Brian Mikkelsen (KF), 2006-04-27:
Først vil jeg gerne takke for den debat, som lovforslaget har givet anledning til, og jeg vil også takke ordførerne for den, synes jeg, meget positive opbakning til lovforslagets overordnede principper.
For mig at se bekræfter det, at regeringen har lagt en fornuftig linje med de seneste ændringer af distributionsstøtten til den trykte presse.
Med dette lovforslag sætter vi indtil videre punktum for den generelle omlægning af portostøtten, bladtilskuddet eller Post Danmark-ordningen – kært barn har mange navne – som senest fik Folketingets opbakning i marts måned i forbindelse med vedtagelsen af loven om distributionsstøtte til dagbladslignende publikationer.
Forslaget, vi er i gang med at behandle nu, er i alt væsentligt baseret på anbefalingerne fra udvalget vedrørende tilskud til befordring af dagblade.
Udvalget, som var under Finansministeriets ledelse, bestod af repræsentanter fra dagbladsbranchen og repræsentanter fra en række ministerier, og udvalgets anbefalinger blev afgivet i enighed.
Så vel støtteordningen til dagbladslignende publikationer som den støtteordning til egentlige dagblade, vi lægger op til med lovforslaget, hviler på tre helt centrale principper: For det første er der tale om støtteordninger med en række kriterier, der tilsammen sikrer, at det er publikationer af generel samfundsmæssig interesse og af en væsentlig journalistisk indholdstyngde, der kan opnå støtte.
For det andet vil støtten fremover blive givet direkte til udgiverne frem for via Post Danmark.
Det betyder, at udgiverne frit vil kunne vælge distributør, og ud over de fordele og den fleksibilitet, som den enkelte udgiver opnår herved, vil det også kunne tiltrække flere udbydere til distributionsmarkedet.
For det tredje skal ordningerne godkendes i EU, så vi kan være sikre på, at de ikke er i strid med EU's statsstøtteregler.
Fordelingsudvalget skal foretage faglige vurderinger af, om de fastsatte kriterier er opfyldt, og herefter vil støtten blive ydet automatisk på baggrund af årlige oplysninger om det antal eksemplarer, som er distribueret i abonnement.
Der har været lidt spørgsmål og lidt kommentarer til forslaget, f.eks. fra fagpressen om, hvorfor man ikke er med.
Her er det vigtigt at slå fast, at fordelingsudvalget delvis vil overlappe det udvalg, der skal træffe afgørelse om støtte til dagbladslignende publikationer, så der kan skabes en ensartet praksis for de to ordninger.
I den forbindelse er det også vigtigt at sige, at de personer, vi gerne vil have med i det nye udvalg, skal være en generelt mediesagkyndig formand – som forhåbentlig også er formand for det andet udvalg, og som skal være jurist – to medlemmer med dagbladsekspertise og et medlem med driftsøkonomisk ekspertise.
Det sidste medlem er absolut nødvendigt, og det er derfor, vi var nødt til at sammensætte udvalget lidt anderledes end det andet udvalg.
Udvalget skal jo f.eks. vurdere driftsøkonomiske forretningsplaner, og det er ikke tilfældet i ordningen for dagbladslignende publikationer.
Derfor er der en lille forskel i den måde, man vurderer på, og derfor er der altså også brug for lidt andre kvalifikationer i det nye udvalg.
Jeg har selvfølgelig hørt, hvad der er blevet sagt, men sådan er kendsgerningerne altså.
Men for at skabe en hensigtsmæssig og ensartet praksis i de to fordelingsudvalg håber vi altså, at vi kan gennemføre, at formanden for de to udvalg bliver den samme person.
Derudover skal man være opmærksom på, at Danske Dagblades Forening er repræsenteret i begge udvalg, og det vil fremme en ensartet praksis.
Vi opererer, som flere af ordførerne også var inde på, med tre tilskudsordninger frem for én.
Hr. Holger K. Nielsen var inde på, at udviklingen skal følges løbende, og jeg kan love, at vi ikke har tænkt os, at forholdene på området skal forringes.
Supplementsordningen vil der altså heller ikke blive nogen problemer med, heller ikke i fremtiden.
At etablere tre tilskudsordninger frem for én samlet tilskudsordning er efter min mening den bedste måde, hvorpå vi kan sikre hensynet til de dagblade, der har brug for at tilpasse sig den nye ordning, og til de dagblade, der må forudses at befinde sig i en permanent finansielt presset situation, men samtidig spiller en væsentlig rolle for mangfoldigheden på det danske dagbladsmarked.
I lovforslaget har vi allerede fastlagt en række kriterier, der skal opfyldes, for at en udgiver kan modtage støtte, og de nærmere støttekriterier vil blive fastlagt i en kommende bekendtgørelse, som jeg vil prøve at sende ud i forbindelse med behandlingen af lovforslaget her i Folketinget.
Vores udgangspunkt er, at der skal være størst mulig sammenhæng mellem de støttekriterier, der gælder for ordningen for dagbladslignende publikationer og for ordningen for egentlige dagblade.