runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg ved ikke, om jeg kan bringe en logik ind i det, som hr. Kristian Thulesen Dahl vil acceptere fra min mund, men jeg skal forsøge.
Noget af det, der også var lidt interessant ved statsministerens tale, var det om, at han jo havde haft Bill Gates på besøg.
Han var blevet spurgt, hvad det egentlig er, der gør, at man placerer virksomheder – de virksomheder, som vi gerne vil tiltrække ude fra verden – i Danmark; om det var, at man sænkede selskabsskatten.
Nej, det var det faktisk ikke.
Det var, at man havde en veluddannet arbejdskraft, der virkelig var klar til at gå ind og tage jobbene, og som kunne tænke nye tanker.
Alle de kvaliteter, som vores forslag lægger op til.
Derfor må jeg sige til hr. Thulesen Dahl, at vi anerkender, at selskabsskatten selvfølgelig er et element i den samlede virksomhedsdrift, det siger sig selv, men at tro, at det er den eneste måde, man kan påvirke det på, og at tro, at det nødvendigvis er den bedste måde også i 2004, at man skal gøre præcis det samme i 2004, som man gjorde i 1997, er vi ikke enige i.
Derfor synes vi, at vi kan investere pengene bedre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Når jeg bliver nødt til at spørge lidt til det, er det, fordi Socialdemokratiet i folketingssamlingen 1997-98, altså i sluthalvfemserne, faktisk selv fremsatte et forslag, hvor man i bemærkningerne skriver, at der er risiko for, at selskabsskattesatsen kan blive udslagsgivende i forbindelse med virksomhedernes beslutning om lokalisering.
Det skriver man i bemærkningerne, hvor forslaget er at sætte den ned til 26 pct., altså ikke 28 pct., men 26 pct., og så står der, at hvis ikke man gør det, betyder det nemlig, at selskabsskatteprocenten kan afholde virksomheder fra at lægge produktionen i Danmark.
Det vil sige, at selv om der jo selvfølgelig er en bred vifte af ting, der afgør, om en virksomhed placerer sig i Danmark eller ikke placerer sig i Danmark, om man flytter ud eller ikke flytter ud, så har Socialdemokratiet altså selv, da man sad med regeringsmagten, sagt, at det her med selskabsskatteprocenten er så afgørende, at man endda foreslår den sat ned til 26 pct.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg sætter stor pris på fru Pia Christmas-Møller, men jeg må sige, at jeg er noget overrasket over, at man som ledende politiker i et parti, der i den grad ikke har formået at gøre noget ved arbejdsløsheden – der er i dag 33.000 flere arbejdsløse, end da regeringen tog over – kritiserer den tidligere regering, som rent faktisk skabte 200.000 arbejdspladser, og kritiserer Socialdemokratiet, som har fremlagt en konkret jobplan, der vil skaffe folk i arbejde, og som ud over de initiativer, der ligger i det fælles udspil, vi har lavet med den øvrige opposition, har en række konkrete tiltag, som netop skal sikre, at også medarbejderne på de udsatte virksomheder får en chance for at efteruddanne og videreuddanne sig, når det går galt i lokalområderne.
Det, vi har oplevet fra den regering, fru Pia Christmas-Møller støtter, har været en tilbagelænet holdning, hvor man siger: Der sker godt nok noget med de internationale konjunkturer, men lad os bare vente og se, så bliver det alt sammen nok bedre.
Den holdning har vist sig at spille fallit, og derfor synes jeg, det er en noget modig fremfærd af fru Pia Christmas-Møller.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-12-15:
Vi ved jo godt, at vi snart står over for et valg, og det kunne man tydeligt høre på den socialdemokratiske ordfører.
Men jeg vil alligevel prøve at appellere lidt til ordførerens oprigtige interesse for vores samfund og udviklingen i de kommende år.
Vi skal matche en global konkurrence, der siger sparto til alt, hvad vi har kendt hidtil, og jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen: Hvad kan slagteriarbejderen i Ringsted hente i det socialdemokratiske udspil, vi har set her til morgen?
100 mio. kr. til omskoling og i øvrigt brandskatning af vore virksomheder.
Hvor har hr. Nicolai Wammen lært, at man skaber job, massevis af job, tusindvis af job ved at brandskatte de virksomheder, som lige præcis skal skabe de selv samme job til de mennesker, der har behov for dem?
