runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Pedersen (V), 2003-03-25:
Jeg vil starte bagfra med hr. Kristen Touborg: Jeg synes, det var noget forfærdeligt vås, hr. Kristen Touborg sagde om amterne, der ikke havde haft tanker om at hæve skatteprocenten, og så gør de det alligevel.
Det kan overhovedet ikke sammenlignes med det, vi står og taler om her i dag, og det er i øvrigt slet ikke det, der er til diskussion i dag.
Så vil jeg sige til fru Line Barfod: Jeg forstår ikke, at reaktionen er så voldsom i forhold til, at vi nu indfører dette her, som er en begyndelse på en udligningsreform.
Så burde fru Line Barfod da klappe i sine hænder og sige: Det er fint, for nu starter vi på den udligningsreform, som i den grad bliver efterlyst. En udligningsreform bygger jo ikke på, at der kommer
flere penge til de enkelte kommuner.
Så hvorfor ikke være glad for det her og se det som en begyndelse til noget videre?
Lidt det samme til hr. Arne Toft: Jamen vi så ikke i krystalkuglen, at der skulle startes en strukturreform, og at man skulle gå i gang med en større debat om strukturen.
Det er jo noget, der udviklede sig hen over sommeren.
Jeg tror for øvrigt, at mange har forståelse for, at vi skal se på strukturen.
Så det er kommet, efter at man har indgået den her aftale.
Det bør der ikke være noget overraskende i for hr. Arne Toft.
Der er jo ikke noget, der er statisk.
Kommunerne har, som jeg sagde tidligere, fået et yderligere tilskud, i og med at man nu fordeler 500 mio. kr. til Det Skæve Danmark og til de svagest stillede kommuner.
Det tror jeg faktisk de svagest stillede kommuner er yderst tilfredse med.
Ole Stavad (S), 2003-03-25:
Det, der jo er interessant med det her forslag, er, om kommunerne og amterne vil være i stand til at levere en ordentlig service til deres borgere med den økonomi, det her efterlader.
Derfor handler det jo om ældreomsorg, børnepasning, sygehusene osv. Jeg vil godt spørge fru Marianne Pedersen, om hun mener, at de meget store problemer, som et stigende antal kommuner har med økonomien for selv at kunne sørge for ordentlig grundlæggende service for deres borgere, bliver løst med det her. Jeg spørger bl.a. med baggrund i, at regeringen jo sidste år aftalte en kommunaløkonomi, der skulle efterlade mulighed for en vækst på 0,7 pct. Men da det hele var gjort op, havde kommunerne kun haft råd til en vækst på 0,4 pct. Og der var over 100 kommuner, som faktisk kun havde råd til at bruge færre penge, altså en negativ vækst, som man kalder det.
Mener fru Marianne Pedersen, at det her yder noget som helst bidrag til at løse den situation, som er afgørende for de borgere, der skal betjenes af kommunerne?
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-03-25:
Jeg er nødt til at spørge, om det ikke sådan lidt er diskussionen om hønen og ægget, for nu får vi at vide, at det her er en god begyndelse til en udligningsreform, som skal komme.
Men var det ikke som udgangspunkt modsat, nemlig at udligningsreformen skulle komme?
Så kom den ikke, og så begynder vi nu på nogle lappeløsninger.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-03-25:
Det, jeg bare frygter lidt, er, at der i øjeblikket er meget tummel, berettiget tummel, omkring sagen om hærchefen, og jeg savner at høre, hvad regeringen vil gøre.
Statsministeren siger, at så må der skaffes lovhjemmel.
Ministeren har sagt til dagspressen, at der må skaffes den lovhjemmel.
Hvad sker der i den her sag?
Så må statsministeren jo også erkende, at hærchefen på sin vis ikke direkte har været indespærret, men han har været i husarrest i modsætning til andre.
Det er så en helt anden snak, under hvilke forhold han har været, og hvad der har gjort, at han skulle have husarrest i stedet for at sættes i Sandholmlejren. Men der har jo været iværksat foranstaltninger.
Det viser sig at være krænkende efter min og Dansk Folkepartis mening for den retsbevidsthed, specielt en borgerlig regering burde have.
Der havde været en fuldstændig klar opbakning fra Dansk
hvis man havde levet op til det, der står i regeringsgrundlaget.
