runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-03-17:
Det beslutningsforslag, vi behandler her, er Dansk Folkeparti medforslagsstiller til, og vi synes, det er et godt forslag.
Forslaget er fremsat med henblik på at gøre miljø- og naturlovgivningen mere enkel og klar.
Sagsbehandlingstiden kan i dag være af så lang varighed, at gode initiativer opgives, og der kan opstå konflikter.
Antallet af henvendelser til offentlige myndigheder fra landmænd og lodsejere stiger som følge af, at ejerne ikke har overblik over, i hvor høj grad deres ejendom er berørt af planlægningen og arealreguleringen i det åbne land, og hvilken betydning det i givet fald har.
Desuden opleves det af mange ejere, som om helheden og sammenhængen i den offentlige planlægning og regulering ikke er til stede.
Det bør derfor overvejes at skabe grundlag for en fælles ramme for en overordnet politik, der sigter mod forenkling af reglerne for det åbne lands planlægning og regulering.
Rammen bør baseres på et nationalt helhedssyn og bør skabe sammenhæng og overskuelighed i forvaltningen, så de overordnede mål og konsekvenser bliver tydelige for såvel den enkelte landmand som for andre borgere.
Det vil give mulighed
for en højere grad af overensstemmelse mellem de politiske mål og befolkningens ønsker.
Det er et forslag om forenkling af reglerne på natur- og miljøområdet, vi behandler i dag, men vi er i hvert fald i Dansk Folkeparti meget interesserede i, at også andre områder bliver taget op, så hele regelsættet bliver betydelig mere forståeligt, end det er i dag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-17:
Hr. Martin Glerup sagde det selv: Enhedslisten er rød og grøn.
Enhedslisten er enig med hr. Martin Glerup i, at det er såre godt med vindmølleindustri og det er såre godt med vindmølleplaceringer både på land og på havet, offshore, udskiftning og en vis udbygning på land.
Det er vi enige i.
Mit spørgsmål til hr. Martin Glerup går på netop det røde element.
Finder Socialdemokratiet, at det er ønskeligt, at man fortsat får stadig flere enkeltmandsejede møller både absolut og relativt?
Eller finder man, at det er problematisk?
Det er det ene.
Det andet er: Når man taler om begrebet folkelig opbakning og folkelig forankring, finder Socialdemokratiet så, det er ønskeligt, at der bliver mere lavseje eller mindre lavseje?
Såfremt man ønsker, at der bliver mere lavseje, hvilke redskaber vil man da anvende til at fremme noget sådant?
Anni Svanholt (SF), 2000-03-17:
Jeg må jo bare slå fast, at Dansk Folkeparti ikke er tilhænger af det kommunale selvstyre og den demokratiske proces, der er i forbindelse med placering af møller.
Den vil man altså ikke acceptere.
Men det går vi nu altså ind for i SF, og derudover har der jo været en proces, hvor ministeren faktisk har strammet planlægningen op.
Det er dér, vi står nu, og vi mener, det skal være grundlaget.
Martin Glerup (S), 2000-03-17:
Det er sådan, at der findes ganske konkrete afstands- og støjkrav, der skal overholdes, og f.eks. skal der være mindst fire gange en mølles højde til naboskellet.
Det ved fru Aase D. Madsen sandsynligvis godt.
Til hr. Søren Kolstrup, der spørger om Socialdemokratiets indstilling til enkeltmandsejede møller, må jeg sige, at Socialdemokratiet har den opfattelse, at vi skal gøre en meget stor indsats for at få forureningsfri energiproduktion i dette land.
Der er brug for hvert eneste ton CO2-fortrængning, hvis vi skal have en kinamands chance for at opfylde de miljøforpligtelser, vi har påtaget os.
Derfor ser vi gerne, at der er både enkeltmandsmøller og lavsmøller til stede, og at folk har lejlighed til at investere i forureningsfri energi.
Så må de også gerne tjene penge på det, men det er klart, at det ikke skal være urimelige mængder af penge, der skal tjenes.
Derfor går vi også mere over til, at man skal kunne klare sig på markedsmæssige vilkår i forbindelse med den nye energireform,
ganske vist med nogle gode overgangsfrister, sådan at det hele ikke går i stå
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-17:
Jo, fru Aase D. Madsen.
Jeg tænker på landskab.
Jeg har set Thy.
Jeg har set møllerne fra land og fra luften.
Der er vel i Thy i øjeblikket en 170 vindmøller.
