Jann Sjursen (KRF), 2002-12-06:
Regeringen har i forbindelse med finanslovforhandlingerne formået at indgå en lang række forlig og også en lang række aftaler med mange af Folketingets partier herunder også Kristeligt Folkeparti, og det afspejler sig helt klart også af de mange ændringsforslag, som er fremsat af finansministeren.
Jeg vil godt her indledningsvis understrege, at vi fra Kristeligt Folkepartis side selvfølgelig står ved de aftaler og de forlig, som vi har indgået med regeringen, og det vil selvfølgelig også præge vor stemmeafgivning her, når vi snart skal til at stemme om de mange ændringsforslag.
Jeg har tidligere i debatten sagt, at regeringen i disse finanslovforhandlinger har formået at føre det, jeg vil kalde kreativ blokpolitik.
Det er fortsat min karakteristik af det forhandlingsforløb, der har været, fordi kendsgerningen er den, at det på bundlinjen er Dansk Folkeparti, som er regeringens sikkerhedsnet, når det gælder den finanspolitiske strategi.
Dansk Folkeparti er garanten for den samlede økonomiske politik alt inklusive, stort set da.
Det er også i orden, det er jo et valg, regeringen må foretage, og som den har foretaget, og derfor kan man sige, at de mange delforlig og de mange delaftaler, der er lavet, kan have nok så meget substans, og det har flere af dem, men uanset det er der tale om, at det stadig væk er Dansk Folkeparti, der er det bærende parti.
Det siger jeg ikke, fordi vi er utilfredse med de aftaler, vi er med i, vi er faktisk svært tilfredse med dem, især de helt store aftaler på arbejdsmarkeds-, bolig- og universitetsområderne for at nævne nogle af hovedaftalerne.
Men når jeg indledningsvis nævner Dansk Folkeparti som garanten for regeringens økonomiske politik, er det jo, fordi Dansk Folkeparti er med til at sikre regeringens skattestop.
Det er også Dansk Folkeparti, der er med til at sikre, at det fortsat vil være de allersvageste i denne verden, som skal betale for de velfærdsforbedringer, som regeringen vil, og det skattestop, som man altså også vil.
Det står klart, at Kristeligt Folkeparti, netop fordi vi ikke vil være med til at skære i vores internationale engagement, netop fordi vi ikke kan tilslutte os den udformning, skattestoppet har fået, ikke har kunnet indgå en samlet aftale med regeringen, og det vil ikke mindst afspejle sig i vores stemmeafgivning til ændringsforslagene på de to områder, der vedrører dels vores internationale engagement, dels skattestoppet.
Vi har fra Kristeligt Folkepartis side stillet ændringsforslag om at genoprette udviklingsbistanden, sådan at vi igen kommer op på 1 pct. af bruttonationalindkomsten efter DAC-reglerne.
Vi har stillet forslag om, at vi også genopretter Mifresta-rammen, sådan at vi kan støtte de mange initiativer, som er vigtige også for at sikre en bæredygtig udvikling, også i nærområderne.
Jeg vil også godt benytte lejligheden til at spørge finansministeren, om det fortsat er sådan, at de udisponerede midler på reserven, som er afsat til forsvarets internationale engagementer, fortsat står udisponeret hen, sådan som finansministeren har forsikret de partier, der står sammen om den gamle Mifresta-aftale, og at der altså ikke vil blive taget hul på de midler, før end der næste forår har fundet forhandlinger sted og forhåbentlig er indgået nye aftaler på det område.
Det synes jeg er meget vigtigt at få afklaret her i dag.
Vi vil selvsagt støtte de ændringsforslag vedrørende udviklingsbistanden og Mifresta-rammen, som er tilsvarende vores, og som er fremsat af andre partier.
Det, at Kristeligt Folkeparti ikke er enig i regeringens skattestop, vil også komme til udtryk, når vi skal stemme om Enhedslistens ændringsforslag nr. 467, som vil fjerne loftet på ejendomsbeskatningen og på vægtafgifterne.
Det er et forslag, som vi støtter, netop fordi vi ikke mener, at det skal være bolig- og bilejere, som skal have del i de skattelettelser, som vi sådan set også gerne vil være med til at gennemføre, men hvor vi mener, at de skal have det målrettede sigte, at det bliver skatten på arbejdsindkomster, der bliver lettet, og altså ikke beskatningen for husejere og bilejere.
