runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Lovforslaget skal rette op på det forhold, at man i dag kan få mere i indtægt efter en arbejdsskade, end man kunne få før skaden.
Det gælder for mennesker, der har et fleksjob.
Fleksjob er jo særlig støttede job, som man har mulighed for at søge, hvis man som lønmodtager i udgangspunktet har været meget langt fra at kunne få et ordinært job.
Uanset at mennesker, der kommer til skade på deres job, skal have en ordentlig erstatning, er der i Venstres øjne tale om en overkompensation.
Forslaget her betragter vi derfor som en teknisk rettelse som følge af en ændret praksis med hensyn til at beregne erstatningsbeløbet.
Baggrunden for lovforslaget er en højesteretsdom.
Efter dommen for 2 år siden blev det klart, at den statsstøtte, der ydes til arbejdsgiveren for at få mennesker i fleksjob, ikke medregnes, når kompensationen efter en arbejdsskade skal beregnes.
Højesteret dømte, at den økonomiske støtte til et fleksjob var at betragte som en socialydelse og derfor ikke skulle indgå i beregningen af erstatningen til den tilskadekomne.
Det har ikke oprindelig været hensigten med loven, da den blev gennemført, at man skulle have mere i erstatning fra forsikringen, end man kunne få ved at have et job.
Det er alene dette forhold, der nu skal rettes op på.
Jeg vil gerne med det samme slå fast, at denne lille ændring af arbejdsskadeforsikringen ikke på nogen måde forhindrer, at vi på et senere tidspunkt ser mere bredt på, om der er behov for en revision af arbejdsskadesystemet.
Vi har netop i år nedsat et Arbejdsskadeudvalg, der mere bredt skal komme med et oplæg til, om der er behov for ændringer i samspillet mellem arbejdsskadesikringsloven, erstatningsansvarsloven og de sociale ydelser.
Det siger sig selv, at vi vil se på hele sagen, så snart vi har modtaget udspillet fra Arbejdsskadeudvalget.
Lone Møller (S), 2005-11-29:
Nu siger hr. Erling Bonnesen, at det her er en teknisk rettelse.
Det er det jo ikke, det er faktisk mange mennesker, der bliver berørt af det her forslag, og det håber jeg også at hr. Erling Bonnesen er enig med mig i.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Nej, tværtimod, som jeg også fremførte i ordførertalen, er det jo lige præcis specifikt med det her lovforslag, at vi nu tager hånd om at få skabt klarhed, sådan at man ikke får mere i erstatning, end man får ved at have jobbet.
Så fremførte jeg netop også, at vi jo efterfølgende meget gerne ser bredt på hele området, sådan at vi får ajourført de ting, der også er behov for.
Så jeg kan bekræfte, at vi selvfølgelig skal tage hånd lige præcis om de mange mennesker, der desværre en gang imellem bliver berørt af det her.
Bent Bøgsted (DF), 2005-11-29:
Reglerne for erstatning for tab af erhvervsevne skal kompensere den tilskadekomne for det varige indkomsttab, der er en følge af en arbejdsskade.
Hidtidig praksis før Højesterets dom af 22. december 2003 var, at man fastsatte tabet på baggrund af lønnen i fleksjobbet.
Og kunne man ikke beholde fleksjobbet, blev sagen genoptaget, og der blev fastsat et andet tab.
Det har sådan set virket udmærket, indtil Højesteret afsagde en dom, der sagde, at tab af erhvervsevne skal fastsættes uafhængigt af den løn, som modtages i fleksjobbet.
Som det fremgår af lovforslaget her, er der anlagt en ny praksis i Arbejdsskadestyrelsen i overensstemmelse med højesteretsdommen.
Det har imidlertid ikke været hensigten med loven.
Derfor fastsættes der med lovforslaget en regel, der genindfører tidligere praksis fra før højesteretsdommen, hvorefter tabet af erhvervsevne fastsættes som før højesteretsdommen, nemlig på grundlag af forskellen mellem lønnen før arbejdsskaden og lønnen i fleksjobbet.
Det betyder, at man sidestiller personer i fleksjob med personer i ikkestøttede erhverv, når der er tale om erstatning af erhvervsevne.
