runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2000-04-13:
Jeg vil sige undskyld mange gange.
Jeg var ikke klar over, at det var så sarte mennesker, jeg havde med at gøre her.
Jeg synes egentlig, at fru Lillelund Bech selv var ganske grov i sin fremtræden.
Men jeg kan åbenbart godt tåle mere.
Jeg blev ikke fornærmet, da der blev spurgt, hvad det var for et sammenrend, der var i denne her sammenhæng.
Og jeg siger meget gerne undskyld.
Dernæst vil jeg så sige, at når man fordyber sig meget i spørgsmålene om park and ride, som jeg også har gjort, så er der de problemer, som har været rejst hele vejen igennem: Hvor dyre de er, hvor krævende de er økonomisk, og hvad der sker, hvis man placerer dem dér og dér.
Og i den diskussion kan man ikke bare sige, at det er, fordi vi ikke er interesserede i at hjælpe bilisterne.
Det er der altså faktisk en del af os der også er.
Vi er jo også bilister.
Så hvis man havde fulgt hele debatten løbende - og det er så det, jeg kan forstå at fru Lillelund Bech har gjort, men bare ikke har villet løfte sløret for før nu - så vil jeg sige, at så kunne man også dér opdage, at det ikke bare er klaret på den måde. Nu må vi lave det her, og så må vi gå videre i de diskussioner om park and ride.
Det har også Køge Nord, hvis man kunne gå ind på anden måde og lave den som en vigtig del af det, uanset om man får lavet København-Ringsted, den vej ned også.
Vi kan sagtens lave nogle gode ting på det.
Spørgsmålet er altså, om vi får bilisterne til at gøre det, medmindre vi tager nogle andre tiltag ind i det også.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-04-13:
Da vores ordfører på området, hr. Klaus Kjær, ikke er til stede, skal jeg fremføre følgende: Med lovforslaget gives der en bemyndigelse til trafikministeren til at etablere Ringbanen mellem Hellerup og Ny Ellebjerg ved en opgradering af den eksisterende S-bane-strækning mellem Hellerup og Grøndal stationer, ved ændring af godsbanen mellem Grøndal Station og Vigerslev til S-bane, ved anlæg af to nye S-bane-spor mellem Vigerslev og Ny Ellebjerg og ved anlæg af nye stationer ved Flintholm, ved KB Hallen, ved Ålholm, ved Harrestrup, ved Vigerslev og ved Ny Ellebjerg.
Samtidig gives der bemyndigelse til at nedlægge jernbanestrækningen mellem Ringbanen fra syd for Grøndal Station til Vanløse Station og forbindelsessporene fra Ringbanen til strækningen mellem Frederiksberg Station og Vanløse Station.
Bemyndigelsesloven er en forudsætning for, at man nu kan komme i gang med etablering af Ringbanen.
Ringbanen skal forbindes med alle øvrige S-togs-linjer i fingrene samt metroen med et effektivt og højfrekvent togsystem.
Der har længe været behov for forbindelse på tværs af disse fingre, og ved etablering af en række nye stationer opnås en bedre trafikbetjening af borgerne.
Den ny ringbane vil med sin 5-minutters-drift på en hurtig og effektiv måde i høj grad kunne dæmme op for problemerne med den tværgående trafik, der hovedsagelig har været betjent af busser.
Herudover vil Ringbanen kunne aflaste biltrafikken, og generelt vurderes det, at Ringbanen vil betyde et væsentligt løft af den kollektive trafik.
Der er småting i lovforslaget, som vi også er meget opmærksomme på i Dansk Folkeparti.
Vi håber og tror på, at der kan anvises et nyt stykke frijord til de mennesker, som nu vil miste masser af ophold igennem en lang sommer med fritimer.
Vi håber i forbindelse med udvalgsarbejdet, at man også lige vil tage hensyn til de mennesker, som bliver hårdt ramt her, og at der skal effektueres en løsning, så man også fremover kan betjene de mennesker på den måde, som de i mange år har været betjent på og har nydt deres fritid på.
Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget, og med vores støtte hertil vil der være dannet grundlag for de videre forhandlinger om den tekniske udformning, tidsplanen, de sikkerhedsmæssige betragtninger og den endelige linjeføring.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-13:
Jeg skal lige forstå det fuldstændig klart: CD's ordfører, hr. Arne Melchior, siger, at CD er positiv over for det her lovforslag.
Det vil sige, at CD reelt godt vil være med til at bestille musikken, men at man ikke vil være med til at betale, idet man ikke har været med i hverken pinsepakken eller det seneste trafikforlig.
Arne Melchior (CD), 2000-04-13:
Jeg vil sige til fru Lillelund Bech, at det har jeg faktisk svaret på i en af de korte bemærkninger tidligere: Selv om man ikke er med i en lovpakke med en række økonomiske bestemmelser, er det vores overbevisning, at da dette er et godt projekt for trafikanterne i København, da det er et godt projekt for den kollektive trafik og ikke dårligt for nogen, så skal pengene til det selvfølgelig findes.
Det var altså før fru Lillelund Bech blev født, vi fik afskaffet det her cigarkassesystem, hvor man sagde: De penge kommer fra dén skat, og de penge kommer fra dén aftale.
Det hører ingen steder hjemme.
Det er et godt projekt, og så skal det gennemføres, og så er det selvfølgelig dem, der synes, at det er et godt projekt, inklusive Det Konservative Folkeparti og muligvis og formentlig også inklusive Venstre, som må tage medansvar for at betale.
Jeg sagde udtrykkeligt før, at vi ikke skal være gratister.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-13:
Til hr. Kolsturp vil jeg sige, at grunden til, at jeg trak lidt på smilebåndet, såmænd var, at jeg tror, at Enhedslisten faktisk har set lyset med hensyn til den kollektive trafik på den måde, at Enhedslisten endelig er begyndt at lytte til, at det er den hyppigere og bedre service, der kan gøre, at vi får en trafikoverflytning fra bilisme til kollektiv trafik; det er ikke lavere billetpriser. Enhedslisten har jo ellers tidligere været meget fortaler for, at det er de lavere billetpriser: Vi skal have rabat til gamle og dårligt gående og yngre og i øvrigt alle mulige forskellige grupper, for på den facon får vi flere til at bruge den kollektive trafik.
Men trafikoverflytning sker altså, hvis der er en hyppig service, så jeg er glad for, at Enhedslisten har set det lys.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Jeg skal gøre fru Lillelund Bech opmærksom på, at Enhedslisten ikke er smålig i den her sag.
Vi er både til hyppigere afgange, og vi er til en markant reduktion af billetpriserne ud fra den betragtning, at det især er bilisterne, der har spundet guld gennem de sidste 20 år.
Relativt set er det simpelt hen blevet dyrere og dyrere at køre med det offentlige.
Derfor fastholder vi energisk, at der skal ske en markant reduktion, hvad angår den kollektive trafik, både i absolutte priser og i forhold til bilpriserne.
Men om det med hyppige afgange kan jeg konstatere, at jeg går arm i arm med Venstre.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-13:
Trafikoverflytning fra bilisme til kollektiv trafik sker ikke ved de lavere billetpriser.
Det viser alle undersøgelser.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Jeg er helt enig, og jeg kan fuldt ud bekræfte over for fru Lillelund Bech, at det afgørende for en markant overflytning først og fremmest er to ting: Det er hyppigere afgange og nyt materiel i ét hug.
Det er kombinationen af de to forhold.
Men så kommer det tredje punkt: Der er stadig væk en gruppe borgere, for hvem det er afgørende, hvis de skal benytte den kollektive trafik mere, end de gør i dag, at de får en markant reduktion af priserne.
Jeg skal gøre opmærksom på, at da vi fik hævet aldersgrænsen for unge, betød det, at denne gruppe begyndte at bruge den kollektive trafik mere. Det ligger der også undersøgelser om, og det er faktum nummer
Det er fuldstændig korrekt: hyppige afgange, bedre materiel og så som det tredje en reduktion af priserne; det betyder også noget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-13:
Den skal blive meget kort.
