runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helga Moos (V), 2003-11-14:
Lovforslaget har to elementer.
Det ene er bortfald af elproduktionstilskud, og det andet er muligheden for at opretholde forsyningssikkerheden.
Vi så ved et nedbrud for nylig, hvor afhængige vi er af sikker elforsyning.
Derfor er det nødvendigt, at de systemansvarlige virksomheder har de redskaber, der skal til for at opretholde forsyningssikkerheden.
Der skal være tilstrækkelige rullende reserver og backupkapacitet, der kan startes inden for et aftalt tidsrum.
Det er klart, at det koster penge, det er ikke gratis at skulle stå til rådighed, men med loven får de systemansvarlige mulighed for at afholde den udgift og indregne det i tarifferne.
Så glæder vi os i øvrigt til, at der kommer konkurrence på de rådighedsydelser.
Med hensyn til bortfald af elproduktionstilskuddet til industriel kraft-varme ligger det for 7-ørens vedkommende i naturlig forlængelse af bortfaldet af anlægstilskud i 2001.
Når det gælder bortfald af 2-øren betyder det, at en udskiftning vil være tilbagebetalt på 3-5 år i stedet for 1 år, og så må man på den enkelte virksomhed vurdere, hvordan man vil disponere.
Der er kun en ting, som vi skal have kigget på, og det er datoen for idriftsættelsen den 1. januar 2004.
Der er nogle folk, som har handlet i god tro, og det er ikke meningen, de skal komme i klemme.
Der er leveringstid på motorer, så i det omfang, der er indgået kontrakter i god tro med idriftsættelse efter den 1. januar 2004, bliver vi nødt
til at finde en løsning for de virksomheder. Med loven her tager vi endnu et skridt mod et markedsbaseret elsystem.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi ser denne her lov i samspil med den lov, der skal få de decentrale kraft-varme-værker til at agere på markedsvilkår, og ser den i samspil med CO2-kvoteloven, der indlejrer emissionsomkostningerne i markedsprisen på el.
De decentrale kraft-varme-værker kommer på markedet og får lov til at modtage betaling for ydelser som reservekraft
og regulerkraft
, og det sker ved, at der kommer indtægter, som vil ændre på værkernes rentabilitet i positiv retning.
De decentrale kraft-varme-værker har de egenskaber som et elmarked med meget vindkraft har brug for.
De egenskaber skal betales, men ikke som nu med tilskuddet, der udbetales, hvad enten der er brug for strømmen eller ej.
Når vi har valgt liberaliseringen, skal den gennemføres
fuldt ud.
Det vil sige, at markedet skal prissætte de serviceydelser, som de decentrale kraft-varme-værker kan levere.
Så vil værkerne ad den vej få en øget og velbegrundet indtjening til afløsning af tilskud.
Erik Mortensen (S), 2003-11-14:
Det er et ganske kort spørgsmål: Hvorfor lige nøjagtig industriel kraft-varme?
Det er jo sådan taget ud af en helhed.
Den energiform kan jo være lige så relevant som decentral kraft-varme, som fru Helga Moos taler så meget om, så hvorfor lige nøjagtig pille det element ud her og gøre det til genstand for lovgivning?
Helga Moos (V), 2003-11-14:
Nu har vi jo tradition for at behandle den industrielle kraft-varme anderledes end den decentrale kraft-varme, der er rettet mod fjernvarmen.
Det har vi jo gjort før, og det har Socialdemokratiet også gjort, dengang man sænkede elproduktionstilskuddet til den industrielle kraft-varme fra 10 til 7 øre - var det i 1996?
- så det er der ikke noget nyt i.
Vi har også hele tiden haft en anden varighed af tilskuddet for den industrielle kraft-varme.
Før var det 6 år og 8 år for de mindre anlæg.
Det har været tidsbestemt for de industrielle kraft-varme-anlæg, hvor det ikke var det for dem, der skulle forsyne forbrugerne.
Så der er ikke noget nyt i, at vi behandler tingene forskelligt, og økonomisk er der god fornuft i, at vi går ind og fjerner 2-øren dér.
Helga Moos (V), 2003-11-14:
Jeg går ud fra, at hr. Erik Mortensen kender forskel på industriel kraft-varme og decentral kraft-varme som f.eks. barmarksværker, som har et varmenet, mens industrielle kraft-varme-værker tilslutter på virksomheden.
