runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2000-03-30:
Hr. Albrechtsen interesserer sig for menneskerettighederne, og det er vi glade for, men det er ikke rigtig det, der kommer til udtryk, når hr. Albrechtsen ser det i forhold til EU's institutioner.
Vi er enige så langt, vil jeg sige til hr. Albrechtsen
- og det drejer sig også om at finde ud af, hvor der er enighed - at alle medlemslande i Den Europæiske Union har tiltrådt den europæiske menneskerettighedskonvention.
Den giver os nogle forpligtelser.
I Danmark har vi indkorporeret den i en dansk lov vedtaget her i Folketinget.
EU som institution har ikke tiltrådt den europæiske menneskerettighedskonvention, kan ikke tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention.
Hvad gør vi så i forhold til EU's institutioner?
Ja, der er allerede, som hr. Albrechtsen jo ved, indføjet i Den Europæiske Unions Traktat, artikel 6, grundlæggende rettigheder.
Det er vi enige om.
Der er grundlæggende rettigheder i artikel 6, som giver Unionen et grundlag for at bygge på principper om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne.
EU-institutionerne handler - og det gør EU-institutionerne i en række tilfælde over for borgerne, det ved hr. Albrechtsen godt - men det har ikke noget med straffuldbyrdelse at gøre, det ved hr. Albrechtsen også godt.
Det er en lang række forhold, hvor borgere henvender sig til EU-institutionerne.
Det kan være med forskellige formål.
EU-institutionerne har også en række direkte borgerrelaterede opgaver.
Det er, når man søger penge f.eks. til forskningsprojekter, alt muligt, som ligger i det europæiske samarbejde.
Det er en styrkelse, der ligger i, at det er klarificering; det er en synliggørelse.
Og jeg vil sige til hr. Albrechtsen, at det nemlig kan medføre, at menneskerettighederne vil blive mere praktisk anvendt, ligesom dengang Folketinget besluttede at inkorporere den europæiske menneskerettighedskonvention i dansk lov.
Det ændrer ikke materielt noget.
Den europæiske menneskerettighedskonvention var også gældende for danske myndigheder før da, men der blev en meget større opmærksomhed om den, da det var vedtaget i en lov her i Folketinget.
Borgeren kunne tage en lov ned fra hylden og læse den som en dansk lov.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-03-30:
Jeg noterede mig, at hr. Keld Albrechtsen sådan set ville bruge Den Europæiske Union til at gennemføre nogle af de politiske mål, som han ikke har kunnet få flertal for i Danmark.
Det er jo ret interessant, synes jeg, men velkommen i klubben.
Jeg vil gerne bede om svar på det spørgsmål, jeg
stillede: Hvis man skal udvide rettighederne og de skal ind i Traktaten og sikres, så de også har retsgyldighed, betyder det så, at Enhedslisten faktisk ønsker en udvidelse på dette felt her, også med en domstolskompetence ind i Traktaten, for
ellers har det ikke retsvirkning?
Og hvordan mener Enhedslisten så, at vi kan afgrænse i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention og Menneskerettighedsdomstolen?
Hvordan har man tænkt sig at klare den?
Jeg vil også gerne bede om et svar på, hvordan Enhedslisten forestiller sig, at man kan forringe rettighederne i forhold til EU, hvis man som grundlag for de rettigheder, man indfører i forhold til EU-institutionerne, faktisk tager det, der er basis i eksisterende konventioner, som vi har tilsluttet os, og grundlaget for eksisterende nationale grundlove.
Det synes jeg er lidt mærkværdigt.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-30:
Jeg vil gerne svare på hr. Claus Larsen-Jensens spørgsmål om,
hvorvidt vi vil tilslutte os, at der ved hjælp af Unionen sker forbedringer: Ja, naturligvis vil vi det.
Vi har altid stemt for fornuftige ting, som kunne vedtages i Unionen.
Desværre er kataloget over forslag, som vi har kunnet stemme for i tidens løb,
ikke nået at blive ret stort endnu.
Det er på grund af Unionens natur, men det har aldrig været et princip for os, at vi vil stemme imod, hvis det var noget godt.
Og det gælder da især, hvis der var menneskerettighederne, som virkelig kunne blive forbedret, naturligvis.
