runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-05-04:
Det kan hr. Holger Graversen ikke komme udenom.
Så siger hr. Holger Graversen - og det synes jeg i og for sig er meget afslørende - til mig: Er det virkelig hensigten at sprede befolkningen ud i det åbne land?
Jamen det er jo lige præcis det, vi taler om: at sørge for, at vi i vores landdistrikter har en befolkning stadig væk, at der er liv på landet; det er det, hele debatten har kørt på i 10 år. Og så kommer hr. Holger Graversen og afslører, at det åbenbart fra Socialdemokratiets side har været en skindebat; i virkeligheden ønsker man det slet ikke. Til hr. Kristen Touborg og i og for sig også til hr. Ebbe Kalnæs: Jeg kan ikke her på stående fod afgøre, hvad der er regler, og hvad der er administration.
Jeg har her en stribe eksempler med op på talerstolen, som jeg ikke har mulighed for at gennemgå, på sager, der efter min opfattelse er afgjort urimeligt og til stor skade for udviklingen i landsbyer og landdistrikter.
Det kan være lovgivningen; det kan også være en ekstremt skrap administration af den, men det er nu mit indtryk efter den diskussion, jeg jævnlig har med amtspolitikere, at de amter, som er meget restriktive, hævder - og jeg er bange for, at de har ret - at det er dem, der administrerer fuldstændig og direkte efter loven, og at det er de mere fleksible amter, der sådan om ikke bøjer reglerne, så i hvert fald omgås dem meget, meget fleksibelt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-04:
Man bliver så frygtelig inspireret af et sådant indlæg, så jeg vil gerne spørge hr. Knud Erik Kirkegaard, om det ikke netop er hr. Touborg, der her rammer hovedet på sømmet, når han siger, at vi herinde laver rammelove og planlove, og at man i styrelserne laver dybtryk og forkromede bøger, som nogle embedsmænd skal styre ude i amterne - vi har så også nogle politikere ude i amterne, som ikke rigtig træder i karakter - men at det i virkeligheden er de strammeste af amterne, der administrerer rigtigt efter bogen, og så har vi
nogle, der er sådan lidt fleksible, som så får det til at køre alligevel, også lidt imellem principperne.
Ligger problemet faktisk i, at vi har lavet et system på planlovsområdet, der er så selvkørende, at hvis ikke man snyder lidt med det, og hvis ikke man tager det sådan lidt gelinde, så kan man ikke få noget til at køre?
Holger Graversen (S), 2001-05-04:
De Konservatives ordfører starter meget positivt, men det udarter desværre.
Jeg er ked af, at det ikke er gået op for hr. Knud Erik Kirkegaard, at den handling, han efterlyser, har været i gang i flere år.
Med hensyn til lukkeloven: Ville hr. Knud Erik Kirkegaard hellere, som Venstre havde ønsket, skrotte hele lukkeloven?
I øvrigt var der heller ikke fuldstændig enighed
Med hensyn til at lave tre udlejningsboliger i en nedlagt ejendom: Jamen synes Det Konservative Folkeparti, at det er hensigtsmæssigt at sprede en befolkning ud i det åbne land?
Der er vejhensyn, der er skolekørsel, der er mange andre hensyn at tage.
Det var da bedre, om vi kan holde liv i de landsbyer, vi har.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Nu skal jeg prøve at svare hr. Touborg pænt: Nej, det er det ikke.
Sagen er, at det her jo kunne gennemføres.
Vi var jo blevet enige om, at barmarksværkerne skulle have 1.500 kr., og de decentrale skulle have 200-400 kr. Man havde fundet pengene på finansloven.
Så er det jo faktisk lidt mærkeligt, at vi skulle beslutte allerede nu, at om 4 eller 5 år skal de andre til at betale ekstra.
Vi ved jo ikke engang, hvad energipriserne vil være til den tid.
Det kan være, vi kommer tilbage til de gyldne tider, som barmarksværkerne havde f.eks. omkring 1995-1998.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Jeg må sige, at jeg synes, at Venstres ordførers måde at agere på er noget ussel.
Det står jo lysende klart for enhver, der er her i salen, at det, der er sket, er, at Venstre har en ideologi, der nu viser sig at komme til at koste en masse mennesker en masse penge.
