runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Jeg er ikke bekendt med, at der er unge mennesker, der i dag falder uden for målgruppen, som er optaget på produktionsskolerne.
Derfor finder jeg det vigtigt, at også elever, som søger produktionsskolerne, kommer omkring Ungdommens Uddannelsesvejledning.
Så jeg ser det som et tilbud, et godt tilbud til eleverne og også en fordel for produktionsskolerne, der hermed får hjælp til at have en god dialog med de andre institutioner.
Folketinget har tidligere besluttet at sikre bred og grundig vejledning af unge forud for deres valg af uddannelse.
I forlængelse af den generelle vejledningsreform og etableringen af Ungdommens Uddannelsesvejledning er det, som det her foreslås, fornuftigt at sikre, at unge ikke optages på produktionsskolerne uden forudgående uafhængig og grundig vejledning.
Mange unge har haft og vil i fremtiden have stor fordel af et produktionsskoleophold.
Afgørende er det imidlertid, at eleverne tilhører målgruppen, hvilket bedst sikres gennem den sektoruafhængige vejledning, som Ungdommens Uddannelsesvejledning foretager.
Det er Venstres opfattelse, at produktionsskolerne gør et rigtig godt og nødvendigt stykke arbejde, og at de udgør et vigtigt led i uddannelsesbilledet.
Omvendt skal den øgede vejledning også medvirke til at sikre, at hvis en ung person er klar til at starte på en kompetencegivende uddannelse, ja, så er det også det, vedkommende tilbydes.
Forslaget lægger ikke op til begrænsninger i optaget på produktionsskolerne, men lægger alene op til en grundig drøftelse af den unges uddannelsesmuligheder.
Da den unge har mulighed for fornyet vurdering efter 6 måneder, finder vi i Venstre, at forslaget tager højde for, at den unges situation og muligheder løbende kan ændre sig f.eks. i forbindelse med frafald fra anden uddannelse eller andet, som gør, at den unge modsat en tidligere vurdering reelt falder inden for målgruppen.
Venstre støtter forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2004-10-20:
Jeg tror egentlig, at både hr. Keld Albrechtsen og jeg selv og ministeren kan være enige om, at Folkekirkens Nødhjælp og Mellemfolkeligt Samvirke kan have alle de meninger, de vil og kan finde på ud fra, hvad deres medlemmer synes er rigtigt, helt klart, og ud fra, hvad deres indsamlere synes er rigtigt.
Folkekirkens Nødhjælp har jo ufattelig mange indsamlere, mange, der gør et godt stykke arbejde, men de reagerede, dengang Folkekirkens Nødhjælp førte politik under Roskilde Festival.
Det var i læserbreve, det var henvendelser til folketingsmedlemmer, og den reaktion er på sin plads, synes jeg, for man vil som medlem og indsamler selvfølgelig ikke være spændt for en eller anden politisk vogn.
Så er det, jeg siger: Kommer vi ikke til at blåstemple de bevægelser, Folkekirkens Nødhjælp, Mellemfolkeligt Samvirke, andre, når vi giver store trecifrede millionbeløb fra statskassen hvert eneste år, samtidig med at de fører politik på vores alle sammens vegne, hvor folk lige så godt kunne melde sig ind i et politisk parti?
Det er det, jeg synes.
Og mit spørgsmål er så til ministeren: Nu er der to organisationer i Århus, der argumenterer imod en moské, og der er altså en organisation her, Mellemfolkeligt Samvirke, der argumenterer for.
Hvad vil ministeren sige til, og hvad tror ministeren man vil sige til, at vi lige pludselig begyndte at give store tilskud, milliontilskud, fra statskassen til to organisationer, som er imod en moské?
Og kan ministeren ikke godt forstå, at der er mange, der er harme over, at en organisation, der er for en moské og argumenterer kraftigt for den, får store statstilskud?
Det er derfor, jeg lægger så meget vægt på hverken at velsigne eller holde møder eller på anden måde gå ind i en dialog om, hvorvidt de nu skulle have gjort det eller ej.
Det er derfor, jeg meget hellere som privatperson vil sige: Jeg er enig med hr. Peter Skaarup i, at når man kritiserer israelerne for muren, så skal man også huske at kritisere palæstinenserne for terroren.
