runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-09:
Jeg er meget glad for den indrømmelse, det er, når hr. Christian Wedell-Neergaard siger, at reguleringen af arbejdsløshedsdagpenge og kontanthjælp osv. foregår i en lavere takt end den almindelige indkomstudvikling.
For hvis man skal se på spørgsmålet om lighed og ulighed i det her samfund, så handler det om, hvorvidt der bliver større forskel mellem dem, der har mest, og dem, der har mindst, eller om der bliver mindre forskel.
Det vil jeg godt høre en kommentar til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-09:
De behov skal dækkes, og havde vi ikke satspuljen til at gøre det, måtte vi dække dem på anden vis.
Med hensyn til spørgsmålet om satspuljens beregning er det sådan, at det ikke går ud over den enkelte overførselsmodtager.
Han har jo ikke en automatisk ret til at modtage en regulering af sin overførselsindkomst på linje med årslønnen i det øvrige samfund.
Han skal bare fokusere på, at købekraften af hans overførselsindkomst er intakt.
Derudover går satspuljen til at løse andre problemer inden for det samme område.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-09:
Nu tror jeg faktisk, at hr. Christian Wedell-Neergaard lidt har misforstået, hvordan satspuljen fungerer, når han kan sige, at det ikke er tyveri, for godt nok tager man nogle penge, men så giver man dem tilbage igen på alle mulige forskellige måder.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Christian Wedell-Neergaard prøver at sætte sig ind i en persons situation – det kan være en arbejdsløs tømrersvend, eller hvem det nu kan være – og hvordan det er for vedkommende.
De her penge bliver ikke bare brugt til at give tilbage til modtagere af overførselsindkomst eller til de socialt svageste.
Lad mig nævne, at der bliver brugt penge til pensionsportalen, forebyggelse af kriminalitet blandt unge, Center for Tegnsprog, en behandlingsgaranti i fængslerne, beskæftigelseskrav til personer i fleksjob og videreførelse af Arbejdsmiljøforskningsfonden – alle sammen gode formål, men ikke noget, der gør tømrersvenden rigere.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-09:
I Det Konservative Folkeparti er vi helt uenige i, at der er tale om tyveri af nogens penge.
Der er tale om, at man udmåler en pulje, som anvendes til overførselsmodtagere, og at denne pulje har et mægtig godt formål.
Jeg vil gå så langt som til at sige, at havde vi ikke en satspulje, måtte vi opfinde den, for de formål, som satspuljen dækker, nemlig at støtte overførselsmodtagere på forskellig vis, pensionister osv., er alle sammen rigtig gode formål.
Vi er altså uenige i teksten for denne forespørgsel og føler, at det er muligt for indkomstmodtagere at følge den almindelige indkomstudvikling i landet, og at de også får andel i den velstandsstigning, der findes.
Derfor er vi af den opfattelse, at satsreguleringen fungerer hensigtsmæssigt, og at den sikrer, at den almindelige velstandsstigning også kommer overførselsmodtagere til gavn.
Det viser sig jo også i det politiske billede her i Folketinget, at det alene er Enhedslisten, der ikke kan bakke op om satspuljen, som den foreligger, og kalder det tyveri, hvilket jeg synes er helt ude i hampen.
Det er jo sådan, at når der sker en regulering, er det væsentlige, om den sikrer, at man har den samme købekraft som andre.
Her er det sådan, at når vi ser på reguleringen, er reguleringen af overførselsindkomster i virkeligheden højere end for visse andre grupper i samfundet.
Hvis man ser på perioden 2001-2004, var det sådan, at sundhedsassistenter havde en forbrugsstigning på 6 pct., hvorimod overførselsmodtagere har en stigning på 9,1 pct., altså er købekraften af overførselsindkomsterne intakt, og man får del i den velstandsstigning, der sker i samfundet.