Og så står hr. Jens Kirk her og siger: Det øvrige Folketing må da gerne gå videre; det vil Venstre ikke blande sig i.
Er det ikke fuldstændig det samme som at indrømme, at Venstre har taget fejl, og at Venstres ideologi er blevet så firkantet, at den ikke virker i det virkelige liv, og derfor er hr. Jens Kirk nødt til at stå og hælde vand ud af ørerne i stedet for at svare?
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Det støtter jeg hr. Ebbe Kalnæs i.
Forbrugerne i de decentrale kraftvarmeværker og barmarksværkerne er gidsler på grund af, at regeringen ikke vil lave det forlig, som kan gennemføres allerede nu.
Vi ved ikke engang, om der er behov for det om 4-5 år; det kan vi jo vurdere til den tid.
Sagen er, at det er regeringen, der gør barmarksforbrugerne og de decentrale forbrugere til gidsler.
De kunne jo gennemføre det her forlig, hvornår de ville.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-04:
Når jeg ikke havde så klart et spørgsmål, kan det da godt være, det var, fordi jeg havde lyst til at oplyse lidt, for jeg synes, debatten bar præg af manglende oplysning.
Men jeg vil lige sige, at vi er enige i, at afgifterne er meget store.
Vi ville også gerne være med til at sætte det her ned.
Vi ville også gerne se, om vi kunne finde pengene på anden vis.
Er det så det værd?
300 kr. i gennemsnitlig stigning i centrale byer, som har betalt for lidt i afgift i mange, mange år, og som betaler langt mindre for varmen; det vil de komme til stadig væk, for der er mange andre årsager til, at de har billig varme.
Men det, der er det afgørende, er: Er det nok at sige
300 kr.?
Vi kunne jo have lavet det kort.
Alle energiforligene løber ud i 2003.
Vi kunne have lavet et kort forlig, hvor vi satte dem op med det samme, og i 2003, når vi er færdige med det her, kunne vi i fællesskab have lavet en helt ny samfundsmodel.
Men lige nu er de gidsler.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Så vidt er jeg enig med De Konservative.
Mit spørgsmål går på en lidt anden led med hensyn til det, De Konservative var inde på, nemlig udsagnet om, at vi har nogle meget restriktive regler vedrørende planlovene.
Mit spørgsmål lyder: Er det nu i virkeligheden reglerne, der er noget galt med?
Er det i virkeligheden reglerne, der skal ændres?
Er det ikke nærmere sådan, at det er administrationen
af reglerne, vi snakker om?
Så er vi jo henne ved at måtte sige: Jamen der er vel amter - jeg kunne nævne Ringkjøbing Amt f.eks., som jeg kender en del til - der administrerer noget mere lempeligt efter de samme love, som man i andre amter går meget restriktivt ind omkring.
Og så er vi vel henne ved, at vi i virkeligheden mere snakker om, at vi må gøre vores indflydelse gældende i forhold til det lokale selvstyre - altså kommuner og amter - end at vi egentlig skal ændre reglerne, sådan at tingene skal åbnes helt op.
Holger Graversen (S), 2001-05-04:
Nej, så er det misforstået, hvad jeg sagde.
Jeg spurgte Det Konservative Folkeparti, om de syntes, det var hensigtsmæssigt at sprede en stor del af befolkningen i det åbne land.
Vi mener, at det er utrolig væsentligt, at man bevarer livet i de mange små landsbyer.
De, der skal bo i det åbne land, er dem, der skal have en naturlig tilknytning til landbrugserhvervet, og det er der altså forskel på, for hvis man spreder befolkningen fuldstændig uden planer i det åbne land, giver det store, store ekstraudgifter.
Det giver planlægningsproblemer, det giver miljøproblemer, problemer
med ældreomsorg, problemer med skolekørsel og meget mere.
: Selvfølgelig.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-04:
Da jeg stillede denne forespørgsel til indenrigsministeren, det var sidste torsdag, var det sidste frist for at knytte en forespørgsel til den beretning, som var averteret, landdistriktsredegørelsen.
Og da vi ikke havde set beretningen på det tidspunkt, syntes jeg ikke, jeg ville gå glip af muligheden for at stille et konstruktivt forslag til vedtagelse for at rette op på nogle af de dårligdomme, som
måtte være i regeringens beretning
Jeg må konstatere, at da jeg fik beretningen, der var den faktisk bedre, end man kunne frygte.