Kan hr. Søren Kolstrup ikke også bekræfte, at da man fik hævet aldersgrænsen, så fik man faktisk ikke foretaget en overflytning fra bilismen til den kollektive trafik, fordi servicen jo ikke blev bedre?
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Nej, det kan jeg kun delvis bekræfte.
Da vi fik gjort det lettere for unge mennesker og fik sat grænsen op til de 16 år, da skete der en trafikoverflytning, ikke stor, men den fandt sted, og det finder vi interessant.
Så det kan jeg ikke bekræfte.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-04-13:
I Frihed 2000 mener vi ikke, at det her er et spørgsmål om, hvorvidt man er for eller imod den kollektive trafik.
Nej, vi er af den opfattelse, at det er nødvendigt med udbygningen af Ringbanen her, men også af den kollektive trafik i hovedstaden og i de større byer.
I det tilfælde her vil der blive en meget bedre sammenhæng i hele den kollektive trafik.
Det er noget, der er nødvendigt, når vi ser på de prognoser, der er nævnt også her i lovforslaget.
I det område nævner man, at der sker en stigning fra 20.000 passagerer op til 95.000 passagerer, når metroen er færdig.
Jeg tror på de prognoser, og derfor er det rigtigt at tage fat i det nu og få lavet en sammenhæng i hele området.
En anden ting, som vi også er overbeviste om, selv om vi ikke har noget imod bilismen - tværtimod, må jeg sige - er, at det vil blive mere og mere brugt også her i hovedstaden og andre steder, at folk vil parkere deres biler uden for byen og så tage med den kollektive trafik ind, i det her tilfælde ind fra den der ringbane. Så jeg er overbevist om, at de prognoser her holder, hvis ikke det bliver mere.
Derfor vil vi slet ikke ind i diskussionen om, hvorvidt vi er for eller imod den kollektive trafik.
Der skal være plads til begge dele.
Men vi er overbeviste om, at det her er et godt projekt, og at det er nødvendigt.
Vi støtter det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-13:
Det er bare lige en enkelt præcisering: Er det ikke sådan, at den socialdemokratiske trafikminister er enig med mig i, at det faktisk også er et socialdemokratisk princip, at den, der bestiller musikken, også betaler for den?
Det er i hvert fald det, som overborgmesteren i København, der også er socialdemokrat, ofte har tilkendegivet, så det troede jeg egentlig var noget, som man også i Socialdemokratiet kunne se
Arne Melchior (CD), 2000-04-13:
Nu hørte vi igen denne her med, at den, der bestiller musikken, også skal betale.
Det lyder flot, men det har ikke en pind med sagen at gøre.
Må jeg spørge fru Lillelund Bech: Når vi bygger motorveje, hvem er det så, der betaler? Det er ikke bilisterne, der betaler som sådan.
Nej, bilisterne betaler 300 pct. brugeroverbetaling, det er jeg helt enig i, men det er en helt anden ting.
Men det er skatteyderne, der betaler, det er borgerne, der betaler; det er ikke en bestemt aftale eller et bestemt forlig.
Og når man synes, at projektet er godt, som man altså også mener i store dele af Venstre - og lur mig, om det ikke også gælder store dele af Venstre her i huset, selv om jeg godt er klar over, at fru Gitte Lillelund Bech selvfølgelig er ordfører - når de alle sammen synes, at det er et godt projekt, ja, så er det samfundskassen, der betaler.
Det er ikke en bestemt måned eller et bestemt forlig eller en bestemt aftale, der betaler.
Derfor vil jeg sige til fru Lillelund Bech, at hun er ude at køre på vandcykel og dumper i.
Margrete Auken (SF), 2000-04-13:
Altså jeg vil faktisk anbefale hr. Erling Christensen at prøve at cykle en hel del i København.
Det er faktisk blevet meget, meget bedre med, at cyklisterne holder tilbage, når busserne stopper.
