runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2004-04-14:
Socialdemokraterne har fremsat dette beslutningsforslag om at nedsætte et udvalg, der skal udarbejde en plan for, hvordan det inden for 3 år sikres, at alle danskere har adgang til en hurtig og relevant akut medicinsk indsats uanset afstanden til nærmeste sygehus.
Venstre hilser en debat om organiseringen af den akutte medicinske indsats og sundhedsberedskabet velkommen.
Vi skal til enhver tid se på, om vi kan gøre indretningen bedre.
Forslaget indeholder fem pinde, som hver især rummer en række gode forslag og intentioner.
For det første foreslås det, at der indføres en automatisk dirigering af mobilopkald til den relevante alarmcentral.
For det andet ønskes der maksimale responstider for ambulancer, der viser den tid, der går, fra en rapport om en ulykke indløber, og til behandling på ulykkesstedet er iværksat.
For det tredje en særlig indsats for hurtig udrykning og lægefaglig hjælp ved ulykker på motorveje.
For det fjerde ensartede nationale standarder for diverse redningstransporter.
For det femte en opgradering af telemedicinsk og lægefagligt samarbejde med ambulanceberedskabet.
Forslaget ligger her tæt op ad de anbefalinger, som akutudvalget om alarmering og akutindsats kom med i 1999.
Jeg skal ikke stå her og kommentere de fem pinde, for vi er jo enige langt hen ad vejen.
Men sagen er jo, at mange af de her projekter, som Socialdemokraterne foreslår, er igangsat. I forhold til bekendtgørelse 1039 fra 24. november 2000 om planlægning af den præhospitale indsats og uddannelse af ambulancepersonale er der allerede iværksat en ny grunduddannelse og en ambulancebehandleruddannelse, som forløber fint.
Bl.a. uddannes ambulancepersonale også i telemedicin, men problemet er jo her, at kun få amter har investeret i modtageudstyret på sygehusene til at kommunikere med ambulancerne.
Der er altså behov for, at amterne i større omfang lever op til akutudvalgets og bekendtgørelsens anbefalinger på det telemedicinske område.
Jeg kan ikke lade være med at kommentere dét, at Socialdemokraterne ønsker en særlig indsats for hurtig udrykning og lægefaglig hjælp ved ulykker på alle landets motorveje.
Så vidt jeg er orienteret, sker langt de fleste ulykker på landevejene, måske i særdeleshed på de lange lige landeveje, hvor man tror, at der ikke er fare er på færde.
Men når det er sagt, så forventer jeg selvfølgelig, at amterne, der jo har ansvaret, også tager højde for de risici, der er for ulykker på motorvejene, og tager højde for det i den planlægning af det beredskab, der skal til. Så synes vi, det er vigtigt at understrege, at der faktisk sker meget på området.
Nogle af forslagene er allerede ved at blive gennemført.
Og når vi så har i tankerne, at regeringen om kort tid fremsætter forslag til strukturreform, mener jeg, at det vil være naturligt at lade dette område indgå i de overvejelser.
Derfor støtter jeg indenrigs- og sundhedsministerens tilkendegivelse om at lade Sundhedsstyrelsen komme med en samlet udmelding om et fremtidigt sundhedsberedskab og en fremtidig akut medicinsk indsats.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Lene Garsdal (SF), 2004-04-14:
SF er enig i, at der med færre sygehuse er behov for at sikre alle borgere et trygt og effektivt akutberedskab uanset afstanden til det nærmeste sygehus.
Forslaget her ligner et landsdækkende oplæg til en ny aftale med Falck, som i dag har indgået aftale med de enkelte amter.
Akut medicinsk indsats er i dag en opgave for amterne og det kommunale selvstyre, og spørgsmålet er, hvad der vindes ved at ensarte og centralisere opgaven, og hvilke konsekvenser det vil få for borgerne med den kommende kommunalreform.
Der vil muligvis være faglige og effektivitetsmæssige og sågar økonomiske gevinster ved en styrket koordinering i amternes akutindsats.
Men akutindsatsen er en væsentlig del af borgerens oplevelse af sundhedsvæsenet, og det virker ikke umiddelbart fornuftigt at fratage amterne ansvaret for denne del af sygehusopgaven, hvis det altså er sådan, det skal forstås.