Hvordan hænger den politik sammen?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg kan kun sige, at jeg må fuldstændig afvise den udlægning, som Venstres ordfører kommer med her.
Vi har en regering, der siger, at den vil sænke selskabsskatten med 2,8 mia. kr.
Vi vil hellere bruge de penge til at investere i vores folkeskole, i vores uddannelser, i vores forskning og i vores miljø og på den måde skabe arbejdspladser.
Det synes vi faktisk er en klog måde at bruge pengene på, og derfor synes vi ikke, der skal pilles ved selskabsskatten.
Vi synes, den skal bevare det niveau, den har i dag, i stedet for, som regeringen vil, at sætte den ned med 2 procentpoint.
Vi mener, der skabes arbejdspladser ved at investere i uddannelse, ved at tage fat de steder, hvor der forsvinder job, og ved at sørge for, at vi får et samfund, der er konkurrencedygtigt.
Det er det, vores satsning går ud på, det er derfor, vi er enige på tværs af en række partitilhørsforhold, og det er derfor, regeringen burde lytte.
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Det er altid rart at konstatere, at hr. Jens Rohde har læst på alle tabellerne; han kan slynge om sig med masser af tal.
Det virker meget overbevisende.
Det gør det også, når f.eks. statsministeren på Venstres landsmøde holder sådan et onemanshow, hvor han kan slå ud med armene og slynge om sig med tal om alt, hvad regeringen gør.
Jeg tror faktisk, at mange tror på det, altså at den retorik virker meget overbevisende.
Derfor er det meget rart en gang imellem at kunne gå tilbage og se, hvad det egentlig er, regeringen har gjort.
Nu har der været fire finanslove.
Man kan måle regeringen på handlinger og ikke længere på retorik.
Så vil jeg gerne stille hr. Jens Rohde et personligt spørgsmål til hjertet: Synes hr. Jens Rohde, at det er udtryk for den borgerlige regerings ønske om livskvalitet, at vi nu kan konstatere, at der er flere fattige, der står i kø foran Frelsens Hær og Børnenes Kontor?
Det er det ene.
Det andet er, om hr. Jens Rohde synes, det er smukt, at man investerer i fremtiden ved at skære ned på forskningen.
For virkeligheden er, at der bruges færre penge til offentlig forskning i 2005, end der blev brugt i 2001.
Det er simpelt hen gået ned ad bakke under den her regering, bl.a. på grund af skattestoppet.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Vi har jo netop taget fat på en lang række reformer i det her samfund.
Men det interessante er, at hr. Morten Helveg Petersen kører på frihjul ved at sige, at Det Radikale Venstre vil og kan og vil og kan og vil og kan, men hvem er det reelt, der støber samfundet i beton?
Det er jo den opposition, det er jo hr. Mogens Lykketoft, det er jo Socialdemokraterne, som vil brandskatte de danske virksomheder med tab af arbejdspladser til følge, og som ikke vil noget som helst.
Det er den part, som Det Radikale Venstre har valgt at gifte sig med.
Og så stiller man sig op og prøver at bilde befolkningen ind, at man kan levere en hel masse skattelettelser, og hvad ved jeg.
Vi kan jo bare kigge tilbage på historien og spørge, hvordan det gik.
Og så er det jo interessant, at det skattesystem, som Det Radikale Venstre igennem 10 år har været med til at opbygge, nu er det mest forfærdelige skattesystem, der findes.
Man må sige, at der er kommet selverkendelse på hos Det Radikale Venstre, men desværre har det jo ikke flyttet partiet i forhold til den part, man ønsker at føre politik sammen med.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Regeringen skylder 60.000 arbejdspladser.
Det Radikale Venstres skatteudspil giver en effekt på op mod 50.000.
Der er de første 50.000, vil jeg sige til hr. Jens Rohde, hvis regeringen har modet til at bryde med sit eget skattestop.
Kl. 9.35 Er sandheden ikke den, at Venstre er ved at støbe samfundet i beton?
Statsministeren har været ude at sige, at der ikke bliver ændret noget før et valg, og det nye er vel, at der – hvis katastrofen måtte indtræffe og regeringen fortsætter – så heller ikke bliver ændret noget efter et valg, for det er man ikke gået til valg på.
Og hvor er vi så henne?
