runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Men med al respekt for, hvad der skete sidste år, så kan man jo altså ikke i længden leve på fortidens store gerninger.
Og jeg respekterer fuldstændig, hvad der blev gjort i forhold til Rusland.
Jeg synes, der kunne have været gjort mere, men jeg respekterer hver eneste ting, der blev gjort, også når det var statsministeren, der gjorde det.
Det skal statsministeren kun have ros for, og ingen kritik for alt det, der blev gjort.
Men der er jo gået en tid siden da.
Der er jo gået en tid, siden Danmark havde formandskabet sidst, og derfor er det interessante jo ikke bare, hvad der er regeringens målsætninger, men hvordan man har forfulgt de målsætninger i det år, der næsten er gået siden.
Vi kan f.eks. tage sagen med Sakajev, som jo desværre blev udvist af Danmark, men som nu også er blevet frikendt ved en engelsk domstol.
Der ville det da være naturligt, synes jeg, hvis man f.eks. sammenligner med den tidligere Rushdiesag, at statsministeren sendte et brev til Sakajev og sagde, at han selvfølgelig altid er velkommen i Danmark igen for ligesom at markere helt klart, hvor Danmark står i det her spørgsmål.
Han kan jo selv vælge, hvad han vil nævne om, hvad der konkret er gjort i den sidste periode.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Regeringens holdning og politik ligger fuldstændig fast, og jeg kan i øvrigt sige, at det jo er en politik i forhold til Rusland, som koordineres gennem EU.
Og under det danske formandskab blev sagen faktisk taget op meget markant.
Jeg kan henvise til, at udenrigskommissær Patten i Europa-Parlamentet afgav en erklæring umiddelbart efter det EU-topmøde med Rusland, som fandt sted, da Danmark havde formandskabet.
Der udtalte kommissær Patten, at intet formandskab i de tidligere seks topmøder, han havde deltaget i, havde rejst Tjetjenienspørgsmålet så omfattende, så energisk og så kraftigt, som den danske statsminister gjorde i går.
Det er et faktum.
Vi havde en ekstremt energisk udveksling af synspunkter, udtalte kommissær Patten i Europa-Parlamentet dagen efter det pågældende topmøde.
Så vi har inden for rammerne af EU gjort en meget energisk indsats for at sikre, at Tjetjenienspørgsmålet bliver taget alvorligt på EU-topmøderne med Rusland.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Men jeg kunne måske godt tænke mig måske at få en lille smule udbygget, hvad man så konkret har gjort for at forfølge de målsætninger.
For det er jo fint, at der er nogle flotte målsætninger, men hvad har man konkret gjort, for at de målsætninger så også skal føres ud i livet?
Jeg tænker f.eks. på, at Italien har en leder, der hedder Berlusconi, som jeg forstår ud fra filmen »Fogh bag facaden«, at statsministeren kender ganske udmærket, og han har jo bl.a. for nylig, i øvrigt i sin egenskab af EU-formand, udtalt sig meget rosende ikke kun om Putin, men også om krigen mod den tjetjenske befolkning.
Der kunne man jo så forestille sig f.eks., at statsministeren straks kontaktede Berlusconi og sagde: Her taler du ikke på Danmarks vegne, det her respekterer Danmark ikke. Derfor vil jeg godt spørge: Var det noget, statsministeren gjorde, umiddelbart efter at de der skandaløse udtalelser var kommet frem fra Berlusconi, tog afstand fra dem i offentligheden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Regeringen har, som jeg sagde det før, en fast holdning til konflikten i Tjetjenien.
Kun en politisk løsning kan skabe et holdbart grundlag for fred i republikken og normale levevilkår for den tjetjenske befolkning.
Og menneskerettighederne skal respekteres af alle parter
De, der begår overgreb mod civilbefolkningen, skal retsforfølges, de skal drages til ansvar.
Der skal være adgang for de humanitære organisationer, og flygtningene må ikke tvinges tilbage mod deres vilje.
Disse målsætninger forfølger regeringen til stadighed både i vore bilaterale relationer med Rusland og gennem EU-samarbejdet.
