runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Hansen (KF), 2004-10-27:
Jeg glæder mig til, at Københavns Kommune og de andre kommuner i området laver deres helhedsplaner.
Jeg har ansvaret for den overordnede trafikplanlægning, og det er altså vejene ind til København.
Men det er klart, at enhver kommune, og specielt Københavns Kommune, er nødt til at have meget grundige trafikplaner.
Jeg hører jo også hele tiden udtalelser om, at det arbejder de meget med.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jeg hørte hr. Poul Henrik Hedeboe sige noget andet om metroen, men lad det nu være.
Altså bare det, at en SF-repræsentant siger, at vedkommende ikke har noget imod metroen, er altså et kvantespring i dansk trafikpolitik, som gør mig meget, meget glad.
Med hensyn til trængselsproblemer må man sige, at det er der jo.
Der er jo trængselsproblemer overalt.
Vi forsøger at løse dem hele vejen.
Hvis nogen mennesker er i tvivl, om der er trængselsproblemer i hovedstaden, så kan de jo høre Trafikradioen hver morgen.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-27:
Det er ikke et godt forslag at lave en motorvej, en fødevej for biler ind til København, og så have problemet efterfølgende.
Det er der, de store problemer er.
I den løsning skal vi parkere bilerne i udkanten uden for byen, og så skal vi sørge for, at infrastrukturen indad passer.
Der er ikke samme basis for at lave kollektiv trafik.
Når vi snakker om Frederikssundfingeren, så er der virkelig basis for at lave nogle attraktive løsninger, som kan tiltrække dem, som ellers har den bekvemme bil, men som nu hænger fast og bruger tid og irritation på at hænge fast i trængsel.
Pia Boisen (EL), 2004-10-27:
Er SF's ordfører enig i, at biltrafikken kunne mindskes, hvis man fik kørselsafgifter inden for det indre København, sådan at folk måske kørte sammen fra Frederikssund i stedet for i to eller tre biler, når de skulle til byen, og at man gennem f.eks. udbygning af letbaner i udkanten af Københavnsområdet, eksempelvis Ballerup og Ishøj, kunne sørge for, at folk således på den måde blev opfordret og initieret til at tage den kollektive trafik?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-27:
Der er jo både noget, der hedder pisk og gulerod.
Jeg kan helt klart ikke forestille mig, at man laver en helhedsplan uden at indtænke roadpricing ind til København.
Jeg kan næsten heller ikke forestille mig, at man laver planen uden også at indtænke noget med letbaner.
Det er helt klart to elementer, hvor den ene er motiverende for at få bilkøerne flyttet det rigtige sted hen, og den næste er motiverende for at give folk i dem ordentlige muligheder for at blive transporteret videre.
Så jeg er helt med på den tankegang.
Klaus Hækkerup (S), 2004-10-27:
Nu var hr. Martin Lidegaard jo sådan pænt rundt om tingene og pakkede dem godt ind, men lad mig sige, at vi selvfølgelig også i Socialdemokratiet er enige i, at der skal være en faglig og saglig løsning på trafikproblemerne, også ved en tilslutning mellem Frederikssundmotorvejen og Motorring 3.
Vi ønsker bare ikke, at det skal være en dårlig undskyldning for at afvise muligheden af at lægge Frederikssundmotorvejens første etape oven på Jyllingevej.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Martin Lidegaard: Vil Det Radikale Venstre, som nu har stået på en række borgermøder ude i området og lovet, at man ville lægge motorvejen så langt mod nord som muligt, stemme for et ændringsforslag, der pålægger trafikministeren at lægge motorvejen oven på Jyllingevej?
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-27:
Hr. Klaus Hækkerup har næsten selv svaret på spørgsmålet.
Hvis vi kan få sikkerhed for, at det er fagligt, sagligt velfunderet og ikke en undskyldning, som hr. Klaus Hækkerup siger, så kan vi stemme for, men jeg vil ikke stå her og love det i dag, før vi har været hele den faglige gennemgang igennem.
Det ville være useriøst, og jeg går ud fra, at Socialdemokratiet heller ikke ville binde sig til at fremlægge sådan et ændringsforslag, før vi har fået alle de nye aspekter vendt i udvalget.
Klaus Hækkerup (S), 2004-10-27:
Jo, men de svar, vi har fået på de her spørgsmål, viser, sådan som jeg har læst dem, to ting.
