Per Stig Møller (KF), 2005-04-28:
Når historikerne om nogle år vil skrive Tjetjenienkonfliktens historie, vil de tragiske begivenhederne, som vi var vidne til ved gidseltagningen i Beslan, markere et afgørende brud.
På den tjetjenske side af konflikten har det udviklet sig til at være en kamp med stadig stærkere religiøst og terroristisk islæt mod civile så vel i Tjetjenien som i resten af Rusland.
På russisk side har der været overdreven magtanvendelse og for svag indsats mod overgreb mod civile begået af militæret.
Nu synes udviklingen at pege på en stigende erkendelse af, at man ikke kan løse problemet alene med militær magt.
Putin har tidligere ved flere lejligheder tilkendegivet, at kun en politisk løsning vil kunne skabe fred i Tjetjenien, og vi synes at se en begyndende åbenhed hen imod at trække Den Europæiske Union og vestlige lande ind i en reel dialog og med opgaver, der peger i fredelig retning.
Den danske regerings holdning er klar.
Den danske regering fordømmer terrorisme i alle dens former.
Terrorisme skal bekæmpes med alle lovlige midler.
Vi respekterer Ruslands suverænitet og territoriale integritet.
Kun en politisk proces kan tilvejebringe grundlaget for fred og afslutte den civile befolknings lidelser i Tjetjenien.
Samtidig gentager vi, at overdreven magtanvendelse og ustraffede overgreb mod civile kun vil forlænge konflikten.
Med folkeafstemningen om en ny forfatning for Tjetjenien i 2003 og det efterfølgende valg til præsidentembedet er der indledt en proces mod overførsel af stadig større magt til de tjetjenske strukturer.
Der skal afholdes parlaments valg i Tjetjenien senere i år.
Der skal endvidere indgås en aftale om kompetence- og ansvarsdeling mellem føderale og tjetjenske myndigheder, som ifølge de russiske tilkendegivelser vil give Tjetjenien en betydelig grad af selvstyre.
Præsident Putin udnævnte i september sidste år sin stabschef, Dimitrij Kosak, til sin repræsentant i det nordlige Kaukasus.
Det må tolkes som Putins forsøg på at lægge sin autoritet og prestige bag bestræbelserne på at finde en løsning, og det har medført væsentlig mere fokus på genopbygningen og forbedring af situationen for Tjetjeniens indbyggere.
Økonomiminister Gref har fået til opgave at udarbejde et program for genopbygning af republikkens økonomi.
Siden da har det været et fast punkt, som tages op med Rusland.
I 2004 skete der tilsyneladende en åbning.
Dette blev gentaget og udbygget under Putins møde i december 2004 med den tyske kansler.
Europa-Kommissionen har på denne baggrund netop gennemført et besøg i regionen.
Man anser den russiske interesse i samarbejdet for at være seriøs.
Kommissionen er nu ved at planlægge en række indsatser, der skal støtte socioøkonomisk udvikling og uddannelse.
Men med en massiv arbejdsløshed, som er helt oppe på 80 pct., gælder det om at bidrage til, at befolkningen får et livsgrundlag tilbage.
Det skal ske i samarbejde med de russiske myndigheder, og det skal kanaliseres igennem bl.a. FN og ngo'er.
Samtidig drøftes der nu træning i overholdelse af menneskerettigheder og bistand til bekæmpelse af korruptionen i Tjetjenien.
Det er forhåbningen, at disse første skridt til en bredere EU-bistandsindsats kan virke tillidsskabende og også bidrage til en bredere dialog med Rusland til understøttelse af en konstruktiv udvikling, der kan ende med en fredelig løsning, som begge parter er tilfredse med.
Der er sket visse om end små forbedringer af den humanitære situation i Tjetjenien.
Der ses eksempler på begyndende genopbygning af offentlige bygninger, herunder skoler og hospitaler.
Der er dog langtfra tale om nogen normalisering, og situationen er fortsat meget vanskelig.
Europarådets menneskerettighedskommissær, Gil-Robles, besøgte senest Tjetjenien i september 2004.
Han havde en række samtaler og organiserede en rundbordskonference til drøftelse af en tjetjensk ombudsmandsinstitution.
Som resultatet af Gil-Robles' besøg valgte det tjetjenske statsråd i oktober 2004 at udpege en foreløbig ombudsmand.
De føderale myndigheder har afsat ca. 12 mia. danske kroner til genopbygningen.
En del af dette beløb er givet som kompensation til personer, der har mistet deres bolig.
Det er et alvorligt problem, at disse midler i ikke ringe udstrækning er forsvundet i svindel og korruption.
Tilførslen af midler betyder dog trods alt, at der er kommet mærkbart flere penge i omløb.
Det er vanskeligt at skaffe sig et præcist billede af menneskerettighedssituationen i Tjetjenien.
Det er dog klart, at der fortsat er meget store problemer.
Begge sider i konflikten bærer ansvaret for alvorlige krænkelser.
Overgreb, kidnapninger og forsvindinger er stadig udbredt, men synes i mindre grad at blive udført af russiske føderale styrker.
I nogle tilfælde synes ugerningerne at have karakter af klanstridigheder.
Human Rights Watch tillægger også de lokale sikkerhedsstyrker under ledelse af Ramzan Kadyrov en stor del af ansvaret.
På mindre end 1 år er to markante tjetjenske ledere blevet dræbt.