Det er jo positivt at kunne sige det til regeringen; det vil jeg gerne sige.
Den er ikke så ringe, som vi siger i Vendsyssel.
Alligevel må vi konstatere, at befolkningstallet falder, og at indkomstudviklingen ikke kan følge med.
Det med befolkningstallets fald kan vi komme tilbage til, for det er
Men selv om regeringen overordnet og også indenrigsministeren i særdeleshed har stor forståelse, så kniber det alligevel i praksis.
Det gælder især inden for andre områder end indenrigsministerens, og derfor kan man heller ikke foreslå en vedtagelse om de værste fejl her i dag, så det vil vi ikke prøve på.
Men nogle af de hindringer, der er for en mere positiv udvikling i landdistrikterne, ligger især inden for miljø- og planlovgivningen, hvor en række af partier - og jeg er ikke altid iblandt dem, for jeg er ikke enig i det hele - har fremsat forslag, og de fleste af dem som sagt rigtig gode, om en lidt mere åben holdning og lidt mere forståelse for, at man kan udvide aktiviteterne.
Men der er desværre gået forstokkede ideologiske standpunkter i den sag i miljø- og plankredsen her i Folketinget, må vi sige. En lidt mere moderne opfattelse kunne afhjælpe det problem, som forespørgslen handler om, altså netop bosætning, og vi glæder os så selvfølgelig til at høre, hvad ministeren nu har at berette, som jeg håber er et supplement, også til det, der står i redegørelsen.
Besvarelse
Kirsten Jacobsen (UP), 2001-05-04:
Hvad angår den her debat, som vi nu har været vidne til et stykke tid, kunne man jo egentlig godt spørge sig selv: Hvordan kan det gå til, at det først er nu, vi får den her debat?
Så vidt jeg husker, har Enhedslisten haft sæde her i Folketinget siden 1994, og SF har haft sæde her i mere end 40 år.
Hvorfor har de aldrig rejst den her debat før?
Og hvorfor fremsætter man et forslag til vedtagelse, som går ud på, at man skal have et udvalg om noget, man i bund og grund vil have afskaffet?
Jeg synes, at på en eller anden måde hænger det ikke sammen.
Ethvert parti her i Folketinget kan jo komme med forslag og lave forespørgsler om det, der ligger dem på sinde, og jeg havde da forståelse for, hvis man havde ønsket den her forespørgsel og havde fremsat et forslag om, at vi måtte se at få monarkiet afskaffet.
Så kunne man jo have konstateret, at det ville langt den største del af det her Folketing ikke være enig i, ligesom den danske befolkning heller ikke ville være enig i det.
Jeg synes nemlig, at den, som i den fornemmeste grad overhovedet har forstået at modernisere sig og tilpasse sig det 21. århundrede, er dronningen og den kongelige familie.
Så det er et problem, som efter min opfattelse overhovedet ikke er eksisterende. Må jeg så ikke afslutningsvis sige, at egentlig er dette vel lidt utidigt.
At man diskuterer civillisten, og man får moderniserede regler osv., det er o.k., når der er behov
for det.
Men hvis man vil have afskaffet monarkiet, er det det, man bør sige, så bør man tone rent flag, og så skal man altså ikke komme med mellemløsninger, bare for at man kan få en debat i gang.
Det synes jeg simpelt hen ikke man kan være bekendt, og særlig ikke, når man ved, hvor stor pris hele den danske befolkning sætter på det arbejde, som dronningen og hendes familie gør for Danmark, og på hvilken fremragende vis vi bliver repræsenteret både her og i udlandet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-05-04:
Så vidt jeg er orienteret, er forespørgerne optaget af at få afskaffet kongehuset, og så kunne man vel forvente, hvis man har formuleret det i sine partiprogrammer, at det så er dét, man vil have en debat om, men sådan er forespørgslen ikke formuleret.
Derfor er det første spørgsmål, man må stille: Ønsker spørgerne at bevare kongehuset i en lidt anden form, men bevare det?
For når man gør sig overvejelser for at bringe det danske kongehus i pagt med det 21. århundrede, så vil man vel ikke bringe det i pagt med det 21. århundrede for at få det afskaffet, eller hvordan?