Det ene er, at det er billigere, hvis man rykker op og lægger første etape af Frederikssundmotorvejen oven på Jyllingevej, alt i alt.
Det andet er, at man må foretage et større indgreb, ikke i Vestvolden, men i den hjørneejendom, der ligger nordvest for, hvor Jyllingevej og Motorring 3 krydser hinanden.
Det vil selvfølgelig så medføre en eller anden form for merudgift, og mit spørgsmål til Det Radikale Venstre er: Er man parat til at betale den merudgift, som det at lave en sikkerhedsmæssig og trafikalt helt forsvarlig løsning indebærer, eller skal det også være en dårlig undskyldning for, at I ender med at stemme imod vores ændringsforslag?
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-27:
Jeg beklager meget, hvis der er svar på det sidste papir, der er sendt af Grøn Trafik, som jeg ikke har fået læst.
Jeg har lige modtaget det i går.
Jeg var ikke klar over, der også lå svar på disse spørgsmål allerede på nuværende tidspunkt, men jeg kan kun sige: Det, man kan sige, der er vigtigt for Det Radikale Venstre, er egentlig ikke så meget, om der kommer en mindre ekstraudgift på det her anlæg.
Det er jo et anlæg, vi skal leve med i mange, mange år, så det er ikke kardinalspørgsmålet for os.
Kardinalspørgsmålet for os er, om det trafiksikkerhedsmæssigt er i orden, om det giver en væsentlig forbedring for naturen, om det er forsvarligt i forhold til lokalområdet og endelig, om nogle – det er jo et af de spørgsmål, der udestår – af tilførselsvejene reelt vil blive forhindret.
Der er jo meget divergerende opfattelser af, hvor meget forskellige korridorer vil blive generet af at lægge den i Jyllingevejs tracé.
Jeg synes, det er et af de store tvivlsspørgsmål, der udestår.
Jeg er sådan set enig i hr. Klaus Hækkerups vurdering.
Jeg hælder også til at sige, at det problem heller ikke ser større ud, end at det kan løses.
Det er også min umiddelbare vurdering, men jeg synes bare ikke, det er sagligt at stå heroppe og give nogle løfter, før jeg har været hele sagsbunken igennem.
Jeg tror, jeg til gengæld gjorde meget klart, hvor min prioritering ligger, og hvad jeg ønsker og gerne vil kæmpe for, hvis vi kan få det saglige med også.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-27:
Når der så er de trængselsproblemer, var det så ikke på sin plads at se det i en helhed og også få løst de trængselsproblemer, der er længere inde?
Når vi nu snakker om indfaldsvejene og om at lukke flere biler ind til et problem, var det så ikke rettidig omhu at få lavet en helhedsplan for København?
Jeg forstår, at hr. Martin Lidegaard bekræfter, at det faktisk er muligt at spare et lokalt naturområde og bruge eksisterende vej, så vi også bruger mindre asfalt, altså flytter over på Jyllingevej.
Hvilken indflydelse vil det så have for at fremme den beslutning, at der formentlig ligger en større besparelse i millionklassen ved den løsning?
Det gør det formentlig endnu mere muligt.
Kan hr. Martin Lidegaard bekræfte det?
Svend Heiselberg (V), 2004-10-27:
Jeg synes jo, hr. Lidegaard skal være stolt over, at han har haft stor indflydelse på mange projekter, som andre partier har holdt sig uden for.
Mit spørgsmål er jo selvfølgelig så til hr. Lidegaard, som jeg bemærker har rost Vejdirektoratet for godt arbejde.
Det synes jeg også det er.
Og så må vi vel også sige, at vi ligesom må henholde os til at få lavet det rigtige projekt, og at ingen løber fra nogen aftale.
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-27:
Jeg vil gerne sige mange tak til hr. Svend Heiselberg.
Vi er meget glade for det trafikforlig.
Det ved hr. Svend Heiselberg også udmærket, men det ændrer jo ikke på, at når man indgår et så omfattende forlig som det her, så er der dele af det, som man er mere begejstret for end andet.
Det synes jeg er fair nok at sige.
Jeg tror, befolkningen ville undre sig, hvis ikke det var sådan.
Det har jeg ingen problemer med at bekendtgøre for alverden.
Jeg vil også godt sige, at det, der er forligsteksten, er, at der skal etableres en sekssporsmotorvej på den pågældende strækning, men i selve forligsteksten ligger der jo ingen bindinger på, hvor den strækning i så fald skal ligge henne.