Jeg må indrømme, når nu nogen kalder det for tyveri, at vi i Det Konservative Folkeparti er af den opfattelse, at der her sker en fornuftig regulering af overførselsindkomsterne.
Vi har tidligere sagt, at vi synes, at man måske skulle kigge på denne regulering, men det er ikke temaet for debatten i dag.
Temaet er satsreguleringen, og vi mener, at den er fornuftig og særlig ud fra det sociale aspekt, nemlig det forhold, at pengene, som kommer ind i satspuljen, anvendes til overførselsmodtagerne.
Ser man på projekterne, er det typisk den samme gruppe, og dermed sikres man, at velstandsstigningen følger udviklingen i årslønnen i det øvrige samfund.
Så vi kan fuldt ud støtte satsreguleringen.
Bent Bøgsted (DF), 2006-02-09:
Jeg kan kun konstatere, at hvis vi havde valgt samme taktik som Enhedslisten, hvor vi havde sat os stille ned og sagt, at vi ikke ville være med til noget som helst, ville resultatet i dag jo være, at vi kunne have siddet med en liste over, hvad Dansk Folkeparti har opnået, hvor der stod et nul, ligesom der står et nul på Enhedslistens liste, når det drejer sig om opnåede resultater.
Vi siger i den her situation: Når det nu skal være sådan, at satspuljen bliver ved med at eksistere, så vil vi hellere være med i det forlig, og så accepterer vi det forlig, som resten af partierne i forligskredsen står bag og holder fast i.
Vi går med, for det er bedre at have indflydelse end at stå udenfor.
Det er det, Dansk Folkeparti har gjort.
Og vi er egentlig ret stolte af de resultater, vi har opnået igennem de her år, vi har siddet i Folketinget.
Det er vi ganske godt tilfredse med.
At vi så har en situation, hvor vi ikke er helt tilfredse med satspuljen ...
Per Clausen (EL), 2006-02-09:
Det, jeg bare ikke helt forstår, er, hvordan noget, som det ene år er dybt forargeligt, er tyveri af pensionisternes penge, af de arbejdsløses penge, af kontanthjælpsmodtagernes penge, det næste år er o.k., og man går med til det, for så kan man skaffe nogle penge til nogle gode formål og kan være med til at bestemme, hvad det gode formål er.
Jeg forstår ikke helt det skift i politikken, præcis som det kan være svært at forstå, at man den ene dag ikke kunne drømme om at røre ved efterlønnen, og så den næste uge siger, at det kan man godt være med til alligevel.
Er der overhovedet nogen grænse for, hvad Dansk Folkeparti vil være med til, når det handler om at acceptere forringelser for dårligt stillede grupper i det her samfund, hvis man kan bruge de forringelser til at sikre, at Dansk Folkeparti får større indflydelse?
Bent Bøgsted (DF), 2006-02-09:
Og jeg kan da også godt forstå, at Enhedslisten har sat sig ind i Dansk Folkepartis politik.
Men modsat Enhedslisten så har vi den holdning i Dansk Folkeparti, at hvis man skal opnå noget til landet borgere, skal man også være klar til at give noget – noget for noget.
Hvis man så ser på de resultater, som Dansk Folkeparti har opnået, de goder, vi har fået til bl.a. ældre og førtidspensionister – der er en ældrepulje til ældreplejen – er der en lang række ting til de svage, som vi har opnået ved at forhandle os frem, men vi har også været nødt til at give noget for at få noget.
Men jeg er ikke sikker på, at Enhedslisten nogen sinde kommer til at forstå, at det er det, der skal til for at opnå noget herinde i Folketinget.
Det er måske, når man ser på resultatlisten, det, der ligger til grund for ...
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-09:
Jeg er dybt, dybt uenig.
Hr. Per Clausen lægger mig nogle ord i munden, som jeg under ingen omstændigheder kan stå inde for, og jeg synes, det vil være etisk og moralsk fuldstændig forkasteligt at gå ind på hr. Per Clausens dagsorden.
