runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2005-01-13:
Da den konservative ordfører, fru Else Theill Sørensen, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Bemærkningerne til beslutningsforslaget indledes med: »Forslaget er en uændret fremsættelse af beslutningsforslag nr. B 95 fra folketingsåret 2003/04.«
Men man kunne såmænd godt havde tilføjet: som var en uændret fremsættelse af B 16 fra folketingsåret 2002/03 og af B 66 fra folketingsåret 2001/02, anden samling.
Det er nemlig tredje gang, det er tredje samling i træk, at vi behandler nøjagtig det samme beslutningsforslag.
Vi vil gentage, hvad vi har sagt ved tidligere behandlinger af forslaget.
De mennesker, det går ud over, bliver forhåbentlig kureret for det, de er indlagt for, men de får altså en anden lidelse af at være på sygehuset.
Det er selvfølgelig dybt utilfredsstillende, at det er sådan, og Det Konservative Folkeparti er lige så optaget som alle mulige andre af at sørge for, at antallet af infektioner skal falde ganske betragteligt.
Når vi så alligevel ligesom i de tidligere år ikke kan stemme for beslutningsforslaget, er det, fordi vi ser hygiejneproblemet i sammenhæng med andre kvalitetsparametre på sygehusene.
Vi har hele tiden været optaget af, at der skulle indføres en dansk kvalitetsmodel og er derfor glade for, at der nu er god gang i etableringen af denne kvalitetsmodel.
Vi ser frem til at følge udviklingen af modellen og kan som nævnt ikke stemme for beslutningsforslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2005-01-13:
Jeg synes, at fru Lene Garsdal prøver at få os lidt på vildspor.
Det er ikke det, det handler om, men det handler også om det.
Det har jeg klart givet udtryk for i min ordførertale, og det er selvfølgelig også noget, der kommer ind i udviklingen af de her standarder, som vi vil se i fremtiden.
Lad os nu se.
Nu hører vi jo så fra ministeren, at der allerede i næste uge vil blive lagt nogle infektionstal på nettet.
Lad os se, hvad det indebærer, for jeg ved, at den enkelte sygehusafdeling vil gøre alt muligt for at få bedre hygiejne på afdelingen.
Det vil afspejle sig over for patienterne, og jeg vil i hvert tilfælde ikke som patient indlægges et sted, hvor hygiejnen ikke er i orden.
Lene Garsdal (SF), 2005-01-13:
Ja, og det er der formentlig også mange inden for sundhedsvæsenet, der ved, men alligevel ser vi, at antallet af infektioner stiger.
Så det er ikke godt nok.
Og måden at vaske hænder på er heller ikke god nok, det har jeg også for nylig set en undersøgelse der siger.
Så der kunne man jo udmærket have valgt en kvalitet og en standard for, hvordan man sikrer ikke at sprede infektioner med hænderne.
Og det er det jeg ikke kan forstå at fru Birthe Skaarup ikke vil gøre noget
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3487 Monday, February 14, 2005 12:41 PM ved.
Det ville man kunne gøre noget ved på kort tid ved at vedtage det forslag her.
Birthe Skaarup (DF), 2005-01-13:
Det er jo det, vi gør ved at debattere tingene.
Det er det, vi gør ved at formidle tingene her fra Folketingets side og fortælle det sundhedsfaglige personale, at man udmærket kan vaske sine hænder.
Det behøver vi jo ikke at lave en særskilt kvalitetsudviklingsstandard for.
Det er indeholdt i det her.
Men jeg synes, at vi, allerede da vi debatterede det sidst, sendte et klart signal til det sundhedsfaglige personale om, at de skulle huske at vaske deres hænder.
En ganske elementær ting.
Jeg håber da, det er lykkedes, og jeg håber da også, at det ikke alene er i sygehusvæsenet, men at det også er i daginstitutioner, hos dagplejemødre osv. osv.
Her hindrer vi, at infektioner og virus spredes, og det synes jeg er så elementære ting.
Det er noget, man har lært i barndommen, at man skal vaske sine hænder ofte.
Lene Garsdal (SF), 2005-01-13:
Nu er det vel efterhånden et par år siden, vi behandlede det her forslag første gang, og også dengang kan jeg huske, at fru Birthe Skaarup nævnede manglende håndvask, at det var et stort problem og formentlig meget ansvarligt for mange af de infektioner.