Det er klart, at det bedste og det naturlige vil være, at vi i forligskredsen taler os frem til den løsning, vi skal have, men der er ikke nogen forligsbindinger på, hvor den vej skal ligge.
Svend Heiselberg (V), 2004-10-27:
Jo, men jeg forstod, hr. Lidegaard syntes, at det var et godt stykke arbejde, Vejdirektoratet havde lavet.
Synes hr. Lidegaard ikke, at det er et godt forslag, som Vejdirektoratet er kommet med, og som vi tager stilling til?
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-27:
Det, jeg roste, var Vejdirektoratets meget store arbejde, fordi det jo altså faktisk har lavet utrolig mange besvarelser på de mange forskellige forslag, der er blevet sendt ind.
Jeg har også noteret mig, at Vejdirektoratet jo faktisk har flyttet sig ganske betydeligt i sine svar, men jeg har i hvert fald en del spørgsmål – det havde jeg også, før foreningen Grøn Trafik anmeldte deres ankomst hos Trafikudvalget – om ting, som jeg undrer mig en lille smule over i den sidste vurdering fra Vejdirektoratet.
Pia Boisen (EL), 2004-10-27:
Det lovforslag, vi står med, er jo en ulyksalig følge af det trafikforlig, som De Radikale indgik med regeringen, Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti i december 2003.
I løbet af debatten er jeg jo så også blevet belært om, at der er en meget længere forhistorie med andre forligspartier.
Det, vi tager stilling til i dag, er jo en udvidelse af den nuværende Frederikssundsvej til en motorvej i et tæt trafikeret område.
Det, vi så snakker præcis om i dag, er første etape af hele anlægget.
Den planlagte linjeføring betyder jo, at motorvejens første etape føres igennem Vestskoven, der, som det også tidligere har været nævnt, er et vigtigt rekreativt område for Vestegnen.
Når vi kigger på hele projektet videre frem, så vil der være en lang række tilsvarende problemer, efterhånden som motorvejen skal arbejde sig op gennem Nordsjælland.
Motorvejen skal jo aflaste den nuværende Frederikssundsvej, sådan at en del af pendlertrafikken først og fremmest vil bruge motorvejen, men det skønnes, at kun ca. en tredjedel af trafikken vil flytte.
Det meste af trafikken vil også fremover køre på den gamle Frederikssundsvej, og hvis stigningstakten i trafikken fortsætter, vil vi snart igen se vejen fyldt op til mætningspunktet.
Man kan også sætte spørgsmålstegn ved, om motorveje vil fremme erhvervsudviklingen ved at gøre varetransporten i området mere effektiv.
Uden for myldretiderne er det jo stadig væk til at komme frem, og varetrafikken skal fortsat køre på den gamle Frederikssundsvej, for det er langs den, de fleste virksomheder ligger.
En ny motorvej vil uvægerlig betyde mere trafik ind mod København, og det er der sådan set ikke brug for.
De andre fingre ind mod København ad motorvejene vil blot betyde mere trafik, og der er stadig væk køer i myldretiden.
Motorvejen løser ikke problemerne, den skaber mere biltrafik; man kan se Lyngbyvejen som eksempel på det.
Mange af de problemer, der findes på Frederikssundsvej, kunne klares ved at udbygge, trimme vejen forskellige steder.
Et eksempel er det store kryds i Ballerup ved Ring 4, hvor man også kunne forestille sig at lave ombygninger.
Dernæst er det vigtigt for Enhedslisten at understrege den mulighed, der ligger i at få flere pendlere til at benytte de kollektive trafikformer.
Det er noget, som under alle omstændigheder bliver nødvendigt.
Når nu S-banen er færdigudbygget, kan næste hurtige trin være at iværksætte hurtige, hyppige pendlerbuslinjer, eksempelvis i Ballerup, som forbinder S-togs-stationerne med arbejdspladser og boligområder.
På længere sigt vil en letbane fra Lyngby til Glostrup også give en bedre kollektiv trafik og dermed aflaste vejene i området.
Det er tankevækkende, at der stadig væk mangler en sammenhængende trafikpolitisk plan for hovedstadsområdet og en sammenhængende investeringsplan.