Der er da forskel på de to måder at lave decentral kraft-varme på, og jeg går da ud fra, at vi skal tilpasse vores lovgivning efter de to former, og det har Socialdemokratiet jo selv gjort.
Socialdemokratiet har selv ændret aftaler uden at spørge os.
I 1996 var det S og RV med støtte fra SF, Enhedslisten og Centrum-Demokraterne, der ændrede aftalen for de industrielle kraft-varme-værker særskilt, ikke for hele området.
Så der er ikke noget nyt i det her.
Selvfølgelig skal vi da føre fornuftig politik, og når det er sådan, at tilbagebetalingstiden bliver urimelig kort, jamen så skal vi da gå ind og se på det.
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
Man har varslet det over for hjemmeservicevirksomhederne primo september måned.
Det vil sige, at det er 2 måneder siden.
Ministeren skriver også i lovforslaget, at Arbejdsmarkedsrådet har konstateret flaskehalse på social- og sundhedsområdet i sommeren 2003.
Nu er det sådan, at uddannelsen til social- og sundhedsområdet jo ikke kan klares på 4 måneder, og derfor er det vel egentlig relevant, hvis ministeren og regeringen ville gå ind og vurdere, om man ikke ud fra en samfundsøkonomisk interesse kunne have lyst til at udskyde
den her dato; droppe ideologien lidt og tænke lidt på de mennesker, der så kunne beholde deres arbejde, og som så måske på et senere tidspunkt kunne udfylde disse flaskehalse, som ministeren har fundet nogle steder.
Helle Sjelle (KF), 2003-11-14:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af, at vi har en velfungerende elsektor i Danmark, en sektor, som er præget af konkurrencedygtighed, valgfrihed, forsyningssikkerhed og hensynet til miljøet.
Det er en stor og væsentlig politisk opgave at sørge for, at der bliver skabt nogle fornuftige rammer for en fortsat positiv udvikling af energisektoren.
I den forbindelse synes vi også, det er fornuftigt, at vi afskaffer produktionstilskuddene til nye industrielle naturgas- og affaldsbaserede kraft-varme-anlæg.
Vi ønsker ikke en sektor, der er præget af tilskud, men en sektor, som primært fungerer på markedsvilkår.
Ligeledes er vi af den opfattelse, at det er et rigtigt tiltag at ændre elforsyningsloven, således at den systemansvarlige virksomhed får mulighed for at kræve, at et elproduktionsanlæg holdes driftsklar.
Det omfattende strømsvigt i Østdanmark den 23. september var en eftertrykkelig påmindelse om, at vi ikke bare kan tage strøm for givet.
For Det Konservative Folkeparti er det derfor meget vigtigt, at vi hele tiden arbejder med at sikre, at forbrugerne har fuld forsyningssikkerhed.
Alt i alt kan Det Konservative Folkeparti tilslutte sig forslaget, således som det er præsenteret her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Da Enhedslistens ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Det her forslag er et led i liberaliseringen af elmarkedet og en opfølgning på forårets energiaftale, som Enhedslisten ikke er med i.
Fra flere af de hørte parter gives der udtryk for, at de foreslåede regler om at fjerne tilskuddet til elproduktion vil være det endelige dødsstød til nybygning af industrielle kraft-varme-anlæg
, ligesom fjernelsen af tilskud til fornyelser vil betyde, at de eksisterende anlæg vil få en dårligere miljømæssig standard. Enhedslisten finder det bekymrende, at man på den her måde fjerner incitamentet til fra industriens side at indgå i samfundsmæssig fornuftig energiproduktion.
Men det vil et flertal af Folketingets partier ikke, fordi man ikke længere ønsker at tage aktiv del i eller ansvaret for den danske energisektors sammensætning og miljøforhold.
Troen på, at markedet kan tilgodese miljø eller forbrugere, der er afhængige af helt bestemte anlæg, som f.eks. varmebrugerne ofte er det, holder ikke.
I Enhedslisten er vi stærkt bekymrede for den langsigtede virkning af forslaget om at nedsætte tilskuddene og vil hellere regulere efter de reelle behov.
