runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-09:
Det kan godt være, at hukommelsen svigter hr. Kristian
Thulesen Dahl lidt, for jeg lagde helt klart frem i udvalget, at i Socialdemokratiet havde vi ingen behov for at få en særlig drøftelse med Schlüter, det var ikke noget, vi ønskede frem, men omvendt havde vi heller ikke noget ønske om at forhindre, at man kunne få en drøftelse med Schlüter.
Så kan det godt være, at hr. Thulesen Dahl har den opfattelse, at det bliver til en studiekreds.
Det anser jeg det ikke for at være, jeg mener, det er et stykke seriøst undersøgelsesarbejde, som man ønsker at gøre i 21-mands-udvalget, men det er overhovedet ikke noget, der sker på initiativ fra eller er et behov for Socialdemokratiet.
Til hr. Frank Dahlgaard vil jeg sige, at det altså er Socialdemokratiets opfattelse, at færingerne selv bestemmer, om de vil være en del af rigsfællesskabet, eller om de i en fremtid vil stå uden for rigsfællesskabet.
Til hr. Óli Breckmann vil jeg gerne sige, at jeg er også helt sikker på, at den danske regering, også på baggrund af debatten i dag, er indstillet på at forhandle med færingerne efter den anmodning, der er kommet fra landsstyret, men det, jeg hæfter mig ved, er, at indholdet i den henvendelse, der er kommet fra landsstyret, ikke er en spejling af den beslutning, som Lagtinget har truffet, sådan som jeg ser det, og det understreger jo, at der er altså tvivl om, hvad det er for et scenario, vi har foran os.
Er det en forhandling, der handler om selvstændighed, eller er det en forhandling, der handler om at udnytte mulighederne inden for den eksisterende hjemmestyrelov?
Det er det sidste, der er anmodet om, det er det første, der er besluttet i Lagtinget, så tvivlen kan dog ikke være mere tydeligt udstillet, end den er af landsstyret selv på Færøerne.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-09:
Jeg kan ikke se, at den socialdemokratiske argumentation holder.
Vi har et godt forhold, vi har ikke noget bedre forhold til noget andet land end netop Norge og så også Island, efter at de blev selvstændige lande, og vi kan også få det på officielt plan, hvis vi sørger for, at Færøerne bliver selvstændige, og når de ikke selv kan finde ud af det, hvorfor i alverden skulle vi så ikke tage initiativet?
For første gang i historien ville det så være storebror, der tog initiativet, så vi kunne få et ordentligt forhold.
Jeg skal derfor her i debatten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget konstaterer, - at et flertal af det færøske folk ønsker national selvstændighed, og at det alene er de økonomiske tilskud fra Danmark, som får en del af den færøske befolkning til at ønske rigsfællesskabet med Danmark bevaret, - at Danmark har fået det bedst tænkelige forhold til de tidligere koloniområder Norge og Island, efter at disse er blevet selvstændige nationer, og - at det ikke vil være nogen økonomisk katastrofe for Færøerne at undvære de danske tilskud, opfordres regeringen til at tage de nødvendige initiativer med henblik på at bringe rigsfællesskabet mellem Danmark og Færøerne til ophør.«
Peter Duetoft (CD), 2001-05-09:
Det var et ønske om at få en mulighed for at få en dialog dér.
Jeg vil godt bede fru Sonja Mikkelsen bekræfte, at det var forhistorien til det møde.
Så vil jeg da gerne sige, at siden da er der jo sket det, at vi har fået at vide fra den nuværende statsminister, at alt var lovligt i 1992.
Der er sket det, at det i dag bliver vedtaget, at man står ved aftalen fra 1992, og nu er mødet med Schlüter jo også blevet betegnet som en studiekreds.
Derfor vil jeg godt sige, at jeg ikke længere finder anledning at holde fast ved invitationen til den tidligere statsminister.
Vi har fået nogle datoer, men jeg vil i morgen meddele ham, at det møde ikke bliver til noget, og så kan historikerne jo tage over.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-09:
Til hr. Frank Dahlgaard: Man skal jo huske, at Island og Norge blev ikke smidt ud.
Skal vi nu til at smide færingerne ud?
Jeg er ikke helt sikker på, at det er det allerbedste grundlag for et godt fællesskab i Norden i fremtiden.
Det tror jeg man skulle tænke bare lidt nærmere over, før man fremturer med den slags forslag.