Det er ved at lette beskatningen på arbejdsindkomst, at vi for alvor kan lave skattelettelser med perspektiv i, skattelettelser, som nemlig kan være med til at bringe flere i arbejde.
Det arbejde deltager Kristeligt Folkeparti gerne i, når og hvis regeringen til foråret lægger op til forhandlinger om en egentlig skattereform.
Regeringens endelige finanslovaftale med Dansk Folkeparti vedrører også to andre centrale punkter end det, jeg allerede har været inde på.
Det første punkt er, at man letter afgifterne på vin, spiritus og cigaretter.
Det siger jeg, for havde man gjort det på den måde, ville der måske i virkeligheden også blive mere plads og mere råderum til at give de skattelettelser, som regeringen selv har lagt op til der for alvor skal gives fra januar 2004.
Den ene begrundelse er altså det provenumæssige tab, og den anden begrundelse er, at vi selvfølgelig mener, at disse lettelser ikke kan undgå at gå ud over folkesundheden.
I den forstand kan man sige, at regeringen afgiver et vigtigt redskab i forhold til statens finanser - i hvert fald reducerer det - men altså især afgiver et vigtigt redskab i forhold til folkesundheden uden at sætte noget andet i stedet.
Det synes vi faktisk er uansvarligt.
Det andet element, som indgår i regeringens endelige aftale med Dansk Folkeparti, er den såkaldte ældrecheck, som jo også har været diskuteret meget i debatten i dag.
Jeg vil godt klart melde ud, at Kristeligt Folkeparti stemmer imod dette ændringsforslag fra finansministeren.
Det kan der være mange grunde til.
Jeg synes, der i debatten i dag har været fremført mange argumenter for, hvorfor man kan gøre det.
Et vigtigt argument er, at ældrechecken jo ikke engang er målrettet de svageste ældre. En anden begrundelse fra Kristeligt Folkepartis side er, at vi selvfølgelig gerne vil se på, hvordan man kan lette vilkårene for lavindkomstgrupperne generelt i vores samfund, herunder de svagest stillede ældre. Men vi synes faktisk alt andet lige, at det vil være mere rigtigt at gøre det i relation til de overvejelser, der skal være om en ny skattereform, hvor man kan se på lavindkomstgrupper uafhængigt i øvrigt af alder og så på den måde sørge for at få lettet dem, der har mindst i vores samfund, mere generelt.
Det er i hvert fald en af de parametre, der vil være for Kristeligt Folkeparti i forhold til fremtidige forhandlinger om en skattereform.
Endelig vil jeg også sige, at det, som regeringen lægger op til, jo er, at ældrechecken skal være en engangsforestilling, og det tager vi i virkeligheden mest af alt som et udtryk for, at det er sådan en hovsabetaling, som er aftalt med Dansk Folkeparti, mere end at det er noget, der er egentlig gennemtænkt.
Det synes vi faktisk er uklogt, fordi det i virkeligheden meget let kan komme til at skuffe en meget stor gruppe ældre, at man gennemfører dette for det ene år, og så bliver det måske ikke til noget det næste år, eller også bliver det ændret igen.
Det er den form for hovsapolitik, som man faktisk kommer dårligt af sted med.
Det tror jeg også regeringen gør i den her sammenhæng.
Jeg skal ikke driste mig til at give egentlig karakter for det forslag, regeringen her stiller, men blot tilkendegive, at det ønsker vi altså ikke at støtte fra Kristeligt Folkepartis side.
Vi vil se også på de svageste ældres forhold i en større sammenhæng.
Kristeligt Folkeparti havde i sidste finanslovudspil lagt op til, at der skulle gøres en ekstra indsats også i år på børneområdet.
Vi har i år især fokuseret på spørgsmålet om at forbedre kvaliteten i daginstitutionerne.
Vi har afsat en pulje i vores finanslovudspil på 800 mio. kr., som over en 3-årig periode skulle være med til at sikre bedre fysiske rammer for vores børn i daginstitutionerne og også forbedre indeklima og støjproblemer.
