runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2003-12-02:
Min bemærkning skulle bestemt ikke ses som et forsøg på at hidse hr. Carsten Hansen op her en sen aften kl. 22.30.
Det var blot et udtryk for at beskrive, at de her initiativer er generelle.
Vi har ikke øremærket initiativerne sådan, at nogle gælder for visse grupper, og nogle gælder for andre grupper.
Det ønsker jeg sådan set at fastholde.
Det er initiativer, som vedrører alle i erhvervsuddannelsessystemet, som ikke har fået en uddannelsesaftale, før de begynder i erhvervsuddannelsessystemet.
Det var såmænd ikke for på nogen måde at tirre hr. Carsten Hansen.
Er der brug for, at vi ser på erhvervsuddannelsernes indhold med henblik på at sikre, at flere unge med en anden etnisk baggrund starter på en erhvervsuddannelse og også gennemfører en erhvervsuddannelse, er jeg parat til det.
Det har vi i øvrigt også drøftet partierne imellem, men vi nåede ikke til en konklusion på det spørgsmål, da vi ikke fandt, at vi havde tilstrækkelig med tid til at tage fat på lige præcis den problemstilling.
Det betyder ikke, at den er glemt, men at der derimod også på det område er behov for at gennemtænke hele problemstillingen frem for at lægge op til lappeløsninger.
Med hensyn til opfølgning fremgår det af den aftale, som partierne har indgået, og som er offentliggjort, at der vil blive lavet en halvårlig status, hvor vi vil følge de forskellige initiativer.
Så med hensyn til uddannelsesgarantien vil jeg blot gentage, at uddannelsesgarantien betyder ikke i dag, at man har garanti for at gennemføre en hvilken som helst uddannelse i erhvervsuddannelsessystemet.
Og sådan vil det også være fremover.
Vi har opstillet en række incitamenter, en række forskellige elementer, som vi er overbeviste om vil medvirke til, at de unge i højere grad gennemfører deres erhvervsuddannelse med en uddannelsesaftale.
Til hr. Aage Frandsen: Jeg kan bekræfte, det er korrekt, at da man indførte et praktikpladstilskud, steg antallet af praktikpladser.
Jeg erindrer ikke helt, hvordan det gik,
da man fjernede det, men jeg er af den overbevisning, at det er udtryk for en usund måde at regulere det her område på, jf. det, jeg sagde i min allerførste besvarelse. Så er jeg i øvrigt helt enig i de argumenter, som fru Tina Nedergaard bragte på banen, som jeg ikke fandt anledning til at gentage, for det skal jo ikke være sådan, at det alene er udtryk for, at arbejdsgiverne kan få billig arbejdskraft.
Det, vi ønsker, er nogle gode og sunde erhvervsuddannelser.
Derfor er vi ikke tilhængere af et sådan praktikpladstilskud til virksomhederne.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-02:
Det er selvfølgelig altid svært at lave et bevis på, at årsagen til en ændring skyldes netop det og det og kun det, for der kan også være sket andet i samfundet på det samme tidspunkt.
Men er det ikke korrekt, at da man indførte ordningen om tilskuddet, blev antallet af ordinære praktikpladser øget.
Der er i hvert fald et tidsmæssigt sammenfald.
Man kan jo sjældent sige »alt andet lige«, fordi alt andet er ikke lige.
Men der er i hvert fald et tidsmæssigt sammenfald.
Man kan i hvert fald ikke på nogen som helst måde bevise, at det ikke virker.
Så kan man spørge til, hvor meget vi kan bevise.
Men vi kan i hvert fald se, at det havde en virkning i den der periode.
Så kan der være nogle andre negative virkninger, der også spiller ind i den forbindelse, men man kan ikke affærdige det på den måde og sige, at vi har prøvet det engang, og det duede ikke.
For det første var det i en kort tid, og for det andet var der i hvert fald tidsmæssigt et sammenfald, der gik i retning af, at det virkede.
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
Men ligefrem at stemple hinanden som nogle, der er tilhænger af, at visse grupper skal i skolepraktik, er ganske alvorligt, synes jeg.
Jeg blev faktisk meget vred.
Det, jeg spurgte ministeren om, var, om ministeren kan bekræfte, at de, der i dag ifølge udtrækkene fra AER-analyserne er i skolepraktikordning, er en stor gruppe etniske unge, det er voksne, det er dem, der er under revalidering, og så er det kvinder.