Jeg nævnte to eksempler, og udenrigsministeren vil kunne huske, at Enhedslisten også har støttet kravene om Tyrkiets overholdelse af menneskerettighederne, som f.eks. er noget, der drøftes i Unionen, og kravet om, at ansøgerlande ikke må have dødsstraf og lignende, som man altså har problemer med i dette konvent. Så kom ikke med dén over for Enhedslisten.
Vi vil gerne være med, hvis det er noget reelt.
Så vil jeg bede ministeren, om vi ikke godt kunne få et notat, der kunne vise, hvad det er for konkrete ting, hvor det er nødvendigt, at man skulle indføre en særlig menneskerettighedsordning med hensyn til unionsbeslutninger, for nu kunne jeg forstå, at det, der er tilbage, er altså, at menneskerettighederne skal indføres i forbindelse med udbetaling af EU-støttemidler, og det må være, at menneskerettighederne skal ind i EU's landbrugsordninger.
Det er, så vidt jeg kan høre det, det, der er tilbage i dette projekt.
Jeg kan da godt se, at det er virkelig vigtigt at få sikret menneskerettighedernes overholdelse i forbindelse med udbetaling af landbrugsstøtte, hektarstøtte, her skulle vi da nødig risikere en menneskerettighedsovertrædelse, men det er
, så vidt jeg kan høre, hvad der er tilbage i hele dette konventprojekt.
Men jeg vil godt bede ministeren om, at vi får et helt præcist notat, der belyser, hvilke EU-beslutninger det konkret er i forhold til borgerne, som skulle nødvendiggøre
et sådant grandiost konvent.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-30:
Jamen jeg kan forstå på hr. Keld Albrechtsen, at han er meget tilfreds med den korte artikel 6 i Traktaten, og at den skulle sikre menneskerettighederne generelt.
Det, som er spændende ved det projekt, og det, der gør, at vi tager det, er, at det er vigtigt for SF, når vi ser på, at institutionerne faktisk har magt og indflydelse, så at få konkretiseret de steder, hvor der er brug for at styrke menneskerettighederne, når EU nu ikke er tilsluttet konventionerne.
Det kunne så være, at vi kunne få en uddybning af det.
Det kunne være spændende.
Og så kan det være, at Enhedslisten så også bagefter positivt vil sige, at det vil man faktisk godt være med til at styrke.
For det synes jeg i hvert tilfælde er perspektivet i det her, at vi får sikret det.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-30:
Jamen det vil jeg gerne give hr. Knud Erik Hansen og SF tilsagn om at vi naturligvis kan og bør samarbejde om.
Det har bare ikke en pind med det her charter at gøre, desværre.
Og så spurgte hr. Knud Erik Hansen, og jeg undskylder, at jeg ikke nåede at få det med i mit svar, om Enhedslistens holdning til artikel 6 i Amsterdamtraktaten, hvor jeg blot sagde, at den jo understreger, at EU skal overholde den europæiske menneskerettighedskonvention.
Den bekymring, vi
har i forbindelse med den traktatbestemmelse,
er, at den allerede i dag kan bruges og misbruges af EF-Domstolen til at koble Menneskerettighedsdomstolen ud ved at gå ind og påberåbe sig, at EF-Domstolen dermed har fået beføjelser til at vurdere menneskerettigheder. Det vil allerede kunne blive et problem i dag med den nuværende Amsterdamtraktat.
Det pegede vi også på, dengang vi havde debatten om Amsterdamtraktaten.
Den her diskussion er ikke ny.
Den problemstilling, vi diskuterer i dag, er allerede i et vist omfang til stede i Amsterdamtraktaten. Så derfor var vi ikke glade for den formulering i Amsterdamtraktaten, som blev resultatet, for den blev det første element i den glidebane, som vi nu ser flertallet bevæge sig ned ad med større og større hastighed.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-30:
Nu ved jeg ikke, hvor hr. Keld Albrechtsen har meningen fra.
Der er forskellige meninger om det charter.
Men det, vi diskuterer her, er, hvad vi vil med charteret.
Det synes jeg er fint.
