runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Det havde jeg sådan set heller ikke tvivlet om at ministeren ville sige nu.
Men nu vil jeg gå videre ud fra den hypotetiske antagelse, at det her er rigtigt - normalt plejer Human Rights Watch at være en pålidelig kilde i sagen - og så spørge udenrigsministeren om den her sag.
Det vil jo blive opklaret i løbet af i dag, om det er rigtigt. Så vidt jeg er orienteret, er der et EU-Ruslands-møde i morgen, hvor det ville være gavnligt, om sagen kunne blive bragt op.
Det er jo ikke tilfældigt - hvis det er rigtigt - at det var i fredags. Det var dagen efter, at EU havde forelagt sin tjetjenerresolution i Genève, og det kan meget vel være, at Rusland siger: Jamen det der lille Danmark, som i øvrigt har en statsminister, der har kaldt dem i Tjetjenien en samling forbrydere, dem kan vi godt lige give en ordentlig skrue til.
Samtidig har vi jo hørt nu, at de danske udlændingemyndigheder er begyndt at sende flygtninge tilbage.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren vil være så venlig nu at sige, at nu er situationen så alarmerende, at både den danske praksis og det, der i givet fald skal siges ved mødet i morgen, altså må få en anderledes skarp tone.
Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Det er korrekt, at det er en nyhed for mig; jeg er ikke orienteret om, at en russisk domstol skulle have truffet den beslutning.
Det er meget vigtigt, at nødhjælpsorganisationer kan fungere i Kaukasus.
Det har EU også givet udtryk for over for Rusland ved alle bilaterale møder, og Danmark har også gjort det ved bilaterale møder.
Og EU lægger fortsat pres på Rusland, for at få Rusland til at respektere, at disse organisationer skal kunne arbejde.
Det er også i Ruslands egen interesse, at de er der.
Hvis der er fremgang, som Rusland hævder der er, så er det jo bedre, at verden ser fremgangen, end at den ikke kan se den. Så i deres egen interesse burde de også være der. Vi vil selvfølgelig gøre, hvad vi kan for at få opklaret sagen, som fru Margrete Auken beder om; det skal skal der ikke være nogen tvivl om.
Vi støtter jo også økonomisk nødhjælpsorganisationernes arbejde i Kaukasus, og det vil vi blive ved med.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Nå, er det er mit spørgsmål, vi tager fat på nu?
Jeg var ikke klar over, om det var i den anden ende af det tidligere spørgsmål.
Det er altså mit spørgsmål så.
Det var, fordi jeg var så optaget af de der mærkværdigheder om grunden til, at vi gik i krig, som skifter hele tiden. Men nu går vi til noget helt andet, ikke hyggeligere, måske nok så uhyggeligt, men noget af en helt anden slags, og det er spørgsmålet om Tjetjenien. Her til morgen kom der ind på min mail en oplysning fra Tjetjenienkomiteen, som stammer fra Human Rights Watch, der oplyste, at i fredags lukkede en russisk domstol
Dansk Flygtningehjælps kontor i Rusland med umiddelbart krav om, at de skulle stoppe deres aktiviteter.
Jeg er blevet opmærksom på, at det også er en nyhed for udenrigsministeren, men vil godt her som mit første spørgsmål spørge, om udenrigsministeren vil benytte lejligheden til selvfølgelig først og fremmest at få opklaret, om det er sandt, og så også begynde at sige, hvordan der skal tages affære.
til vedtagelse, som Venstre har fremsat på vegne af også Socialdemokratiet
Jeg kan forstå, at hr. Kramer Mikkelsen også har problemer med at forstå det, for det var jo en del af talen, at han gerne ville have opklaret, hvad det og det og det betød.
Vi har endnu ikke fået svar på: Er der en forskel på det, der står i vores forslag til vedtagelse, om at man forstærker indsatsen, og det, der står i regeringens og Socialdemokratiets forslag, om at man bare fortsætter?
For at fortsætte betyder, at man lader det hele gå den gale vej.
Det er jo, hvad der sker i øjeblikket.
Hvordan har Socialdemokratiet af regeringen fået forklaret, at fortsætter betyder forstærker?
Det er det ene, jeg vil spørge om.
