runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Det er jo næsten lige ved at være det, vi er udsat for nu her, for det er sådan, at Arbejdstilsynet skal beskæres voldsomt.
De skal også betjene hr. Bent Bøgsteds lokalområde.
Går hr. Bent Bøgsted ind for den plan?
Det må vi da kunne få et klart svar på.
Det andet er, at hr. Bent Bøgsted talte varmt og inderligt næsten ligesom sin partileder, fru Pia Kjærsgaard, om hjemmehjælperne, social- og sundhedshjælperne.
Se, en af de syv visioner går ud på, at man skal have forebyggende indsatser, og der har været nogle landsdækkende kampagner via Arbejdstilsynet, hvor man på plejehjem og andre steder er gået arbejdsmiljøet igennem.
En del af de indsatser forsvinder nu.
Uden penge gør det jo ondt, som der bliver sagt.
Man kan altså ikke gennemføre de her kampagner.
Hvis det viser sig, at man på det her område må opgive en kampagne, vil hr. Bent Bøgsted så være med til at rette dette op, eller er det bare tomme ord og floskler fra Dansk Folkepartis side?
Ja, der var fuld opbakning til det ledende parti her.
Men jeg har et lille interessant spørgsmål, for da det viste sig, at der lå sådan en hemmelig plan, der blev offentliggjort, var fru Charlotte Dyremoses partileder, erhvervsministeren m.v., ude at melde, at det ikke kunne passe.
Vi måtte da beholde Arbejdstilsynet på Fyn med 180.000 arbejdspladser.
Det kunne ikke være rigtigt, at man skulle ringe til Vestsjælland. Derefter udtalte den ledende kraft i regeringen, beskæftigelsesministeren, at det var noget vrøvl, den prioritering skulle han nok foretage.
Det kunne være interessant at vide.
Skal vi på Fyn ringe til Vestsjælland, hvis der sker en arbejdsulykke?
Derudover vil jeg spørge fru Charlotte Dyremose: Hvem er det, der har indført, at bygherreansvar skal være en del af arbejdsmiljøet?
Det var vist den forrige regeringen.
Så bare om social- og sundhedshjælperne: Hvis de landsdækkende kampagneindsatser for de syv visioner viser, at man altså ikke kan gennemføre de kampagner, fordi der er for lidt penge, vil fru Charlotte Dyremose så være med til at ændre det?
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-13:
Til hr. Bjarne Laustsen om sikkerhedsorganisationer i firmaer med fem til ti ansatte: Det er altså lidt svært med en sikkerhedsmand eller sikkerhedskvinde ude i de små virksomheder, for der er mange steder, hvor medarbejderne ikke er interesserede i at være sikkerhedsrepræsentant, og de siger til virksomhedsejeren: Nej, vi vil overhovedet ikke have noget med det at gøre.
Derfor kan det være vanskeligt for mange firmaer at få en sikkerhedsmand.
Men der er også virksomheder, hvor der er behov for at have en sikkerhedsrepræsentant.
den mening, som regeringen har
Jeg kan godt have min egen mening, og så kan vi, når der kommer et udspil fra regeringen, tage stilling til, hvad vi siger til det.
Men derfor kan jeg godt have min egen mening om det. Det udspil, der skal komme fra arbejdsmarkedets parter, afventer vi.
Det skulle jo komme her i juni måned, så der er ikke så lang tid til, at vi kan tage stilling til, hvad vi skal gøre ved det.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-13:
Et enkelt afklarende spørgsmål til hr. Anders Samuelsen: Jeg bemærkede det her med den forebyggende indsats, altså at styrke ryggen frem for bare at blive nedbrudt i ryggen, altså
at man ligesom får styrket sin ryg, sådan så man kan klare den belastning, man er udsat for.
Det er jo en fremragende idé.
Nu har jeg siddet og brugt noget tid på at læse det oplæg til arbejdsskadereform, som den tidligere regering kom med, og i det forslag så jeg ikke noget af den art, så vidt jeg husker, og det undrede mig bare lidt.
Jeg vil derfor godt spørge hr. Anders Samuelsen, hvorfor det ikke kom med dengang, hvis det er en af de ting, hr. Anders Samuelsen lægger vægt på.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Når der tales om parterne, og at de skal inddrages mere, så forstår jeg, at det må være parterne i Arbejdsmiljørådet.
Det er i hvert fald dem, der skal komme med et udspil, så vidt jeg forstår.
