et spørgsmål, for forløbet omkring Det Danske Center for Menneskerettigheder har jo ikke været pænt.
Det var også noget af det, som De Konservatives ordfører var inde på.
Vi så jo også, efter at man havde lavet finanslovaftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen, at der kom en misforståelse, der hed, at Dansk Folkeparti jo troede, at Det Danske Center for Menneskerettigheder var nedlagt.
Jeg vil bare høre, om ikke den konservative ordfører også synes, det er en lidt problematisk måde at forhandle på i forhold til så vigtige spørgsmål, altså menneskerettigheder - spørgsmål, som De Konservative jo har været optaget af, og som vi har haft et bredt samarbejde om i Folketinget. Den måde, det er foregået på, er dybt kritisabel, hele forløbet er dybt kritisabelt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-03-12:
Hvis jeg nu gør mig umage, kan jeg sikkert stille et andet spørgsmål end det, hr. Jeppe Kofod stillede før, så derfor vil jeg gøre det.
Det er jo sådan, at der på det her område tidligere har været et bredt politisk flertal, og De Konservative har været en del af det.
Både hr. Jens Rohde og også fru Pia Christmas-Møller siger i deres ordførertaler, at med det her forslag vil man også fremover kunne sikre menneskerettigheder.
Det, som så skal være min indgangsvinkel, er, at når Dansk Folkeparti, som er regeringens parlamentariske grundlag, siger, at man ikke mener, man med det her forslag skal gavne eller sikre menneskerettighederne i Danmark, vil jeg stille det spørgsmål: Bekymrer det ikke Det Konservative Folkeparti?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-03-12:
Opgaverne er præcis de samme, som det er blevet sagt flere gange her fra talerstolen.
Styrkelsen består i, at man sammenlægger en række institutioner, og man etablerer et forskningsmiljø, som giver større synergieffekt.
Det er faktisk hele ideen.
Vi får en effektiviseringsgevinst, som samlet styrker forskningen på det udenrigspolitiske område. Det ser vi frem til i Det Konservative Folkeparti.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Jeg vil gerne takke den konservative ordfører især for den klare melding her fra talerstolen om, at man selvfølgelig tager afstand fra de bemærkninger, der er om centerets direktør.
Det synes jeg var utrolig fint også set i relation til Venstres ordfører, som jo fik det samme spørgsmål, men som begyndte at rode sig ud i en forklaring om, at direktøren havde været politisk og var kommet med politiske udmeldinger, i stedet for at forsvare, at man har en uafhængig institution med en uafhængig bestyrelse, der udpeger en direktør, og at man selvfølgelig ikke på den måde kan gå ind og angribe en person på den måde, som vi har hørt det fra talerstolen.
Det er det ene. Det andet er et spørgsmål i forbindelse med den aftale, man nu har indgået med regeringen, for det var lidt tvetydige svar, vi fik fra Dansk Folkeparti: Er det sådan, at den aftale er en styrkelse af menneskerettighederne, ikke blot forskningen, men også de andre opgaver, som ligger i Det Danske Center for Menneskerettigheder i dag, herunder overvågning af menneskerettighederne, menneskerettighedssituationen i Danmark?
Opfatter Det Konservative Folkeparti også denne aftale som en styrkelse af det område i forhold til det, vi har i dag
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-12:
Nu har fru Line Barfod fremhævet, at Farum måske i virkeligheden ikke var nogen mønsterkommune, og når jeg så ser på udgifterne til kontanthjælp, har Farum Kommune fra 1994 til 1999 haft et fald på 44 pct.
Men det er jo ikke problemet ved betegnelsen mønsterkommune.
Problemet er, at ledende politikere i Venstre, ledende medlemmer af denne regering frem til og med januar måned i år konstant har betegnet Farum som mønsterkommune.
Hvordan har det virket på de kommunalpolitikere, på de borgere i Farum, der var i tvivl, om, hvorvidt det, der nu foregik i Farum, var rigtigt eller forkert?
Hvordan har det virket på deres engagement, deres muligheder, deres tiltro til, at de nu burde rejse sagerne, når de gang på gang på gang af ledende Venstrefolk har fået
at vide, at Farum var en mønsterkommune
Det har selvfølgelig virket enormt nedslående på dem.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-12:
Jeg kan gøre det meget kort.
Det er kun for at præcisere over for hr. Jeppe Kofod, at jeg ikke på nogen måde har erkendt, som hr. Jeppe Kofod sagde, at forløbet har været uheldigt, at regeringen ikke fra starten har lagt et lovforslag frem - overhovedet ikke.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Der står i Paris-principperne begrebet »adequate funding«, som handler om, at der skal være tilstrækkeligt med midler.