Det har aldrig været meningen, at der skulle være forskel, men på grundlag af højesteretsdommen har der været en praksis, som ikke var tilsigtet med loven, og det retter vi nu op på.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Fttm.023.fm Page 1650
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Lone Møller (S), 2005-11-29:
Jeg vil meget gerne være med til at kigge på både over- og underkompensation.
Men som jeg har kunnet følge op på den her sag, læse mig til, hvad der ligger af sagsakter, er det største problem ikke de få mennesker, som måske får en overkompensation, og det kan vi jo så diskutere.
Det største problem er, at der er en gevaldig underkompensation, og derfor mener jeg, at man skal se det i en sammenhæng.
Hvis vi kigger på høringssvarene, siger Advokatrådet jo også, at det er en helt usædvanlig procedure, at man ikke laver et udvalgsarbejde og en udredning, inden man skrider til at fremsætte sådan et lovforslag.
Og det er jeg helt enig i.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Nu er der ikke som sådan tale om en beskæring af selve fleksjobydelsen, men kun om at sørge for, at man ikke får en overkompensation som følge af en arbejdsskade.
Når jeg så kan forstå, at fru Lone Møller ikke mener, at det kan være nedbrydende for selve fleksjobordningen, hvorfor vil fru Lone Møller så ikke være med til at få neutraliseret den fordel, det er at blive ramt af noget så uheldigt som en arbejdsskade?
Det er jo det, det handler om: at få neutraliseret fordelene ved en arbejdsskade, hvis man i øvrigt kan tale om det.
Lone Møller (S), 2005-11-29:
Nej, det kunne jeg overhovedet ikke.
Jeg tror, at mange af de mennesker, som i dag er i fleksjob, helt klart kunne opfylde betingelserne for at få en førtidspension, men jeg tror på, at mennesker meget gerne vil have et job.
Men det modsatte kunne måske være tilfældet, hvis man går ind og laver de her beskæringer.
Frem for at søge efter et fleksjob, kunne det måske være mere fristende at få en førtidspension, som jo ikke bliver modregnet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Kunne fru Lone Møller forestille sig, at det virker nedbrydende for selve fleksjobordningen, at det går hen og bliver en fordel at få en arbejdsskade?
Lone Møller (S), 2005-11-29:
Det ville jo være rigtig godt.
Det er rent faktisk også det, jeg foreslår: at de penge, hvis man vil stemme det her forslag igennem, gik til at kunne lave en bedre kompensering.
Men det er jo ikke det, der ligger i forslaget.
Forslaget går på at give lempelser til forsikringsselskaber og arbejdsgivere og ikke generelt i statskassen, hvor vi kan kigge på, hvordan vi kan give nogle bedre erstatninger.
Så derfor: Læs forslaget!
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Hvis man i forskellige situationer har udbetalt overkompensationer, synes ordføreren så ikke, at det er rimeligt, at vi får skabt parallelitet i det her, så vi, når vi efterfølgende skal behandle nogle af de ting, som ordføreren selv har været inde på, har nogle af de overskudspenge til at finansiere med?
Lone Møller (S), 2005-11-29:
Nu er det jo sådan, at det fremgår af forslaget, at det vil give en besparelse på omkring 200 mio. kr., som primært vil gå til forsikringsselskaber og arbejdsgivere i form af mindre præmier og mindre udbetaling.
Hvis ikke det kaldes besparelse, så ved jeg ikke, hvad besparelse er.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Nu er dette lovforslag jo ikke et spareforslag, så jeg vil gerne spørge, om ordføreren synes, at det er rimeligt, hvis vi holder os til sagen, at man efter en skade kan få mere i indtægt via forsikringsydelsen end ved det job, man havde før skaden.
Det er jo det, sagen her kort og godt handler om.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Jeg synes fortsat, det er et godt kommissorium, udvalget har, for at få kigget bredt på det.
Det er oplagt, synes vi i Venstre, at vi får taget hånd om lige præcis den sag med hensyn til fleksjobberne, hvor det jo er åbenlyst, i hvert fald for os i Venstre, at man ikke skal kunne opnå mere gennem en erstatning, end man skal have via det normale arbejde.