Det forslag kom aldrig til egentlig realitetsforhandling
i forbindelse med finanslovforhandlingerne
Det beklager jeg faktisk, fordi vi netop i de her år står i en unik situation for at kunne forbedre kvaliteten i daginstitutionerne og give kommunerne et incitament til for alvor at gøre det, fordi den demografiske udvikling er sådan, at nogle af de store årgange må rykke op i folkeskolen - der bliver selvfølgelig nogle problemer der, der skal tages fat på - og det skaber mere luft og rum for børn i daginstitutionerne.
For at undgå, at kommunerne, hvad der ellers kunne ligge lige for, når der skal findes penge, så bare sparer der, synes vi, det ville være vigtigt, hvis staten kunne række en hjælpende hånd ud og være med til at sikre, at man brugte den situation til at skabe mere kvalitet i daginstitutionerne.
Derfor kommer Kristeligt Folkepartis ændring på det område, og derfor vil vi faktisk også stemme for Enhedslistens ændringsforslag, nemlig ændringsforslag nr. 448, som tager sigte på det, man i Enhedslisten kalder en miljølov for børn.
Det er en tanke, som vi fra Kristeligt Folkepartis side fuldt ud kan tilslutte os.
På miljø- og energiområdet har Kristeligt Folkeparti fremsat en del ændringsforslag, især vedrørende vedvarende energi.
VE-området er jo et af de områder, der er blevet hårdt ramt efter regeringsskiftet.
Der er blevet skåret meget kraftigt i forskellige tilskudsordninger, men også i de forskningsmidler, som er blevet målrettet området vedvarende energi.
Det gælder f.eks. på solvarme- og solcelleområdet, og derfor har vi stillet ændringsforslag på dette område.
Derfor vil vi også støtte flere af de ændringsforslag, som andre partier har stillet, med henblik på at få rettet op på nogle af de skader, som er sket på det område.
Jeg vil også godt sige, at vi kan tilslutte os de ændringsforslag, der vedrører rent drikkevand og sikrer en bedre vandindvinding.
Vi synes, at det er væsentlige ændringsforslag.
Regionalpolitik er jo noget, der ofte bliver talt om.
Det er måske ikke altid, der bliver handlet derefter.
Jeg synes, at regeringen svigtede i forhold til debatten om Rigsarkivet og i forhold til spørgsmålet om en udligningsreform, som blev aftalt med Kommunernes Landsforening i sommer.
Men lad det nu være.
I forhold til finanslovforslaget som sådan er det især vedrørende de regionale og turistmæssige initiativer, at regeringen har skåret.
Det har vi forsøgt at modvirke fra Kristeligt Folkepartis side med ændringsforslag, som andre partier også har det, idet vi mener, at det får store konsekvenser.
Jeg vil godt tilkendegive, at vi kan støtte det ændringsforslag, som Socialdemokratiet har stillet, vedrørende initiativer specielt i forhold til Bornholm.
Det er et udmærket forslag, som altså får vores støtte.
Det er jo desværre nok ikke et ændringsforslag, vi har udsigt til at få vedtaget, men vi vil blot ikke stiltiende se til, at politiet på den her måde udsultes.
Vi synes, at der i høj grad er brug for handling, og det vil vi markere med dette ændringsforslag. Vi kan støtte de ændringsforslag stillet af andre partier, der går ud på at styrke det kriminalpræventive arbejde.
Vi synes, det er gode ændringsforslag.
Vi vil godt støtte ændringsforslag nr. 553 af Det Radikale Venstre vedrørende regeringens planer om en hjemmeside om information om fartkontrollen.
Jeg er helt enig i de bemærkninger, som den radikale ordfører tidligere i debatten i dag gav netop det forslag med på vejen.
Vi støtter i øvrigt også det radikale forslag om at få nedbragt sagsbehandlingstiderne ved retterne.
Det er vigtigt i virkeligheden også for at styrke retsbevidstheden i vort samfund.
På integrations- og udlændingeområdet
har Kristeligt Folkeparti stillet et ændringsforslag om at hæve antallet af kvoteflygtninge fra 500 til 750.
Det burde i virkeligheden være et forslag, der ville kunne vedtages i Folketinget, hvis man skal dømme efter de udtalelser, som folketingsmedlemmer fra partiet Venstre og også fra tid til anden konservative folketingsmedlemmer har givet udtryk for, nemlig at når man fik begrænset tilgangen af asylansøgere til Danmark, og dem, vi så også skal give opholdstilladelse i den forbindelse, så var der plads til at gøre noget for de flygtninge, der udgør langt størstedelen af de flygtninge, vi har i verden, nemlig de flygtninge, som har fristet en kummerlig tilværelse i flygtningelejrene rundtomkring.
