runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-19:
Må jeg blot komme med den bemærkning, at debatten her i dag jo fuldt ud dokumenterer, at trafikområdet er et svært område.
Det er utrolig svært at lave brede forlig mellem så uens parter, som der er tale om her.
Vi har vi jo til fulde fået dokumenteret i dag, at der er stor forskel.
Og så til hr. Brian Mikkelsen: Når jeg gav afkald på min tredje korte bemærkning her for lidt siden, så var det jo, fordi jeg ikke syntes, at det var meningsfyldt at formulere den som et spørgsmål.
Min bemærkning er, at jeg vil forbeholde mig ret til at formulere, hvad der er Kristeligt Folkepartis politik, og i øvrigt ikke være forpligtet af hr. Brian Mikkelsens fordomme om os.
Jeg vil påstå, at vores verdensbillede er en smule mere kompliceret, end hr. Brian Mikkelsen forestiller sig.
Så vil jeg også sige, at vi ikke går ind for en uhæmmet fri konkurrence.
Vi går ind for en fri konkurrence med begrænsninger.
Når det er sagt, så betyder det ikke, at man ikke kan og skal diskutere graden af beskyttelse af Post Danmark.
Det er da klart, at der skal være en balance imellem beskyttelse og pligt, og den kan og skal naturligvis løbende diskuteres.
Når jeg hidsede mig op over for hr. Brian Mikkelsen før, så var det på grund af hr. Brian Mikkelsens forherligelse af den frie konkurrence og ikke, fordi der ikke kunne være anledning til at se på det område her, for det mener jeg helt bestemt at der er.
Umiddelbart kan vi støtte forslaget her,
men vi vil gerne være med til at se på det her emne i mellemtiden.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-19:
For præciseringens skyld til hr. Ole M. Nielsen
: De bemærkninger, der er her, kan Det Konservative Folkeparti jo erklære sig fuldstændig enig i.
Det, der har været problemet i hele denne her sag, også til orientering for hr. Ole M. Nielsen og fru Vibeke Peschardt, har jo været, at der ikke har været nogen diskussion af det.
Der har ikke været nogen diskussion af det overhovedet.
Derfor har man ikke kunnet forlange, hvad vi skulle sige, og jeg lytter til, hvad hr. Ole M. Nielsen siger, og jeg må sige, at det, der er sagt her, kan jeg jo også støtte.
Så må vi jo tage diskussionen i udvalget og med ministeren om det og prøve at finde frem til et fornuftigt forslag.
På det her område kan det jo være, vi kommer til at ligge på samme linje alligevel.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-11-19:
Det lovforslag her er jo en revidering af det forlig, der er indgået mellem regeringen, Venstre og De Konservative, så det er det nok ikke nemt at rokke nogen ting ved.
Det skal ikke afholde mig fra at sige, hvad Frihed 2000 mener, der skal gøres på området.
Vi mener, at der skal ske en liberalisering, sådan at konkurrenceforholdene bliver ens for alle.
Det vil være det eneste rigtige.
Det i det lovforslag her, som nok i sidste ende vil få os til at stemme nej til det, er, at mulighederne for Post Danmark til at benytte databasens data udvides til også at omfatte ikkebefordringspligtige forsendelser.
Så det er noget, som vi meget gerne vil, om vi kunne tale om i udvalget - men det bliver nok vanskeligt - om vi kunne få det ud af lovforslaget.
For hvis det kunne lade sig gøre, så kunne det måske ende med, at vi kunne støtte det her forslag.
Men lad os nu se, hvad der sker i udvalget.
Jeg hørte jo fra den konservative ordfører, at der er en lille mulighed for, at der kan gøres noget endnu.
Ole Donner (DF), 1999-11-19:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvorfor blev lovforslaget først fremsat den 27. oktober med behandling her den 19. november, når man rent faktisk efter ministerens oplysninger har haft det færdigt siden den 9. juni?
Er det ikke at gøre lidt nar af Folketingets partier, at man ikke får mere end 3 uger til at behandle det her?
Og er det egentlig ikke at gøre nar af de organisationer, som skal spørges?
Der er i øvrigt også flere af dem, der siger, at de har haft en meget kort høringsfrist.
Det forstår jeg slet ikke, når man har været klar med det siden den 9. juni.