Det har de.
Det er ikke sådan, at denne overbestyrelse kan holde forskningsmidlerne tilbage, og det er stadig væk sådan, at der er rig mulighed for at søge fonde og andre midler, nøjagtig som man altid har kunnet.
Så på det punkt er der faktisk ikke ændret noget.
Der står ikke noget i Paris-principperne om, hvor store beløbene skal være, der skal bare være tilstrækkelige midler, og det vurderer vi altså, at der er.
Mit spørgsmål til fru Margrete Auken går på de ord, som fru Margrete Auken brugte i sin indledning, nemlig at Danmark
var et tredjerangsland og et skræmmebillede.
Er det fru Margrete Aukens opfattelse, at Danmark er et skræmmebillede for andre, og at Danmark er blevet et tredjerangsland?
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Jeg går ud fra, at formanden tillader, at jeg også svarer på det første med pengene.
Det ville jo altså også være slemt, hvis der havde stået, at de ikke måtte søge penge.
Hvis man havde frataget dem retten til at søge fonde, var vi ude i en meget alvorlig situation.
Altså jeg mener, det er for sovjetisk.
Lad os så sige, at man skal sikre den der funding.
Det er jo ikke nok bare at sige, at det har vi sikret, i og med at man jo altså trods alt kun har givet dem halvdelen af pengene.
Men lad os nu kigge på det i forhold til næste år - til næste år.
Der er vi helt nede på 8 mio. kr.
Lad os nu se på det i forhold til, hvad der kommer af opgaver.
Og lad mig så sige til det der med, om det er min opfattelse, at nu citerede jeg jo altså også fra Mandag Morgen.
Det er jo det, jeg hører.
Så kan man spørge, hvem det er, jeg taler med.
Men det er klart, at når Joschka Fischer kan sige sådan, det er klart, at når de meldinger, der i øvrigt kommer fra det internationale samfund, er, at Danmark med den skrøbelige status, vi har haft, pludselig rasler ned, så er vi da nødt til at tage det frygtelig alvorligt.
Og så er det ikke trygt og godt bare at nurse og hygge om regeringen og være i det hyggelige hjørne og sige, at det nok ikke gør så meget.
Jeg synes, det gør frygtelig meget, at vi ikke længere er interessante.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Jeg vil også indlede med at takke for det meget, meget klare svar og den meget, meget, meget klare afstandtagen, som statsministeren har til Dansk Folkepartis synspunkter omkring personer i denne her sag.
Det er utrolig vigtigt at få ryddet det af vejen, for det tror jeg har været med til at gøre hele denne her sag utrolig uheldig.
Det er det ene, som er vigtigt.
Man kunne få det indtryk, når man diskuterede med Venstres ordfører, at man ikke ville svare på det, og som bekendt er det jo sådan, at den, der tier, samtykker, og derfor kunne man blive lidt utryg.
Jeg er glad for statsministerens klare svar på det her spørgsmål.
Jeg er også glad for, at man fuldt og helt lever op til Paris-principperne.
Vi må jo afvente det konkrete lovforslag.
Men jeg kunne høre på statsministeren, at der var en lille erkendelse af, at selve fremgangsmåden nok ikke har været så heldig: at man ikke kendte modellen, før man præsenterede sammenlægningen og nedlæggelsen af Det Danske Center for Menneskerettigheder.
Jeg synes, det er værd at notere, at det var der en lille erkendelse af.
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Jeg vil gerne takke statsministeren.
Jeg kan bare ærgre mig lidt over, at vi ikke har fået det forslag. Det havde jo nok hjulpet, at vi havde haft lejlighed til at se det igennem.
Det er sådan set ikke det, centret skal beskæftige sig med; det er det, vi har universitetsforskningen til.
Jeg synes, det er en utrolig interessant debat, og det er meget vigtigt at undersøge: Hvad har privilegerede mennesker - f.eks. som os - af rettigheder?
Strengt taget ikke nogen.
Jeg mener, de er forbeholdt børn og syge og gamle og dyr og åndssvage, og vi andre har sådan set kun pligter.
Den eneste ret, vi har, er retten til at være ordentlig, og deri indgår så en række af de politiske rettigheder.
Hvis ytringsfriheden ikke bruges til at kritisere magthaveres privilegier, er der jo ikke så meget grin ved den.
Den skal bruges til de her ting.
De diskussioner er vigtige, og også hvordan det harmonerer med andre landes traditioner osv., men Det Danske Center for Menneskerettigheder er altså et stykke anvendt forskning, og det er deres uafhængighed, vi har arbejdet med i dag.