For jeg forstår stadig væk ikke, hvad det betyder, at de skal inddrages mere.
Som det er nu, bliver parterne jo inddraget og hørt, hver gang der er en lille ændring i arbejdsmiljøloven eller noget, der minder om det.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvor det egentlig er, parterne skal inddrages mere; hvordan Dansk Folkeparti forstår det eller mener det.
Så er den anden del af parterne, jeg også gerne lige vil kommentere, branchearbejdsmiljørådene.
Jeg vil gerne høre hr. Bent Bøgsted, om man tiltænker branchearbejdsmiljørådene nogle andre roller, end de har i dag, f.eks. at være med til at sætte nogle standarder, eller hvad ved jeg.
Har Dansk Folkeparti nogle planer om, hvad arbejdsmiljørådenes rolle skal være?
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Tak for ordene om BST.
Det er da i hvert fald betryggende at vide, at man overvejer det.
Men er sandheden ikke, vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted, at man har deponeret hele sin handlekraft hos parterne. Samtidig laver man voldsomme nedskæringer på Arbejdstilsynet og på arbejdsmiljøforskningen.
Man har i hvert fald sagt, at man lader hele 1,5 millioner lønmodtagere - nu talte hr. Bent Bøgsted om social- og sundhedssektoren - deponere sin handlekraft også her hos ministeren, og så overvejer man, hvad man skal mene undervejs.
Jeg synes, at det er ynkeligt at høre på.
Og man siger ude i forsamlingshusene, som hr. Bjarne Laustsen sagde, at man er den lille mands parti, og samtidig forringer man forholdene voldsomt.
Men lad mig spørge: Nu viser det sig, at forskningsindsatsen går voldsomt ned.
Vil hr. Bent Bøgsted være med til at øge bevillingerne til AMI, således at vi kan få en ordentlig arbejdsmiljøforskning op at stå i Danmark?
Det er søreme da så vigtigt.
Synes hr. Bent Bøgsted, det er rigtigt, at hele Jylland skal betjenes fra to kontorer med konsulenter, der kan komme ud på arbejdspladserne, hvor problemerne er?
Det kunne være interessant at få at vide.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-13:
Tiderne skifter jo en gang imellem, og jeg forstår nu på hr. Bent Bøgsted, at grunden til, at Dansk Folkeparti har valgt side og nu støtter regeringen, er, at vi ikke har været slemme nok.
Vi har simpelt hen ikke være grove nok, og vi har ikke stillet krav nok.
Nej, vi skulle have lukket nogle virksomheder.
Det var administrative bøder.
Hvis Arbejdstilsynet kom ud, og man blev taget på fersk gerning, så kunne man få en bøde.
Jeg forstår slet ikke, at man vil afskaffe det, for vi kunne jo se, at det var noget, der virkede i forhold til de små sikkerhedsorganisationer.
Alt det har slet ikke fået lov at virke endnu.
Vi er meget bange for, at det, som Dansk Folkeparti er stærkt optaget af - i hvert fald det, de siger ude i forsamlingshusene - fører til yderligere nedslidninger og yderligere arbejdsskader.
Det, Dansk Folkeparti ikke kan formå regeringen til i forhold til en ny arbejdsskadereform, får man så heller ikke leveret.
Man bliver ramt flere gange, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-13:
Jeg vil starte bagfra, og det er så hr. Bjarne Laustsen.
Men at vi har valgt side hænger også noget sammen med, at hr. Bjarne Laustsens parti aldrig har ønsket at samarbejde med Dansk Folkeparti.
Hvordan kan det være, at hr. Bjarne Laustsen så lige pludselig synes, at det kunne være så interessant at samarbejde med Dansk Folkeparti her.
Før valget var der ikke lige lagt op til, at Socialdemokratiet var interesseret i samarbejdet, men det ser selvfølgelig ud til, at de er det nu.
Skal Arbejdsmiljørådet være anderledes?
Det spørger
fru Lene Garsdal om.
Nej, vi har ikke taget stilling til, om det skal have andre opgaver.
Og vedrørende BST: Jamen det kunne jo være, at der - ved at man standser op - bliver udarbejdet en BST, der er bedre egnet til social- og sundhedsområdet
, hvis der er tid til at revurdere, hvordan arbejdet med BST har været ude i marken.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Fru Charlotte Dyremose kalder alting for administrativt bøvl.