Det synes jeg er en vigtig diskussion.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-30:
Jo, men SF må bare forstå, at det altså ingen steder fører at stille krav i forbindelse med det charter, fordi det charter på forhånd er fastlåst, ved at man har besluttet, at der må ikke ske forbedringer af menneskerettighederne i forbindelse med udarbejdelsen charteret
Og dermed er hele projektet ude af stand til at løfte sig over i noget, der kunne blive interessant at diskutere indholdsmæssigt, som fru Mimi Jakobsen gerne ville.
Det har man afskåret sig fra på forhånd.
Det er det, jeg faktisk har nu brugt et par timer på at forsøge på at få de andre partier til at forstå.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-30:
Jeg ved altså ikke, om hr. Claus Larsen-Jensen og fru Elisabeth Arnold bare ikke har læst på tingene.
Det er den domstol, som regulerer EU's regler og er den sidste instans, hvor man kan få fortolket tingene.
Den udtaler sig om præjudicielle spørgsmål, der bliver stillet fra retterne i bl.a. Danmark, og den skal indkooperere den europæiske menneskerettighedskonvention i sine beslutninger og sine domme.
Alt det er der redegjort klart for i det materiale, vi
har fået, og derfor synes jeg, det er et mærkværdigt spørgsmål, man forsøger at stille.
Derfor kan jeg også kun gentage, at når man arbejder med alt det her så intenst, som man gør, er det altså ikke for at sikre, at den europæiske menneskerettighedskonventions bestemmelser også skal gælde over for EU's institutioner, men så er det for at skabe en egentlig EU-forfatning, som også vil springe ud i lys lue, sandsynligvis efter den 28. september, når danskerne har stemt om euroen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-03-30:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg oplæse hans tale:
Det er i sig selv positivt, når menneskerettigheder står på dagsordenen og bliver diskuteret.
Det kan man vanskeligt være imod, således heller ikke, når der er i EU er et ønske om at diskutere EU-borgernes rettigheder i forhold til institutionerne.
Men man må ikke være blind for, at det, der kan ligne en tilforladelig øvelse, også rummer konflikter og problemer.
For det første er det helt åbenbart, at kræfter i EU, både blandt medlemslandene og i Europa-Parlamentet, arbejder stærkt for, at et EU-charter for borgernes grundlæggende rettigheder bliver en del af den nye traktat.
Der er altså et element af forfatningskamp i konventets drøftelser.
For det andet kan charteret lukke op for problemer i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention og Domstolen i Strasbourg.
For Kristeligt Folkeparti er det derfor afgørende, at konventet med baggrund i Köln-topmødet ikke skal formulere en juridisk bindende tekst og ej heller komme med forslag til ændring i traktatgrundlaget for EU.
Noget sådant kræver stillingtagen i et andet forum.
Dernæst er det afgørende for Kristeligt Folkeparti, at charteret udformes under hensyntagen til den europæiske menneskerettighedskonvention og ikke undergraver denne.
For så er Kristeligt Folkeparti stået af.
Forslaget til vedtagelse fremsat af SF
er efter vores opfattelse mere præcist og ville derfor også have kunnet opnå Kristeligt Folkepartis støtte; men vi finder faktisk ikke, at der er nogen modstrid imellem indholdet i SF's forslag til vedtagelse og hr. Claus Larsen-Jensens forslag til vedtagelse. Derfor stemmer vi som før nævnt for forslaget til vedtagelse fremlagt af hr. Claus Larsen-Jensen m.fl.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-03-30:
Hr. Keld Albrechtsen taler om tarvelighedens charter.
Består tarveligheden i virkeligheden ikke i, at vi ikke vil udvide menneskerettighederne også i forhold til EU's institutioner? Jeg bemærkede, hvad hr. Keld Albrechtsen sagde, nemlig dette lille, tarvelige projekt, fordi man ønskede, at EU rent faktisk skulle udvide menneskerettighederne, altså underforstået ud over det, der i forvejen ligger i den europæiske menneskerettighedskonvention, og ud over det, der ligger i landenes grundlov.
Jeg vil gerne spørge hr. Keld
Albrechtsen
: 1: Hvad er det for rettigheder, der skal ind?
2: Hvordan vil man sikre dem retsligt uden at køre det ind i Traktaten og dermed give EF-Domstolen en kompetence, så man ikke på det lille, tarvelig projekt i værste fald vil tillade, at EF-Domstolen fik det? Det synes jeg kunne være ret interessant at vide.
