runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Det er så fjerde gang, jeg ikke har fået svar på dette spørgsmål; jeg fik det hverken af fru Birthe Rønn Hornbech eller af Socialdemokraternes ordfører: Hvilken holdning har Socialdemokraternes ordfører til, at Politiforbundet mener, at der er en frygt for, at dette kan føre til en forrået kriminalitet inden for den organiserede kriminalitet?
Hvad er Socialdemokraternes svar på den klare usikkerhed, der er i flere høringssvar, og som vi jo også kan se i andre lande, hvor man anvender civile agenter, angsten for, at man lokker almindelige mennesker ind i kriminalitet som civile agenter, uden at man fra myndighedernes side kan beskytte dem?
Hvad har Socialdemokraterne af svar på det?
Så virkede det, som om hr. Morten Bødskov har fuldstændig styr på, hvornår man kan anvende civile agenter, og at det ifølge lovforslaget er ganske begrænset.
Så vil jeg sige, at i givet fald er han så den eneste, jeg har mødt, der klart kan sige, hvad det er for situationer, hvor man rent faktisk kan anvende civile agenter.
Ser man på bemærkningerne, giver de ingen hjælp.
Morten Bødskov (S), 2003-05-05:
Vi sætter vores lid til, at der er en interesse blandt regeringspartierne for at få det løst i mindelighed, og vi håber, at de punkter, som vi har påpeget, kan der findes et svar på.
Men pointen er den, at vi er enige i sigtet.
Vi mener, at der er fundet en balance.
Vi har betænkeligheder ved en meget central del af forslaget, som jeg omtalte i min ordførertale.
Vi afventer udvalgsarbejdet og håber, at der under udvalgsarbejdet kan findes enighed om de synspunkter, jeg her har gjort gældende.
Så er der spørgsmålet, som både fru Anne Baastrup og fru Line Barfod er inde på, om risikoen for forråelse af miljøet.
Der er jo ingen grund til at skjule, at det selvfølgelig er en risiko, og det er i øvrigt også et af de spørgsmål, som er under forberedelse af Socialdemokratiet til udvalgsarbejdet.
Men jeg synes dog, at det retfærdigvis skal siges, at en af begrænsningerne jo er, at de civile agenter ikke må benyttes således, at det betyder en forøgelse af lovovertrædelsens omfang og grovhed.
Når det er retten, der skal tage stilling til det, og med alle de hager, der er af begrænsninger i det her forslag, så vil jeg tro, at hvis retten ikke kan finde dokumentation for politiets ønske om at benytte en civil agent og ikke kan finde dokumentation for, at aktiviteten ikke vil betyde en forøgelse af omfanget eller grovheden af den kriminalitet, der er under efterforskning, og som en civil agent skal involvere sig i, vil der komme afslag.
Det er ret afgørende begrænsninger, som ligger her, og som for Socialdemokratiet - det var også det, jeg understregede i min ordførertale - er en betryggelse ved forslaget.
Hvad var det så, der betød, at vi mente, at det var et held, at det var Justitsministeriet og justitsministeren og ikke hr. Jens Rohde, der trak sig ud som sejrherrer.
Hvis det ikke var tilfældet, så havde vi haft en helt, helt anden diskussion.
Det er derfor, at vi fra Socialdemokratiets side mener, at det er en betryggende omstændighed ved det her forslag, at det er Justitsministeriet og ikke Venstres politiske ordfører, som vandt denne her nytårskamp.
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Jeg kan forstå, at hr. Morten Bødskov i modsætning til politi, advokater og domstole mener, at det er meget klart, hvornår der kan benyttes civile agenter, og at der ikke er nogen grund til at nære den store angst for, at det kan gå galt.
Jeg må indrømme, at jeg tror mere på politiet, når de siger, at de frygter, at det her kan føre til en forråelse, til, at man optrapper.
Der er her nærmest tale om et våbenkapløb, hvor man opruster, og så kan vi altså risikere, at det også fører til en forråelse, til, at flere bliver slået ihjel.
Jeg mener stadig, at vi mangler at få en klar melding fra Socialdemokratiet, om det er acceptabelt, hvis det kan betyde dødsfald.
