runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2002-11-08:
Da Venstres oprindelige ordfører, hr. Hans Andersen, ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at fremlægge Venstres synspunkter.
Nærværende lovforslag omhandler en fastsættelse af den eksisterende ordning om et specielt Storebæltsfradrag.
Fradraget, der blev indført i 1998 efter en bred politisk aftale,
sikrer skatteydere, der pendler via Storebæltsforbindelsen, et fast fradrag.
Formålet med fradraget er generelt at fremme mobiliteten og integrationen mellem regionerne i Danmark.
Samtidig er udgiften til tilsvarende færgeforbindelse fradragsberettiget.
Fradraget blev i 1998 fastsat til at være 90 kr. for bilpassage og 15 kr. pr. passage med kollektiv trafik.
Samtidig sikrer et fast fradrag større gennemskuelighed for den enkelte skatteyder.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-08:
Jeg vil gerne takke for en bred tilslutning til forslaget.
Jeg er glad for, at der er tilslutning til at permanentgøre dette fradrag, og jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling
Jeg vil sige, at priserne jo har bevæget sig op og ned mellem 3.000 kr. og 5.000 kr. om måneden, på det lag i hvert fald, og forudsætningerne for fradragsberegningen er nok nyttige at få gjort rede for under udvalgsbehandlingen, og det giver jeg tilsagn om.
Det gør vi meget gerne.
Goethe sagde engang: Man merkt die Absicht und wird verstimmt.
Man fornemmer hensigten, og så bliver man meget forstemt.
Det gør man også, når man lytter efter Det Radikale Venstres ordfører og Enhedslistens ordfører.
De to ordførere havde nemlig det til fælles, at de bag de pæne ord ikke helt kunne kunne skjule deres hensigt.
Jeg blev i hvert fald noget forstemt, for der er ingen tvivl om, at det, de to ordførere egentlig mente, var, at det skulle være meget, meget, meget dyrere at køre i bil her i landet.
Det er alt for billigt; priserne skulle op om ikke på andet så på benzinen, eller hvad ved jeg.
Nu er jeg altid bekymret for de der gennemsnitsberegninger.
Jeg ved ikke, hvor Enhedslistens ordfører har den beregning fra.
Han, som kører i sin bil på arbejde kl. 6 om morgenen over Storebælt, som kommer fra det sjællandske og kører over til det fynske eller modsat og skal rundt på nogle arbejdspladser?
Man kan stille mange mærkelige konstruktioner op, men der er ingen tvivl om for mig i hvert tilfælde, at ønsker vi at fremme dynamikken i vort samfund, og det har jeg forstået altid har været en mærkesag for Det Radikale Venstre, en decentralisering i vort samfund, en sikring af, at vi ikke klumper det hele sammen omkring de store byer, men skaber en fleksibilitet og en dynamik i trafiksystemet, så gør man det jo ikke ved at forhøje taksterne eller gøre det endnu dyrere at køre eller forhindre de fradragsmuligheder, som vi her lægger op til.
Men tak for en bred tilslutning i øvrigt.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-08:
Må jeg minde skatteministeren om, at den aftale, der har været indgået af bropartierne, som altså i sin tid traf beslutning om Storebæltsbroen, indebar en ganske bestemt finansiering af broen.
Den skulle brugerfinansieres og ikke skatteyderfinansieres.
Så det er en af de principielle grunde.
er, om skatteministeren vil bekræfte, at fradrag forvrider skattesystemet rent principielt.
Det tredje principielle spørgsmål er, om det stykke asfalt, vi taler om, ikke er at betragte som et stykke vej - ganske vist på pæle, som vi har hørt andre folketingsmedlemmer tidligere udtrykke det?
Og det sidste: Det Radikale Venstre ønsker at give byer som København mulighed for at opkræve bompenge - det er vi ikke kommet igennem med - for at kunne finansiere forskellige initiativer omkring trafik.
Hvis man laver et princip af den karakter, som lovforslaget siger, så mener vi, at det har konsekvenser for vores ideer omkring bompenge.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-08:
Jeg plejer at kende forretningsordenen.
