runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2003-01-08:
Vi får lejlighed til at tage en mere kvalificeret debat om specielt forsvarsområdet, når Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag kommer til behandling her i Folketinget. Vi har også nogle forudsætninger for at ophæve forsvarsforbeholdet, så det er ikke bare sådan, at nu knipser vi lige med fingrene, og så er det væk.
Men det, jeg bare vil appellere til i al stilfærdighed her i dag, specielt over for SF, som jeg tror kan spille en vigtig rolle på dette område, er, at vi undgår en alt eller intet-afstemning, når en ny traktat er forhandlet på plads - en afstemning, som både afskaffer forbeholdene med et fingerknips og sætter en helt ny traktat i stedet.
Jeg håber, SF vil gå i spidsen for en debat, men ikke bare om forsvarsforbeholdet, selv om jeg fornemmer, at der er kræfter i SF, der kan medvirke til at ophæve forsvarsforbeholdet.
Nok er der stadig modsatrettede kræfter i EU, for så vidt angår ønskerne om den fremtidige sikkerheds- og udenrigspolitik, men man må alt andet lige sige, at efter at den danske undtagelse blev formuleret i 1993, er forsvarsdimensionen i EU blevet forankret i NATO, og dermed er de bekymringer, som hr. Holger K. Nielsen har, og som jeg også har haft, blevet gjort til skamme, vil jeg sige.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-08:
Jeg synes, hr. Holger K. Nielsen skal læse sit eget svar igen, når adrenalinen er faldet.
Hr. Holger K. Nielsen startede med at beskylde en del af Folketingets EU-ordførere for nærmest at betragte forbeholdene som landsforræderiske, og derfor skulle de afskaffes med bål og brand.
Vi andre vil meget gerne have den seriøse og lødige diskussion om forbeholdene, som hr. Holger K. Nielsen efterlyser, og jeg betragter hr. Holger K. Nielsens svar som en opfordring til at få den debat.
Den vil jeg gerne på Det Radikale Venstres vegne give tilsagn om at deltage i. Jeg vil til gengæld bede hr. Holger K. Nielsen om at sige, at hvis vi får den seriøse debat, og det viser sig, at der er rimelig grund til at være tryg ved den ordning, EU har med NATO og FN, vil SF også sige: O.k., så kan vi godt sige nej til det forbehold, for så er der sket en udvikling, vi kan være trygge ved, og som vi kan være sikre på er god for Europa og for Danmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-01-08:
Jamen vi er alt for langt fremme nu.
Jeg synes, vi skulle starte med den indholdsmæssige debat om den europæiske sikkerhedspolitik, hvad den skal indeholde, og ikke mindst hvad der er Danmarks krav til en fremtidig europæisk sikkerhedspolitik.
Det gælder ikke mindst forholdet til NATO: Hvordan skal forholdet mellem en EU-sikkerhedspolitik og NATO være? Vil der være brug for NATO fremover?
Og hvordan vil forholdet til USA blive?
Man er nødt til at få alt det her koblet sammen med en indholdsmæssig langt mere konkret diskussion af, hvad europæisk sikkerhedspolitik er, og i en sådan indholdsmæssig diskussion er vi villige til at se på forbeholdene.
Hvis de blokerer for, at Danmark kan spille en rolle, er vi villige til at se på undtagelserne, men hvad det ender med, kan jeg da ikke stå og svare på her i dag.
Vi vil godt præcisere, hvad vi mener.
Når det drejer sig om forsvarsundtagelsen, er vi modstandere af en EU-hær, og vi vil stadig have en dansk stopklods for franske ambitioner om, at EU skal blive en militær stormagt.
Det ønsker vi simpelt hen ikke.
Men hvis det drejer sig om, at man for at kunne løse de andre sikkerhedspolitiske opgaver er nødt til at have en begrænset fredsbevarende kapacitet, og undtagelsen blokerer for det, er vi villige til at se på, hvordan vi kan løse det problem.
Med andre ord: En pragmatisk tilgang til at løse konkrete problemer.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-08:
Jeg er uenig med hr. Holger K. Nielsen i, at vi er alt for langt fremme nu.
Det er faktisk nu, tingene sker.
Vi har netop udvidet NATO med en masse øst- og centraleuropæiske demokratier, så den europæiske sikkerhedspolitik er forankret i NATO.
