runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 1997-11-07:
Til hr. Holger Graversen vil jeg sige, at man selvfølgelig sparer penge ved at behandle folk hurtigst muligt.
Det er da en udgift, at man skal gå i et system og modtage sygedagpenge i stedet for, at man med det samme kan komme tilbage og passe sit job; det kan man altså ikke løbe fra.
Det kan så godt være, at vi på et tidspunkt, hvis denne ordning vil blive en succes, vil løbe ind i et kapacitetsproblem, men det tror jeg ikke, for jeg tror, at der er mulighed for at øge kapaciteten.
Selv om det er de samme folk, vi taler om, så tror jeg nu godt, at man vil kunne få mere ud af de samme mennesker; man vil alligevel kunne øge kapaciteten.
Hr. Bruno Jerup siger, at det er den borgerlige regerings skyld, at vi det hele taget står med et sådant problem.
Den synes jeg nu er lidt letkøbt, og jeg synes heller ikke, at jeg hører om nogle alternative løsningsmodeller.
Jeg prøver ikke at stå heroppe og sige, at vi kan løse alle problemer i sundhedsvæsenet, ved at vi får indført denne ordning, for det kan vi ikke.
Det er en lille del af det.
Det er heller ikke alle folk på sygedagpenge, vi vil kunne få ud af sygedagpengesystemet, men vi kan hjælpe nogle.
Lad os dog gøre det.
Bruno Jerup (EL), 1997-11-07:
Der bliver appelleret til, at vi skal lave dette rædselsfulde system om.
Det skal vi gøre.
Problemet er, at det system, der er i dag med enorme ventelister på en række sygdomme, er skabt af Det Konservative Folkeparti, af Venstre og desværre også af den nuværende regering.
Og det, som fru Henriette Kjær præsenterer,
Det er helt hen i vejret.
I spørgsmålet om f.eks. mængden af folk, der er på sygedagpenge, dér er et af problemerne, at mange af dem kommer på dagpenge som konsekvens af den tvangsaktivering, som også De Konservative har været med til at lave.
Det er faktisk hovedgruppen, hvilket undersøgelser også viser.
Så kan man selvfølgelig sige: Nåh ja, men det er sådan nogle, der vil forsøge at finde et andet sted, men det betyder jo, at der ingen ændring er i det antal, der skal forsørges, enten de nu er på dagpenge eller på sygedagpenge.
De har bare fundet en anden vej, fordi de simpelt hen ikke er i stand til eller kan overkomme at tage et job.
Holger Graversen (S), 1997-11-07:
Den konservative ordfører kommer behagelig let uden om sagens kerne: at der kun er få ressourcer til at forbedre ventetiderne med.
Det er rigtigt, at der også er speciallæger - korrekt - men det offentlige gør også brug af og samarbejder med dem, så lad det ligge.
De skal så hjælpes her.
Det er ikke rart for nogen at være syg, hvad enten man er den, der falder for 120-dages-reglen eller andre regler, eller man er pensionisten, der venter på en hofte.
Det er ikke rart for nogen.
Men at bilde nogen ind, at man kan spare penge ved at bruge de private, den er langt ude, for i sidste ende er det jo et spørgsmål om kassetænkning, altså hvilken kasse pengene skal tages af.
Om det er sygedagpenge eller dagpenge kan jo sådan set være det samme.
Det var rart, hvis De Konservative og de borgerlige i øvrigt havde været lige så bekymrede for de syge, medens man havde magten, dengang man forsømte både det ene og det andet til skade for de syge i dag.
Arne Melchior (CD), 1997-11-07:
Tak til ministeren.
Jeg er tryg ved, at vi får dem.
Nu ved jeg godt, at det er L 32, vi diskuterer, men uden at trække for lange veksler på formandens tålmodighed vil jeg dog lige replicere, at selv hvis det altid er sådan, bliver det sandelig ikke bedre af det.
Jeg bestrider dog, at det normalt er sådan.
For det første skal vi interessere os for fra udvalgets side, hvornår forslaget har været sendt til høring, og det kan jeg altså ikke læse ud af dette »har været«.