De udgør de fire største grupper blandt dem, der i dag er i skolepraktik.
Det var ikke et spørgsmål om at give hinanden et stempel i nakken.
Det er jeg faktisk meget vred over at ministeren har sagt. Det andet, jeg spurgte til, er opfølgningen: Hvad er det for en aftale, der ligger?
Det kan være, at ministeren vil sende den over.
Hvordan vil vi sikre, at også Folketinget kan følge med i den opfølgning?
Det tredje, jeg spurgte til, var uddannelsesgarantien.
Uddannelsesgarantien bestod ifølge ministeren af noget vejledning over til nogle andre uddannelser.
Hvad sker der, hvis de ikke kan komme i uddannelse her?
Hvad sker der med de 4.000-6.000 unge, som ikke vil kunne få en skolepraktikplads?
Hvori består uddannelsesgarantien?
Det har vi boret i hele aftenen, men der er ingen ordførere, der har kunnet svare på det, så jeg regner med, at ministeren med hele sit embedsværk i ryggen kan svare på det.
Hvad består uddannelsesgarantien i, hvis man efter et grundforløb ikke kan finde sig en praktikplads, og hvis man ikke er blandt de 1.200, som ministeren har angivet?
Hvad er uddannelsesgarantien?
Det må da være ganske simpelt at svare på i stedet for at beskylde hinanden for alverdens grimme ting
Ulla Tørnæs (V), 2003-12-02:
Jeg vil gerne sige til hr. Carsten Hansen, at for mig er det sådan set ikke afgørende at give de unge eller den gruppe, der i dag er i skolepraktikordningerne, et stempel i nakken og sige: Du er der, fordi du har en anden etnisk baggrund, eller fordi du er revalidend eller andet.
Det er ikke det, der er pointen her.
Det, der er pointen, er at sikre, at flere får gennemført en erhvervsuddannelse med en uddannelsesaftale, frem for at de gennemfører deres erhvervsuddannelse i skolepraktik.
Så det afgørende er ikke, at de får et stempel i nakken og får at vide, at de er der, fordi de er den og den, sådan som hr. Carsten Hansen lægger op til.
Det, der er pointen med hele aftalen,
er jo at undgå, at unge havner i den situation, som hr. Carsten Hansen spørger til.
Jeg vil gerne understrege, at der er flere elementer i aftalen.
Et af elementerne, som ikke har været til diskussion her i aften, men som jeg vil gerne benytte lejligheden til at nævne, er, at skolen bliver forpligtet til at vejlede den unge, også om uddannelsesmuligheder inden for andre uddannelser, herunder f.eks. landbrugsuddannelserne eller SOSU-uddannelserne, med henblik på at sikre, at de unge får gennemført en uddannelse med efterfølgende bedre jobmuligheder.
Til hr. Aage Frandsen: Det har jo været forsøgt med en sådan tilskudsordning, og mine bemærkninger beror på en vurdering af, hvordan det gik, da man indførte den tilskudsordning.
Derfor er jeg ikke enig i, at det er en vej frem at genindføre en sådan tilskudsordning.
Derfor er vi gået en helt anden vej denne gang; en vej, som i mine øjne har et langt sundere udgangspunkt, og som jeg også tror på er en holdbar løsning.
Det er ikke bare som at tisse i bukserne, sådan som en sådan tilskudsordning ville kunne karakteriseres som, altså at den har en effekt, men en meget kortvarig effekt.
Det mener jeg ikke at vi kan være bekendt at gøre endnu en gang.
Derfor har vi søgt
holdbare og varige løsninger, og det mener jeg faktisk at vi har opnået med aftalen her.
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
Jeg vil gerne for det første spørge, om den uddannelsesgaranti, man nu lægger for dagen her, kun gælder for dem, der kan finde sig en praktikplads.
Hvis de ikke efter 10 uger i grundforløbet kan finde sig en praktikplads, hvad sker der så med dem?
Er alternativet ikke kontanthjælpssystemet eller produktionsskoler?
Det er det ene.
Det andet er, hvordan man vil udføre den opfølgning, som partierne har lovet hinanden, når nu AER-grundlaget forsvinder.