Det er der ingen tvivl om, og derfor er det jo lige præcis nu, vi har udgangspunktet for at diskutere, hvad vi skal med det danske forsvarsforbehold.
Den diskussion er mere aktuelt end nogen sinde, så jeg vil blot sige til hr. Holger K. Nielsen, som mener, at vi slet ikke er så langt fremme endnu: Jo, efter Det Radikale Venstres opfattelse er vi der faktisk nu.
Jann Sjursen (KRF), 2003-01-08:
Jeg kan tilføje, at også efter Kristeligt Folkepartis opfattelse er vi nu lige præcis dér, hvor det er mere aktuelt end nogen sinde at diskutere forsvarsforbeholdet, og det er derfor, vi har gjort det i vort parti og truffet en beslutning på vort landsmøde.
Men jeg tager trods alt hr. Holger K. Nielsens bemærkninger her i dag som udtryk for, at man også i SF er inde i seriøse overvejelser om, hvordan man skal formulere sig på området fremover.
Det hilser jeg sådan set meget velkommen, fordi jeg synes, at SF er en vigtig aktør på området, også i arbejdet for at få brudt den alt eller intet-strategi eller strategi mod et bunkebryllup, som regeringen har linet markant op i de sidste uger, ikke mindst i forbindelse med statsministerens nytårstale.
Hr. Holger K. Nielsen forholder sig til Frankrig.
Det kan man selvfølgelig gøre, og jeg kan også sagtens finde synspunkter i andre EU-lande, som jeg bestemt ikke bryder mig om, lige så vel som jeg kan finde dem her i Folketinget.
Men jeg må jo tage stilling til de beslutninger, som rent faktisk er truffet, og til den sikkerhedspolitiske arkitektur, vi nu øjner i EU, efter at vi i 10 år har haft et dansk forbehold, og jeg synes ikke, det ser så usikkert ud, som hr. Holger K. Nielsen giver udtryk for her i debatten.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-01-08:
Her mener jeg, at hr. Sjursen begår den samme fejl, som danske politikere har begået siden 1972.
Man har altid undervurderet dynamikken i det europæiske samarbejde, når man siger, at nu har vi sikkerhed for, at det er sådan og sådan, og derfor vil det også altid være sådan.
Jeg tror sådan set, at når De Radikale og Socialdemokraterne lige pludselig har så meget imod forbeholdene, mens de gik meget ind for dem for 10 år siden, har det noget at gøre med, at de egentlig ikke troede, at ØMU'en blev til noget, og de troede heller ikke, at forsvarspolitikken blev til noget.
Så kunne man jo meget nemt lave de undtagelser.
Men da de ting rent faktisk blev virkelighed, fik de lige pludselig kolde fødder, og det synes
jeg er lidt utiltalende.
Men det er noget helt andet.
Men debatten om en stærkere europæisk militærmagt er ikke stoppet endnu.
Det er naivt af hr. Jann Sjursen at tro det, det er en undervurdering af den dynamik, der er i samarbejdet, og derfor mener jeg, at jeg af ikke alene realpolitiske grunde, men også for ligesom at kunne give nogle signaler til befolkningen om, hvad vi vil, og hvad vi ikke vil, vil forbeholde mig retten til at gå ind for en revision af undtagelserne på grund af nogle nye problemstillinger, men sådan at der stadig er områder, hvor Danmark kan sige fra.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-08:
Jeg kan ikke føje meget til det, jeg allerede har sagt.
Jeg vil ikke i dag foregribe de overvejelser, som alle partier i Folketinget må have den dag, hvor den her proces er ført til ende.
Man kan have det synspunkt, som hr. Holger K. Nielsen giver udtryk for; man kan have andre synspunkter.
når vi kender det samlede billede.
Lene Espersen (KF), 2003-01-08:
Jeg er meget glad for, at der er så mange partier, der bakker op om regeringens meget helhjertede og fokuserede indsats over for rockerkriminaliteten.
Og jeg synes personlig, det er godt, at Socialdemokratiet bruger så mange kræfter i denne her sag.
Jeg er også bekendt med, at Socialdemokratiet afholder en konference i slutningen af denne måned, og jeg synes, det vidner om, at vi alle vil gøre, hvad vi kan, for at komme rockeruvæsenet til livs. Der er også andre partier, der er kommet med forslag og bidrag til debatten, og jeg synes, at frem for at bruge alle kræfterne på at skyde hinandens forslag ned skal man være glad for, at der er så mange, der gerne vil bidrage med nye ideer til, hvad vi kan gøre for at bekæmpe rockeruvæsenet.