For mig siger det lidt mere Union, men man bliver jo i disse tider overrasket over de signaler i forhold til holdningen til EU.
Så jeg synes, det kunne være lidt interessant at høre om dette.
Den europæiske menneskerettighedskonvention dækker medlemslandene, men ikke EU's institutioner, så hvordan vil hr. Kristian Thulesen Dahl sikre borgernes rettigheder over for de store, stygge, grimme institutioner i EU?
Niels Helveg Petersen (RV), 2000-03-30:
Jeg hører på denne her debat med stor undren, og jeg vil sige med stigende undren.
De to absolut ideologiske modpoler i denne sag, Enhedslisten og Dansk Folkeparti, kan enes om én ting, det står i hvert fald fast: EU må ikke beskæftige sig med menneskerettighederne.
Det er helt forfærdeligt.
I øvrigt kan hr. Keld Albrechtsen og hr. Thulesen Dahl jo ikke blive enige om noget som helst ellers, men de kan blive enige om, at det er helt forfærdeligt, at EU beskæftiger sig med menneskerettigheder.
Hr. Thulesen Dahl bruger udtryk, som »det er absurd«, og »det er et cirkus«.
Det er aldeles ikke absurd og ikke noget cirkus.
Jeg kan måske godt forstå ud fra hr. Thulesen Dahls synspunkter, at det at beskæftige sig intenst med menneskerettigheder er absurd og et cirkus, men det er det altså ikke for os andre.
Det plejer det heller ikke at være for hr. Keld Albrechtsen, men jeg må sige, at jeg har ingen forskel kunnet finde mellem hr. Keld Albrechtsens synspunkter og hr. Thulesen Dahls synspunkter i debatten i dag.
Kernen i denne sag er jo faktisk den, at der er en lakune.
Vi har ikke regler, der regulerer, hvilken beskyttelse EU's borgere har i forhold til EU's institutioner, og det er jo kernen i det, som man beskæftiger sig med i charteret.
Og det er altså ikke absurd.
Det er meget realistisk og ordentligt at beskæftige sig med.
Det eneste, jeg kan få til at hænge sammen med grunden til, at hr. Keld Albrechtsen og hr. Thulesen Dahl nu forenes i deres fælles modstand imod menneskerettighederne i EU, er, at det selvfølgelig er forfærdeligt, hvis EU viser et sådant menneskeligt ansvar og ansigt og tager borgernes problemer i forhold til EU's institutioner alvorligt.
Det er selvfølgelig forfærdeligt, hvis det indtryk skulle fæstne sig. Og det er måske så det, der kan få det hele til at hænge sammen på trods af disse voldsomme ideologiske forskelle i øvrigt.
EU må ikke beskæftige sig med menneskerettigheder eller med at beskytte EU's borgere imod EU's institutioner og sætte grænser for EU's institutioner i forhold til EU's borgere.
Det er jo det, det handler om.
Det eneste, jeg har kunnet glæde mig over, er, at både hr. Thulesen Dahl og hr. Keld Albrechtsen gang på gang siger: Efter den 28. september 2000 er det anderledes.
Ja, det indeholder jo faktisk en direkte accept af, at det bliver et ja den 28. september.
Det er det eneste, jeg har kunnet glæde mig over i denne diskussion.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-30:
Som det også fremgår af det forslag til vedtagelse, Enhedslisten har fremsat, vil det være sådan, at hvis regeringen kunne dokumentere, at det charter handlede om at forbedre menneskerettighederne, at skabe nye rettigheder, så var det en helt anden diskussion, og så ville Enhedslisten ikke kunne sige nej til et sådant charter, naturligvis ikke. Vi har bare konstateret, at charteret ikke kommer til at indeholde forbedringer.
Man diskuterer endda i dette såkaldte konvent i ramme alvor, om man overhovedet skal have et forbud mod dødsstraf, og man føler sig nødsaget til nu at diskutere, om ikke der skal indføjes i charteret, at det ikke på noget punkt kan forringe de gældende menneskerettigheder, så det dog ikke direkte underminerer menneskerettighedsformuleringerne.
Jamen, det er det, man diskuterer i det konvent.
Så kom ikke og snak om, at Enhedslisten ikke bekymrer sig om menneskerettighederne.