Og jeg har ikke noget syn på spørgsmålet om en moské i Århus.
Jeg synes, muslimerne snart skulle få en gravplads.
Det er så en helt anden sag, og det vil jeg godt slå et slag for.
Men det har jo heller ikke noget med nødhjælp at gøre, og det må de jo betale for ligesom alle andre trossamfund.
Sådan synes jeg vi skal prøve at holde tingene adskilt, og jeg er glad for, at vi med denne debat har ydet et bidrag til, at tingene holdes adskilt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2004-10-20:
Undskyld, men jeg kan simpelt hen ikke forstå det, når ministeren kommer med eksemplet med, at det er meget svært at skille det varme og det kolde vand i badekarret, for det er da også meget svært at skille det meget ensidige politiske budskab, som Folkekirkens Nødhjælp kommer med, når man laver kampagne mod den israelske sikkerhedsmur.
Det er da meget svært at skille det fra den debat, som der er om terrorister og om de mange aktioner, der har været, og som israelerne har beskyttet sig imod ved at have den mur.
Der kan være mange meninger om det i det hele taget.
Problemet er bare, at det er dybt politisk og det er dybt problematisk i forhold til de mange penge, som betales over skattebilletten, over finansloven til de her organisationer.
Det er derfor, vi efterlyser, at regeringen tager en dialog med de organisationer og siger til dem: Vi kan ikke blive ved med at fylde meget store millionbeløb i kassen, uden at I også forstår, at I ikke fortsat kan modtage det på vegne af alle skatteborgere.
Så kan ministeren ikke se, at der er en problemstilling, som vi er nødt til at håndtere?
For næste gang er det måske ikke 50.000 kr., næste gang er det måske 50 mio. kr., man bruger.
Og hvad så, er situationen så en anden?
Jeg vil meget nødig indkalde dem og bede dem om, at vi bliver enige om, at nu skal de gøre det ene eller nu skal de gøre noget andet.
Jeg vil meget hellere holde dem ude i arms afstand og sige: Det er jeres egen sag, hvad I bruger jeres egne indsamlede midler til,
men de penge, I får fra mit ministerium, skal gå til præcis det formål, som I har ansøgt om dem til, og vi vil revidere og kontrollere, om pengene går til de formål, sådan at vi kan være sikre på, at der ikke er en øre af de penge, som smutter over i irrelevante politiske kampagneformål.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-20:
Hvis nu et ungt menneske vil i gang med et produktionsskoleophold, henvender det unge menneske sig i dag til en produktionsskole.
Så må man jo tro ud fra det, man hører Venstres ordfører sige, at produktionsskolen ikke er i stand til at vurdere dem.
Hvis nu det så i fremtiden skal være Ungdommens Uddannelsesvejledning, og de så siger: Rasmus, du er ikke i målgruppen, Maria, du er ikke i målgruppen, du skal ind på en erhvervsuddannelse, og hvis vedkommende ikke gør det, så kommer vedkommende i 6 måneders karantæne, og så kan vedkommende komme tilbage igen og bede om at komme ind på en produktionsskole.
Det er altså meget besynderligt, at man ikke tiltror produktionsskolerne, at de kan foretage en vejledning, om man vil, en sortering i forhold til unge mennesker, der siger: Vi tror, vi hører hjemme hos jer.
Det er lidt pudsigt, at når det drejer sig om den her type uddannelse, skal man have en særlig kvalifikation til at komme ind, nemlig at man ikke er kvalificeret til komme ind på en rigtig ungdomsuddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Jeg går ud fra, at hr. Aage Frandsen er enig i, at produktionsskolerne ikke er et mål i sig selv, men i høj grad et middel til at komme videre, enten til uddannelse eller til arbejdsmarkedet.
Tværtimod ser vi det som en mulighed for, at der bliver en tættere sammenhæng imellem de øvrige kommunale tilbud, produktionsskoletilbuddene og de tilbud, der ligger i de øvrige uddannelser.
Som ordfører på det område ofte kan jeg betro hr. Aage Frandsen og andre, at ændringerne i erhvervsuddannelsessystemet er hyppige.