Så spørger hr. Morten Bødskov til et enkelt element, nemlig rockerborgene, og til det er der jo at sige, at et eller andet sted synes jeg, det virker lidt mærkværdigt, at en socialdemokratisk nyudnævnt retsordfører - til lykke med det - på den måde lægger et tæppe af mistillid ned over tidligere justitsminister hr. Frank Jensen. Hvad der må være hr. Morten Bødskov bekendt, er jo, at den tidligere regering i forbindelse med udarbejdelse af rockerloven fra 1996 gjorde et stort forarbejde med at undersøge, hvilken form for forbud man kan lave om ophold i bestemte ejendomme, og i forbindelse med rockerloven blev der indført visse former for begrænsninger for at skabe tryghed i befolkningen til dem, der bor tæt på rockerborgene.
Og jeg kan ikke forstå den socialdemokratiske ordførers
Jeg vil sige, at jeg har meget svært ved at se,
hvad der skulle have forandret sig, siden Socialdemokratiet selv sad i regering,
men hvis hr. Morten Bødskov kan bidrage til at få skabt klarhed over, hvad det er, der gør, at man mener, at nu, hvor der er kommet en ny justitsminister, stiller sagen sig meget anderledes, så hører jeg det meget gerne.
Ellers vil jeg sige, at jeg afventer stadig, godt nok på femte måned, et udspil fra kommunerne, der også har været inde på denne problemstilling, og så vil jeg selvfølgelig forholde mig til det.
Klaus Hækkerup (S), 2003-01-08:
Hvis statsministerens svar skal forstås således, at det, partierne skal tage stilling til - for jeg forstår, at regeringen ikke har taget stilling til, hvad der skal ske - når vi når så langt, er, om man på samme dag skal stemme om forbeholdene og om traktaten, så vil jeg sige, at det synes jeg ikke er nogen særlig interessant diskussion på nuværende tidspunkt.
Det, der er interessant, er, om regeringen vil knytte ophævelsen af forbeholdene sammen med godkendelsen af traktaten, så det bliver én afstemning, eller som der står i spørgsmålet: Vil vælgerne få lejlighed til at tage stilling til en eventuel ny EU-traktat for sig og de danske undtagelser for sig?
Om det skal være på samme dag eller på forskellige dage, synes jeg, er en anden diskussion, og det er ikke det, spørgsmålet drejer sig om.
Det er, om vælgerne vil få muligheden for at tage stilling til de to spørgsmål hver for sig.
Ja eller nej, så enkelt må det kunne besvares.
Torben Hansen (S), 2003-01-08:
Jeg takker ministeren for svaret.
I starten af sit svar sagde ministeren, at det selvfølgelig var lidt problematisk med den omfordeling kommunerne imellem.
Man kunne måske betragte det lige så meget som en omfordeling elkunderne imellem, og så er det i hvert fald et problem, som ligger inden for ministerens ressortområde.
Det andet
kan man selvfølgelig altid diskutere, og det er jo de kommunaløkonomiske forhandlinger, men det er altså også en omfordeling elkunderne imellem, hvor vi jo kan stå i den situation, at de, der er uden for de heldige kommuner, som det også mange gange er blevet fremhævet her, rent faktisk kan komme til at betale for anlæggene endnu en gang.
Det kunne da være interessant, om ministeren kunne løfte en lille flig af sløret for, hvilke løsningsmuligheder der er, og hvad ministeren vil gøre for at undgå denne her skævvridning elkunderne imellem.
Svend Auken (S), 2003-01-08:
Det er en sag, det tror jeg ministeren er klar over, der har optaget nogle af os i ganske lang tid dels på grund af alle de principielle spørgsmål, og dels fordi det drejer sig om så gigantiske beløb.
Hvis eksempelvis NESA bliver sat til salg, så taler man jo om et tocifret milliardbeløb, der kommer ud.
Det plejer nok at kunne stimulere den politiske interesse med så store beløb.
Vi har fulgt denne her sag meget, meget nøje, og jeg vil gerne udtrykke tilfredshed med, at ministeren nu er villig til at mødes med os og prøve at finde en løsning, men jeg har et spørgsmål: Mener ministeren ikke, at det haster med at finde en løsning?