Tænk, det er det parti, der gik til valg på sloganet »Tid til forandring«, der nu er ved at støbe det hele i beton.
Det er da begrædeligt, at hr. Jens Rohde som ung Venstreløve skal stå her og forsvare samfundet i den grad uden at gøre sig nogen overvejelser om, hvordan man vil ændre samfundet i fremtiden.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Vi gør det jo bl.a. ved at sikre, at vores erhvervsliv ikke bliver brandskattet, så vi kan eksportere vores varer.
Det er jo ikke ligefrem den linje, Det Radikale Venstre lægger op til.
Jo, Det Radikale Venstre vil måske gerne, men man har jo giftet sig med hr. Mogens Lykketoft med det resultat, at vi skal have brandskatning: Vi skal have en vandmiljøplan, der koster 27.000 arbejdspladser; et SP-bidrag, der koster 2.000 arbejdspladser; en lønsumsafgift, der koster 3.000 arbejdspladser.
Det er den medicin, som oppositionen anviser til at skaffe flere arbejdspladser, flere job i Danmark.
Det er ikke den medicin, der skal til.
Den her regering sikrer, at vi kan få et konkurrencedygtigt erhvervsliv, og samtidig har vi også med forårspakken sikret fremrykning af offentlige investeringer og en målrettet satsning på uddannelse.
Med hensyn til voksen- og efteruddannelse har vi også indkaldt til trepartsforhandlinger, fordi det offentlige ikke alene kan løfte den kæmpe opgave, det er at sikre vores medarbejdere øget viden og øgede kompetencer.
Det er noget, vi alle skal tage et ansvar for: staten, arbejdsgiverne og arbejdstagerne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Ordførerens tale var jo præget af de skønmalerier, som vi også hørte i torsdags, hvor selv paven blev inddraget i diskussionen om de økonomiske konjunkturer.
Jeg ved ikke, om hr. Jens Rohde også har haft brug for paven til at forberede sig til i dag, men lad det nu ligge.
Jeg vil godt vende mig lidt mod fremtiden og spørge Venstres ordfører: Hvad er egentlig projektet?
Hvad er det, Venstre vil?
Vismændene skriver, at den nuværende finanspolitik er uholdbar.
Gør det ikke indtryk på hr. Jens Rohde, at det er den almindelige og anerkendte vurdering blandt fagøkonomer?
Og dernæst: Hvad vil Venstre gøre ved det?
Hvordan vil man skabe de 60.000 arbejdspladser, som man er forpligtet på, hvis regeringens økonomiske politik skal hænge sammen?
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Kan medlemmet ikke bekræfte over for mig – det kan hun selvfølgelig ikke, for hun kan ikke få lov til at svare, men så skal jeg gøre det for hende – at de mennesker, der har en lav indkomst, har økonomisk friplads i daginstitutionerne?
De betaler ikke en krone for at få deres børn i daginstitution, så de har slet ikke oplevet det der begreb, der hedder takststigninger.
Så er jeg altså nødt til at fastholde, at takststigninger så vi også under den tidligere regering, også dengang fru Pernille RosenkrantzTheil dannede parlamentarisk grundlag for den tidligere regering.
Vi har igennem alle årene set – jeg har læst tallene op før, det behøver jeg ikke gøre en gang til – hvordan taksterne steg under den tidligere regering.
Samtidig steg skatterne, og hvem gør det mest ondt på, når man f.eks. drejer på afgiftsskruen?
Er det ikke de lavest lønnede, det går hårdest ud over, hver eneste gang man skruer en afgift i vejret
Jo, for det er deres købekraft, der forringes væsentligt mere end den købekraft, som direktørfamilien har
Det glemmer fru Pernille Rosenkrantz-Theil i sin argumentation.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Jens Rohde siger, at folk har fået meget mere under den her regering, og at hr. Jens Rohde siger, at det er den tredje finanslov uden skattestigninger, og at det giver de danske familier mere økonomisk frihed.
Eksisterer der i hr. Jens Rohdes hoved kun folk, som har arbejde?
Eller er det sådan, at hr. Jens Rohde fuldstændig ignorerer det faktum, at man i forbindelse med forårspakken gav nul kroner – nul kroner – i skattelettelser til de familier, der var på overførselsindkomst?
For de familier er det jo alene den del, der vedrører stigende brugerbetaling, de kan mærke.
For den del af den danske befolkning er der intet at glæde sig over.
