runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jamen hvad er det for frihedsgrader, hr. Frank Aaen taler om?
Det er f.eks. friheden til at devaluere.
Det mener jeg sådan set ikke er nogen særlig attraktiv eller attråværdig frihed.
Jeg betragter det nærmest som en trussel, at man kan komme dertil, at man bliver tvunget til at devaluere.
I øvrigt er det jo et instrument, som ikke anvendes i nutidens politik, så jeg betragter det ikke som en frihed, der kan gives køb på i den sammenhæng.
Så jeg er fortsat uenig med hr. Frank Aaen.
Vi skal side med dér, hvor beslutningerne træffes, for vi har indflydelse på de beslutninger, der træffes.
Hr. Frank Aaen har jo også indrømmet, at det handler om, at Danmark skal have et sæde ved det bord, hvor beslutningerne træffes.
Frank Aaen (EL), 2000-05-25:
Det behøver fru Ulla Tørnæs slet ikke bekymre sig om, for renten bestemmes grundlæggende på markedet, på børsen, og vi var jo enige om før, at det, der sker, er, at det er i lukkede kredse, man træffer de her beslutninger om renten, uanset om vi er med i euroen, eller vi ikke er, og derfor er indflydelsen indenfor og udenfor den samme, nemlig ingenting.
Det er derfor, jeg gerne vil have fru Ulla Tørnæs til at forholde sig præcist til, hvad det er, vi får indflydelse på.
Hvad kan Folketinget, hvad kan regeringen, hvad kan folket få indflydelse på ved at sige ja til euroen?
Ingenting, det er derfor, vi ikke får noget svar.
Men det, der er realiteten, er, at siger vi ja, så mister vi nogle muligheder for at træffe beslutninger, når rentestigninger kommer til os udefra, for det gør de, det er ikke noget, vi kan bestemme under nogen omstændigheder.
Men den frihed, vi har ved at stå udenfor, gør, at vi så kan føre en beskæftigelsespolitik her i Danmark, som kompenserer for de økonomiske ulykker, der måtte komme til os fra andre lande.
Det er jo det, der er fordelen ved at stå udenfor.
Det er nogle frihedsgrader til at træffe beslutninger, f.eks. til gavn for beskæftigelsen, og det er de frihedsgrader, vi frasiger os, hvis vi går ind og afskaffer kronen.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jeg må konstatere, at jeg ikke er enig i hr. Frank Aaens vurdering af, hvad den indflydelse betyder.
I dag er det sådan, at vi blot kan indrette os efter de beslutninger, som bliver truffet rundt omkring bordet.
Efter et ja den 28. september vil det være sådan, at Danmark har medindflydelse på den pengepolitik, på den valutapolitik, der skal føres i Europa, og det mener jeg faktisk at vi skal have.
Jeg mener ikke, at vi skal betale prisen for at stå udenfor.
Frank Aaen (EL), 2000-05-25:
Jeg spurgte tidligere, hvilken indflydelse Venstre mener, vi får ved at afskaffe kronen, og fru Tørnæs svarede, at vi får indflydelse i eurobanken.
Vi får en stemme i bankbestyrelsen.
Også her må jeg sige, at jeg er helt enig, og det er i bogstaveligste forstand én stemme, for det er nemlig én dansker, vores nationalbankdirektør, som skal deltage i bankens bestyrelse, som alene bestemmer, hvad der skal bestemmes, og hun må ikke engang fortælle os andre, hvad hun har stemt.
Det er altså sådan, at det er ét menneske, der får indflydelse, hvorimod vi 5,2 millioner andre ikke får nogen som helst indflydelse på, hvad der skal foregå nede i den bank.
Det, vi får, er altså én stemme, ét menneske, og prisen er mere union, at vi kommer med i et regime, som betyder, at hvis vi gør noget for beskæftigelsen, kan vi risikere at få en bøde.
Det, Venstre vil have, er et system, hvor vi får en bøde for at føre beskæftigelsespolitik, og hvor vi får mere union.
Det er prisen, som Venstre vil betale for, at vi skal få såkaldt indflydelse.
Der er ingen indflydelse at få.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jeg synes sådan set, det er lidt interessant, at fru Pernille Blach Hansen nævner, at det koster 2,7 mia. kr. at lægge et loft over benzinafgiften, for jeg må jo forstå det derhen, at regeringen er parat til at hæve skatterne med 2,7 mia. kr.
Anderledes kan det naturligvis ikke forstås.
