runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2003-03-19:
Nu undlod hr. Holger K. Nielsen behændigt at svare på, hvad konsekvensen er for de mennesker, der bor i Irak i dag, når
hr. Holger K. Nielsen bruger det som argument for, at man ikke vil deltage i afvæbning af Saddam Hussein, som det er krævet af FN, at der er ofre ved krig, og at der kan komme terror som følge.
Men der er i dag ofre hver eneste dag på grund af det diktatur, på grund af den tyranniske leder, Irak har.
Hvis man spørger kurderne, som har været på besøg her i parlamentet flere gange, så siger de: Vi kender alle konsekvenserne af en krig, og alligevel vil vi hellere have, at verdenssamfundet lever op til det, de har sagt til Saddam Hussein, nemlig at han skal afvæbnes.
Skal vi virkelig lade verdenssamfundet leve med en risiko for, at Saddam Hussein får masseødelæggelsesvåben i sin varetægt, således han kan true den region, han lever i, og verdensfreden, fordi vi er bange for, at nogle andre vil lave terrorangreb?
Det er ikke et liv i frihed, det er et liv i trældom.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-03-19:
Først og fremmest tak til hr. Holger K. Nielsen for svaret.
Men vi dykker lidt længere ned i Hans Blix' rapporter, og derfor vil jeg spørge hr. Holger K. Nielsen om nogle konkrete ting fra Hans Blix' rapport.
Først og fremmest fra rapporten fra den 27. januar, hvor Blix konstaterer, at der stadig væk er udeståender med hensyn til kemiske våben, biologiske våben og missiler, hvor man ikke har haft det øjeblikkelige samarbejde, man har krævet.
Fra rapporten den 14. februar, hvor der stadig væk ikke lægges den samarbejdsvilje for dagen, som man har krævet i resolution 1441.
Alt sammen beviser på, at viljen ikke er til stede.
Så stiller jeg bare det meget banale spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen: Hvor lang tid skal man blive ved med at finde sig i, at der ikke er et øjeblikkeligt samarbejde, og hvor lang tid har SF tænkt sig at blive ved med at finde sig i, at man ikke får svar på de spørgsmål, der bliver stillet? Der er og har været meget, meget, meget minimale fremskridt kun med det ene formål fra Saddam Husseins side at trække tiden, og han har ikke bevist noget eller fremlagt de dokumentationer, han har fået besked på.
Gudrun Laub (V), 2003-03-19:
Det er blevet sagt mange ord i dag, og hr. Holger K. Nielsen har været oppe mange gange og sige meget snak efter min opfattelse.
Har hr. Holger K. Nielsen slet ikke nogen bekymring for det irakiske folk, som skal leve under Saddams styre nu?
Tror hr. Holger K. Nielsen ikke, at Saddam Hussein kan finde på at bruge de våben, som han ikke har afleveret til våbeninspektørerne?
Betragter hr. Holger K. Nielsen ikke Saddam Hussein som en egentlig, aktuel, alvorlig trussel for verdenssamfundet her og nu, en trussel, der er så alvorlig, at vi ikke kan vente en måned mere?
Vil hr. Holger K. Nielsen tage ansvaret for at vente med at gøre noget og stå ved det ansvar, hvis Saddam Hussein alligevel bruger kemiske og biologiske våben?
Holger K. Nielsen (SF), 2003-03-19:
Til hr. Troels Lund Poulsen: Selvfølgelig kan man læse af Blixrapporterne, at der er problemer med hensyn til den irakiske besiddelse af forskellige kemiske våben.
Men hele pointen i Blix' udtalelser også til Washington Post i dag er, at man netop nu er inde i en meget positiv udvikling omkring afvæbningen, og det derfor er meningsløst at gå i krig nu, og det er det, Sikkerhedsrådets flertal er enig med Hans Blix i. Jeg fatter ikke, at man her i Folketinget kan være så ligeglad med Hans Blix, en meget respekteret svensk diplomat, der godt nok ikke bare har gjort, hvad USA bad ham om, og som den republikanske højrefløj hader, det ved jeg godt.
Men kan det virkelig være årsag nok til, at også den danske højrefløj går ud og kører den hetz på Hans Blix, som det i virkeligheden er tilfældet, at man gør i dag? Så til fru Gudrun Laub, der hævder, at Saddam Hussein er en stor trussel imod verdensfreden.