Hr. Per Clausen tegner et billede af Det Konservative Folkeparti, som er langt, langt væk fra det, vi gerne selv vil tegne, og som vi arbejder for.
Derfor vil jeg bare sige, at de formål, som satspuljen dækker, er gode og fornuftige formål, og havde vi ikke satspuljen, måtte vi skaffe pengene på anden vis.
Det har jeg sagt flere gange i mit ordførerindlæg.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-09:
Det Radikale Venstre er også med i loven om satsregulering, og man kan have en lang diskussion om regulering og reguleringsprocenter, men tilbage står, at modtagere af overførselsindkomst også får andel i velstandsstigningen som følge af den lov.
Vi finder det vigtigt at fremhæve på linje med den konservative ordfører, at kigger man på udviklingen i indkomst, findes der eksempler på mennesker i arbejde, som har oplevet en lavere regulering af deres lønindkomst end modtagere af overførselsindkomster; det må også indgå i diskussionen her med nogen vægt.
Vi finder ikke, at satspuljen kan stå alene som redskab til at håndtere og bekæmpe fattigdom.
Vi har været meget kritiske i forbindelse med strukturreformen og nogle af de ting, der er sket i den sammenhæng, når det gælder nogle af de svageste, og med hensyn til nogle af de specialer, der i øvrigt er i det sociale arbejde, og hvordan man skal varetage vigtige funktioner fremover.
I øvrigt deltager vi mægtig gerne i en diskussion om ulighed, og om, hvordan man modvirker den i samfundet.
Men netop i den diskussion er det vigtigt at fremhæve, hvad det er, der skaber ulighed, og hvad det er, der batter noget, så at sige.
Det er velkendt, at vi af den grund er kritiske over for eksempelvis skattestoppet.
Vi vil gerne fjerne starthjælpen, fordi vi finder, at det er noget, der virkelig skaber ulighed, men vi deltager ikke i den diskussion, som Enhedslisten forsøger at fremmane her, hvor satsreguleringen bliver sat lig med nedskæringer.
Den argumentation deler vi ikke, den køber vi ikke.
Så er der en yderligere pointe, som jeg også finder det er vigtigt at lægge vægt på, og det er, at den måde, som vi har indrettet systemet på, giver mulighed for at iværksætte innovative projekter på det sociale område.
I den forbindelse bliver satspuljen et vigtigt instrument, fordi man ad den vej kan give støtte til projekter, som den socialdemokratiske ordfører har opregnet en stribe af; også af den grund er satspuljen altså af væsentlig betydning og værdi.
Men vi er med i loven.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-09:
Jeg er glad for, at De Radikale udtrykker, at de er imod den øgede ulighed.
Jeg hørte også hr. Morten Helveg Petersen sige, at ud over modtagere af overførselsindkomst er der også andre grupper i det her land, som rammes af den øgede ulighed.
Det kan f.eks. være social- og sundhedsassistenter, og det kan i hvert fald være nogle butiksassistenter.
Per Clausen (EL), 2006-02-09:
Men på den anden side skal man jo lade være med at overføre erfaringer fuldstændig automatisk, og jeg tror også, at selv om noget gik grusomt galt for nogle år siden, skal man passe på med ikke at overse de politiske muligheder, der eksisterer.
Den politiske virkelighed, jeg ser, er, at SF er med, fordi der er et flertal, og at Dansk Folkeparti er med, fordi der er et flertal.
Begge partier giver mere eller mindre klart udtryk for, at de faktisk synes, der skal indføres en 100-procentsregulering, så er hr. Ole Sohn ikke enig med mig i, at i den situation er der faktisk al mulig grund til at bruge megen politisk energi på at lægge pres på Socialdemokraterne, der faktisk står med muligheden for at være det parti, der sammen med os andre kan genindføre en 100-procents-regulering af overførselsindkomsterne?