Jeg har såmænd ikke yderligere bemærkninger til hr. Óli Breckmann.
Jeg tror, vi har udvekslet synspunkter nok.
Vi er ikke helt enige om vurderingen af, hvad det er for et billede, der ligger, men det er måske ikke så unaturligt.
Til hr. Peter Duetoft: Ja, jeg kan helt bekræfte forhistorien, og jeg har ingen problemer med, at formanden for udvalget agter at aflyse det nævnte møde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-09:
Det er jo fint klaret.
Jeg må spørge fru Sonja Mikkelsen, om hun kan erindre de tv-udsendelser og de udtalelser, som formanden for Færøudvalget har haft lige præcis om behovet for at få forhenværende statsminister Poul Schlüter ind for at forklare den rette sammenhæng og for at få en diskussion af, om den aftale, der blev lavet om den færøske undergrund, var rimelig og retfærdig og i øvrigt selvfølgelig også lovlig, hvilket hr. Duetoft så mener at have fået afklaret.
Kan fru Sonja Mikkelsen erindre de meget klare, massive udtalelser, der kom til pressen?
Derfor må jeg ligesom betegne det som et utroligt tilbagetog, at vi nu ikke skal finde hr. Duetoft sammen med os kæmpende for at få de her ting belyst til bunds, inden man træffer sine konklusioner om den færøske undergrund.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-09:
Jeg hæftede mig ved en bemærkning, som handlede om historieskrivningen om Færøerne, som jeg gerne vil spørge fru Ulla Tørnæs om for historieskrivningens skyld.
Og det der med, at færingerne faktisk blev snydt i forbindelse med bankkrisen, er vel ikke hele sandheden, hvis man nu skal se ud fra, hvordan situationen er i dag vel ude på den anden side.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-09:
Egentlig betragter jeg mest hr. Óli Breckmanns bemærkninger her som en kommentar til min tale og ikke et decideret spørgsmål.
Dog vil jeg understrege, at jeg ikke er enig med hr. Óli Breckmann i, at endemålet med hjemmestyreordningen er suverænitet, men det kan være, det beror på sådan en rent principielt forskellig opfattelse. Til fru Sonja Mikkelsen: Jeg erindrer en statsminister, som ikke ville tage til Færøerne for at møde færingerne.
Jeg erindrer tv-optagelser af statsministeren, som mildest talt ikke var særlig populær, da han så endelig mødte op i Thorshavn.
Alt det har jeg helt klart opfattet som udtryk for en utrolig vrede og forbitrelse over det, der skete med Færøbanksagen.
Derfor kunne regeringen så benytte lejligheden til at købe sig til en stemme i det danske Folketing.
Så det er selvfølgelig fuldstændig rigtigt, at når regnestykket gøres op med den økonomiske kompensation til færingerne, har de fået mere, end rigeligt var, men det var jo, fordi der var et færøsk folketingsmedlem, som skulle redde regeringen ud af en knibe.
Ole Løvig Simonsen (S), 2001-05-09:
De to lovforslag, som vi har til behandling her, er en regulering af den diskussion, vi havde sidste år om vores eftervederlag.
Og da var det jo helt klart, at når vi talte om det andet år for vederlaget, så skulle det fratrækkes en lang række indtægter, således at det, man fik det andet år, var fratrukket andre indkomster, man havde.
I den forbindelse var vi enige om, at det også skulle omfatte bestyrelseshonorarer m.v.
Men det viste sig - det er igen det spørgsmål om lovkvalitet, som vi er meget optaget af her i Folketinget, og der må vi også en gang imellem gribe i egen barm - at det måske ikke var så tydeligt og præcist, som det burde være.
Dermed skulle de ting være bragt på plads, og jeg skal på den socialdemokratiske gruppes vegne varmt anbefale de to forslag.
Samtidig skal jeg meddele, at de også støttes af SF
og Enhedslisten.
Kim Behnke (UP), 2001-05-09:
Når diskussionen ved forskellige lejligheder har gået på, hvad der skulle ske, hvis Færøerne ønsker at forlade det danske rigsfællesskab, så hører jeg til dem, der er i tvivl om, hvordan det forholder sig til den danske grundlov, og i hvilket omfang en sådan situation vil kræve danske grundlovsændringer. Men når det gælder vurderingen af hr. Frank Dahlgaards forslag, så er jeg ikke et øjeblik i tvivl om, at hvis vi skulle ekskludere Færøerne af det danske rigsfællesskab, kan det ikke ske på grundlag af den nuværende grundlov.