Hvad værre er, så er det sådan, at der er kommet flere af dem, fordi det under den her regering er sådan, at ledigheden er steget, og heller ikke det kan man svare på.
Vi fik ellers at vide, at finansministeren ville skabe 800.000 arbejdspladser mere.
Jamen gør man det, ligesom man gjorde det med forårspakken, hvor hver arbejdsplads koster 1 mio. kr., kan vi jo hurtigt regne ud, at det koster 800 mia. kr. at skabe arbejde til de 800.000 mennesker, som finansministeren vil skabe arbejde til.
Jeg tror ikke, der er nogen, der mener, at det er realistisk.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Købekraften i de danske familier er steget betragteligt under den her regering.
Lad os tage hele området vedrørende både erhvervslivet og selskabsbeskatningen, hvor jeg kan se, at oppositionen vil bruge pengene fra det skattehul til en hel masse andet.
Det er jo ikke lukningen af skattehullet i sig selv, der giver 2 mia. kr.
Det skyldes simpelt hen, at vi går ind og ændrer, og det giver også nogle, må jeg sige, tekniske indtægter til staten, som vi mener det er nødvendigt at erhvervslivet bliver kompenseret for.
Det er sådan en sjov retorik.
Vi ved jo godt, den kommer fra Enhedslisten.
Det går meget på, at der er dem og os.
Det er sådan den gamle venstrefløjsretorik: Der er dem, og der er os.
Jeg tror ikke, at mennesker, der sidder ude i det danske erhvervsliv på deres arbejdspladser, opfatter deres arbejdsgiverforhold som sådan et »dem og os«.
Det handler om at sikre, at vores erhvervsliv er konkurrencedygtigt.
Det handler om at sikre, at vores landbrug også kan levere arbejdspladser, at det også er konkurrencedygtigt.
Hvis vi ikke kan eksportere vores varer i et lille land som Danmark, har vi jo ingen arbejdspladser.
Så trods al den snak om, at oppositionen og S og R vil skabe arbejdspladser, gør man stik det modsatte, fordi man brandskatter erhvervslivet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Der er noget, der har undret mig såre under de her finanslovforhandlinger, og det er, at vi to gange er blevet præsenteret for, at der er nogle, der skal have kompensation for, at regeringen kan leve op til skattestoppet.
Den ene gang har det været, fordi landbruget ikke længere skulle have direkte støtte på 168 mio. kr.
Så går man ind og giver dem kompensation ved at give dem 168 mio. kr. tilbage ved at lette jordskatten.
Det andet tilfælde handler om erhvervslivet, hvor man går ind og lukker et skattehul.
I forbindelse med at man lukker det skattehul, sætter man selskabsbeskatningen ned med 2 procentpoint for at kompensere for det skattehul, man lukker.
Det gør man alt sammen i skattestoppets hellige navn.
Så er det, når nu almindelige mennesker kommer til at betale 8.000 kr. mere, som Ekstra Bladet beskriver det på baggrund af Danmarks Statistik, at jeg vil spørge hr. Jens Rohde, hvorfor de så ikke skal have kompensation.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Alle mennesker har fået gavn af skattelettelser.
Alle mennesker får gavn af skattestoppet, ikke mindst de lavestlønnede, fordi de lavestlønnede betaler en procentuel langt større del af deres løn til afgifter, da afgifterne ikke er progressive.
Jeg ved godt, at Enhedslisten mange gange har argumenteret for, at man skulle lave en progressiv stigning af afgifter, men det har fru Line Barfod aldrig nogen sinde kunnet overbevise den tidligere finansminister, hr. Mogens Lykketoft, om.
Derfor har de stigende afgifter tidligere gjort langt, langt mere ondt på de lavestlønnede end på de højestlønnede.
Det må også være derfor, fru Line Barfod har stillet det forslag adskillige gange.
Det er jo en ren tilståelsessag.
Nu har den her regering, når det gælder taksterne f.eks. på den kollektive trafik, gennem en aftale med Amtsrådsforeningen sikret, at de ikke stiger.
Når det gælder daginstitutionerne, kan de ikke stige mere end det, der er lovbundet: 33 pct. Og hvem gennemførte den mulighed?
Det gjorde den tidligere regering med den kommuneaftale, som den tidligere regering i 1999 lavede med Kommunernes Landsforening.