Vil man sætte andre til det?
Hvem vil man sætte til det?
Og er det nogle tal, som ministeren vil love at oversende til Folketinget, så vi alle sammen kan følge med i, hvad der sker her?
Jeg skal sige, at udeomkring er man meget nervøs for, om man i det hele taget, når det her grundlag forsvinder, kan følge med i, hvad der er for nogle grupper, hvad det er for nogle mennesker, og hvor de kommer fra.
Det sidste er: Er ministeren enig i det, der er fremgået af næsten samtlige høringssvar, nemlig at de, der i dag er i skolepraktik - lad os ikke snakke om dem fremover - er de etniske unge, i mange uddannelser er det 50 pct., automekanikere osv., det er kvinder, det er revalidender, og så er det voksne.
Det er først og fremmest dem, der i dag bruger skolepraktikken.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-12-02:
Men jeg vil alligevel meget advare imod, at man lægger et så optimistisk syn for dagen, at det alene er nogle fundamentalistiske grupper, som er imod koalitionen.
Modstanden er desværre, tyder meget på, langt bredere funderet end som så.
Jeg siger ikke dette i en polemik med hr. Ulrik Kragh.
Det er sådan set ligegyldigt.
Men jeg siger det for at få understreget, at jeg tror, man bør tage situationen mere alvorligt, end man gør; det er bare nogle tilfældige smågrupper eller noget i den retning, der ikke bryder sig om besættelsen.
Alt tyder på noget andet.
Hele udviklingen siden »mission completed« - det var hr. Bushs ord - er jo gået i den helt anden retning.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-02:
Det er præcis et indlæg som det, vi lige har hørt fra
Venstres
ordfører
, hr. Ulrik Kragh,
der får mig til at fastholde og gentage, at det føles, som om regeringspartierne ikke tager det her alvorligt, altså den her fuldstændig rosenrøde beskrivelse af, hvor godt det går i Irak, som om man overhovedet ikke har brugt 5 minutter på at sætte sig ind i, hvordan situationen er.
Næh, nu er det bare nogle fundamentalistiske terrorister, der vil bruge Irak som skueplads.
Men hr. Kragh
: Hvor var de henne, før USA gik ind?
Villy Søvndal (SF), 2003-12-02:
Et er, at man, inden det her startede, kunne forestille sig, at amerikanerne havde ret i deres tolkning af, at når man kom til Irak, ville man blive modtaget med blomster og blive modtaget som befrier.
Det var jo Rumsfelds tese, og det var selvfølgelig den danske regerings tese, når amerikanerne havde den tese.
Nu har vi udspillet det her forløb siden april måned.
Sandheden er - det er dokumenteret i Jyllands-Posten i dag - at hver måned bringer flere ofre end den forudgående måned.
Sagen er, at hver måned bringer flere angreb.
Sagen er, at hver måned i øjeblikket bringer stærkere angreb på civilbefolkningen, fordi amerikanerne i Irak forsøger at operere med en taktik, der hedder Jernnæven.
Hvordan kan man så fastholde det billede, hr. Ulrik Kragh fastholder, uanset de begivenheder, der udspiller sig?
Enhver, der bare følger nogenlunde med i medierne, ved jo, at det billede er fuldstændig fordrejet.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-02:
Først vil jeg godt præcisere min egen sprogbrug.
Når jeg bruger ordet liberalisme, dækker det over den liberalistiske økonomiske tænkning, og den er Venstre 100 pct. tro imod med brugerbetaling og en række andre ting, som man kan sige er incitamenter.
Men når jeg bruger ordet liberal, går det på den mere åndelige frihed, og det er her, jeg mener, Venstre svigter.
Det betyder ikke, at man ikke kan stille krav, for selvfølgelig kan man det. Men det gør man jo allerede, fordi man har som mål at stille krav, og de frie skoler er under alle omstændigheder underkastet grundlovens bestemmelse om, at man har mulighed for at tilbyde undervisning, der skal stå mål med folkeskolens.
Det er jo et krav.
Det, jeg angriber regeringen for, er, at den mener, at det er staten, der skal bestemme, om det er 9. klasse eller 10. klasse, børnene og deres forældre skal benytte sig af på efterskolen.
Er det 9.500 kr. næste år, er det 13.000 kr. næste år, osv.?
