runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Jeg kunne forstå, at hr. Dohrmann havde fået en god behandling, en hjertelig og god behandling måske oven i købet.
Det er jo også det, der bekymrer os andre, vil jeg sige.
Nu var der mange ting at tage fat på i hr. Dohrmanns indlæg, f.eks. at vi får kommuner på størrelse med amterne.
O.k., der er Bornholms Amt, ellers får det vel en ende.
Men jeg skal prøve at koncentrere mig om de der § 3-områder, ikke fordi det er det eneste vigtige, men fordi det vil jeg godt lidt dybere ned i.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4504
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM Er det ikke sådan, at Dansk Folkeparti er rigtig glad for, at § 3-områderne ligger i kommunerne?
Kan hr. Dohrmann svare på det?
For nu ikke at spørge en gang til, om det er sådan, at Dansk Folkeparti har sagt nej til at flytte § 3-områderne til staten, så vil jeg bare sige, at jeg tolker det svar så tæt på den mulighed, som man kan, for når hr. Dohrmann ikke vil sige noget om det, for det er jo det, svaret handler om, så må det jo være, fordi det er Dansk Folkepartis synspunkt, at § 3-områderne ligger bedst i kommunerne, og Dansk Folkeparti har ikke villet være med til at flytte det, ligesom jeg i hvert fald har tolket hr. Vesselbos udtalelse tidligere, som om i hvert fald dele af Venstre heller ikke har haft særlig meget lyst til det.
Til hr. Dohrmann vil jeg sige, at jeg holder mig til den konservative ordførers version af forhandlingsforløbet, nemlig at vi har tilbudt at være med til at lægge både tilsyn og tilladelser i kommunerne.
Det har regeringen ikke villet levere.
I så fald ville vi have stemt for, men jeg skal da ikke skjule, at jeg alligevel ville have haft mine bekymringer, for jeg ville have været bekymret for, at der sker en adskillelse af ansvaret for vand, råstoffer og jordforurening, fordi vi jo ikke får en regional løsning hele vejen igennem.
Så på det punkt er jeg enig i, hvad den socialdemokratiske ordfører sagde, da vi startede debatten.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Det, jeg kan sige, er, at uanset hvad med § 3 så skal jobbet med beskyttelse af den natur, der er, jo udføres efterfølgende, uanset om man havde lagt det det ene eller det andet sted.
Nu er det så lagt hos kommunerne.
Derfor bliver det efterfølgende udført til fulde med den her kommunalreform.
Jeg er glad for, at man ligesom har givet den tid, der skulle til for at forhandle om lovforslaget her, og at lovforslaget har fået en god behandling.
Vi har alle sammen fået en god behandling, når vi har været ovre i Miljøministeriet for at lytte til oppositionen, vi har brugt oceaner af tid på at få de her ti sider gennemgået, og alligevel kunne vi desværre ikke komme frem til nogen aftale, fordi der var nogle ultimative krav, som man ikke fik opfyldt.
Jeg vil sige, at opgaven i hvert fald bliver udført uanset hvad – også ifølge § 3.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Det, der var pointen i mit svar til hr. Per Clausen, var, at nu har vi ikke bare en naturbeskyttelseslov, vi har også en kommunalreform, som bliver reguleret, sådan at naturbeskyttelsesloven bliver bedre.
Så det, jeg sagde hr. Per Clausen stemmer imod, det, hr. Torben Hansen stemmer imod, og det, fru Pernille Blach Hansen stemmer imod, er forbedrede vilkår for naturen og miljøet ved hjælp af denne her kommunalreform.
Det er selvfølgelig tankevækkende, når man til daglig gang på gang hører, at regeringen ikke gør nok på miljø- og naturområdet.
Nu gør vi så en masse ved at lave en ny lov, som forbedrer vilkårene for naturen og miljøet, og så stemmer hele oppositionen imod.
Det virker overraskende.
Til det der med, hvem der bremsede, tror jeg, at hr. Torben Hansen selv har svaret, for Socialdemokratiet og den øvrige opposition kunne altså ikke få samlet sig sammen til at give nogle klare meldinger på det rigtige tidspunkt, og som jeg sagde, så klapper fælden på et tidspunkt.