Jeg har den opfattelse, at man skal respektere et folk.
Hvis et folk ønsker selvstændighed, så skal det folk naturligvis have selvstændighed.
Den dag, det færøske folk måtte træffe beslutning om, at de ønsker at forlade rigsfællesskabet, så skal vi respektere den beslutning.
Der kan kun være én rækkefølge, nemlig den rækkefølge, at det er færingerne, der beder om frihed, og ikke os andre, der smider dem ud.
Pia Larsen (V), 2001-05-09:
Jeg har ellers ikke noget ønske om at forlænge den her debat.
Jeg synes, den har været rigelig lang.
Men jeg bliver altså nødt til at sige til hr. Frank Dahlgaard, at jeg simpelt hen synes, at det er uværdigt under et så alvorligt spørgsmål, som vi drøfter nu, bare at henholde sig til, at den, der tier, samtykker.
Og det er den eneste mulighed, den færøske befolkning har for at signalere til Danmark, at den ønsker løsrivelse, eller at den ikke ønsker løsrivelse.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-09:
Til Venstres fru Pia Larsen: Jo, i virkeligheden har den færøske befolkning været spurgt.
Vi ved jo, hvordan det hænger sammen.
Der var en folkeafstemning helt tilbage i 1946, den viste et lille flertal for færøsk selvstændighed.
Færøerne har demokratisk valgte repræsentanter, og de har ganske klart givet udtryk for meget voldsomt og krigerisk gennem det sidste år, at de ønsker selvstændighed.
Så er det et spørgsmål om, hvilke betingelser det skal være under, og man vil åbenbart have både i pose og sæk.
Men den færøske befolkning ved vi godt hvor vi har.
De vælger deres repræsentanter, og der har faktisk været en folkeafstemning.
Til hr. Óli Breckmann, der sagde, at det er, som om der skal være krig på en eller anden måde: Nej, bestemt ikke, og det gav jeg heller ikke udtryk for før.
Men retorikken har i det seneste års tid fra de færøske repræsentanters side - ikke så meget hr. Óli Breckmann selv - jo været ganske krigerisk. Og på et eller andet tidspunkt må man regne med, at i hvert fald en eller anden fri fugl i Folketinget føler, at nu skal der slås lidt tilbage, og nu skal de færøske repræsentanter og befolkningen have et signal om, at der er en grænse for, hvor langt man kan gå.
Vi må også have lov til at vurdere, om det her rigsfællesskab skal ophøre; det skal ikke alene være fra færøsk side.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-09:
Vi er i Venstre også positive over for forslagene, som vi udelukkende betragter som præciseringer af den gældende retstilstand.
Jeg skal dog sige, at vi har et par spørgsmål, vi gerne vil stille.
Vi vil godt være helt sikre på, at der nu ikke denne gang er nogen fejl, og at der ikke opstår nye skævheder.
Henning Grove (KF), 2001-05-09:
Det er jo en præcisering af den efterlønsordning, vi har vedtaget for folketingsmedlemmer, og vi er meget enige i de fleste af tingene.
Vi har stor forståelse for det, hvis man er formand for udvalg og alt andet, men hvis man som folketingsmedlem har et borgerligt ombud og skal arbejde gratis i et år, så mener vi ikke, at det er den bedste måde
at fremme lysten til det kommunale arbejde på. Men vi er gået med til det her, og derfor står vi selvfølgelig også bag det.
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-09:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Poul Nødgaard, ikke kan være til stede her på talerstolen, skal jeg på hans vegne fremføre vores tilslutning til de to lovforslag. Da beslutningen om eftervederlag i sin tid blev taget, var det sådan, at de folkevalgte det første år oppebærer fuldt vederlag, hvorimod der i det andet år skal ske fradrag af de indtægter, som den pågældende måtte have.
Der har nu vist sig usikkerhed om, hvilke indtægter der skal fragå det andet år.
De foreliggende lovforslag klargør dette, så det skulle være helt oplagt, hvordan det fradrag foretages.
Dansk Folkeparti havde gerne set, at flere indtægter kunne have været fradraget i det andet år, men vi må også acceptere, at de foreliggende lovforslag nu én gang for alle fastsætter bestemmelser som administrerbare.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-09:
Jeg skal på Det Radikale Venstres vegne tilsige støtte til forslagene.
Arne Melchior (CD), 2001-05-09:
Også CD kan støtte de to fremsatte forslag.