Per Kaalund (S), 2003-12-02:
Socialdemokraterne støtter forlængelsen af den periode, hvor danske militære styrker skal være i Irak.
Det var vi imod, og vi har jo fået bekræftet, at det var godt, at vi var imod det.
Den ene undersøgelse efter den anden i den parlamentariske verden både i USA og i England bekræfter jo, at grundlaget ikke var til stede.
Men fra maj måned, da de egentlige krigshandlinger ophører, overgår Danmark til at være besættelsesmagt, og fra det tidspunkt har vi deltaget.
Det er da også glædeligt for os i dag at konstatere, at De Radikale nu også meddeler deres stillingtagen.
Der lå en FN-resolution i maj, der er en endnu stærkere resolution her i oktober måned, og det noterer vi med tilfredshed.
Vi har også registreret de positive bemærkninger, som lederen af den danske mission, oberst Bundsgaard, kom med i folketingsudvalget her forleden dag om, at der godt nok fortsat er problemer, men bestemt også er mange fremskridt.
Der er en lang vej endnu, men Socialdemokratiet støtter forlængelsen.
Ulrik Kragh (V), 2003-12-02:
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg kan kun konstatere, at vi er uenige i opfattelsen af situationen, og det samme gør sig sådan set gældende i forhold til hr. Niels Helveg Petersens opfattelse af mit indlæg, for det er ikke, fordi vi ikke er eftertænksomne, det er jo ikke, fordi vi ikke har et ønske om at vurdere situationen nøgternt, men jeg synes bare, at der også er et behov for, at vi ikke kun skal høre venstrefløjens sortsyn, men at vi også ser på de positive elementer, der er, og vi tager situationen alvorligt, således at vi kan bidrage fra dansk side med at løse denne her opgave.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-02:
Det, der jo er tankevækkende, er, at Venstres ordfører er meget mere proamerikansk i sine synspunkter end amerikanerne selv, og det er jo altså det, der gør det så fuldstændig absurd.
Hvis man f.eks. tager den demokratiske præsidentkandidat, Wesley Clark, som man jo næppe kan beskylde for at være sådan en militær due, som jo faktisk har gennemført forskellige militære aktioner, f.eks. i Kosova som leder af NATO på daværende tidspunkt, som er et eller andet antal stjernet general osv., hvad er det så, han siger?
Han siger, at det var forkert at starte krigen, at den måde, vi nu fungerer i Irak på, er forkert, og at Bush skylder den amerikanske befolkning en forklaring.
Vi kunne måske godt få en reel diskussion, hvis Venstre turde sætte nogle spørgsmålstegn, men Venstre indgår ikke i nogen diskussion.
I stedet for får vi de her skønmalerier, som overhovedet ikke er dækkende for situationen i Irak.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-12-02:
Det er jo næsten morsomt, at hr. Ulrik Kragh siger om sit eget indlæg, at det var for at nuancere debatten.
Sådan oplever jeg det ikke, må jeg sige, men det var måske for at nuancere det i forhold til den danske venstrefløj, men det er jo slet ikke det, der er interessant.
Jeg har ikke mine oplysninger fra den danske venstrefløj, men fra den daglige læsning af amerikanske aviser og tidsskrifter, hvor denne tiltagende bekymring over udviklingen er meget stærkt afspejlet, både af førende civile og militærpersoner, dag ud og dag ind, og det er det, der er baggrunden for, hvad jeg har sagt her i dag, og ikke noget som helst andet.
Ulrik Kragh (V), 2003-12-02:
Lad mig starte bagfra og først svare hr. Villy Søvndal.
Jeg føler og fornemmer, at det, SF og Enhedslisten har at byde Irak og irakerne med henblik på en bedre fremtid, er en buket tidsler.
Og så kan de ellers sejle deres egen sø, for man er sådan set fuldstændig fløjtende ligeglad med, hvordan tingene udvikler sig.
Vi er altså nogle partier i det her Folketing, og heldigvis mange, der står bag, at Irak og irakerne skal have en chance for at kunne klare sig i fremtiden.
Til hr. Søren Søndergaard og hr. Niels Helveg Petersen:
Når jeg forsøger på at tegne et billede, er det for at prøve at nuancere det meget ensidige mediebillede, der især bliver fremhævet af venstrefløjen her.