Hvis vi kunne få lavet en ordentlig oprydning i det område, så vil jeg tro, vi kan lave noget, der ligner 40 vindmøller stillet op på fornuftig vis i nogle ordentlige linjer på de rigtige steder, og så lave cirka tre gange så meget strøm og fortrænge CO2, som vi har forpligtet os til internationalt.
Jo, jeg er lige så bekymret for landskabet, lige så bekymret over oprydningen.
Fru Aase D. Madsen kan ikke lide møller og er vel nærmest æresmedlem i en eller anden forening, der hader vindmøller.
Det har jeg oplevet så tit.
Men vi kan jo ikke undgå, at et moderne samfund har master og har forskellige andre ting.
Det bliver sådan.
Når det gælder om at skelne mellem aktier og andele, som hr. Søren Kolstrup var inde på, må jeg sige, at nej, det skelner jeg egentlig ikke voldsomt imellem.
Det er ikke det afgørende. Det afgørende er, at de møller, der hovedsagelig vil komme i den kommende tid, bliver en form for fælleseje
inden for det fælleseje, vi kender i forvejen, nemlig vores elværker og andre, som vi er fælles om
Det har vi jo talt meget om under de forhandlinger her.
Det bliver den vej, det går.
Og det vil sige, at de forskellige individuelle tiltag, som hr. Søren Kolstrup taler meget om - altså det er ikke nedladende, når jeg siger kratluskeri - er færdige i den lille målestok, for de har ingen mening længere, for hvis vi skal nå de mål, vi sætter os, hvis vi skal leve op til de internationale forpligtelser, som vi jo skal, når 160 lande har pålagt hinanden det, så er der altså ingen vej udenom. Men jeg vil gerne fortrænge CO2.
Men prøv at komme videre.
Det bliver vi altså nødt til.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-17:
Planerne med at skrotte de gamle møller og lave nogle større lyder vældig godt, men det næste punkt i vindmøllesagaen er, hvad der sker planmæssigt.
Her frygter jeg altså, at det planmæssigt bliver alt for løst, således at de ikke bliver lagt dér, hvor de skulle.
Men det lyder godt, og de er sikkert også meget mere rentable, og så vil jeg da gerne høre hr. Kalnæs, om de bliver så rentable, at vi kan undgå at udbetale tilskud.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-17:
Ja, det gør de, men det er klart, at vi nu har haft en lang periode, hvor man almindeligvis har kunnet få omkring 60 øre pr. kilowatt.
I dag har vi - vi ved ikke så meget om det grønne marked - altså en situation, hvor vi kan få 43 øre.
Det har allerede haft den virkning, at det dæmper det meget, men der vil altså være andre, som selskabsmæssigt går ind og får noget ud af det.
Hvis vi kigger ud i horisonten, ud i fremtiden, så er der ingen tvivl om, at en CO2-ton - altså det at udlede en CO2-ton - vil blive så dyr, at kul på et eller andet tidspunkt giver en energibrændsel, som ikke er rentabel længere.
Der vil ske en udvikling på hele det her område, hvor det, vi før kendte som det billige, bliver dyrere, og på det tidspunkt - det er altså lidt længere ude i horisont - vil møller være ganske, ganske rentable.
Når vi får batteriteknologi ind, som man roder med i USA i en størrelsesorden, som vi næsten ikke kender den, når vi får lagringer af varme og andre ting, så sker der nogle fuldkomne skift i forhold til, hvad vi før kendte som dyrt og billigt.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-17:
Ja, jeg er bange for, at det kan komme til at blive dyrt betalt, for hvem vil nedlægge en guldgrube uden at få en ny?
Det er igen prisen, som hr. Ebbe Kalnæs kom ind på, for den pris, som hr. Ebbe Kalnæs nævner for strøm - det var 43 øre eller sådan noget - er jo helt urealistisk i forhold til den markedspris, der betales i øjeblikket.
Så på den ene eller den anden måde, hvad enten vi sætter ølse for eller ølse bag, eller hvad man nu siger, så bliver det altid dyrere end det, vi kan købe på det frie marked.
Om man skal give den der CO2-tiøre i CO2-fortrængningsgave, det kan så være, hvad det være vil, men det kan aldrig nogen sinde komme til at blive den pris, som vi kan købe den for på markedet.
Det tror jeg i hvert fald ikke.
Derfor vånder Dansk Industri, den tunge, energiforbrugende industri, sig.