Marianne Pedersen (V), 2003-03-25:
Til de sidste to talere kan jeg sige det samme, nemlig at de lappeløsninger, som er videreført af nogle overgangsordninger, faktisk er besluttet i Finansieringsudvalget, hvor de to kommunale parter fra henholdsvis KL og Amtsrådsforeningen sidder.
Det er der ikke ændret noget ved, så det kan jeg ikke se. Så igen til det om, hvem der kommer først hønen eller ægget: Det er jo et standende spørgsmål, som jeg ikke behøver at gøre rede for her.
Det skal være ordene.
Væksten på de 0,7 pct. inden for det offentlige - det er til hr. Ole Stavad - er jo ikke det, vi diskuterer i dag.
Vi diskuterer jo ikke, om væksten skal være 0,7 eller 0,5 pct. eller noget andet.
Men vi er også godt klar over, at der er nogle kommuner, der med baggrund i den udligningsreform, som vi for øvrigt gennemførte i 1996, ikke har så mange penge til rådighed som andre kommuner.
Det er det, vi har prøvet at afbøde med det her udligningstillæg og med puljen til særlig vanskeligt stillede kommuner, som er hævet væsentligt.
Jeg tror, at det vil blive hævet fra 296 mio. kr., som det var i Socialdemokratiets regeringstid, op til de 500 mio. kr., som der bliver lagt op til, at det skal være fremover.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-03-25:
Det er en lidt speciel begrundelse for et lovforslag, for der er jo en helt række ting i samfundet, som burde ændres, hvis praksis og lovgivning skulle stemme overens. F.eks. kunne man nævne et banalt eksempel som fartgrænser.
Der måtte der også ændres i loven, hvis den skulle være i overensstemmelse med praksis.
Det er ikke, fordi vi går ind for det, men bare fordi der her gives denne begrundelse.
Men Kristeligt Folkeparti er positiv over for forslaget, og vi kan støtte det.
Marianne Jelved (RV), 2003-03-25:
Det Radikale Venstre vil også gerne støtte lovforslaget.
Det ser meget fornuftigt ud.
Man kunne sige, det er en praksis, der nu gøres til lov, men der har været sund fornuft i den praksis, der har været udøvet, hvad årsagen så ellers har været.
Om det har været, fordi hverken borgerne eller kommunerne har været klar over gældende lov, er jo i sig selv principielt lidt betænkeligt, i hvert fald når det gælder offentlige myndigheder.
Jeg har et spørgsmål til ministeren i denne her sammenhæng, og det er vedrørende bemærkningerne til § 24, stk. 8, hvor der er en meget omstændelig beskrivelse af, hvordan man definerer, at den egentlige bolig er familiens bolig.
Det får mig til at tænke en lille smule på sommerhuslovgivningen og de problemer, kommunerne har i forbindelse med at kontrollere borgerne.
Vi vil under ingen omstændigheder gøre ophævelse over det her, men jeg spørger bare, om det er nødvendigt med den type beskrivelse, for når borgerne i landet én gang er cpr-registreret, og de udrejser med det mønster, der er beskrevet udmærket, er det så nødvendigt med den type beskrivelse, som er skrevet her, og som får mig til at mindes sommerhuslovgivningen og de problemer, der er ved at være folkevalgt i en sommerhuskommune?
Det har jeg været.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-03-25:
Jeg vil slet ikke gebærde mig ind i den debat, om han skal udleveres eller ej.
Det tror jeg vil være en svær sag, og det ved jeg, der er andre, der kommer ind på i spørgetimen.
Men det, der jo er højst besynderligt, er, at i den tid, der er gået, hvor det har været mere eller mindre kendt, men det har været kendt, at der ville bryde en krig ud, har man ikke intensiveret overvågningen.
Man har tværtimod slappet af, for der var jo trods alt en anden form for overvågning, som var temmelig latterlig synes jeg, med politibetjente, der skulle sidde på trappeafsatsen.
Det har man så nedtrappet, så der nu kun skulle foretages en opringning med dages interval.
Men der har på intet tidspunkt på grund af den konflikt, som blev optrappet og optrappet og optrappet, været taget hensyn
til, at der måske skulle ske en øget overvågning.
Line Barfod (EL), 2003-03-25:
Også Enhedslisten synes, det er godt at få tilpasset loven, så chauffører, søfolk og andre fortsat kan få lov at have en cpr-registrering her i Danmark.
Jeg er selvfølgelig spændt på at høre svaret til fru Marianne Jelved på spørgsmålet om, hvordan det lige nærmere skal forstås med de her bemærkninger om præcis, hvad der skal til, før man vurderer, at folk har en bopæl.