Jeg vil egentlig godt spørge ministeren: Arbejder den danske regering for, at det her skal indeholde forbedringer af menneskerettighederne? Jeg forstod ministerens tale sådan, at det arbejder regeringen ikke for.
Det skal holde sig på de menneskerettigheder, der er, hverken mere eller mindre.
Det har jeg opfattet fra regeringen.
Det kan være, det var forkert opfattet. Så vil jeg gerne høre det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-30:
Jeg synes, det er befriende, at udenrigsministeren går på talerstolen og blander sig i denne her debat.
Jeg håber ikke, at det afskrækker fru Pia Christmas-Møller fra at fortsætte dialogen, fordi det er jo hende, vi som ordførere har en debat med, men jeg synes, det er befriende.
Jeg vil sige til udenrigsministeren - hvis udenrigsministeren har tid til at høre også på de svar, der gives på hans eget indlæg, det har udenrigsministeren øjensynlig - at jeg vil fastholde, at det her er absurd og et cirkus, for vi har fået understreget fra diverse ordførere, der er tilhængere af det her, at det her er et politisk dokument, som ikke har nogen juridisk bindende betydning.
Det skal ikke indskrives i Traktaten, og det skal ikke vedhæftes Traktaten.
Det skal være et papir, som ikke giver nogle nye rettigheder i forhold til de eksisterende.
Det er blevet understreget gang på gang.
Hvad hører vi så nu udenrigsministeren komme med?
I virkeligheden et langt forsvar for, at det her skal være et juridisk forpligtende dokument, at det skal være et papir, der får traktatmæssig betydning.
Dermed understreger udenrigsministeren i virkeligheden det, der har været vores pointe under hele debatten, nemlig at planen med det her er at få det her papir færdigt og så efter den 28. september, uanset om det bliver et ja eller nej, så spille med mere åbne kort og sige, at selvfølgelig bliver det her en del af Traktaten for at lave en egentlig forfatning i EU.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-03-30:
Det er til hr. Kristian Thulesen Dahl, som refererer Poul Schlüter, tidligere statsminister, for bemærkningen om, at Unionen er stendød.
Det var en bemærkning, Poul Schlüter kom med i 1986, og hvor har han haft ret.
Den diskussion, man havde i 1986, og som man fortsat forsøger at holde liv i fra modstanderside,
handler jo om, hvorvidt EU er i gang med at opbygge Europas Forenede Stater efter amerikansk forbillede.
Vi står nu med ansøgerlande, så EU kan komme til at omfatte omkring 25 lande.
Det er da det bedste bevis for, at det ikke er de riges klub og en lille hård kerne, som prøver at sikre en dybere og dybere integration og samtidig holder andre og fattigere lande udenfor.
Næ, udviklingen i EU har faktisk dokumenteret, at Poul Schlüter havde ret.
Tværtimod er det et samarbejde mellem selvstændige lande om grænseoverskridende problemer.
Så jeg må sige, at der ikke er grund til, at hr. Thulesen Dahl har mistillid.
Unionen i den forstand er stendød.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-03-30:
Hr. Knud Erik Hansen gav en beskrivelse af menneskerettighedsbegrebet, som om det var noget, der regulerede forholdet mellem stater, og det er jo ikke rigtigt.
Menneskerettighederne, som de er nedfældet i den europæiske menneskerettighedskonvention, regulerer forholdet mellem den enkelte borger og hans eller hendes fædreland; den stat, man opholder sig i.
Det enestående ved Menneskerettighedsdomstolen og ved menneskerettighedskonventionen i europæisk regi er jo, at hr. Knud Erik Hansen eller Elisabeth Arnold kan slæbe den danske stat for retten ved Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg og sige: Mit fædreland krænker mine rettigheder. Der er ikke tale om at regulere staters forhold til hinanden.
Der er tale om at beskytte borgerne mod overgreb fra statens side.
Det er det, der gør den europæiske menneskerettighedskonvention så unik.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-30:
Jeg synes jo, at det forslag til vedtagelse, som hr. Knud Erik Hansen har fremsat, er væsentlig bedre end det, regeringspartierne har fremsat, men det er jo ikke helt så klart i teksten, som det forslag Enhedslisten har fremsat.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvad betyder ordene »at arbejde for, at det ikke bliver en del af Traktaten«.