Men det, der er sket, er, at den kampagne mod cyklisterne - og der har været kampagne imod dem - har medført, at en masse fodgængere betragter cykelstien som deres område.
Hvis man cykler, vil jeg altid anbefale, at man har øjnene stærkt inde på fortovet, for folk går simpelt hen bare ud fra fortovet.
Der sker en masse af den type ulykker.
Jeg vil bare lige sige det.
Det handler ikke om at have ret her, men det sker bare meget tit.
Der sker meget tit det også, at buspassagererne, længe før bussen kommer, flytter ud på cykelstien.
Det er en meget, meget almindelig chikane, havde jeg nær sagt.
Jeg siger ikke det her for at forsvare dem, der kører frem.
Det sker også nogle gange.
Jeg vil bare lige sige, at billedet altså ikke er så groft, som det bliver beskrevet af hr. Erling Christensen, og hvis han selv cyklede meget, ville han se, at det er ikke det, der er problemet i København.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-13:
Det er jo udtryk for den forskel, der er i vores opfattelser.
Hvor meget skal vi bidrage til i politik at påvirke det ud fra nogle givne forudsætninger?
Eller siger vi, at vi går ind i en situation, hvor forholdene har ændret sig helt fundamentalt?
Jeg kunne også godt forestille mig den udvikling, som hr. Søren Kolstrup skitserer, men hvis den udvikling ikke er særlig sandsynlig - sådan er det i hvert fald i det danske Folketing, for markedet i øjeblikket, altså uden for Danmark også - hvad gør jeg så?
Så er det, jeg vælger at sige, at så går jeg ind og sørger for, at det bliver bedst muligt ud fra de givne vilkår.
Og jeg har det altså sådan, at det er glimrende, når Tele Danmark ellers har et stort marked, at Telia er der, at Mobilix er der, at der er andre ting, og at jeg så kan sætte forskellige ting ind, der sikrer forbrugeren ude i det sidste led.
Det er mit valg, og det er SF's valg, men det er åbenbart ikke Enhedslistens valg.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Jeg skal opfordre hr. Erling Christensen til at have en noget bredere betragtning om, hvad der kan være årsagen til, at cyklisternes involvering i ulykker ikke er dalet som ønskeligt er.
Vi kan konstatere, at mængden af biler er steget.
Vi kan konstatere, at der er enorme trængselsproblemer.
Vi kan konstatere, at i disse trængselsproblemer er cyklisterne dem, der har mindst manøvrerum.
Det rører selvfølgelig ikke ved, at cyklisterne, selv om de har dårlige vilkår - selv om de har møgelendige vilkår - også skal tage vare på deres eget liv.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-04-13:
Da vores ordfører, hr. Klaus Kjær, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Lovforslaget udgør førstedelen af en samlet revision af den i årene 1996-1998 gennemførte nye telelovgivning og er dermed førstedelen af udmøntningen af den politiske principaftale fra 1999. Der er således tale om en samlet gennem- og sammenskrivning af reglerne om forbrugerbeskyttelse, forsyningspligt samt nummer- og samtrafikforhold. Hertil kommer nogle mindre ændringer i loven om Telestyrelsen, lov om visse forhold på telekommunikationsområdet og lov om offentlig mobilkommunikation.
En væsentlig del af lovforslaget drejer sig om samtrafik på teleområdet, dvs. den trafik, som ledes gennem Tele Danmarks kabler.
For at realisere visionen om netværkssamfundet som kilde til fortsat samfundsmæssig udveksling, vækst og beskæftigelse - en vision, som Dansk Folkeparti deler fuldt ud - er det nødvendigt, at der gennemføres en opdatering af telereguleringen, som styrker mulighederne for en effektiv konkurrence og fremmer vækst og innovation i den samlede telesektor.
Dansk Folkeparti er enigt i slutmålet om at sikre alle forbrugere en række stadig bedre og billigere mulige adgangsveje til netværkssamfundet, og at der gives et reelt valg inden for en række konkurrerende teleselskaber.