Det er jo en diskussion, man skal have.
, man skal passe på med at gøre verdensfreden til et spørgsmål udelukkende om Saddam Hussein.
Det er der jo ved at være en tendens til.
Man skal også tænke på, at Saddam Hussein har levet under en meget hård sanktionspolitik gennem mange år.
Han har været undersøgt langt grundigere end mange andre diktaturer.
Han bliver undersøgt i øjeblikket.
FN's våbeninspektører er inde i Irak for at undersøge ham. Så er det bare, jeg siger, at hvis det skulle være argumentet med hensyn til Irak, hvorfor så ikke også i forhold til andre lande?
Der er da andre lande, som jeg mener udgør en langt, langt større fare.
Der er lande, der er større diktaturer.
Og hvis vi skulle føre krig hele tiden, fordi der er nogle, vi ikke bryder os om, jamen så ville verden jo være i en permanent krigstilstand.
Det er derfor, vi har fået et FN-system, hvor vi forsøger at få en retsorden, som tilfredsstiller disse ting på andre måder.
Den retsorden kan man godt diskutere, og det er jeg med på at diskutere, men der er ingen FN-sanktionering bag denne krig.
Det er USA, der af hensyn til amerikanske interesser vil ind og have denne krig.
Jeg forstår ikke, at den danske regering vil støtte det.
Henrik Vestergaard (V), 2003-03-19:
En måned, siger Hans Blix, så ser tingene meget bedre ud.
Det er nok til afvæbning.
Det er bare det, han beder om.
Jeg ved ikke, om hr. Holger K. Nielsen er enig i, at det kun er 30 dage.
Det er nu 5 måneder siden, at resolution 1441 blev vedtaget, der jo pålægger Saddam Hussein at lade sig afvæbne.
Mit spørgsmål er så, hvordan det skulle kunne klares på 30 dage.
Jens Hald Madsen (V), 2003-03-19:
Nu blev det lidt mere forvirrende, for nu siger hr. Holger K. Nielsen, at SF kan som en sidste udvej gå ind for brug af militær.
Det var det, jeg hørte.
Det kan være nødvendigt, vi er ikke glade for det, men det kan være nødvendigt.
Kan jeg så ikke spørge: Hvad er det, der lige præcis skal til, for at en person som Saddam Hussein kommer til det punkt, hvor hr. Holger K. Nielsen må sige: Nu stopper dialogen, nu kan vi ikke forhandle os til mere, nu må vi bruge andre midler?
Er det uendeligt?
Er det 50 år, han skal slå mennesker ihjel?
Og hvor mange resolutioner, hvor mange ting skal han undlade at overholde?
Der må da være et eller andet tidspunkt, hvor man siger, at nu må det høre op.
Eller forventer man bare, at det altid er andre, som påtager sig det tunge ansvar at rydde op for SF?
Mogens Lykketoft (S), 2003-03-19:
Nu vil jeg sige til udenrigsministeren, at det var jo til at regne ud for statsministeren, at der var flertal i dette Ting for at gå i krig sammen med USA uden om FN, hvis ikke
Så vil jeg godt meget klart tage afstand fra, hvad udenrigsministeren lod fremgå heroppefra, nemlig at vi andre skulle have fået nogen form for tilbud om indflydelse på regeringens linje i denne sag.
Vi er blevet præsenteret for en veletableret kendsgerning, som i øvrigt blev fremført med den, viser det sig, helt falske forventning, at lande som Spanien, Italien og Holland også deltog i den amerikansk ledede krig.
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
Den sidste besvarelse af det første spørgsmål betyder jo bare, at jeg allerede nu gerne vil annoncere, at der kommer yderligere spørgsmål, for det gør jo situationen endnu værre for EUC Nord, at der nu er lagt op til, at de får yderligere besparelser.
Men lad os sætte det på eventuelt næste onsdag.
Men samtidig med det her bekræfter ministeren jo også, at det er reelt, at der skal spares 6 mio. kr.
Jeg tror, at undervisningsministeren ved, at der er en lang række skoler, der har gennemført fusioner, og økonomien har været stram gennem de senere år.