Derfor vil jeg godt spørge helt klart: Mener ministeren virkelig, at det er en rimelig behandlingstid, vi får med kun 3 uger? Så understreger ministeren, at det ikke er et aktieselskab.
Nu laver man sådan et, som vi kalder det, hybridselskab.
Det, man gør, er, at man laver nogle bestemmelser, der gør, at man bliver unddraget lov om offentlighed i forvaltningen.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-11-19:
Jeg skal bare erindre om, at lovforslaget er sendt over i Trafikudvalget i forbindelse med, at det er sendt til høring engang i september.
Det er fremsat her i Folketinget inden udgangen af oktober.
Derfor har forslaget jo selvfølgelig været kendt meget længere end lige præcis fra denne dato, og man har haft mulighed for at sætte sig ind i sagen.
Men jeg vil sige til hr. Donner - som jeg også understregede før - at jeg er fuldstændig indstillet på, at det selvfølgelig er Trafikudvalget, der lægger tidsplanen for vedtagelse af det her lovforslag.
Det er et ønske, der i forslaget er tilkendegivet fra ministerens side til ikrafttrædelse.
Hvis det ikke kan lade sig gøre, så tager vi det til efterretning.
Ole Donner (DF), 1999-11-19:
Jeg accepterer ikke ministerens bemærkning om, at det allerede er sendt over i Trafikudvalget i juni måned eller september.
Det er uanset hvornår; om det er juni eller september.
Det er rent faktisk sådan, at folketingsåret starter den 1. oktober, og først efter åbningstalen bliver der nedsat et Trafikudvalg, så man ved ikke engang, hvem der er medlemmer af det pågældende udvalg.
Hr. Arne Melchior redegjorde på en meget fin måde for, hvornår man kan begynde at stille spørgsmål.
Jeg er meget glad for hr. Arne Melchiors sidste svar, og det imødekom noget af det, som jeg vil spørge om nu, nemlig: Hvor lang tid har vi egentlig haft det her forslag?
For hr. Holger Graversen konkluderede, at nu har vi haft det her liggende siden august måned.
Ja, det er muligt, forligspartierne har haft det liggende siden august måned eller talt om det siden da, men det er jo ikke noget, som Folketingets partier har været involveret i.
Det var præcis de datoer, som hr. Melchior nævnte, og jeg går ud fra, at det, som hr. Melchior sagde, var det korrekte.
Derfor har vi kun haft ganske få uger til at behandle forslaget, og det synes vi i Dansk Folkeparti er urimeligt.
Vi synes, det er urimeligt, at lige så snart der er et flertal herinde, så er man fuldstændig ligeglad med de øvrige partier.
Så siger man: Nå det er jo kun en ekspeditionssag, det kører vi bare igennem, og så er det i øvrigt lige meget, om partierne eller de høringsberettigede har tid til at komme med deres bemærkninger.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-19:
Nu ved jeg ikke, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl har været henne de sidste 25 minutter.
Jeg kunne se, han kom løbende ned i salen for et øjeblik siden, så jeg vil referere og henvise til, hvad der tidligere er sagt her i diskussionen.
Jeg synes, man skal være hernede i salen, hvis man vil gå ind i en diskussion, og vi har sagt meget klart fra konservativ side, hvad vi mener i denne her sag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-19:
Jeg stillede et usædvanlig klart spørgsmål og forventer selvfølgelig også at kunne få et svar netop for at finde ud af, om det alene er en festtale, der har været afholdt.
Hvis man i den konservative folketingsgruppe når frem til, at det forslag, der ligger her på bordet, ikke er omfattet af forligsstof, vil Det Konservative Folkeparti så støtte de af Dansk Folkeparti annoncerede ændringsforslag til lovforslaget?
Et klart spørgsmål - der må kunne gives et klart svar på det.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-19:
Vi står ved alle de aftaler, der er indgået, ved alle de forlig, der er indgået, også i forligskredsen.
Og vi diskuterer med vores forligsparter, hvordan man definerer sig ud af det her; det vil sige, at det tager vi stilling til under det videre forløb.
Vi står selvfølgelig ved alle de forlig, som Det Konservative Folkeparti har indgået, men vi mener stadig væk de ting, der er sagt heroppe fra talerstolen, og står fast ved dem både herinde og udenfor.