Der er endnu ikke fuldstændig fri konkurrence på hele området, og derfor skal samtrafikaftalerne mellem selskaberne kunne reguleres, bl.a. ved, at der indføres nye prisreguleringsmodeller, som kan sikre lavere samtrafikpriser end de nuværende.
Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget.
Susanne Clemensen (CD), 2000-04-13:
Som et af partierne bag den politiske principaftale den 8. september sidste år er vi naturligvis enige i den langsigtede målsætning med dette forslag til en ny lov, der vedrører konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet, nemlig at sikre en sund, effektiv og afbalanceret konkurrence på alle dele af telemarkedet.
CD kan derfor bakke fuldt ud op bag formålet med det ny lovforslag, nemlig at fremme en sund konkurrence på telemarkedet, der sikrer alle forbrugere og borgere en række grundlæggende ydelser og rettigheder på rimelige vilkår og til rimelige priser og meget gerne således, at Danmark bliver bedst og billigst på samtrafikområdet i forhold til andre EU-lande, i overensstemmelse med formålet med den politiske principaftale af 8. september sidste år mellem regeringen, SF, Venstre, Konservative og CD.
Derfor har alle forligspartier, inklusive CD,
naturligvis været optaget af, at den sammenligning og beregning af priserne i forhold til udlandet, som finder sted, så rent faktisk også fører til lavere telefonregninger
for brugerne og ikke det modsatte
Det mener vi nu er sikret gennem den nye lovs helgardering, hvor udbyderne får mulighed for at vælge mellem to beregningsmodeller. Da der i øvrigt allerede er sagt mange fornuftige og gode ord om lovforslaget af de øvrige ordførere, hvis partier indgår i det her forlig, og som vi i CD deler, skal jeg blot slutte med at sige, at CD kan tilslutte sig forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-04-13:
Fra radikal side kan vi selvfølgelig også tilslutte os forslaget - vi er led i det politiske flertal bag aftalen - af principielle grunde: Fri konkurrence er godt, lavere takster er godt, og derfor kan det paradoksalt nok være nødvendigt at regulere på en række områder, hvad lovforslaget også er udtryk for, men teleområdet er så vigtigt et grundlag for Danmark som netværkssamfund, at det kan være nødvendigt at gå ind og regulere på den her vis.
Med den hast, som det marked udvikler sig med, er det utrolig påkrævet, at vi kommer ind og kigger på det jævnligt.
Af aftalen om forslaget fremgår det klart, at der ikke bør ske en prisregulering i forbindelse med national roaming ud fra et argument om, at der angiveligt allerede er en betydelig konkurrence på mobilmarkedet.
Alligevel tror jeg, at det er et område, som vi kommer til at kigge nærmere på, måske i forbindelse med næste netværksredegørelse.
Jeg vil også godt henlede opmærksomheden på spørgsmålet
om de såkaldte termineringspriser: Det kan være svært at forstå, hvorfor prisen på et opkald er forskellig, når jeg ringer hjem fra min mobiltelefon, i forhold til, når min kone ringer op til mig hjemmefra på min mobiltelefon
Spørgsmålet er, om der er tilstrækkelig konkurrence på den del af mobilmarkedet.
Det er jeg ikke helt overbevist om er tilfældet, hvorfor det måske er relevant at dyrke det under udvalgsbehandlingen eller i hvert fald i forbindelse med næste netværksredegørelse.
Lad mig også knytte et par kommentarer til § 89, der vedrører krav til udbydere af informations- og indholdstjenester.
Som det står, kan forskningsministeren også regulere indholdet af tjenester på nettet, der kan sidestilles med radio- eller tv-udsendelser, og det er en hjemmel, som vi har været optaget af fra radikal side.
Vi er derfor glade for, at der udtrykkeligt står i bemærkningerne, at en eventuel anvendelse af denne hjemmel ikke kan finde sted uden forudgående drøftelse med partierne bag den telepolitiske aftale. I samme boldgade glæder vi os til den konvergensredegørelse, som er under udarbejdelse, i erkendelse af, at medierne smelter sammen og der bliver mere og mere behov for at få en samlet vurdering af de her forhold.