Jeg læser det sådan, at det betyder, at om nødvendigt skal regeringen nedlægge veto, også selv om det betyder, at der slet ikke bliver nogen Nicetraktat.
Det er jo dér, det til syvende og sidst kan komme til at stå, og det er jo derfor, at regeringen ikke vil forpligtes.
Det er jo, fordi regeringen jo ikke vil bringe sig selv i den situation, at den til syvende og sidst skal nedlægge veto mod Nicetraktaten for at hindre det her. Det går jeg ud fra selvfølgelig ligger i SF's forslag; at det indebærer et veto.
Det er blot for at få det klargjort, for jeg synes, at hvis vi kan få det klargjort, så er det et udmærket forslag til vedtagelse.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-03-30:
Det er min sådan generelle opfattelse, at SF's tilgang i forhold til menneskerettigheder i forhold til internationale organisationer er, at det er noget, der skal styrkes
allermest muligt.
Derfor går jeg også ud fra, at det sådan set også må være SF's ønske i forhold til EU-institutionerne, og når det gælder borgernes rettigheder i forhold til EU-institutionerne.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-30:
Jeg kan svare fru Elisabeth Arnold ganske kort: Hvis jeg har sagt det, som fru Elisabeth Arnold siger, så vil jeg sige, at fru Elisabeth Arnold har ret.
Det er klart, at menneskerettighederne er et forhold mellem borgerne og den enkelte stat, og det er staterne, der lover, at de vil overholde menneskerettighederne.
Det er jeg enig i.
Til hr. Keld Albrechtsen, der spørger efter, hvad vi vil arbejde for: Når vi har lavet den her formulering, så er det, fordi vi synes, det er vigtigt at gå ind i den diskussion, der foregår i konventet.
Og den er meget præget af, at nogle mener, at det her arbejde med charteret skal indgå i Traktaten, og at det kommer til at præge en hel del af arbejdet og udformningen af det.
Der er mange, som jeg sagde, der har store drømme om, at det her skal være meget mere, end den her udtalelse er udtryk for.
Og derfor tror vi, det er vigtigt i forhold til den politiske proces, der foregår i konventet, at vi nu siger nej.
Det betyder ikke, og det kan så også være svar til hr. Claus Larsen-Jensen, at vi tager afstand fra, at vi kan have nogle ting i Traktaten om menneskerettighederne.
Men det er et spørgsmål, om det store dokument, der er lagt op til nu her, med det store ambitionsniveau, der ligger nu her, skal udformes med henblik på at indgå i Traktaten.
Det er det, vi diskuterer.
Og her synes vi, at vi kan se nogle konsekvenser, som vi ikke ønsker, hvis man fører det her ind i Traktaten.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-30:
Jeg takker for svaret, som jo altså belyser, at der er et forslag til vedtagelse fra regeringspartierne, som er totalt uklart, som lader en ladeport stå åben for traktatændringer.
Så er der et forslag fra SF, det er bedre, men det er altså, må jeg desværre sige, heller ikke 100 pct. klart.
Jeg vil godt sige det så skånsomt, som jeg kan, men svaret var altså ikke 100 pct. klart.
Derfor må jeg konkludere, at det forslag, Enhedslisten har fremsat,
indtil videre er det eneste, som i teksten er 100 pct. klart, så man kender konsekvenserne af det, man gør, hvis man stemmer for det.
Det er blot til stemmevejledning for partierne: Der er altså for indeværende kun ét forslag, som klart tager stilling til spørgsmålet om traktat eller ej, og det er Enhedslistens forslag.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-03-30:
Det er jo rart at vide fremover.
Men det, jeg egentlig ville spørge hr. Knud Erik Hansen om, var det med traktaten: Hvis nu situationen er, at det faktisk kan garanteres, at EU ikke får yderligere kompetence, hvis vi får afgrænset fuldstændig klokkeklart, at der ikke ødelægges noget i forhold til den eksisterende menneskerettighedskonvention, domstolskompetence og andet, og hvis det endte med, at man sagde: O.k., vi tager noget med ind her - vil SF så sige nej til noget sådant?
Det andet, jeg vil spørge om, er: Er SF enig i, at artikel 6 i Traktaten, som gælder for dette område, egentlig ikke særlig synligt tydeliggør over for borgerne, hvad det egentlig handler om, og at der kunne være et behov herfor?