Vi er også bekymrede for det forhold, som bl.a. Energitilsynet har kommenteret, at det ikke er dokumenteret, at varmeforbrugere visse steder i landet vil kunne få utilsigtede prisstigninger som følge af forslaget.
De forhold vil vi gerne have belyst under udvalgsarbejdet, og vi vil også gerne have belyst de miljømæssige konsekvenser af forslaget yderligere.
Bodil Kornbek (KD), 2003-11-14:
Lovforslaget består af to dele.
Den ene del betyder, at elproduktionstilskuddet ophører til nye kraft-varme-anlæg og ved udskiftning af eksisterende værker.
Den anden del betyder, at den systemansvarlige virksomhed mod betaling kan holde et elproduktionsanlæg, der tages ud af drift, driftsklar med et vist varsel.
Kristendemokraterne er imod at fjerne tilskuddet til kraft-varme-anlæg.
Ifølge Energistyrelsen hører industriel kraft-varme til blandt de mest omkostningseffektive projekter og er også blandt dem, der giver de største CO2-besparelser.
Ifølge Brancheforeningen for Decentral Kraftvarme er problemet, at den politiske usikkerhed gør, at anlægsejerne vælger et anlæg med lavere investeringer, f.eks. et almindeligt oliefyr, og nu vil man altså fjerne det tilskud på 2 øre pr. kWh, der gives i forbindelse med udskiftning af eksisterende anlæg.
Egentlig er der jo tale om, at man vil fjerne et begrænset tilskud, der egentlig har en stor miljømæssig effekt.
Man kunne spørge sig selv, om regeringen her lever op til sit motto om mest miljø for pengene.
Når det drejer sig om den anden del af lovforslaget, er vi tilhængere af den del og kan støtte det. Men samlet set vil vi være imod, som det ligger her. Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne meddele, at han deler Kristendemokraternes opfattelse og i øvrigt opfordrer ministeren til snarest at optage forhandlinger om fremtiden for den samlede danske kraft-varme-sektor.
Aase D. Madsen (DF), 2003-11-14:
Med hensyn til ministerens bemærkning om kontrakter, der var indgået, men som ikke kunne nå at blive færdigeffektueret inden den 1. januar 2004, så risler det mig lidt koldt ned ad ryggen.
Jeg kommer til at tænke på de glade tider i 1999 med de store tilskud til vindmøller, hvor der lige pludselig kom et kontraktboom i løbet af 1999, så elforbrugerne kom til at betale og i mange, mange år frem i tiden kommer til at betale mange millioner kroner, ja, måske milliarder, i forhøjet tilskud, fordi man tilsyneladende ikke havde nogen fastlagt procedure.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvornår er skæringsdatoen?
Hvornår lukker man?
Er der nogen kontrol med, at der ikke lige pludselig i løbet af de her sidste måneder inden den 1. januar 2004 kommer nye kontrakter, sådan at man hamstrer tilskud inden - panikindkøb før lukketid så at sige?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-14:
Jeg vil gerne sige til fru Aase D. Madsen, at vi som sagt er blevet gjort bekendt med, at der var ét tilfælde, hvor en virksomhed i god tro med en berettiget forventning har indgået bindende kontrakter, og hvor det på grund af både produktions- og leveringstider ikke er muligt at sætte anlægget i drift før efter den 1. januar.
Det vil altså sige, at man er langt henne i et forløb på det her område, og det er det, vi har indset.
Der skal ikke være mulighed for at banke en hel masse op her til sidst og så indføre det.
Der er altså tale om et konkret tilfælde, hvor planlægningen har været langt fremme, og det var det, jeg gjorde opmærksom på.
Aase D. Madsen (DF), 2003-11-14:
Indebærer det så, at man siger til en virksomhed, der går ud dags dato og indgår en kontrakt, at så kan den også få tilskud?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-14:
Jeg vil gerne sige til fru Aase D. Madsen, at jeg som minister er blevet gjort bekendt med, at der var ét forhold, hvor man var meget langt fremme, og jeg vil gerne tilkendegive, at jeg som minister ikke ønsker at begynde at lukke op for, at man kan går ud og lave en hel masse nu inden 1. januar.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-14:
Forslaget indeholder to ting, som for så vidt ikke har noget som helst med hinanden at gøre.