Vil de have kongehuset afskaffet?
Hvorfor siger de det så ikke direkte?
Er det forkert, det, der står i partiets programmer?
Er man på vej væk fra sine programpunkter?
Det vil da være interessant at høre lidt om, synes jeg.
Og så kan man spørge: Er der behov for en modernisering? Er det sådan, at vi har et kongehus, som er støvet,
som slet ikke magter at kommunikere med den danske befolkning
Har vi en regent, som har en ynkelig fremtræden, som slet ikke magter at tale et sprog, så danskerne forstår det?
Er det sådan, at danskerne er fuldstændig sløve, ligegyldige over for kongehuset? Er det sådan, så når kongehuset optræder i udlandet, så tager man sig til hovedet over denne umoderne, håbløse optræden?
Jamen dette er jo slet ikke virkeligheden.
Så det, jeg synes er det virkelig støvede, er, at vi her i Folketinget skal bruge tid på en sådan forespørgsel, hvor spørgerne, sådan som jeg ellers er orienteret - men der kan jeg jo blive klogere - slet ikke lægger deres egen politik frem, men foregiver en interesse for noget, som man ellers i andre sammenhænge ikke viser særlig respekt for.
Så jeg kan ikke se andet, end at denne forespørgsel er rent tidsspilde.
Vi har et meget, meget velfungerende kongehus, et meget respekteret kongehus, som virkelig magter at forny sig og i det 21. århundrede magter at skabe rammer om et konstitutionelt demokrati i en demokratisk sammenhæng.
Så jeg synes, det eneste nyttige - og det kan så også være nyttigt - er at udtrykke sin høje anerkendelse af det arbejde, som kongehuset udfører; så er der jo kommet lidt godt ud af en ellers helt unødvendig forespørgsel.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-04:
Da mit partis ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne og på mit partis vegne gøre nogle bemærkninger.
Lad mig starte med at sige, at jeg kan give fuld tilslutning til de synspunkter, statsministeren har fremført.
Jeg har stor tillid til, at kongehuset selv vil følge den samme linje i fremtiden, og også på dette punkt kan jeg erklære mig helt enig med statsministeren.
Folketinget har jo selv i dag ved behandlingen af lovforslag nr. L 223 om civillisten villet bidrage til modernisering, og jeg finder, at det er meget nyttigt, at det sker.
Jeg finder, at kongehuset fungerer godt og netop har vist sin styrke ved at kunne tilpasse sig.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-04:
Enhedslisten spørger: Hvilke overvejelser har regeringen med henblik på at bringe det danske kongehus i pagt med det 21. århundrede, herunder hvad der kan læres af moderniseringer andre steder, og så nævnes der nogle andre kongehuse.
Men altså, at det skulle være regeringen, der skulle bringe kongehuset i overensstemmelse med det 21. århundrede!
Ærligt talt, svaret må være: Det kan kongehuset godt selv finde ud af.
Det har kongehuset vist, at det selv kan finde ud af.
Jeg blev lidt inspireret af at høre hr. Frank Aaens
store historiske interesse for momsloven
Det var monarkiet, der forberedte folkestyrets indførelse.
Det var Christian VIII, som så ikke nåede det, men videregav beskeden til sin søn, Frederik VII, der så indkaldte kloge mennesker til at forberede en ny forfatning.
hvad mange har fuldkommen overset, så fejrer vi altså den 24. juli i år 100-året for parlamentarismens indførelse.
Det var ikke noget, Folketinget selv kunne gennemføre, for højreregeringen, som ikke var i pagt med Folketinget, blev jo siddende.
Og siden har vi haft parlamentarismen som styreform. Det er nok værd at minde om, når Enhedslisten altså mener, at det danske monarki er ude af trit med tiden.
Vi har i Venstre naturligvis den holdning, som også statsministeren har givet udtryk for, at vi har et velfungerende monarki.
Vi har et monarki, som er et folkeligt samlingspunkt, som er et folkeligt holdepunkt.
Vi har et kongehus, som er vældig respekteret ikke bare herhjemme, men også ude omkring, og som repræsenterer Danmark på fornem vis, når de foretager rejser i udlandet.