Det bør alle partier for øvrigt gøre.
Søren Hansen (S), 1999-11-19:
Jernbanesikkerhed er af det gode.
Gitte Lillelund Bech (V), 1999-11-19:
Fra Venstres side ser vi lovforslag nr. L 60 som værende en nødvendig præcisering af Jernbanetilsynets kompetence i forhold til jernbanevirksomhederne.
Lovforslaget skal nemlig være med til at sikre klare linjer specielt med hensyn til, hvorledes Jernbanetilsynet kan varetage sine opgaver.
Venstre kan støtte, at Jernebanetilsynet får mulighed for at foretage sikkerhedsundersøgelser i Danmark, såfremt materiel eller andet har været indblandet i uheld i udlandet, så længe undersøgelserne sker efter anmodning fra den tilsvarende udenlandske myndighed.
Og de øvrige forslag, som lovforslaget indeholder, kan Venstre også støtte.
Så vi støtter det samlede lovforslag.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-19:
Forslaget her er et skridt i den rigtige retning.
Der har været nogle ulykker, nogle beklagelige ulykker, på nogle af privatbanerne, på nogle af sidebanerne, hvor Jernbanetilsynet ikke har haft den fornødne kompetence til at kunne gå ind og med det samme stoppe for driften, og hvor man også har haft behov for, at Jernbanetilsynet skulle have nogle øgede beføjelser.
Så Det Konservative Folkeparti kan selvfølgelig støtte ethvert forslag, som trækker i den rigtige retning med hensyn til at give bedre sikkerhed og med hensyn til at give flere kompetencemuligheder til Jernbanetilsynet med henblik på at sørge for, at vi kan undgå ulykker.
Margrete Auken (SF), 1999-11-19:
Ja, der er jo ikke så meget at tilføje.
Alt peger på, at det her forslag skal have en let gang igennem Trafikudvalget.
Man kunne sidde og spekulere på, om Jernbanetilsynet er stærkt nok til at klare de opgaver, det faktisk skal have, men det er en anden sag, som jeg tror vi kan få fornøjelse af ved anden lejlighed.
Men alt hvad vi kan gøre for at styrke Jernbanetilsynet har SF's opbakning.
Ole Donner (DF), 1999-11-19:
Vi mener, at der er mange fornuftige ting i det, og vi støtter forslaget.
Arne Melchior (CD), 1999-11-19:
Ja, det er klart, at CD også kan støtte dette forslag.
Jeg skal ikke knytte nogen særlige bemærkninger til det, det er ret ukontroversielt. Jeg er lidt forbavset over, at et forslag fremsat den 27. oktober, og som skal træde i kraft den 1. januar, først kommer til førstebehandling den 19. november.
Det kan være, Folketingets Sekretariat vil tænke lidt over det.
Jeg mener, at der ikke har været mere travlt i Tinget, end at et forslag ikke behøver ligge i 3 fulde uger godt og vel, før det kommer til førstebehandling.
Nu er det her altså så dejlig enkelt, så det lykkes i det her tilfælde jo alligevel, som også en tidligere ordfører har været inde på.
Og så kan jeg ikke tilbageholde en bemærkning om, at jernbanesikkerhed jo består af meget andet og mere end dette her.
Nu har vi siden foråret diskuteret, at skinnenettet ikke er i orden i dette land, og der har været nogle forhandlinger, og de er gået i stå, og de eksisterer i dag så at sige ikke.
Det bekymrer mig.
Jeg ved godt, at det ikke angår indholdet i det nærværende forslag, men når vi nu taler om jernbanesikkerhed, så skal der altså fra CD lyde et dybt hjertesuk over, at så vigtig en sag er så længe undervejs for at blive ordnet.
Og jeg vil gerne understrege, at det i hvert fald ikke gælder nærværende ordfører, at jeg skulle have haft mangel på tid eller interesse eller lyst til at være med til at betale. Ministeren må tage dette som en venlig centring i en sag, som angår os alle direkte på liv og lemmer.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-11-19:
Ja, men hr. Arne Melchior har da meget ret i, at det nedslidte skinnenet, hvis ikke der bliver gjort noget ved det, forhåbentlig med alles hjælp, kan få meget stor sammenhæng med det her.