Nu ser vi, hvordan de vånder sig, for de har mange vindmøller og anden form for biokraftvarme osv. vestpå, og det har vi ikke her på Sjælland.
Nu skal vi til at overføre 700 mio. til de østdanske elforbrugere - det skal der nok blive meget ballade om - på grund af de gode vindmøller, vi bl.a. har ovre i Jylland.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-17:
Det er en bred sag til de her relativt korte svar.
Jeg vil bare gentage, at der vil komme en udvikling i de kommende år på det her område, hvor det, vi troede var det billige, bliver det dyre osv.
Jeg er ikke så bekymret over CO2, at jeg ikke kan sove om natten, men jeg ved, at 160 lande har pålagt hinanden det her i fællesskab, og jeg ved, at det er den vej, det ruller.
Dét tror jeg ikke jeg kan klare her fra det danske Folketing.
Skal vi leve op til det, så skal vi leve op til det på en sådan måde, så vi i Danmark har stor glæde af det.
Når de i Nakskov får en vingefabrik - i øvrigt er det længe siden, de har haft noget at glæde sig over dernede -
og når Ringkøbing Værft sejler møller ud i verden, så kan jeg altså godt lide at se, at vi dog alligevel får noget ud af det på samme tid. Så til spørgsmålet om øst-vest: Jamen altså, det handler om, at man i en overgangsperiode betaler uendelig meget i Jylland for den her grønne strøm.
Om kort tid, når vi skal lave 80/20, så er det slet ikke noget problem, så bliver det måske det modsatte problem, for så skal sjællænderne altså til at købe strøm ovre fra jyske vindmøller, fordi de ikke selv fik lavet nogle i tide.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-17:
Så er der noget, jeg helt har misforstået, vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup, angående den med naboen til vindmølleforeningen, som traditionelt er modstandere af tilskud.
Tænk, jeg troede, at det var, fordi de ville have tilskud i form af en erstatning for de økonomiske lidelser, de i øjeblikket har, fordi deres huse falder i pris.
Det lyder helt fuldstændig vanvittigt.
Nej, hvis de er modstandere af tilskud, så er det da, fordi det er det eneste værn mod den udvikling, der er i øjeblikket.
Det nye cirkulære er hullet som en si, så derfor kan de jo forudse, at udviklingen vil fortsætte, og det eneste, der er at gøre, er jo at tage de der tilskud væk fra møllerne, sådan så det ikke bliver, som hr. Kolstrup i øvrigt selv har udtalt, en knaldgod forretning, hvor forrentningen ligger over obligationsrenten.
Det eneste værn er simpelt hen at fjerne tilskuddene.
Men det er da ikke, fordi de hader møllerne.
De siger, at de går ind for vindkraft.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-17:
Men der bliver så også andre, der kan købe sig ind også i småportioner osv. Ingen tvivl om det.
Jeg kan huske den der Ekstra Bladet-/B.T.-sag, hvor hr. Søren Kolstrups kone ikke syntes, at de der møller var kønne.
Men skulle vi ikke prøve at tage ud sammen, helst med Energiudvalget, men ellers nogle stykker, og kigge på nogle store møller.
Jeg vil godt finde nogle møller sådan i 100-120 meters højde.
Der står fem nede i Husum f.eks., som er lavet af Vestas.
Man skal ud og opleve dem placeret det rigtige sted og komme til dem på afstand.
Jeg tror, det kunne rette lidt af bekymringen for størrelsen.
Større, men færre møller, det er fremtiden, tror
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-17:
Jeg skal bare bekræfte, at jeg er enig med hr. Ebbe Kalnæs i, at dér, hvor der ligger en mulighed for at ordne det her problem, er selvfølgelig ved renoveringen og den oprydning, der finder sted.
Når Enhedslisten har fastholdt, at det er vigtigt at gå ind og drøfte et loft i denne her sammenhæng, så er det ud fra et meget principielt synspunkt.
Vi kan ikke anstændigvis gå ind for loft f.eks. over huse i Danmark, som vi ønsker, da vi ikke ønsker skyskrabere i Danmark.
Vi kan heller ikke tillade os at gå til angreb på de større og større kornsiloer, som kommer, hvis vi ikke også har samme synspunkt eller i hvert fald ønsker at gribe ind med et meget klart loft i forhold til noget, som vi egentlig synes er meget rart.
Personligt er jeg så begejstret for vindmøller, at jeg næsten kun kan se, de er smukke.
Jeg kan ikke få det der bæ i øjnene, som nogle taler om.