Finanslovaftalen er blevet til ligesom talrige finanslovaftaler, som Socialdemokratiet har været med til at indgå.
Der er ikke noget mærkeligt i det.
Bortfaldet af statstilskuddet til kaospilotuddannelsen er en del af den samlede finanslovaftale for 2004 mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det, jeg kan oplyse, er, at statstilskuddet til kaospilotuddannelsen afvikles, i takt med at de studerende færdiggør deres uddannelse.
De studerende, der allerede er i gang med uddannelsen, vil få statstilskud til at afslutte uddannelsen.
Jamen svaret giver fuldstændig sig selv.
Man kan jo ikke have en regering med ministre, der ikke repræsenterer regeringen.
Så det, en minister udtaler på regeringens vegne, er regeringens politik.
Hvad enten det er udenrigsministeren eller statsministeren eller en tredje minister, så er det regeringens politik, og det står regeringsmedlemmerne naturligvis bag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Jeg synes stadig væk ikke, at statsministeren svarede på, om statsministeren står hundredeti procent - eller bare hundrede procent, det er også tilstrækkeligt - bag sin udenrigsminister i udenrigsministerens gentagne kritik af det russiske regimes overgreb på den tjetjenske befolkning.
Står statsministeren hundrede procent bag sin udenrigsminister i den kritik?
KL. 14.40
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg tror, at svaret giver sig selv.
Regeringen er jo en enhed, og det, udenrigsministeren udtaler på regeringens vegne, og det, jeg udtaler på regeringens vegne, er naturligvis regeringens politik.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Jeg må jo sige, at jeg er en lille smule skuffet over statsministerens svar, for statsministeren går jo ind for åbenhed, og statsministeren har lavet en hel film, som bl.a. viser mange meningsfulde udvekslinger mellem ham selv og udenrigsministeren - så var der også nogle, der var klippet fra, og som ikke blev bragt, men lad det nu ligge.
Derfor kunne man jo godt forstå det på den måde, at statsministeren, når nu statsministeren er så interesseret i åbenhed, i hvert fald så kunne sige, at det her ikke passede, men o.k., statsministeren er ikke så åben alligevel.
Så vil jeg så spørge om noget helt andet, bare for at få det klart: Står statsministeren ethundredeti procent bag sin udenrigsminister i hans mangeårige og gentagne kritik af de russiske myndigheders overgreb på den tjetjenske befolkning?
Står statsministeren hundredeti procent bag sin udenrigsminister, for det vil jo også være en slags svar på det her?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg vil ikke kommentere hverken bogen eller påståede meningsudvekslinger eller noget som helst andet af den karakter.
Men det, jeg vil gøre, er endnu en gang at slå fast, hvad der er min, og hvad der er regeringens holdning, og det er naturligvis, at det tjetjenske spørgsmål skal finde en politisk løsning, og det skal netop ikke finde sin løsning ved terroraktioner som dem, vi så i Moskva.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Jamen det glæder mig meget, at vi her får slået fast, at statsministeren ikke generelt opfatter tjetjenerne som terrorister, og at det derfor må være et fejlagtigt referat.
Derfor vil jeg også godt bede statsministeren så konstatere, at det, der står i bogen, ikke er korrekt, det er ikke en korrekt gengivelse, fordi det jo giver, som statsministeren her giver udtryk for, en helt forkert opfattelse af, hvad statsministerens mening er.
Statsministeren har ikke den opfattelse, at alle tjetjenere er terrorister.
Så kunne statsministeren ikke lige bekræfte, at det, der står her i bogen, altså ikke er korrekt og ikke er et udtryk for statsministerens opfattelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Nej, naturligvis ikke.
Jeg holder mig til, hvad jeg sagde før, at jeg ikke vil begive mig ud i meningsudvekslinger, der finder sted eller påstås at have fundet sted mellem regeringens medlemmer, men jeg vil gerne slå fast, at jeg absolut ikke på nogen som helst måde opfatter tjetjenerne generelt som kriminelle fanatikere.