Med hensyn til de øvrige forhold – overkompensation, underkompensation – som spørgeren retter søgelyset mod: Jamen det er da ganske fint, hvis det også bliver undersøgt i forbindelse med udvalgets arbejde, så der efterfølgende kan blive taget stilling til det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Er Venstres ordfører opmærksom på, at det helt store problem for langt, langt den største del af dem, der kommer til skade på deres arbejde, ikke er overkompensation, men underkompensation?
Det kan virke lidt mystisk, at man tager et lille hjørne her, hvor man vistnok tror – for jeg kender ikke nogen eksempler, det har jeg ikke set – at der er nogle, der bliver overkompenseret, og fuldstændig ignorerer, at der er et langt, langt større problem med alle dem, der bliver underkompenseret.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Jeg synes, det er et ganske fortræffeligt kommissorium, som udvalget har fået, så de får muligheden for at se bredt på det.
Tager vi så vinklen over til det, som dette lovforslag handler om, så tror jeg, det er klart for enhver, at man naturligvis ikke skal kunne få mere i erstatning gennem forsikringen efter en arbejdsskade, end man kan få ved et normalt job.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Jeg har fuldstændig forståelse for, at hr. Erling Bonnesen ikke er ordfører på området, men jeg kunne alligevel godt tænke mig, hvis det kunne lade sig gøre at få hr. Erling Bonnesen til at svare på følgende: Det udvalg, som er blevet nedsat, og som nu er gået i gang med at arbejde, har et kommissorium, og i det kommissorium står der, at udvalget får til opgave at vurdere den samlede offentlige og forsikringsfinansierede kompensation i sager om personskade samt at skabe en bedre samordning mellem de enkelte kompensationsordninger og sociale ydelser.
Indbefatter det en samordning mellem kompensationsordninger og fleksjob?
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Med hensyn til det såkaldte hemmelige notat vil jeg sige, at hvis det er kendt af alle, som ordføreren nævner, kan det vel ikke være så hemmeligt endda.
For klarhedens skyld skal jeg sige, at nu er der fremsat et lovforslag, som skaber klarhed, for så vidt Fttm.023.fm Page 1647
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM angår dem, der er i fleksjob, hvor der bliver skabt ordnede forhold med hensyn til erstatningen i de situationer, hvor det er fleksjobbere, der kommer ud for en arbejdsskade.
Alle øvrige situationer – det præciserede jeg også – tager vi naturligvis hånd om, når vi nu har fået rapporten og grundlaget er på plads, i Arbejdsskadeudvalget, så der også kan blive taget hånd om alle øvrige eventuelle forhold.
Men grundlaget skal selvfølgelig være klar til det først; hver ting for sig.
Lone Møller (S), 2005-11-29:
Det vil sige, at hr. Erling Bonnesen i forbindelse med det her problem med, at der generelt kan være en over- eller underkompensering – det er jo ingen hemmelighed, at der ligger et hemmeligt notat, som vi formentlig alle sammen er bekendt med, som klart viser, at der er en meget stor underkompensering for alle de arbejdsskadede – mener, at lige nøjagtig fleksjobproblematikken ikke skal indgå i de drøftelser, for når hr. Erling Bonnesen siger, at det skal vi kigge på, vil jeg sige, at vi jo med det her lovforslag har fjernet muligheden for at kigge på fleksjobberne.
Rune Lund (EL), 2005-11-29:
Først skærer man i oplysningsmidlerne, så folk får meget ringere mulighed for at få noget at vide om ulandsorganisationer og deres bistandsarbejde.
Bagefter kræver regeringen, at de selv samme ulandsorganisationer fra 2006 skal levere en egenfinansiering af deres bistandsprojekter på 5 pct. stigende til 10 pct. i 2007, hvis de vil have støtte fra Danida til deres bistandsprojekter.
For at det ikke skal være helt umuligt for ulandsorganisationerne at finde en sådan egenfinansiering, giver man dem med det her lovforslag nådigst ret til en gang om året at gå ud med raslebøssen og samle penge ind, men her er konkurrencen jo allerede hård.