Jeg skal blot minde om, at de handler om henholdsvis folketingspensioner og ministerpensioner.
Nu findes der jo et antal personer, som i en given situation kan nyde godt af begge disse pensioner, og der går jeg ud fra, at det er en selvfølge, at de indtægter, som nu skal modregnes i andetåret, kun kan gælde den ene af indtægterne, altså den ene af pensionsportionerne.
Det kan ministeren måske bekræfte.
Så går jeg også ud fra, at de fradrag, der sker, alt efter hvor stor vedkommendes indtægt måtte være, ikke kan bringe ydelsen ned under det egentlige pensionsbeløb, således at pensionen er et givet minimum for begge kategorier.
Men altså med disse par rent teknisk-praktiske spørgsmål støtter vi fra CD disse forslag.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-09:
Kristeligt Folkeparti kan støtte de to lovforslag.
Vi har sådan set ikke yderligere bemærkninger at gøre i den forbindelse.
Pia Gjellerup (S), 2001-05-09:
Jeg var uforberedt på, at ordførerindlæggene kunne være så præcise.
Jeg skal blot for den gode ordens skyld sige tak for modtagelsen af de forslag, som regeringen har fremsat, som er en nøje følge af og parallel til det, der er Folketingets ændring.
Vi vandrer trygt i Præsidiets fodspor og håber, at vi denne gang kommer det helt rigtige sted hen.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-09:
Kristeligt Folkeparti vil helt klart afvise hr. Frank Dahlgaards forslag.
Jeg vil i øvrigt i forhold til det, som hr. Frank Dahlgaard tilkendegav under forespørgselsdebatten for lidt siden, sige, at jeg faktisk synes, forslaget bærer præg af en despekt for det færøske folk, som jeg beklager.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-09:
Nu vil jeg nødig tages til indtægt for et synspunkt om, at den danske regering bruger stok og gulerods-metoder, men det, jeg påpeger, er, at man kritiserer, at de færinger, der ønsker en selvstændighed, tager udgangspunkt i en økonomisk højkonjunktursituation, men samtidig berøver landsstyret muligheden for en lidt længeresigtet økonomisk planlægning på den ene side ved at fastholde forhandlinger om 1-årige bloktilskud, mens man på den anden side ved, at man naturligvis ikke kan bruge bloktilskud til at bygge en økonomisk bufferfond.
Og det er den dobbelthed, at man altså ikke muliggør for landsstyret at vise en langsigtet økonomisk ansvarlighed, samtidig med at man kritiserer den økonomiske ansvarlighed, jeg kritiserer i regeringens forhandlingslinje.
Også Enhedslisten vil afvise hr. Frank Dahlgaards forslag, alene af den grund at vi er meget glade for rigsfællesskabet og føler, at det er meget frugtbart. Alene dét er en grund til at afvise forslaget, der forekommer mig fuldstændig ude af trit med situationen.
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-09:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl, ikke kan være til stede i øjeblikket, skal jeg på vegne af ordføreren oplyse, at Dansk Folkeparti ikke kan tilslutte sig hr. Frank Dahlgaards beslutningsforslag.
Men såfremt der på Færøerne ved en folkeafstemning skulle vise sig et stort flertal for en selvstændighed, er der naturligvis en ny situation, og vi vil til den tid så drøfte dette.
Det vil for såvel Danmark som for Færøerne eventuelt være det bedste i det gode rigsfællesskab, der kan fortsætte, også gerne med yderligere selvstændighed på en række områder.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-09:
Rigsfællesskabet er utrolig værdifuldt, også rigsfællesskabet mellem Danmark og Færøerne, fordi det bærer præg af stærk samhørighed, og fordi det baserer sig på fælles værdier.
Mange er de kontakter, ja, bånd, der er knyttet mellem Færøerne og Danmark, mellem færinger og danskere.
Vi har meget at give hinanden, og det vil vi fortsat have, uanset det fremtidige tilknytningsforhold mellem Danmark og Færøerne.
Kristeligt Folkeparti ser gerne rigsfællesskabet fortsat inden for en eventuel fornyet hjemmestyrelov.
Regeringen har med bred opbakning i Folketinget lagt en forhandlingslinje.
Og man har understreget - og gjort det
at man skal føre forhandlingen i et af to spor: Enten skal man drøfte en egentlig selvstyrereform inden for rigsfællesskabets rammer eller drøfte justeringer af den gældende hjemmestyrelov. Vi er fra Kristeligt Folkepartis side ikke enige i dette enten/eller.