Forleden kom regeringens udspil om en metroring i de indre dele af Københavns Kommune, nu snakker vi om en stump motorvej et helt andet sted, men en reel forbedring af trafiksituationen i hovedstadsområdet kræver en sammenhængende trafikplan med vægt på udbygning af den kollektive trafik.
Enhedslisten kan ikke tilslutte sig lovforslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-27:
Jeg takker for de pæne ord fra ministeren, men jeg må rette en lille misforståelse.
Jeg udtrykte begejstring for, at der var vilje til at ofre store midler på den kollektive trafik.
Jeg udtrykte ikke speciel begejstring for metroen.
Jeg har ikke noget imod den, men jeg vil se en stor sammenhæng at placere den i.
Det var det, jeg sagde.
Jeg kan også sige, at vi ikke overvejer at stemme for forslaget i den form, det er lagt frem nu.
Så beder jeg ministeren bekræfte, at der faktisk er trængselsproblemer i København, og selv om der bliver lukket op for en flaskehals omkring Ballerup, vil der være trængselsproblemer længere inde.
Martin Lidegaard (RV), 2004-10-27:
Ja, nu foreligger der lidt divergerende opfattelser af, om det koster flere penge, eller man sparer penge ved den løsning, men jeg kan da, selv om jeg ikke har været så lang tid i dansk politik, sige, at der ingen tvivl er om, at hvis vi sparer penge på det, gør det det ikke sværere at få det igennem.
Hvis jeg må lige må indikere det over for hr. Klaus Hækkerup, så skal det da blive meget, meget dyrere, før jeg synes, det er det, der skal afgøre det.
Det er klart, at hvis vi ligefrem sparer penge, så har vi bare endnu et godt argument for at gøre det.
Svend Heiselberg (V), 2004-10-27:
Jeg vil gerne sige, at Vejdirektoratet jo allerede i forbindelse med udarbejdelse af VVM-analysen har lagt op til at flytte vejen mod nord i forhold til det areal, som i sin tid blev udlagt til vejformål.
Formålet med at flytte vejen har været at begrænse indgrebet i Vestskoven.
I det forslag, som er indeholdt i VVM-redegørelsen, er vejen i forhold til linjeføringen, der lå til grund for anlægsloven af 1968, flyttet 115 m mod nord ved Oksbjergvej.
Vejdirektoratet har så siden færdiggørelsen af VVM-redegørelsen arbejdet videre med at optimere linjeføringen for den nye vej og skubbet den længere mod nord, op mod Jyllingevej.
Det arbejde vil fortsætte i detailprojekteringen, men det forventes i lovforslaget, at det er muligt at skubbe vejen ca. 25-40 m længere mod nord i forhold til linjeføringen i VVM-redegørelsen.
Som følge heraf er der i forslaget ca. 35-50 m mellem den nye vej og Jyllingevej ved Oksbjergvej.
Arne Toft (S), 2004-10-27:
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvis nu ministeren skulle remse op, og det havde hr. Jacob Buksti som tidligere trafikminister jo i øvrigt i en forhandling med vores nuværende formand for Folketinget lovet, og hvis nu kommunerne havde sagt, de ikke var interesseret, hvor meget tror ministeren så, for det må ministeren jo have undersøgt, at det vil komme til at koste at fjerne hele traceet, for så skulle hele fundamentet jo fjernes?
Jeg mener da, at man reelt skylder både kommunerne og amtet det.
Svend Heiselberg (V), 2004-10-27:
Selv om det glædeligt, at trafikministeren her i dag fremsætter lovforslaget om første etape af Frederikssundmotorvejen, synes jeg, at der kan være al mulig grund til eftertanke i forbindelse med rimeligheden i, at Folketinget ikke kan beslutte sig for at udbygge vor infrastruktur i et hurtigere tempo, end tilfældet er.
I 1963 udsendte Vejdirektoratet en rapport om det nødvendige fremtidige vejsystem i Nordsjælland, og i 1967 gav Folketinget projekteringsbemyndigelse til en motorvej fra Motorring 3 ved Ejby.
I 1968 fik vi så en anlægslov.
Der kom så fire forslag ud af det.
Og i 1994 udsendte Københavns Amt et regionsplantillæg med en VVM-undersøgelse for første etape: Frederikssundmotorvejens forlængelse i form af en tosporet motortrafikvej i forsættelse af den eksisterende motorvej fra Motorring 4 til Smørum Parkvej.
Regionsplantillægget blev vedtaget, men planen blev aldrig realiseret.