Men jeg mener, at det må være hævet over enhver tvivl, at den gidseltagning og den terror, der fandt sted i teatret i Moskva, var og er en kriminel handling.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Ja, jeg forstår sådan set godt statsministerens bekræftelse af, at det er hans opfattelse, at de, der stod bag denne aktion, var kriminelle fanatikere, at de var en bande mordere, og at det ikke var tjetjenerne generelt, statsministeren mente, men at det lige præcis var dem, som gennemførte aktionen i Moskva.
Så er der bare en ting, jeg ikke forstår, for i det efterfølgende afsnit står der:
Dernæst vender statsministeren sig i sædet og kigger på udenrigsminister Per Stig Møller, der sidder ved siden af ham, og siger: Men det er jo dine venner, Per.
Det, jeg ikke forstår, er: Er det virkelig statsministerens opfattelse, at tjetjenske terrorister, som angriber uskyldige mennesker i et teater i Moskva, er udenrigsministerens venner?
Jeg stiller mig altså lidt uforstående over for påstanden, men måske statsministeren kan udrede forvirringen her?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Med al respekt for hr. Søren Søndergaard må jeg sige, at jeg altså ikke agter at kommentere meningsudvekslinger mellem regeringens medlemmer, som finder sted, eller som påstås at have fundet sted.
Men jeg kan sige til hr. Søren Søndergaard, at det klart er min opfattelse, at den gidseltagning, og man kan vel godt tillade sig at tale om den terroraktion, der fandt sted i teatret i Moskva, klart var udtryk for kriminalitet.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
»Kan statsministeren oplyse, hvilke konkrete initiativer regeringen har taget på det seneste for at støtte det tjetjenske folks legitime kamp for dets fundamentale rettigheder?«
Der kommer utrolig mange spændende bøger for tiden.
Jeg ved ikke, om statsministeren får mulighed for at læse dem alle sammen.
Der er lige kommet en her, der hedder »Fogh bag facaden«.
Nåh nej, den hedder »I spidsen for Europa«, men den kunne have heddet »Fogh bag facaden«, for den indeholder
mange interessante ting om livet i regeringen.
Bl.a. er der et afsnit om en bestemt begivenhed, da statsministeren var på vej hjem med et fly fra Bruxelles og fik orientering om, at tjetjenske terrorister havde gennemført en aktion i Moskva.
Jeg vil godt læse op for statsministeren, i tilfælde af at statsministeren ikke skulle have haft mulighed for selv at få tid til at læse det.
Der står i bogen, at statsministerens reaktion på den tjetjenske krise er kontant.
Han kommer med et skarpt udfald mod tjetjenerne, som han kalder for kriminelle fanatikere og en bande mordere.
De fører ikke en legitim kamp for selvstændighed, mener han.
Og så er det, jeg vil spørge statsministeren, om statsministeren kan genkende det her forløb fra flyveturen på vej hjem fra Bruxelles.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-20:
Lad mig prøve igen.
Statsministeren sagde den 18. november 2001, at uanset om man er ejer eller lejer, skal kunne man have tillid til, hvad ens husleje er.
Derefter blev det i februar måned her i 2003 fra denne sal af statsministeren sagt: Der bliver ikke foretaget ændringer til ugunst for lejerne.
Så spørger jeg bare: Er det dén måde, hr. Ulrik Kragh vil tolke det, der ligger her, hvor der kommer en huslejestigning oven i, hvad det i øvrigt bliver, når man får byfornyet; en huslejestigning, der bliver ca. 1.000 kr. højere end med den gamle byfornyelseslov?
Er det det løfte, man har givet, og som man vil indfri over for vælgerne, når man siger, at det ikke bliver til ugunst for lejerne?
Mener man fra Venstres side, at løftet om tillid hermed er indfriet?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-20:
Jeg tror ikke, at jeg i de ganske mange år, jeg har haft den ære at sidde i dette Ting, har oplevet noget lignende med hensyn til bortforklaringer af løfter, man har givet vælgerne og Folketinget.
Nu er det lykkedes hr. Ulrik Kragh i løbet af denne relativt korte debat at få indført to undtagelser fra det løfte om huslejestigninger, som altså ikke skulle komme;
to undtagelser fra det løfte, som statsministeren har givet. Den ene undtagelse er, at der godt må laves huslejestigninger, hvis man kan finde nogle andre et andet sted i landet, som har en højere husleje.