Det er jo dog en enkelt ting.
Det kunne man jo have gjort noget ved bl.a. ved at vedtage det her forslag for at få de standarder for håndhygiejne på danske hospitaler.
Hvordan kan fru Birthe Skaarup forsvare at stå og påpege endnu en gang, at mangel på håndvask er et stort problem, og så undlade at gøre noget ved det?
Birthe Skaarup (DF), 2005-01-13:
Det var, at vores model ikke var så udviklet som denne her model, der bliver indført nu.
Denne her model består jo af tre grundelementer: for det første denne her fælles evaluering, for det andet fælles evalueringsmetoder, og for det tredje den samlede rapportering, altså akkrediteringsordningen, og det indeholdt vores forslag ikke.
Og på den baggrund indgik vi det forlig med regeringen, som blev udmøntet i en betænkning til vores smileyforslag.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Nu er jeg lidt forvirret.
Altså Dansk Folkepartis eget forslag var magen til det forslag, vi behandler i dag bare plus en smileyordning.
Det forslag var der flertal for, det forslag er der stadig flertal for.
Dansk Folkeparti ønskede så ikke at få vedtaget sit forslag på det tidspunkt, fordi man sagde, man havde fået lovning fra regeringens side på, at man i stedet ville få en hygiejnestandard sammen med en række andre kvalitetsstandarder i år 2006.
Nu kan vi så tydeligt høre fra ministeren, at der ikke kommer en hygiejnestandard som den, der ligger i hverken det her forslag eller i det forslag, Dansk Folkeparti havde; der kommer nogle forskellige offentliggørelser af forskellige mål.
Så er det, jeg spørger: Hvad er det, der er sket for Dansk Folkeparti, siden man ikke længere ønsker at få gennemført det, man selv havde forslag om?
Birthe Skaarup (DF), 2005-01-13:
Nej, det er jeg ikke.
Vores forslag var ikke så veludviklet som det forslag, der ligger nu, og som vi vil se på.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Politik udvikler sig jo mærkeligt, og partier kan jo være meget forskellige, men jeg kan huske forløbet, hvor Socialdemokratiet havde fremsat et forslag magen til det, der er fremsat nu, og Dansk Folkeparti havde så fremsat et forslag, der var stort set enslydende, men man havde så også en smiley på.
Så kom der tilkendegivelser, der gjorde, at der ville være flertal for Dansk M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3486
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
Folkepartis forslag
Man ville altså kunne have haft indført hygiejnestandarden på nuværende tidspunkt, men så skete der det besynderlige, at Dansk Folkeparti ikke ønskede at få vedtaget sit eget forslag, selv om der var flertal for det.
Og det, jeg så kan forstå nu, er, at fru Birthe Skaarup siger: Vi er slet ikke længere interesseret i at få vedtaget det, som vi fremsatte forslag om, og som der stadig er flertal for, nu er vi tilfredse med, at ministeren bare vil lave en kvalitetsmodel med nogle ting, der bliver offentliggjort.
Er fru Birthe Skaarup enig i, at det er sådan, forløbet har været omkring det her område med en hygiejnestandard?
Birthe Skaarup (DF), 2005-01-13:
Nu har vi jo selv på et ret tidligt tidspunkt været inde i det her arbejde omkring at få infektionerne ned på de danske sygehuse.
Det, vi godt vil have med denne her kvalitetsudvikling på sygehusene, er, at der kommer flere elementer ind og bliver målt, flere elementer, som jeg har givet udtryk for.
Det kan være påklædning, det kan være reoperationer på de enkelte afdelinger, og husk så også, at vores forslag gik ud på, at de enkelte afdelinger også skulle måles med et symbol, hvor vi godt vil have den her smileyordning på hver enkelt afdeling.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg forstår ikke helt, hvordan det, at man laver en strukturreform, som bl.a. har det erklærede formål, at man gerne vil have mere privatisering, mere markedsgørelse, og hvor man altså i formålsparagraffen, for nu at glæde sundhedsministeren så han får lejlighed til at spørge igen, går fra, at man skal have fri adgang til sundhedsvæsenet, over til, at man bare skal have let adgang til sundhedsvæsenet – hvad der så end ligger i det, får vi vel opklaret på et tidspunkt – skulle betyde, at vi får en bedre hygiejne.