Hvis man ikke kender sin besøgelsestid, kan man jo ikke leve op til formandens, altså fru Helle Thorning-Schmidts, ønske om at være med i et bredt forlig.
Det er bare beklageligt.
Så kan man ikke levere varen.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Jeg mener egentlig, at jeg har et bedre argument end hr. Per Clausen for, at dette lovforslag beskytter miljøet, for det er jo netop det, det her lovforslag går ud på: at beskytte naturen og miljøet.
Det stemmer jeg for, og hr. Per Clausen stemmer imod, og det vil sige, at det lovforslag, som vi fremsætter her, der beskytter naturen og miljøet, stemmer hr. Per Clausen imod.
Det kan man da ikke ligefrem sige gavner naturen og miljøet.
Stadig væk er det jo sådan, at man skal følge loven, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Man skal følge loven, og derfor kan kommunerne ikke lave noget, som de ikke har tilladelse til ifølge loven.
Der er jo ikke anarki i Danmark.
Så er det, at hr. Per Clausen stadig væk siger, at der også skal være en instans, som man skal klage til.
Men kan hr. Per Clausen nogen steder i den her naturbeskyttelseslov se, at vi fjerner Naturklagenævnet?
Nej, det er jo stadig væk med.
Så der er da Naturklagenævnet, man kan klage til.
Så er der igen den historie om ekspertisen.
Det undrer mig altså, at hr. Per Clausen har den opfattelse, at fordi ens arbejdsplads flyttes fra et amt til en kommune eller fra amt til stat, skulle man blive en dårligere medarbejder.
Jeg synes da, at det ofte er sådan, at hvis man får nye udfordringer, så bliver man også en bedre medarbejder.
Så jeg tror kun, at det vil gavne de medarbejdere, at de får nogle nye miljøer at arbejde i og nogle nye kolleger.
Det er jo sådan, at vi bevarer ekspertisen, for kommunerne har arbejdet med de her ting på miljøområdet i mange år.
Det har staten også, så der bliver opbygget nogle nye miljøer og nogle M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4500 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
nye samarbejdsformer.
Det er kun til fordel for miljøet og for medarbejderne.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg kunne høre på hr. Eyvind Vesselbos tidligere indlæg, at hr. Vesselbo var meget optaget af, at det skulle foregå på en hæderlig måde.
Så synes jeg måske, at det er at skyde hr. Per Clausen nogle motiver i skoene at sige, at når han stemmer imod det her, så stemmer han imod naturbeskyttelsen.
Hr. Vesselbo er udmærket godt klar over, at det her er en ændring af den nugældende lov om naturbeskyttelse.
Den vil stadig væk stå bagefter.
Det ville jeg bare sige, når vi nu er inde omkring det med ordet hæderlig.
Men det, der er vigtigt, og det, som der ikke er kommet svar på endnu, er: Hvem var det, der bremsede, at § 3-registreringen gik fra kommunerne til staten med de endelige ændringer her?
Hvem var det, der bremsede det?
Det kan åbenbart ikke være Det Konservative Folkeparti.
Der står jo klart i Politiken den 28. maj 2005, hvad De Konservative mener om det.
Var det Venstre, der ikke ville være med til, at § 3-registreringen af vores fælles naturperler bliver overført til staten?
Vi må kunne få et klart svar.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Det er det tredje lovforslag i rækken af ændringer af kommunalreformen på miljøområdet, og det er ligesom de andre et yderst fornuftigt indslag på planlægningsområdet.
Her drejer det sig om naturbeskyttelsesloven, og lovforslaget overfører de fleste af amternes opgaver til kommunerne.
Jeg skal bare nævne, at det drejer sig om administration i forbindelse med beskyttede naturtyper, altså naturbeskyttelseslovens § 3; administration i forbindelse med Natura 2000-områderne bortset fra fredskov og statsejede arealer og herunder vurdering af anmeldelser af aktiviteter med eventuel virkning på et Natura 2000-område; administration af reglerne om beskyttelseslinjer ved søer, åer, skove, fortidsminder og kirker; godkendelse af placering og udformning af visse offentlige anlæg i det åbne land; administration af reglerne om friluftsreklamer i det åbne land; administration af reglerne om offentlighedens adgang til naturen; naturpleje af de kommunale arealer, der er beskyttet efter lovens § 3 eller ligger i et internationalt beskyttelsesområde, samt pleje af privatejede fredede arealer.