Men det rører jo ikke ved, at hvis man har det principielle synspunkt, at der skal være et loft f.eks. over en kornsilo, at der skal være det over en bygning, så er det meget rimeligt, selv når vi får den fornuftige renovering, at man også har det over vindmøller.
Jeg er modstander af, at man så laver en parentes i ens politik, når der er noget, man synes bare er åh så godt og åh så grønt.
Og det er egentlig pudsigt, at det er mig, der skal stå og sige det her i dag, for jeg har været en af dem, selv i Thy, der ikke har kunnet se, at de var uskønne, tværtimod.
Jeg har altid sagt, de understregede de naturlige konturer i landskabet.
jeg at man gør klogt i i forbindelse med en fortsat vindmølleudbygning.
Til fru Aase D. Madsen vil jeg sige, at det er korrekt opfattet, at der ligesom er to tilskudsregelbegreber i omløb.
Og som sagt synes jeg, det er mægtigt, at vindmøllerne får det.
Husejerne har jeg ikke så stor medlidenhed med.
Jeg vil straks sige, at støjproblemet bliver mindre og mindre, og jeg ønsker selvfølgelig stadig væk, at de kan blive boende i deres huse.
Og det undrer mig, at Dansk Folkeparti kan leve med en så høj grad af statsintervention.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-17:
Ministeren mener, at solen skinner, så nu skal vi søreme se at blive færdige.
Den er ikke belagt med grøn afgift.
Jeg vil gerne spørge, om der ikke er et lille problem med hensyn til hr. Søren Kolstrup, der gerne vil være den lille mands advokat.
Det er helt i orden, man skal have lov til at købe anparter,
men hvad med fru Jensen på Nørrebro og alle andre steder, hvor fru Jensen ikke har råd til at købe disse anparter.
Får hun så ikke en bet?
For hun må jo så betale den dyre grønne el, hvorimod de, der har råd til at købe anparterne, jo så får en ekstra gevinst.
Dels kan de pudse den grønne glorie, og dels får de altså den høje ...
ja o.k., jeg må ikke sige mere for ministeren.
Jeg har meget stor respekt for ministeren, for en gang imellem slår han mig oven i hovedet både åndeligt og næsten også legemligt.
Men o.k., jeg tror, at hr. Kolstrup har fattet, hvad jeg ville sige.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-17:
Jeg synes, det var interessant, at fru Aase D. Madsen brænder for nogle fordelingspolitiske synspunkter i det her land, og Enhedslisten vil utrolig gerne være med til at skærpe den progressive beskatning.
Det må der ikke herske spor tvivl om.
Så det vil vi gerne drøfte med fru Aase D. Madsen, hvis Dansk Folkeparti virkelig skulle komme med et sådant forslag.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-17:
Jamen jeg vil bare over for hr. Hans Christian Schmidt fastholde, at jeg synes, det er noget, der ligner en grov insinuation at skrive, som man skriver her, uanset om man nu har taget et forbehold ved at skrive »mulige problemer« et andet sted i teksten.
Jeg synes, det her er en rimelig hårdhændet tekst at præsentere Folketinget for, men det er selvfølgelig den valgfrihed, oppositionen har. Med hensyn til den sag fra 1995 så kender jeg den ikke, og det beklager jeg selvfølgelig, at jeg ikke gør, når jeg stiller mig op her og siger, som jeg har gjort her i dag, men på den anden side må jeg jo sige, at det jo f.eks. kunne være, at de tal, man havde indsamlet i Miljøstyrelsen, ikke på det tidspunkt, man fremkom med det pågældende forslag, var blevet bearbejdet.
Det ved jeg ikke, men det vil jeg undersøge.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-17:
Hr. Ebbe Kalnæs taler jo varmt mod CO2 og for de store vindmølleindustrier, som vi har, og alt muligt andet.
Det er da også mægtig godt, men det er jo på bekostning af det danske landskab for eksempel.
Har hr. Ebbe Kalnæs ikke tænkt over de landskabelige problemer, det giver med alle disse møller?
Hvor slutter vi, hr. Ebbe
Kalnæs?
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-17:
Det glæder mig jo altid, når CD's ordfører taler varmt om vindenergien, og for os, der kan huske, vi havde nogle drabelige slagsmål med CD omkring energi, så er det jo altid løfterigt at høre om, at vi er enige om det her vindmøllehalløj, vindmølleeventyret.
