Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-01:
Jeg vil også gerne takke SF for muligheden for, at vi i dag kan drøfte de igangværende forhandlinger med kommuner og amter.
Det Konservative Folkeparti ønsker at tage regeringens redegørelse til efterretning, idet vi har følgende bemærkninger: Vi ønsker, at regeringen inden for rammerne af skattestoppet og kravene om en afdæmpet realvækst i det offentlige forbrug skal sikre, at ressourcerne i den offentlige sektor målrettes til grupper, der har særlige behov.
For os er det sociale ansvar afgørende, og vi ønsker at tilgodese de svageste.
Vi ønsker en fortsættelse af den økonomiske politik, som har medført en forbedret offentlig service; også for 2006 skal der være tale om et løft i den offentlige service.
For os er en god service med høj kvalitet et mål, og det ønsker vi at opnå gennem en effektiv tilrettelæggelse af arbejdet og en høj faglig kompetence.
Det betyder, at vi skal fortsætte udviklingen i den offentlige sektor med fokus på de grupper, der har mest behov.
Det kan være alkoholikere eller stofmisbrugere, der har brug for hjælp til at komme ud af deres misbrug.
Det kan være psykisk syge, der har brug for et godt tilbud, som er tilpasset deres behov, eller det kan være undervisningen af handicappede børn.
Dette løft er sket samtidig med, at det har været muligt for kommunerne over en bred bank at holde skatten i ro.
Et af dem bliver naturligvis omkostningerne til samkøringen af it-systemerne, men også en lang række andre forhold.
Her er det vigtigt, at der ikke går systemtænkning i det, men at vi tænker på borgerne og sætter borgerne i centrum.
Det betyder, at på trods af at der bliver længere til rådhuset, skal borgerne opleve en forbedret service.
Der bliver én indgang, og det er så op til forvaltningerne at sikre en hurtig og smidig behandling af borgernes ønsker.
Forhandlingerne med kommunerne er i gang lige nu, og det ville være alt for tidligt at spå om resultatet.
Men som noget nyt har det jo været sådan, at de rammer, der aftales ved forhandlingerne, også er de rammer, der kommer til at gælde, for mulighederne for vækst bliver overholdt.
På nær nogle få undtagelser har kommuner og amter overholdt det i deres budgetter, og det er hele fundamentet under den forhandlingsmodel, som vi har til drøftelse i dag.
Det er rigtigt, at studerer man indholdet af de tidligere års aftaler og sammenligner med den faktiske udvikling, så er der en meget stor overensstemmelse mellem de mål, man har sat sig i forhandlingerne, og det, der rent faktisk bliver ført ud i livet.
Der tages mange detaljer med.
Forhandlerne på begge sider har en stor indsigt på området.
Det er med til at understøtte det lokale demokrati.
Med centralt fastsatte rammer, som skal udmøntes lokalt i det lokale demokrati, kommer der en høj kvalitet i beslutningerne, og det er med til at sikre kvaliteten i den offentlige sektor.
Jeg tænker her på kræfthandlingsplanen, som har været drøftet tidligere, hvor man fastsætter nogle centrale mål, men hvor det har været op til de 14 amtsråd at fastsætte reglerne.
Af finansredegørelsen fremgår det, at den økonomiske udvikling i Danmark er meget tilfredsstillende, ikke mindst fordi regeringen har holdt fast i en langsigtet økonomisk politik med udgangspunkt i 2010-planen og med en realvækst i det offentlige forbrug på 0,5 pct.
Det råderum, der opstår, er målrettet kommunens kerneområder, nemlig børnepasning, ældre, skoler og for regionernes vedkommende sundhed.
For os i Det Konservative Folkeparti er det vigtigt at fortsætte den positive udvikling.
Vi ønsker derfor, at vi fortsætter en stram økonomisk politik, at væksten i kommunerne og amterne begrænses til 0,5 pct., at vi fortsætter arbejdet med effektivisering af den offentlige sektor, og at der sikres serviceforbedringer på kommunernes kerneområder.
Til sidst vil jeg sige, at det jo ingen mening giver at gennemføre en udligningsreform, før strukturen er kendt.
Før kender vi jo ikke det samlede økonomiske billede og dermed konsekvenserne af strukturreformen.