Ole Sohn (SF), 2006-02-09:
Jeg har overhovedet ikke hørt nogen i Folketinget, ikke engang de argeste modstandere på regeringsbænkene eller i dens støtteparti, foreslå at forringe reguleringen.
Men tillid til, at et borgerligt flertal vil sikre overførselsindkomsterne bedre, hvis det får frie hænder, har jeg ikke.
Det var sådan set bare det, jeg forsøgte at gøre klart, da jeg gjorde rede for historien, for en gang imellem er det meget klogt at bruge historien som afsæt for forståelse af den aktuelle politiske situation, man står i.
Per Clausen (EL), 2006-02-09:
Nu er jeg jo alt for gammel til at kunne benægte kendskab til historien, for det kunne give anledning til overvejelser om, hvorvidt langtidshukommelsen også var forsvundet.
Men det, der er mit spørgsmål nu, er i virkeligheden lidt fremadrettet: Skal jeg forstå det på den måde, at SF mener, at der i dag ville være et flertal i Folketinget for at forringe reguleringsordningen, hvis SF ikke var der til at beskytte folk mod et overgreb?
Og hvor ser hr. Ole Sohn i givet fald det flertal?
Ole Sohn (SF), 2006-02-09:
Det var han måske nok fysisk, men ikke mentalt, for så ville hr. Jørgen Arbo-Bæhr have registreret historikken.
Det er jo den, Enhedslisten meget behændigt ser bort fra, når vi diskuterer satspuljen.
Virkeligheden er, at da satspuljen blev indført i 1990, var vi i en situation, hvor den borgerlige regering havde sat den automatiske regulering af overførselsindkomsterne ud af kraft.
Et flertal fik presset igennem, at der nu skulle genindføres en regulering.
SF ønskede at gennemføre en fuld regulering, det kom vi ikke igennem med, men vi kom igennem med, at der blev gennemført en automatisk regulering.
Det synes vi alt andet lige er bedre end slet ingen regulering, og det formoder jeg i al beskedenhed også at Enhedslisten synes.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-09:
Skal jeg forstå det på den måde, at SF godt kan acceptere at være med i en ordning, som skaber øget ulighed i samfundet, hvis SF kan få indflydelse på, hvad de penge, der er taget fra overførselsindkomsterne, skal bruges til?
Er det virkelig SF’s politik?
Ole Sohn (SF), 2006-02-09:
Vi føler os ikke bundet.
Det står os til enhver tid frit for at træde ud af satspuljeforliget, men det vil bare ikke give en bedre regulering for folk på overførselsindkomster.
Hvis man melder sig ud af satspuljeforliget, mister man muligheden for at få indflydelse på, hvordan satspuljen skal bruges, og jeg vil gerne i al beskedenhed sige, at SF faktisk har været med til at sætte ganske markante dagsordener for at sikre bedre forhold for de dårligst stillede, bl.a. behandlingsgaranti for alkoholikere og narkomaner og en lang række andre sociale initiativer, som har været til gavn for folk på overførselsindkomster.
Den mulighed vil vi ikke opgive.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-09:
Jeg forstod på hr. Ole Sohn, at SF egentlig er imod at bidrage til satsreguleringspuljen, fordi det skaber øget ulighed, men at det var det bedste, man kunne komme igennem med i 1990.
Jeg tror, at hr. Ole Sohn godt kan være lidt fremsynet en gang imellem, og jeg vil godt vide, hvor længe SF føler sig bundet af den aftale, man indgik for 16 år siden.
Per Clausen (EL), 2006-02-09:
Nu inddrog hr. Bent Bøgsted jo selv, hvad Dansk Folkeparti tidligere har sagt.
Jeg kan bekræfte, at jeg har deltaget i mange møder sammen med folk fra Dansk Folkeparti, hvor min kritik af det her tyveri, som det undertiden bliver kaldt, slet ikke kunne nå de samme højder som Dansk Folkepartis kritik.