Vi mener ikke, at Danmark nu skal tvinge færingerne til endegyldigt at tage stilling til, om de vil, og hvis de vil, så hvornår de vil etablere en suveræn stat. Landsstyret vil en suveræn stat - ja.
Men vil det færøske folk?
Vi har konstateret, at landsstyret nu har fraveget ønsket om en folkeafstemning om det tema nu, og det tror vi faktisk er meget godt, ikke mindst på baggrund af at den færøske befolkning er stærkt delt i spørgsmålet.
Men det er selvfølgelig noget, færingerne selv bedst kan vurdere.
Når jeg siger dette, er det, fordi det efter vores opfattelse vil være ganske naturligt, at processen under alle omstændigheder tager sigte på, at der foretages justeringer inden for den gældende hjemmestyrelov eller også med ændringer af denne, og at det ikke i sig selv behøver udelukke sigtet mod en suveræn statsdannelse.
Det er klart, at en overførsel af yderligere sagsområder, hvad enten det er i henhold til den gældende hjemmestyrelov eller en justering af denne eller en overførsel af sagsområder til dels med henblik på overgang til, at Færøerne bliver en suveræn stat, selvfølgelig må betyde en reduktion af det danske bloktilskud.
Og noget sådant synes efter vores opfattelse også at være det, færingerne selv vil. Vi er altså ikke enige i regeringens og flertallets holdning om et enten/eller.
Vi kan selvfølgelig fra Kristeligt Folkepartis side tilslutte os, at aftalen af 22. december 1992 om undergrunden fastholdes.
Det er et overstået kapitel. Til gengæld kan vi ikke tilslutte os det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne, Venstre, De Konservative og CD har fremsat.
Vi vil undlade at stemme til dette forslag
- undskyld, jeg glemte SF - idet vi altså ikke er enige i det grundlæggende valg, som regeringen og partierne her ønsker at sætte Færøerne over for.
Kirsten Jacobsen (UP), 2001-05-09:
Når man nu har siddet her i lang tid og hørt på retorikken - det er jo det, det har handlet om -
så tror jeg egentlig, at man skulle tage og fjerne retorikken.
Hr. Eidesgaard sagde, at politik ikke er retorik, men handling.
Det er jeg sådan set enig med hr. Eidesgaard i, men hele debatten om Færøernes selvstyre kontra Danmark har aldrig været og kommer formentlig heller aldrig til at blive andet end retorik. Sagen er nemlig den, at hele debatten er hyklerisk.
Statsministeren og regeringen siger: Jamen altså, vi vil acceptere, hvis Færøerne vil være selvstændige, så kan de få en 4-årig afviklingsperiode.
Færøerne på den anden side går rundt og siger, ja, vi vil være selvstændige, men 4 år, det kan vi jo slet ikke klare, vi vil have bloktilskuddene fuldt ud.
Sandheden er jo, at her i Folketinget er der et massivt flertal, som ønsker at fastholde Færøerne i det danske rigsfællesskab, uanset konsekvenserne, uanset hvad vi så måtte sende til dem af danske skatteydermidler pr. år - et stort flertal.
På Færøerne har de søsterpartier, som findes til både Socialdemokratiet og Venstre, nøjagtig den samme mening.
Og det er jo sådan, at færingerne gerne vil have selvstændighed på de færøske betingelser.
Ja, hvem vil ikke det?
Vi vil gerne have lov at bestemme, hvis vi også kan få lov at bestemme, hvad betingelserne er.
Så hvis statsministeren mente noget med den færøske selvstændighed, så havde man været politisk klog og selvfølgelig givet dem et tilbud, som de ikke kunne sige nej til.
Så havde man sikret, at der var en folkeafstemning, som havde en chance for at bære igennem, og det var ikke den 4-årige aftale.
Jeg er faktisk enig med statsministeren i, at det kan man måske sagligt godt begrunde set ud fra et dansk synspunkt, men det betyder også, at vi har rigsfællesskabet for good and all. Så vil jeg også godt sige, at det da godt kan ske, at færingerne aldrig har meldt sig ind i rigsfællesskabet, men de har faktisk en gang prøvet at melde sig ud.
Hr. Eidesgaard
sprurgte, hvad der ville ske, hvis færingerne siger ja til at være en selvstændig stat og de danske politikere siger nej.