Der er gode elementer i forslaget, som naturligt kan indgå som krav om en mere sammenhængende planlægning af akutindsatsen ved kommende forhandlinger mellem amterne og regeringen, uden at opgaverne fjernes fra amternes ansvar.
Så til nogle enkelte af elementerne: De foreslåede ændringer ved alarm 112-funktionen er en god idé.
Det er også fornuftigt med efteruddannelse af alarmoperatører, og at der tages udgangspunkt i en landsdækkende standard for ambulancedisponering, så personalet anvender en ensartet spørgeteknik.
Med hensyn til responstider kan jeg sådan set
ikke helt forstå, hvorfor den gældende ordning med tiden, fra opkaldet kommer, og til ambulancen er fremme, ikke er et udtryk for, at patienten modtager den akutte medicinske behandling.
Man må vel forvente, at behandlingen sættes ind, når ambulancen når frem, eller hvordan skal det afsnit egentlig forstås?
Forslagsstillerne ønsker et landsdækkende akutbilkoncept, som skal være spydspids og i praksis fungere som medicinsk indsatsledelse ved større hændelser, f.eks. alvorlige trafikulykker.
Akutbilerne skal have delegeret lægefaglige kompetencer og skal placeres geografisk med en aktionsradius på 25 km, så de vil kunne dække de enkelte amtskommuner eller sundhedsregioner, eller hvad det nu bliver.
For mig at se vil det kræve mange lægetimer bundet til opgaven ikke mindst i de tyndtbefolkede områder
, så måske er det ikke den mest hensigtsmæssige måde at sikre behovet for den præhospitale behandling på, hvis vi skal udnytte de sparsomme lægelige ressourcer, som vi har til rådighed.
Men mange af de her spørgsmål kan vi jo få afklaret under udvalgsarbejdet, og som sagt er der mange gode intentioner i forslaget, og vi vil efter udvalgsarbejdet tage endelig stilling til, hvordan vi stiller os til det.
Så skal jeg hilse fra De Radikale og sige, at de støtter en undersøgelse af området.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-14:
Den akutte medicinske eller den præhospitale indsats er utrolig vigtig for en tilskadekommen persons overlevelse og helbredelse.
Det er vist alle enige om.
Kristendemokraterne er også helt enige med forslagsstillerne i, at alle har ret til en effektiv akut medicinsk indsats, hvis sygdom eller ulykke pludselig indtræffer.
Akutudvalget, som vi har hørt en hel del om i dag, har foreslået en lang række initiativer, der kan og bør tages for at forbedre forholdene på dette område.
Disse initiativer skal naturligvis tages - jo hurtigere, jo bedre.
Der er gang i udviklingen, hører vi, men man kunne bestemt godt ønske, at det gik noget hurtigere med implementeringen af akutudvalgets anbefalinger.
Vi mener f.eks., at initiativerne med forbedringer på alarm 112-området er ganske nødvendige og det hurtigst muligt.
Dette kan f.eks. skyldes, at der ringes op fra mobiltelefoner, og disse fejlopfattelser eller misforståelser kan være fatale for tilskadekomne.
Kristendemokraterne er helt enige med forslagsstillerne i, at teleselskaberne naturligvis bør forpligtes til at udlevere oplysning om opkaldsstedet, når der bliver slået alarm med en mobiltelefon.
Desværre er mange små sygehuse og akutte afdelinger blevet lukket i de senere år, og borgerne især i de tyndtbefolkede områder har fået længere og længere til en akut afdeling eller et hospital.
Også af den grund er det livsvigtigt, at der sættes ind og foretages forbedringer på det præhospitale område, så også borgerne i de tyndtbefolkede områder kan få hurtig og kvalificeret hjælp i forbindelse med pludselig sygdom eller tilskadekomst. Forslaget her ser vi som meget sympatisk, men da der lige nu og her snart skal omstruktureres i det danske landskab og opgaverne måske skal over på helt andre hænder om ikke så længe, mener vi, at det vil være fornuftigt at klappe hesten, som vi siger i Jylland, og se tiden an og indtil da skubbe på, så akutudvalgets anbefalinger bliver omsat i virkeligheden i langt højere grad og i et højere tempo end hidtil. Vores konklusion er altså, at vi ikke her og nu kan tilsige forslaget vores støtte, selv om vi ser forslaget som meget sympatisk.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Jamen det er sådan set det, jeg relativt nemt har forsøgt at svare på op til flere gange, både i en første besvarelse under selve førstebehandlingen og så også på spørgsmålet før fra fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Og sådan som det er mig oplyst, kan man ikke, men der findes ikke nogen fortilfælde, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan hæfte det op på.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Jeg er sikker på, at vi kunne finde mange andre områder, som var hensigtsmæssige.