Jeg vil da godt sige til statsministeren, at det ville være dejligt, hvis vi fik lejlighed til at tage den anden debat også.
Men vi har haft en om centret og kan så heldigvis takke for det.
Jeg vil stadig væk tillade mig at være tryg ved det svar, vi har fået.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Næh, hr. Thulesen Dahl, denne her diskussion handler ikke om familiesammenføringsreglerne.
Det var jo et lille billigt trick, vi oplevede der, at flytte debatten.
Det, Morten Kjærum sagde, var en fuldstændig generel konstatering, ikke at der ikke på noget punkt overhovedet kunne strammes på udlændingeloven.
Jeg vil nok se den person, der stiller sig op og siger:
Ikke på ét eneste punkt, end ikke nok så lille et sted overhovedet i hele den danske udlændingelov kan der strammes.
Det tror jeg sådan set ikke engang at nogle medlemmer
af Dansk Folkeparti kunne finde på, og jeg tror heller ikke, at direktøren for centeret har udtalt det; men selvfølgelig: Er der en dokumentation, så får vi den gerne, men ikke for, at der i forhold til et konkret delområde er sagt, at her kan ikke strammes, for det er jo rigtigt.
Der er jo masser af delområder inden for udlændingeloven, hvor der faktisk ikke kan strammes mere. Så skal jeg sige til fru Pia Christmas-Møller, at jeg er fuldstændig enig i, at intet forhindrer, at Morten Kjærum genudpeges, og jeg vil i modsætning til fru Margrete Auken overhovedet ikke gå ind i den diskussion, om han skal genudpeges, eller han ikke skal genudpeges.
Jeg synes, det er et spørgsmål for bestyrelsen.
Det, jeg blot kan konstatere, er, at hr. Thulesen Dahl betragter spørgsmålet om, at man nu laver en genbesættelse, som en politisk fjer i hatten, fordi det, som hr. Thulesen Dahl sagde, sender et signal.
Og det giver mulighed for, vi
nu får en mere åben debat.
Det er den signalgivning, jeg ikke synes, at regeringen skulle være gået med til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-12:
Hr. Søren Søndergaard siger sådan meget nagelfast og firkantet heroppefra, at Morten Kjærum, centerdirektøren, ikke har udtalt sig om, at man ikke kunne stramme yderligere på familiesammenføringsområdet.
Og derfor vil jeg bare spørge hr. Søren Søndergaard, hvordan han kan være så sikker i sin sag.
Vil han gentage sin garanti heroppefra om, at det har Morten Kjærum ikke gjort?
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Det er også kun i forlængelse af, at fru Pia Christmas-Møller borer lidt i det der, fordi jeg synes, det er meget uheldigt, hvis vi - Enhedslisten, SF osv. - bidrager til den hetz, som der åbenlyst har været.
Og jeg mener, at når nu man har lavet en ny struktur - så kan vi diskutere, om det er klogt at lave den, det er så den anden diskussion, jeg synes, der er - så giver det vel mening.
Og hvis vi virkelig trækker alt, hvad der er sagt af pinagtigheder i denne her debat, også i dag, fra, så er der intet til hinder for, så vidt jeg kan høre, at Morten Kjærum søger den stilling.
Jeg mener, at nu kan vi ligesom sige, at vi har gjort det på den måde.
Og så er jeg med på, at det må være vores udgangspunkt, at vi tager regeringens udsagn her så meget for gode varer, at vi siger: Jamen lad det nu, havde jeg nær sagt, komme an på en prøve.
Man prøver at få uafhængigheden til at fungere.
Skulle vi nu ikke også give bestyrelsen den chance, at den kan få sin højtkvalificerede direktør tilbage?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-03-12:
Nu er det gang på gang på blevet fastslået, at der er en total uafhængighed, og formanden for Det Danske Center for Menneskerettigheder, Claus Haagen Jensen, sagde onsdag den 6. marts følgende til Kristeligt Dagblad: »Det forekommer mig i grunden meget nærliggende, at man slår stillingerne op, når der nu kommer en ny struktur.«
Kunne hr. Søren Søndergaard ikke tage den udtalelse for gode varer, at der faktisk er tale om en ny struktur?
Fem direktørstillinger bliver ændret til tre direktørstillinger.
Det er naturligt at lave et genopslag.
Der er ikke på nogen måde lagt op til en politisk stillingtagen til, hvem der så skal besætte disse direktørstillinger.
Det er afgørende for regeringen, det er afgørende for Det Konservative Folkeparti, at der ikke kommer politisk indblanding i, hvem der bliver udpeget.
Intet forhindrer, at Morten Kjærum kan genudpeges.