For på et eller andet tidspunkt kan det jo gå galt, hvis ikke man får gjort noget ved det.
Så det skal da bare være en appel fra mig til CD og til andre om at deltage i alle øvelserne omkring det her.
Men det har jeg forstået at hr. Arne Melchior også gerne ville.
Med hensyn til det aktuelle lovforslag, så er det jo overskueligt og nemt, men selvfølgelig betydningsfuldt. Jernbanetilsynet får nu nogle yderligere beføjelser, og de kan give påbud.
Når bekendtgørelsen bliver udformet, får de hjemmel til at straffe.
Og ja, det er vel egentlig, hvad der er at sige om det.
Vi kan støtte forslaget.
Jesper Kiel (EL), 1999-11-19:
Da Enhedslistens trafikpolitiske ordfører ikke kan være til stede, skal jeg blot kort meddele, at Enhedslisten støtter forslaget med den bemærkning, at de senere mange års udpining
Men vi støtter som sagt forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-19:
Kristeligt Folkeparti støtter også forslaget her.
Det er blevet nævnt af en af ordførerne, at det er ukontroversielt, og hvem kan ikke gå ind for jernbanesikkerhed?
Men jeg vil da nok sige - og det er lidt i forlængelse
af hr. Arne Melchiors indlæg
Det, forslaget her går ud på, er jo, at man skal kunne nedlægge forbud mod tog, der kører, fordi sikkerheden ikke er opfyldt. Og det kan da nemt være en situation, vi kommer i, hvis ikke man vil være med til at betale for, at systemet fungerer. Så der kan faktisk godt være et modsætningsforhold
mellem sikkerhed og driftsikkerhed.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-11-19:
For det første bliver der nu mulighed for, at Jernbanetilsynet kan undersøge forholdene, også hvis der sker et uheld i udlandet.
For det andet kan der nedlægges forbud mod drift, hvis det er uforsvarligt af sikkerhedsmæssige grunde, at toget kører på en strækning.
Og det sidste er, at straffeansvaret strammes op for de selskaber og de juridiske personer, der er ansvarlige for eventuelle uheld.
Vi i Frihed 2000 finder, det er rigtigt, at vi får sat det hele på plads: hvem der har ansvaret.
Og det er også rigtigt, at sikkerheden strammes op, også på det her område. Man kan selvfølgelig undre sig over, hvorfor det her forslag netop kommer nu.
Det kunne måske også hænge sammen med, at det er, fordi der nu inden kort tid åbnes op for, at der kommer private selskaber til at køre togdrift her i Danmark.
Jeg ved det ikke.
Men vi synes, det er et fornuftigt forslag.
Med hensyn til at der strammes op på straffeansvaret for dem, der er skyld i eventuelle uheld, kan vi tale om det i udvalget, hvordan det helt klart defineres, hvem der kan straffes.
Men vi ser positivt på det her lovforslag.
Arne Melchior (CD), 1999-11-19:
Ja, det skal være en replik til hr. Ole M. Nielsen
med hensyn til de forhandlinger, der har været om at betale for sikkerheden under hjulene.
Dér har vi jo set ret ens på tingene, men jeg vil dog tillade mig på kollegaers vegne, som ikke har bedt mig om at tage ordet for denne korte bemærkning, at sige, at jeg ikke har hørt om nogen, der ikke vil være med til at betale.
Man kan jo have lov at diskutere, på hvilken måde der skal betales, altså med hvilke midler.
Det, at man har et anderledes synspunkt end nogle andre partier eventuelt har om, hvem der skal betale og på hvilken måde, der skal betales, kan nok ikke udlægges derhen, at man ikke vil betale.
Det synes jeg hører med i sammenhængen.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-11-19:
Jeg er glad for, at vi kan samles om det her lovforslag, som er en klar, nødvendig præcisering af de vilkår, som Jernbanetilsynet har at udøve sin virksomhed under, som også kan tilgodese jernbanesikkerheden i den konkrete situation.
Omkring de andre spørgsmål, der er rejst om det nedslidte jernbanenet, er jeg sådan set enig i den betragtning, som hr. Ole M. Nielsen har om forskellen på jernbanesikkerhed og driftsikkerhed.