Der er f.eks. differentieret moms på fødevarer, hvis vi tænker på hele vores fedmeepidemi.
Så det er ikke kun medicinområdet.
Vi har i Socialdemokratiet den holdning, at vi ønsker én momssats, og det er det, der er udgangspunktet for partiet.
Jeg mener heller ikke, at vi løser problemerne for lavtlønsgrupperne ved at differentiere momsen.
Hvis vi vil noget og give det til de dårligst stillede, så mener jeg, at vi skal gøre det målrettet med tilbud direkte til de folk, der har det dårligt.
Jeg mener, at vi rent faktisk har fundet et godt system med at give størst tilskud til dem, der har det højeste medicinforbrug.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-14:
Er det ikke sådan, og det vil jeg høre fru Lone Møller om, at man i andre lande har differentieret moms, og at man netop har det ud fra, at der er nogle lavindkomstgrupper, der kunne høste fordel af det?
Jeg tror nok, at fru Lone Møller mange gange henvender sig eller prøver at henvende sig til lavindkomstgrupperne.
Ville det derfor ikke være en god idé, at man på nogle områder så på differentieret moms, eksempelvis
medicinområdet?
Vi er heller ikke tilhængere af differentieret moms på alle varer her i Danmark, men her er vi gået ind og har kigget på et område, som vi mener kunne have rigtig stor relevans for en gruppe borgere, både socialt og sundhedsmæssigt.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Jeg har såmænd et rimelig afslappet forhold til differentieret moms, men det har mit parti ikke.
Det er der åbenbart heller ikke andre partier i Folketinget end måske Dansk Folkeparti der har.
I hvert fald ikke hvis man ser på den afstemning, der var, da Dansk Folkeparti for nylig forsøgte at få gennemført en nedsættelse af moms på medicin.
Så det er ikke det store problem.
Jeg mener ikke, at problemet skal løses med differentieret moms, som jeg ikke har sikkerhed for kommer brugerne til gode.
Jeg så gerne, at vi i Danmark indførte en offentlig priskontrol på medicin, så vi kunne få priserne ned på det, vi ønskede, men det har der i hvert fald ikke været sådan de store udmeldinger om fra Dansk Folkeparti.
Det var nok mere hensigtsmæssigt, hvis vi virkelig ønskede at holde medicinpriserne i ro, i stedet for at begynde at lave om på vores momssystem.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-14:
Nu står fru Lone Møller ikke og pipper oppe fra Folketingets talerstol, men galer mod Dansk Folkepartis forslag og siger, at det skulle være populistisk.
Det, vi vil have, er blot en undersøgelse.
Der er mange aspekter i det, og det har man kunnet læse i bemærkningerne til forslaget.
Der er rigtig mange aspekter, så det måske ikke ville give et provenutab til staten på 1 mia. kr.
Det er jo morsomt, at man med den ene hånd giver tilskud og med den anden hånd sætter en stor dyr moms på 25 pct. på nogle præparater.
Det, jeg godt vil høre fru Lone Møller om, er, om fru Lone Møller synes, at det er en behagelig måde for Danmark at være rekordsætter på, når vi har så høj moms på medicin og vi har høje medicinpriser her i Danmark i forhold til andre lande.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Jeg vil spørge, om man sådan bruger de der svar på frihedsbrevene, som det nu tilfældigt passer bedst ind i, hvad man selv synes, eller om man har sådan en eller anden målestok for, hvor stort et ønske det skal være, før det er seriøst.
Jeg erindrer, at vi for ikke så lang tid siden behandlede et forslag fra regeringen om at privatisere en del af børnetandplejen.
Så vidt jeg husker, var frihedsbrevssvarene fra kommunerne bestemt ikke noget ønske fra kommunerne om at få lagt en del af deres kommunale børnetandpleje ud til de private.
Der var vist en kommune, der ønskede det.