Opgaverne omfatter også håndhævelse og tilsyn med overholdelse af reglerne.
Lovforslaget overfører følgende af amternes opgaver til staten: Administration af strandbeskyttelseslinjer og naturovervågning og færdiggørelse af de største og mest komplicerede VMPII-projekter.
Derudover er der en lang række små ændringer på fredningsområdet.
Det virker meget overraskende, at oppositionen ikke har kunnet stemme for det her lovforslag.
Det er jo perspektivrigt, og på den måde, det bliver organiseret nu, er det jo kommunerne med kommunalbestyrelserne, som skal styre den natur og det miljø, der netop er i det nærområde, hvor de selv bor.
Der er helt sikkert nogle af de personer, der sidder nede ved ordførerbordet nu, som vil komme op og sige, at kommunalbestyrelsesmedlemmer ikke er særlig kvalificerede til at klare den her opgave, og at det må staten gøre.
Men jeg kan bare sige allerede nu, så kan man overveje, om man vil komme herop og sige det, at det er vi ikke enige i.
Vi mener faktisk, at kommunalbestyrelsesmedlemmer er deres opgave voksen, og det undrer os, at man har den opfattelse, som jeg har hørt før, at kommunalbestyrelsesmedlemmer lige netop skulle ødelægge naturen og miljøet i det område, hvor de selv bor.
Det virker overraskende.
Som sagt undrer det os i Venstre, at oppositionspartierne ikke har kunnet stemme for det her forslag, men det kan være, at vi får nogle argumenter for det i den kommende debat.
Med det vil jeg gerne – foreløbig – sige tak for ordet.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Jeg vil egentlig gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo, hvad det var, der gik galt, for da vi havde første behandling af det her forslag, var vi nogle, der meget utvetydigt sagde, at vi gerne ville have flyttet den her § 3, sådan at kommunerne ikke bare alene kunne skalte og valte med den.
4.000 gange – 4.000 gange!
– bare sidste år søgte kommunerne om at få lov til at bygge i de her beskyttede områder.
Nu skal de ikke spørge nogen, nu ruller de bare bulldozerne frem.
Jeg forstod under førstebehandlingen, at hr. Eyvind Vesselbo, hvad han også bekræftede til flere medier efterfølgende, var klar til at give oppositionen den indrømmelse, at kommunerne nu skulle spørge staten i stedet for regionerne i sager om § 3.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre, hvad det egentlig var, der skete, og jeg håber, at hr. Eyvind Vesselbo kan gøre mig lidt klogere.
Om processen vil jeg gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo: Hvad var det, der fik Venstre til at skifte holdning fra gerne at ville indgå et forlig og, om jeg så må sige, indføre en bestemmelse, så § 3 kunne påklages til staten, til lige pludselig at skifte holdning til, at det ville man ikke alligevel?
Hvorfor skiftede Venstre holdning midt i vadestedet?
Om indholdet vil jeg gerne spørge hr. Vesselbo: Hvad med alle de gange, hvor amterne sagde nej til kommunerne, fordi kommunerne ønskede at bygge for tæt på søerne, fordi kommunerne ønskede at bygge i skoven, eller fordi kommunerne ønskede at bygge i særlig følsomme naturområder?
Det er de sager, der interesser os.
Det tror jeg egentlig kunne være et interessant spor at forfølge.
Vil man overhovedet overvåge, hvad der foregår ude i kommunerne i de kommende år på det her område?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Hr. Martin Lidegaard spørger: Hvad var det egentlig, der gik galt i processen, og hvorfor ændrede tingene sig?
Når man forhandler, skal man forhandle seriøst, og så skal man vise, når man forhandler som forhandlingspartner, at man faktisk er interesseret i at indgå et forlig på et område.
Der må jeg sige, at det, der, hvis man kan sige, at der er noget, der gik galt i denne her proces, så var det, at hver gang vi diskuterede de her ting om det, som oppositionen godt ville, så var det svært at få en klar melding, så skulle man i oppositionen lige finde ud af, om man skulle være sammen med Socialdemokratiet eller De Radikale, eller hvem der nu skulle være med og ikke med.