Jeg mangler også stadig at få et svar på, hvordan Socialdemokraterne vil undgå, at det kommer til at gå som i Holland, hvor det pludselig var politiet, der sad på halvdelen af narkohandelen, for med det forslag her fjerner man jo reelt muligheden for forsvarerne og domstolene for at føre kontrol, fordi en stor del af det vil kunne foregå som hemmelig retspleje, hvor det er politiet, der bestemmer, hvad domstole og forsvarere kan få lov at se og ikke kan få lov at se.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Som svar på mit spørgsmål før gentog hr. Morten Bødskov, at Socialdemokratiet har alvorlige betænkeligheder ved det her forslag, men man håber på løsninger i Retsudvalget.
Vi afventer Retsudvalgets behandling af det her, siger hr. Morten Bødskov.
Der er intet om, at Socialdemokratiet har som absolut forudsætning, at de og de ting bliver ordnet, eller at de og de ting bliver afklaret.
Der er kun al mulig grund til at ønske regeringen til lykke med, at Socialdemokratiet fuldstændig betingelsesløst tilslutter sig det her forslag; anderledes kan jeg simpelt hen ikke høre svaret.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Det må jo så blive sjette gang, jeg stiller det her spørgsmål.
Jeg tror slet ikke, jeg får det besvaret.
Hvordan vil de mennesker, der stemmer for reglerne om civile agenter,
sikre, at disse mennesker ikke er blevet lokket ud i kriminalitet med det resultat, at de kan blive udsat for, ja, døden?
Hvordan kan vi i et lille land beskytte disse mennesker?
Er det Socialdemokraternes ønske at støtte det her lovforslag uden at kunne besvare dette spørgsmål?
Har hr. Morten Bødskov styr på, hvad det er for typer aktiviteter, disse civile agenter kan blive kastet ud i? Bemærkningerne i lovforslaget handler kun om små vareprøver.
Har hr. Morten Bødskov en afgrænsning af, hvad det er for ting, man kan sætte disse mennesker til?
Hvordan politiet på den her måde kan lokke disse mennesker ind i en kriminel adfærd?
Har hr. Morten Bødskov et svar?
Så vil jeg i hvert fald gerne have det.
Morten Bødskov (S), 2003-05-05:
Jeg vil sige til både fru Elisabeth Arnold, fru Anne Baastrup og fru Line Barfod, at hvis man anser Socialdemokratiets ordførertale her fra talerstolen i dag som sådan en klar tilkendegivelse og et carte blanche til, at regeringen bare kan køre los med det her forslag, så har man ikke lyttet til den ordførertale, der blev holdt.
Vi har bekymringer.
Vi udtrykte forståelse for den frustration, som er kommet frem i høringssvarene, og har selvfølgelig tænkt os under udvalgsarbejdet at tage en række af dem op til nærmere efterprøvning.
Når det så handler om forråelse, så er synspunktet stadig væk, at selvfølgelig er det en risiko, og det er noget, vi må kigge nærmere på, men det er som sagt tidligere betryggende ved brugen af civile agenter, for det første at det generelle forbud ikke ophæves, og for det andet at der er så mange begrænsninger koblet til den model, der ligger nu, at jeg vil tro, at hvis politiet ikke kan anvise, at de begrænsninger er overholdt, vil de få problemer, når dommerne skal tage stilling til det.
Der er problemer.
Fru Line Barfod taler om hemmeligholdelse, og at Socialdemokratiet skulle sige ja til det og forsvarerens aktindsigt og andet, men så har fru Line Barfod ikke lyttet til min ordførertale, hvor lige nøjagtig det blev nævnt som hovedproblemet i det her lovforslag for Socialdemokratiet.
Vi mener, det er ret afgørende, at det er en dommer, som jeg sagde, der har fuld indsigt i, hvad det er for materiale, politiet mener at skulle tilbageholde, således at lovligheden af tilbageholdelsen af materialet kan blive bedømt fuldt og helt af en dommer.
Man kan så efterfølgende overveje, om det er den pågældende dommer, som så også skal være med til domsforhandlingen.
Så vil jeg prøve at se, om det kunne lade sig gøre at give et svar på fru Anne Baastrups spørgsmål om beskyttelsen.