Lad mig starte bagfra med den del af forslaget, der går ud på, at man mod betaling kan have et industrielt kraft-varme-værk til at være driftsklart, sådan at man kan sætte det ind, hvis man har strømmangel.
Den del har vi ikke noget imod.
Men vi kan ikke se, hvorfor det skal blandes sammen med den anden del, som jo går ud på, som det fremgår af forslaget, at være »et led i regeringens generelle politik om at reducere omfanget af erhvervstilskud«.
Og hvorfor så ikke det?
Fordi vi mener, at det her forslag i virkeligheden går ud på at reducere nogle miljøgevinster, vi har, og nogle potentielle miljøgevinster, vi har mulighed for at erhverve os, gennem den industrielle kraft-varme.
Det synes jeg egentlig er underligt, og jeg synes, at der i forslaget mangler en vurdering af de miljømæssige konsekvenser.
Alvorligst er det dog, at man behandler den industrielle kraft-varme som halvdelen af den, nemlig den del, der er elproducerende, hvorimod man overhovedet ikke forholder sig til den varmeproducerende del og muligheden for at udnytte den spildvarme, der er i forbindelse med industriel kraft-varme.
Det var dk-TEKNIK, der lavede den for styrelsen, og den afdækkede, at der var et potentiale på ca. 2,3 petajoule om året på det her område.
Den afdækkede også, at en del af det her potentiale faktisk giver anledning til et samfundsmæssigt merprovenu, hvis man udnytter det.
Så jeg vil sige, at jeg synes, regeringen skulle gå ind i en ordentlig drøftelse af, hvordan vi får udnyttet det potentiale, der er i spildvarmen på en ordentlig måde, sådan at vi får den maksimale miljøgevinst ud af, at vi faktisk har industriel kraft-varme.
Hvis regeringen ikke er indstillet på den diskussion, så vil jeg sige, at vi i hvert fald ikke kan medvirke til at gøre miljøsituationen værre ved at fjerne mulighederne for at etablere ny miljøvenlig industriel kraft-varme eller fjerne motivationen for, at man, når man udskifter sine kedler eller andre dele af sit industrielle kraft-varme-anlæg, så kan gøre det på en miljøvenlig måde.
Poul Nødgaard (DF), 2003-11-14:
Jeg har et spørgsmål til hr. Ole Sohn.
Hr. Ole Sohn har været den, der i dagens debat har stået i spidsen for, at det er lige så sikkert som amen i kirken, at der bliver 600 flere arbejdsløse, når det her lovforslag er gennemført. Jeg vil gerne spørge hr. Ole Sohn: Kunne hr. Ole Sohn ikke forestille sig, at hvis de mange, der har hjemmeserviceordning i øjeblikket, og som betaler noget for det, er ansvarlige og glade for den hjælp, de får, fortsætter de med at have den ordning? Det er jo, som det er sagt af andre her i debatten, mange gange folk med meget høje indtægter, der bruger hjemmeserviceordningen.
Det, der så ville ske, er jo, at man får en lidt større regning fra hjemmeservicefirmaet, end man hidtil har fået.
Hvor ved hr. Ole Sohn fra, at alle, der har en hjemmeserviceordning i øjeblikket, vil sige den fra, fordi man fjerner et statstilskud?
Det er jo fuldstændig ulogisk.
Det kan være, at der er nogle ganske få stykker, der gør det, men hr. Ole Sohn opererer ligesom med i tallene, at det er givet, at alle, der har hjemmeserviceordning i øjeblikket, vil sige ordningen fra, i det øjeblik det her lovforslaget bliver vedtaget.
Det stiller jeg mig meget tvivlende over for, og jeg kunne spørge hr. Ole Sohn, om han ikke har nogenlunde samme opfattelse.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-14:
Regeringen går ind for, at vi har en stærk offentlig sektor.
Det er klart, at der ligger et forslag her til finanslov, og når hr. Ole Sohn siger, at vi ved at udsætte det kunne spare penge, så mener regeringen det modsatte. Så skylder jeg også et svar til hr. Frode Sørensen på, om vi kunne udskyde det.
Det har regeringen ingen intentioner om.