Den anden undtagelse er, at hvis det bare ikke sker i lejeloven, men i en anden lov, som man kalder noget andet, må man godt gøre det.
Derfor hedder det her lovforslag så lov om byfornyelse, men det skulle i virkeligheden hedde lov om huslejestigninger, for det er stort set det eneste konkrete resultat, der bliver af den.
Jamen det er det, må jeg sige til ministeren, det er vi jo nødt til at konstatere.
Det står selvfølgelig et regeringsparti frit for at bryde sine løfter, men jeg synes ikke, det er anstændigt, at man gør det på en måde, hvor man forsøger at bortforklare det, man foretager sig.
Man bruger sindrige metoder til at skabe undtagelser i de løfter, som var krystalklare.
Jeg husker tydeligt, at statsministeren sagde her i Folketingssalen: ikke til ugunst for lejerne.
Det kunne ikke siges mere klart og tydeligt, og jeg var glad for det svar, statsministeren kom med den dag, men det svar fik hr. Ulrik Kragh godt nok pillet godt og grundigt fra hinanden under denne debat, det må man sige.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
... store lejestigninger.
Nu er det jo store ord, når hr. Keld Albrechtsen svinger sig op til at sige, at han aldrig har oplevet noget lignende.
Det er jo en situation, vi jævnligt må konstatere i det danske Folketing, så det bliver værre og værre.
Hvorom alting er, kan jeg ikke genkende, at det her skulle være et lovforslag, der burde hedde lov om huslejestigninger.
Tværtimod er det en byfornyelsesreform udmøntet i to love, som gør, at det bliver væsentlig mere enkelt at finde ud af, hvordan og hvorledes byfornyelse skal foregå.
Det er en lovgivning, som giver væsentlig mere enkle værktøjer og giver væsentlig mere enkle regler, således at vi ligestiller vilkårene for byfornyelse med vilkårene for den øvrige lejelovgivning.
Vi har over for vælgerne givet det tilsagn, at de skal føle sig trygge, at de skal kunne have tillid til, at de kan blive boende i deres boliger.
Når det er sådan, at man renoverer, er reglerne i lejelovgivningen således, at hvis man får huslejestigninger, der overstiger 155 kr. pr. m2, har man ret til genhusning.
Det er fuldstændig de samme regler, vi indfører i byfornyelseslovgivningen, således at de 20 pct. af den boligmasse, der renoveres, og som får offentlig støtte, har samme regler som de 80 pct.
Der er altså en ligestilling af lejerne.
Jeg synes, det er rimeligt, og jeg synes, det er et godt forslag, der kan være med til at forenkle tingene.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Hr. Lars Kramer Mikkelsen er så begejstret for Information, at han er nødt til at blande alt muligt andet ind i det.
Jeg er bare nødt til at henholde mig til, at det, vi skaber her, er en situation, hvor vi giver et godt værktøj til, at vi kan få noget byfornyelse gennemført, hvor vi får mere byfornyelse for pengene, mere byfornyelse for skattekronerne, fordi man ikke længere skal bruge så meget tid på bureaukrati, men i stedet for har et mere ensartet og enkelt regelsæt.
Endelig til hr. Morten Homann: Hvis det er sådan, at det er hop, er det små hop.
Endelig vil jeg også sige, at vi har jo den situation, at vi har indfasningsstøtten, som kan være med til at afhjælpe, hvis det er sådan, at kommunen synes, at det, man har sat i værk, giver for ...
Morten Homann (SF), 2003-11-20:
Jeg synes, at vi snakker os nærmere en fælles forståelse af, hvad det her drejer sig om.
Kan hr. Ulrik Kragh ikke bekræfte, at den grundhusleje, som man vil opleve, den beregnede huslejestigning, som man vil kunne opleve med denne her lov, sammenlignet med i dag er større.
Man ryger op i større huslejestigninger.
Det er fase 1.
Fase 2 er, at man i dag kan få lidt hjælp til at betale den højere husleje, men når hr. Ulrik Kragh får gennemført sit huslejehop med dette lovforslag, er det eneste, han har at gøre godt med, en indfasningsstøtte, der i de fleste tilfælde vil være mindre, og som under alle omstændigheder er frivillig for kommunerne.