Det er noget, som vi også har diskuteret, og vi har ikke tænkt os at springe over, hvor gærdet er lavest, men har tænkt os at efterforske det, for det er rigtigt, at det er et problem.
Det, jeg synes, der er bestyrket ved det her forslag, er, at aktiviteten som sagt skal ske efter aftale med politiet, at det er politiet, der tager initiativ til den her civile agents aktivitet, og at der som sagt er så utrolig mange begrænsninger på det.
Det er klart, at det rejser afgørende spørgsmål om beskyttelse.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-05:
Nye tider med nye meget kedelige kriminelle aktiviteter kræver nye værktøjer.
Rockerkriminaliteten er sammen med anden mere eller mindre organiseret kriminalitet en svøbe for vores samfund.
Derfor er det med tilfredshed, at Dansk Folkeparti erfarer, at denne lov ikke kun specifikt retter sig mod rockere, men også medtager anden form for organiseret kriminalitet.
Denne form for kriminalitet skal bekæmpes med alle midler, både de kendte og også det nye sæt værktøjer, som dette lovforslag lægger op til.
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at stille disse værktøjer til rådighed for politiet.
Også selv om vi stadig væk har den grundholdning, at vi ikke er særlig vilde med et overvågningssamfund,
finder vi det desværre nødvendigt at åbne for de muligheder, som den her nye lov giver.
Ligeledes har vi heller ingen problemer med den reduktion i aktindsigt, lovforslaget medfører, som igen vil beskytte vidner i dette betændte miljø, hvor ingen midler skyes for at holde folk fra udsagn, der kan fælde en kriminel. Telefonaflytning og overvågning af internetkommunikation er også en nødvendighed i vores tid, idet netop rockere og anden organiseret kriminalitet er kendetegnet ved, at det er bagmænd, der styrer de kriminelle aktiviteter, og den eneste måde at få fat i dem på er bl.a. ved de her former for aflytning.
Der er nogle ting, jeg egentlig godt kunne tænke mig at få afklaret under udvalgsarbejdet.
Der står nogle grænser omkring 6 år.
Det er egentlig ikke, fordi jeg vil have de her 6-års-regler udvidet i forbindelse med, hvornår man kan anvende agenter, men mere et spørgsmål af teknisk karakter: Hvorfor lige netop 6 år?
Der har jeg det samme problem som ved tidligere love i forbindelse med aflytning.
Hvordan kan man vide, hvis man får lov til at foretage en aflytning, at den, man vil aflytte, har begået en kriminalitet, som netop giver 6 år?
Høringssvarene har været drøftet også lidt fra talerstolen, og de er jo ret interessante.
Dansk Folkeparti kan med disse bemærkninger støtte forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Nu var det sådan en lidt uklar førstebehandlingstale, som hr. Per Dalgaard holdt.
Jeg vil sige, at jeg er lidt usikker, så jeg spørger lidt mere konkret, fordi jeg ikke går ud fra, at hr. Per Dalgaard mener, at Dansk Handel & Service er en integreret del af den organiserede kriminalitet, herunder rockerne:
Hvilke konkrete overvejelser har hr. Per Dalgaard og Dansk Folkeparti gjort sig, i og med at Dansk Handel & Service er noget overrasket over de udvidede redskaber, som politiet får med det her lovforslag, når det drejer sig om moms- og skattesvig.
Det er ikke, fordi Dansk Handel & Service går ind for hverken moms- eller skattesvig og heller ikke for den grove del af slagsen, har jeg forstået, men de anfægter på det bestemteste, at lovforslaget skal ramme deres medlemmer.
Det vil jeg godt have en kommentar til.
Mener hr. Per Dalgaard, at Dansk Handel & Services kommentarer til lovforslaget måske burde få nogle ændringsforslag ud af Dansk Folkeparti - eller hvordan?
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Men det, som advokaterne og dommerne og politiet for den sags skyld gør opmærksom på, er, hvad det er for nogle problemer, der er ved det her, og hvad konsekvenserne vil være.
Omvendt: Hvad er det for nogle konkrete tilfælde, hvor man forestiller sig denne her lov skal anvendes?
Hvad er det for nogle konkrete sager, der har været indtil nu, hvor man har fået problemer, fordi dommerne har fået indsigt i, hvad sagen handlede om?