Så derfor vil jeg gerne spørge: Er der sådan i Venstre en eller anden definition på, hvor mange der skal være, før at man synes, det er seriøst, eller bruger man det bare efter forgodtbefindende?
Inger Støjberg (V), 2004-04-14:
Jeg vil gerne sige, at det her ikke er noget med at bruge det efter forgodtbefindende, men når der kun er 5 kommuner ud af 271, der ønsker det her, og KL heller ikke har noget ønske om det, så synes jeg faktisk, det er meget fair at drage det ind i debatten om et beslutningsforslag som det her, som i øvrigt jo ikke er det eneste argument for at sige nej til det.
Der er en række andre argumenter, deriblandt at økonomien simpelt hen heller ikke hænger sammen i det, og der er også andre grunde.
Så derfor vil jeg bare sige, at det at der så kun er fem kommuner, der ønsker det, synes jeg er meget relevant at bringe ind i debatten her.
Jeg vil altså gerne henholde mig til, at der jo ikke i den lovgivning, som ligger fast allerede nu, er noget til hinder for, at kommunerne kan gøre opmærksom på, hvilke økonomiske støttemuligheder der er. Så jeg forstår ikke helt fru Lone Møllers spørgsmål, hvor det er, fru Lone Møller vil hen.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Så må jeg sige, at 70 mio. kr. til gratis influenzavaccine til samtlige i dette land uanset indtægt trods alt ikke er det, det her forslag går på.
Det går på de allerdårligste.
Men det var nu ikke det, jeg tog ordet for at sige.
Jeg tror, fru Birthe Skaarup har misforstået noget, hvis fru Birthe Skaarup har læst forslaget, som om det kun er 30 kommuner, der skal være omfattet.
Vores forslag går på at give kommunen en mulighed for at tilbyde frit valg for udsatte grupper.
Så hvis fru Birthe Skaarup har en opfattelse af, at det her kun omfatter 30 kommuner, så skal jeg beklage, at det ikke er tydeligt skrevet.
Men hvis det er med til at hindre, at Dansk Folkeparti stemmer for, vil jeg sige, at forslaget er en kan-bestemmelse til alle kommuner.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-14:
Jamen der er aldeles ikke noget hyklerisk i det her.
De ting, der er indført omkring de ældre, hvor Dansk Folkeparti har haft mulighed for at komme ind, viser, at vi meget gerne ser på det her område, og det har vi også gjort.
Så der er ikke noget hyklerisk i det.
Med hensyn til influenzavaccinationerne vil jeg sige til fru Lone Møller, at det jo ikke er 70 mio. kr., det har kostet, men der var afsat 70 mio. kr. Og det er sandelig også kommet de ældre til gode.
Tænk, hvad vi har sparet de ældre for.
Jeg ved, at der er amter, der er begyndt at regne ud, hvor meget de har sparet de ældre for, ved at de ikke er blevet indlagt på sygehuset, ved at de ikke skulle have hjemmepleje på baggrund af, at en influenza havde udviklet sig til en mere alvorlig sygdom.
Det er vi stolte over og glade for.
Med hensyn til misforståelsen omkring ordningen, der skulle implementeres i ca. 30 kommuner i løbet af en tiårig periode,
vil jeg sige, at det mener jeg står helt præcist i forslaget på side 3.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Nu siger fru Birthe Skaarup, at der er sparet i forbindelse med de ældre, der er blevet influenzavaccineret.
Mener fru Birthe Skaarup ikke, at vi kunne spare offentlige kroner ved forebyggende arbejde?
Mener fru Birthe Skaarup ikke, vi kunne spare ved at lave et godt stykke opsøgende arbejde og have en plan for tandsundheden?
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-14:
Jamen så kunne man jo starte med at kigge på, hvad de 300 mio. kr. bliver brugt til, hvor meget vi får af tandsundhed for de penge.
Og lad os så snakkes ved, når vi ser resultaterne af det.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-14:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Vi vil stemme imod det, ligesom vi gjorde, da det i sidste samling blev fremsat som B 15. Forslagsstillerne skriver ganske vist, at det her foreliggende beslutningsforslag tager højde for en række af de indvendinger, som B 15 blev mødt med.
Det har jeg svært ved at se.