Nu er skatteministeren jo ikke miljøminister, men alligevel kan det ikke være gået skatteministerens næse helt forbi, at vi står over for store globale miljøproblemer, og at Danmark også har et ansvar i forhold til at nedbringe de problemer. Det kan ikke være gået skatteministerens næse forbi, at isen smelter, og luftforureningen bl.a. på Nørrebrogade i København er så slem, at det er sundhedsskadeligt at vokse op der.
den forkerte vej.
Det skaber mere forurening.
Det vil Enhedslisten ikke medvirke til.
Det vil den her regering, det vil Socialdemokraterne, men Enhedslisten og SF siger nej.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Jeg havde en ordveksling med Dansk Folkepartis ordfører, hvor jeg kunne konstatere, at Dansk Folkeparti mener, at fradraget er for lille, og det kunne man forhandle. Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om skatteministeren mener, at et sådant forslag fra Dansk Folkeparti er omfattet af musefældeklausulen omkring finansloven, hvor de to parter henholdsvis regeringen og Dansk Folkeparti erklærer, at man ikke uden hinandens samtykke kan stille udgiftskrævende forslag.
Hvis det er sådan, at det er omfattet af det, ønsker
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-08:
Det er fuldstændig korrekt, at jeg ikke er miljøminister.
Men det er vist også korrekt, at hvis man vurderer de miljømæssige virkninger af, at vi overhovedet fik en broforbindelse, som Enhedslisten jo var modstander af, så var det faktisk en miljømæssig gevinst.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg altså ikke forstår, at Enhedslisten ikke kan mande sig op til at varetage de interesser for den jævne arbejder, som jeg omtalte før.
For Enhedslisten handler det kun om tog og togpriser og ikke om folk, der har et ganske almindeligt arbejde, og som er helt afhængige af at kunne køre i deres egen bil på arbejde.
I det hele taget kunne jeg fornemme, at både Enhedslisten og Det Radikale Venstre hellere ville diskutere miljøpolitik end henholdsvis trafikpolitik eller skattepolitik.
Jeg synes, vi var langt omkring
, når fru Marianne Jelved eksempelvis taler om fradragets konsekvenser, om det forvrider osv., og slutter med bompengene i København, ja, det er jo en interessant diskussion. Vi har faktisk brugt hele formiddagen til at diskutere den kollektive trafik.
Jeg skal ikke forlænge den diskussion.
Jeg synes måske, at det er et stykke uden for dagsordenen.
Jeg vil bare sige - også til hr. Jacob Buksti - at vi har fremlagt et forslag, som er baseret på de tal og beregninger, som ligger i forslaget.
Vi forventer, at det kan gennemføres på den måde, og vi siger tak for de tilsagn, der har været.
Jeg vil gerne slå det fuldstændig fast: Vi har en aftale med Socialdemokratiet, det er en aftale, vi er glade for, og det er en aftale, vi står fast på.
Når hr. Thulesen Dahl sætter spørgsmålstegn ved, om fradraget er stort nok, er der overhovedet ingen diskussion.
Det er efter vores opfattelse det rigtige, og vi har givet tilsagn om, at hvis der er tvivl om det, redegør vi gerne for tallene i udvalget.
Jeg kan ikke se, at der skulle være nogen som helst problemer i denne sag
, og derfor synes jeg, vi bør tage det med en vis tålmodighed, at man fra Dansk Folkepartis side her rejser en debat, som efter min opfattelse ikke er nødvendig i denne forbindelse.
Vi har nu indgået en aftale med Socialdemokratiet, den står vi fast på, og jeg kan ikke se nogen som helst ændring i aftalen for mig og derfor heller ikke noget behov for at ændre den indstilling, som vi er kommet med.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Mener ministeren, at et forslag fra Dansk Folkeparti om et højere fradrag er omfattet af den musefældeklausul, som ligger i forståelsen omkring aftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen om finansloven?
Hvordan og hvorledes vil ministeren i givet fald forholde sig til et sådant forslag fra Dansk Folkeparti om et højere fradrag?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-08:
Nu skal jeg ikke forholde mig til hypotetiske spørgsmål, men vil sige noget med hensyn til Enhedslisten.
Enhedslisten lever åbenbart i den vildfarelse, at al trafik kan udføres kollektivt, men jeg er altså nødsaget til at sige, at det ikke er muligt.