Hvis den her finanslovaftale om egenfinansiering havde været gældende allerede nu her i 2005, så skulle den almindelige dansker først bidrage med penge til genopbygning efter tsunamikatastrofen; så skulle hun/han bidrage til genopbygning efter jordskælvskatastrofen i Pakistan; så skulle hun/han bidrage til Dansk Flygtningehjælps indsamling til deres store indsats i Sudans Darfurregion; og bagefter skulle hun/han altså også bidrage til organisationer som Mellemfolkeligt Samvirkes og ulandsorganisationen Ibis’ langsigtede bistandsprojekter. Forslaget illustrerer derfor sådan set meget godt regeringens – jeg vil sige såkaldte – udviklingspolitik, for der er jo reelt tale om hattedamepolitik.
Udviklingspolitik skal i stigende grad gøres til velgørenhed.
Bistandsorganisationerne skal ikke længere bedømmes på, hvorvidt de laver et godt stykke arbejde, men de skal bedømmes på deres evne til at hive penge op af lommerne på folk.
Væk er ideen om fælles ansvar for Jordens fremtid, væk er fokus på at skabe udvikling og håb om en bedre fremtid for nogle af verdens fattigste mennesker.
I Enhedslistens finanslovforslag skrev vi: Fordelingen af verdens ressourcer har aldrig været skævere.
Den skæve fordeling medfører sult, død, kollaps af hele samfund og i alt for mange tilfælde krig og terror.
Ulandsbistanden er en dråbe i havet, men en dråbe, der kan give mennesker uddannelse, medicin, sikkerhed og overlevelse, og ikke mindst kan ulandsbistanden bruges til at hjælpe mennesker med at hjælpe sig selv.
Derfor vil Enhedslisten hæve ulandsbistanden drastisk.
Vi vil faktisk hæve den op til 1,5 pct. af BNI fra de nuværende 0,8 pct.
Det er jo at tage internationalt ansvar frem for at have denne her hattedametilgang til ulandsbistand, udviklingspolitik, hvor solidariteten med verdens fattigste skal gøres til et spørgsmål om velgørenhed.
Men regeringen er hamrende ligeglad.
Fokus er alene på, hvordan man kan slippe af sted med at give så lidt i ulandsbistand som overhovedet muligt, hvordan man kan hetze så meget som overhovedet muligt mod de ngo’er, som laver et virkelig, virkelig godt stykke arbejde, et rigtigt kvalitetsarbejde med langsigtet bistand.
Det er skammeligt, at regeringen har den holdning, det er snæversynet, og det er ganske enkelt noget, som Enhedslisten ikke vil støtte.
Kim Christiansen (DF), 2005-11-29:
Jeg har såmænd ikke noget imod, at Læger uden Grænser samler ind.
Der er sikkert mange organisationer, der kunne være omfattet af den undtagelse fra indsamlingsloven.
Men det er jo ikke en diskussion, der ligesom vedrører det her eksakte lovforslag.
Jytte Wittrock (S), 2005-11-29:
Jeg er også glad for, at vi går et skridt i den rigtige retning.
Jeg er også glad for den finanslovaftale, vi er en del af, men jeg kan bare ikke forstå, at vi skal gå ind i en forsøgsperiode med en holdning om, at det ikke kunne give den samme værdi for samfundet at investere i billedkunst, i drama og andre discipliner, som man kunne finde undervisningskapaciteter til på niveau med de undervisere, vi har i musikskoleregi.
Jeg kan ikke forstå, at vi ikke synes, at vi skal have en fødekæde på samme måde, som vi har til musik.
Der eksisterer allerede i dag et par af de der højere uddannelsesniveauer, også på billedkunst, som er på niveau med musikalske grundkurser, som er fødekæde til konservatorierne.
Så jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke investerer i kvalitet på alle planer med et åbent sind.
Jeg er lidt ked af, at ministeren fastholder den der tale fra sidst, at det er en kommunal opgave, lige så snart det ikke handler om musik.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-29:
Jeg tror ikke, man skal kunne meget hovedregning for at regne ud, at når man har en samlet reform på over 500 mio. kr. og man laver en pulje på 10 mio. kr. til at samle de kommuner op, som det går ud over, så er der nogle kommuner, man ikke kan tilgodese.
Dansk Folkeparti står med andre ord ikke ved sit løfte fra førstebehandlingen.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-29:
Det er korrekt, at Dansk Folkeparti ved førstebehandlingen sagde, at der var et problem ved den måde, som man kører systemet på i dag.
Så det skal der nok blive taget fat på.