Det er muligt, at det bliver det i næste uge, og det kan godt være, det var i forgårs; det aner jeg ikke noget om.
Hvis det er længe siden, og hvis svarene er indgået, må ministeren da give mig ret i, at det er vanskeligt at behandle et sådant lovforslag, hvis man ikke ved, om Registertilsynet har sagt, at det er i strid med registerloven.
Eller for at se mere positivt på det ville det være interessant at vide, om de havde sagt, at det er helt o.k.
Jeg er ikke bange for, at Justitsministeriet og Statsministeriet og Finansministeriet skulle have svaret trafikministeren negativt, og A/S Storebæltsforbindelsen
har givetvis også været taget med på råd.
Bjørn Westh (S), 1997-11-07:
Jeg vil gerne sige tak for god støtte til lovforslaget.
Jeg er enig med de ordførere, der har sagt, at der er tale om en meget stor trafikmængde, der gerne skulle kunne afvikles på kort tid uden ophobning, men selvfølgelig også på en sådan måde, at alle kommer til at betale det, de skal betale.
Overvågning kan være et godt element til trafikstyring.
F.eks. bruges den i øjeblikket ved det store reparationsarbejde, der foregår ved Limfjordstunnelen, fordi det kan være fornuftigt at lede trafikken derhen, hvor der er åbent, så man kan få overblik over, hvad der sker.
Der skal laves så lidt som muligt, og det er også derfor, jeg kommer med et lovforslag, så vi kan diskutere, hvordan det skal gøres.
Jeg håber, fru Jette Gottlieb vil sove bedre i fremtiden, men jeg er da glad for, at hun har det bedre, når hun er vågen.
Med hensyn til hr. Arne Melchior skal jeg gerne se på, om det danske sprog er brugt rigtigt; men jeg vil gerne sige, at det ikke er kutyme, at man nødvendigvis redegør i selve lovforslaget for alle de tilkendegivelser, der kommer ind.
Høringssvarene bliver sendt til udvalget efter første behandling, og udvalget går i gang med den detaljerede debat.
Her i dag tager Folketinget stilling til regeringens lovforslag, og inden man når frem til eventuelt at vedtage det, kender man alle høringssvarene.
Men hr. Arne Melchior skal få alle de oplysninger, han har brug for for at kunne tage stilling til lovforslaget.
Ole Donner (DF), 1997-11-07:
Jeg skal sige, at fra Dansk Folkepartis side kan vi støtte lovforslaget.
Det er jo et lovforslag, der kan siges meget lidt om eller meget om, og jeg er sikker på, at med de bemærkninger, der faldt fra hr. Arne Melchior som formand for udvalget, kommer vi nok til at diskutere sagen. Men vi kan støtte forslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 1997-11-07:
Det Radikale Venstre deler ikke Enhedslistens forbehold over for dette system.
Vi accepterer, at den moderne teknologi er indført, og at man for at få en hurtig og nem afvikling af trafikken ved indkørslen i Halsskov i tre forskellige baner bliver nødt til at have dette system.
Vi støtter altså forslaget.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-11-07:
Jeg skal meddele, at Fremskridtspartiet jo heller ikke har lod eller del i netop denne forbindelse, men at det foreliggende forslag lyder fornuftigt.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-07:
Selv om vi ikke har nogen aktier i brodelen på Storebælt, vil jeg godt sige, at vi også kan støtte, at der sker denne overvågning.
Vi støtter forslaget.
Kaj Ikast (KF), 1997-11-07:
Jeg vil sige med det samme, at Det Konservative Folkeparti også kan støtte forslaget, og samtidig vil vi gerne udtrykke glæde over, at man tager hensyn til den store trafikmængde, der kan afvikles på meget kort tid med det system, vi får her, så man kan undgå, at der bliver en ophobning omkring betalingsanlæggene.
Derfor kan vi støtte dette lovforslag, og vi glæder os over, at det allerede er kommet frem.
Svend Heiselberg (V), 1997-11-07:
Venstre kan støtte lovforslaget.