Nu forstår jeg, at lokalkendskabet er til stede, så hvis man eksempelvis tager en håndværker, der kommer fra Nyborg og skal udføre et arbejde i Vemmelev, så er der ikke noget tog, der standser i Vemmelev.
Hvis man skal syd for Korsør, så er der heller ikke noget tog, der standser syd for Korsør.
Så kan man sige, at det helt klart skal foregå med busser, men der foreligger faktisk undersøgelser, som viser, at hvis alt transportarbejde her i landet skulle udføres med busser, ville det blive væsentlig dyrere og langt mere forurenende end ved den fleksibilitet, vi har i det nuværende system.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-08:
Men nu er der sket en vis teknologisk udvikling siden det sidste årtusinde, og vi har derfor i det her årtusinde busser, som eksempelvis kører på brint.
Det er det, man bruger i Norge.
Det har denne regering ikke vist sig villig til, og derfor og på den baggrund kan Enhedslisten ikke støtte det her forslag, for det trækker i den stik modsatte retning.
Så kan jeg i øvrigt sige, at bus 34 til Vemmelev kører
ganske ofte ud fra Korsør station
, så lige det eksempel var dårligt.
Ikke desto mindre er det væsentligt, at vi får brintbusser på banen, og det er væsentligt, at vi får forsket i at få udviklet de biler, som kører på alternativer til olie, benzin og diesel.
Jeg vil sige til ministeren, at det er den satsning, der skal laves, det er det, pengene skal bruges til - ikke til at sætte taksterne ned for privatbilisme hen over Storebælt.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Jeg tror, jeg vil anbefale skatteministeren at tænke sig meget godt om med hensyn til, hvordan ministeren svarer, for det kunne jo også få konsekvenser for, hvordan vi synes, vi skulle opføre os i det videre forløb omkring det her forslag.
Vi vedstår aftaler, men det forudsætter jo, at aftalerne baserer sig på det grundlag, vi har indgået dem på.
Jeg står ikke her og kommer med hypotetiske spørgsmål.
Det gør jeg ikke.
Det var et klart spørgsmål om et forslag fra Dansk Folkeparti om, at det fradrag, der er her, er for lille, og at Dansk Folkeparti ville arbejde på, at det skulle gøres større. Det må være let for ministeren at svare på, om det er omfattet af musefælden eller ej.
Hvis det er omfattet af musefælden, så konstaterer jeg bare, at så er det en gratis omgang for Dansk Folkeparti, og hvis det ikke er, så er det klart, at så kan det gå hen og få konsekvenser for, hvordan Socialdemokratiet vil stille sig til det her forslag.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-08:
Jeg skal nok gøre mig meget umage.
Håndværkeren fra Nyborg, der skal til Vemmelev, må efter min opfattelse skulle køre i bil med sit værktøj og materiale.
Men jeg synes ikke, at håndværkerens regning i den sammenhæng vedrører skatteyderne.
Den vedrører den regning, som borgeren, der får udført et stykke håndværksarbejde, må betale til håndværkeren.
Jeg begriber ikke, hvorfor pensionister, studerende og alle mulige andre skal finansiere en del af håndværkerens udgift.
Derfor synes jeg, det var et rigtig dårligt eksempel
for skatteministeren, men et godt eksempel for Det Radikale Venstre.
Derfor vil jeg understrege, at hver gang skatteministeren og regeringen laver et fradrag, så øger man alt andet lige i princippet marginalskatten for borgerne, og det er den diskussion, Det Radikale Venstre gerne vil deltage i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-08:
I forbindelse med den diskussion, som hr. Buksti forsøger at rejse, synes jeg, det kunne være lidt interessant at få skatteministeren til at besvare det ret enkle spørgsmål, hvornår aftalen mellem regeringen og Socialdemokratiet om denne her fradragsret er indgået.
Det er sådan set lidt interessant i forhold til, hvad der er indeholdt i en finanslovaftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-08:
Jeg skal sige til den socialdemokratiske ordfører, at mit udtryk »hypotetisk« ikke gik på den socialdemokratiske ordfører, men mere på et forslag, som ikke er stillet, og hvis omfang vi ikke kender osv. osv.
I øvrigt synes jeg, at vi nu skal tage det lidt koldt og roligt, Socialdemokratiet og regeringen har en aftale her, og jeg synes, at det er en god aftale.