Og mener ministeren ikke, at det haster med at kunne give et tilfredsstillende svar til de mange mennesker, som enten bor i en kommune, der ikke ejer et elselskab, men hvor deres elselskab bare bliver solgt, eller til en varmekunde, der bliver taget som gidsel i området?
Haster det ikke af de to grunde, altså af hensyn til de principielle samfundsøkonomiske spørgsmål, fordelingsspørgsmål, og af hensyn til de enkelte mennesker?
Erik Mortensen (S), 2003-01-08:
Lidt i forlængelse af hr. Torben Hansens spørgsmål om skævvridning imellem elkunderne på tværs af kommunegrænserne, kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren ikke har samme opfattelse som jeg og formentlig mange andre i landet på baggrund af, at direktøren for DONG på tv siger, at elpriserne ikke vil stige som følge af den handel, der nu er indgået.
Det indtryk, det må efterlade hos folk uden for huset her og måske også hos nogle i huset, må nødvendigvis være, at DONG ikke ønsker at få sin indskudte kapital forrentet
eller måske: Hvor skal pengene så hentes fra inden for den sektor, som DONG opererer i?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-08:
Jeg vil nu alligevel opfordre ministeren til at svare på spørgsmålene, dem, som er af principiel art.
Men ministeren svarede faktisk ikke på det meget afgørende spørgsmål, om han er enig i, at der ikke må ske denne gigantiske omfordeling mellem elforbrugerne, og om ministeren er opmærksom på, at der jo faktisk er sendt et meget klart signal fra et flertal i Folketinget om, at man ikke ønsker en sådan ordning, hvor en gruppe af elforbrugere beriges på de andres bekostning og med massive beløb.
Så havde ministeren en forklaring om, at der var forskellige grupperinger i Folketinget, der havde forskellige opfattelser.
Det kan der være på forskellige punkter, men jo ikke i det spørgsmål.
I det spørgsmål står regeringen jo helt alene.
Det synes jeg ministeren skulle være opmærksom på som indledning til forhandlingerne.
Jeg tror i hvert fald, det kunne give forhandlingerne et bedre forløb, hvis ministeren var helt fuldstændig krystalopmærksom på det.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-08:
Jeg vil gerne sige til hr. Svend Auken, at vi jo mødes senere i dag for at diskutere denne sag, og jeg har noteret mig, at der er et flertal i Folketinget, der ønsker at diskutere denne sag.
Det er også det, jeg har sagt til hr. Keld Albrechtsen.
Og hvis nu regeringen står helt alene, så kan det jo være, hr. Keld Albrechtsen vil hjælpe regeringen, så regeringen ikke står så alene.
Så det siger vi tak for.
Med liberaliseringen af elmarkedet og den selskabsmæssige adskillelse af selskaberne er transportudgifterne altså reguleret, og disse ændres ikke ved et salg.
Men selve prisen på elektriciteten bliver jo bestemt af konkurrencen på markedet.
Vi står altså i en situation, som jeg erkender er kompleks.
Vi står også i en situation med mange værdier.
Men vi står altså også i en situation, hvor der er nogle værdier, og hvor der er nogle parter, der har en grundlovssikret ret til deres ting.
Det er nok også årsagen til, at den tidligere minister på området valgte en løsning, ikke med beskatning, men med en anden konstruktion, som er gældende lovgivning i dag.
Derfor er det eneste, jeg kan sige til spørgerne generelt, at jeg gerne ser en hurtig afgørelse, og at jeg som minister gerne ser en bred afgørelse.
Og det er selvfølgelig gennem den, jeg prøver på at se, om vi kan få enderne til at nå sammen igennem det, som også er udtrykt fra Dansk Folkepartis side, såvel som det er udtrykt af hr. Keld Albrechtsen og andre i denne sag.
Det er sådan set, hvad jeg kan sige.
Som jeg sagde, var regeringens udgangspunkt, at der lå
en lovgivning, som vi ikke ønskede at ændre på, fordi vi mener, den skulle have lov til at virke
Jeg har noteret mig, at der altså er et flertal i Folketinget, der ønsker at ændre på det, og dertil har jeg sagt: O.k., lad os så mødes ved forhandlingsbordet og se, hvilket resultat vi så kan nå.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Kaalund (S), 2003-01-08:
Spørgsmålet tager udgangspunkt i den verserende sag omkring Århus Politi, hvor et antal politifolk, en 5-6 stykker, tilsyneladende har fået slettet fartbøder.