Jeg vil bare sige til Det Radikale Venstre og til andre, der måtte lytte derude, at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at visse kommuner ikke bliver kompenseret godt nok med det nuværende system, og derfor har Dansk Folkeparti netop også i forbindelse med finansloven fået afsat en pulje på 10 mio. kr. ud af det samlede beløb til netop dette formål.
Derudover vil Dansk Folkeparti i forbindelse med udligningsreformen arbejde for en bedre fordeling kommunerne imellem.
Men det, der jo er pointen i det her lovforslag, er, at der er en hel masse danske familier, som får et større råderum i deres økonomi, og det er jo interessant, at Det Radikale Venstre ikke ønsker at støtte det.
Det er sådan set det eneste, jeg har tænkt mig at sige i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-29:
L 25 er som bekendt det lovforslag, der vil nedsætte brugerbetaling i daginstitutionerne fra 33 pct. til 25 pct., og når jeg tager ordet her, er det af flere grunde.
For det første er det jo et lovforslag, som tilsyneladende alle partier i det her Folketing – bortset fra Det Radikale Venstre – agter at støtte, og det forstår vi ikke.
Det er et asocialt forslag, der vil begunstige de 75 pct. rigeste familier på bekostning af de 25 pct. svageste familier, der har en friplads.
Det er for det andet et forslag, som vi ved i virkeligheden går imod forældrenes ønske, for ser man de undersøgelser, der er lavet på området, ønsker forældrene bedre kvalitet, ikke dårligere kvalitet, og det er de mere optaget af end at slippe med 100 kr. mindre om måneden.
For det tredje er det et eksempel på, at der overhovedet ikke er fokus på de socialt udsatte børn i børnehaverne og vuggestuerne, selv om alle undersøgelser viser, at det er der, der er brug for endnu mere fokus på de svageste.
Endelig er det et brud på det kommunale råderum.
Hvordan kan det være, at vi skal sidde herinde og bestemme, hvad kommunerne skal bruge deres penge til på det her område?
Det var meget bedre at lade kommunerne sætte ind der, hvor der er størst behov.
4:52 PM
nuværende kommuner vil dette forslag føre til forringelse for daginstitutionerne.
Der pålægger man nemlig kommunerne en direkte besparelse, fordi den måde, man vil fordele pengene til kommunerne på, vil medføre sparekrav på det her område i 150 kommuner.
Det er simpelt hen uanstændigt.
Under førstebehandlingen garanterede Dansk Folkepartis ordfører, at man ville være garant for, at der i det mindste ikke var nogen kommuner, der skulle indføre forringelser på det her område.
Man ville sikre, at pengene fulgte de enkelte kommuner fuldstændig til dørs.
Det var Dansk Folkeparti garant for, så der ikke var nogen kommuner, der skulle ud i at forringe servicen i daginstitutionerne som følge af det her forslag.
Det har man altså ikke kunnet komme igennem med fra Dansk Folkepartis side, og alligevel har man indgået en finanslovaftale, hvor man altså nu tvinger 150 kommuner til at forringe servicen i daginstitutionerne.
Det er intet mindre end en socialpolitisk skandale.
Hans Andersen (V), 2005-11-29:
Det er således, at familier med en lav indkomst i dag har en friplads.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
For jeg synes ikke nødvendigvis, at den udvikling skal følges i de årlige ligestillingsredegørelser, hvor der i øvrigt er mange relevante emner, der skal følges op på og tages fat på.
Jeg vil overlade det til den ansvarlige minister på området at finde ud af, hvordan udviklingen konkret skal følges, men jeg har også forstået, at ministeren naturligvis er indstillet på, at vi skal se, hvordan og hvorledes det her virker.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Jeg vil bare til sidst spørge ligestillingsministeren, om vi kan få en garanti for, at ligestillingsministeren i forbindelse med sin årlige redegørelse til Folketinget vil lave en speciel redegørelse for virkningerne af den barselfond, som vi nu om ikke så længe forhåbentlig får forhandlet på plads.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Jeg synes, det er vigtigt at se på, hvordan mulighederne er ikke kun for kvinderne, men også for mændene, når de tager barselorlov.