Så vidt jeg har forstået, praler Dansk Folkeparti da i en række andre sammenhænge af, at Dansk Folkeparti har meget stor indflydelse.
Man har egentlig indtryk af, at flygtninge- og indvandrerpolitikken dikteres af Dansk Folkeparti.
Hvorfor er man så langt mere svag på det her område?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-09:
Jeg synes ikke, at de konklusioner, hr. Per Clausen drager af min problematisering af den måde, systemet virker på i dag, er rimelige.
Vi står bag satsreguleringen, vi finder, at den pulje, der afsættes, er med til at iværksætte innovative projekter, og derfor er den en god ting.
Per Clausen (EL), 2006-02-09:
Jeg kan selvfølgelig godt acceptere, at man skal se tingene i sammenhæng.
Men konsekvensen af hr. Morten Helveg Petersens synspunkt er, at hvis vi har en lønudvikling i Danmark, som bliver væsentlig skævere, end den er i dag, med meget fokus på store lønstigninger til mindre grupper af højtlønnede og med andre grupper, der stort set ingen lønstigninger får, så må vi sørge for, at dagpengene i hvert fald ikke stiger mere end de absolut mindste indkomster.
Det er hr. Morten Helveg Petersens svar på det ulighedsproblem.
Så er det, jeg spørger mig selv, om hr. Morten Helveg Petersen ikke er ved at skabe en situation, hvor han i virkeligheden medvirker til at skabe større ulighed.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-09:
Min pointe var egentlig, at som det fungerer i dag, har man også eksempler modsat dem, som Enhedslisten fremførte i sin begrundelse for forespørgslen her i dag.
Jeg synes, det er i den sammenhæng, vi bør diskutere det her felt.
Per Clausen (EL), 2006-02-09:
Jeg kan forstå på Det Radikale Venstres ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, at man i grunden synes, at det er betænkeligt, at der overhovedet kan findes en gruppe af folk i beskæftigelse, som ikke har en højere indkomstudvikling end de arbejdsløse.
Men jeg vil gerne høre, hvilke konsekvenser hr. Morten Helveg Petersen mener det vil have for butiksassistenternes lønudvikling, hvis man sørger for, at dagpengenes værdi i forhold til lønindkomster generelt set bliver sænket.
Tror hr. Morten Helveg Petersen, at det vil være nemmere for butiksassistenterne at få en højere og mere rimelig andel af velstandsudviklingen i Danmark, hvis vi begrænser udviklingen i dagpenge?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-09:
Diskussionen om organiseret i forhold til uorganiseret arbejdskraft synes jeg falder uden for rammerne af diskussionen her.
Det finder vi er problematisk set i forhold til, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at det at skabe mere beskæftigelse er den bedste socialpolitik på den lange bane.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-09:
Nu kan jeg godt forstå, at hr. Morten Helveg Petersen ikke svarede på det, jeg spurgte om, for jeg tror ikke, at hr. Morten Helveg Petersen har noget svar på spørgsmålet, nemlig: Hvad kan man gøre for at sikre, at butiksassistenter og social- og sundhedsassistenter får en ordentlig indkomstudvikling?
Det er jo ikke noget, man kan bestemme ved lov.
Men her er et område, man kan bestemme ved lov, nemlig overførselsindkomster.
Vi kan tage en diskussion en anden dag om, hvad det f.eks. betyder for en butiksassistent, om vedkommende er organiseret eller ikkeorganiseret, for når man undersøger det nærmere, viser det sig – og det er dokumenteret af HK – at de organiserede butiksassistenter har haft en langt højere lønudvikling end de uorganiserede.
Det er måske noget, man kunne arbejde med på det område, men det er en helt anden diskussion.
Jeg siger bare, at det her er en diskussion om ulighed.