Vi synes, det er et meget beskedent forslag at hæve kvoten fra 500 til 750.
Det skete i øvrigt også i forhold til to Venstremedlemmers forslag for nylig, nemlig hr. Eyvind Vesselbos og hr. Troels Lund Poulsens forslag om at hæve antallet af kvoteflygtninge fra 500 til 1000.
Derfor er vi selvfølgelig særlig spændt på at se, hvordan netop partiet Venstre vil forholde sig til dette i forhold til to Venstrefolks udtalelser beskedne forslag.
Vi støtter Enhedslistens forslag om at få forbedret startydelsen, få den fjernet igen, kan man sige, så vi kommer tilbage til tilstanden, før den blev genintroduceret, efter at SR-regeringen havde brændt fingrene lige præcis på det spørgsmål.
Vi synes, det er et rigtigt forslag, som Enhedslisten har stillet.
Vi har selv stillet flere forslag på det forebyggelsespolitiske område.
Dels kan man jo sige, at partierne i Folketinget, der står bag satspuljen, i fællesskab har sikret en række forebyggelsespolitiske løft i forhold til misbrug, men også i forhold til at sætte ind for at bryde den negative sociale arv.
Vi har stillet yderligere forslag her til tredjebehandlingen i dag, hvor vi skal stemme om ændringsforslagene.
Det gælder om at støtte muligheden for at oprette parrådgivningstilbud i alle amter og give bedre psykologhjælp til incestofre.
I virkeligheden er det forslag, som ikke koster så meget, men som har stor betydning for de mennesker, som måtte være omfattet af dem.
På trafikområdet vil Kristeligt Folkeparti godt støtte de forslag, der er stillet af andre partier, og som går ud på at forbedre trafiksikkerheden.
Det er klart, at når regeringen også lægger op til, at fartgrænserne skal hæves på motorveje, for en dels vedkommende til 130 km i timen, så er det jo et forslag, Kristeligt Folkeparti er imod, men det er en anden sammenhæng.
Men så er der alt andet lige brug for nogle andre trafikpolitiske indsatser for at forbedre trafiksikkerheden, og derfor kan vi støtte disse forslag på det område.
Det gælder i øvrigt også ændringsforslaget fra SF om at fremme cyklismen.
Det er et forslag, som også har vores sympati og støtte.
På uddannelsesområdet har Kristeligt Folkeparti stillet forslag om at fjerne den meregenbetaling, som regeringen og Dansk Folkeparti lægger op til på VUC.
Vi vil støtte et ændringsforslag på det område, som Socialdemokratiet har stillet, om at styrke læselysten hos børn og unge.
På det kulturpolitiske område har vi valgt at fremme de små teatre og musiktilbud med en pulje på 100 mio. kr.
Vi synes faktisk, det er vigtigt at styrke vækstlaget på teater- og musikområdet, som altså består af de mindre tilbud, som ikke altid har offentlighedens store bevågenhed, men som ikke desto mindre er utrolig vigtige også for mange mennesker i vort folk.
Som sagt er vi fra Kristeligt Folkepartis side selvfølgelig tilfredse med de forlig og delaftaler, vi har indgået.
Jeg vil ikke undlade den mere overordnede bemærkning, at det generelt sådan set er noget skidt, når finansloven på den måde bliver atomiseret i alskens delforlig og delaftaler, også selv om det altså giver
Jeg synes i øvrigt også, at debatten i dag har vist, at sådan bliver det, når man må i gang med den kreative blokpolitik for at få det til at se ud, som om der er flere partier i Folketinget, en bred kreds af partier, der reelt bærer regeringens økonomiske politik.
Lad mig sige til sidst om regeringens eget forslag om at reducere reserven, at det forslag vil Kristeligt Folkeparti ikke støtte.
Jeg tror, at hvis det havde været en anden regering, der havde fremsat et tilsvarende forslag, så ville det være blevet mødt med en sønderrivende kritik fra især Venstres og De Konservatives side, men nu gennemfører man altså det selv samme med støtte fra Dansk Folkeparti.
Det beklager jeg sådan set.