Tjetjeniens præsident, Akhmed Kadyrov, blev den 9. maj sidste år dræbt ved et attentat, formentlig gennemført af den tjetjenske guerillaleder Khairulla, som er nært tilknyttet den saudiarabiske statsborger, Abu Hafs, som menes at være Al-Qaedas repræsentant i Nordkaukasus.
Tjetjeniens forhenværende præsident, Aslan Maskhadov, blev dræbt i sidste måned under omstændigheder, der fortsat er uopklarede.
Hvad der præcis er foregået, ved vi ikke.
De pårørende har bedt om at få liget udleveret, men det er ikke sket trods appeller fra flere sider, herunder fra Danmark.
Begge drab afspejler den forråelse, der er sket, og som nåede et højdepunkt med gidseltagningen af skolebørnene i Beslan.
Vi husker også aktionen mod teateret i Moskva og de to fly.
Kampmidlerne omfatter i dag rendyrket terror.
Risikoen for nye terrorangreb beregnet på at fange verdens opmærksomhed er desværre stor.
De nævnte eksempler viser jo, at ingen midler skyes.
På EU-Rusland-topmødet i Haag i november sidste år var der enighed om at indlede en dialog mellem EU og Rusland om menneskerettighedsspørgsmålet.
Det første møde blev holdt i sidste måned og karakteriseres af alle deltagerne som konstruktivt og åbent.
Fra russisk side blev det klart erkendt, at menneskerettighedssituationen gav anledning til dyb bekymring, og man var rede til en løbende og seriøs drøftelse i fortrolighed.
Samtidig appellerede man til EU om aktivt og konstruktivt at bidrage til at forbedre situationen i Tjetjenien.
Human Rights Watch har i marts offentliggjort en rapport om forsvindinger, som viser, at dette er et centralt problem.
Menneskerettighedskommissær Gil-Robles tog dette emne op i sine samtaler med den russiske vicestatsanklager, der lovede, at efterforskningen vil blive styrket.
Antallet af forsvindinger anslås af Human Rights Watch på grundlag af russiske kilder til over 2.000.
OSCE har ikke kunnet fungere i Tjetjenien siden udgangen af 2002.
Det beklager vi meget, vi har arbejdet for, at OSCE kunne forblive i Tjetjenien.
Derimod er det lykkedes for Europarådet, der opererer mindre i rampelyset, at få en konstruktiv rolle.
Europarådet har påtaget sig en række projekter til støtte for retsstatsprincipper og menneskerettigheder i Tjetjenien.
Europarådets langsigtede program omfatter også støtte til psykologisk og social rehabilitering af kvinder og børn, støtte til en ombudsmandsinstitution og til de medicinske centre til undersøgelse af sager vedrørende forsvundne personer.
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har i februar 2005 afsagt tre domme i sager anlagt af personer fra Tjetjenien mod den russiske stat.
Det vides endnu ikke, om Rusland vil appellere dommene.
Regeringens holdning til konflikten i Tjetjenien er klar og vil blive fastholdt.
Kun en politisk løsning samt den tjetjenske befolknings støtte og tillid vil kunne skabe et holdbart grundlag for fred i republikken og normale levevilkår for den tjetjenske befolkning.
Menneskerettighederne må respekteres af alle parter i konflikten.
De, som begår overgreb, skal retsforfølges.
Gennem EU, FN og danske private organisationer søger regeringen med økonomiske bidrag at forbedre den humanitære situation i det nordlige Kaukasus.
Siden 1996 har Danmark ydet 152 mio. kr.
Sidste år var bidraget til humanitær bistand på 12 mio. kr. Danmark yder også støtte til et samarbejde mellem højere læreanstalter i Tjetjenien, og Danmark bidrager derigennem til normaliseringen i Tjetjenien.
Regeringen vil gennem EU søge at fastholde den russiske regering på dialog og på konstruktivt samarbejde.
Beviset på Ruslands gode vilje vil være reelle forbedringer i Tjetjenien.
Vi vil aktivt arbejde for, at EU intensiverer sin indsats, også på genopbygningsområdet.
En forbedring af levevilkårene for den almindelige tjetjener er en forudsætning for en varig og bæredygtig politisk løsning på konflikten.
Parallelt med EU's aktive dialog vil vi fastholde, at også Europarådet, OSCE og FN løbende drøfter menneskerettighedssituationen i Tjetjenien.
Der er mange, der desværre er interesserede i at fortsætte konflikten i Tjetjenien.
Det gælder ekstremister, som ikke viger tilbage for at anvende terror, og kredse, der ser konflikten som en vej til personlig berigelse.
De bør ikke få held til at forhindre en politisk løsning.
Siden sidste forespørgselsdebat har vi set udviklingstendenser, der peger i så vel negativ som positiv retning.
Der er sket en forråelse og optrapning af terroren, men samtidig en marginalisering af terroristerne i forhold til den tjetjenske befolkning.
Vi har set en ny russisk vilje til at forstærke indsatsen og en erkendelse af, at konflikten ikke kan løses med militære midler, samt en begyndende vilje til at inddrage det internationale samfund i genopbygnings- og normaliseringsprocessen.
Vi vil fastholde den klare linje.
Vi vil konstruktivt udnytte de muligheder, der ligger i de nye åbninger fra den russiske regering over for bl.a. EU, til at fremme et større internationalt engagement.
En konstruktiv og aktiv dialog understøttet af en forstærket indsats kan fremme respekten for tjetjenernes menneskerettigheder og fremme en for begge parter tilfredsstillende løsning, som langt om længe kan skabe fred i det hærgede land.