Derfor er det ret interessant at vide, når ministeren fører en politik, som hun gør, der betyder, at skolen har 6 mio. kr. færre til aktiviteter i år 2003, hvor de besparelser skal finde sted.
Hvor er det, ministeren synes, at der skal spares for at få budgetterne til at hænge sammen?
En teknisk skole kan jo ikke køre med underskud i årevis.
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-19:
Jeg må nok sige, at det er noget af et ambitionsniveau for et regeringsbærende parti, når man siger: Jamen vi har da ikke gjort tingene ringere for de traumatiserede flygtninge.
At man som ordfører for et regeringsbærende parti vitterlig bruger det som et argument, at man ikke har gjort forholdene værre, mens man har siddet i regering.
Man burde da på et eller andet plan have som ambition, at man er i regering for at løse nogle problemer og for at gøre tilværelsen bedre og for at lave nogle tiltag, som kan gøre forholdene bedre, i stedet for at sige, at den socialdemokratiske regering gjorde det på én måde, og vi har ikke gjort det værre.
Det synes jeg simpelt hen er et lavt ambitionsniveau.
Marianne Pedersen (V), 2003-03-19:
Jeg vurderer, at det var et forslag til ministeren, som jeg forventer, ministeren selv vil svare på efterfølgende.
Til fru Elsebeth Gerner Nielsen vil jeg sige: Jamen vi har ikke ændret noget i negativ retning for de traumatiserede, bortset fra at vi har sat integrationsydelsen ned.
Vi mener ikke, at man kan fjerne et traume alene med penge.
Der skal nok noget andet til.
Karen J. Klint (S), 2003-03-19:
Nu har vi et par gange hørt ordføreren for det største regeringsparti efterlyse gode ideer til forbedringer af lovforslaget her, mens vi har det til første behandling.
Så ville én god idé til ordføreren være: Hvad med at foreslå ministeren at kalde oppositionen til forhandlinger, før lovforslagene kommer til første behandling?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-03-19:
Der bliver efterspurgt ideer til, hvad vi kan gøre for de traumatiserede flygtninge.
For det første kunne vi sørge for, at der var en ordentlig behandling til dem.
Regeringen har intet gjort, overhovedet intet for at sikre, at der er nogle ordentlige behandlingsmuligheder for traumatiserede flygtninge.
Det eneste, man har gjort, er at sætte dem på starthjælp.
For det andet har man altså lavet denne starthjælp, som ikke har nogen som helst virkning for de traumatiserede flygtninge med hensyn til at få dem ud på arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne høre, om Venstre kunne støtte, at vi i hvert fald gik ind og støttede denne gruppe af meget, meget svage mennesker, så de havde en ordentlig ydelse at leve for.
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-19:
Nu er det desværre ikke os, der sidder med regeringsmagten, og regeringen er jo imod mange af de tiltag, som vi gerne vil lave, og som vi også pointerer i tide og utide.
Derfor må Venstres ordfører bære over med, at det er Venstres ordfører, der bliver nødt til at svare og ikke vige uden om ved bare at stille spørgsmål. Jo, der er lavet ændringer.
Integrationsministeren har selv i nogle af sine udtalelser til pressen sagt, at det er meget, meget svært at få disse flygtninge i arbejde.
Derfor er det vigtigt at kigge på den gruppe og spørge, hvad der sker med den gruppe, når man laver et integrationspolitisk tiltag fra regeringens side.
Så nytter det jo ikke noget at komme med gaver alene til den velfungerende del af flygtningene, som jo mange gange nærmest af sig selv kommer i arbejde.
Der er det jo også vigtigt at se på, hvad man gør med den svage gruppe.
Der synes jeg ikke, at Venstres ordfører er villig til at forholde sig til problemet eller komme med svar på, hvad regeringens planer er, andet end at det må man tage op ved en senere lejlighed.
Marianne Pedersen (V), 2003-03-19:
Jeg havde også lyst til at spørge hr. Kamal: Ja, hvad med dem?
Hvor meget ændret er deres situation
blevet i forhold til, hvordan deres situation var for år tilbage, og inden det her lovforslag blev lagt på bordet
Men jeg har læst bemærkningerne fra den organisation, hr. Kamal udtalte sig om.
Det må vi jo se på.
Der står jo også i lovgivningen, at man skal tage den op til vurdering for at se, om den virker efter hensigten.