Men det får vi forhåbentlig nærmere afklaret.
Men som sagt: Enhedslisten kan støtte.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Den sidste del her tror jeg, der har været rig lejlighed til at drøfte i detaljer med justitsministeren, og det må jeg henvise til.
Jeg har ikke noget at føje til det ud over altså at gentage, at heller ikke jeg synes, at det er nogen tilfredsstillende situation.
Det, der er sket, burde selvfølgelig ikke være sket.
Det er derfor, jeg også kan gentage over for fru Pia Kjærsgaard, at det selvfølgelig giver anledning til overvejelser i regeringen om, hvordan man kan forebygge, at noget lignende sker i fremtiden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Stig Møller (KF), 2003-03-25:
Af de 300 mio. kr., som vi taler om, forventes op til 180 mio. kr. anvendt til humanitær bistand og nærområdeindsatser og op til 120 mio. kr. til genopbygningsindsatsen.
Den humanitære bistand vil gå fra de midler, der er sat af til ekstraordinære humanitære bidrag.
De er ikke udmøntede, for vi kan ikke forudse, hvor der er ekstraordinære humanitære problemer i løbet af året.
Sådan er det i hver eneste finanslov.
Det er altså noget, der f.eks. er relevant i forbindelse med Irak.
Beløbet deler sig jo over 2003 og 2004.
Margrete Auken (SF), 2003-03-25:
Det vil sige, at jeg skal forstå det sådan, at når vi har fundet frem til nærområdemidlerne, de 100 mio. kr., hvor jeg kan se, at de er øremærket til dels de afrikanske lande, dels det vestlige Balkan osv., så er det altså en anden nærområdekonto, der står 100 tomme mio. kr. på, om jeg så må sige.
Det vil jeg godt have bekræftet, for indtil videre har alt, hvad jeg har kunnet finde, haft adresse.
Så vil godt spørge udenrigsministeren, om jeg har fortolket ham rigtigt, således at han siger, at pengene til den indsats, der er højst påkrævet i Eritrea, altså Afrikas Horn, den indsats, der er højst påkrævet i Palæstina, den indsats, der er højst påkrævet i det centrale Afrika og i Afghanistan for nu at tage det i den anden ende, ikke vil blive berørt, at man der vil leve op til de løfter, der er givet, og til de forventninger, nogle af os danskere stadig væk har.
Vi vil altså gerne have, at vi kan være bare lidt stolte af at være danskere, når vi kommer ud i verden.
Det vil sige, at jeg kan være sikker på, at de penge har man altså ikke været ude at forgribe sig på for at skåne milde skattepenge oppe i Nordsjælland?
Per Stig Møller (KF), 2003-03-25:
Fru Margrete Auken kan sagtens være stolt af at være dansker.
Danmark gør sit til at forbedre vilkårene i verden, også i Eritrea, Afrikas Horn, Palæstina, Afghanistan, og de vil ikke blive rørt.
Det sagde jeg til Folketinget forleden dag, og det gentager jeg her.
De projekter, vi har lovet, bliver opretholdt.
Margrete Auken (SF), 2003-03-25:
Det vil sige, at det bliver de for i år, men hvad så til næste år?
Vi skal bare lige høre, hvor den ligger henne, for det eneste, der er helligt for den her regering, er jo skattestoppet.
Jeg har ikke sagt, at det er det for udenrigsministeren, men han tegner jo ikke hele regeringen.
Det eneste, der har været virkelig helligt for den her regering, har jo været skattestoppet.
Derfor vil jeg gerne have en forsikring om den stolthed, som jeg meget gerne vil tage med mig ud, og det er ikke ganske nemt, når vi laver ulovlig angrebskrig, og vi er de eneste, der påstår, at det ikke er sådan.
Lad os nu prøve med bistanden.
Kan jeg få lovning på - udenrigsministeren ved jo udmærket godt, at de penge bliver der sikkert ikke mindre brug for de næste år - at det ikke til næste år er sådan, at vi siger: Ok, så dropper vi Eritrea, og så dropper vi de andre lande, men at vi stadig væk kan være sikre på, at vi også kan komme i de lande, der ikke lige er på forsiden i øjeblikket og ikke lige er dem, der kræver, at man kan komme med de hurtige svar?
Per Stig Møller (KF), 2003-03-25:
De projekter, hvor vi har lovet midler, f.eks. i 2003 og 2004, bliver ikke ændret.