Line Barfod (EL), 2004-12-15:
Men jeg skal bare høre, hvordan det så kan være, når nu hr. Jens Rohde åbenbart er så meget imod, at taksterne stiger, at det, den her regering har gennemført, netop er takststigninger, at den f.eks. netop har fjernet tilskuddet til den kollektive trafik, og at det, en almindelig familie kan opleve, altså er, at brugerbetalingen stiger?
Det gælder også nogle af de familier, der overhovedet ikke har fået gavn af de skattelettelser, som regeringen lader fosse ud til sine venner blandt de rigeste i landet.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Jeg er faktisk meget glad for det spørgsmål, for hvordan var det lige, det gik med takststigningerne på de forskellige områder under den tidligere regering?
Når vi kigger på børnehaverne, ser vi, at de steg med 1.000 kr., på dagplejen med 2.107 kr., på vuggestuen med 1.058 kr., på fritidshjemmene med 678 kr. og på skolefritidsordningen med 2.473 kr.
Det var stigningen i taksterne for den danske befolkning under den tidligere regering, den regering, som fru Line Barfod dannede parlamentarisk grundlag for.
Kl. 9.25
Samtidig med at taksterne steg, steg skatterne også.
Den kommunale skatteprocent steg med 3,1 pct. Så taksterne har altid været stigende.
Det har de.
Hvad har vi gjort?
Tidligere steg både takster og skatter.
Nu har vi låst skatterne fast.
Det er det, den her regering har gjort.
Og hvem kommer det til gode?
Det kommer sådan set alle danskere til gode, men det kommer især de danskere, for hvem skatten og afgifterne udgør en meget høj procentdel af deres lønindkomst, til gode, at vi har låst dem fast.
Line Barfod (EL), 2004-12-15:
Det er tydeligt at høre, at hr. Jens Rohde, selv om han har måttet springe ind og tage over for den sygemeldte finansordfører, alligevel har lært sig retorikken.
Det er næsten som at høre finansministeren forsøge at efterligne sin gode ven hr. Brixtofte i at sige: Det kommer til at gå rigtig godt, I skal bare vente, nu kommer det snart.
Hr. Jens Rohde sagde, at politikken står meget klar for denne her regering, og man må indrømme, at det står klart, at vi har en rigmandsregering.
Man giver til de rige og tager fra de fattige.
Nu kunne vi så høre om, hvor mange skattelettelser der er givet, men kan hr. Jens Rohde ikke bekræfte, at for dem, der har mindst i det her samfund, er det, man har oplevet, stigende brugerbetalinger, sådan at f.eks. en almindelig familie har kunnet opleve, at brugerbetalingen er steget med 8.000 kr.?
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
... har foreslået i Parlamentet, alt sammen noget, der koster arbejdspladser.
Jeg fejer overhovedet ikke nogen bekymringer til side, og der er heller ikke nogen, der løber fra, at der i 2002-03 var en stigende ledighed.
Det ved vi alle sammen godt.
Vi ved også godt, hvordan det går udeomkring i Europa.
Vi ved, at ledigheden fortsat stiger.
Hvordan er det så gået her i Danmark i det seneste år?
Ja, der er det, at ledigheden er faldet med 10.500, og at beskæftigelsen er steget med 17.000.
Det burde hr. Nicolai Wammen også forholde sig til.
Det er bl.a. som følge af regeringens forårspakke, hvor vi har fremrykket offentlige investeringer, givet skattelettelser og gjort dansk erhvervsliv mere konkurrencedygtigt, at vi har kunnet køre igennem den internationale afmatning på den nogenlunde pæne måde, vi har gjort det.
Det er at gennemføre en vandmiljøplan, som koster 27.000 arbejdspladser, det er at gennemføre en fordobling af den tvungne SP-opsparing, som koster 2.000 arbejdspladser, det er at gennemføre en lønsumsafgift, som koster 2.000-3.000 arbejdspladser, det er at ville hæve selskabsskatten, hvilket koster 2.000 arbejdspladser, og sådan kan vi blive ved.
Det er igennem en international beskatning på varehandel i EU, som den tidligere statsminister ...
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Det er utroligt, at hr. Jens Rohde ikke svarer på ganske simple spørgsmål.