Der kan jeg kun sige, at så må man også tage fat i det område.
Har nogle medlemmer eller partier nogle rigtig gode ideer til det her, så er vi da villige til at se på det og også få indarbejdet det i lovgivningen.
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-19:
Jeg ved ikke, om Venstre har en blind plet med hensyn til måden at anskue problemet på, for Rådet for Socialt Udsatte, som i øvrigt er et råd, der er nedsat af regeringen, skriver direkte, at de er bange for, at i og med at der fra dag 1 sættes ind med sanktioner i forhold til manglende opfyldelse af rådighedsforpligtelsen, vil nogle flygtninge risikere at få frataget forsørgelsesgrundlaget baseret på et ganske uholdbart grundlag.
Så her er det præcis de personer eller det råd, som regeringen har nedsat netop til at holde øje med de socialt mest udsatte, der påpeger et problem i den måde, man anskuer denne gruppe på.
Selvfølgelig er der en gruppe, som klart gerne vil komme i arbejde, og det er fint, at man gør det lettest for dem.
Men hvad men alle de andre?
Hvad med dem, der ikke kan komme i arbejde, men hvor det måske handler om at få dem til at gå fra 03 til et 7-tal, sådan at de får en tålelig hverdag og ikke nødvendigvis kommer i arbejde?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-03-19:
Ja, det har jeg læst, men hvad er det, man har tænkt sig at gøre?
Målet med starthjælpen var jo at sikre, at mange flere kom ud på arbejdsmarkedet, for så kunne man supplere den fattigdomsydelse, som ingen mennesker kan leve af.
Jeg har endnu ikke hørt nogen forslag om, hvad man skal gøre ved de mennesker, som er dybt traumatiserede, ud over at give dem et længere aktiveringsforløb, hvor de ikke tjener nogen penge.
Hvad skal de leve af i den periode?
Mener ordføreren for Venstre, at de virkelig skal kunne leve af den starthjælp?
Vi snakker om nogle af de allersvageste mennesker i samfundet.
Marianne Pedersen (V), 2003-03-19:
Dette forslag har ikke noget i bemærkningerne, der decideret går ind og siger, hvad vi vil gøre ved de traumatiserede flygtninge.
Her tager vi fat i forhold til arbejdsmarkedsreformen »Flere i arbejde« og i forhold til de aftaler, der ligger med LO, DA og KL omkring det at få flygtninge i arbejde og gerne ud på virksomhederne og i uddannelse.
Men der står også, at traumatiserede, som ikke vil være i stand til at deltage i integrationsperioden på de 3 år, vil få mulighed for at få et længere forløb, eksempelvis inden for danskundervisningen.
Men i og med at man får de stærke flygtninge hurtigere ud på arbejdsmarkedet og ud i undervisning i dansk, så vil der blive ekstra tid til overs til de svage flygtninge.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-03-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstre har tænkt sig at gøre for de svageste flygtninge, som jeg kan høre, ordføreren har stor interesse i at være med til at hjælpe.
Så vidt jeg kan se, er det, regeringen har gjort for de svageste flygtninge, at man har sat dem på starthjælp uden at gøre noget som helst for f.eks. at hjælpe traumatiserede flygtninge.
Med andre ord kunne jeg godt tænke mig en oplistning af, hvad regeringen har tænkt sig at gøre netop i forhold til de allersvageste grupper, altså de flygtninge, som kommer herop med dybe traumer.
Hvad er det, det her forslag vil gøre for at hjælpe dem, og hvad har regeringen i det hele taget tænkt sig at gøre for at sikre, at de svageste flygtninge får nogenlunde og anstændige forhold?
Marianne Pedersen (V), 2003-03-19:
Til det kan jeg kun sige, at alle gode viljer skal mobiliseres for at få integrationen her til at lykkes såvel for de svage som for de stærke flygtninge, og det mener jeg vi må kunne tale os til rette om.
Jo, men det skal lige fastslås, at det er Udlændingestyrelsen, der visiterer flygtninge/indvandrere ud til kommunerne, så det er sådan set Udlændingestyrelsen, man skulle gå ind at øve indflydelse på, men det kan vi ikke
, i og med at de er selvstændige.