Det forekommer os, at det er et let og administrativt forenklet betalingssystem, man har fundet frem til.
Det er klart, at selve tv-overvågningen har vores fulde opmærksomhed, men vi finder, at den her er af en sådan karakter, at den ikke kan virke stødende på ret mange - måske på dem, der forsøger at fuske sig igennem systemet.
Men Venstre støtter lovforslaget.
Poul Andersen (S), 1997-11-07:
Socialdemokratiet er positiv over for det fremsatte lovforslag.
Det må jo ikke være sådan, at der er nogle, der ved at forsøge at undgå betaling ikke bliver pålagt en ekstra afgift, og det er jo det, der ligger i forslaget.
Afgiften er af en størrelsesorden på 500 kr., og det synes vi er rimeligt.
Vi synes også, det er en rimelig tackling af registerloven med hensyn til den nødvendige overvågning, der bør foregå på anlægget, for at man kan følge dem op, der vil forsøge at køre gratis over Storebæltsforbindelsen.
Så alt i alt et godt forslag, som vi bakker op.
Henriette Kjær (KF), 1997-11-07:
Det er ikke i forbindelse med det her beslutningsforslag, men i en anden forbindelse, at man fra Sundhedsministeriets side - det var for to år siden, mener jeg - har spurgt de private hospitaler, privatpraktiserende speciallæger, hvordan kapaciteten var på udvalgte områder, hvor man ville forsøge at gøre en indsats for at nedbringe ventelisterne.
Dér fik man svar tilbage, at der var kapacitet hos de privatpraktiserende speciallæger og ved privathospitalerne.
Og de må jo have lavet nogle beregninger på, hvordan deres lægesituation er, og derudfra kunne vi altså se, at der var
et klart billede: Vi kunne nedbringe nogle af ventelisterne, og der var kapacitet i den private sektor.
Jeg skal ikke forklare eller fortælle, hvordan privathospitalerne internt løser det, hvordan de har aftaler og overenskomster med de læger, de har ansat, men fakta er, at vi har fået svar: at der er en vis kapacitet, som vi kan udnytte.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-07:
Nu handler det lige pludselig om de privatpraktiserende speciallæger.
Det er da en helt anden debat.
Jeg synes da absolut, man skulle udnytte kapaciteten hos speciallægerne.
Det er SF en stor tilhænger af.
SF har f.eks. i Frederiksborg Amt medvirket til, at man på nogle områder, hvor man kunne flytte behandlingen fra det offentlige sygehusvæsen til nogle privatpraktiserende speciallæger, som havde kapaciteten, gjorde dette.
Man skal da fra amtet, som har ansvaret for sundhedsvæsenet, gå ind og bestille ydelserne dér og betale for dem.
Naturligvis skal man da det.
Men der er da ingen grund til at blande kommunerne ind i det, så de skal til at lægge ud af deres kasse, som ikke er beregnet til sundhedsydelser.
Det, vi snakker om, er privathospitaler, det er det, hele debatten handler om.
Hvor mange arbejdsløse læger er der?
Hvor mange sengepladser er det, der står parat til at modtage patienterne på privathospitaler?
Hvor mange læger går rundt og venter på at komme til at operere på privathospitalerne?
Kunne man ikke bare få de oplysninger fra de partier, som har fremsat forslaget?
Arne Melchior (CD), 1997-11-07:
Her foreligger et udmærket stykke håndarbejde, og CD vil godt give en hånd med; ingen problemer i det.
Jeg skal dog benytte lejligheden til lige at kommentere bemærkningerne på side 3, pkt. 4, Høring.
Forfatteren trænger muligvis til et danskkursus, for der står: .»Lovforslaget har været sendt til høring ...«.
Hvad forstår man ved »har været«?
Er det sendt til høring?
Hvad er det for en førdatid?
Hvornår har det været til høring, og hvad har svaret været på de høringer?
Når det har været sendt, må det jo være længe siden, og hvorfor oplyser bemærkningerne så ikke noget om, hvad høringsadressaterne har svaret?