Mit spørgsmål går ikke på den konkrete sag, for den ligger jo hos Statsadvokaten, og den må have sit forløb dér.
Men med udgangspunkt i den sag ved vi jo, at politiets registre er utrolig følsomme.
Og alligevel kan sager af denne type dukke op med mellemrum.
Derfor går spørgsmålet på, om ministeren finder, at reglerne for brug af politiets registre er dækkende, er sikre nok af hensyn til borgerne.
Lene Espersen (KF), 2003-01-08:
Statsadvokaten har oplyst, at politimesteren i Århus den 18. november sidste år telefonisk underrettede ham om, at der kunne foreligge et muligt strafbart forhold i forbindelse med varetagelsen af den automatiske hastighedskontrol i Århus.
Statsadvokaten indledte herefter efterforskningen af sagen.
Efterforskningen er endnu ikke afsluttet, og det er derfor fortsat uafklaret, om der er begået strafbare forhold og i givet fald hvordan og i hvilket omfang.
Statsadvokaten har imidlertid oplyst, at der efter de foreløbige oplysninger, han har modtaget i sagen, angiveligt skulle være tale om, at nogle fotos optaget som led i automatisk hastighedskontrol er blevet frasorteret.
Der er derfor ikke blevet udsendt bødeforlæg til førerne af køretøjerne, selv om disse kunne identificeres.
Statsadvokaten har samtidig oplyst, at den foreløbige efterforskning ikke har tilvejebragt oplysninger om, at udsendte bøder skulle være slettet i kriminalregistret eller andre registre.
Efter de foreliggende oplysninger er der således ikke grundlag for at antage, at der har været tale om ureglementeret brug af politiets registre.
Skulle det alligevel vise sig at være tilfældet, så vil vi naturligvis tage fat på det.
Det er dog for tidligt på nuværende tidspunkt at udtale sig om, fordi Statsadvokatens undersøgelse stadig væk pågår, men naturligvis vil der blive taget fat om det, såfremt det viser sig at være tilfældet.
Som sagt er der noget, der indledningsvis tyder på, at det er fotos, der er blevet frasorteret, og ikke registre, der er blevet pillet i.
Per Kaalund (S), 2003-01-08:
Jeg takker for svaret.
Nu spørger jeg jo også om politiets registre i flertal, for vi kender jo til, at der tidligere er sket misbrug af politiets registre, bl.a. er et kendt medlem af dette Ting blevet testet eller trukket ud ulovligt, i strid med reglerne, en fem gange, hvoraf kun tre tilfælde er blevet opklaret som sådan
Det tyder på, at der kan forekomme misbrug.
Derfor er det jo vigtigt, at overtrædelser også opdages.
Mit spørgsmål går altså mere på, om ministeren i almindelighed føler, at registerreglerne og forskrifterne omkring politiets registre er dækkende, og om de rimeligt bliver overholdt.
Jeg erkender, at det er et lidt bredt spørgsmål, men det er for at give den tryghed til befolkningen.
Lene Espersen (KF), 2003-01-08:
Det er klart, at det er min forventning, at det regelsæt, vi har i dag, og det værn, vi også har i forhold til personer og hele vores registersystem, er tilstrækkeligt.
Så som udgangspunkt mener jeg, at de regler, vi har i dag, er tilstrækkelige, men det er naturligvis klart - og det er det ene forbehold, jeg gerne vil komme med, nu hvor Statsadvokaten er i gang med at undersøge denne her sag, som er stærkt beklagelig - at såfremt Statsadvokaten skulle støde på sager, som kunne være uhensigtsmæssige, så er jeg klar til at se på det.
Jeg mener, at vi har en fælles opgave.
Jeg lagde også mærke til, at spørgeren lagde meget vægt på borgernes tryghed, at man har en tryghed i samfundet for, at de her registre ikke bliver misbrugt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Kaalund (S), 2003-01-08:
»Har det været kutyme, at ansatte i Århus Politi har kunnet få slettet registreringer af overtrædelser af hastighedsgrænsen?«
Ja, i forlængelse af samme sag spørger jeg, om det har været kutyme, at ansatte i Århus Politi har kunnet få slettet registreringer for overtrædelser af hastighedsgrænser.