Hvad er det for nogle konkrete sager, man
Hvad er det helt konkret for nogle eksempler, der har været, som gør, at det er nødvendigt at indføre hemmelig retspleje?
Det er dem, der mangler, og jeg håber, at Dansk Folkeparti vil være med til at sikre, at vi får de eksempler, så vi kan se, hvad det er for et behov der er.
Indtil nu har det ikke været muligt at få dem på bordet.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Hr. Per Dalgaard sagde i sin ordførertale det samme, som han har sagt flere gange før, nemlig at den verden, de kriminelle lever i, er en anden end den, som juristerne, advokaterne og dommerne færdes i.
Det kan godt være, de har forskellige fritidsaktiviteter, og at de har andre bogvalg, men der, hvor de mødes, er dog i retssalen.
Der står dommeren over for den tiltalte; der er en forsvarer; der er en anklager.
Hvordan kan det være, at de tiltalte ikke skal have den retssikkerhed, at de skal vide, hvad det er for et grundlag, de bliver dømt på?
De to verdener skal jo netop mødes for at afgøre, hvem der har trådt over grænsen.
Den tiltalte har jo krav på at vide, hvad det er for en anklage, han er udsat for, hvem det er, der anklager ham, og hvordan han kan få sagens rette sammenhæng gennemført.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke anerkende, at den tiltalte har et legitimt krav på at få at vide, hvad det er for et grundlag, han bliver dømt på?
Per Dalgaard (DF), 2003-05-05:
Fru Anne Baastrup taler om Dansk Handel & Service, og som om det her lovforslag kan komme til at ramme deres medlemmer.
Det tror jeg ikke et øjeblik på.
Der kan ikke være tale om at lave et forslag, som overhovedet kan ramme Dansk Handel & Services legitime forretninger.
Fru Line Barfod taler om problemer ved anvendelse af det her lovkompleks, og hvad det er for nogle ting, som ikke er blevet løst tidligere.
Man kan jo kun se på verden i dag, og man kan kun se ud i samfundet.
Rockerkriminaliteten er ikke løst ved de tiltag, der har været hidtil, ergo har de ikke fungeret godt nok.
Det synes jeg egentlig må være svar nok på det.
Hvad er det for noget, der betinger hemmelig retspleje?
Hemmelig retspleje som sådan mener jeg ikke der er tale om her.
Men jeg kan da godt finde eksempler frem fra gamle aviser, hvor vidner f.eks. i forbindelse med rockerkriminalitet har været skræmt fra vid og sans og ikke har turdet vidne overhovedet.
Jeg synes, at det siger alt om, at det sådan set ikke er et almindeligt rets- og justitsforhold, der foregår i de retssager, hvor disse mennesker er involveret, og at der netop er behov for en form for beskyttelse.
Så spørger fru Elisabeth Arnold, om ikke tiltalte skal have at vide, hvad de dømmes for.
Jeg går da så sandelig ud fra, at de får læst, hvad det er for noget, de bliver tiltalt for.
Men det er da muligt, at hele sagens akter f.eks. i forbindelse med hemmelige agenters optræden ikke forelægges dem.
Men igen, problemstillingen med hemmelige agenter er jeg sikker på at alle er så meget opmærksomme på, at man ikke bare lige vil drysse om sig med hemmelige agenter, men det er noget, der vil blive taget i anvendelse med yderste varsomhed. Så jeg tror ikke på, at vi her kommer ind i en eller anden form for kafkask proces, som fru Elisabeth Arnold egentlig lægger op til at det er.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Nu er det ikke tit, at vi i Folketingets Retsudvalg får høringssvar fra Dansk Handel & Service, og derfor er det ganske bemærkelsesværdigt, at Dansk Handel & Service på denne måde tager afstand fra lovforslaget.
Så hvis hr. Per Dalgaard ikke har læst det, vil jeg læse det op: Udvidelsen af politiets redskaber sker i forhold til grove straffelovsovertrædelser, men udstrækkes tillige til lovovertrædelser, der ikke i deres natur nødvendigvis er forbundet med rockerkriminalitet og anden organiseret kriminalitet. Der tænkes her først og fremmest på moms- og skattesvig. Det vil sige, at det er Dansk Handel & Services medlemmer, der på denne måde fra politiets side bliver udsat for de nye redskaber, som Dansk Handel & Service kalder retssikkerhedsmæssigt betænkelige. Dansk Handel & Service anmoder simpelt hen om, at man gør opmærksom på det under udvalgsbehandlingen og fjerner den her udvidelse til den fornyede overvågning, der kan ske i disse sager.