Det, vi jo tværtimod har set de mange steder, hvor man har udliciteret rengøringen, er, at man samtidig har skåret ned, så der er blevet gjort dårligere rent end tidligere, dvs. en dårligere hygiejne.
Derfor har jeg svært ved umiddelbart at se, hvorfor det, at man nu gerne vil have endnu mere privatisering, endnu mere markedsgørelse, skulle betyde, at vi fik en bedre hygiejne, og at man slet ikke mener, at der er behov for at have noget fastsat minimum for, hvilken hygiejne der skal være tale om.
Jeg kender ikke noget til det.
Denne regering har om nogen stået vagt om at skabe netop fri, lige og gratis adgang til sygdomsbehandling.
Vi har skabt en mulighed, der gør, at folk helt uden skelen til deres pengepung har mulighed for at lade sig behandle, hvis de er syge.
I modsætning til tidligere, hvor folk, der havde pengepungen i orden eller havde tegnet en forsikring, havde en mulighed for at springe ud af ventelistekøen og få privat behandling, så har vi rent faktisk skabt en mulighed for, at mennesker helt uafhængigt af deres økonomi kan blive behandlet, og hvis ikke der er udsigt til behandling inden for 2 måneder, så kan de blive behandlet uden at tage fem flade øre op af deres lomme.
Så det her er at skyde os falske motiver i skoene.
Må jeg så ikke sige om den formålsbestemmelse, der er i den nye sundhedslovgivning, at hvis man læser bemærkningerne, så vil man jo meget klart kunne se, at vi står vagt om fri, lige og gratis adgang til sygdomsbehandling.
Nu er det så sådan, at vi rent teknisk har skrevet en lang række forslag i den eksisterende lovgivning sammen i én sundhedslovgivning.
Det vil sige, at den nye sundhedslovgivning altså også omfatter dele af vores sundhedssektor, som ikke er gratis, f.eks. tandpleje.
Derfor kan man jo altså ikke have en formålsbestemM040S33983504KAJE.FM.FM Page 3480
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
melse, hvor man skriver, at tingene er gratis, når den regulerer en lov, hvor der er brugerbetaling.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Jeg tror måske, at fru Pia Kristensen og andre kan huske, hvad jeg sagde ved tredjebehandlingen: Socialdemokratiet har valgt at gøre sin politiske indflydelse gældende og påvirke lovforslaget gennem de nu stillede ændringsforslag – dem, der var dengang – så kommunerne fik mere tid til at gennemføre det.
Vi fik en revision i efteråret 2004.
Vi gav det en chance.
Vi ønskede, at man skulle kunne levere over kommunegrænser.
Vi ønskede, når revisionen skulle foretages, at vi kunne få muligheden for, at de ældre kunne få lov til at købe til.
Vi er ikke imod et friere valg, hvor det er den ældre sammen med sin hjælper, der har mulighed for at tilrettelægge, hvordan hverdagen skal være.
Jeg vil gerne indrømme, at jeg på det tidspunkt var så naiv at tro på, at det her rummede de bedste intentioner, og at lovgivningen ville give både kommunerne og de ældre andre muligheder.
Vi har brugt 500 mio. kr. på noget, der ikke virker efter hensigten.
Jeg vil godt sige til fru Charlotte Antonsen, at når hun siger, at systemet – systemet – skal afskaffes, at det kommunale system skal afskaffes, at vi skal gøre det på en anden måde, sådan forstod jeg det, så vil jeg bare minde om, at man så bør støtte Socialdemokratiet i, at denne her frit valg-lov skal ophæves, for uanset om det er en privat leverandør, en kommunal hjemmehjælp, så er der en visitation foretaget af en uvildig visitator, og der kan ikke flyttes ét eneste komma i forbindelse med den hjælp, der skal ydes, uanset om det er den kommunale, eller det er den private.
Hvorfor tror fru Charlotte Antonsen, at de private leverandører ikke kan tage sig af pleje og omsorg?
Jeg har selv svaret: De gider ikke passe gamle mennesker hele døgnet rundt, og de har ikke mandskab til at gøre det om natten.
Det er problemet.
En frit valg-attest – ja, så får vi lidt mere bureaukrati.