Jeg er fuldstændig enig i, at baggrunden for den - det kan man diskutere, det vil jeg gerne medgive hr. Buksti - måske ikke var det mest elegante, der er set her i verden.
Men vi fik en aftale i hus, det var i august måned eller deromkring, og jeg er glad for, at vi fik det, og vi skal naturligvis loyalt leve op til den.
Så vil jeg sige til fru Marianne Jelved: Jeg skal ikke gå videre ind i den skattemæssige diskussion.
Jeg forsøgte jo bare stille og roligt at gøre opmærksom på, at der er nogle her i Tinget, der mener, at det gør ikke så ondt, hvis det skulle blive lidt dyrere at køre i bil, i hvert fald ikke på Enhedslisten.
Til gengæld forstår jeg, at Det Radikale Venstre har en meget praktisk forståelse af behovet for, at en håndværker har en bil til rådighed til værktøj og sådan noget.
Det er jeg glad for.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-08:
Jeg vil faktisk godt bede ministeren om at forholde sig meget konkret til det, vi spørger om i forbindelse med Dansk Folkepartis forslag om at udvide fradraget, da det jo også som konsekvens må have, at det betyder en merudgift for næste år. Er det ikke omfattet af den aftale, man har lavet?
Det, vi selvfølgelig stiller spørgsmål om her, er, at uanset hvad der tidligere har været af forlig, så er stregen jo trukket nu i forbindelse med finanslovforliget, idet man har sagt til parterne, at de ikke må komme med nye udgiftskrævende forslag i det næste finanslovår, uden at de andre skal godkende det.
Altså er det en gratis omgang for Dansk Folkeparti det her, eller holder den aftale, man har indgået?
Det må ministeren som skatteminister kunne svare på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-08:
Nu er det jo ikke broforbindelse som sådan, vi diskuterer, men priserne på broforbindelsen.
Det andet er en gammel debat, som er overstået for længst, eftersom broen står der.
Så vil jeg sige, at nu er det jo ikke vores ansvar, at hverken Socialdemokraterne i deres regeringstid - og især ikke den nuværende regering i sin regeringstid - har været villige til at udbygge den kollektive transport, sådan at den jævne mand har haft et alternativ.
Det er faktisk noget, Enhedslisten har presset på for siden 1994, nemlig at hver evig eneste gang man hævede afgifterne i forbindelse med biler, altså hvis man eksempelvis hævede benzinafgifterne, så skulle de penge bruges til at udvide den kollektive transport, sådan at det var et reelt alternativ.
Den problematik er vi ganske klar over, og det er også derfor, at jeg i min ordførertale sagde, at de 10 mio. kr., man bruger her, ville vi hellere bruge på at udbygge den kollektive transport.
Det hænger selvfølgelig fuldstændig sammen for os.
Jeg er selv vokset op i Korsør.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Det er jo somme tider en selvstændig udfordring til ens almindelige intellektuelle evner at finde ud af, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener.
Men jeg kan forstå, at det, som Dansk Folkeparti går ind for, er, at der skal flere i den kollektive transport, og jeg kan forstå på hr. Poul Fischer, at det fandtes der flere forskellige metoder til.
Det er jeg sådan set enig i. Men jeg vil godt spørge hr. Poul Fischer om den metode, som Dansk Folkeparti og regeringen anvender her: Man tager først 500 mio. kr. op af DSB's kasse, altså et overskud, som er kommet i kraft af, at folk kører med DSB, og det putter man ned i den store kasse, skattestop, væk med det.
Så er der 360 mio. kr., som er givet til et taksttilskud, og det fjerner man.
Det må betyde, at taksten stiger.
Det går jeg ud fra at hr. Poul Fischer er enig i.
Tror hr. Poul Fischer, at det fører til flere passagerer i den kollektive trafik?
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Det er rigtigt, at fru Margrete Auken selvfølgelig er optaget af, at der også bliver skabt gode muligheder for cyklisterne.