Jeg har forsøgt at sammenligne, og jeg kan se, at i selve beslutningsforslaget er ordene »borgere med særlige behov« erstattet med ordene »ældre og udsatte grupper af voksne«.
Ordene »supplerende tilbud« er erstattet af »et valgfrit tilbud«.
Og endelig er der tilføjet en sætning, der lyder »tilbuddet skal indeholde opsøgende elementer«.
Med hensyn til det sidste er det egentlig ikke noget nyt i forhold til året før.
Der fremgik det med det opsøgende af bemærkningerne til B 15. Når jeg læser debatten fra sidste samling, bemærker jeg, at der bl.a. var tre indvendinger.
For det første: De allersvageste grupper er sikret støttemulighed, og der gives omsorgstandpleje til de meget svage ældre.
For det andet, og det er det, der faktisk er meget væsentligt: Økonomien er meget usikkert vurderet.
Som det allerede har været nævnt nogle gange, så er den vurderet til at være i størrelsesordenen 30 mio. kr., under den forudsætning at det vil blive anvendt af 30 kommuner i løbet af en tiårig periode.
Jeg ved ikke, hvorfra man får tallet 30 kommuner, og hvad man vil gøre, hvis det ikke er 30, men 250
af de nuværende kommuner, hvad så
Jeg vil, som andre også har gjort, nævne, at den tidligere sundhedsminister, Sonja Mikkelsen, skønnede, at en ordning af den art her ville koste et trecifret millionbeløb, og det var i år 2000.
For det tredje: Det her vil give en forskydning mellem den private tandplejesektor og den offentlige til fordel for den offentlige sektor, og det ønsker Det Konservative Folkeparti ikke at medvirke til.
Jeg mener ikke, at der er taget højde for nogen af de tre indvendinger, og jeg vil gentage det, jeg startede med: Vi kan ikke støtte forslaget.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Mener fru Else Theill Sørensen virkelig, at de ældre, som i dag har en utrolig dårlig tandsundhed, men som måske ikke er meget svage ældre, skulle kunne komme ind under omsorgstandplejen?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-14:
Det mener jeg ikke at de nødvendigvis alle sammen kan, men der er ordninger, sådan at svage grupper i samfundet, herunder svage ældre, kan få økonomisk hjælp til deres tandpleje, og det er det, jeg henholder mig til.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Normalt plejer man jo at følge rimelig godt med, når man sidder i dette hus, men er det fuldstændig forbigået fru Else Theill Sørensens opmærksomhed, at så at sige samtlige ældreorganisationer, selv de private tandlæger, alle har været ude med meldinger om, hvor utrolig mange afslag ældre får under den kommunale lovgivning til at få tandpleje?
Det er så groft, at det i sig selv næsten burde betinge et beslutningsforslag - det kunne være, at vi skulle lave det næste gang.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-14:
Fra SF's side støtter vi forslaget, vil jeg lige starte med at sige.
Det er jo en diskussion, vi også har haft tidligere, og også en diskussion, vi har haft så at sige med omvendt fortegn, hvor regeringens forslag gik på at give private tilbud til områder, hvor den offentlige tandpleje i dag er meget velfungerende, nemlig på børne- og ungeområdet, og i den forbindelse var både Socialdemokraterne og SF indstillet på, at der også skulle være tilbud, som det offentlige kunne komme ind på, sådan at man fik en reel mulighed for at give borgerne en større grad af frihed og frit valg, der ikke kun gik i retning af en favorisering af den private sektor, men også gik i retning af, at den offentlige sektor kunne komme med nogle tilbud, som borgerne kunne benytte sig af. Så i tråd med de tidligere diskussioner, som S og SF har haft på det her område, er vi enige i intentionerne i forslaget.
Vi er enige i, at der skal være de her muligheder i voksentandplejen, og støtter forslaget og er enige med Socialdemokraterne i grundlaget for forslaget.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-14:
B 140 er et meget sympatisk forslag.
Det drejer sig om indførelse af valgfri voksentandpleje for ældre og for udsatte grupper i befolkningen, og måske kunne man endda strække sig til at kalde det et frit valg-forslag, hvis det var sådan et drilleforslag.
Men Dansk Tandlægeforening, som rummer både private og offentligt ansatte tandlæger, er uenige i forslaget, de støtter ikke forslaget.
Dem havde jeg et møde med for nylig, og de siger, at de egentlig ikke er enige i, at det her forslag skal vedtages.