Men kunne tingene forandre sig som følge af en attest, hvilket jeg ikke tror på, så vil jeg da gerne tænke positivt på en attest.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Der vil jo stadig væk være vores klagesystem, som man kan klage til.
Men jeg synes, at fru Ida Jørgensen lidt maler fanden på væggen, for det er ligesom om, fru Ida Jørgensen vil give udtryk for, at de ansatte, der er ude i kommunerne – de ansatte, der bliver ansat i kommunerne fra amterne, og som er gode og dygtige folk, som er specialiseret på en mængde områder – pludselig ikke kan bruges til noget mere.
De vil jo stadig væk være derude.
Tror fru Ida Jørgensen, at hvis man henvender sig på rådhuset, oppe på kommunen, hvor der sidder nogle fagligt dygtige mennesker, så vil de afvise fru Ida Jørgensen og det handicappede barn, der kommer?
Det tror jeg simpelt hen ikke på, for så onde er menneskene altså ikke.
Vi har nogle dygtige medarbejdere ansat ude i kommunerne, og de kan også klare den nye struktur.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Det med cyklen var bare for at anskueliggøre, at man på andre områder kan få sin sag bedømt ved to instanser – også ganske små forseelser.
Men når det handler om nogle sociale tilbud, som er meget, meget væsentlige for en families liv og velfærd, så vil man altså, hvis det er en meget speciel sag, have kommunens tilladelse til at få den bedømt i anden omgang.
Det er altså ikke en ret, man har som borger.
Det er noget, som kommunen skal give tilladelse til.
Jeg hørte, at fru Pia Kristensen ville lægge meget mærke til høringssvarene.
Det her er jo noget, som De Samvirkende Invalideorganisationer har lagt meget vægt på, netop at borgerne kan komme direkte og henvende sig til VISO, der som udgangspunkt er en udmærket organisation.
Men ville fru Pia Kristensen kunne formås til at synes, det var en god idé, at borgerne kunne henvende sig direkte hos VISO og få den her second opinion om en sag?
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Som jeg sagde tidligere, får vi altså det her VISO-center, og der vil blive ansat mennesker
Monday, February 14, 2005 12:41 PM decentralt ude i kommunerne, så der er den ekspertviden, som fru Ida Jørgensen har brug for.
Så vil jeg da sige til det med cykeltyveri osv., at hvis man møder en, der har været ude for en ulykke, så kører man selvfølgelig vedkommende på hospitalet.
Tingene ændrer sig jo ikke, fordi vi får en ny struktur her i landet.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Det er netop retssikkerheden, som jeg godt vil snakke lidt mere om.
Bagefter ville jeg stille cyklen på plads, og så kunne der ske to ting: Jeg kunne blive tiltalt for at have stjålet cyklen, og så kunne kommunen komme og sige, at de ikke ville give mit barn den behandling, som jeg mente var nødvendig for barnet.
Vedrørende tiltalen for cykeltyveriet kunne jeg få noget råd og vejledning, måske hos fru Line Barfod på det lokale bibliotek, og jeg kunne få at vide, hvad jeg skulle sige.
Hvis jeg ikke var tilfreds med det, ville jeg få min sag dømt først i byretten og bagefter påhørt i landsretten.
Med hensyn til hvordan mit barn skulle behandles, så ville det dog være langt mere vigtigt for mig, at mit barn fik den behandling, end om jeg blev dømt for et cykeltyveri eller ej, men der ville jeg kunne få råd og vejledning på kommunekontoret.
Men hvis jeg stadig væk var uenig, ville jeg ikke kunne få eksperter til at bedømme denne sag igen.
Er det et udtryk for, at man styrker retssikkerheden?
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Jamen det var da rart at høre hr. Villy Søvndal sige det.
Ja, det er netop et stort lovkompleks, og der har som sagt været et meget, meget grundigt forarbejde og lange forhandlinger om hele det lovkompleks.
Jeg tror, at alle, der er med i denne her reform – både regeringen, det har jeg da hørt, de har udtalt, og så os i Dansk Folkeparti – siger, at nu skal vi have høringssvarene ind, så skal de simpelt hen gennemlæses meget grundigt, og så skal vi være lydhøre over for organisationerne, brugerne og alle dem, der har meldt tilbage på denne her reform.
Så nævner hr. Villy Søvndal Københavns Kommune.