Prøv at se tilbage på folkeafstemningen i 1946
, hvad der skete.
Ja, der skete ikke noget.
Jeg har den opfattelse af solidaritet - og det er sådan set det eneste, jeg er enig i i forbindelse med alle de her mange vedtagelser - at fra nu af må bloktilskuddene gives tilbagebetalingspligtige, såfremt der findes olie.
Jeg synes, man skal tage det hykleriske ud af debatten.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-09:
Også jeg siger tak til statsministeren for en god redegørelse.
Det må være op til Færøerne at bestemme, om de vil eller ej.
Men jeg er så selv kommet til den konklusion, at jeg synes, det er gået for langt.
Oprigtig talt, med den måde, som de færøske repræsentanter har opført sig på, har bevæget sig fra det pinlige til det uholdbare, er spørgsmålet, om vi ikke nu fra dansk side skal tage et initiativ til at bringe rigsfællesskabet til ophør.
Der er i hvert fald ingen, mig bekendt, her i salen, som ønsker at fastholde Færøerne i rigsfællesskabet mod Færøernes vilje - måske med undtagelse af fru Kirsten Jacobsen, som jeg kunne forstå mente noget andet.
Der er ingen, der vil agere grim kolonimagt over for Færøerne.
Færøerne må bestemme, om de vil være med eller ej, og så er der altså jeg, som siger, at vi også kan bestemme, at de ikke må være med.
Men der er ingen, der siger, at de skal være med.
Færøerne har passeret the point of no return, og hellere en lykkelig skilsmisse end et ægteskab, som fra den ene side, nemlig fra Færøernes side, alene bygger på penge.
Det er jo blevet klart i hele det forløb, der har fundet sted de sidste 2 år, at Færøerne alene ønsker en eller anden form for rigsfællesskab videreført for at sikre sig pengene.
Det er ren og skær prostitution, og når den prostituerede ikke selv kan bringe det dér misbrug til ophør, må man fra dansk side gøre det.
Og det er baggrunden for min holdning og for min vedtagelse.
Jeg må så sige til hr. Óli Breckmann, som kørte frem med den påstand om, at Danmark gør en god økonomisk forretning ved at sende 1 mia. kr. til Færøerne om året: Det ved jeg ikke hvordan vi kan gøre.
Jeg forstår det ikke, det er en udokumenteret påstand.
De i Danmark, der ønsker rigsfællesskabet videreført, gør det jo ikke, fordi vi gør en god økonomisk forretning, men fordi der er nogle, der synes, at det er en naturlig ting.
Men hvis det kun handler om penge, vil vi ikke.
Hr. Óli Breckmann sagde også noget om, at Danmark har et eksportoverskud på 1,5 mia. kr. i samhandel med Færøerne, og at det jo er en stor fordel for Danmark.
Jeg ved ikke, hvordan det kan være en fordel for Danmark, at 1.500 danskere præsterer en produktion, som stilles til rådighed for Færøerne til et overforbrug.
Det kan da kun være til færøsk fordel.
Så jeg vil anbefale mit forslag til vedtagelse, og jeg er ret sikker på, at hvis man lod den danske befolkning stemme om de tre forslag til vedtagelse, der ligger på Folketingets bord, var det mit, der blev vedtaget.
Kirsten Jacobsen (UP), 2001-05-09:
Jeg er enig med hr. Frank Dahlgaard i, at hvis man satte hr. Frank Dahlgaards forslag til vedtagelse til folkeafstemning i Danmark, ville det blive vedtaget.
Det viser jo blot, at den danske befolkning er i fuldstændig uoverensstemmelse med deres politiske partier, men sådan er det jo i så mange sager.
Jeg har et spørgsmål til hr. Frank Dahlgaard.
Selv om jeg er enig med meget af det, hr. Frank Dahlgaard sagde, mange af de synspunkter, der kom, er der altså et punkt, hvor vandene skiller. Jeg har skrevet under på, da jeg blev medlem af dette Folketing, at jeg ville overholde grundloven, og jeg mener ikke, at det vil være i overensstemmelse med den danske grundlov, at man fra dansk side tog et selvstændigt initiativ til simpelt hen at smide færingerne ud.
Det vil jeg gerne have hr. Frank Dahlgaard til at uddybe heroppefra, for det synes jeg trods alt hører med til debatten, og også få hr. Frank Dahlgaard til at svare på, om man så også fra dansk side kan smide Grønland ud.