Jeg nævnte også i min ordførertale, at der er problemer.
Der er et område på ca. 20 pct. af Irak, hvor der er store problemer og store vanskeligheder, og hvor det er overordentlig væsentligt, at vi ikke bare trækker os ud.
Men jeg synes også, det er på tide at repetere den meningsmåling, vi diskuterede under førstebehandlingen, hvor irakerne var blevet spurgt: Mener man, det er nødvendigt, at USA fastholder sikkerheden, fastholder sin besættelsesmagt i Irak?
Der mener 71,5 pct. af irakerne, at det er yderst relevant, at USA fastholder situationen.
Så selv om man kan få det til at fremstå, som om irakerne ikke er interesseret i, at USA er i Irak, er det i den nuværnede sikkerhedspolitiske situation den eneste rigtige løsning, og den skal Danmark bidrage til.
Søren Krarup (DF), 2003-12-02:
Det er Winston Churchill, der i sine erindringer »De unge år« skriver i forbindelse med Boerkrigens erklæring: Tro aldrig, når man starter en krig, at man har nogen garanti for, at det vil blive nemt.
Det kom englænderne til at sande i Boerkrigen, og det er naturligvis også det, som de allierede i Irak er kommet til at sande.
Der er ingen krig, der er nem, der er ikke nogen krig, der er uden problemer, og det mærker de allierede altså udpræget i øjeblikket.
Men når en krig er nødvendig, så må den kæmpes.
Vi stemte ja til Irakkrigen, fordi den var nødvendig, og det betyder naturligvis, at i en situation, hvor vanskelighederne melder sig, giver man ikke op.
Derfor stemte vi ja til Irakkrigen, derfor stemmer vi ja til at sende soldater derned, og derfor afviser vi fuldstændig det taktisk bestemte forsøg på at piske en stemning op, at det skulle begynde at minde om Vietnamkrigen.
Tina Nedergaard (V), 2003-12-02:
Jeg kan forstå, at hr. Aage Frandsen tillægger det stor betydning, at når man starter på en erhvervsuddannelse, har man sikkerhed for at kunne gennemføre den.
Jeg skal derfor i den anledning spørge, at hvis det sker - jeg håber sandelig ikke, at det sker - at der kommer et alternativt flertal her i salen efter det næste valg, vil det så betyde, at hr. Aage Frandsen vil arbejde aktivt for at fjerne negativlisten, således at der bliver fri adgang til skolepraktik f.eks. i frisørfaget eller i andre meget populære uddannelser, som meget vel vil kunne tiltrække meget store andele af ungdomsårgangene?
Når hr. Aage Frandsen foreslår halvfemsermodellen, vil jeg spørge hr. Aage Frandsen, om han har gjort sig overvejelser om den fortrængning, der vil ske fra det at ansætte andre medarbejdergrupper, altså allerede uddannede eller ufaglærte, til at ansætte elever.
For der sker en fortrængning, når man har tilskudsordninger.
Det er et faktum.
Og vil hr. Aage Frandsen løfte sløret lidt for, hvad det er for en straf, vi skal pålægge store og små virksomheder, for så vidt de ikke tager tilstrækkeligt mange elever efter SF's opfattelse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-02:
Jeg skal heller ikke lægge skjul på, at jeg synes, at der er lige lovlig mange fugle på taget og lidt for få i hånden, når vi taler om de fremtidige praktikpladser, som man forventer vil blive skabt.
Lad os se på den løn, man får i skolepraktik, i forhold til den løn, man får, når man ikke er i skolepraktik, men i virksomhedspraktik.
Jeg siger det bare for at slå det så fast, at der ikke er nogen, der er i tvivl om det: Det, som regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre laver, betyder en lønnedgang for alle - for alle!
Det synes jeg lige vi skal have fuldstændig klarhed over.
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
Der er ingen tvivl om, at den radikale selvforståelse altid har været stor - det er vi flere der kan bevidne - og der er heller ingen tvivl om, at lovforslaget på en række områder er blevet bedre, end det ville have været, hvis regeringen kun havde lavet det sammen med Dansk Folkeparti.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Marianne Jelved: Når vismændene siger, at det ikke vil få virksomhederne til at oprette flere praktikpladser og ikke løser det grundlæggende problem, giver det så ikke anledning til overvejelser hos De Radikale, der jo oprettede vismandsinstitutionen i sin tid?