Det vil Venstre ikke.
Benzinpriserne er rigeligt høje i dette land.
Benzinpriserne er faktisk med til at skade mobiliteten i det danske samfund.
De er til stor skade for landdistrikterne og i øvrigt for mobiliteten på det danske arbejdsmarked.
Vi ønsker at gå i en anden retning.
Så kan jeg sige til fru Pernille Blach Hansen, at vi har nøje gennemgået den beregning, som Finansministeriet har lagt ryg til, og jeg har her et stykke papir, som jeg meget gerne vil videregive til fru Pernille Blach Hansen.
Der gennemgås det nøje.
Jeg har fuld forståelse for, at fru Pernille Blach Hansen naturligvis ikke har ressourcer til at danne sig et overblik over samtlige de forslag, som Venstre har fremsat, men her kan hun i en koncentreret form og udgave nøje få anvist, hvordan finansieringen finder sted.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Så vil jeg da bede fru Ulla Tørnæs om at repetere, hvad det er for nogle finansieringskilder, Venstre har anvist.
Vi fik dem jo ikke.
Så lad os da få det på bordet
: Hvor er det, Venstre vil spare? Når nu Venstres trafikpolitiske ordfører i sidste uge foreslog et afgiftsloft over benzin, som står til at koste omkring 2,7 mia. kr.,
hvor er finansieringen så?
Hvad er det, Venstre vil finansiere det med?
Der skal være tilskud til skolefritidsordninger i private og offentlige skoler.
Det koster også.
Der skal være øgede forskningsbevillingeer, det koster også.
Der skal være større hjælp til skovejerne efter orkanen, det koster også.
Hvor er det, Venstre finder finansieringen henne?
Det duer da ikke bare at sige udlicitering, for det er jo sådan, hvis man ser på det ganske land, hvor det faktisk er borgmestre, der har fat i det praktiske arbejde, at så udliciteres der jo ikke nær så meget ude i virkeligheden, som Venstre herinde teoretisk regner sig frem til.
Så kig nu lige på virkeligheden og kom med nogle konkrete tal.
Hvordan vil Venstre finansiere, at det nu går
rundt og leger julemand?
Det vil vi gerne have et klart svar
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Nu kommer det jo ikke bag på mig, at fru Pernille Blach Hansen refererer til en artikel i Jyllands-Posten, hvor finansministeren har været så venlig at regne Venstres forslag sammen til en udgift på 7 mia. kr., men finansministeren har altså ikke gjort sig den anstrengelse at læse, hvad det egentlig er, Venstre har foreslået.
En del af de forskellige forslag er omfattet af Venstres finanslovoplæg, og der er der krone for krone anvist finansiering.
I de øvrige forslag, der er fremsat, indgår der også finansiering, og nogle af forslagene kan finansieres inden for den eksisterende ramme, så de 7 mia. kr. hopper jeg altså ikke på, må jeg sige til fru Pernille Blach Hansen.
Så spørger fru Pernille Blach Hansen: Hvordan er det så, Venstre vil finansiere frit valg og øget offentlig velfærdsservice?
Der er vores pointe, at vi vil udlicitere langt mere end det, vi ser i øjeblikket.
Formanden for statens eget Udliciteringsråd, hr. Allan Andersen, har jo påpeget, at der er et udliciteringspotentiale på ikke mindre end 40 mia. kr. Nu ved jeg godt, at udlicitering ikke er Socialdemokratiets kop te, for det står jo fast i betonen og er ikke parat til at bruge nogle af de nye værktøjer, men det ændrer ikke ved, at der er ressourcer at frigøre.
Så vi tror på, at vi dels ved udlicitering, dels ved at give borgerne et frit valg kan få øget effektiviteten i den offentlige sektor, og dermed er der absolut ikke behov for at øge udgifterne til den offentlige velfærdsservice.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Jeg vil gerne følge hr. Jes Lundes spørgsmål fra før op, for jeg syntes ikke rigtig, fru Ulla Tørnæs svarede på spørgsmålet.
Hvor er det, Venstre vil skære for at få det her til at hænge sammen?
Nu har vi lige fået at vide, at alle de ting, Venstre har foreslået i løbet af det her halve år,
Det svarer til, hvad vi bruger på hjemmehjælp i det samlede danske rige.
Er det den, der skal fjernes?
Hvordan hænger det sammen, for skatten må jo ikke stige?
Der er jo indført skattestop, som så jævnligt bliver udhulet, når priserne stiger, fordi skatten ikke må stige tilsvarende.