Det har flere af partierne sagt heroppefra gang på gang, så måske kunne ministeren i dag oplyse, hvad dette »har været« står for - om det var anno dazumal, om det var i forgårs, om det var før lovforslaget blev trykt, eller hvad, og om høringssvarene foreligger.
Dem kan vi selvfølgelig få i udvalget, og det får vi jo også, når vi bare beder om det.
Men meningen med en høring må vel være, at når vi står her og behandler lovforslaget, burde vi vide, hvad høringsinstanserne - og det vil i denne sammenhæng især sige Registertilsynet og A/S Storebæltsforbindelsen - har ment om det.
Det kan vi i dette øjeblik kun gætte os til, og det er ikke en rimelig måde at behandle Folketinget på.
Jeg siger det ikke specielt til denne minister, skønt han har ansvaret for dette lovforslag, men til administrationen generelt.
Sådan kan man altså ikke behandle voksne mennesker, og man skal være 18 år for at kunne komme i Folketinget, så det har vi vel lov at regne os for, uden at der dermed er sagt noget om, hvad vi ellers kan eller ikke kan
Kunne vi få det gjort lidt mere professionelt, ville vi være taknemmelige.
Men fejlen ændrer ikke CD's fulde støtte til selve forslaget.
Bruno Jerup (EL), 1997-11-07:
Det er to analoge forslag, som vi har set nogle gange før, og vi er imod begge forslag. Det danske sundhedsvæsen er offentligt skattefinansieret, og alle borgere skal have lige adgang uafhængig af alder, køn, race, social status osv.
Det er vores grundholdning, at det forsat skal være sådan.
Ventelisteproblemerne skal ikke løses ved ad bagvejen at lave skjulte privatiseringer, men ved at styrke det offentlige sundhedsvæsen, bl.a. ved at tilføre flere penge, øge demokratiseringen og den folkelige indflydelse på sundhedsvæsenet og videreudvikle brugerinddragelsen, f.eks. ved at man også ændrer på uddannelsen af sundhedspersonale. At give kommunerne mulighed for at vælge særlige grupper, som de vil købe behandling til, er et afgørende brud med lighedsprincipperne og derfor efter vores opfattelse fuldstændig uacceptabelt.
Vi kan altså sige, at det ikke er forslag, som på nogen måde kan få vores støtte.
Det, det fører til, er alene, at man får et system, som samlet set både bliver dårligere og dyrere.
Der bliver selvfølgelig nogle muligheder for, at der bliver nogle privat fabrikker - sundhedsfabrikker - som kan tjene nogle penge på det offentlige, men det er vi ikke tilhængere af.
Hvis man skal ændre noget, er man nødt til også at gå ind og uddanne flere læger, og vi har også fra Enhedslistens side ved flere lejligheder luftet den tanke, men har ikke fået megen støtte fra hverken De Konservative eller Venstre.
Og det er altså nødvendigt både at uddanne og efteruddanne flere læger, for at man er i stand til at sikre den kapacitet, der skal til for at fjerne ventelisterne.
Det er sådan set det egentlige og rigtige mål at sætte sig.
Det, vi er præsenteret for her, er efter vores opfattelse et virkelig eklatant eksempel på en ikkeløsning på et meget stort problem.
Vibeke Peschardt (RV), 1997-11-07:
Det er jo en interessant debat, som vi stort set har en gang
om året, og den handler om, hvor mange senge der er på privathospitalerne.
Det er selvfølgelig rigtigt, at der er nogle specialklinikker, hvor man også kan indlægge folk, og det synes vi også at amterne skal gøre, i det omfang de har
politisk flertal for det, og det er sådan ca. i halvdelen af amterne.
Forslaget her handler om, hvorvidt man skal give kommunal støtte til sygdomsbehandling.
I øjeblikket er det sådan, at en kommune ikke kan gå ind og betale på privatklinikker og privathospitaler, og det synes vi i Det Radikale Venstre heller ikke der skal være mulighed for.