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Nej, jeg synes bestemt, det er i orden at give udtryk for ting.
Og der er jo ikke noget at gøre ved, at når der er så mange danskere, der står bag Dansk Folkeparti, så har vi jo det problem, og det løser vi jo ikke ved magi og besværgelser.
Problemet bliver alene, når Venstre og De Konservative bliver sovset ind i det der også.
Men lad så det være den ene ting.
Jeg synes, det er fint med den frie debat, og jeg synes, at f.eks. vores to mullaher, som jeg tillader mig en gang imellem at kalde dem, jo er en gave til os andre, når vi skal have synliggjort, hvad det er, der foregår i det her Folketing, og hvad der foregår i folket.
Det er slet ikke problemet.
Med hensyn til Mads Bryde Andersen beklager jeg altså meget, at jeg har været bortrejst med Præsidiet.
Jeg har simpelt hen ikke fået læst det.
Det kan godt være, jeg andre gange er enig med ham.
Men han har ikke ret, fordi han har misforstået, hvad der er centerets opgave, svarende til at der var en leder forleden i B.T., som åbenlyst også havde misforstået, hvad centerets opgaver var og f.eks. ligestillede det med Ombudsmandens.
Centeret skal lave retspolitik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-12:
Ja, man kan forstå på fru Margrete Auken, at det er et meget stort problem at have en fri debat.
Vi må lægge låg på debatten, fordi vi skal sikre, at der ikke kan være nogen i udlandet, der skriver nogle bestemte ting.
Altså helt ærligt: Jeg synes, der er én ting, fru Margrete Auken skylder os, og det er en kommentar til den kritik omkring menneskerettighedscenteret, som de seneste dage er kommet til udtryk fra juraprofessor Mads Bryde Andersen, både i artikelform og også i en udsendelse i tv. Jeg går ikke ud fra, at det er en af dem, hvorom fru Margrete Auken normalt bare siger, at det er en Dansk Folkeparti-mand, der udtrykker sig.
Jeg går ud fra, at det er en, som fru Margrete Auken under andre omstændigheder ville tage til indtægt og også bruge i sit politiske virke for at argumentere for det ene eller det andet.
Der synes jeg faktisk, det kunne være interessant, når en person som han går ud med en ret skarp kritik, at vi så hører en kommentar.
Er det så i orden, eller kan det også afstedkomme nogle lederartikler et eller andet sted af nogle, der sættes i sving til at have nogle holdninger og give udtryk for dem, eller hvordan?
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Der har været masser er eksempler på vennetjenester i den kommunale virksomhed, som med god grund er blevet trukket frem. Svaret på de vennetjenester og den korruption er spørgsmålet om demokrati, og det er muligt at gennemføre.
Problemet er, at i det øjeblik det ikke længere foregår i det kommunale regi, i den kommunale virksomhed, men bliver lagt uden for i private firmaer, er det ikke længere tilstrækkeligt med demokrati, fordi der simpelt hen er oplysninger, man ikke længere får, fordi man ikke har indsigt i, hvordan virksomhederne drives, og i de forhold, som virksomhederne har.
Det er den principielle forskel, at det ene kan løses med mere demokrati og skal løses med mere demokrati, det andet kræver radikale indgreb over for den private virksomhed.
Så vil jeg lige sige, at det er muligt, at det, Enhedslisten siger, er noget pladder, men hvorfor har det så været sådan i Farum, at tvangsaktiverede ikke har kunnet få adgang til de aftaler, de arbejder under?
Er det noget, Venstre synes er rimeligt? Er det bare pladder?
Lad os få et konkret svar på de konkrete eksempler, der blev nævnt i det, fru Line Barfod fremførte.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Til hr. Aage Frandsen: Jeg kan i hvert fald bekræfte, at der ikke ligger nogen planer i regeringen eller regeringspartierne om, at reglen om de deponerede midler skal ophæves.
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg vil fastholde, at man fint kan have et demokrati, selv om man handler med private. Hvis man skal forfølge hr. Søren Søndergaards tankegang, vil det jo være fuldstændig umuligt for det offentlige at handle med private.
Det kan godt være, at det er hr. Søren Søndergaards tanke, men den deler vi absolut ikke i Venstre.
Så til hr. Klaus Hækkerup: Det er ikke kun Venstre, der har rost Farum Kommune som mønsterkommune.
Hvis man tager Indenrigsministeriets nøgletal gennem de seneste år, har kommunen fået prædikatet bedste integrationspolitik, defineret som fuld beskæftigelse af alle indvandrere, kun 1 pct. af de unge er uden beskæftigelse eller uddannelse, og man har ingen vold og drengebander.