Så jeg mener, at opgaven ligger i, at vi her sørger for, at kommunerne får mulighed for at tage sig af såvel de svageste som af de stærke udlændinge.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-03-19:
Det er jo netop derfor, jeg ønsker at få det spørgsmål belyst
her i dag, for mig bekendt er det et antal, der bliver udmeldt, og ikke med en vurdering af, hvilke kvalifikationer de har på forkant.
Og der kunne man godt forestille sig, at den nationalitetsvurdering kommer til at spille en vis rolle i Udlændingestyrelsen.
Men hvis vi i fællesskab kan love hinanden, at vi vil være opmærksomme på det her og sørge for, at der ikke sker en skævvridning mellem kommuner, så synes jeg, det vil være en god ting.
Marianne Pedersen (V), 2003-03-19:
Det samme svar må sådan set gøre sig gældende, men med modsat fortegn.
Det kan godt være, at der ikke er nogen, der har lyst til at tage de svage flygtninge/indvandrere, men i og med at de bliver visiteret ud til kommunerne, ligesom de stærke gør, vil den opgave også skulle løses.
Vi er også opmærksomme på, at det kan have noget med danskundervisningen at gøre, der er nogle, der hellere vil give danskundervisning til de velfungerende end til de svage, men de svages problemer skal også løses. Har Socialdemokratiet nogle rigtig gode ideer til, hvordan man løser det her, så synes jeg, det er fint, de kommer frem her mellem første- og andenbehandlingen, så tager vi det med i overvejelserne.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-03-19:
Ja, det lyder jo ret besnærende, og jeg kunne også godt forestille mig, at det kommer til at foregå sådan, når vi taler om de stærke og veluddannede udlændinge, der kommer hertil.
Men det er næsten mere interessant, om Venstre har et bud på, hvordan fordelingen af de svage, måske analfabeter, vil foregå.
Jeg kan ikke forestille mig, at slagsmålet om dem vil være helt det samme.
Vil Venstre også være på forkant med fordelingen af de svage udlændinge?
Marianne Pedersen (V), 2003-03-19:
Det er jeg ikke sikker på, at jeg kan forsikre fru Anne-Marie Meldgaard om.
Men i og med at alle kommuner sandsynligvis gerne vil have de højtuddannede, så man hurtigt kan få dem gennem integrationsperioden, så mener jeg, at der er en mekanisme i det, som gør, at fordelingen bliver rimelig.
Også fordi fordelingen bliver udmeldt således, at amterne er med til at fordele, og jeg mener også, at kommuneforeningerne er med til at fordele flygtningene.
Så jeg mener, at der er nogle naturlige mekanismer i dette.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-03-19:
Jeg mærkede mig, at Venstres ordfører hæftede sig ved den præmieringsordning, som kommunerne nu får mulighed for at få andel i, hvis de er gode til at få udlændingene gennem sprogundervisning eller får dem ud på arbejdsmarkedet.
Derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører, hvordan Venstre vil sikre, at der ikke går kassetænkning i, hvilke udlændinge en kommune ønsker at modtage.
Jeg kunne godt forestille mig, at der bliver rift om de højtuddannede udlændinge, som hurtigt kan komme gennem systemet, og dermed kan kommunen så indkassere 20.000 kr. eller måske 50.000 kr. pr. udlænding.
Hvordan vil Venstre sikre, at fordelingen bliver reel, så vi ikke er udsat for det?
Marianne Pedersen (V), 2003-03-19:
Lovforslag nr. L 174 hviler på firepartsaftalen fra maj 2002 mellem LO, DA, KL og regeringen samt arbejdsmarkedsforliget fra oktober 2002 vedrørende »Flere i arbejde«.
Lovforslagets formål er gennem en målrettet integrationspolitik at skabe muligheder for, at udlændinge hurtigst muligt kan deltage på lige fod med øvrige borgere i samfundet, og at udlændinge bliver selvforsørgende og får en forståelse for det danske samfunds værdier og grundlæggende normer. Lovforslaget indeholder flere ændringer i forhold til den gældende lov.
Jeg vil trække tre hovedelementer frem.
Dette er i modsætning til sager inden for det sociale område, men netop ved denne modsætning tilkendegiver vi, at nyankomne udlændinge ikke skal behandles som sociale klienter.