For det ville - hvis man altså sagde ja til det - betyde en ulighed i muligheden for at blive behandlet.
Man ville simpelt hen nedprioritere en lang række mennesker, nemlig dem uden for arbejdsmarkedet.
Det kan vi ikke støtte.
Vi kan ikke støtte nogen af forslagene.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-11-07:
Med hensyn til, hvad der er til behandling, og hvad der ikke er til behandling, er jeg da godt klar over, at det ikke er præcis de linjer, der er til behandling, jeg har talt om, men uanset hvordan og hvorledes det forholder sig, når det drejer sig om beslutningsforslag, er vi som sagt interesserede i at få nytænkning igennem på det her område, fordi der virkelig mangler at blive afviklet en stor pukkel af ventelister, og det skal jo gøres på en eller anden måde, og vi mener altså, at det her er ét aspekt af det, som kan være med til det.
Og med hensyn til, at kronisk syge ikke kan blive forsikret, er det da klart, at det ved vi godt, og man behøver da ikke at understrege noget, som vi ved.
Ellers plejer regeringen jo at bryste sig af det hele, i hvert fald hvis det er noget, der går godt.
Men med hensyn til ventelisterne går det virkelig ad h...... til; det ved vi alle sammen, og det ved regeringen selvfølgelig også, og det er selvfølgelig et problem for regeringen, og så er det jo smart at prøve at vende det om, så det er os, der bliver ansvarlige for det, men det er det ikke.
Og med hensyn til kapaciteten har jeg altså sagt, at jeg ikke vil afvise, at vi kan få et problem.
Jeg siger ikke, at der er et problem; jeg siger, at jeg ikke vil afvise, at vi kan få et sådant problem; det er da klart.
Så kan man måske sige, at vi opfører os lidt radikalt på det område, men det er da klart, at vi ikke på forhånd kan vide det.
Og hvor meget kommunerne vil benytte sig af den situation, ved vi heller ikke.
Men vi må da prøve at se på, hvad der kan gøres, og hvordan det kan gøres bedst muligt, og jeg tror altså, at det her kan løse store problemer, og det er naturligvis ikke noget, der skal gå ud over de svageste, over pensionisterne. Og hvis kommunerne også kan sende deres patienter til udlandet, sådan som jeg har været inde på, er det da klart, at det vil løse nogle af problemerne med hensyn til de ventelister til behandling, der er på de offentlige hospitaler, for jo færre erhvervsaktive der er på ventelisterne i det offentlige sygehusvæsen, desto flere pensionister vil der da kunne blive behandlet dér, og så bliver ventelisterne naturligvis forkortet; det siger sig selv, og det må selv Socialdemokratiet kunne forstå.
Bruno Jerup (EL), 1997-11-07:
Jeg synes også, det er interessant, at hr. Køpke Christensen nu konstaterer, at der er kapacitetsproblemer.
Men jeg synes, det ville være endnu mere interessant, hvis ordføreren for det andet forslag siden hen også ville forholde sig til den problemstilling og erkende, at der er kapacitetsproblemer, for det er sådan set den første forudsætning for at forstå, hvad der skal gøres ved det.
Det er den ene ting.
Og en anden ting, som hr. Køpke Christensen bør forholde sig til, og som fru Hanne Andersen også var inde på, er: Er det fornuftigt at bruge 25 pct. mere af sundhedsudgifterne for at sikre, at man i den private sektor kan få lidt ekstra profit?
Man får nemlig nøjagtig den samme ydelse, men den koster altså bare 25 pct. mere.
Men hvis man skal tage hr. Jan Køpke Christensens forslag for pålydende - og det forslag er åbenbart et helt andet forslag end det, der er afleveret til behandling her i dag, men jeg kan forstå, at man har planer om at lave et andet forslag, som så skal handle om det, som hr. Jan Køpke Christensen stod og talte om i sidste indlæg - er det faktisk et forslag, hvor alle kan rykke foran i køen ved at blive henvist til privathospitaler.