Venstre vil kun alt det gode, siger det gode, siger det gode, siger det gode, men der er overhovedet ingen finansiering af det.
Kan vi så få frem: Hvor er det, Venstre vil spare?
Er det forsvaret, er det politiet, er det dagpengene, er det skolerne, er det sygehusene?
Hvor er det, Venstre vil spare, for som Kresten Philipsen har sagt, kan det ikke lade sig gøre både at holde skatten i ro og samtidig give folk frit valg til at vælge privathospital.
Alle de gode ting hænger ikke sammen.
Det er rent valgflæsk.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Så prøver vi en gang til.
Vi opfordrer statsministeren til at arbejde for, at sanktionerne bliver ophævet, og vi har med glæde noteret os, at statsministeren har oplyst, at der er kontakter i gang, og at der er kontakter med de øvrige lande med henblik på at få ophævet sanktionerne.
Jeg håber da på, at vi også her i dag kan få en melding fra statsministeren om, hvad de kontakter så har indebåret.
Men lad mig endnu en gang gentage, at vi ønsker sanktionerne fjernet.
Det må hr. Jann Sjursen overhovedet ikke være i tvivl om.
lysende klart, og jeg bøjer det gerne i neon, hvis det var kravet: Venstre vil have de sanktioner fjernet.
Havde jeg et stykke neon, så bøjede jeg det gerne, så også hr. Jann Sjursen kunne forstå, hvad det er, der er Venstres politik.
Det står lysende klart.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-25:
Jeg synes, befolkningen har krav på at vide, hvor Venstre står i spørgsmålet om ophævelse af de danske sanktioner over for Østrig.
Jeg er enig i det, fru Mimi Jakobsen var inde på tidligere, at vi må have det bøjet i neon.
Venstre er hidtil gået så langt som til at opfordre statsministeren til at få sanktionerne fjernet, men det helt centrale spørgsmål er jo - også i forhold til, om vi skal se på de her sanktioner som værende en ikke-EU-beslutning eller ej, og om at vi selv kan handle - om Venstre så også vil opfordre statsministeren til, at Danmark uafhængigt af de andre lande vælger at ophæve sanktionerne eller ej.
Jeg synes helt ærligt, at det må være et spørgsmål, som Venstre kan besvare klart uden de helt store krumspring.
Der er ikke engang tale om en slingrekurs, sådan som fru Ulla Tørnæs før beskyldte SF for at have på et andet område, der er nærmest tale om, at der er en totalt mørkelagt kurs i Venstre.
Hvad vil Venstre?
Skal Danmark gå enegang eller ej?
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Det ville være det samme som at sige, at skatterne skulle stige.
Men det, der var min pointe, var, at hr. Holger K. Nielsen den 17. maj her fra Folketingets talerstol bekræftede, at det ville kunne medføre, at man skal føre en strammere finanspolitik, hvis vi står uden for den fælles valuta.
Det var det, der var min pointe, og det er dér, der åbenbart er slingrekurs i SF, og det synes jeg er interessant.
Men jeg har fuld forståelse for, at hr. Jes Lunde selvfølgelig ikke står her i dag og siger, at de vil hæve skatterne.
Det er da helt o.k.
Kom med en forklaring, så også seerne kan forstå den!
Ja, jeg ville ønske, jeg kunne komme med en forklaring, så også hr. Jes Lunde ville kunne forstå den, for hr. Jes Lunde vil ikke forstå, at Venstres politik går ud på, at vi vil bringe orden i den offentlige økonomi.
Dermed kan vi nedbringe statens gæld.
Den besparelse, vi får frigjort der, vil vi bruge målrettet til skattelettelser.
Det er Venstres politik.
Jes Lunde (SF), 2000-05-25:
Jeg må skuffe fru Ulla Tørnæs med, at der ikke er nogen uenighed i SF.
Vi mener ikke, der er behov for en strammere økonomisk politik.
Danmark har en stærk økonomi.
Det vil vi vedblive med at have også efter en folkeafstemning, og folkeafstemningen ændrer jo ikke noget.
Det er jo hele pointen.
Et nej ved en folkeafstemning er bare et ja til, at vi kører videre, som det er nu med ansvarlig økonomisk politik, aftaler med de andre lande om støtteopkøb i tilfælde af spekulationsangreb osv.; ingen ændringer.