Jeg vil gerne sige, at vi har faktisk på et tidspunkt udsendt oplysninger om hjemmeservice for pensionister, hvor man sidst i august/primo september måned varsler, at det er det, der kan ske, men selvfølgelig henholder sig til, at det skal besluttes her i Folketinget.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg gerne sige, at denne her regering arbejder for hele tiden at skaffe flere arbejdspladser.
Det har vi brugt flere timer på her i formiddag, hvor vi talte om beskæftigelse på danske skibe, selv om jeg mener, at den holdning, man så havde der, går i modsat retning af det, regeringen ønsker, nemlig at skaffe flere i arbejde.
Så siger fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at det med, at der nu bliver et frit valg, bare betyder, at der er offentligt ansatte, der bliver presset ud.
Det kunne faktisk også betyde, at der bliver ansat flere i den sektor til at udføre et job netop i den her ordning.
Vi har oplevet, at der er steder, hvor ældre vælger at købe mere hjælp end den, der gives fra det offentlige.
Jeg synes, jeg skylder at sige, selv om jeg er minister, at jeg kender en by midt i Danmark, som ledes af en socialdemokratisk borgmester, der hedder Boye til efternavn, som er glad for det frie valg, og hvor hele ældreområdet ledes af en SF'er, som går ind for det frie valg, fordi man har oplevet, at den private hjemmeservice var et rigtig, rigtig godt supplement til den offentlige hjemmehjælp.
Det er jo paradoksalt, at derude, hvor man har skoene på, sidder der en socialdemokratisk borgmester, som priser det frie valg, og hele ældreområdet ledes af en SF'er, som priser det frie valg.
Men sådan kan der jo være så meget.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Men man kan jo altid diskutere min personlige opfattelse, og hvad den bygger på ud over fornemmelser, følelser og henvendelser fra hjemmeservicefirmaer og deres fælles organisation.
Derfor har jeg meget bevidst valgt at bruge de tal, som erhvervsministeren i et svar til Folketingets Erhvervsudvalg har sagt er regeringens. Det er regeringens beregninger, der siger 600, og så er det, vi siger, at så er der ingen besparelser ved det.
Det vil sige, at man påfører staten nogle ekstra omkostninger til dagpenge, hvilket i øvrigt gør, at finansloven må finansieres af kassen, fordi besparelserne ikke bliver reelle, men det er en helt anden sag.
Så kan man sige, jamen vil de så ikke betale det dobbelte for rengøringen?
Det er der nok nogle der vil, men man skal bare være opmærksom på, at med den her finanslov har regeringen og Dansk Folkeparti jo også strammet boligstøttereglen, altså forringet boligstøtten, man har forringet børnechecken, man har fjernet tilskuddet til den kollektive trafik, som påfører familierne udgifter, man har forringet SU'en, og sådan kan jeg blive ved på det ene område efter det andet.
Alle de ting gør jo, at familiernes økonomi bliver presset og presset og presset, og når man samtidig fører en økonomisk politik, som gør, at arbejdsløsheden stiger dag for dag for dag, er der da intet, der tyder på, at tallet skulle blive mindre end det, regeringen selv peger på.
Det er sådan set i al sin enkelhed der, jeg har tallene fra. Så vil jeg bare sige til hr. Kim Andersen, at det er lidt forunderligt, når han nu henviser til, at det er velstillede familier, og at det som regel er oppe i Nordsjælland - det er det amt, man plejer at bruge - at de bruger det, at det faktisk også er det amt, hvor der er den største udbredelse af illegalt arbejde, hvor man kan få folk til at arbejde til en lav løn, til at arbejde sort og til at arbejde uden arbejdstilladelse.
Så det der med relativt høj indkomst og relativt høj moral hænger altså ikke nødvendigvis sammen.
Naser Khader (RV), 2003-11-14:
Jeg vil lige starte med at fortælle hr. Ole Sohn, som i dag har været en stor forkæmper for de velstillede familier, at vi går ind for forslaget, vi støtter forslaget.
Da hjemmeserviceordningen blev indført i 1993, blev den indført som en midlertidig ordning. Hensigten med ordningen var, at den skulle opdyrke et marked for hjemmeservice.
