Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Vi har jo lige drøftet natur og naturgenopretning i flere timer, så det er lidt svært og lidt begrænset, hvad der kan siges af nye ting i denne her sag.
Det er jo sådan, at ordførerne for forligspartierne på naturområdet og miljøministeren gang på gang har været heroppe og fortælle, hvad intentionerne er på naturområdet, både fra regeringens side og fra de enkelte partiers side.
Skal man tolke de konklusioner, som altså understreges i bemærkningerne til beslutningsforslaget, betyder det, at den miljøpolitik, som den socialdemokratiske regering førte i 1990'erne har ført til en forarmelse af dansk natur.
Men man kan nu engang bukke så dybt i sin bodsgang, at man falder forover.
Det er jo ikke sådan, at dansk natur er forarmet, men det er klart, at der trænges til initiativer, som den nuværende regering har sat i værk, og som vi lige har drøftet i forespørgselsdebatten.
Der foreslås en række ting i beslutningsforslaget.
Det foreslås, at der skabes 100.000 ha nye vandløbsnære engarealer, overdrev og strandenge i de kommende år, men der er ingen argumentation i forslaget for, hvorfor det lige netop skal være 100.000 ha.
Hvorfor ikke 125.000 eller 75.000 ha
Hvad er de faglige og videnskabelige begrundelser for lige netop dette areal?
Der tales også om bufferzoner på 300 m omkring sårbar natur.
Hvorfor 300 m?
Det er der ingen forklaring på.
Hvorfor ikke 400 m?
Og hvad er særlig sårbar natur?
De manglende begrundelser er det gennemgående træk ved beslutningsforslaget.
En masse ord, men ingen dokumentation eller faglige videnskabelige begrundelser, og på den måde følger Socialdemokratiet linjen fra regeringstiden: flotte ord, høj cigarføring uden indhold.
Efter Socialdemokratiets eget beslutningsforslag førte den daværende linje jo til forarmelse af naturen.
Det vil den nuværende regerings naturpolitik gøre op med, så hvis Socialdemokratiet vil være med, er der behov for mere konstruktive toner.
Det er ikke nok med luftige forslag uden dokumentation.
Der er brug for et konstruktivt og sagligt samarbejde, hvor vi i fællesskab når frem til resultater til gavn for den danske natur.
hvor er finansieringen?
Dette spørgsmål er stillet til en række socialdemokratiske ordførere under en tidligere debat
her i salen, men uden at der kom noget konkret svar på det.
Det kunne jo være, hr. Torben Hansen kunne delagtiggøre os i, hvor man har tænkt sig at finde de 400 mio. kr., for det er vel ikke sådan, at Socialdemokratiet vender tilbage til sin gamle tese om, at man kan bruge pengene to gange?
I beslutningsforslaget nævnes det, at de 100 mio. kr. skal finansieres gennem EU, men hvordan?
100 mio. kr. skal tages fra jordbrugserhvervene.
Der står ikke noget om, hvordan det skal ske, og desuden mangler der dækning for 200 mio. kr., idet man taler om at bevilge 400 mio. kr. Man nævner løseligt, hvor man vil tage de 200 mio. kr. fra, men om de resterende 200 mio. kr. kommer der ikke noget svar. Medmindre Socialdemokratiet ændrer kurs, er det jo svært at se Socialdemokratiet som en konstruktiv medspiller på natur- og miljøområdet.
Men jeg går ud fra, at når man har fremsat dette forslag, kunne det jo være, at der trods alt var lidt mere konstruktive toner fremover.
Af alle de ting, jeg har sagt her, fremgår det, at vi ikke kan støtte forslaget.
Der er ikke nogen videnskabelig og faglig baggrund for argumentationen, og der mangler totalt argumenter for finansieringen.