Jeg hører, at når der skal uddannes sikkerhedsrepræsentanter, er det administrativt bøvl, og når der skal laves APV, er det administrativt bøvl.
Fru Charlotte Dyremose nævnte et eksempel med sin tandlæge for nylig, at det var administrativt bøvl, at der skulle laves APV. Så vil jeg gerne spørge, om ikke fru Charlotte Dyremose mener, at man for at kunne forestå sikkerhedsarbejdet på en virksomhed, hvad enten man er arbejdsgiver eller arbejdstager, skal have noget viden, og hele ideen med sikkerhedsrepræsentantuddannelsen er jo netop at skabe viden, altså at man ikke bare skal snakke sammen, om man har det godt, men at man skal have et vidensgrundlag at bygge sin snak på, om jeg så må sige.
Så jeg vil gerne spørge, om det betragtes som administrativt bøvl.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-13:
Deres problem var, at arbejdsgiverne ikke ville noget som helst til gavn for arbejdsmiljøet, og derfor, da man havde ventet og ventet og ventet og ventet i umindelige tider, lykkedes det for SF og Enhedslisten at overbevise bl.a. Socialdemokratiet om, at nu måtte man altså gøre noget på trods af arbejdsgiverne.
Det hænger jo sammen med det spørgsmål, som jeg stillede før, og som jeg desværre ikke fik noget svar på.
Jeg tror på hr. Bent Bøgsted, når hr. Bent Bøgsted heroppefra siger, at arbejdsgiverne ikke skal have vetoret.
Det tror jeg på.
Jeg tager som udgangspunkt, at det er Dansk Folkepartis og hr. Bent Bøgsteds holdning.
Arbejdsgiverne skal ikke have vetoret, og de skal ikke kunne trække det her i langdrag.
Men så læser jeg i det forslag til vedtagelse, man har fremsat, at yderligere initiativer afventer derfor parternes indstilling.
Dér står vetoretten.
Dér står muligheden for, at man kan trække tingene ud i det uendelige, fordi yderligere initiativer afventer, der kommer en indstilling.
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-13:
Først til hr. Søren Søndergaard, for jeg skylder ham et svar:
Det, der er lagt frem i dag, er ikke ensbetydende med, at arbejdsmarkedets parter samtidig med indstillingen får vetoret.
Hvis ikke regeringen og Dansk Folkeparti er tilfredse med det resultat, der kommer, går jeg ud fra, at regeringen drager sine egne slutninger, og så tager Dansk Folkeparti stilling til, om vi kan tilslutte os.
Det kan ske ved samtaler, og det kan ske ved, at arbejdsgivere rundtomkring, der har orden i sagerne, er med til at påvirke de arbejdsgivere, der ikke har orden i sagerne.
Lønmodtagerne, der gør et godt stykke arbejde ude i firmaerne, kan være med til at danne et billede af, hvordan arbejdsmiljøet skal være, så det kan påvirke andre firmaer, der har et dårligt arbejdsmiljø.
Til hr. Carsten Hansen: Jeg mener, at de to regionskontorer sagtens kan styre det og sende Arbejdstilsynet ud til de mest belastede virksomheder.
Der er ingen, der siger, at Arbejdstilsynet skal kontakte de virksomheder, hvor det hele er i orden.
Hvis det skulle vise sig, at det går helt galt med det her, hvad jeg ikke tror det gør, jamen så er vi villige til at se på det.
Anders Møller (V), 2002-05-13:
Ja, jeg er glad for, at hr. Bent Bøgsted ikke hopper på den limpind, at det skulle være antallet af mursten i Arbejdstilsynet, der afgør kvaliteten, frem for antallet af kontrolbesøg.
Til gengæld er jeg knap så begejstret for hr. Søren Søndergaards forsøg på at beklikke arbejdsgivernes vilje til at gøre ...
Ja, undskyld.
Så vil jeg gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om hr. Bent Bøgsted ikke kan bekræfte, at det ikke er korrekt, at Dansk Folkeparti og dermed VK pantsætter vores handlefrihed hos arbejdsgiverne eller lønmodtagerne, og i fald man antager, at vi pantsætter vores handlefrihed, ja, så vil arbejdsmarkedets parter i juni måned - altså i næste måned - vende tilbage med deres input til prioritering og i september måned får udvalget nr. 2.