Hvis vi kigger på den levetid, regeringen har haft – hr. Jens Rohde har fortalt om det store projekt, alt det, man har opnået – skulle vi så ikke kigge på, hvordan det er gået i de 3 år, vi nu har haft den her regering.
Det er et meget simpelt spørgsmål.
Er det ikke korrekt, at arbejdsløsheden i den tid er steget med 33.000?
Og er det ikke også korrekt, at de allerseneste arbejdsløshedstal viser en stigning i arbejdsløsheden og ikke et fald?
Det er to meget enkle spørgsmål, og på den baggrund synes jeg nok, at det ville være rimeligt, at hr. Jens Rohde gav det budskab til de ca. 175.000 mennesker, der brænder for at komme i gang, komme ud på arbejdsmarkedet og være en del af fællesskabet, at den her regering faktisk har noget i posen, der kan hjælpe dem, i stedet for bare arrogant at feje bekymringen til side.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Ledigheden er faldet med 10.500 i dette år, og beskæftigelsen er steget med 17.000, vil jeg gerne sige til hr. Nicolai Wammen.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Lad mig indledningsvis bede Venstres ordfører om at bringe en hilsen til fru Rikke Hvilshøj og ønske hende god bedring.
Dernæst vil jeg sige til Venstres ordfører, at det jo er en smuk tale om, hvor godt det går med arbejdsløsheden.
Det minder meget om den tale, vi hører fra finansministeren i tide og utide, men vil Venstres ordfører ikke bare i al stilfærdighed bekræfte, at der under denne regering er blevet tabt og ikke skabt arbejdspladser, at arbejdsløsheden er steget med 33.000, og at de allerseneste arbejdsløshedstal viser en stigning i arbejdsløsheden og ikke et fald – en stigning og ikke et fald?
Og vil Venstres ordfører ikke på den baggrund sige, at regeringen måske har taget fejl med hensyn til optimismen, og at der er behov for, at der sker en styrket indsats for, at vi får folk i arbejde i Danmark, en indsats, som desværre ikke er at finde i regeringens og Dansk Folkepartis finanslovaftale?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg kritiserede, at hr. Jens Peter Vernersen slutter fra, at det er muligt at udnytte et skattehul, til, at alle, som har fået en lavere skat som følge af reglerne, nærmest skulle være kriminelle.
Jeg synes, det er en grov beskyldning og en grov indstilling over for de hæderlige og ordentlige virksomheder, som bare har fulgt de gældende skatteregler.
Så må jeg så sige, at jeg undrer mig meget over, at Socialdemokratiet åbenbart synes, det er forfærdeligt at nedsætte selskabsskatten.
Det er en ny holdning i Socialdemokratiet, for det er jo ikke mange år siden, at Socialdemokratiet selv ønskede at sænke selskabsskatten til 26 pct.
Må jeg bare citere hr. Mogens Lykketoft fra Aktuelt den 26. august 1998, hvor hr. Mogens Lykketoft sagde, at når regeringen er optaget af at sænke selskabsskatteprocenten, er det især, fordi udenlandske virksomheder som det første undersøger netop det tal, når de overvejer at flytte til Danmark.
Dengang var det altså god socialdemokratisk latin at sænke selskabsskatteprocenten, men det er det åbenbart ikke mere.
Men vi synes stadig, at det at sænke selskabsskatten er et godt signal at sende, også til de udenlandske virksomheder, der gerne vil skabe arbejdspladser i Danmark.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Kan hr. Ole Sohn ikke bekræfte over for mig, at der på den tidligere regerings finanslov var en manko, et tilbageskridt på 2 mia. kr. om året på forskning.
Det er jo den kløft, vi har fyldt op.
Den kløft, hvor det gik nedad med forskningsbevillingerne, har vi måttet fylde op.
Bare for at holde det niveau, som var dengang, har vi måttet tilføre 8,1 mia. kr. ekstra.
Det var penge, som er blevet brugt til alt muligt andet, og som ville være blevet brugt til alt muligt andet af den tidligere regering.
Det må hr. Ole Sohn da medgive.
Man kan da ikke løbe fra, at vi har givet forskningsbevillinger.
Og nu fortsætter vi investeringerne, bl.a. i grundforskningen ved at sikre Højteknologifonden flere penge, hvor vi starter med 3 mia. kr. og så sætter yderligere penge af år for år.
Det kan man da ikke kalde en nedskæring.
Denne regering har givet flere rede penge til forskningen.