Det, der så bekymrer mig lidt, er jo, at når man læser om, hvor farligt det er at være cyklist - jeg tror, der er omkring 30.000 mennesker, der kommer til skade ved cykling hvert år, og jeg tænker så på den nære forbindelse, fru Margrete Auken har til Cyklistforbundet osv. - så kunne fru Margrete Auken jo let slå et slag for dem, sådan at de kunne færdes lidt klogere i trafikken. Jeg vil også gerne cykle, men jeg tør ikke komme ud på en cykel.
Jeg er nødt til at køre i bil.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Nu skal vi ikke diskutere cykelsikkerhed.
Jeg spekulerer på, om hr. Heiselberg kan cykle.
Men jeg ville også, hvis jeg var hr. Heiselberg, være nervøs for at køre ud i trafikken. Det kunne være, der var nogle, der genkendte ham, og man er et let offer, hvis man kører rundt. Så vil jeg lige sige, at jeg i øvrigt heller ikke går ud fra, sådan lige sagt til det sidste, at bornholmerne vil være særlig lykkelige, hvis vi kommer og siger, at vi ikke vil risikere, at der kommer cykler til Bornholm, fordi det er for farligt. Jeg tror, at bornholmerne er fantastisk glade for cykelturismen, som er en meget vigtig del af deres ansigt, og de har virkelig også lavet fine cykelveje på Bornholm. Så lige til hr. Albrechtsen om jernbanedriften i England.
Nu var det altså Margaret Thatcher og ikke Margrete Auken, der stod for den der udlicitering, og jeg skal love for, at det er en lærestreg, som jeg tror, at selv den yderste højrefløj i Danmark synes er så skræmmende, at man aldrig, aldrig nogen sinde vil gøre det sådan, for det var virkelig et spørgsmål om at lægge det ud, så det gik øde.
De diskussioner, vi havde om udbuddet i Jylland, hang bl.a. sammen med, at det skulle laves sådan, at vi sikrede, at hovedlinjen stadig væk lå under DSB.
De havde glæde af at blive skilt ud fra Banestyrelsen, bortset fra at de har problemer med skinnerne nu, fordi de altså ikke kan finde ud af det i Banestyrelsen.
Og jeg er enig med hr. Albrechtsen.
Det er ikke sådan, at vi principielt siger, at det er godt med udbuddet, eller at det er godt, hvad der er statsligt.
Jeg synes, vi skal se på fra sag til sag, hvad der kan være klogt, og jeg mener, at vi i udbudsdiskussionerne, som vi nu skal have om Bornholmstrafikken, hvor vi skal være meget mere præcise, end vi var nødt til at være med det jyske udbud, fordi vi skal ned i detaljerne, da det billigste tilbud skal tages i denne her situation, virkelig skal sikre os, at man f.eks. ikke glemmer at sige, at der skal være myldretidstog og sådan nogle ting, som var ualmindelig klodsede.
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan det kan være sket.
Men jeg skal love hr. Albrechtsen, at det bliver med meget, meget stor pertentlighed, at vi går igennem, at de betingelser, der bliver udbudt på, er sådan, at det bliver noget, vi kan være bekendt bagefter.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jamen jeg synes bare, at fru Margrete Auken skal være forsigtig med at klandre Banestyrelsen for, at de ikke har fået penge nok.
Det kan hun klandre dette Ting for, men jo ikke Banestyrelsen, men det hører jo strengt taget nok ikke hjemme i denne her sag.
Så skal jeg bare sige til fru Margrete Auken, at det desværre jo altså ikke alene er Margaret Thatcher, der har ansvaret for, hvad der er sket i England.
Det er faktisk Labour-regeringen, der år ud og år ind har kørt det britiske transportsystem helt i bund, så det er altså et socialdemokratisk projekt i Storbritannien.
Det skal jeg ikke klandre de danske socialdemokrater for, men det, man kan klandre de danske socialdemokrater for, er, at de følger i Tony Blairs fodspor på det her område og tiltræder den samme privatiseringsspiral, som man altså har haft så dårlige resultater med i England.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Nu synes jeg sådan set, at det, hr. Albrechtsen tillægger mig, er lidt mere relevant end det, Venstres ordfører gør.
Lad så det være sagt.
Men jeg vil godt sige til diskussionen om udbud og privatisering, at Banestyrelsens problem ikke er, at de ikke har fået penge nok.
Nu får de også alle takstpengene, som vi er enige om at være rystede over at regeringen tager fra passagererne.