Jeg synes, det er et lidt dårligt eksempel at komme med, for vi har jo gentagne gange set, at Københavns Kommune leverer en dårlig social service.
Vi ser det på ældreområdet, vi ser det på mange andre områder, så det kunne måske være, at der var noget andet galt derinde.
Men hr. Villy Søvndal får mig altså ikke til at sige, at servicen bliver forringet i denne nye reform.
Tværtimod kommer vi til at sikre borgernes retssikkerhed.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Der er den der tese om, at hvis man kun har ét sted at henvende sig, så er man sikker på, at man får den gode sagsbehandling.
Men jeg vil spørge: Er det begrundet i erfaringer fra Københavns Kommune, for det er jo det eneste sted i Danmark, hvor vi i dag kun har et niveau?
Er det på den baggrund man siger, at man har den sikre viden om, at det kun at have et niveau betyder, at så opstår der ikke gråzoner, at så opstår der ikke problemer, og at så får borgeren rådgivning?
For det er det eneste kendte eksempel, vi har at analysere på.
Det vil jeg godt spørge fru Pia Kristensen om.
Det næste, jeg vil spørge om, er: Hvordan kan det være, at man laver den ændring, at folk fremover ikke selv skal give samtykke, når deres oplysninger skal videreleveres fra servicecentrene, og hvordan kan det være, at borgerne og offentligheden nægtes adgang til de offentlige myndigheders adgang?
Jeg forstår det simpelt hen ikke, for hvis nu man tager Dansk Folkeparti, der siger, at de vil styrke borgernes adgang, på ordet, så er det her et eklatant eksempel på, at man slækker borgernes og offentlighedens adgang og giver al magt til systemet.
Det kan jeg godt forstå, for det er et stort, komplekst lovforslag, man strammer.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Der var to spørgsmål, og jeg vil svare på det om det stigende antal henvendelser.
Jeg vil sige, at Dansk Folkeparti ikke modtager flere henvendelser, end vi altid har gjort.
Det er den samme størrelse stak, der havner på vores skriveborde hver uge, så der har været noget galt i mange år.
En af grundene er jo bl.a. grundtakstfinansieringsmodellen, og hr. Villy Søvndal har jo også selv udtalt, at den ikke er særlig god, og at den ikke virker, som den skal, idet handicappede og andre havner i en gråzone, fordi amter og kommuner skændes om, hvem der nu skal betale den ydelse, som den handicappede eller den syge har behov for.
Så der har ikke været et stigende antal henvendelser, det er det samme.
Vi tror på, at vi med den her nye struktur, den her nye opgavefordeling, hvor der kun bliver ét M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3422 Monday, February 14, 2005 12:41 PM sted, hvor borgerne skal henvende sig, kan rydde en masse misforståelser af vejen.
Så bliver borgerens sag behandlet et eneste sted, og det ser vi som en kvalitetsforbedring.
Og til det der med at styrke retssikkerheden: Jamen vi bestiller jo ikke andet end at styrke retssikkerheden med hele denne strukturreform.
Det er i hvert fald vores opfattelse.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Jeg forstod, at det også var fru Pia Kristensens opfattelse, at der kommer et stigende antal henvendelser fra borgere, der bliver klemt i det sociale system.
Det må jo give anledning til en selvstændig overvejelse i Dansk Folkeparti, altså hvordan det kan være i en situation, hvor Dansk Folkeparti i øvrigt har ansvaret for politikken, men lad det nu ligge.
Jeg forstod af fru Pia Kristensens seneste svar, at det der med, at borgerne ikke kan få deres sag udredet, ikke var nogen fejl, for Dansk Folkeparti havde været helt nede i materien.
Det er jo endnu værre, for så er det altså en villet handling.
Jeg vil godt spørge: Hvad er grunden til, at Dansk Folkeparti svækker retssikkerheden på den måde, at man nu skal have kommunefars tilladelse til at få udredet sin sag?
Er det ikke simpelt hen en fejl, som Dansk Folkeparti har overset?
Det er da fair nok, og lad os så rette den sammen.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg tror, at fru Pia Kristensen og jeg har en meget, meget forskellig opfattelse af, hvad et grundigt arbejde er.
Vi taler om, at man er ved at gennemføre den største reform, den største totale omlægning af hele det danske samfund nogen sinde.
Og der har ikke i forvejen siddet nogle eksperter og set på: Hvor er problemerne?