Vi synes i Venstre, at kongehuset selv har formået at forene den fortid, den historie, der skal være i et kongehus, med nutiden, og at holdningerne i kongehuset peger ind i fremtiden.
Kongehuset behøver ikke nogen vejledning fra regering eller Folketing.
Det kongelige hus' medlemmer kan godt selv finde ud af at passe deres arbejde.
Og det er det, vi netop har diskuteret i forbindelse med statsministerens lovforslag.
Vi opfatter netop det lovforslag som et skridt for at komme i overensstemmelse med den holdning, jeg før nævnte, om lovkvalitet og retssikkerhed.
Venstres svar er altså, at vi ikke har noget ønske om at ændre på monarkiet, og vi har heller ikke noget ønske om, når der kommer en grundlovsændring, overhovedet at ændre på monarkiets stilling.
Med hensyn til Enhedslistens - undskyld, jeg siger det - meget lidt kongelige fnidder, så har vi det med den kongelige familie som med alle danske familier den grundholdning, at statsmagten skal blande sig mindst muligt.
Ole Løvig Simonsen (S), 2001-05-04:
Enhedslisten har stillet følgende forespørgsel: »Hvilke
overvejelser har regeringen med henblik på at bringe det danske kongehus i pagt med det 21. århundrede, herunder hvad der kan læres af moderniseringer, som er blevet gennemført i Sverige og England?
Jeg deler helt regeringens opfattelse af, at det danske kongehus i dag er overordentlig velfungerende.
Overalt, hvor jeg kommer frem, står der stor respekt omkring de opgaver, dronningen og de øvrige medlemmer af kongehuset løser til gavn for det danske samfund.
Vi har i den danske grundlov valgt at have en regent som en del af et moderne repræsentativt demokrati.
Det danske kongehus nyder stor sympati og respekt i befolkningen.
Folketinget og Folketingets partier skal netop derfor gøre opmærksom på kongehuset som en del af et levende demokrati i et samfund i rivende udvikling.
Jeg mener, at kongehuset er fulgt med tiden.
Med regeringens lovforslag er der lejlighed til at gennemgå de regler, som hidtil har været gældende for kongehusets virke, og jeg bemærkede, at statsministeren sagde, at rammerne for kongehusets virke har ladet en del tilbage at ønske, især med hensyn til gennemsigtighed og klarhed.
Derfor er det endnu mere tilfredsstillende, at der nu bliver taget en række initiativer, der gør, at civillisteloven bliver moderniseret og forenklet, i øvrigt i fuld overensstemmelse med kongehusets egne ønsker.
Jeg mener, at regering og Folketing med dette lovforslag respekterer kongehusets integritet, således at der ikke er tale om indblanding fra samfundets side i kongehusets private forhold.
Jeg finder, at regeringen og det store flertal i Folketinget med opbakningen til lovforslaget om ændring af civillisten har vist sin imødekommenhed over for at kunne modernisere rammerne om kongehuset.
På denne baggrund skal jeg afvise det fremsatte forslag til vedtagelse.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-04:
Det er til hr. Holger Graversen.
Jeg beklager det før, det kan ske.
Men mener hr. Holger Graversen ikke, at det er ganske naturligt, at man, når man nu får sådan en landdistriktsredegørelse, starter fra side 1 og så læser fremad, og så kommenterer man det, som er relevant. Har det noget at gøre med, at man automatisk trykker på en knap?
Jeg kommenterede blot noget af det, der står på side 15, og stiller nogle spørgsmål.
Hvis man ikke ønsker, at der må stilles sådan nogle spørgsmål, så kunne man jo have lavet side 15 blank.
Gitte Seeberg (KF), 2001-05-04:
I Det Konservative Folkeparti synes vi også, at den forespørgsel, som Enhedslisten har rejst til statsministeren, er inderlig overflødig.
Vi har allerede behandlet regeringens lovforslag under forrige punkt på dagordenen, lovforslag nr. L 223, og med det lovforslag lægger man op til at præcisere nogle ting, der allerede har været gældende i forvejen.
Vi har i Det Konservative Folkeparti ikke noget ønske om at ændre på gældende lovgivning eller andre ting, som vedrører kongehuset.
Det sagde jeg under mit tidligere ordførerindlæg, og det er der ingen grund til at gentage her.