Hvad vi har lovet Palæstina, bliver fastholdt.
Hvad vi har lovet Afghanistan, det med de 700 mio. kr., bliver fastholdt.
Der er ikke nogen programmer og projekter, som der er givet løfter til, som bliver ændret, og som der bliver taget fra.
Jeg kan ikke stå her og fortælle, om Eritrea har behov
for beløbet i hele 2004.
Det har jeg på stående fod ikke viden til at kunne fortælle fru Margrete Auken, men jeg er sikker på, at Palæstina vil have behov for det.
Der er altså ikke tale om, at vi tager noget fra projekter, der er lovet midler til.
Men jeg kan ikke stå her og sige, hvad der er af problemer i verden i 2004.
Margrete Auken (SF), 2003-03-25:
Hvis jeg nu spørger udenrigsministeren skriftligt igennem udvalget, kan der så dagen efter ligge et svar, hvor jeg kan få at vide, hvad det er for nogle konti, der står 300 mio. uspecificerede kroner på, som vi kan tage, uden at der er nogen, der fælder en tåre over det, fordi de penge omtrent var øremærket til krigen i Irak?
Per Stig Møller (KF), 2003-03-25:
Ikke omtrent øremærket til det.
Nu antyder fru Margrete Auken, at vi såmænd har planlagt det her i lang tid, det har vi overhovedet ikke.
Det var først, da Sikkerhedsrådet brød sammen, at vi traf den beslutning, vi gjorde.
Derfor er det heller ikke nogen ulovlig angrebskrig.
Den har forankring i kapitel 7 i FN-pagten.
Det, der er pointen i forbindelse med det her, er, at det bliver et aktstykke til Finansudvalget.
Vi får mulighed for at tale om det i forbindelse med finansudvalgsbehandlingen.
Og jeg har sagt, at der ikke bliver taget noget fra nogen projekter, hvor der er givet løfter.
Der er ikke nogen som helst fattige i Afrika, som hr. Jørgen Poulsen fra Røde Kors har sagt, som vil miste nogen ting, som de har fået lovning om.
Det bliver ikke tilfældet.
Preben Rudiengaard (V), 2003-03-25:
Formålet med denne ændring af lægemiddel- og apotekerloven er, at vi gerne vil have bedre lægemidler, dvs. en højere kvalitet, en bedre sikkerhed og en bedre virkning.
Når man udfører et lægemiddelforsøg, skal det ske i overensstemmelse med det, der hedder en god klinisk praksis.
Det har vi da gjort i årevis, men vi kan altid gøre tingene bedre.
Det, vi fokuserer på her, er en øget beskyttelse af forsøgspersonernes rettigheder, nemlig større sikkerhed, bedre velfærd, højere etik i de forsøg, vi laver, og så en videnskabelig acceptabel gennemførelse, som også er veldokumenteret.
Den anden del af det er, at vi vil have en styrket overvågning af bivirkninger ved lægemidler.
Vi husker alle sammen debatten om Letigen, hvor der var en række patienter, der sagde, at de fik en række meget kedelige bivirkninger, og Forbrugerrådet var også meget aktiv på det område.
Når man giver et lægemiddel, giver man altid et middel, der skal hjælpe på nogle ting, men det er et kemisk produkt, og der er altså også en række bivirkninger ved det.
Derfor er det også vigtigt, at vi får registreret den negative effekt, nemlig bivirkningerne. Nu får vi så med det her lovforslag mulighed for, at borgerne får mulighed for personligt at indberette til Lægemiddelstyrelsen.
Nu skal man ikke tro, at der er frit valg på alle hylder, for det skal ske via egen læge eller
f.eks. via et indberetningsskema, man kan få på apoteket
Der er jo ingen grund til, at vi skal indberette et lille hosteanfald eller nogle andre ting.
Der skal være en vis form for filter, så vi er sikre på, at det er reelle bivirkninger, der i den sidste ende bliver registreret.
Så vil der ske en skærpelse af medicinalpersoners pligt
til at indberette bivirkninger
Jeg har den opfattelse, at det godt har kunnet knibe gennem de senere år.
Samtidig er det også således, at Lægemiddelstyrelsen nu får øget kompetence til at gå ind i lægemiddelindustrien og stille krav om, at vi også i lægemiddelindustrien får styrket registreringen af potentielle bivirkninger.