For Dansk Handel & Service mener rent faktisk, at de redskaber, politiet har på nuværende tidspunkt, er tilstrækkelige.
Jeg kunne forstå på hr. Per Dalgaard, at han syntes, det var en dårlig idé med den her fornyede overvågning, så derfor spørger jeg konkret: Dansk Handel & Service er selv bekymrede, men hvad mener hr. Per Dalgaard?
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Organiseret kriminalitet og narkokriminalitet er desværre ikke nye fænomener.
De har eksisteret, så længe der har være forbud mod narko, og tidligere, da der var forbud mod alkohol.
Så længe de forbud eksisterer, er det nok svært at forestille sig, at der ikke også er den organiserede kriminalitet.
Men det, der var været diskussionen i dag, er, hvordan vi så bekæmper den bedst.
Gør vi det ved at undergrave retsstaten, undergrave de retssikkerhedsgarantier, vi har, eller gør vi det ved at sikre så bred folkelig opbakning som muligt, så folk ikke skal stå alene med deres angst, men kan få opbakning, hvis de f.eks. bliver udsat for at skulle vidne?
Konkret i forhold til dommere og advokater er problemet jo, om der skal være hemmelig retspleje, og om man har nogen som helst eksempler på, at man ikke har kunnet opklare kriminalitet, fordi dommeren er gået ud og har fortalt om, hvad der var sket i sagen eller er kommet med oplysninger, som ikke måtte komme frem, eller fordi advokater er kommet med oplysninger, som ikke måtte komme frem. Det er der overhovedet ikke i lovforslaget fremlagt nogen eksempler på, men alligevel indfører man hemmelig retspleje, og det er det, der er så store betænkeligheder ved.
Men det har Dansk Folkeparti åbenbart ikke noget problem med.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Sagt til hr. Per Dalgaard: Mit spørgsmål fra før gik ikke på, om den tiltalte ikke fik at vide, hvad han var tiltalt for, og hvad han eventuelt blev dømt for.
Det går jeg ud fra er en selvfølge, for det skal man dog trods alt.
Men det materiale, man bliver dømt på grundlag af, de vidneafhøringer, der er med til at fælde en, og de bevismaterialer, der fremlægges, kan den dømte risikere ikke at få noget som helst kendskab til.
Det vil sige, at han vil svæve i uvished om: Hvem er det, der har fældet ham?
Hvad er det, der har fældet ham?
Han ved, at han er blevet fældet.
Der er afsagt en dom.
Han skal i fængsel.
Men han ved ikke, hvad det er for et materiale, der har givet grundlag for dommen, og han ved ikke, hvilke vidneudsagn der har gjort, at han er blevet dømt.
Er det tilfredsstillende ud fra det synspunkt, som står i vores retsplejelov, nemlig at man skal sikre sig, at uskyldige ikke dømmes?
Det er en lige så vigtig del af retsplejelovens forudsætninger, som at forbrydere straffes.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-05:
Fru Anne Baastrup vil gerne vide noget mere om Dansk Folkepartis holdning til Dansk Handel & Services svar, hvor de skriver, at nogle af deres virksomheder, som ikke har noget med rockerkriminalitet at gøre, kan komme i klemme, hvis de har begået moms- og skattesvig.
Jeg synes da, at det er helt fint, at de kan det.
Det har jeg slet ingen problemer med.
Enhver, som opfører sig legalt, kan ikke have nogen problemer med, at der er nogle love, som kan tages i anvendelse, når nogle begår kriminalitet.
Så det vil jeg slet ikke have nogen problemer med.
Fru Line Barfod spørger til narkoforbud.
Nu ved jeg godt, at Enhedslisten på en eller anden måde går ind for fri hash, og så længe sådan noget er forbudt, vil der selvfølgelig kunne begås kriminalitet, når man har det eller køber det.
Det synes jeg også er helt fint.