Alt i alt føler vi, at der er fundet en betryggende balance med hensyn til de bemyndigelser, der er givet til ministeren.
Det kan være nødvendigt, når der er tale om et marked, der er så dynamisk som det, vi har med at gøre i dag.
Vi er glade for lovforslaget, og vi kan støtte forslaget fra radikal side.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Enhedslisten kan ikke tilslutte sig det her forlig eller det her lovforslag, og vi kan heller ikke tilslutte os den aftale, der ligger bag forliget.
Det er endnu en gang et resultat af aftalen mellem de forenede partier på det her område, som jo fra første færd har ønsket den totale liberalisering af telemarkedet.
Enhedslisten må konstatere, som det er blevet sagt i dag, at når man så har liberaliseret, kan der opstå behov for løbende at foretage nogle nye former for reguleringer, nemlig at styrke forbrugerbeskyttelsen og at sikre - og det er selvfølgelig et utrolig rationelt punkt - at man ikke foretager en overinvestering i infrastrukturen.
Man kunne i princippet tænke sig en endnu mere vanvittig og brutal liberalisering end den, der foreligger her, og vi må konstatere, at der inden for kredsen af folk, der er tilhængere af liberaliseringen, er nogle, der har en eller anden grad af moderation endnu.
og det må jeg stærkt understrege at Enhedslisten som sådan ikke er modstander af - det ville dog være tåbeligt, når vi én gang har det givne vilkår - men vi har fra første færd været modstandere af de her principper og så den åleruse, man går ind i. Men det er mig magtpåliggende at sige, at forbrugerbeskyttelsen som sådan og en udvidelse af den er vi ikke modstandere af.
Og hvis der var nogen, der lidt drilsk spurgte: Jamen I er da vel heller ikke modstandere af, at vi bremser op over for en overinvestering på det her område, ville vi også svare nej.
Men det, der er vores bekymring i hele den her diskussion,
er, at diskussionen bliver endimensional.
Udviklingsretningen er givet.
Og der er ét særligt forhold, som jeg lige skal anmærke: Man forestiller sig, at et offentligt klagenævn nu kan overgå til sådan nogle private branchekodekser og/eller et privat forbrugerankenævn.
Også det er vi stærkt bekymrede for - ikke nødvendigvis fordi vi vil påstå, at det eksisterende nævn er eksemplarisk, men hvorfor i alverden skulle man derudaf drage den konklusion eller kortslutning, at så skulle man have et privat forbrugerankenævn? så vi ser fortsat med dyb bekymring på den udvikling, der finder sted inden for det her område, og jeg kan ikke understrege nok, at det er på grund af selve organisationsformen, for vi kan da intet have imod, at man har nogle praktiske redskaber, der kan lette hverdagen.
Men vi siger nej til forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-13:
I politik står man jo somme tider med nogle givne forhold, som det er meget svært at gøre noget ved.
Sådan har SF det i den her sammenhæng.
Og det, jeg i den forbindelse så vil spørge hr. Kolstrup om, er: Hvad gør vi i en situation, hvor vi har et stort privatkapitalistisk foretagende, som engang
var offentligt ejet, men som i dag er rent privat ejet?
Det er ikke os, der har ønsket, at det skulle være privat, men det er det, og det er det blevet.
Men dette privatejede foretagende, Tele Danmark, som er amerikansk domineret via Ameritec, skal vel ikke være alene på markedet?
Det vil sige, at så er det vel i orden, at vi siger, at andre også må være på markedet.
Og når man så siger, at andre også kan være på markedet, er det så ikke det bedst opnåelige, at vi så, ud over at de konkurrerer på pris og kvalitet, hvis indhold man somme tider kan diskutere,
sætter forskellige ting ind med forbrugerbeskyttelse, som er udbygget her, og at vi har klagenævn og vi har forsyningssikkerhed inde i den her forbindelse?
Hvad kan vi ellers gøre i den her forbindelse, hvis vi vil operere i et kapitalistisk land?