Og når vi kender den utrolig stramme økonomiske politik, som regeringen fører over for kommunerne, så ved jeg godt, hvordan det her vil ende i mange kommuner.
Der vil man stå og skulle vælge imellem at bruge det her lille bitte plaster på det store huslejehops sår eller skære ned på daginstitutioner, folkeskoler, kollektiv trafik, ældrepleje
Det er den valgsituation, regeringen sætter de kommunale politikere i.
Og der tror jeg desværre endnu en gang, at huslejehoppet vil gå hårdest ud over lejerne.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Hr. Ulrik Kragh mente, at vi fra oppositionens side var interesseret i at skabe frygt.
Jeg er nu nødsaget til at sige, at vi ikke er interesseret i at skabe nogen frygt.
Det kommer helt naturligt, for det gør denne her lov.
Det er ikke noget, vi behøver at skabe.
Jeg kan jo bare citere fra et af dagens dagblade, det er på forsiden af Information: »Uligheden er vokset under Fogh.
Der er blevet mere til husejerne og dem med de gode job, men mindre til lejerne og de arbejdsløse.«
Jeg er nødsaget til at sige, at det her lovforslag kommer til at styrke det mønster: Der kommer flere arbejdsløse.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd opererer med et tal på et sted mellem 1.800 og 4.000 mennesker ramt af arbejdsløshed på grund af denne lov.
Jeg vil godt spørge, om hr. Ulrik Kragh kan bekræfte, at statsministeren har sagt, at så længe han var statsminister, kunne han sige så meget, at han ikke ville være med til, at familiernes økonomi skulle kuldkastes af brutale huslejestigninger.
Jeg vil godt spørge, om hr. Ulrik Kragh kan bekræfte, at statsministeren har sagt det.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
en byfornyelsesreform og en ny byfornyelseslovgivning, som er mere enkel, og som kunne gøre, at vi fik noget mere ud af vores byfornyelsesmidler.
Når det er sådan, at hr. Morten Homann spørger til Grundejernes Investeringsfond, så kan jeg sige, at der forhandles om det spørgsmål på nuværende tidspunkt.
Så lang tid, de forhandlinger pågår, kan man jo ikke påstå, det er en ekspropriation.
Til hr. Kramer
: Information - det er et godt sandhedsvidne til, at uligheden vokser.
Jeg har på fornemmelsen, at danskerne føler, de får flere penge mellem hænderne, ellers får de i hvert fald følelsen, når de modtager deres årsopgørelse til næste år, og de modtager deres skattekort for næste år, for de får jo en skattelettelse.
Men hvorom alting er, så spørger hr. Lars Kramer, om det ikke var statsministerløftet, at familiernes økonomi skulle kunne have stabilitet.
Jeg vil sige det på den måde: Reglerne i lejelovgivningen er således, at hvis man bliver udsat for huslejestigninger i forbindelse med renovering af sin lejlighed på over 155 kr. pr. m2, så har man krav på at få tilbudt en erstatningsbolig.
De vilkår bliver nu også gældende i byfornyelseslovgivningen.
Det er en ligestilling af lejerne, hvilket jeg synes er helt relevant og helt i orden.
Over for fru Lissa Mathiasen må jeg indrømme, at jeg simpelt hen ikke forstod spørgsmålet, men det, jeg kan sige til fru Lissa Mathiasen, er, at der jo netop i loven også er givet mulighed for, at man kan modtage en indfasningsstøtte, således at nogle af de lejehop, der kommer i forbindelse med en renovering, ikke får helt så stor en effekt, som man ellers ville opleve.
Det fører mig så også over til hr. Keld Albrechtsen med hensyn til valgkampen, om renoveringen vil give højere leje, og hvad statsministeren har lovet.
Det, statsministeren har lovet, er, at lejeloven ikke ændres til ugunst for lejerne - lejeloven! - men det, at vi har en byfornyelseslovgivning, som nu bliver ligestillet med lejeloven, har jeg altså meget svært ved at se er noget, der kan gøre, at folk bliver udsat for noget, som de ikke ville kunne være blevet udsat for med den lovgivning, der er i forvejen, den lovgivning, som Socialdemokratiet har været med til at stemme for.