Altså selv hvis vi antager, at vi skulle pantsætte vores handlefrihed, ja, så vil den handlefrihed igen komme i spil i næste måned, når arbejdsmarkedets parter fremsætter deres bud på arbejdsmiljøindsatsen.
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-13:
Jeg vil sige til hr. Anders Møller, at jeg kan kun bekræfte hr. Anders Møller i det, han sagde.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-13:
Jeg kan sige til hr. Bent Bøgsted, at hr. Bøgsted vil opdage, at Socialdemokratiet vil arbejde sammen med alle ansvarlige partier om alle spørgsmål, ligesom vi har gjort, før hr. Bent Bøgsted kom i Folketinget.
Det, det handler om, er jo at tage et medansvar for en bestemt udvikling og også sørge for, at pengene er til stede, hvis der er behov for, at regningen skal betales.
Det har vi ingen problemer med.
Jeg synes bare, det ville klæde Dansk Folkeparti, hvis det var, man sagde det, som det var, nemlig at for at få nedlagt nogle flygtningenævn eller et eller andet andet, som man ikke kan lide, har man betalt på alteret her; x antal lønmodtagerbeskyttelsesrettigheder bliver fjernet fra lønmodtagerne.
Jeg synes, det er så dårligt, at man siger, at man er den lille mands parti, og man er beskytteren, og man skal nok sørge for dit og dat, og når det så kommer til konkrete handlinger i Folketinget, så fjerner man det hele med et pennestrøg.
Jeg tror faktisk, hr. Bent Bøgsted har de bedste meninger om de små sikkerhedsorganisationer, APV, arbejdsskadelovgivningen osv., men det bliver jo tromlet igennem, fordi der er et højere mål i Dansk Folkepartis politik end det at give nogle lønmodtagere nogle rettigheder.
Anders Samuelsen (RV), 2002-05-13:
Jeg valgte at tage det her eksempel med for faktisk at understrege, at det ikke er alt, som vi kan ordne via lovgivning.
Der er også ting og sager, som ikke decideret ligger under lovgivning.
Selvfølgelig kan man lægge regler ind, som kan være med til at fremme en bestemt udvikling, og det er også fint nok, men det er også meget væsentligt, at vi husker hinanden på, at vi har et medansvar også for den fysiske tilstand, som vi har, og en god fysisk tilstand kan være med til at forebygge, at vi bliver ramt af en arbejdsskade.
Det var sådan set pointen med eksemplet.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Vi har drøftet besparelserne på Arbejdsmiljøinstituttet tidligere, og da har der også været henvist til satspuljemidlerne, og at der kunne komme noget forskning ad den vej.
Men nu er satspuljemidlerne afklaret, og jeg tror, at det kun er 1,5 mio. kr., det er lykkedes at få igennem til arbejdsmiljøområdet, og det er væsentligt mindre end de mange millioner, der tidligere har været.
Så jeg vil håbe, at regeringen vil prioritere det område højere.
Anders Samuelsen (RV), 2002-05-13:
Som Radikal synes jeg, at det er forholdsvis enkelt at svare på det spørgsmål, som bliver stillet her, for det, som den konservative ordfører i bund og grund lægger op til, er at vælge imellem den ene eller den anden model.
Det, som jeg lagde vægt på i mit ordførerindlæg her, var netop, at det er en kombination.
Man kan ikke lade det ene være det fuldstændig altafgørende i den her indsats og så bare droppe den anden side af mønten.
Det er derfor, jeg også flere gange i mit ordførerindlæg brugten mønten som et billede, nemlig at der er flere parter, som skal være involverede i det her.
Der er jo heller ikke nogen, som kunne forestille sig, at man nøjedes med at sige:
vi forventer, fordi folk vel kan tænke sig om, at de overholder hastighederne ude i trafikken, og derfor dropper vi at udstede bøder, hvis man overskrider hastighedsbegrænsningen.
Det er jo en kombination.
Man skal tænke sig om, og så er der samtidig nogle vejledninger via nogle regler inde fra Folketinget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-05-13:
Jeg skal være den første til at indrømme, at besparelsen på Arbejdsmiljøinstituttet er stor.
Det skyldes forskellige omstændigheder, og det skyldes ikke alene, at denne regering har sparet.
Så noget af besparelsen vil jeg godt vedkende mig, men ikke den fulde besparelse.
Men i øvrigt med hensyn til forskningen er det naturligvis et vigtigt område, som må indgå i den prioritering, som vi drøfter med arbejdsmarkedets parter.