Det andet er det, som hr. Søren Søndergaard også havde fat i, nemlig Europa-Parlamentets vedtagelse om, at man skal bruge alle de foranstaltninger, som EU råder over
Det er jo betragteligt mere end at sige fy, fy, skamme.
Hvis EU faktisk kom i gang med at bruge sine økonomiske muskler i denne sag, så tror jeg, det ville begynde at gøre indtryk.
Er Socialdemokratiet enig i - nu siger jeg ikke, hvad regeringen er - at der skal bruges stærkere midler end dem, der i øjeblikket bliver brugt, hvor det tydeligvis går den gale vej?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-04-13:
Det er det, der står i forslaget til vedtagelse.
Vi mener, at der skal lægges det pres.
Det mener ministeren tilsyneladende også, for ellers havde han jo ikke sagt det i sin tale.
Vi mener, at Danmark i sin indsats i Europarådet, i EU, i OSCE, måske i en anden rækkefølge, skal lægge det pres på Rusland for at overholde menneskerettighederne i Tjetjenien. Samtidig mener vi også, at der skal lægges et pres på de mennesker i Tjetjenien, som ønsker en politisk-demokratisk løsning, for at de også - om jeg så må sige - tilskyndes til at arbejde for det og er med til at presse på for at stoppe de terrorhandlinger, som også er ødelæggende for at finde en politisk løsning på den her konflikt. Derfor synes vi, at det forslag til vedtagelse er balanceret, og vi mener, at det i øvrigt dækker den holdning, der er i Folketingssalen, hvilket jeg også synes har vist sig ved de indlæg, som har været fra hr. Søren Søndergaard, og i de spørgsmål, som fru Margrete Auken har stillet mig.
Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Jeg tror nu altså ikke, Hans Blix har godtgjort, at der kunne findes en anden løsning.
Der vil jeg godt lige henvise til, hvad jeg svarede før, at hvis man bare havde ladet to og fem være lige ...
Jeg skulle jo svare, ikke?
Hvis man vil høre efter, så vil jeg godt svare.
Hvis man bare havde ladet to og fem være lige, så var det, som jeg sagde før, at Saddam Hussein havde siddet tilbage og var blevet endnu mere farlig for sine borgere og for sine omgivelser.
Jeg mener heller ikke, at Hans Blix har godtgjort, at der kunne findes nogen anden vej.
Hvad var der sket, hvis man havde ladet Blix fortsætte?
Frankrig og Rusland ønskede i forvejen, at sanktionerne blev ophævet, det var der også almindelig stemning for i verden.
De var så blevet ophævet, han havde fået flere penge i kassen, han havde kunnet aktivere en masse af det, man frygtede han ville lave - der var jo også programmer, som er fundet - og han ville have kunnet gøre det langt mere sikkert.
Så jeg mener altså faktisk ikke, at der er grund til at fortryde det.
Det, der er tale om, er, at der er folk, der ikke vil, at Irak skal udvikle sig til et fornuftigt, liberalt økonomisk land, og det er dem, der prøver at ødelægge det.
Derfor er det ikke tidspunktet, hvor vi skal løbe væk, så er det tidspunktet, hvor man skal ind og støtte op om den udviklingsproces, som FN også støtter op om.
Det vil sige, at opfordringen må lyde, at alle fornuftige kræfter nu hjælper autoriteten og arbejder alt, hvad man kan, for at få FN så godt med som overhovedet muligt.
FN skal langt mere med end hidtil.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-04-13:
For det første vil jeg sige, at jeg synes, det er noget vrøvl.
Når jeg læser Amnesty Internationals rapport om overgreb på menneskerettighederne, også i Tjetjenien, vil jeg sige, at den er der jo også andre mennesker der læser.
Når vi kræver, at regeringen gennem sin indsats i EU og i andre internationale organer arbejder for, at Rusland skal overholde menneskerettigheder i Tjetjenien, er jeg sikker på, at så læser folk menneskerettigheder på samme måde, som Amnesty International læser ordet menneskerettigheder på.
Det er det, vi ønsker at regeringen skal arbejde for, og det er regeringen enig med os i.
Ingen kan vel så fortænke os i at sige ja til at støtte en vedtagelse, hvor regeringen selv siger, at det er den indsats, man vil gøre på internationalt plan, i EU, i Europarådet og i OSCE.
Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Jamen altså, der står her: While at the same time continuing cooperation with Russia and other areas, det er rigtig nok, at der ikke står all other areas, men other areas.
Det står også en two-track approach, en tosporstilgang.
Det ene er altså at bruge de midler, der er, til at få Rusland til at skifte politik i forhold til Tjetjenien.
Det gør vi.
Men samtidig skal man altså ikke bryde forbindelserne og samarbejdet med Rusland.
Det fremgår jo af det næste: While at the same time continuing cooperation with Russia and other areas.
Der står altså ikke, at man skal bryde forbindelserne med Rusland.
Der står samarbejde, og deri ligger så ikke, at man pludselig ikke har økonomisk samarbejde.
Så er det rigtigt, at der under punkt 14 i en af pindene står: bruge appropiate, det vil sige tilpassede, som det passer, som det måtte være egnet, alle de midler, som EU har til rådighed over for Rusland.
Men det skal altså lægges sammen med, at man ønsker, at vi skal samarbejde med Rusland.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Med hensyn til det, som ministeren citerede fra før, der står oppe i punkt 12, så står der ikke, at man samtidig foretager et samarbejde med Rusland, og da sagde ministeren: på alle andre områder.
Det står der ikke, der står: på andre områder.
Så det vil sige, at den første formulering i udtalelsen ikke er nogen modsigelse af, at man på et tidspunkt kan gå i gang med den økonomiske magt, man jo forhåbentlig ikke, men sandsynligvis bliver nødt til at bruge, fordi det nok er det eneste, russerne vil have respekt for.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Opfatter Kristeligt Folkeparti og hr. Jann Sjursen Kadyrov som en legitim repræsentant for det tjetjenske folk?
Jann Sjursen (KD), 2004-04-13:
Jeg mente rent faktisk med det, jeg sagde tidligere, at man ikke bare kan sige, at den tjetjenske side er én side, for nu at bruge hr. Søren Søndergaards sprogbrug og det, der står i forslaget til vedtagelse, men at der er flere adressater.
Det svarer fuldstændig til det, jeg sagde tidligere, at man må vurdere de enkelte tilfælde, og det kan man jo ikke tage stilling til i et forslag til vedtagelse, som må have en generel karakter.
Jeg sagde så i øvrigt også i min ordførertale, at når vi ikke var medforslagsstillere på det her forslag til vedtagelse, ligesom vi i øvrigt heller ikke var det sidste gang, vi havde en debat om Tjetjenien her i Folketinget, hvor vi også endte med at stemme for det vedtagelsesforslag, jeg tror, at det var nr. 31, som blev vedtaget, var det, fordi vi faktisk ikke mener, at man kraftigt nok over for den russiske side fordømmer det, der sker, hvor vi også mener, at det nuværende forslag til vedtagelse også godt kunne udtrykkes med mere klar tekst, end det rent faktisk er.
Men vi har ikke nogen anledning til at stemme imod eller undlade at stemme til det, der står i forslaget til vedtagelse, heller ikke på baggrund af den bevarelse, som vi har fået fra udenrigsministeren i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Hvis man i det forslag til vedtagelse havde skrevet om den russiske side i konflikten, ville ingen være i tvivl om, hvem det var.
Det ville være de russiske myndigheder, den russiske regering - det skriver man så i øvrigt også - for det er klart, at i et land som Rusland er der nogle, der er ansvarlige, og nogle, der ikke er ansvarlige.
Når man siger den tjetjenske side, hvem er det så?
Efter min mening er det fuldstændig absurd at snakke om den tjetjenske side som en enhed, da vi ved, at den tjetjenske side består af folk med vidt forskellige holdninger.
Nogle er imod terror, Maskharov, Sakajev, nogle er for terror af modsatrettede årsager, nemlig den nuværende tjetjenske regering, som er for terror mod civilbefolkningen, og så har vi på den anden side tjetjenere, som bekæmper besættelsesmagten med terror.
Der er altså fuldstændig modsatrettede holdninger, hvad mening giver det så at henvende sig til den tjetjenske side?
Hvis vi nu skal spørge hr. Jann Sjursen, mener hr. Jann Sjursen så, at det også omfatter netop Maskharovfløjen, som i forvejen har taget afstand fra terrorisme?
Jann Sjursen (KD), 2004-04-13:
Jeg må bare sige til fru Margrete Auken, at jeg ikke er enig i, at det er så mærkeligt endda.