Nu førstebehandler vi så via lovforslaget i dag den første etape, som udgør 1,5 km og koster 712 mio. kr.
Projektet forventes færdigt i 2012.
Og sandelig om ikke der stadig er nogle, som er parate til at lave nye undersøgelser og til at trække igangsætningen længere ud.
Jeg synes, vi i Folketinget skal begynde at gøre os nogle tanker om, hvordan vi hurtigere kommer videre med udbygningen af vores infrastruktur i Danmark.
Vi kan efter min mening ganske enkelt ikke være andet bekendt.
Jeg synes, vi skal begynde at tage højde for en fremtidig vækst inden for transportsektoren i stedet for at lade det hele brase sammen.
Venstre og De Konservative kan naturligvis støtte lovforslaget, og vi vil takke ministeren for, at det omsider er kommet så langt.
Anne Baastrup (SF), 2004-10-27:
Jeg fortolker den her aktuelle debat på en sådan måde, at Dansk Folkeparti ønsker at skabe bekymring i befolkningen ved at anfægte PET's måde at arbejde på.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om det ikke er forfærdelig vigtigt, at man, når man taler om terrortruslen, er meget præcis, så man ikke falder i den grøft, som USA jo i perioder er nede i – de skruer op for terrorbarometret, på trods af at de oplysninger, der gør, at man skruede op, er flere år gamle – men at man i stedet for forholder sig helt konkret til, hvordan terrortruslen ser ud i Danmark: Danmark er i dag besættelsesmagt i Irak, og derfor må vi skrue lidt op for terrorbarometret, men vi skal hele tiden holde øje med, hvornår vi kan skru ned igen, således at vi ikke skaber en frygt i befolkningen, der fører til et pres i retning af, at vi simpelt hen mister vores retsstat.
Lene Espersen (KF), 2004-10-27:
Jo, men der er for mig at se i meget høj grad tale om en balance mellem på den ene side naturligvis at tage truslerne alvorligt og sikre, at myndighederne er agtpågivende – og her tænker jeg bredt på myndigheder, det er jo ikke bare et spørgsmål, der angår politi og Politiets Efterretningstjeneste, men så sandelig også mange andre offentlige myndigheder, som kan have en interesse i at monitorere situationen og samarbejde – og på den anden side det, som fru Anne Baastrup påpeger, ikke at forsøge unødigt at opskræmme befolkningen.
Det eneste, som jeg i hvert fald som justitsminister ikke kunne tænke mig, var en situation sådan a la ulven kommer, hvor man gentagne gange siger, at nu sker der måske noget, nu skal vi alle sammen lige være ekstra agtpågivende, uden at der reelt er noget behov derfor.
For den dag, hvor det måske er blodig alvor – vi har jo set andre europæiske lande allerede være ramt af terror, så det kan også ske i Danmark – er det naturligvis vigtigt, at der bliver lyttet grundigt til myndighederne, og at alle borgerne tager truslen alvorligt.
Derfor skal man altså have den balancerede tilgang til det, også med hensyn til hvor høj stemmeføring man fører i en konkret sag.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-27:
Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, sagde, da hun startede på sin spørgerunde her, at nødvendige justeringer i terrorlovgivningen vil VK-regeringen vedtage, og jeg skrev øjeblikkelig på min notesblok: med hvem?
Så svarede justitsministeren, at det vil vi vedtage med andre i samarbejde med andre lande.
Jeg kan så oplyse, at Dansk Folkeparti har stemt imod samtlige aftaler med andre lande, der vedrører dette emne.
De har sågar stemt imod politisamarbejde i forbindelse med Øresundsbroen.
Så der er ikke meget internationalt udsyn over det støtteparti, som regeringen skal støtte sin lovgivning på.
Så jeg vil bare for en sikkerheds skyld spørge ministeren: Hvad kan man overhovedet på dette område gennemføre alene, så det har nogen effekt?
Hvad kan man gennemføre uden andre lande?
Lene Espersen (KF), 2004-10-27:
Og som jeg også synes, jeg har redegjort meget grundigt for her i anden besvarelsesrunde, kan man sige, at problemet er, at terrorismen hverken starter eller slutter i Danmark, men er vidtforgrenet mellem mange lande, og at det er helt, helt, helt afgørende, at der er et tæt og et forpligtende samarbejde, men også at der er enighed om, hvilke retsprincipper og retsregler der skal gælde, således at terroristerne og andre, der kunne få den idé at anvende terror, har en klar fornemmelse af, at myndighederne altså står sammen i bekæmpelsen, og at man ikke kan udnytte et enkelt land som helle eller skjulested til at planlægge ens terrorhandlinger.