Derfor fik vi sådan set ikke nogen klare meldinger i processen, og på et tidspunkt må man altså, når man ved, at man står med et glimrende lovforslag, som egentlig er udmærket, som det er, og man har et flertal, sige: O.k., de kender ikke deres besøgelsestid, så derfor trækker vi en streg i sandet nu, og så må de altså være med eller ej.
Sådan er processen, og sådan var processen.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg må sige, at jeg er dybt, dybt forbløffet.
Det virker, som om hr. Vesselbo har været til nogle helt andre forhandlinger end dem, jeg deltog i ovre hos ministeren.
Det, jeg synes er meget, meget ærgerligt, er, at hr. Vesselbo tilsyneladende ikke har opdaget, at det var en samlet opposition, der gik til forhandlinger ovre hos ministeren.
Jeg står her med et brev på ti sider, der er afsendt den 12. maj, som klart beskriver kravene fra oppositionen til regeringens strukturreform med nogle konkrete punkter til, hvad der skulle ændres.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Vesselbo om at bekræfte en ting: Er det ikke korrekt, at undervejs i forhandlingsforløbet netop om naturbeskyttelsesloven, som vi anså for noget af det allermest vigtige og allermest afgørende, kom Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4498
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM Folkeparti
med et tilsagn vedrørende de særlige beskyttelsesværdige områder, § 3-områderne, som de 1 uge senere måtte trække tilbage?
Jeg synes, det er helt afgørende for den videre proces.
Er det ikke korrekt, at der blev givet et tilbud fra regeringen, som den måtte trække i land igen 1 uge efter?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Vi har fået et glimrende lovforslag.
Vi har fået det lovforslag, som regeringspartierne gerne ville have.
Så kan man jo ikke ligefrem sige, at der er noget, der er gået galt.
Ja, det er klart, at de skulle spørge amterne, for amterne var overmyndighed.
Det er amterne ikke længere, så derfor kan de jo ikke længere spørge amterne, men loven er den samme.
Jeg har svært ved at forstå, at der skulle være et problem.
Det er jo den samme lov.
Hvad er egentlig problemet?
Derfor kan jeg sige, at der sådan set overhovedet ikke er gået noget galt, tværtimod.
Vi har opnået det, vi godt ville.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Nu ved jeg ikke, hvordan det er med hr. Dohrmanns hørelse, men jeg har i hvert ikke stået her og sagt, at vi har fået det hele.
Jeg har sådan set stået og redegjort omhyggeligt for, at vi ikke har fået noget.
Det er derfor, at vi ikke har tilsluttet os, og ikke fordi vi har fået det hele.
Hvis vi havde fået det hele, så ville vi have stemt for.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 47 stemte for, 61 imod.
Ændringsforslag nr. 2-4 forkastedes uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Nu har hr. Eyvind Vesselbo i andre sammenhænge været inde på, at love tit kan fortolkes.
Jeg siger ikke et ord om Horsens og Bilka eller den slags ting under den her debat, men alligevel.
Der synes jeg jo, at hr. Eyvind Vesselbo ser bort fra, at kommunerne har en vigtig opgave i at skabe økonomisk vækst, udvikling og beskæftigelse.
Det hensyn kan man måske godt i nogle konkrete sammenhænge tillægges større vægt end hensynet til naturen.
Af samme grund kan det være fornuftigt at have nogle instanser, som har en særlig opgave med hensyn til at tage sig af naturhensynet og helhedshensynet, som også kan være for en region og et amt.
For en by eller kommune kan godt have en interesse, som står i modstrid med nogle måske bredere naturinteresser.
Hr. Eyvind Vesselbo forholder sig heller ikke til det andet afgørende tilbageskridt i det her lovforslag, nemlig den meget store atomisering, der sker af ekspertisen på det område.
Problemet er, at hr. Eyvind Vesselbo ikke har et eneste godt argument for det her lovforslag, som tager udgangspunkt i ønsket om at beskytte miljøet.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Det kan jeg da give hr. Per Clausen et ganske klart svar på.
Grunden til, at de ikke har fået lov at bygge, eller hvad det nu var, de havde søgt om på de her 4.000 områder, er, at loven siger, at de ikke må gøre det.
Og den lov bliver jo ikke ændret.