Nu skal jeg ikke tage ansvaret for, hvad andre ordførere i øvrigt har sagt i debatten på nuværende tidspunkt, men jeg synes ikke, det er så mærkeligt endda i forhold til, hvad der står i selve teksten sammenholdt med det, som udenrigsministeren sagde i sin besvarelse af forespørgslen: at man tager afstand fra alle former for terrorisme og dermed i denne her sammenhæng også den terrorisme, som måtte være udført af tjetjenere.
Nærmere kommer man det efter min mening ikke i sådan et forslag til vedtagelse, som vi har med at gøre her, og det gør man heller ikke, når vi i øvrigt har tilsvarende debatter.
Jeg mener ikke - hvis fru Margrete Auken vil tillade mig at prøve at besvare det spørgsmål, der blev stillet før, skal jeg gøre det - at det er spor anderledes, end hvad vi har at forholde os til i tilsvarende forslag til vedtagelse i andre debatter omhandlende tilsvarende emner.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Jeg har fået den på dansk.
Det må hr. Per Stig Møller meget undskylde, men det er vel stadig væk sådan, at man udsender tingene på dansk fra Europa-Parlamentet.
Så jeg vil tillade mig at fortsætte med at citere på dansk.
Jeg håber, at udenrigsministeren forstår det.
Jeg synes, det er vigtigt at få slået fast, at der ikke står: på alle andre områder.
For det er faktisk ikke nogen ligegyldig forskel, netop når der åbnes i denne her resolution for, at man kan tage metoder i brug, som er til rådighed for EU.
Og det er jo det, der også i forhold til den artikel, som Sakajev har skrevet, gør det hele så mismodigt, nemlig at EU er så svagt, som det jo faktisk viser sig at være, hver eneste gang det kommer til, at man skal have sat nogle samlede kræfter bag en katastrofal situation.
Man kan ikke komme ud af stedet, på trods af at man har kræfter til at gøre det.
Men i min danske tekst står der meget tydeligt, at man skal bruge de metoder, som EU har til sin rådighed, og de er jo ikke militære, det menes der ikke, men det kan bestemt i allerhøjeste grad godt betyde, at man vil gå i gang med at tale et økonomisk stærkere sprog end det, der er til rådighed.
Vil ministeren give mig ret i det?
Jamen altså undskyld, jeg vil gerne sige meget, meget pæne ting til hr. Jann Sjursen.
Da jeg kunne forstå, at han havde været gennem en overvejelse, som havde fået ham til at støtte forslaget, kunne det jo være, at han kunne levere mig den forklaring, som jeg ikke har kunnet få fra de andre ordførere.
Det har jo vitterligt strittet i så mange retninger og været viklet ind i det vrøvl, at man sagde til terroristerne, at nu skulle de slå sig selv over fingrene.
Er det Kadyrov, der menes her?
Eller er det Sakajev og Maskhadov?
Når det er lidt vigtigt at få det at vide, er det jo
, fordi vi skal høre, om den danske regering og med den altså et flertal i Folketinget nu er kommet derhen, at de ikke tager de tilkendegivelser, der tidligere er kommet til Maskhadov og hans folk, alvorligt, og at de nu skal komme en gang til. Man siger, at man tager dem på ordet, og at Sakajev har været igennem en retssag, og hvad ved jeg, som viser, at det er seriøst.
, så når hr. Jann Sjursen skal hjem og forklare, hvorfor han stemte for den, kan han sige, at der var en præcis adresse i den opfordring, der lå, som gik ud over det i øvrigt udmærkede med, at vi skal fortsætte bestræbelserne. Der står ikke intensivere, men jeg kan høre, at mange i dag har sagt, at man hermed mener at intensivere bestræbelserne for dialog.
Og så er der den der mærkelige henvendelse til den tjetjenske side.
Det er, fordi jeg godt vil have hr. Jann Sjursen til at opklare det, som vi ikke har kunnet få opklaret i løbet af dagen.
Når hr. Jann Sjursen nu har besluttet sig for at ville stemme for det der forslag, hvor vi andre altså er landet på, at det er så vrøvlet, at vi er nødt til at stemme imod det - det er ikke bare det, det er vagt; det er simpelt hen uigennemskueligt - kan det være, at hr. Jann Sjursen kan forklare den sidste sætning.