For netop som ligestillingsminister finder jeg det afgørende, at vi har lige muligheder og lige regler for henholdsvis mænd og kvinder, og der er der ingen tvivl om, at det emne også spiller ind.
Men som tidligere sagt, så synes jeg, at spørgsmålet om den kompensation, man skal have, også først og fremmest hænger sammen med overenskomstforhandlingerne og de aftaler, som indgås på området.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Nu handler spørgsmålet om en barselfond jo ikke om, hvor meget den enkelte lønmodtager skal have i lønkompensation, når man går på barsel, men om en refusion til arbejdsgiverne, så arbejdsgiverne bliver motiveret for også specielt at have ansat kvinder, der tager 95 pct. af barselorloven.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om det her spørgsmål om lønkompensationen også giver sig udtryk i, at man vil gå ind for en barselfond – det kan godt være på sigt – som giver en reel lønkompensation også for de højtlønnede, så der bliver plads til kvinder også i de højtlønnede fag.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Jeg ser meget gerne, at vi om ikke andet så på sigt finder en løsning for de selvstændige.
Jeg ved, at der er arbejdet med forskellige modeller for, hvordan man kan tage højde for at inkludere de selvstændige, uden at der er fundet den ideelle løsning.
Vi ønsker netop fra regeringens side at arbejde videre med det, for vi synes, at det er et vigtigt område.
I forhold til mulighed for f.eks. fuld løn under barsel er det først og fremmest et spørgsmål, som ligger hos arbejdsmarkedets parter.
Jeg er Fttm.023.fm Page 1586
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
også bekendt med, at man inden for visse brancher faktisk er nået meget langt på det område og finder det vigtigt, at der for så vel faderen som moderen er gode betingelser for at holde barselorloven.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Jamen lad os bare gøre det kort: Skal det forstås på den måde, at ligestillingsministeren rent faktisk vil arbejde for, at den aftale, som vi er i gang med at forhandle angående en barselfond, kommer til at indeholde nogle af de synspunkter, som lå i det, familieministeren fremlagde, og i nogle af de synspunkter, jeg har givet udtryk for her, nemlig at man skal sikre, at der også bliver en rimelig løndækning for de højtlønnede, og at vi kan få de selvstændigt erhvervsdrivende med i en aftale om en central barselfond?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Jeg kan sige til spørgeren, at jeg er fuldstændig enig med familieministeren i de synspunkter, og jeg er også glad for, at familieministeren arbejder videre med netop de emner.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
I fredags fremlagde familie- og forbrugerministeren sin familiepolitiske redegørelse.
I den forbindelse sagde han bl.a., at regeringen vil se på, om selvstændigt erhvervsdrivende skal have en bedre barselordning, og om barseludligningsordningen for højtlønnede skal forbedres, så arbejdsgiverne får fuld refusion for lønudgiften og ikke kun delvis som i dag.
Det er jo to forslag, som bl.a. Enhedslisten har været fortaler for i forhandlingerne om en barselfond, og det er to forslag, som vil forbedre kvinders muligheder både som iværksættere og inden for de fag, hvor man har relativt høje lønninger.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ligestillingsministerens kommentarer til de forslag; om ikke ligestillingsministeren er enig og vel også til dels enig med familieministeren i, at det vil være forslag, som vil kunne fremme ligestillingen på det danske arbejdsmarked.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-29:
I Danmark har vi et enormt problem med negativ social arv, som jeg i og for sig tror de fleste
Fttm.023.fm Page 1590
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
partier ønsker at gøre en helhjertet indsats imod.
Al nyere forskning viser, at hvis vi skal gøre noget ved den negative sociale arv, skal vi sætte ind tidligere.
Derfor er det problem, jeg har med lovforslaget, at man fra regeringens side prioriterer at uddele valgflæsk til de 75 pct. rigeste familier i stedet for at bruge pengene til en målrettet indsats for de udsatte familier i kommunerne.
Det ville være en prioritering, som virkelig gav mening.
Nu ved jeg, at hr. Hans Andersen vil komme op og sige: Jamen vi har også afsat penge til kvalitet.
Problemet er bare, at de penge, man bruger til det her, er permanente.
Det har vi nemlig spurgt ministeren om.
De fortsætter også ud over de næste 4 år, hvorimod de penge, regeringen har sat af til kvalitet, er tidsbestemt.