Så skal Bivirkningsnævnet nedlægges, og der etableres et bivirkningsråd.
Det synes jeg er fint, for nu får vi også lægfolk med i dette råd.
Det bliver altså et rådgivende udvalg, som skal sidde og rådgive Lægemiddelstyrelsen på dette område.
Men det er jo således, at der også skal bruges specialister, og de specialister kan man så fra Lægemiddelstyrelsens side sikre et specialistnetværk.
Det er formålet med disse ting, og der er for mig at se ingen tvivl om, at vi herved får styrket muligheden for, at vores patienter i højere grad end hidtil får en ordentlig kvalitet i den lægemiddelbehandling, som vi jo alle sammen på et eller andet tidspunkt har brug for.
Så Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Margrete Auken (SF), 2003-03-25:
Men det blev jo altså ikke særlig meget sjovere, da det så viste sig, at de penge, der skulle bruges til at afbøde de værste virkninger, skulle tages fra vores ulandsramme.
Jeg har noteret mig, at forskellige ordførere har sagt, at om det er den ene fattige eller den anden fattige, og de er vel også fattige i Irak, og hvorfor skal det så ikke osv., men der er altså en del andre i Folketinget, der har ment, at pengene var øremærkede.
Nu hører vi fra statsministeren gentagne gange, at de penge ikke er øremærkede, og så vil jeg gerne spørge udenrigsministeren, hvis konti det trods alt drejer sig om: Hvad er det for konti, der står 300 mio. uøremærkede kr. på?
Jeg har været nede at kigge i det, og jeg har ikke kunnet finde nogen, selv de 100 mio. kr. til nærområderne, som jeg har kunnet finde frem til, er øremærkede.
Så jeg vil sådan set godt først og fremmest vide, hvad det er for nogle konti, hvor der står 300 mio. kr., som ikke skal bruges til en række andre i øjeblikket meget, meget nødvendige formål.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-03-25:
For år tilbage kendte jeg en vestjysk borgmester, der blev spurgt, om man overholdt lovgivningen i den pågældende kommune, hvortil han svarede: Ja, det gør vi da, hvis det er muligt, og det ikke strider mod den sunde fornuft.
Det er selvfølgelig en meget pragmatisk indfaldsvinkel til at overholde lovgivningen, og den er ikke holdbar, men indimellem får vi jo altså lavet nogle regler herinde, som når de skal fungere i det praktiske liv, ja, så finder vi ud af, at de ikke er helt hensigtsmæssige.
Det her lovforslag er et udmærket eksempel på, at man har fundet sådan nogle bestemmelser, og derfor laver man nogle mere fleksible regler.
Det er jo sådan, at der er en række personer, som selv om de bor på fuldstændig normal vis i deres parcelhus eller i deres lejlighed, typisk kan være udrejst fra mandag morgen
Det bliver der nu taget højde for, sådan at når man rent faktisk har sin bopæl der, hvor man er tilmeldt folkeregisteret og i øvrigt opholder sig der hovedparten af weekender, fridage, ferier osv., så er der ingen problemer i det.
Jeg synes, det er et udmærket lille lovforslag, som løser et praktisk problem, og vi kan selvfølgelig støtte det.
Uno Larsson (DF), 2003-03-25:
Lovforslag nr. L 186 tager sigte på en lempelse af udrejsereglerne i lov om Det Centrale Personregister.
Baggrunden for lovforslaget er, at de gældende udrejseregler i cpr-loven i nogle konkrete tilfælde er forekommet uhensigtsmæssige.
Det er uhensigtsmæssigt, at der er visse personer, der har et sådant arbejds- og opholdsmønster, at det ikke er rimeligt, at de skal registreres i cpr som udrejst, hvilket de skal efter nugældende lov.
Det er personer, som arbejder og opholder sig i udlandet i et sådant omfang, at de er registreret som udrejst i cpr, men som har deres bolig i Danmark, hvor de også har deres sociale rammer.
Det kan f.eks. være langturschauffører, forskellige håndværkere, søfarende, familiemedlemmer og sågar også medlemmer af Europa-Parlamentet.
Med lovforslaget sikres det således, at alle med sådan et arbejds- og opholdsmønster får ret til at forblive registreret i Danmark, og der er ingen omkostninger ved lovforslaget.
Det er samtidig en forenkling af arbejdsgangen i kommunerne med inddrivelse af bøder, udstedt efter cpr-loven - og godt for det, for kommuernes pengekasser er tomme - samt kommunernes udpantningsret.