Det kan da godt være, der kommer nogle skvulp lige efter et nej, men vi tror ikke på, det bliver mere end Nationalbanken kan håndtere, og så er vi videre i smult vande og fører den samme økonomiske politik, som vi har bakket op om indtil nu.
Så er der det med ejendomsvurderingerne.
Pointen var jo lige præcis, at boligejerne var blevet flået skrappere, at der var blevet taget 2,6 mia. kr. mere fra boligejerne, hvis de borgerlige regler fra op til 1993 var fortsat.
Det er derfor, myten ikke rigtig hænger sammen. Nu da fru Ulla Tørnæs ikke rigtig vil være med til at skaffe penge til noget som helst, så lad mig spørge til sidst: Hvordan er det så, Venstres politik hænger sammen?
For Venstre er jo i gang med at markedsføre sig som partiet, der vil gøre en hel masse for de hjemløse, for de ældre, for jeg ved ikke hvad.
Fint nok for os; men hvor kommer pengene fra?
Og lad være med bare at henvise til nogle gamle bilag, som ligger i et eller andet støvet udvalg.
Fortæl noget, som de seere, der ser på debatten her, kan forstå.
Hvor vil Venstre skaffe pengene fra?
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jeg må jo nu konstatere, at SF er ude på en ganske alvorlig slingrekurs.
Den 17. maj 2000 bekræftede SF's formand, hr. Holger K. Nielsen, under debatten om forslaget om dansk deltagelse i den fælles valuta, at hvis Danmark står uden for den fælles valuta, ville det kunne medføre, at man skulle føre en strammere finanspolitik i Danmark, altså at enten skulle skatterne stige yderligere, eller også skulle man sænke velfærden i det danske samfund.
Jeg synes, det er meget interessant, at der også internt i SF er uenighed om, hvad resultatet egentlig vil være af at stå uden for den fælles valuta.
Så er jeg helt enig med hr. Jes Lunde i, at de røde plyndrer husejerne.
Det er generelt.
Hvert et sted, hvor der kan flås skatteyderkroner fra borgerne, benytter regeringen og dermed de røde enhver chance og mulighed for det.
Så det er såmænd ikke kun husejerne; det er hele vejen rundt, kan jeg sige til hr. Jes Lunde.
Jes Lunde (SF), 2000-05-25:
Nej, må jeg sige til fru Ulla Tørnæs, at SF mener faktisk ikke, der er brug for en strammere økonomisk politik efter et nej.
Danmark er i en vældig god økonomisk situation.
Vi har en meget robust økonomi.
Vi har en kreditværdighed, der hedder AAA hos de internationale finanseksperter.
Vismændene har lige redegjort for, at ØMU-debatten ikke betyder så meget for dansk økonomi.
De, som ellers skulle være dem, der rådgav spekulanterne, siger, at der er ikke noget at komme efter.
Derfor er der ikke brug for en strammere økonomisk politik.
Der er brug for en fortsat ansvarlig økonomisk politik, akkurat som vi fører den nu, hvor vi står uden for ØMU'en.
Nu, vi snakker om økonomi, så kan jeg ikke lade være med at komme med den sidebemærkning om ejendomsbeskatningen, at jeg er med på, at de borgerlige gerne vil bygge en fordom op om, at de røde plyndrer husejerne.
Men der er jo faktisk ikke hold i det.
Vi har tal fra Skatteministeriet, som viser, at den beskatning, vi har i øjeblikket, er på lige godt 8 mia. kr. på det område her.
Hvis vi havde fortsat med de regler, der var under den borgerlige regering op til 1993, så ville provenuet have været knap 11 mia. kr., altså 2-3 mia. kr. mere ville vi have fået ind fra husejerne, hvis vi bare havde fortsat med de regler, der gjaldt fra den borgerlige regerings tid.
Så der er nogle myter, der ikke helt hænger sammen her.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Vi opfordrer endnu en gang regeringen og landets statsminister - det er landets statsminister, der sammen med kollegerne i de øvrige EU-lande har lavet den aftale om indførelsen af sanktionerne - til at arbejde for, at sanktionerne bliver ophævet.
Mimi Jakobsen (CD), 2000-05-25:
Hr. Bendt Bendtsen nævnte tre yderst sympatiske mærkesager for Det Konservative Folkeparti, som han i hvert fald ikke får vrøvl med fra CD.
Det drejede sig om de ældre, det drejede sig om sygehusene, sundhedsområdet, og det drejede sig om uddannelse.
Vi er ganske enige.