De siger, at det er bedre at bruge pengene på at udbedre det nuværende tilbud af tandbehandling end at bygge et helt nyt offentligt system parallelt med det nuværende.
Hvis man afsætter flere penge til tandbehandling, så synes de, det er bedre at putte dem i det, som allerede er.
Man gør også opmærksom på, at det ville være utænkeligt at tilbyde ældre og de mest udsatte at få ordnet deres tænder på kommunale skoletandklinikker.
Så de er faktisk ikke enige i det her.
Et helt andet problem, som de nævner, er, at vi i Danmark faktisk i dag gennemsnitligt betaler 80 pct. af omkostningerne ved tandpleje, ved tandlægebehandling.
I Danmark har vi faktisk 80 pct. brugerbetaling.
Det var en ny oplysning for mig.
Det virker godt nok som en utrolig stor
brugerbetaling.
Tandlægeforeningen nævner yderligere, at tilskuddet til tandlægebehandling og tandpleje igennem de senere år stille og roligt er blevet minimeret, uden at vi næsten har opdaget det.
Det er bare sådan lige taget lidt af og lidt af og lidt af hvert år.
Der kunne vi i Kristendemokraterne i hvert fald godt tænke os at få en oversigt over, om det virkelig er korrekt.
Vi har i dag hørt, at der kun er fem kommuner, der ønsker, at det her tilbud bliver gennemført.
Det synes jeg godt nok ikke er meget, når vi tænker på, at det faktisk skulle være et godt tilbud til kommunerne.
Men hvis de så ikke vil have det, er der jo ikke så meget ved det.
Men som ministeren nævner, så må kommunerne gerne bruge en målrettet oplysningsindsats over for de grupper i befolkningen, som man mener falder uden for de nuværende behandlingstilbud, eller som ikke gør brug af dem eller ikke kan gøre brug af dem.
Så jeg må sige, at det, vi gerne vil, egentlig er at have en oversigt over: Hvilke tilbud er det, vi har nu?
Hvor stor en brugergruppe er der hos amtstandplejen?
Hvor stor en gruppe er der hos omsorgstandplejen?
Hvor meget bruges der på det?
Hvor i landet er det, man har dem?
Derudover vil vi også gerne vide noget om, hvordan det er gået med støtten, med tilskuddet til tandpleje.
Efter at jeg har haft det møde med Dansk Tandlægeforening, er jeg egentlig lidt usikker på, om vi kan stemme for det her en gang til.
Det er jeg blevet usikker på, også efter at have hørt, at der faktisk kun er fem kommuner, der synes, at det er et godt forslag.
Så vi vil i hvert fald gå i tænkeboksen under udvalgsarbejdet og håber, at vi kan få de her forskellige oversigter og undersøgelser osv.
Det vil vi i hvert fald bede om.
Men vi har ikke helt gjort op med os selv, hvad vi vil, så vi undersøger sagen.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-14:
Nu rejser ministeren en hel del ting omkring det her, alle de gode grunde til ikke at støtte forslaget, så vil jeg godt høre ministeren, om man ikke i andre lande har forskellige momssatser på medicin, og om vi ikke i Danmark har den højeste moms på medicin.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-14:
Jeg kan bekræfte, at EU's momsregler gør det muligt at differentiere momsen, og det er der en række europæiske lande, der har gjort, og at vi i Danmark har valgt at have en enhedsmoms på 25 pct.
Det fører så til det resultat, at vi har en højere moms på medicin, end man har i en række andre sammenlignelige lande.
Det skal ses i sammenhæng med, hvad det er for et tilskudssystem, vi har.
Vi har jo altså et tilskudssystem i Danmark, hvor det offentlige vel betaler sådan i runde tal noget, der ligner to tredjedele af den medicinomsætning, der er.
Pointen her er jo, at hvis man gennemfører et forslag om at differentiere momsen ned til f.eks. 5 pct., vil det altså tappe statskassen for 1 mia. kr. Hvor skal den milliard komme fra? Det må nogen jo svare på.
Hvis den milliard skal tages ud af medicintilskudsordningen, er patienterne jo stillet fuldstændigt, som de var før, i virkeligheden måske værre, hvis vi risikerer, at en momsnedsættelse sætter sig som højere avancer til industrien.