Derfor vil der være nye tilbud i erhvervsskolesystemet, som man ikke kan forvente at produktionsskolerne til alle tider skal være fuldstændig up to date med.
Så det er faktisk en hjælp ikke blot til den unge og en støtte til den unge, men også en støtte til produktionsskolerne til at få optaget deres målgruppe.
Og jeg er helt overbevist om, at produktionsskolerne også er interesserede i, at det er deres målgruppe, de optager.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-20:
Jeg er sådan set lidt ked af at skulle deltage i det, som Venstres ordfører oplever som en mistænkeliggørelse, for egentlig kunne jeg godt tænke mig, at vi opholdt os ved den meget smukke tale, som ordføreren lagde ud med.
Problemet er, at lige så snart vi spørger, kommer der inkonsistenser frem.
Det hænger ikke sammen.
Det hænger ikke sammen med den skønne tale om produktionsskolerne, og hvad de kan i forhold til at hjælpe unge godt på vej, og så den mistænkeliggørelse, der ligger i forhold til målgruppen.
På den ene side siger ordføreren, at hun er sikker på, at der ikke går andre på produktionsskolerne end målgruppen, og på den anden side så mener hun, det er nødvendigt, at staten sikrer produktionsskolerne hjælp til at finde ud af, hvem der skal gå på produktionsskolerne.
Det er altså en hjælp, en sikring, som har præg af, at man ikke får taxameter, hvis ikke den unge har fået den rigtige label, nemlig at du er dårlig nok til at komme på produktionsskole – en label, som det offentlige skal sætte på.
Det synes jeg er en sær mangel på sammenhæng mellem den meget smukke tale og så det, der tilsyneladende er virkeligheden, nemlig at man tror, at der går nogle på produktionsskolerne, som burde være et andet sted.
Er sandheden, at produktionsskoletilbuddet er blevet for godt, at det er kommet til at se for pænt ud, og at man mistror produktionsskolerne, at de ikke efterlever den nuværende lovs bogstav?
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Jeg kan kun gentage, at det ikke er mistillid fra Venstres side, når vi støtter forslaget her.
Tværtimod vil jeg gerne konstatere for det første, at produktionsskolerne altså også er en offentlig institution, som i dag laver en vurdering.
Så det er ikke ukendt, at der laves en vurdering af eleven forud for optagelse på produktionsskolerne.
For det andet er det et spørgsmål om, at kommunerne under Ungdommens Uddannelsesvejledning får nogle redskaber til rådighed i dag med den reform, vi lavede tidligere, som selvfølgelig også skal bringes i anvendelse i forhold til netop denne her målgruppe af unge, eller dem, der ligger på kanten af målgruppen.
Vi har f.eks. etableret nye korte uddannelser i erhvervsuddannelsessystemet.
Dem vil vi også gerne se i anvendelse, for vi mener, at mange unge ville kunne have glæde af at gå der.
Villy Søvndal (SF), 2004-10-20:
Når denne debat er central, er det jo – det er jeg sikker på finansministeren også kan huske – fordi regeringen ved sin tiltræden lovede at forbedre hjemmehjælpen med 0,5 mia. kr.
Derfor vil jeg spørge finansministeren, om han vil bekræfte det billede, at når man ser på det fra den enkelte hjemmehjælpsmodtagers side, har hjælpen til den enkelte været faldende i tid, mens den nuværende regering har siddet.
Det er et meget nemt spørgsmål, som ikke kræver så mange tal, men efter min opfattelse er det en ren tilståelsessag, og jeg vil bare spørge, om ministeren vil bekræfte, at det er facit.
Lene Jensen (S), 2004-10-20:
Nu vil jeg meget nødig stå til ansvar for, at fru Louise Frevert bruger rigtig mange af sine svarminutter på helt systematisk at modsige sig selv; det er sådan set fru Louise Freverts eget problem.
Det, jeg spørger om – og jeg skal gøre det meget kort, og så tror jeg næsten, det er til at forstå – er: Tror fru Louise Frevert, det er motiverende for et ungt menneske, som har det svært i uddannelsessystemet, og som måske har haft nogle dårlige erfaringer, hvis dette unge menneske ved henvendelse på produktionsskolen får at vide: Nej, du kan ikke blive optaget fra dag et, du skal finde et kontor i nabobyen og få et stempel, før vi måske kan tage imod dig?