Hvem er adressaten i den henvendelse, som hr. Jann Sjursen nu er parat til at stemme for?
Jann Sjursen (KD), 2004-04-13:
Situationen i Tjetjenien er ganske forfærdelig.
Det er den først og fremmest på grund af de menneskelige lidelser, der er der, de drab på folk, som finder sted.
Det er den også politisk, fordi der ikke er nogen udsigt overhovedet til en løsning af de store problemer, der er mellem russerne på den ene side og det tjetjenske folk på den anden side.
Man kan i virkeligheden sige, at vi her står over for et vaskeægte paradoks
, fordi vi midt i kampen mod terrorismen sådan helt globalt oplever, at konflikten i Tjetjenien om end ikke er gået i glemmebogen så i hvert fald er rykket langt ned på den storpolitiske dagsorden, på trods af at man egentlig skulle tro, at den i disse tider, hvor vi netop taler så meget om kampen mod terrorisme, kampen for menneskerettigheder og demokrati, burde være rykket endnu højere op, end den er.
Vi har jo diskuteret Tjetjenienspørgsmålet ved flere lejligheder her i Folketinget inden for de seneste år.
Desværre er det ikke godt nyt, der er sket siden sidste gang, vi debatterede Tjetjenien her i Folketingssalen.
Vi har oplevet flere valghandlinger i Tjetjenien, som mildest talt ikke vidner om frie valg, men derimod om det, jeg vil kalde påtvungne valg af Rusland inklusive diverse kandidater.
På den baggrund er det vanskeligt at være optimistisk i forhold til at nå det, som alle jo også her i debatten har været enige om er løsningen, nemlig en politisk løsning af den konflikt, som vi nu har set gennem årene.
Begge dele er med til forhindre, at vi når en politisk løsning. Der, hvor vi fra dansk side og fra dansk side i international sammenhæng gennem EU, Europarådet, OSCE osv. først og fremmest kan udøve pres, som også vil kunne virke til fordel for det, der er en løsning, nemlig en politisk løsning, vil først og fremmest være over for Rusland, som sidder med de kort på hånden, der skal spilles ud, for at vi når videre for at få en politisk løsning.
Det er her, ansvaret er størst, som vi ser det fra Kristendemokraternes side, og det er derfor, at det også er vigtigt, at der fra talerstolen i dag lyder en kraftig fordømmelse af den russiske fremfærd i Tjetjenien, som den foregår.
I forhold til forslag til vedtagelse, som er fremsat her i Folketinget i dag, er der foreløbig fremsat to: et af SF og Enhedslisten på forespørgernes vegne, som siger mange udmærkede ting også i mere klar tekst, og et forslag til vedtagelse, som er fremsat af fru Hanne Severinsen på vegne af partier, der repræsenterer et flertal i Folketinget.
Det forslag kan vi godt støtte fra Kristendemokraternes side.
Det kommer til afstemning først.
Det er også grunden til, at vi ikke er medforslagsstillere på det forslag til vedtagelse, som blev fremsat af fru Hanne Severinsen m.fl.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-13:
Jeg har sagt, hvad jeg mener om hr. Kadyrovs regering og valget.
Det opfatter jeg som et ikkelegitimt valg.
Men jeg vil gerne fastholde, at det er præsident Putin, der har det egentlige overordnede ansvar for, hvad der foregår, herunder også det ansvar at finde sig samtalepartnere, som, om jeg så må sige, tegner det tjetjenske folk.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-04-13:
O.k., men så er det vel også derfor, det er vigtigt at få identificeret, hvilke tjetjenere hr. Putin i givet fald skal forhandle med.
For det kan jo ikke hjælpe noget, at man siger, at hr. Putin skal forhandle med sig selv, fordi han også er tjetjenernes lovlige repræsentant.
Man er vel nødt til at forholde sig til: Er det Kadyrov, eller er det Maskhadov, eller hvem er det på den tjetjenske side, som man opfatter som en legitim forhandlingspartner for Putin i relation til at få lavet en politisk løsning på den her konflikt?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-13:
Jeg mener, adressen er rigtig.
Jeg mener, et hovedansvar i dette her påhviler landets egentlige myndigheder og magthaver.