Kristian Jensen (V), 2002-05-13:
Lovforslaget her får rettet op på et par uhensigtmæssigheder og en beklagelig fejl, der har været i afgiftssystemet, hvor vi har opkrævet en afgift på smøreolie, hydraulikolie og lign., som der ifølge de vurderinger, vi har i EU's afgiftsdirektiv, ikke er ret til at opkræve.
Vi er stoppet med at opkræve afgiften, men vi skal naturligvis også have rettet loven til, således at vi har juraen på plads.
Ligeledes vil lovforslaget lovliggøre den igangværende praksis med at give en godtgørelse for indvundne benzindampe og endelig vil det rette en fejl i forbindelse med vedtagelse af tidligere lovforslag, som er rent teknisk.
Erik Mortensen (S), 2002-05-13:
Jeg må meddele, at jeg ikke kan være helt så sikker på en positiv deltagelse som hr. Kristian Jensen fra Venstre.
På den anden side vil jeg heller ikke afvise, at vi kan støtte, men jeg mener, at der kræves lidt forklaring, inden vi kommer så langt.
Det fremgår jo helt klart af lovforslaget, at baggrunden for fremsættelsen her er EF-dommen af 10. juni 1999, og det er flybenzin, der er tale om her.
Den har vi selv haft på dagsordenen her i Folketinget i den tidligere regerings periode.
Ligeledes omkring færgebrændstof, hvor det jo var hurtigfærgerne, vi var ud efter.
Men netop litra a i artikel 8, stk. 1: Andre mineralolier, har vi ikke rigtig noget på.
Der er selvfølgelig stillet spørgsmål til ministeren, og det vil formentlig i et eller andet omfang kunne afklare, hvorvidt netop dette område her også skal behandles, som lovforslaget lægger op til.
Jeg synes, det er vigtigt at få afklaret, hvorvidt der er domme, der tyder på det, for netop henvisningen til den svenske sag er jo ikke analog til sagsområdet her, fordi det er afgrænset til flybenzin.
Men det kommer der formentlig svar på under udvalgsarbejdet.
Hvad angår det andet element, er vi selvfølgelig helt enige i, at genvundne benzindampe ikke skal beskattes, det er jo den samme benzin, man hælder i tanken igen, så det kan vi selvfølgelig støtte. Men jeg forventer, at vi under debatten i udvalget får nogle opklarende svar, sådan at det ret hurtigt kan blive afklaret, om vi kan sige ja eller nej.
Jeg vil bestemt ikke afvise, at det her rent juridisk er korrekt, men jeg kan heller ikke p.t. forholde mig til det og sige, at det er det, for jeg mener stadig væk, at den dom, regeringen henviser til, kun omhandler flybenzin, så det bør nok præciseres lidt mere. Så kan jeg afslutningsvis sige, at De Radikales ordfører ikke kan være til stede, men Det Radikale Venstre har samme holdning og afventer en nærmere præcisering af de stillede spørgsmål.
Mikkel Dencker (DF), 2002-05-13:
Jeg skal sige, at Dansk Folkeparti kan støtte det foreliggende lovforslag.
Det er bestemt ikke, fordi Dansk Folkeparti bare falder på halen over for, at den gældende lovgivning er i strid med noget, der har med EU at gøre, men da der er tale om fjernelse af en afgift, kan vi altså støtte lovforslaget.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Men der var et spørgsmål, som jeg stillede, og som ministeren ikke kommenterede, og det var spørgsmålet om forskningen på Arbejdsmiljøinstituttet, som jo er blevet kraftigt beskåret, og når vi læser i finansloven, hvordan det skal gå de følgende år, så beskæres der også voldsomt.
Der spurgte jeg, om ministeren vil fastholde den besparelse
på Arbejdsmiljøinstituttet, og det vil jeg gerne have et svar på.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-13:
Der er her tale om bl.a. ophævelse af nogle afgifter på smøreolier, og det kan vi Konservative tilslutte os.
Desuden ønsker vi selvfølgelig også at følge den EF-dom, der er afsagt, og derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-13:
Enhedslisten ønsker ikke at medvirke til frivilligt at tilpasse det danske skatte- og afgiftssystem til EU.
Konsekvensen af forslaget er, at det offentlige går glip af indtægter på 120 mio. kr., der så må findes på anden vis.