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Nu bliver man jo nødt til at svare ud fra det, der bliver spurgt om, og det var et så rodet spørgsmål, fru Lene Jensen kom med der, at det næsten vil være fuldstændig umuligt at svare på.
Derfor vil jeg tage udgangspunkt i det, jeg synes, vil være et fornuftigt svar til fru Lene Jensen.
Jeg mener, at det her er den helt rigtige måde at gøre det på, for hvordan kan man vide uden at have en ordentlig visitation og uden en ordentlig vejledning, om det egentlig er en hundrede og ti procent rigtig målgruppe, der er kommet der?
Her giver vi mulighed for, at de unge mennesker decideret kan blive vejledt.
Det kunne jo også godt være, at de her unge mennesker havde mulighed for noget andet; det kunne godt være, de skulle vente med at komme ind i systemet.
Hvorfor binde sig fast på, at det kun er produktionsskolerne, der skulle være det eneste saliggørende?
Lene Jensen (S), 2004-10-20:
Det hænger til gengæld ikke sammen.
Jeg skal ikke sætte mig til doms over hele uddannelsespolitikken, men på den ene side at sige, at vi tror, at de, der går rundt på produktionsskolerne, tilhører målgruppen, og så på den anden side sige, at hvis de havde fået noget vejledning, så havde de nok fået en kompetencegivende uddannelse, kan ikke lade sig gøre, jævnfør den definition af målgruppen, som blev givet.
Det vil jeg gerne bede fru Louise Frevert forholde sig til.
Jeg vil så også gerne høre, om fru Louise Frevert tror, at det er motiverende eller demotiverende, at man kan optages fra dag et på en produktionsskole?
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Se, jeg synes jo, at uddannelsespolitikken for Dansk Folkeparti hænger strålende sammen.
Men lad os nu lige holde os til fru Margrethe Vestagers deciderede spørgsmål, og der er svaret, at før dette forslag kom på bordet har de unge jo ikke haft mulighed for at få en professionel vejledning, inden de skulle tage stilling til, hvor de skulle hen.
Det er jo det, der er hele forskellen.
Man har jo tidligere haft en mulighed for, at de unge mennesker kunne komme direkte ind på produktionsskolen, og så kunne de blive optaget fra dag et.
Det er jo det vi alle sammen godt er klar over.
Her har du altså en mulighed for at blive vejledt af nogle vejledere, som udelukkende beskæftiger sig med vejledning, og som har kendskab til hele det brede spektrum af uddannelser på den ene eller den anden måde, og som kan vejlede de unge og tilbyde dem hjælp.
Vi skal jo ikke kun se sådan på det, at fordi de har gået på produktionsskole, så tilhører de en kategori, som overhovedet ikke vil være egnet til noget som helst andet.
Til det med, at det er den korrekte målgruppe, der har været der, vil jeg sige, at det kan da godt være, men hvis de nu var kommet på nogle andre tanker og var blevet vejledt til noget andet, kunne det jo godt være, at de var kommet ind i det ordinære uddannelsessystem med det samme, i stedet for at nogle af dem bruger noget tid på en uddannelse, som i virkeligheden ikke er en kompetencegivende uddannelse.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-20:
Det er en hel sag for sig at få uddannelsespolitikken til at hænge sammen, når man ser på det med Dansk Folkepartis øjne; det skal jeg ikke beskæftige mig med.
Men jeg synes, det er særligt, at man på den ene side ikke mener, at der går nogen, der er uden for målgruppen, og alligevel mener, at de har brug for vejledning.
Målgruppen er jo lovmæssigt defineret i lovens § 1; det er unge, der ikke umiddelbart er i stand til at begynde på en ordinær uddannelse eller er faldet fra en ordinær uddannelse.
Det vil sige, at målgruppen betyder, at det ikke giver mening at vejlede dem til ordinære uddannelser, fordi de netop er i målgruppen, og fordi ordinære uddannelser ikke er noget for dem.
Hvorfor skal de så slæbes igennem et vejledningsforløb, hvis de af egen drift gerne selv vil bruge produktionsskolen til at blive i stand til at begynde på en ordinær uddannelse?