Men jeg skal spørge hr. Ebbe Kalnæs: Hr. Ebbe Kalnæs taler om, at det folkelige engagement måske kan vedblive med at fortsætte; men skelner hr. Ebbe Kalnæs i denne forbindelse ikke mellem aktier og andele?
Det var, som om det gled ud i ét og var ligegyldigt.
Er det i et CD-univers det samme, eller bør der skelnes klart mellem disse to former for ejerandele?
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-17:
Debatten bliver jo ikke mere forsonende, som den skrider
Jeg havde alligevel troet, at hr. Martin Glerup ville holde en lille bitte, bitte smule fast ved et af de ben, som Socialdemokratiet har haft, hvilket jeg i øvrigt synes ministeren åbnede lidt op for: det, der hedder den folkelige forankring i vindmølleudbygningen.
Jeg er helt enig med hr. Martin Glerup i alt det med det CO2-frie, men så er der det andet element, som hr. Martin Glerup ikke forholdt sig til, og det er den folkelige forankring.
Hvordan skal vi sikre den?
Er det ikke et problem, som vi skal tage på os?
Er det ikke korrekt, at de fællesejede møller har haft en stærkt vigende placering?
Og hvis vi er enige om den erkendelse, opfatter hr. Martin Glerup det så overhovedet ikke som et problem, det gælder både til lands og til vands? Og så kan jeg da i tillæg hertil spørge: Mener hr. Martin Glerup ikke, når vi sætter møllerne på vandet, at det også dér er ønskeligt, at der kommer et eller andet bredere engagement bag møllerne?
Martin Glerup (S), 2000-03-17:
Så vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup med hensyn til den folkelige opbakning, at det er klart, at succesen inden for den vedvarende energi her i Danmark i høj grad skyldes, at der har været og er en folkelig opbakning om det.
Men uanset om ens kone bryder sig om vindmøller eller ej, så er det jo en kendsgerning, at vi skal have noget mere CO2-fri energifremstilling, ellers kan vi ikke opnå vores miljømål. Derfor må vi selvfølgelig have en planlægning, der er så god som mulig, sådan at vi kan få den kvote opfyldt, og derfor vil vi lukke op for, at alle danskere, uanset hvor de bor, kan investere i vindmølleandele både til lands og til vands.
Dermed håber vi, at vi igen vil få gearet borgernes mulighed for at involvere sig i vindkraft op til gavn for hele den vedvarende energisatsning.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-17:
Hr. Martin Glerup forenkler jo altså hele den danske energipolitik helt uhyggeligt, når hr. Martin Glerup siger om møllerne, at vi jo skal have noget CO2-fri el, og vi skal opfylde vores planer osv.
Jeg vil gerne indtrængende anmode hr. Martin Glerup om at læse Jyllands-Postens erhvervssider i dag, hvor der står fup eller fakta om den danske energipolitik.
Der kan man se, hvad det koster samfundsøkonomisk i Danmark at opfylde hr. Martin Glerups og co.s energimålsætning, som jo er langt, langt større end den, man har i andre lande.
Med hensyn til kirketårne var det absolut ikke vindmøller på kirketårne, det var vindmøller bag kirketårne. Der har man tilfældigvis glemt i planlægningen fra kommunens eller amtets side at lave en visualisering, således at man kunne se, hvordan det kom til at se ud.
Det er et af de problemer, der ligger i den vindmølleplanlægning, vi har i øjeblikket, og som ingen vil tage ansvaret for, for det er jo et kommunalt eller amtsligt problem; det kan vi ikke røre ved.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-17:
Ja, jeg kan jo konstatere, at hr. Glerup og jeg ikke har de samme bekymringer, hvad angår udbygningen til lands.
Men jeg vil gerne holde hr. Martin Glerup fast på - og jeg opfatter det som en bekræftelse af - at når det så i det mindste drejer sig om udbygningen til vands, så er vi enige om det vigtige i, at der bliver så meget laveje og fælleseje som vel muligt.
Og jeg vil da gerne have en bekræftelse på, at det er korrekt opfattet, at det netop ikke drejer sig om, at det bliver enkeltpersoner, kapitalkoncentrationer eller hvem det så måtte være, der ejer disse møller til vands, men at de netop bliver fælleseje.
Så er der da i det mindste noget i det.
Og hvis vi er enige om det, så synes jeg, at det var vigtigt, om hr. Martin Glerup tilkendegav, hvilke ambitioner Socialdemokratiet har, hvad angår den mængde, som fællesejet ligesom skal udfylde af vindmølleudbygningen til vands.