Det er jo klart, at når man som kommune ikke selv tager beslutningen, men laver nogle ansøgninger, som en anden instans skal tage stilling til, så kan det da godt være, at man siger: Vi prøver at lave det her forslag, og så ser vi, hvad amtet siger i den her sammenhæng.
Men nu er amtet der ikke mere, og det vil sige, at det ikke er amtet, man skal søge hos.
Derfor laver man jo ikke forslag, som ikke kan gennemføres ifølge lovgivningen.
Det virker egentlig ret logisk.
Det tror jeg også hr. Per Clausen selv synes.
Jeg har været til en lang række møder sammen med fru Pernille Blach Hansen, hvor jeg er helt sikker på, at vi har opfattet tingene forskelligt.
Så det kan godt være, at fru Pernille Blach Hansen mener, hun har været til et andet møde, end jeg har været til, men det, jeg har beskrevet her, er i hvert fald den måde, jeg har opfattet tingene på.
Det, der er problemet i de her forhandlinger og har været problemet i processen, er, at vi ikke har kunnet få et klart svar fra oppositionen på de her ting.
Det er da rigtigt, at vi har siddet og diskuteret, og der har været forskellige ting på dagsordenen, men det har hele tiden været sådan, at man lige skulle hjem og vende, og at man ikke rigtig kunne finde ud af, hvor man ville hen.
På et tidspunkt må fælden altså klappe, så er det slut med forhandlinger, og så må der tages en beslutning.
Jeg må sige, at ud fra de forhandlinger, vi var til på et tidspunkt, kunne fru Pernille Blach Hansen også fortælle, at med den måde, vi skruede denne her kommunalreform sammen på, ville vi få urent vand i fremtiden, fordi kommunalbestyrelserne ikke kunne klare de opgaver, de fik på miljøområdet.
Sådan nogle udmeldinger fra forhandlinger gør jo ikke forhandlingsniveauet højere, for det er ganske ukorrekt.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Jeg vil sådan set godt takke hr. Eyvind Vesselbo.
Der er ingen tvivl om, at han har spillet en vigtig rolle i at forhindre Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF i at indgå et formentlig dårligt forlig på det her område.
Så mange tak for det.
Jeg vil komme lidt ind til substansen, for jeg har jo vanskeligt ved at deltage i de meget udførlige debatter om, hvad der foregik på møder, jeg ikke har deltaget i, men så er der substansen.
Jeg kunne aldrig drømme om at sige, at byrådsmedlemmer skulle være dårligere end hr. Eyvind Vesselbo til at passe på miljøet, men er det ikke rigtigt, at de, som hr. Lidegaard var inde på, har søgt i de her 4.000 sager og dermed været indstillet på at bygge på de her områder?
Hvad får hr. Vesselbo til at tro, at de ikke vil være det fortsat?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Nu må man jo sige, at det forløb, der har været om denne her kommunalreform, har været langt, og Socialdemokratiet har også været vidt omkring.
Jeg har også forstået, at den nye socialdemokratiske formand kunne fortælle, at hun ikke helt forstod, hvorfor Socialdemokratiet ikke rigtig havde været med på det her område, og det kan jeg heller ikke overhovedet forstå.
Ser vi tilbage historisk på det her, ser vi, at Socialdemokratiet sprang fra for 1 år siden, sprang på igen i august, kom så ind igen i januar og kom tilbage igen, da vi skulle forhandle her.
Det er altså svært, synes jeg, at opfatte et parti som særlig troværdigt, som farer ud og ind af forhandlingerne, og som så med nød og næppe, og fordi de lige skal finde et figenblad, går ud og postulerer nogle ting i den politiske debat, bl.a. om, hvad kommunalreformens betydning er.
Det er ikke en særlig hæderlig måde at hverken forhandle eller udtale sig om de lovforslag på, som bliver fremsat her.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4499 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg er lidt ærgerlig over, at når man forhandler med hr. Vesselbo, kan man ikke efterfølgende få et ærligt svar på, hvad der er foregået undervejs i forhandlingerne.
Det synes jeg sådan set ikke er særlig kønt.
Jeg kan kun forstå hr. Vesselbos svar sådan, at på trods af at vi sad på møde efter møde og forhandlede og fik stillet nogle ændringer i udsigt på det her område, har regeringen aldrig nogen sinde villet give en eneste indrømmelse vedrørende naturbeskyttelsesloven til oppositionen.