Jeg troede egentlig, Dansk Folkeparti var imod bureaukratisering, imod bedreviden, imod smagsdommere, imod folk, der vil sætte sig til dommer over, hvad andre folk skal.
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Det er fuldstændig korrekt, at Dansk Folkeparti har været med til og været en aktiv del af lukningen af den fri ungdomsuddannelse, bl.a. fordi det heller ikke er en kompetencegivende uddannelse.
Men det her er for at være sikker på, at produktionsskolerne bliver brugt på den rigtige måde.
Produktionsskolerne er jo ikke det eneste saliggørende og den sidste station.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-20:
Fru Louise Frevert sagde, at produktionsskolerne særlig var blevet relevante, efter at den fri ungdomsuddannelse var lukket og der var ganske få daghøjskolepladser tilbage.
Måtte man forstå det sådan, at det var for ligesom at fremme produktionsskolernes rolle i uddannelsesbilledet?
Peter Skaarup (DF), 2004-10-20:
Jeg er glad for, at ministeren for udviklingsbistand understreger, at ministeren også kan se nogle problemer i de udtalelser, der kommer, i den håndtering af forskellige politiske spørgsmål, som de her organisationer står for.
Men jeg er ikke så glad for, at ministeren siger, at vi i en revisionsrapport kan være sikre på, at der ikke er brugt nogen af Folkekirkens Nødhjælps statskroner på den kampagne under Roskilde Festival, at der heller ikke er brugt nogen statskroner på at argumentere for en moské, når vi ved, at sådan kan man jo ikke dele tingene op.
Er ministeren ikke enig i, at hvis vi nu har en 15-årig knægt, der får 50 kr. i lommepenge af mor og far og tjener 50 kr. henne i Brugsen ved at aflevere flasker, så er familien vel uanset hvad ikke særlig glad for, at der bliver brugt 100 kr. på at købe cigaretter, hvis familien måske ikke vil have den knægt til at ryge cigaretter?
På samme måde her: Man kan jo ikke dele det op og sige, at alt, hvad Folkekirkens Nødhjælp gør, er i orden; vi giver fortsat 170 mio. kr. i statsstøtte om året, og at alt, hvad Mellemfolkeligt Samvirke gør, er i orden; vi giver fortsat 155 mio. kr. om året i statsstøtte.
Er ministeren ikke enig i, at sådan kan man da ikke dele tingene op?
Vores garanti for, at der ikke er statsmidler i de nævnte kampagner, er for det første, at udgifterne til den form for aktioner jo er langt, langt mindre end de egne indsamlede midler og medlemskontingenter, som organisationerne har.
Dertil kommer, og det er det vigtigste, at alt, hvad de får af staten, skal de jo aflevere regnskab for, sådan at vi kan være helt sikre på, at hver øre, de får af staten, går til de formål, hvortil de var beregnet.
Det er der, garantien ligger for, at man ikke bruger de penge til aktioner af politisk art.
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Dette lovforslag om en ændring af produktionsskolernes optag, deres information og annoncering ser Dansk Folkeparti som et udmærket tiltag for en gruppe unge mennesker, som i forvejen har det hårdt og har vanskeligt ved at komme videre i selve uddannelsessystemet.
Lad mig nu gøre det klart en gang for alle: Dansk Folkeparti mener, at produktionsskolerne er yderst relevante i hele ungdomsuddannelsessystemet, specielt efter at den fri ungdomsuddannelse er blevet nedlagt, og efter at der er blevet færre daghøjskolepladser.
Vi skal heller ikke glemme, at produktionsskolerne jo ikke er en kompetencegivende uddannelse, men et sted, hvor man kan tilegne sig færdigheder til at kunne begå sig i det ordinære uddannelsessystem.
Der er kommet ny lovgivning om uddannelsesvejledning, som specielt Dansk Folkeparti forventer sig utrolig meget af, nemlig at man vil professionalisere vejledningen, og at det bliver vejlederen, der fuldt ud vil beskæftige sig med vejledning af unge mennesker, som skal videre i systemet.
Derfor har jeg også fuld tillid til, at de vejledere, der kommer til at sidde i centrene, vil kunne følge op på disse unge mennesker.