Tanken var, at når ordningen havde virket i en årrække, så markedet for denne type ydelser var blevet etableret, skulle ordningen udfases, så markedet for hjemmeservice kunne fungere på almindelige vilkår uden offentligt tilskud. Ordninger har jo en bestemt levetid.
Det er Det Radikale Venstres opfattelse, at tiden nu er moden til at udfase ordningen, og at lovforslaget er et skridt i den rigtige retning, hjemmeservicemarkedet er etableret.
Men er der ikke andre gode grunde til at bevare ordningen?
Fører det ikke bare til mere sort arbejde, hvis man f.eks. afskaffer ordningen?
Alt tyder på, at hjemmeserviceordningen ikke har den ønskede effekt på sort arbejde; hjemmeservice erstatter ikke sort arbejde i stort omfang.
Efter Det Radikale Venstres opfattelse skyldes dette, at de store strukturproblemer i det danske erhvervsliv og på det danske arbejdsmarked først og fremmest skyldes den høje skat på arbejde.
Skatten på arbejde skal ned.
I vores finanslovforslag har vi vist, hvordan det kan gøres.
Her foreslår vi en marginalskat på 42 pct.
Jeg gentager: 42 pct.
I dag skal man tjene ca. 900 kr. for at kunne give en håndværker 100 kr. i hånden efter skat.
Med en maksimal skat på 42 pct. vil man kun skulle tjene 300 kr. for at give håndværkeren 100 kr. Det vil stort set fjerne den økonomiske begrundelse for sort arbejde og åbne for et stort antal nye jobmuligheder og dermed sænke arbejdsløsheden.
Og det vil bedre kunne betale sig for hjemmeservicearbejderen ikke at arbejde sort.
I dag står hjemmeserviceordningen tilbage som en lappeløsning på mere fundamentale problemer på det danske arbejdsmarked og erhvervsområde herhjemme, problemer, som Det Radikale Venstre gerne vil løse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Jeg vil blot spørge De Radikales ordfører, om det slet ikke bekymrer Det Radikale Venstre, at arbejdsløsheden stiger i Danmark.
Og jeg vil også gerne bede De Radikales ordfører svare på, hvordan man mener, at der skal skabes flere arbejdspladser.
Vi ved jo, at Det Radikale Venstre har medvirket i hvert fald til to forslag i den her finanslov, som betyder, at arbejdsløsheden vil stige endnu mere, end den har gjort i forvejen.
Det er det forslag, vi behandler i dag, nemlig at man vil afskaffe en del af hjemmeserviceordningen.
Det andet
er, at man vil gå ind og skære i byfornyelsen.
Så vil jeg spørge Det Radikale Venstre, om det er en strategi, man har for resten af den her valgperiode, at hver gang en regering laver forslag, som har negativ effekt på arbejdsmarkedet, vil De Radikale gå ind og bakke op.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Jeg skal ikke undlade at gøre opmærksom på, at jeg synes, Det Radikale Venstre igen er kommet ud i noget snavs.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Naser Khader, om det ikke gør indtryk at medvirke til en ordning, som ifølge regeringens egne tal medfører 600 flere arbejdsløse, om det ikke gør indtryk, at den måde, som hjemmeserviceordningen er skruet sammen på, betyder, at de skatteindtægter og momsindtægter, som staten får, svarer til tilskuddet. Det vil sige, at der ingen udgift er for staten ved at have hjemmeserviceordningen, men det er en udgift for staten at reducere den, som det sker her, og det er en smertefuld udgift for de 600, som får arbejdsløshed som resultat af det forlig, Det Radikale Venstre sammen med Dansk Folkeparti medvirker til at gennemføre.
Det synes jeg er lidt betænkeligt.
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
Jeg skal undlade at gentage de beskæftigelsesmæssige ting.
Jeg vil gerne spørge hr. Naser Khader
: Er en bekæmpelse af sort arbejde på 7 pct., som hjemmeservice har medført, ligegyldig?
Hr. Naser Khader sagde, at en lavere skat i Danmark automatisk vil bekæmpe sort arbejde.
Kan hr. Naser Khader give nogle eksempler fra udlandet, eksempelvis fra Italien, hvor skatteprocenten er lavere?
Kender man ikke til sort arbejde de steder, eller har man mindre af det end i Danmark?