Vi skulle komme over og bare skrive under på den stiplede linje, ikke få ændret et komma, og så kunne vi få lov til at stemme for.
Vi har sendt et papir over og har ønsket at forhandle, men det har regeringen med Venstre i spidsen aldrig ønsket.
Det synes jeg er interessant, også fordi jeg har læst, hvad den konservative miljøordfører sagde efter forhandlingssammenbruddet.
Jeg står her med Politiken fra den 28. maj 2005, hvor den konservative ordfører siger: »Jeg havde gerne set det lagt hos staten, for det ville være mere fornuftigt.
Men det har stødt på modstand i forligskredsen med Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative.«
Her snakker vi om § 3-områderne.
For her var det ganske åbenlyst ikke de Konservative.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-06-15:
Statsministeren gentager mantraet om skattestop i et væk.
Men jeg vil alligevel godt takke for svaret, for var der i virkeligheden en åbning?
Var det døren, der nu kom på klem?
Var det en invitation til Det Radikale Venstre og måske den øvrige opposition til at få lov at diskutere konkret skattepolitik?
Var det egentlig det, vi hørte statsministeren sige fra talerstolen lige før?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Den anden ting er det med uddannelsespolitikken.
Den kom statsministeren slet ikke ind på.
I sin tale tidligere i dag nævnte statsministeren, at vi har brug for kreative mennesker.
Men er det ikke sådan, at kreative voksne får vi kun, hvis vi har kreative børn, og at kreative børn skabes i en kreativ folkeskole?
Når det går så fantastisk godt i Danmark, som statsministeren fortalte os om tidligere på dagen, har vi så ikke gjort et eller andet godt nok i den folkeskole i de sidste 20-30 år, eller er det hele bare et tilfælde?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Den er meget klart præsenteret og udtrykt i for skattepolitikkens vedkommende et skattestop ledsaget af gradvise sænkninger af skatten på arbejdsindkomst, når vi skaffer pengene til det.
Ikke desto mindre har vi ikke kunnet få De Radikale i tale om det.
Det Radikale Venstre taler og taler om at sænke skatten, men regeringen har gjort noget ved det.
Regeringen har gennemført et skattestop, som betyder, at befolkningen har den tryghed, at skatterne i hvert fald ikke stiger, og så har vi lovet, at såfremt vi kan finde pengene til det, vil vi gå videre end det, nemlig sænke skatten på arbejdsindkomst.
Det har vi rent faktisk gjort i den foregående valgperiode med over 10 mia. kr. på årsbasis, en betydelig lettelse for ganske almindelige lønmodtagerfamilier.
Også over for De Radikale står døren altid åben, hvis man vil snakke om reelle skattelettelser, det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Så det må hr. Simon Emil Ammitzbøll gerne opfatte som en invitation.
Men jeg understreger, at det, vi er interesserede i, jo er reelle skattelettelser.
Ikke bare den der form for omflytning, hvor man flytter skattebyrden fra den ene lomme og over i den anden lomme, og hvor al erfaring viser, at så tager politikerne sig betalt for det med et lille dækningsbidrag på vejen, som betyder, at borgeren til syvende og sidst kommer til at betale endnu mere i skat.
Det er der ikke noget perspektiv i, men for reelle skattelettelser er døren altid åben.
Med hensyn til uddannelsespolitik er liberal uddannelsespolitik at sikre, at vore børn og vore unge lærer noget ved at gå i skole og gå på uddannelsesinstitutionerne.
Det er der, regeringen M052S45904731KAJE.FM.FM
Page 4710
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM sætter ind med at skærpe de faglige krav, bl.a. fordi det er vores opfattelse, at det bedste middel til at bryde den negative sociale arv er at sikre, at de faglige færdigheder er i top.
Hvis Det Radikale Venstre vil være med til det, så er døren også altid åben.
Som sagt kender jeg ikke baggrunden for den konkrete sag.
Men det ændrer ikke på, at i den forløbne folketingssamling er over 80 pct. af lovgivningen vedtaget med bredt flertal, hvilket er udtryk for, at regeringen mener det alvorligt med at nå de bredest mulige flertal bag aftalerne.