Vi mener i øvrigt, at det er nødvendigt for den effektive integrationsindsats, at kommunerne får optimale muligheder for at tilrettelægge indsatsen og således udstikke klare retningslinjer for den kommunale administration.
Reglen om finansiering ændres, således at kommunerne i højere grad tilskyndes til at tilbyde erhvervsrelaterede introduktionsprogrammer.
Således yder staten et resultattilskud på 20.000 kr., når den enkelte udlænding har bestået danskprøven på sit aftalte niveau.
Derudover yder staten et tilskud på 30.000 kr. for hver udlænding, som kommer i ordinær beskæftigelse eller påbegynder en uddannelse.
Der gives mulighed for, at udlændinge, der har opnået beskæftigelse og har gennemført danskundervisning, kan få en tidsubegrænset opholdstilladelse allerede efter 5 år.
I forhold til i dag, hvor der først kan gives tidsubegrænset opholdstilladelse efter 7 år, er der således åbnet mulighed for tidligere at opnå den tidsubegrænsede opholdstilladelse, såfremt ansøgeren opfylder forskellige kriterier, eksempelvis kommer i job, har et job, lærer at tale dansk osv.
Desuden er aftalen om »Flere i arbejde« også indarbejdet i dette integrationsforslag, og et centralt element i aftalen er en trinvis model for integrationen af udlændinge på arbejdsmarkedet.
Det første trin er en vejledende opkvalificering, og der er trin om virksomhedspraktik.
Næste trin er løntilskud.
Vi vil altså med lovforslaget give kommunerne nogle gode og nye redskaber, som er rettet mod beskæftigelse og helst beskæftigelse i en virksomhed.
Lovforslaget forventes at være udgiftsneutralt, således at de merudgifter, der er ved udmøntningen af aftalen om »Flere i arbejde«, opvejes af differentiering af programtilskuddet og nedsættelse af grundtilskuddet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-19:
»Hvordan vil ministeren løse det problem, der er opstået ved den vilkårlige tildeling af 1.000 kr. pr. måned til udsendte soldater?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 2371.
Per Dalgaard (DF), 2003-03-19:
»Vil ministeren oplyse om regeringens kommende planer for bydelen Christiania, herunder forslaget fra Venstre om at afsætte 300 mio. kr. over 4 år til en gennemgribende byfornyelse af bydelen?«
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-19:
»Finder ministeren, at det er rimeligt, at 5.254 personer på grund af den vilkårlige hjemsendelse lidt før udløbet af et halvt års tjeneste går glip af i alt ca. 31,5 mio. kr.?« Skriftlig begrundelse
Karen J. Klint (S), 2003-03-19:
Det sidste svar får mig så netop til at understrege, at det er meget vigtigt, at der er en politisk debat om, hvordan man fordeler.
For når det er uden for politisk indflydelse, hvordan man fordeler, så er der i hvert fald andre, der ikke skal falde for, at det alene er de svageste flygtninge, der visiteres til de kommuner, der også har almennyttige boliger i overtal, for så får vi to negative ting til at spille sammen.
Ikke fordi det i sig selv er negativt at have almennyttige boliger, men nogle gange kan ulemperne godt følges ad og dermed ramme de samme kommuner.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-19:
»Finder ministeren, at det er ordentlig administration, når
oplyses til Finansudvalget, at ca. 3.000 soldater ikke får det skattefri beløb på kr. 6.000 for et halvt års udetjeneste, og det så viser sig, at det er mere end 5.000 soldater, der ikke får beløbet, og vil ministeren løse det problem, som ministeren har skabt ved sin vilkårlige tildeling af skattefri beløb til udsendte?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles med baggrund i oplysninger om at mange ikke får checken.
Karen J. Klint (S), 2003-03-19:
Jeg tror, vi alle vil vedgå, at der skulle nogle års erfaring til med, hvordan man behandler traumatiserede mennesker og torturofre.
Derfor er det korrekt, at vi ikke er særlig godt med med hensyn til antal behandlingspladser.
Men det er jo ikke nogen undskyldning, at fordi den forrige regering ikke havde erfaringer nok og ikke havde mulighed nok for at komme op på niveau, så fortsætter man på det niveau, der giver ventelister.
Så et spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvilke intentioner har man om at forbedre vilkårene og øge mulighederne for, at ventelisterne bliver kortere for folk, som trænger til behandling?