Man kan i øvrigt se andre publikationer, hvor der står rosende omtale af forebyggende børnepolitik, rosende omtale af 48-timers-jobgaranti, alle får arbejde eller uddannelse i privat virksomhed til ordinær løn, selv den meget omdiskuterede pasningsgaranti, som man jo ellers har brugt mange kræfter på også i den tidligere regering, ja, det
begreb blev jo opfundet i Farum, og så har man Danmarks højeste timetal til eleverne i bl.a. dansk og matematik.
Alt det her er ikke noget, jeg bare selv står og finder på, det er noget, jeg har kunnet finde i den tidligere regerings publikationer.
Så det er ikke kun Venstrefolk, der har rost Farum for en lang række af de initiativer, de har taget.
Uno Larsson (DF), 2002-03-12:
Socialdemokraterne og Enhedslisten må jo tænke på, at ejendomsskatterne er steget kraftigt de senere år.
Det skyldes også, at stigningen i grundskyldspromillen selvfølgelig følger med.
Jeg kan fortælle, at på sådan noget som på landbrugsjord udgjorde den 500 mio. kr. i 1996, i år 2002 er det 1 mia. kr., og man forventer selv med 12 promille, at det er 1,15 mia. kr. om året.
Så jeg synes, det er på tide, at man gik ind og støttede landbruget en lille smule.
Ole Stavad (S), 2002-03-12:
Da jeg så hørte resten af hr. Ole M. Nielsens ordførertale
forholdsvis klart, at hr. Ole M. Nielsen ikke havde været til forhandling, men at hr. Ole M. Nielsen bare tilsluttede sig det forslag, som regeringen kom med - det, vi på jysk plejer at kalde det mindst ringe.
Jeg må sige, at vejledningen synes jeg ikke rigtig hjælper.
Jeg kan konstatere, at der ikke er grund til at blive fornærmet over, at man ikke har været i forhandling.
Det har hr. Ole M. Nielsen heller ikke.
Han tilslutter sig bare og har formentlig ingen forventninger om ændringer.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-12:
Nu vil jeg medvirke til at fjerne hr. Ole Stavads bekymringer over, at regeringen kun samarbejder til højre.
Her er altså en chance for at få midten med, idet Kristeligt Folkeparti støtter dette forslag.
Vi mener faktisk, at skat på produktionsjord fuldstændig skal afskaffes.
Og det mener vi faktisk at der gode begrundelser for i de år her, hvor EU-tilskuddene sænkes.
Der mener vi egentlig at der er en sammenhæng.
Vi mener også, at EU-tilskuddet til produktionen skal fjernes på sigt, og det mener landbruget i øvrigt også, men det skal selvfølgelig aftrappes gennem en passende ordning. Vi vil oven i købet stille ændringsforslag om, at loftet bliver på 8 promille i stedet for 12 promille.
Det fik vi jo gennemført for år 1999 og år 2000, og da var Venstre mere end villige til at tage æren for, at vi fik lagt et loft på 8 promille.
Det viser sig nu, at det mente de ikke noget med.
Det viste sig jo også, at da SR-regeringen senere lavede det med CD, hvor man lavede et 12-promille-loft, skældte Venstre jo også ud over, at det var for højt.
Men nu er der gode chancer for at få det ned på 8 promille.
Det er jo ikke noget, der koster de helt store beløb det her.
Line Barfod (EL), 2002-03-12:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Det forslag, der ligger her, vil jo være et forslag, der svækker det kommunale selvstyre, som vi ellers hører så meget om, og vi har tidligere i dag hørt meget om, hvor meget regeringen gik ind for det kommunale selvstyre, og hvor vigtigt det var, at man ikke greb ind i det kommunale selvstyre.
Men det her forslag griber altså ind i det kommunale selvstyre, og det svækker kommunens mulighed for at finde de steder, hvor den ønsker at få skatteindtægter.
Hvis man f.eks. mener, at man skal gøre noget mere for de ældre, så har man ikke mulighed for at få nogle penge ind på produktionsjord.
I Enhedslisten er vi tilhængere af grundskyld, fordi vi har gjort den iagttagelse, at jo mere jord, man ejer, og jo dyrere jord, man ejer, jo rigere er man, og jo mere tjener man.
Grundskyld er en af de mest socialt fornuftige skatter, man overhovedet kan opdrive på denne jord, og derfor er vi tilhængere af, at man får højere grundskyld og til gengæld lavere personskatter.
Vi så gerne, at man gik den modsatte vej og altså kunne hæve grundskylden i et større omfang.
Derfor kan vi ikke være med til det her forslag.