Og jeg tror ikke, man gør denne sag nogen tjeneste ved et øjeblik at trække fra, at det er hr. Putin og hans regering, som har det endelige ansvar for, hvad der sker på russisk territorium inklusive i Tjetjenien.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-04-13:
Jeg må sige, at jeg også undrede mig over den bemærkning, der kom, om, at Putin jo i virkeligheden var tjetjenernes lovlige repræsentant.
Det er muligvis korrekt ud fra nogle meget formalistiske statsretlige betragtninger, men tror hr. Niels Helveg Petersen, at det fremmer en politisk løsning på den her konflikt - og det er det, som jeg kan forstå at regeringen, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne ønsker - at man henholder sig til den form for betragtning, hvor tjetjenerne må opfatte sig som værende repræsenteret af den Putin, der er ansvarlig for, at i tusindvis af tjetjenere er dræbt, i hundredetusindvis er fordrevet?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-13:
Nej, det mest operative i vedtagelsen er jo den stærke opfordring til at bruge de internationale kanaler, det internationale samfunds kanaler, for at lægge så meget pres på Rusland som muligt.
Men jeg synes da, det er helt på sin plads netop at opfordre også terrorister til at undlade at begå terror.
Der er da ikke bedre adressater på den opfordring end folk, der enten planlægger eller har gennemført terrorisme.
Det ser jeg ikke noget problem i.
Så jeg vil sige, at den tjetjenske side også er Kadyrov, og det er også alle andre, som kunne være mulige terrorister.
Terrorister her advarer man, fordi de ikke skal begå terrorisme.
Det er jo indholdet i det.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-13:
Jeg er da først og fremmest glad for, at fru Margrete Auken tillægger mig så store evner, at jeg skulle kunne udlægge teksten helt præcist efter den debat, vi nu har haft.
Der kan for så vidt være flere adressater i forhold til sådan en opfordring, for det er jo netop, som også det fremgik af udenrigsministerens besvarelse af forespørgslen, et spørgsmål om at tage afstand fra alle former for terrorisme, uanset hvem den bliver udøvet af.
I den forstand mener jeg ikke, at der er tale om, at det er én bestemt adressat, der er tale om i den her sammenhæng.
Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Jeg vil gerne give ret i, at det også kan betyde, at man kan bruge et stærkere sprog.
Det har vi faktisk også arbejdet for.
Derfor fik vi jo under vores formandskabsperiode sat det på dagsordenen igen, for vi sagde, at vi må drøfte det her.
Og vi satte det jo også på under vores formandskab.
Da vi havde EU's Ruslandsmøde, havde vi det jo rent faktisk på, og det var en ret kraftig og klar dialog, der var om det spørgsmål.
Så EU kan godt blive stærkere i de spørgsmål.
Det vil vi også arbejde for.
Vi har jo, som jeg nævnte for fru Margrete Auken før, også arbejdet for, at der skulle være en mere konsekvent politik i forhold til Rusland.
Det blev bl.a. affødt af Tjetjenienspørgsmålet, naturligvis, at der skal komme fremskridt og ikke kun på papiret, men også i virkeligheden.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Udenrigsministeren nævnte spørgsmålet om FN's Menneskerettighedskommissions arbejde.
modereret.
Kunne jeg få udenrigsministerens kommentar til den artikel?
Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Jeg synes ikke, artiklen er rigtig.
Teksten her, som jeg står med nu, den seneste tekst, er kortere, men den nævner faktisk også »strongly condemns« - undskyld, jeg nu igen har den på engelsk - fordømmer stærkt tortur.
Og så står der også, at arbitrære tilbageholdelser og bortførelser, at folk forsvinder, og at udenretlige eksekutioner fordømmes.
Og man fordømmer den fortsatte alvorlige krænkelse af de internationale menneskerettigheder og international humanitær lov i Tjetjenien.
Det er en meget, meget stærk tekst, der ligger fra EU's side.
Det, der er tale om, er, at den er blevet forkortet, men de ting, som hr. Søren Søndergaard lægger vægt på, og som jeg også lægger vægt på, f.eks. de samme ting, som jeg nævnte over for hr. Lars Kramer Mikkelsen, som vi lægger vægt på, menneskerettighederne, er nævnt, og ordet tortur er også nævnt som noget, man stærkt fordømmer.