Lad os fortsætte med det.
Der skal ikke være nogen frigivelse af det.
Jeg kan slet ikke være enig i, at de elementer, der ligger i det pågældende lovforslag, undergraver retssikkerheden eller retssamfundet. Fru Elisabeth Arnold taler stadig om det materiale, som den tiltalte ikke kan se hundrede procent.
Jeg må igen sige, at mange af de indlæg, der har været fra oppositionens side også i forbindelse med de tidligere ordførerindlæg, jo vidner om, at der er en utrolig opmærksomhed omkring disse kriminelle elementer, som ikke er nogle af Guds bedste børn.
Man kan faktisk ikke ligesom forsøge at proportionalisere de ting.
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Jeg håber, at hr. Per Dalgaard så vil forklare os, hvordan han vil nurse de mennesker, der skal bruges af politiet som civile agenter, så de ikke risikerer at blive slået ihjel, sådan som Politiforbundet er bange for.
Hvad vil Dansk Folkeparti rent faktisk gøre for at sikre disse mennesker? Så vil jeg spørge, om hr. Dalgaard slet ikke kan forestille sig en situation, hvor der er en, der af en eller anden grund er blevet sur på hr. Dalgaard, enten fordi han er en konkurrent i forretningsøjemed, eller fordi de har været oppe at slås om en kvinde, og der har været noget jalousi eller andet, og vedkommende så vidner anonymt.
Hr. Per Dalgaard har så ingen mulighed for at få at vide: Hvad er det for en vidneforklaring, han er fældet på?
Hvad er det rent konkret for nogle omstændigheder, der gør, at han bliver dømt?
Han får ikke engang at vide, hvem det er, der vidner
For det er det, vi er bekymrede for: Hvad betyder det generelt for retssikkerheden i dette land?
Og hvad er risikoen for, at uskyldige bliver dømt?
For de kan ikke få at vide, hverken hvem der vidner, eller hvordan oplysningerne er indsamlet eller andet, og forsvaret og dommerne vil også få indskrænket deres mulighed for at få fuld indsigt i, hvad grundlag sagen er rejst på og skal bedømmes på.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Hr. Per Dalgaard indleder sit svar på mit spørgsmål om Dansk Handel & Services problematisering af, at lovgivningen også vedrører dem, med, at det, hvis Dansk Handel & Services medlemsorganisationer laver moms- og skattesvig, så er ligegyldigt, og samtidig med det kan man anvende de her redskaber over for dem.
Hr. Per Dalgaard siger samtidig, at den organiserede kriminalitet selv har været skyld i det, og derfor skal de i øvrigt have alle muligheder for at blive ramt.
Hr. Per Dalgaard er fuldstændig ligeglad med den her gruppe mennesker.
Det, hr. Per Dalgaard på den her måde får gjort, er at sige: De eneste, der har ret, når man rejser en sag, er politi og anklagemyndighed.
Forsvarsadvokaterne, domstolene, de er ligegyldige, pjat med retssikkerheden!
Hr. Per Dalgaard vil bare ikke under nogen omstændigheder gå ind i en dialog om, at det jo kunne være, at der var uskyldige mennesker, der blev dømt.
Det kunne jo være, at det var en medlemsorganisation fra Dansk Handel & Service, som ingenting havde lavet, men de kunne bare ikke på nogen måde undgå at blive ramt, fordi hr. Per Dalgaard er fuldstændig flintrende ligeglad med deres retssikkerhed.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Nu er verden lige sluppet af med én diktator, og vi har for 15 år siden sagt farvel til de totalitære systemer bag Jerntæppet, og det burde vi alle sammen være glade for, og så skal man høre en repræsentant for Dansk Folkeparti stå her og sige, at der er nogle, der nurser forbryderne.
Enhver borger, som bliver tiltalt for noget her i landet, har ret til et forsvar, og man er ikke skyldig, før man er dømt.
Det står i vores retsplejelov, vil jeg sige til hr. Per Dalgaard, og jeg læser højt: De offentlige anklagere skal fremme enhver sag med den hurtighed, som sagens beskaffenhed tillader, og derved ikke blot påse, at strafskyldige drages til ansvar, men også at forfølgelse af uskyldige ikke finder sted.