Det andet er, at de siger, at der skal nogle økonomiske incitamenter til, og så vil jeg spørge fru Marianne Jelved: Hvor findes de økonomiske incitamenter for arbejdsgiverne i denne ordning, ud over at fru Marianne Jelved har lovet, at hun vil kigge på den hvert halve år?
Jeg skulle hilse og sige, at der er en stor frygt i uddannelsesverdenen, både på skolerne og blandt de faglige organisationer og andre steder.
Man spørger: Bliver det nogle uvildige, der får lov til at kigge på ordningen og ikke kun ministeriet?
Man afskaffer jo de reelle tal, fordi AER forsvinder.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-02:
Jeg har et spørgsmål til fru Marianne Jelved, som har været en central aktør i forhandlingerne, selv om jeg måske kender svaret allerede.
I hvilken retning har Det Radikale Venstre trukket
dette forlig?
Vi har jo tidligere lavet forlig sammen, og ved forliget om »Flere i arbejde« var det eneste radikale hovedkrav faktisk, at kunne der spares nogle penge ved at lave et forlig, skulle de bruges til skattelettelser.
Hvordan er status med hensyn til disse forhandlinger og dette forlig?
Hvad skal de penge, der spares i systemet, bruges til?
For det andet vil jeg godt vide: Hvis vi ikke havde lavet »Flere i arbejde«, hvad skulle skoleydelsen så have været?
Hvis vi ikke havde haft forhandlingen om »Flere i arbejde« og ikke havde fastsat en ramme for satserne, hvad skulle skoleydelsessatsen så have været?
Det er jo helt tydeligt, at man er landet på et eller andet, som ikke var regeringens ønske, og jeg går ud fra, at fru Marianne Jelved vil sige, at det er De Radikales fortjeneste.
Men hvad er helt præcist årsagen til, at det ikke er blevet det, som regeringen foreslog, nemlig at alle, der uddanner sig, skal være på SU?
Her har man jo fundet en mellemløsning, og jeg vil godt høre, hvor De Radikale står på de to helt centrale punkter.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-02:
»Så tidligt som muligt« afhænger af, hvad det er for en uddannelse, vi taler om.
Der kan der ikke gives et generelt svar, hvor man siger, at det er efter det ene eller det andet tidsforløb, man skal gøre det.
Det afhænger af, hvilken uddannelse der er tale om.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-12-02:
Hvor tidligt er »så tidligt som muligt«, må jeg spørge hr. Aage Frandsen.
Er det, når man er 5 uger inde i sit grundforløb?
Er det, når man er 10 uger inde i sit grundforløb?
Eller er det, når man er 15 uger inde i sit grundforløb?
Hvor tidligt er så tidligt som muligt?
Jeg forstår jo på hr. Aage Frandsen, at han ikke ønsker, at eleverne får startet på noget, som de ikke kan fuldføre.
Jeg bliver nødt til at vide, og det tror jeg også de få elever, der måtte interessere sig for det her, sikkert også gerne vil vide, hvornår så tidligt som muligt er.
Hvornår vil hr. Aage Frandsen sætte adgangsbegrænsningen ind?
Jeg var glad for det svar, jeg fik fra hr. Aage Frandsen, men jeg noterede mig også, at hr. Aage Frandsen ikke svarede på det spørgsmål, som både fru Marianne Jelved og fru Tina Nedergaard stillede. Derfor vil jeg prøve at stille
deres spørgsmål endnu en gang, for de har jo desværre har opbrugt deres tre korte bemærkninger. Hvornår i forløbet skal den adgangsbegrænsning ligge? Det er jo det, hr. Aage Frandsen taler om.
Skal den ligge ved indgangen til grundforløbet, eller hvor skal den ligge?
Og hvis den ikke skal ligge ved indgangen til grundforløbet, hvornår i løbet af grundforløbet skal man så lægge den?
Eller hvis man lægger den ved indgangen til grundforløbet, er det så ikke fuldstændig det samme som at sige, at hr. Aage Frandsen faktisk ønsker, at man går tilbage til den gamle model, hvor man havde mange flere indgange til grundforløbet? Man havde ikke alene de ni brede, som vi har i dag.