Det er også affødt af, at nogle aviser har omtalt, at man mod sædvane kunne få slettet registreringer, hvis de pågældende politifolk ikke var klar over, at der fandt en kontrol sted på det pågældende tidspunkt.
Så det går altså på, om der har ligget en kutyme eller en praksis for, at politifolk - hvis de var så uheldige at ryge i en hastighedskontrol - så kunne få dem slettet.
Lene Espersen (KF), 2003-01-08:
Jeg har i forbindelse med min besvarelse af det foregående spørgsmål fra samme spørger oplyst, at Statsadvokaten i Viborg for tiden efterforsker, om der er begået strafbare forhold i forbindelse med varetagelse af den automatiske hastighedskontrol ved Århus Politi.
Som jeg var inde på i den forbindelse, følger det af retsplejelovens regler, at sager om strafbare forhold begået af politipersonale i tjeneste skal efterforskes af Statsadvokaten.
Statsadvokatens efterforskning er ikke afsluttet, men Statsadvokaten har over for mig oplyst, at det her rejste spørgsmål også indgår i hans efterforskning af sagen, og jeg skal henvise hertil.
Så det er altså noget, som Statsadvokaten er opmærksom på, som jeg kan forstå, spørgeren rejser som følge af avisskriverier, og som nu er ved at blive undersøgt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Kaalund (S), 2003-01-08:
Tak også for svaret på det forrige spørgsmål.
Det sidste spørgsmål her går på, om det er almindelig praksis, at ansatte ved politiet gøres bekendt med, hvor og hvornår politiets fartkontrol finder sted.
Nu er jeg godt klar over, at der er iværksat et nyt system, hvorefter der i almindelighed gives oplysning om, hvor fartkontroller vil finde sted, også via disse moderne systemer osv.
Men stadig væk går mit spørgsmål på, om det er sådan, at man, uagtet de nye regler, der er kommet, har fået oplyst, hvor kontroller finder sted henne og på hvilke tidspunkter, så man privat kunne tage sine forholdsregler på de områder.
Lene Espersen (KF), 2003-01-08:
Eftersom spørgsmålet er stillet i forlængelse af de to forrige spørgsmål om sagen fra Århus Politi, så har jeg både indhentet en udtalelse fra Statsadvokaten i Viborg og fra politimesteren i Århus.
Såvel Statsadvokaten som politimesteren har udtalt, at de ikke har kendskab til en sådan praksis, som spørgeren omtaler, og den skal jeg henholde mig til.
Spørgeren har jo fuldstændig ret i, at vi for få dage siden kom ind i en ny tidsalder for så vidt angår det her, fordi alle strækninger, hvor der er automatisk hastighedskontrol, nu fremgår af internettet. Jeg kan også se, at mange aviser fortæller borgerne om, hvor der kan ske automatisk hastighedskontrol, men ikke hvornår det sker.
Nu kan man sige, at alle nu i hvert fald i princippet er stillet fuldstændig lige, fordi alle ved, hvor kontrollerne er opstillet, og man kan så også sige, at det i hvert fald er dårlig forberedelse, hvis man kører ind i sådan
et område og overstiger hastighedsgrænserne, fordi man så har meget stor risiko for at blive taget
Men til grundspørgsmålet har såvel politimesteren i Århus som Statsadvokaten sagt, at det ikke er en praksis, som man har kendskab til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2003-01-08:
»Hvilke konkrete initiativer agter regeringen at tage som opfølgning på afsnittet i statsministerens nytårstale om rockerkriminalitet?«
Spørgsmålet vedrører jo rockersituationen, den foruroligende rockersituation.
Derfor er vi i Socialdemokratiet også glade for, at både justitsministeren og statsministeren - i sin nytårstale - har påpeget alvoren af det her rockerkriminalitetsproblem.
Man kan jo se i masser af lokalsamfund, hvor rockerborge i stigende grad præger billedet, at de skaber utryghed og frygt blandt mange familier.
Vi lyttede også, Socialdemokraterne, kan man roligt sige, til statsministerens nytårstale og til debatten i går med statsministeren, men var lidt forundrede over mangelen på konkrete initiativer i forhold til de meget store ord, som statsministeren tog i sin mund i nytårstalen.