Hr. Morten Helveg Petersen bliver nødt til at indrømme, at når man tager 0,3 pct. fra de laveste indkomster og trækker det fra i reguleringen i forhold til de højere indkomster, så skaber det øget ulighed.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-09:
Vi tror grundlæggende på, at den bedste form for socialpolitik er at skabe rammer, der giver mulighed for en højere beskæftigelse.
Det er på lang sigt den bedste kur og den bedste medicin overhovedet, og det er derfor, vi i vores generelle økonomiske politik lægger vægt på at få øget arbejdsudbuddet mest muligt.
Det giver på lang sigt den højeste beskæftigelse, og det er det bedste, vi kan gøre socialpolitisk set.
Bent Bøgsted (DF), 2006-02-09:
Jeg er sikker på, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr har været inde at se, hvad Dansk Folkeparti tidligere har sagt om satspuljen, også før vi kom med i satspuljen, hvor Dansk Folkeparti har kritiseret, at satspuljen var der.
Vi har bare kommet til den konklusion, hvor vi har sagt: O.k., vi kan ikke på nogen måde være med til at få satspuljen fjernet, for der er nogle partier bag det forlig, som står fast på, at den skal blive ved med at være der.
Så har vi i Dansk Folkeparti besluttet, at det er bedre, at vi går med ind i satspuljen og er med til at fordele pengene til de svage grupper, som satspuljen nu omfatter, end at blive ved med at skælde ud over, at vi har en satspulje, som vi står uden for.
Det er det, vi er kommet frem til.
Så kan man være uenig om eller ikke være uenig om, om pengene bliver taget fra de svage grupper eller ikke bliver taget fra de svage grupper.
Som hr. Peter Christensen gjorde rede for, er der kun skatteborgerne til at betale til de svage grupper.
Og hvis vi ikke har en vis skatteindtægt, så har vi ingen penge til de svage grupper.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-09:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Bent Bøgsted i, at der er mange, der får alt for lidt i løn, men det er ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, om satspuljen er med til at skabe øget ulighed.
Det burde jo være meget logisk, at når man tager de laveste indkomster og regulerer dem mindre end de højeste indkomster, betyder det øgede uligheder.
Jeg vil bare godt høre, om hr. Bent Bøgsted ikke vil give mig ret i det.
Bent Bøgsted (DF), 2006-02-09:
Som jeg forstår Enhedslisten, drejer det sig egentlig ikke om satspuljen.
Så på den måde er det egentlig måske ikke så meget satspuljen, Enhedslisten er utilfreds med, men det er for at bringe den ind i en ulighedsdebat.
Jeg må så sige, at vores opfattelse af, hvad man må tjene, og hvad man må få på overførselsindkomster, ikke er helt den samme som Enhedslistens.
Vi har den holdning, at man altid skal kunne tjene mere, end man kan få med en overførselsindkomst.
Hvis man ikke har en vis grad af lønstigning, og hvis der ikke er fremgang hele vejen igennem, så har vi ikke noget at betale overførselsindkomster med.
Peter Christensen (V), 2006-02-09:
Matematikken i modellerne er jo sådan set meget klar.
Hvis man øgede overførselsindkomsterne yderligere, ville der blive en endnu større forskel på f.eks. butiksansatte og folk på overførselsindkomst.
Jeg synes også, man skal være opmærksom på, at der skal være en forskel mellem at være på arbejdsmarkedet og være på overførselsindkomst, og derfor kan jeg ikke støtte nogle ændringer, som faktisk ville betyde det stik modsatte, nemlig at det i højere grad ikke ville kunne betale sig at gå fra at være på overførselsindkomst til at være i arbejde.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-09:
Jeg kunne godt tænke mig at få Venstres ordfører til at svare på et meget enkelt spørgsmål: Når det er sådan, at de laveste indkomster i dette land reguleres med 0,3 procentpoint mindre end indkomstudviklingen i almindelighed, betyder det så, at der bliver større forskelle mellem de laveste indkomster og de højeste indkomster, eller at der bliver mindre forskel mellem de laveste og de højeste indkomster?