Vi har, som både statsministeren og Venstres ordfører var inde på, et velfungerende demokrati og et kongehus, hvorom der står stor respekt.
Men andre ord: Vi har intet behov for at følge Enhedslisten i deres ønske om en forespørgsel og selvfølgelig heller ikke det forslag, som Enhedslisten har fremsat til vedtagelse, så det afviser vi herved.
Holger Graversen (S), 2001-05-04:
Først og fremmest tak til ordføreren, hr. Ole M. Nielsen, for en god, positiv tale, og også for et godt forslag til vedtagelse.
Der var lige et par ting.
Vi hører gang på gang det med de planmæssige problemer, man har.
Jeg vil godt have nærmere præciseret, hvad det er, ordføreren tænker på.
Skulle f.eks. hr. Svend Auken ikke have grebet ind i planloven med hensyn til at etablere flere store lavprisvarehuse?
Det var jo sådan, at hver eneste større by havde planer om sådan et til stor skade for netop de små butikker ude på landet. Og er der problemer i det, som kommunerne ikke, hvis de ville, kunne gå ind og klare f.eks. ved at lave lokalplaner for områderne? Byfornyelse blev også nævnt.
Der er da allerede gode muligheder dér, også ved at kommunerne samarbejder omkring det.
Postområdet arbejder man også med for at præcisere retningslinjerne.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-04:
Jeg blot sige til hr. Holger K. Graversen, at der egentlig ikke rigtig kom noget svar på spørgsmålet.
Det havde jeg heller ikke forventet. Så siger hr. Holger K. Graversen, at det er utroligt med Dansk Folkeparti, for vi kan drage den her flygtninge-indvandrerdebat ind i ethvert forslag.
Det er utroligt, at selv i en landdistriktsredegørelse kan Socialdemokratiet få sat spørgsmålet ind til den debat.
Holger Graversen (S), 2001-05-04:
Det er en anden, der har et K som mellembogstav her i Folketinget.
Jeg kunne lige så godt hedde Holger Danske som Holger K. Så vil jeg godt sige, også til de oplysninger, som hr. Ebbe Kalnæs jo kom med, at det ikke ville undre mig, om det er tilfældet.
Debatterne her bærer i hvert fald præg af, at der skal være sådan et indslag hver eneste gang fra Dansk Folkeparti om flygtninge og indvandrere.
Det er utåleligt, ulideligt!
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Tak til den socialdemokratiske ordfører.
Vi har fået at vide, vistnok i F 58, den forespørgsel, der var her i Folketinget, at de offentlige institutioner skulle spredes jævnt over landet.
Og så har vi status på det jysk-fynske erhvervssamarbejde.
Der er vel 40 projekter, der er i gang.
Men der er jo ikke mange af dem, der henvender sig til landdistrikterne som sådan.
Derfor spørger jeg: Hvilke initiativer vil regeringen tage, for at landdistrikterne inddrages mere i arbejdet
omkring den jysk-fynske erhvervsredegørelse og kommende erhvervsredegørelser?
Endelig nævnes det også i landdistriktsredegørelsen, at der skal indgås strategiske samarbejder om at tilvejebringe de bedst mulige udviklingsmuligheder for virksomheder i landdistrikterne for derigennem at satse på produktudvikling, effektivisering og kompetenceudvikling.
Igen kan man jo spørge: Hvilke konkrete initiativer har regeringen med tanke på det med hensyn til at landdistrikterne skal indgå i det strategiske samarbejde for at tilvejebringe de bedst mulige udviklingsmuligheder for virksomhederne?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Den socialdemokratiske ordfører nævnte vigtigheden af positiv særbehandling, og jeg er enig.
Vil den socialdemokratiske ordfører - som undertegnede - finde, at et dansk postvæsen, der arbejder efter samfundsmæssig målestok, er et vigtigt værktøj i den forbindelse?
Og vil den socialdemokratiske ordfører på den baggrund tage afstand fra enhver form for privatisering af det danske postvæsen?
Når jeg stiller spørgsmålet, er det, fordi der for øjeblikket er presseforlydender om, at det danske Trafikministerium arbejder for en privatisering.
Men jeg vil gerne have en bekræftelse på, at det i hvert fald ikke er Socialdemokratiets politik med en sådan
privatisering.