Hvad er det, man kunne gøre?
Hvad er der af forskellige muligheder for at løse de problemer, der er?
Man er ikke engang startet med at definere, hvad det er for nogle problemer, man gerne vil have løst.
Det kom frem bl.a. på den store høring, Socialudvalget afholdt sidste forår om den store del af reformen, der handler om det sociale område.
Vi har simpelt hen ikke det videngrundlag, der skal til for at kunne se: Hvorfor er det, kassetænkningen opstår rundtomkring?
Hvad er det, der går galt?
Hvad er det for nogle mulige løsninger?
Så kunne man vælge mellem de mulige løsninger.
Nu kaster man sig ud i det.
Jeg vil gerne høre, om der ikke bare er den mindste detalje i den her kæmpe reform på velfærdsområdet, som Dansk Folkeparti bare kunne overveje måske kunne være anderledes, og om man bare er hug- og stikfast sikker på, at alt nok skal blive godt, og at man har en tro på, at næsten ligegyldigt hvad man gør, så bliver det bare bedre end i dag.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Jeg må altså sige, at man nogle gange bliver chokeret over fru Lotte Bundsgaards udtalelser: at det klinger hult, og at jeg skal stå heroppe og indrømme, at Dansk Folkeparti ikke har sat sig ordentligt ind i det her stof.
Der har faktisk været et meget, meget grundigt forarbejde, forud for at de her lovforslag blev fremsat, og Dansk Folkeparti har været med i udarbejdelsen af dem ned til mindste komma og punktum.
Sådan er det.
Så jeg synes, det er for dårligt, at fru Lotte Bundsgaard kan stå herinde i Folketinget og sige til vores borgere: Når nu amterne bliver nedlagt, går det helt galt ude i kommunerne.
Alle de ansatte, alle de fagligt dygtige mennesker, der er ansat på institutionerne, bliver jo ikke fyret.
De skal ansættes ude i kommunerne.
Vi har da stadig væk brug for det samme antal institutioner og for det samme antal fagligt dygtige mennesker.
Så jeg synes, det er at tegne skræmmebilleder for den danske befolkning, hvilket ikke ligner noget.
For os at se
er VISO faktisk en nyskabelse, som vi mener er utrolig god.
Vi har aldrig nogen sinde haft et samlet rådgivnings- og videncenter, som kan se på, hvordan det ser ud i alle landets kommuner, hvad der findes af ekspertise, og hvad der findes af institutioner.
Her får vi en samlet rådgivning, som har styr på al den viden, der overhovedet er brug for på det sociale område.
Jeg ved godt, at hvis det drejer sig om en udredning, skal borgeren igennem kommunen, og hvis kommunen giver et afslag, kan man klage til Det Sociale Nævn.
Men jeg synes lige, jeg vil sige, at VISO er en netværksorganisation med en mindre central enhed, hvor hovedparten af specialisterne er placeret decentralt.
De er ansat i kommuner og regioner eller i private tilbud, så de er jo derude, hvor borgerne er.
Og ved at de er derude, er det jo også derude, de skal hjælpe borgerne.
Så ekspertisen er ude i kommuner og regioner.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3421
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
Fru Pia Kristensen taler om nogle af de mennesker, som vi jo alle sammen bliver ramt i hjertekulen af at høre om, dem, der f.eks. bliver ramt af en ulykke, og hvis liv ændrer sig fra det ene sekund til det andet.
De her mennesker kan i dag henvende sig direkte til amterne og få en rådgivning og en udredning og en vejledning.
Der er ikke nogen, der bestemmer, at det må I ikke.
Det er måden, man kan henvende sig på og få kompetent hjælp i en svær situation.
Nu har regeringen valgt, at man skal oprette det her videncenter.
Hvad synes Dansk Folkeparti om, at kommunen kan sige: Nej, det synes vi ikke er nogen god idé?
Det er rigtigt, at man så kan klage over den her afgørelse, men hvorfor skal det ikke være sådan, at man som menneske, der står i den ulykkelige situation, selv kan henvende sig til et sted, hvor mennesker ved noget om ens situation, har forstand på den, kan hjælpe en og før har mødt mennesker, der har det på samme måde som en selv?
Hvordan kan Dansk Folkeparti støtte et forslag, som fratager mennesket denne ret?