Men de fik faktisk ret mange penge på det tidspunkt, og der er ingenting sket.
Jeg vil ikke sige, de ikke skulle have haft flere, end de har fået.
Det tror jeg nok de skulle.
Men vi har stået med så dårlige resultater, og på trods af det store finanslovsforlig i 1999, hvor vi jo omtrent måtte ud og slagte havnen og alt muligt for at komme igennem, fordi den der regering jo insisterede på, at det kun var asfalt, der var gratis, så er der penge, og jeg synes det er vigtigt, at vi holder os for øje, at der altså sidder mennesker i begge ender af det her system. Hr. Albrechtsen har ret i, at man kan køre en privatiseringsstrategi så tosset, at den fuldstændig går i spåner, og så kan man altså køre den fornuftigt, så man siger: Hvis man sikrer, at hovedlinjen er under fælles kontrol, så vil de selskaber, der byder ind på den, jo også være optaget af, at det fungerer godt til det andet system, for ellers taber de kunder.
Martin Lidegaard (RV), 2002-11-08:
Man må endnu en gang konstatere, at man kan komme vidt omkring i en trafikdebat i det danske Folketing, og det er jo udmærket.
I Det Radikale Venstre er vi meget tilfredse med det brede forlig, der er indgået.
Vi er måske ikke lige så euforiske over overhovedet at være med i et forlig, som SF er.
Men jeg forstår godt, at fru Margrete Auken er glad for at være med for en gangs skyld.
Vi vil til gengæld hæfte os ved, at vi tror, at vi sammenlagt får mere og bedre trafik til og fra Bornholm med den omlægning af midlerne, vi har lavet.
Jeg synes, det er værd at bide mærke i, at det ikke er nedskæring, vi har lavet. Faktisk bruger vi den samme sum penge, men forhåbentlig på en bedre måde.
I hvert fald synes jeg, det har været svært som ansvarlig politiker at sidde overhørig, at der har været så massiv en flytning af passagerer fra natfærgen til Ystad-ruten og af gods fra natfærgen til Køge.
Det tyder på, at pengene kunne anvendes bedre.
Endelig har flere peget på det, at det bliver rart ikke at skulle have alt det gods gennem København.
Jeg håber, at den målsætning også kan få lidt gennemslagskraft i de kommende forlig, vi skal lave på andre områder.
Så er det klart, at vi alle sammen har bemærket, at den glæde, partierne her har haft ved at lave forliget, ikke deles af alle på Bornholm.
Og det er jo selvfølgelig noget, som vi bliver nødt til at tage alvorligt, fordi det jo er de mennesker, der skal bruge den trafik, vi snakker om her. Derfor tror jeg og hører jeg også, at det bliver meget væsentligt i den kommende tid at lytte nøje til de ønsker, der ligger, og måske indrette det kommende udbud så vidt som overhovedet muligt - ikke måske, det skal vi - efter de ønsker der er, dvs. det gælder konkrete tider og sejlplaner.
Det gælder selvfølgelig også at undersøge alle de spørgsmål, som bliver rejst fra bornholmsk side: Hvor meget dyrere er det at sejle med to små færger i stedet for med én stor? Osv. osv.
Vi skal selvfølgelig kunne svare på alle relevante spørgsmål, når vi lægger det endelige resultat og det endelige udbud fast.
Til sidst kan jeg ikke nære mig for at sige, at jeg faktisk troede - nu er vi jo meget naive som nye parlamentarikere - at hele den her diskussion om privat og offentlig på en eller anden måde var overstået.
At man kan få sig selv til at sige, at alt offentligt altid er godt, eller omvendt, at alt privat altid er godt, er sådan en tankegang, jeg slet ikke kan sætte mig ind i.
Det er vel sådan, at bestemte organisationsformer og selskabsformer passer bedre til bestemte typer opgaver end andre.
Man må kigge nøje på, hvordan det ser ud.
Og jeg tror, at for BornholmsTrafikken og Bornholmfærgernes vedkommende er det en fornuftig idé nu at give dem chancen for at få en selskabskonstruktion, der kan gøre, at de kan være med i udbuddet og kan være med i den konkurrence, der i øvrigt er på færgetrafikken.
Med de bemærkninger kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.