Martin Glerup (S), 2000-03-17:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg gerne på sådan en dejlig fredag eftermiddag sige, at det, der er Socialdemokratiets ambition, er, at vi kan opfylde den målsætning, vi har sat os, nemlig at mindst 20 pct. af vores elforbrug i år 2003 skal komme fra vedvarende energi.
Og så mener vi, at vi skal have vindenergien til søs, altså offshore, i gang, og der må det være sådan, at såvel lav som enkeltpersoner har mulighed for at gå ind og investere i vindkraften.
Jeg ser mere på det resultat, vi rent energi- og miljømæssigt får ud af det, end jeg ser på organisationsformen.
Til fru Aase Madsen vil jeg sige, at nu skal man jo altid læse aviserne sådan med et vist gran salt og se, hvem det er, der skriver tingene.
Jeg kan godt se, at de her atomkraftdrenge siger, at vi jo bare kunne have løst problemet ved at have et par atomkraftværker her i Danmark.
Men det har jo ikke været dansk energipolitik, og derfor må vi leve med, at vi har en god planlægning med VVM og regionplanprocedurer osv. osv.
Men a-kraften har vi da hidtil haft bred enighed om, at vi ikke vil støtte her i landet.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-17:
Jeg er dybt forarget og forbavset over hr. Martin Glerups udtalelse om, at forslaget kunne komme fra Dansk Folkeparti.
I betragtning af de tilskudsregler, der er i øjeblikket, tror jeg ikke, at det er en rose, der er groet i Dansk Folkepartis have, heller ikke med det, der ligger i det om, at man nu skal fordele de store tilskud.
Det er jo en knaldgod forretning, som hr. Kolstrup har sagt til Ekstra Bladet her for et stykke tid siden, men nu skal den knaldgode forretning ligesom fordeles ud på flere, og det er altså ikke Dansk Folkepartis politik. Hr. Martin Glerup siger, at nu går det jo altså helt fint, og det sagde ministeren også, og nu kommer der et nyt cirkulære, som er strammet op, osv.
Nej, det er ikke strammet op.
I mange henseender bygger cirkulæret på det skønsmæssige.
Der er ikke noget ufravigeligt afstandskrav mellem vindmøller og naboer, og der er ikke bedre høringskrav for naboerne.
Man kunne f.eks. sige, at alle naboer i en radius af 2,5 km fra vindmøllen kunne høres osv.
De høringsregler, der er, giver jeg ikke fem flade øre for.
Men jeg vil da gerne høre, om hr. Martin Glerup vil arbejde for, at vi får bedre regler end dem, der gælder i øjeblikket.
Helga Moos (V), 2000-03-17:
Jeg må sige, at det er et utrolig underholdende forslag, som Enhedslisten er kommet med.
Det er jo helt utroligt, så meget magtbegær der er lagt ind i det lille forslag.
Det er den centralistiske stat, der virkelig kommer frem i al sin udfoldelsesmulighed.
Der skal reguleres på møllernes størrelse.
Hidtil har vi jo sagt, jamen lad os se, hvad der er muligt, og selvfølgelig skal vi da afsøge mulighederne for at lave større og mere ydedygtige møller.
Altså man har sat grænser for ydeevnen.
Jamen vi behøver jo da ikke at lægge os fast på, at en mølle ikke må kunne yde mere, hvis den kan.
Selvfølgelig skal vi have udviklingsmulighederne med.
Og så bliver der ellers eksproprieret i det her lovforslag.
Jeg tror, at hvis hr. Søren Kolstrups forslag her blev vedtaget, så var det næste, man skulle have, et forslag, hvor man eksproprierede det folkelige engagement, for jeg er helt overbevist om, at det simpelt hen bare ville forsvinde, så vi ville være nødt til at ekspropriere det frem igen.
Det er helt utroligt at stå her som den, der kan levere friheden, og så alligevel få det hele.
Vi får udskiftningen i elreformen, og vi får store møller, der virkelig kan skaffe noget grøn strøm.
Havmølleudbygningen er den, vi venter på nu.
Og vi vil gerne have den på udbud, vi vil gerne have den på aktier.
Det vil sige, at vi åbner for en ny form for folkeligt engagement.
Så det her forslag bliver jeg nødt til at sige nej til.
Det er den eneste måde, vi kan beskytte udbygningen af den grønne strøm, som jeg kan se, hr. Søren Kolstrup truer voldsomt.