Man skal passe på med ikke at sætte lighedstegn imellem de to ting, for de to ting har ikke direkte med hinanden at gøre.
Selvfølgelig kan man i den yderste konsekvens sige, at jernbanesikkerheden ultimativt tilsiger, at man ikke kan bruge jernbanenettet, fordi det er nedslidt, men den direkte sammenhæng er der ikke.
I øvrigt vil jeg gerne tilkendegive, at de forhandlinger, der efterlyses, nok skal komme på skinner igen.
Regeringen har stadig væk viljen.
Holger Graversen (S), 1999-11-19:
Llovforslaget her lægger op til en mindre revision af loven om Post Danmark.
Det var den, der blev vedtaget tilbage i 1995, og det er de samme partier, der nu står bag de mindre justeringer, der ligger i ministerens forslag her.
De foreslåede ændringer er henholdsvis de lovmæssige og så nogle administrative.
Selve Post Danmark-modellen videreføres uændret, men med de små justeringer.
I lighed med private arbejdsgivere får postvæsenet nu mulighed for at få refusion af ATP.
Og når vi ser på de to ting samlet, så får Post Danmark et lille provenu, en fordel
af det, på 8-9 mio. kr. Men det må siges at være rimeligt med disse ændringer.
Ud over andre små tekniske justeringer giver lovforslaget Post Danmark bedre adgang til at bruge CPR-registret til deres modtagerbase.
Og det betyder en rationalisering og større smidighed i hele sorteringen og arbejdstilrettelæggelsen i postvæsenet.
Det understreges naturligvis, at oplysninger fra CPR ikke må bruges i markedsføringen.
Alle ændringer sker i overensstemmelse med Post Danmark og skulle betyde et endnu bedre og mere velfungerende postvæsen i Danmark.
Jeg kan ikke lade være med i den forbindelse at nævne, at der faktisk er stigende kvalitet i forsendelsens rettidighed, altså det med post til tiden, og at overskuddet også viser stigende tendenser.
Post Danmark har jo just ikke været forvænt med ros, men jeg synes godt, vi her kan bruge lejligheden til fra Folketingets talerstol at rose virksomheden lidt. Socialdemokratiet støtter lovforslaget og håber, det kan gå let igennem, så vi kan nå, at loven træder i kraft efter nytår.
Gitte Lillelund Bech (V), 1999-11-19:
Vi har stadig væk et ønske om, at der skal foregå en egentlig privatisering af Post Danmark på et senere tidspunkt.
Venstre finder det derfor naturligt, at Post Danmark i lighed med private arbejdsgivere og DSB får adgang til kompensation for ATP-bidrag.
Tilsvarende kan Venstre støtte, at loven fremover sidestiller Post Danmark med DSB, når det drejer sig om refusion til staten af udgifterne til utilregnelighedspensioner.
Med hensyn til Post Danmarks lempeligere adgang til at anvende modtagerdatabasen må vi fra Venstre påpege, at det er meget vigtigt for os, at Post Danmark dermed ikke har mulighed for at sælge adresser fra databasen.
Derudover må Post Danmark ikke kunne anvende modtagerdatabasen til markedsføring eller i forbindelse med eksempelvis kurerforsendelser, idet dette vil være konkurrenceforvridende i forhold til andre udbydere af postydelser.
Modtagerdatabasen må alene anvendes i forbindelse med postforsendelsernes normale gennemløb i Post Danmarks produktionssystem, når der er tale om en sammenblanding af befordringspligtige og ikkebefordringspligtige forsendelser.
Endelig kan jeg nævne, at Venstre ingen problemer har med de øvrige mindre korrektioner af loven, idet de alle er udløbere af tidligere lovgivningspraksis, og Venstre kan derfor støtte det samlede lovforslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-19:
Jeg kan forstå, man har nogle forhåbentlig konstruktive drøftelser i den konservative folketingsgruppe omkring det her.
Jeg vil bare spørge: Hvis de konstruktive drøftelser ender med en vurdering, der hedder, at det ikke er forligsstof det her, vil Det Konservative Folkeparti så støtte Dansk Folkepartis ændringsforslag, som hr. Ole Donner har annonceret tidligere?