Sagerne skal ikke fremover sendes til politiet til inddrivelse, og så kan politiet også bedre passe sit arbejde og godt for det.
Gudrun Laub (V), 2003-03-25:
Lovforslaget er et forslag til ændring af lov om Det Centrale Personregister, og grunden er, at der her kommer en lempelse af udrejsereglerne for at hjælpe nogle persongrupper, der er kommet i klemme i det eksisterende system.
Det gælder personer, der af arbejdsmæssige grunde opholder sig størstedelen af tiden i udlandet; det kan være langturschauffører, håndværkere og søfarende.
Deres ophold i udlandet er af midlertidig karakter, og hvis de opretholder deres bopæl i Danmark, skal de også kunne opretholde deres bopælsregistrering i Danmark.
Efter den eksisterende lov skal enhver, som fraflytter til udlandet, registreres i Det Centrale Personregister som udrejst, når der er ophold i udlandet over 6 måneder.
I det her foreliggende lovforslag er det præciseret, at de personer, som opholder sig forholdsvis meget i udlandet på grund af deres arbejdsforhold, kan tage familien med og kan blive ved med at stå registreret her i landet, hvis de beholder boligen her og tilbringer hovedparten af weekender, fridage, ferier og lignende her. Lovændringen er en naturlig følge af den samfundsmæssige udvikling i arbejds- og opholdsmønsteret.
Det er altså et forhold, som bliver bragt i orden, så man også kan gøre det officielt og efter lovreglerne.
Så lovændringen her betyder, at lovgivningen kommer til at svare til praksis.
Det er et rimeligt og fornuftigt lovforslag, og Venstre kan støtte det.
Tove Videbæk (KRF), 2003-03-25:
Kristeligt Folkeparti er også positiv over for dette lovforslag.
Baggrunden for forslaget er jo bl.a. et EF-direktiv om anvendelse af god klinisk praksis.
Med direktivet gøres det til et krav, at alle medlemslande skal overholde en fælles kvalitetsstandard i forbindelse med kliniske lægemiddelforsøg.
Fordelen herved er, at når et lægemiddel er godkendt i et land, kan det principielt godkendes i alle de øvrige lande. Således er formålet med forslaget at øge sikkerheden og dermed borgernes tillid til brugen af lægemidler.
Forslaget omhandler endvidere overvågning af bivirkninger fremkaldt af lægemidler, og der foreslås en øget overvågning på tre indsatsfelter, nemlig en øget indberetning af bivirkninger, bl.a. så patienter herefter selv kan være med og indberette bivirkninger.
Der vil også være en ændret overvågningsfunktion for Lægemiddelstyrelsen, og Lægemiddelstyrelsen vil få ny adgang til at kontrollere lægemiddelvirksomhedernes overvågningsforpligtelser.
Endvidere vil virksomhederne få nogle indberetningsforpligtelser.
Forslaget omhandler også nye regler om dyrlægers håndtering af visse stoffer til medicinsk anvendelse til dyr.
Med forslaget her ophæves den nuværende generelle mulighed for, at dyrlæger kan få adgang til at håndtere, herunder indføre, købe og sælge visse stoffer, der kan anvendes som veterinærmedicinske præparater.
Samtidig indføres en dispensationsmulighed for Lægemiddelstyrelsen til at tillade stoffers anvendelse i særlige tilfælde.
Forslaget omhandler endvidere apotekers vejledning om indberetning af bivirkninger.
Apotekerne får herefter pligt til at vejlede kunderne i forbindelse med indberetning af lægemiddelbivirkninger for de kunder, som ønsker det.
Og et apotek får tilladelse til at levere radioaktive lægemidler til sygehuse og institutioner uden for apotekets normale leveringsområde.
borgernes tillid til brugen af lægemidler
Ikke alene af administrative hensyn er dette forslag hensigtsmæssigt; det er også hensigtsmæssigt, at der er en fælles europæisk kvalitetsstandard ved gennemførelse af kliniske forsøg. Fælles kvalitetsstandarder betyder desuden, at patienter hurtigere får adgang til medicinen, idet godkendelse i de enkelte EU-lande kan ske hurtigere.
Også bestemmelserne om overvågning af bivirkninger af lægemidler samt virksomhedernes oplysningsforpligtelser er en klar forbedring i forhold til nuværende dansk lovgivning.
Så Kristeligt Folkeparti kan fuldt ud støtte forslaget.