Line Barfod (EL), 2004-10-27:
Nu har mange fået rost arrestordrer og terrorpakker osv. temmelig kraftigt, så derfor vil jeg gerne gøre opmærksom på, at vi mener, det er gået alt for stærkt, og at man ikke har taget hensyn til de enkelte menneskers retssikkerhed.
Vi mener selvfølgelig, man skal have et internationalt samarbejde, men vi mener, man samtidig skal sikre retssikkerheden, og derfor støtter vi langt mere det, man er i gang med med Den Internationale Straffedomstol og andre former for at opbygge en international retsorden.
Men det, vi især gerne ville have man fokuserer på, er et internationalt samarbejde om at løse de mange konflikter rundtomkring i verden og at forebygge de konflikter, vi kan forudse kommer i de kommende år, sådan at man f.eks. i Sydafrika fandt en mulighed for en forhandlingsløsning, som man i Nordirland forsøger at finde en forhandlingsløsning.
I øjeblikket arbejder vi i Nordisk Råd for, at de nordiske lande skal arbejde sammen om at styrke freds- og konfliktforskningen og styrke muligheden for at mægle rundtomkring i verden, og jeg vil gerne høre, om den danske regering vil støtte de bestræbelser for, at de nordiske lande kan bruge de værdier, vi har, til at gå ud og prøve at fremme fredelige konfliktløsninger.
Lene Espersen (KF), 2004-10-27:
Jeg vil gerne sige generelt, at naturligvis medvirker den danske regering også i forskning, for så vidt angår konfliktløsning, og i, hvordan man finder egnede modeller til at løse konflikter, f.eks. uden brug af våben.
Jeg tror faktisk, at den historie om, hvordan man der har forsøgt at løse problemerne, godt kunne tåle at blive gentaget noget oftere rundtomkring i verden.
Jeg er klar over, at der er steder i verden, hvor konflikten er optrappet så meget, at det nærmest kan virke en smule grinagtigt at komme med et sådan torneroseeksempel fra Danmark, men ikke desto mindre synes jeg faktisk også, det er et godt eksempel på, hvordan man har løst potentielle konflikter og været med til at sikre en ordentlig sameksistens.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-27:
Vi nærmer os debattens afslutning, og derfor synes jeg måske, det ville være på sin plads at spørge hr. Jesper Langballe som repræsentant for Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti efter debatten her i dag fortsat er af den opfattelse, at Danmark er et smørhul for terrorister, at den er helt gal med den forvaltningsmæssige praksis, når det gælder efterretningsvæsenet og dermed i virkeligheden også, at den er helt gal med justitsministeren; om vi kan forvente, at det næste skridt fra Dansk Folkeparti – hvis vi ellers skal kunne tage dem alvorligt – bliver, at de stiller ministeren over for et mistillidsvotum efter det, vi har hørt i dag.
Eller var det bare vindfrikadeller, der skulle luftes også i dag?
Lene Espersen (KF), 2004-10-27:
Jo, det er fuldstændigt korrekt, at det er helt afgørende, at man samarbejder med hinanden, at man er villig til ikke alene at dele oplysninger, men også samarbejder på tværs af grænserne og sikrer, at der er effektive retsregler, der ikke hindrer folk i at krybe tilbage til deres hjemland i helle, men giver en mulighed for f.eks. at udlevere personer også til andre lande, såfremt de har begået strafbare forhold
Jeg vil også gerne sige til fru Pia ChristmasMøller, at i relation til det er det også meget vigtigt at få fremhævet, at det konkrete politimæssige samarbejde er velfungerende.
Derfor er det også ubegribeligt, at der er partier, som f.eks. er modstandere af Europol og det politimæssige samarbejde, der dér foregår, for det er klart, at terroristerne og de organiserede kriminelle netværk, der skaffer finansiering, samarbejder på tværs af grænserne, og derfor er det jo helt, helt afgørende, at man også tror på, at man på europæisk plan samarbejder i praksis mellem politimyndighederne.
Så ja, jeg vil svare bekræftende, at det er meget væsentligt, at man sikrer et højt ensartet niveau af internationale retsregler som et værn mod terrorisme.