Det, jeg dog gerne vil spørge hr. Bendtsen om i den forbindelse, er så især spørgsmålet om de ældre, idet jeg helt anerkender hr. Bendtsens og hans partis indsats på finansloven omkring kræftbekæmpelse og slige gode ting.
Jeg vil gerne spørge hr. Bendtsen: Hvor var Det Konservative Folkeparti så henne, da vi prøvede at få skabt muligheden for, at der kom flere hænder, mere personale på netop de områder?
Jeg tror, hr. Bendtsen vil være enig med mig i, at et af de problemer, der er for de ældre, ikke er folkepensionens størrelse.
Det er spørgsmålet om at kunne få den hjælp, spørgsmålet om tilstrækkeligt med nattevagter på et plejehjem, spørgsmålet om, at hjemmehjælperen kunne komme ikke 1 time om ugen, men i det omfang, der er behov. Kunne vi dog ikke finde hinanden i den sag i stedet for de gamle skyttegravskrige om, at der kun må være så og så mange offentligt ansatte og ikke flere, punktum.
Jeg beder hr. Bendtsen om at tage stilling til det her.
Så har jeg også forstået det.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Til Hr. Thulesen Dahl: Venstre er nøjagtig lige så interesseret i at få de her sanktioner fjernet, som Dansk Folkeparti er.
Det er blot et spørgsmål om en vurdering af, hvordan man tror, at man klogest får sanktionerne fjernet, eller hvordan der er størst sandsynlighed for, at sanktionerne bliver fjernet.
Om det er ved at stå og gale her, som hr. Thulesen Dahl har gjort hele dagen i dag, eller det er ved at bede statsministeren om at lave et seriøst stykke arbejde, det er så en vurdering.
Vi er nået til, at det er via en opfordring til statsministeren og et pålæg til statsministeren om, at han må arbejde for, at sanktionerne ophæves.
Og vi har forstået, at der er ting i bevægelse, og vi glæder os til at høre, hvordan det går med det.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-25:
Det kan godt være, at det ikke er mig, der har set lyset.
Det må jeg så konstatere, og så må jeg jo i virkeligheden vente, for jeg synes stadig væk ikke, at det står klart, hvordan Venstre forholder sig til spørgsmålet, når det senere på dagen kommer til afstemning.
Det vil jeg meget se frem til, for jeg må konstatere, at Venstre i denne sag ikke bare taler med én, men i hvert fald med mindst to tunger, og det synes
jeg ikke er klædeligt for partiet.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Det er nu engang sådan, at vi er nødt til at have 90 mandater bag Venstres politik, før den kan effektueres også over for kommunerne.
Vi er jo ikke herrer over, hvilke udgifter den nuværende regering flytter over på amter og kommuner uden at lade finansieringen medfølge.
Og vi har stor respekt for det kommunale selvstyre, og det er det kommunale selvstyres opgave at få budgetterne til at hænge sammen.
Det er Venstres politik.
Bendt Bendtsen (KF), 2000-05-25:
Førsteprioriteringen i den konservative skattepolitik var, som det fremgik af vores finanslovoplæg sidste år, at vi over en 4-årig periode ønsker at afskaffe mellemskatten.
Det koster et sted mellem 12 og 13 mia. kr. alt i alt.
Og det er klart, at de, der går på arbejde hver dag og tjener deres løn, på den måde får en skattelettelse. Så er det rigtigt, at vi ikke mener, at fagforeningers virksomhed skal finansieres af staten.
Derfor vil jeg gerne lige sige, at selve a-kasse-bidraget fortsat skal være fradragsberettiget, men de faglige klubber, arbejdsgiverforeningerne, skal også miste deres fradrag.
Og på samme måde som hr. Jes Lunde ikke har fradrag, når han betaler kontingent i den lokale idrætsklub, skal man heller ikke have det på de andre områder.
Jes Lunde (SF), 2000-05-25:
Jeg går så bare ud fra, at hr. Bendt Bendtsen er enig med mig i, at lavindkomstgrupperne i samfundet, de, der har så lav en timeløn, at de ikke får fornøjelse af skattelettelserne længere oppe i systemet, så får en stigende skat med den konservative politik.
Så ved vi da det.
Og så skal jeg vel også lige give hr. Bendt Bendtsen lejlighed til endnu en gang at udrede den konservative politik omkring dagpengene.
Er det rigtigt forstået, at Det Konservative Folkeparti går ind for en model, der gør, at dagpengene forringes voldsomt fra år til år?