Holger Graversen (S), 1999-11-19:
Naturligvis må man til enhver tid sige, hvad man mener, men hr. Brian Mikkelsen kan ikke tillade sig her dagen efter at have indgået et forlig så næsten at skabe tvivl om forligets holdbarhed og skabe tvivl om, hvorvidt partiet er med i forliget eller ej. Må vi få at vide klart fra talerstolen: Støtter man lovforslaget her, eller støtter man ikke lovforslaget?
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-19:
Det er jo sjældent, at man kan se en sådan forsamling af parlamentarikere, som forsvarer et monopol så ihærdigt.
Det oplever man ellers normalt ikke.
Jeg tror, den generelle tendens her - og i hvert fald den viden, man har ude i det omkringliggende samfund - er, at hvis man oplever, at der kommer en konkurrencesituation, hvis man oplever, at man som borger og kunde får nogle valgmuligheder både på kvalitet og pris, så bliver det altid bedre.
Så er der altid definitioner af, hvor meget konkurrence der skal være.
Dér er der selvfølgelig nok forskel på at være borgerlig og socialist, og det er fair nok, men jeg tror, at der er nogenlunde forståelse for, at en konkurrencesituation alt andet lige altid vil give - som regel i hvert fald - bedre kvalitet og bedre priser.
Det er så udgangspunktet for den konservative holdning til ændringerne i postloven.
Så er der hele diskussionen, om vi er med i en aftale eller ej.
Ja, altså vi er jo med i aftalen omkring postloven.
Hr. Kaj Ikast og jeg har diskuteret det her, og vi mener ikke, vi har sagt ja til det her.
Men det diskuterer vi jo, og det er klart, at det må man så aftale i forligskredsen.
Vi står stadig væk ved vores ret til at sige, hvad vi mener, og undrer os gevaldigt over, at andre ikke også siger det samme.
Men det må så komme an på en prøve.
Og det skal ikke bare være festtaler; vi står altså ved det, vi siger - også uden for murene her. Jeg tror, det danske samfund, jeg tror, borgerne ville have god gavn af, at vi fik brudt Post Danmarks monopol.
Det tror jeg ikke så mange uden for de her mure ville have noget imod.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-19:
Først vil jeg godt lige sige til hr. Arne Melchior, at jeg er enig i, at borgerlige partier er forskellige.
Jeg vil også lige sige til hr. Arne Melchior, at de mennesker, der kalder sig venstreorienterede, også er meget forskellige.
Så til hr. Brian Mikkelsen: Der blev i 1995 indgået en aftale.
Ved den lejlighed lykkedes det os at komme ind i postaftalen.
Det er som bekendt meget svært at komme ind i klubben af trafikaftaler, men det lykkedes.
Det er også lykkedes omkring hele politikken, og det er også ved at lykkes omkring jernbanerne.
Men det er jo ikke sådan, at fordi man er med i en aftale, så behøver man at være bundet af den til evig tid.
Den her aftale skulle tages op igen i 1998, og så blev vi enige om, at så kører vi lidt videre.
Men altså hvis hr. Brian Mikkelsen med hensyn til Det Konservative Folkepartis profilering på området gerne vil være frit stillet, så tror jeg da gerne, at kredsen af partier, der har del i de her aftaler, vil se velvilligt på, at Det Konservative Folkeparti bliver frit stillet og dermed ikke længere skal være medlem af de aftaler her.
Ole Donner (DF), 1999-11-19:
Jeg vil godt sige, at jeg synes ikke, hr. Brian Mikkelsen er på tynd is.
Jeg vil rose hr. Brian Mikkelsen for de ting, han sagde omkring den database.
Det var rigtige ord fra ende til anden, og det er præcis det, vi går ind for.
Nu forstår jeg så - jeg så også, at ministeren var henne
og komme med et par bemærkninger til hr. Brian Mikkelsen - at man ikke er helt færdig med at diskutere, hvad man vil
Derfor vil vi godt påtage os at lave det ændringsforslag; det skal ikke være noget problem for os at lave det.
Normalt er det jo sådan i Folketinget, at når man siger noget om et lovforslag, så er det det, man mener præcis om det lovforslag. Derfor er jeg glad for, at de ændringsforslag, som omhandler de tre elementer, som vi også går ind for, kan forvente at få støtte fra Det Konservative Folkeparti.