Derfor synes vi, at regeringen burde undersøge alle juridiske og politiske metoder til at slippe for at gennemføre denne lov eller dele af den, og vi vil i udvalgsarbejdet sikre, at det bliver undersøgt, hvilket muligheder der er for det.
Forslagets anden del handler om at undgå dobbeltbeskatning på benzin.
Enhedslisten er principielt tilhænger af et afgiftssystem, som reducerer biltrafikken særlig i og omkring de store byer, og en højere benzinafgift er et af de midler, der kan bruges til at opnå det.
På den anden side er vi tilhængere af, at borgerne betaler de afgifter, som lovgivningen har fastlagt - hverken mere eller mindre.
Derfor vil vi formodentlig kunne stemme for den anden del af forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-13:
Vi kan selvfølgelig tilslutte os denne sag, men jeg synes, det er lidt irriterende, at EU skal sige noget om sådan en sag.
Sagen er nok også, at den ikke er det, den var, da den blev lavet i 1993.
Jeg kan faktisk huske, da vi lavede denne her sag, som jo skulle finansiere, som der også er redegjort for i bemærkningerne til forslaget, indsamling af spildolie.
Nu kan jeg forstå på hr. Erik Mortensen, at de, der indsamler spildolie, faktisk ikke får tilskud til det.
Så har den jo egentlig overlevet sig selv og skulle alene af den grund ophæves, eller også er den bare blevet til ren og skær skat.
Men da den blev lavet, var det for at finansiere indsamlingen af spildolie, som man ikke mente kunne finansiere sig selv. Under alle omstændigheder kan vi tilslutte os forslaget.
Erik Mortensen (S), 2002-05-13:
Dertil skal siges i hvert fald, at uanset hvordan indsamlingsordningen foregår i dag, så vil en afgift jo som regel altid have en adfærdsregulerende virkning.
Og uanset om det var det, der var formålet, eller om det var finansiering af bortskaffelsen, der var formålet, kan man sige, at de opfylder jo begge to det ædle formål.
Så jeg tror nok, det var den adfærdsregulerende, der vejede lige så tungt dengang.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-13:
Sådan husker jeg det nu ikke, og jeg må indrømme, at jeg har heller aldrig lært, at det var fornuftigt at spare på smøreolie.
Jeg har hørt, at den, der smører godt, kører godt
tror jeg faktisk stadig gælder.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-13:
Jeg skal gøre en lang historie kort og blot sige tak for en positiv modtagelse fra repræsentanter for et flertal her i Tinget.
Jeg ser frem til udvalgsarbejdet og naturligvis til besvarelsen af de spørgsmål, som har været ønsket.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-13:
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Bøgsted - især hr. Bøgsted - er fuldstændig oprigtig, når han siger, at der ikke skal være vetoret for parterne.
Men så er jeg nødt til at spørge: Er det så ikke sådan, at Dansk Folkeparti og hr. Bøgsted er blevet snydt med det forslag, som hr. Bøgsted her lægger frem sammen med de øvrige partier?
For i det står der jo intet om, at der ikke skal være nogen vetoret, tværtimod.
Konklusionen i det er - efter at have ytret ønske om at arbejdsmarkedets parter skal inddrages: »Yderligere initiativer afventer derfor parternes indstilling.«
Fuldt stop.
Der sker ikke noget, før parterne kommer med en indstilling.
Der er alle de muligheder, der skal være for at trække tingene i langdrag.
Og ville det ikke være en god idé - nu har vi jo helt til i morgen - måske lige at få præciseret det, som hr. Bøgsted sagde i forslaget til vedtagelse, så det klart fremgår af forslaget til vedtagelse, at der ikke er nogen vetoret, hvis det er det, hr. Bøgsted mener?
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre SF's synspunkter.
I ministerens fremsættelsestale står der, at afgiften på smøreolie m.v. er EU-stridig.
I bemærkningerne bruges ikke samme formuleringer, her tales der om, at der er rejst alvorlig tvivl, men det er ikke det samme.
SF er tilhænger af den eksisterende afgift på smøreolie m.v., men SF må acceptere, hvis de danske regler er i strid med EU's regler.
Det har vi dog ikke set bevist, så derfor vil vi bore mere i sagen i forbindelse med udvalgsarbejdet, og vi har allerede stillet en række spørgsmål, og vores stillingtagen vil være afhængig af svarene på vores spørgsmål.
Er der ikke noget krav om, at vi skal afskaffe afgiften, vil SF stemme imod forslaget.