Bjarne Laustsen (S), 2006-11-29:
Det var en lang gang sniksnak.
Det, det simpelt hen handler om her, er, om de folk var ansat af det polske firma, og det var de ikke.
Den regel er brudt allerede fra starten af, og derfor kan der ikke være tale om udstationering.
Det er ren og skær vikarformidling, plat og svindel fra en danskers og en tyskers side, som har lokket de folk herop for at arbejde på vilkår, der ligger langt fra det, som Skov- og Naturstyrelsen selv har skrevet i deres kontrakt at de skal have.
Der må de myndigheder, der har skrevet den her kontrakt, da sørge for, at den bliver overholdt.
Punkt et er altså, at de aldrig har været ansat i den virksomhed.
Jeg synes da, man må håndhæve reglerne.
Jeg synes bestemt, det er en skærpende omstændighed, at det er en statsvirksomhed, der har udliciteret arbejdet.
Alt det her arbejde – det er skovarbejde, arbejde med pyntegrønt, alt muligt andet – foregår jo på en unfair måde, fordi der hverken foregår afregning af løn, skat eller noget som helst andet, og jeg synes, det er på tide, at regeringen og myndighederne skrider ind i den her sag.
Så der er da et stort potentiale, når der kommer en socialdemokratisk regering til næste gang, for så kan man jo bare have hr. Bjarne Laustsen til at afklare de her ting.
Det, der gælder, er, at statslige myndigheder i kontrakter med private leverandører har en forpligtelse til at indsætte en såkaldt arbejdsklausul.
Arbejdsklausulen indebærer, at private leverandører skal sikre de ansatte en løn, arbejdstid og andre arbejdsvilkår, som ikke er mindre gunstige end dem, der gælder for arbejde af samme art inden for vedkommende fag eller industri på den egn, hvor arbejdet udføres.
Konventionen er gennemført senest ved cirkulære nr. 115 af 27. juni 1990 fra Beskæftigelsesministeriet.
Som følge heraf har alle statslige myndigheder pligt til at indsætte arbejdsklausuler i offentlige kontrakter, og det er de enkelte myndigheder, der skal sørge for, at cirkulæret bliver fulgt.
Mig bekendt er Skov- og Naturstyrelsen i øjeblikket ved at undersøge, om kontraktens bestemmelser er opfyldt, og det er jo i fuld overensstemmelse med reglerne.
Det er jo urigtige oplysninger, når man ikke i dag kan verificere, at det rent faktisk er tilfældet.
Så det vil jeg godt bede beskæftigelsesministeren om.
Dernæst vil jeg gerne spørge, om det ikke er underligt, at en statslig virksomhed laver en kontrakt med et udenlandsk firma og ikke påser, at de her ting bliver overholdt.
Tilsyneladende er hverken Beskæftigelsesministeriet, Udlændingeservice eller Miljøministeriet klar over, om reglerne i forbindelse med den kontrakt, man har udliciteret her, bliver overholdt.
For man har jo en kontrakt for de polske arbejdere, der siger, at de skal have 50 euro om dagen, og det ligger langt, langt under standarden, og så er der de usle forhold.
Der har Arbejdstilsynet som den eneste myndighed været inde og sige, at man ikke vil finde sig i, at det foregår.
Men alle de andre myndigheder har efter min mening svigtet i den her sag, og det må beskæftigelsesministeren forholde sig til.
Spørgsmålet drejer sig om, hvorvidt det er en udstationering eller det ikke er en udstationering.
Der kan jeg jo så sige, at en ansat i en udenlandsk virksomhed er omfattet af udstationeringsreglerne, når følgende betingelser er opfyldt: For det første, at de ansatte er fast beskæftigede i den udstationerende virksomhed; for det andet, at den ansatte opholder sig lovligt i virksomhedslandet og der har ret til at arbejde; for det tredje, at den ansatte opfylder udlændingelovens regler om indrejse og ophold, det vil sige, at man er visumfri eller er meddelt visum eller opholdstilladelse; for det fjerde, at den ansatte har mulighed for at vende tilbage til hjem- eller virksomhedslandet, når arbejdet er udført, og har til hensigt at gøre dette.
Hvis de ansatte er EU-statsborgere, vil de altid have mulighed for at vende tilbage til dette land.
Statsborgere fra EU-8, der udstationeres af et vikarbureau for at udføre vikararbejde her i landet, skal have opholds- og arbejdstilladelse, fordi udstationeringen har til formål at bringe arbejdstagere ind på arbejdsmarkedet.
Udlændingeservice foretager efter anmodning fra politiet en vurdering i de konkrete sager om illegalt arbejde, om der er tale om arbejdstagere, der er omfattet af den danske overgangsordning, eller om der er tale om ansatte, der er omfattet af udstationeringsreglerne.
Sidste tirsdag havde vi en drøftelse her i salen, og jeg var lidt målløs over at høre, at beskæftigelsesministeren mener, at der er tale om en udstationering, når Skov- og Naturstyrelsen har udliciteret et arbejde til et polsk firma, hvis ry og omdømme og i det hele taget beskaffenhed og eksistens er mere end tvivlsom.
Derfor vil jeg gerne høre, hvor ministeren har det fra, at der er tale om en udstationering, og om han vil redegøre for de betingelser, der er forudsætningen for, at man rent faktisk kan være udstationeret i Danmark og eventuelt blive lønnet med hjemlandsløn.
Nu er det jo sådan, at Skov- og Naturstyrelsen har sagt, at de skal aflønnes efter danske forhold, og det er så spørgsmålet, om det bliver dokumenteret.
Men vi har jo eksempler på kontrakter, der siger, at de kun skal aflønnes med 50 euro om dagen, altså 35 kr. i timen, og det må være under det mål, som man selv har sat i kontrakten.
Udlændingeservice kan ikke på det foreliggende grundlag udtale sig om de opholdsretlige spørgsmål i den konkrete sag, og jeg skal derfor undlade at forholde mig til, om de pågældende medarbejdere opholder sig lovligt her i landet.
Det må i givet fald afklares gennem de procedurer, vi har for afklaring af sådanne spørgsmål.
En arbejdstager fra EU-8, der ansættes i en dansk virksomhed, er omfattet af den danske overgangsordning og skal derfor have opholdsog arbejdstilladelse.
Derimod kan udenlandske virksomheder, der skal levere en tjenesteydelse til Danmark, udstationere virksomhedens ansatte uden krav om opholds- og arbejdstilladelse.
Ved udstationering til Danmark finder den danske udstationeringslov anvendelse.
Det vil sige, at en virksomhed skal overholde de danske regler om arbejdsmiljø, arbejdstid, ferie og ligebehandling.
Udstationeringsdirektivet giver også adgang til at stille krav om en ordentlig løn.
I Danmark har vi som bekendt valgt, at spørgsmålet om løn ikke reguleres gennem lovgivning, men gennem forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, og det gælder også for udenlandske virksomheder, der opererer i Danmark.