Den lejelovgivning, der er i dag, er en beskyttelse af lejerne, og den lovgivning vil også være gældende i fremtiden.
Nu er det bare således, at de, der bliver udsat for byfornyelse, har samme rettigheder som dem, der ikke er inde under byfornyelsesloven.
Morten Homann (SF), 2003-11-20:
Jeg forstår sådan set godt, at hr. Ulrik Kragh på trods af den forlængede taletid ikke nåede at få svaret på spørgsmålet om Grundejernes Investeringsfond.
Det ville jeg også have været betænkelig ved, hvis jeg var Venstres ordfører i denne her sag, for Venstre har en rigtig dårlig sag.
Det er rent private midler, som man disponerer over i forbindelse med det her lovforslag, og det grænser altså efter min bedste vurdering til ekspropriation, men det kan være, hr. Ulrik Kragh næste gang får tid til at svare på det spørgsmål. Det kræver altså mere end en almindelig god fantasi at få fremlagt det her, som om det ikke er til skade for lejerne.
Som der er blevet argumenteret for adskillige gange, vil det her føre til højere huslejer.
De højere huslejer vil man så kunne få et mindre nedslag i, end man kan i dag, fordi tilskuddet, den særlige boligstøtte til byfornyelse, bortfalder og bliver erstattet af en frivillig ordning. Dertil kommer, at man som lejer i dag har en vetoret, en nødbremse, man kan trække i, hvis man er på vej til at blive udsat for et fuldstændig horribelt byfornyelsesprojekt.
Den nødbremse bliver også fjernet med forslaget, så man skal både stå model til højere huslejer og til en mistet vetoret.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-20:
Det vil sige, at man ikke kan løbe fra det.
Men jeg vil godt spørge, om hr. Ulrik Kragh så her en gang til vil bekræfte, at det, man nu fra Venstre lægger i det her, er, at hvis der er andre lejere, der bor dyrere, så er det, man har lagt i det fra Venstres side og dermed også fra regeringens side i det løfte om huslejeforhøjelser, man gav, at så er det ikke til ugunst for lejere.
Fordi der er nogle, der bor til det lejedes værdi, og der er nogle, der i dag bor dyrere, så vil det sige, at de her mennesker, der skal have byfornyet, ikke får noget, der er til ugunst for dem.
Har man her fra Venstres side sagt, og jeg vil godt have det meget klart fra hr. Ulrik Kragh, at det er den måde, man fortolker det løfte på, man har givet vælgerne i valgkampen?
Det løfte, man gav vælgerne den 26. februar, da statsministeren stod her i salen og sagde, at det ikke skulle blive til ugunst, tolker man det sådan nu?
Så tror jeg, der er nogle lejere, der bliver overrasket.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-20:
Jamen det er jo en tilståelsessag, vi så behandler, for nu siger hr. Ulrik Kragh, at man godt må udskrive huslejestigninger, bare man kan finde nogle lejere et andet sted, som har højere huslejer, og dermed indføre denne såkaldte ligestilling.
Så må man godt sætte huslejen op.
Jeg må bare gøre opmærksom på, at det altså var noget andet, man lovede vælgerne i valgkampen.
Der var ingen sindrige forklaringer i valgkampen om, at godt nok skulle der ikke være huslejestigninger, men det skulle der alligevel, fordi der skulle indføres den ordning, at de, der ikke havde fået huslejestigninger allerede nu, skulle have de samme huslejestigninger, som andre får andre steder.
Det glemte man vist at sige i valgkampen.
Nu har man så sagt det.
Det er jo rigtigt, som fru Lissa Mathiasen mindede Folketinget
om, at statsministeren stod her i salen, jeg overværede det også, og sagde, at lejelovgivningen ikke ville blive forringet til ugunst for lejerne.
Der var ingen forbehold om, at der var visse lejere, der alligevel skulle rammes på sindrig vis, nej, ikke til ugunst for lejerne.
Dette er et dybt usympatisk vælgerbedrag.