Specielt har der været kritik af, at der eventuelt vil være for lang ventetid på en samtale for den unge person i forhold til optaget på produktionsskolerne, men det kunne jo også godt være, at den unge person via samtaler med en fornuftig vejleder fandt ud af, at vedkommende kunne tage en 10.-klasses-eksamen eller kunne gå ind i et andet ungdomsuddannelsesforløb end lige netop ind på en produktionsskole.
Jeg er overhovedet ikke bange for, at der vil være færre, der kan komme ind på produktionsskolerne.
Tværtimod tror jeg, at det vil fremme klarlæggelsen af de unge menneskers intentioner – og desværre nogle gange mangel på samme i visse situationer.
I øvrigt vil der ikke alene kunne blive visiteret på ungdomsuddannelsesvejledningen, men der kan også vejledes på en lokal folkeskole, på en produktionsskole eller i andre egnede lokaler.
Derfor er jeg helt fortrøstningsfuld og er sikker på, at man hurtigt vil få gelejdet de unge mennesker gennem systemet.
Ingen, heller ikke vejlederne, kan have interesse i at sylte nogen afgørelser.
Tværtimod vil det være i alles interesse at få et flow gennem systemet, og det er alles intention, specielt når det drejer sig om en effektiv vejledning.
Dog vil jeg afslutningsvis pointere over for ministeren, at vi mener, at der mangler en afgørende ting i dette lovforslag; det havde nemlig været godt med en evaluering efter 1 år.
Derfor vil jeg gerne henstille og opfordre ministeren til at indskrive i bemærkningerne til lovforslaget, at der skal ske en evaluering efter 1 år, simpelt hen for at være sikker på, at vejledningen har været effektiv, og også fordi området beskæftiger sig med meget følsomme og svage unge mennesker, som vi skal være sikre på får den bedst mulige hjælp til at få en kompetencegivende uddannelse i fremtiden.
Lene Jensen (S), 2004-10-20:
I og med at vi i Venstre og Socialdemokratiet åbenbart er enige om, at det er den rigtige målgruppe, der er på produktionsskolerne, synes jeg, det er sådan en lidt underlig debat at sige, at der nok er nogle af dem, der var der, som i virkeligheden burde lave noget andet.
Jeg er ikke bekymret for, at unge mennesker skal til samtale.
Det, jeg er bekymret for, er, når Johnny dukker op på produktionsskolen i Greve, fordi han har hørt, at der kan man få gang i et godt projekt, at man så på produktionsskolen i Greve siger: Det er rigtigt, Johnny, men før du kommer inden for den her port, skal du tage til Køge og finde et eller andet kontor på 4. sal, for det er der, vi har lagt Ungdommens Uddannelsesvejledning.
Og så skal du fortælle om dit liv, og så skal du have en attest, og så skal du have et stempel, og så kan du måske komme tilbage til os.
Det tror jeg er enormt demotiverende.
Så vil jeg sådan set
hellere have, at de knalder portene op for Johnny – og gerne i samspil med UU, som måske endda kunne komme på besøg ude på produktionsskolen – og hvis det så viser sig, at der faktisk er noget, der er bedre for Johnny, så af sted med ham, og det vil han da sikkert være glad for.
Men det er indgangen, fordi det er så vigtigt at fange de her unge mennesker op.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Jeg er nødt til at spørge, om det i sig selv opleves som bureaukratisk for et ungt menneske.
Jeg anerkender, at vi har en speciel gruppe af unge, som skal have et ekstra løft og en ekstra hånd til at komme i gang, jeg ser det jo som en trædesten videre i systemet.
Men oplever Socialdemokraterne det virkelig som bureaukratisk, at den unge skal belastes af en samtale, hvor man bliver informeret om de muligheder, der er i uddannelsessystemet for at tage enten den ene eller den anden vej?
Er det virkelig bureaukratisk?
Efter min opfattelse skal man jo ikke tage fejl af, at allerede i dag er der nogen, der har givet den unge et råd med på vejen.
Spørgsmålet er, om det ikke er kammerater frem for nogle kompetente voksne mennesker, som kender de muligheder, der er i uddannelsessystemet.