Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Jeg vil godt sige tak for den i overvejende grad positive modtagelse af forslaget.
Også regeringspartierne og ministeren kom sådan set med nogle positive bemærkninger til forslaget.
Ministeren sagde, at han ikke var parat til at stemme ja til forslaget, men at han ville lade de enkelte pinde i forslaget indgå i det arbejde, der skal foregå frem til udgangen af 2004, med at lave en energihandlingsplan. Det synes jeg er vigtigt, fordi der faktisk er meget gods i det her forslag, hvor man kan vinde meget store energibesparelser.
Og det er jo, som det er blevet sagt heroppefra, en meget billig, omkostningseffektiv fremgangsmåde til også at sikre forsyningssikkerhed på lang sigt.
For det er klart, at der er forskel på, om vi siger, at vi bare kører videre med det varmeforbrug, vi har i bygninger nu, og så må udbygge, efterhånden som vi har kapacitetsmangel, eller om vi simpelt hen sænker vores indenlandske energiforbrug.
Så jeg er glad for tilsagnet om at få inddraget de her forslag, og jeg håber da i det hele taget, at der er mange af dem, der har viden på det her område og går op i det og brænder for det, der vil fremsende forslag til regeringen, sådan at det kan indgå i de overvejelser, der er i forbindelse med at lave handlingsplanen, som jo skal komme inden udgangen af 2004.
Målet er sympatisk, men når vi kommer ned til detaljerne, så hører enigheden nok op, sagde fru Helga Moos. Umiddelbart efter sagde hun, at vi godt vil høste de lavthængende frugter først - det går jeg ud fra hun mente.
Jeg mener sådan set, at det her er et område, hvor der er ualmindelig mange lavthængende frugter, og man kan derfor sådan set godt gå i gang med at høste ret bredt. Vi havde for ikke ret lang tid siden - det var i sidste uge - Rockwool i deputation i Folketingets Energipolitiske Udvalg.
En af de ting, Rockwool fremførte, var, at der er et potentiale.
Hvis man tager et almindeligt 1960'er eller 1970'er parcelhus, så kan man faktisk uden de helt store problemer nedbringe energiforbruget med 60 pct. Det er jo meget i betragtning af, at ca. 30 pct. af vores energiforbrug går til bygninger, hvad enten det er industribygninger, offentlige bygninger eller de boliger, vi bor i til daglig.
Fru Helga Moos sagde også, at hun til gengæld var bange for 1980'er huse med små vinduer.
Den frygt synes jeg ikke der er nogen grund til at have.
Som teknologien er i dag, er det muligt at lave lette og lyse bygninger og boliger, der har et meget lavt energiforbrug.
Nu stillede hun det til hr. Svend Auken, som ikke er forslagsstiller, men det er selvfølgelig det samlede energiforbrug til bygninger.
Der vil være forskel på, om vi har det ene eller det andet hus, den ene eller den anden type bygning,
og løsningen er ikke den samme for de enkelte bygninger.
Med hensyn til, om det med ydeevnen overhovedet var inde i forslaget, vil jeg sige, at ja, det er det faktisk.
Det står sådan set meget klart i bemærkningerne på side 3, spalte 2, hvor vi skriver: »For eksisterende bygninger vil der ved inddragelse af vedvarende energi-anlæg som solceller og solvarmepaneler kunne kompenseres for, at bygningen ikke ad anden vej kan opnå høj energimæssig ydeevne på grund af bygningens materialer, struktur eller andre forhold.« Det er klart.
Den store bygningsmasse er jo den eksisterende, og ikke det vi bygger hvert år.
Det er selvfølgelig nogle forskellige løsninger.
Hr. Svend Auken var positiv og glad og sagde, at mange af tingene havde han selv arbejdet for, hvilket jeg absolut anerkender, at han har gjort. Men som han selv sagde, var det ikke et af de områder, han havde haft den største succes på.
Han nævnte i den forbindelse bl.a. forslaget om en varmesparefond, og jeg er enig med hr. Auken i, at man selvfølgelig ikke fuldstændig kan kopiere Elsparefonden over til en varmesparefond.
Men noget af det, der er problemet på varmeområdet, er, at det er usynligt både for bygherrer og for husejere, hvilke løsninger man kunne gå til, når man renoverer sin bolig.
Hvis man f.eks. mener, at man nu har brug for et nyt tag eller nye vinduer, eller man vil lave gennembrud i murene til sådan et glashus udenfor, så findes der faktisk ikke et sted, man kan henvende sig og spørge, hvad den mest optimale energimæssige standardløsning, man kan bruge, er. Hvis husejeren går ind i et byggemarked, kan han ikke få det svar.
Han kan heller ikke bare slå op på en eller anden hjemmeside, der er tilgængelig.
Og noget af det, Elsparefonden har været rigtig god til, har jo været at gøre det let for folk at spare på elforbruget.
Det, der er ideen med en varmesparefond, er også, at man her kan samle noget viden og formidle den viden, så det bliver let at spare på varmeforbruget både i eksisterende bygninger, og når man bygger nyt, eller når man bygger til.
Hr. Svend Auken satte også spørgsmålstegn ved, om statsgaranterede lån var et godt virkemiddel.
Det har vi faktisk ikke sagt.
Vi nævner det som en del i forslaget, men vi har ikke lagt os specielt fast på det.
Med hensyn til det center, vi har foreslået i punkt 6, altså et forsknings- og udviklingscenter, så forestiller jeg mig heller ikke, at det er en ny forskningsinstitution.
Jeg forestiller mig bestemt, som vi også skriver, at det er de miljøer i de eksisterende både forsknings- og udviklingscentre eller -institutioner, der er, som vi får samlet, så vi også får gjort det her synligt og får sat fokus på, hvor vi har mest behov for, at vi får lavet noget udviklingsarbejde og noget forskningsarbejde.
Fru Aase D. Madsen var også positiv, og det takker jeg meget for.
Fru Aase D. Madsen nævnte også, at det var noget uklart, syntes hun, hvordan de her forslag skulle finansieres.
Og det har hun fuldstændig ret i.
Det har vi faktisk ikke lagt os fast på.
Vi har sagt, at det er det, der er privatøkonomisk rentabelt, og der må man så simpelt hen sørge for, at folk får øjnene op for at få sat skub i det.
Så er der det, der ikke er det, hvor vi må hjælpe på vej i en tidsbegrænset periode, men selvfølgelig ikke bare derudad.
Det er noget med at få sat de her systemer og teknologier ud på markedet, sådan at de kan bære sig selv efter et antal år og dermed, som fru Aase D. Madsen også fremhævede, blive en stor og vigtig eksportartikel for Danmark og også blive en stor mulighed for at øge beskæftigelsen i Danmark.
Jeg vil så til sidst sige, at jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de kan tilslutte sig forslaget.