Kim Behnke (FRI), 2000-05-25:
Nu springer vi jo lidt i emnerne, men eftersom Venstre selv har valgt at gøre skattespørgsmålet til et af Venstres hovedspørgsmål, så savner vi jo stadig væk svar på det spørgsmål, jeg stillede i sidste runde, nemlig: Hvorfor benytter Venstre ikke muligheden for at sænke ejendomsskatterne i de kommuner, hvor Venstre har politisk mulighed for det?
Det vil sige, at de borgmestre, de byrådsflertal, som Venstre sidder inde med, forbryder sig imod den linje, som Venstres formand har lagt.
Fru Ulla Tørnæs sagde i sidste omgang, at man måtte vente, til man kom til regeringsmagten.
Jamen hvorfor gør man ikke det i de kommuner, hvor Venstre har regeringsmagten, som man har lovet i Folketinget at ville gøre?
Jes Lunde (SF), 2000-05-25:
Venstre ved vi ikke hvor vi har.
Trods utallige muligheder for at få lov til at svare - vi opfordrede såmænd til det 4-5 gange - lykkedes det ikke at få at vide, præcis hvor det var, Venstre ville hente pengene.
Jeg kunne så forstå, at det drejer sig om, at skattefradraget for fagforeningskontingent skulle væk.
Jeg vil gerne bede hr. Bendt Bendtsen bekræfte, at det betyder en skattestigning på vel et par milliarder kroner for de mennesker, der så er i fagforening.
Og så vil jeg gerne bede hr. Bendt Bendtsen kommentere lidt, hvad De Konservatives syn er på dagpengene, for jeg har forstået det sådan, at De Konservative går ind for en model, hvor dagpengene gradvis skal falde og falde og falde, ved at de løbende beregnes i forhold til tidligere års indkomster.
Har man så været ledig flere år i træk, falder man så lige så stille ned ad bakke, så ens indkomst bliver meget lille til sidst.
, at det er konservativ politik.
Bendt Bendtsen (KF), 2000-05-25:
Ja, vi gør, hvad vi synes er rigtigt, og derfor kan jeg ikke besvare det andet end med et ja.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-05-25:
Jeg vil bare godt være fuldstændig sikker på, at jeg forstod hr. Bendt Bendtsens svar rigtigt.
Betyder det, at hvis hr. Bendt Bendtsens og De Konservatives forslag får flertal senere her, hvis det kommer til afstemning i Folketinget, så er det en ensidig dansk ophævelse; så ophæver Danmark sanktionerne mod Østrig?
Bendt Bendtsen (KF), 2000-05-25:
Jeg er også så glad for at kunne få lov til at svare på det, for i det finanslovoplæg, som Det Konservative Folkeparti fremsatte sidste år, havde vi i vores forslag sat 840 mio. kr. af til sundhedsområdet, og det var finansieret krone for krone, når vi taler om skat.
Og hvor vil I så hente pengene henne?
Det ved jeg fru Pernille Blach Hansen kommer op og siger næste gang.
Vi havde ikke indregnet noget, uden at vi havde sagt, hvor vi ville hente det henne.
Det er jo sådan på sundhedsområdet, at det finansieres ved besparelser krone for krone andre steder.
Det er et spørgsmål om prioriteringer.
Det er et spørgsmål, om vi skal betale 1 pct. af BNP i ulandshjælp eller vi skal betale 0,8 pct. og så alligevel ligge nr. 4 i verden.
Det er et spørgsmål, om der skal være fradrag for at være medlem af en faglig forening.
Det er der jo ikke, når man er medlem af FC's boldklub,
så er det heller ikke fradragsberettiget.
Det var da 3,3 mia. kr. Vi skal nok sætte fingeren på, hvor vi henter pengene.
Vi ved godt, det ikke er populært, men vi mener, vi vil sætte pengene ind til sundhedsområdet.
Vi var imod det.
Nu er det heldigvis sådan, at jeg ved lidt mere om, hvad der er foregået hos de europæiske konservative, end fru Pernille Blach Hansen i den her sag.
Det er sådan, at af de 30 partier er det rigtigt, at der var tre, der ønskede at få det her på dagsordenen.
Der var ingen tvivl om, at hvis de tre ud af de 30 havde ønsket at få det her til afstemning, var det faldet med et brag.
Østrigerne selv ønskede ikke at få det til afstemning.
Derfor gik man ud og trak sig, og så mødtes vi senere hos de europæiske konservative.
Så det var altså tre ud af 30, og det kom ikke til afstemning.