Men det er jo sådan set bare et forslag om at privatisere hele sundhedsvæsenet - andet er der jo ikke i det - og så kan hr. Jan Køpke Christensen jo bare sige, at det er det, der er hr. Jan Køpke Christensens forslag, i stedet for at tale om dette underlige forslag, for det er ikke det, der er til behandling.
Holger Graversen (S), 1997-11-07:
Jeg opfatter det, som hr. Køpke Christensen nu siger, som en ren bortforklaring af den kendsgerning, at der vil opstå en forskel i behandlingen, for med hensyn til pensionisterne er det vist nu tilstrækkeligt understreget, at de ikke kommer i betragtning.
Det siger jo sig selv, for kommunerne har jo ikke for mange penge at rutte med, og når en kommune så skal vælge nogle ud fra en venteliste på måske 100 til en bestemt operation, vil det naturligvis blive nogle, som den kan spare sygedagpenge på, der kommer i betragtning.
Og en anden ting er, at det forslag, der kom om, at man også skal kunne bruge udenlandske hospitaler, vil belaste den kommunale økonomi yderligere, men på andre områder taler Fremskridtspartiet jo for, at kommunerne skal sætte deres udgifter ned og opkræve færre skatter osv., og i Fremskridtspartiets ændringsforslag til finanslovforslaget vil man over en bred front skære i den offentlige sektor.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-07:
Ja, det er jo ret nemt, det her, for nu er hele grundlaget under de to forslag åbenbart skredet, og hr. Jan Køpke Christensen kan ikke længere argumentere for sin sag.
Den er også ualmindelig dårlig.
For det første siger han nemlig, at der ikke er noget i forslaget, der antyder, at pensionisterne vil blive diskrimineret, men hele argumentationen i bemærkningerne - hele vejen igennem, uden undtagelse - går på, at kommunerne skal bruge sygedagpengene til at finansiere behandlingen på privathospitalerne, og det betyder, at de, der ikke er på sygedagpenge betalt af kommunen, selvfølgelig ikke får tilskud, for det er der ingen økonomisk logik i, og det betyder altså, at pensionisterne ikke får noget tilskud, men bliver nødt til at blive stående på den offentlige venteliste, og det kommer jo til at føre til længere ventetid for pensionisterne.
Konklusionen er altså, at det vil favorisere dem, der er i arbejde, og at det vil medføre længere ventetid for pensionister, studerende og arbejdsløse.
Der står nemlig intet i forslaget om, at der skal ydes tilskud til alle, sådan som hr. Jan Køpke Christensen siger nu.
Det er noget, han finder på
nu, fordi han aner problemer.
Det står ikke skrevet i forslaget, og det har altså ikke været tanken.
Og for det andet anerkender hr. Jan Køpke Christensen nu, at der selvfølgelig bliver kapacitetsproblemer, og så bliver det altså noget med, at lægerne skal arbejde i fritiden.
Men det er jo netop det, der er sket.
Vi har f.eks. nedbragt ventelisten til hjerteoperationer ved, at vi virkelig har fået folk til at tage overarbejde, og det kan vi altså gøre i det offentlige sygehusvæsen.
Hanne Andersen (S), 1997-11-07:
Jeg må forstå hr. Jan Køpke Christensen sådan, at hr. Jan Køpke Christensen erkender, at kronisk syge ikke har en chance for at lade sig forsikre, og at kronisk syge altså ikke kan sætte deres lid til alternative ordninger.
Jeg forstår også, at hr. Jan Køpke Christensen synes, det er i orden at betale 72.000 kr. for den operation på et privat sygehus, som man kan få for 56.000 kr. i det offentlige sygehusvæsen.
Det er altså en god måde at anvende pengene på, forstår jeg!
Og så vil jeg sige, at jeg ikke synes, det vidner om særlig megen omsorg for syge mennesker at sige, at de kan blive opereret af en læge, der arbejder på overtid på et privathospital.
Jeg vil i hvert fald nødig være nummer fire eller fem på dagsoperationsprogrammet, fordi lægen arbejder på overtid; jeg vil faktisk gerne være den første på programmet og have en udhvilet specialist til at operere mig