runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2001-01-18:
Dette lovforslag burde give den nye erhvervsminister krumme tæer og hovedpine.
Jeg konstaterer med interesse den ringe opbakning, der er kommet gennem de mange høringssvar.
Opbakning til lovforslaget er ikke fremkommet fra en eneste høringsberettiget, idet dog Socialministeriet, Arbejdsministeriet og Forsvarsministeriet udtaler, at de ikke har bemærkninger til lovforslaget.
Kulturministeriet undrer sig over lovforslaget og beklager dets fremsættelse, medens Rigsombudsmanden i Grønland bemærker, at loven ikke gælder for Grønland.
Alle andre høringssvar tager kraftig afstand fra lovforslaget.
Det samme gør Dansk Folkeparti af bl.a. følgende grunde.
For det første: En afvikling af tv-betjeningen strider mod formålet at formindske afstanden mellem den søfarende, hjemlandet og familien.
Trivsel om bord på skibe skal forøges, ikke det modsatte.
Og for det andet: De søfarende betaler i forvejen licens i Danmark for en ydelse, som de, hvis forslaget vedtages, ikke kan gøre brug af.
For det tredje: Det skærper ikke de unges ønske om en beskæftigelse om bord på et skib.
For det fjerde: De søfarendes mulighed for at holde sig orienteret om danske forhold i bred sammenhæng, forringes i betragtelig grad.
Og endelig for det femte: De teknologiske muligheder for at modtage danske tv-udsendelser, såfremt man ikke befinder sig i kystnære områder af Danmark, er ikke til stede på nuværende tidspunkt.
Når dette bliver teknisk muligt, vil det være relevant at revurdere, hvorvidt den nuværende ordning skal opretholdes.
Jeg håber, at jeg med disse bemærkninger har gjort det klart, at Dansk Folkeparti er imod lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2001-01-18:
Jeg synes som de to foregående ordførere, at det er en lidt vanskelig sag, for vi ønsker alle at sikre de søfarende mulighed for at kunne se danske programmer, også lødige danske programmer, og det er det, ordningen her går ud på.
Og jeg har også samme overvejelse, som jeg specielt kunne høre, hr. Kim Andersen havde, at det ikke er helt normalt inden for dansk erhvervsliv - heller ikke den globaliserede del af dansk erhvervsliv - at staten skal finansiere de ordninger, som typisk og helt traditionelt ligger inden for et erhvervs egne rammer, og som en arbejdsgiver normalt betaler.
Derfor har jeg også sagt til regeringen, at jeg synes, det havde været dejligt, hvis man havde set forslaget så tidligt, at parterne selv havde mulighed for at sætte sig sammen og forhandle sig til rette.
For jeg er helt overbevist om, at rederne føler, at det, som staten, skal levere i form af fornuftige skatteforhold - det er ikke mine ord, det er Erhvervsudvalget, som siger det - det har de fået, for man betaler jo ikke skat.
Og man får andre udmærkede ordninger, som er særligt gunstige for rederierhvervet, og det er der stort flertal for i Folketinget, en del af det har SF også støttet.
Jeg er ret sikker på, at erhvervet, når de får mulighed for at forhandle med de søfarendes organisationer, kan se, at den kulturelle forpligtelse, der ligger i at sikre de søfarende danske programmer, finansierer rederne fremover.
Og jeg kunne også se på erhvervsministeren, at han nikkede, da den konservative ordfører gjorde opmærksom på, at det måske er lige hastigt nok, at lovforslaget træder i kraft her 1. februar, så det er min tro og mit håb, om ikke andet så er det min opfordring, at man finder en form, hvorunder lovforslaget kan implementeres, så man både tilgodeser, at de kontrakter, der er indgået, bliver afviklet på fornuftig vis, og at rederne - og jeg vil meget gerne opfordre de søfarendes organisationer og rederne til at sætte sig sammen - ligesom alle andre arbejdsgivere overtager den forpligtelse, det er at sikre deres medarbejdere nogle ordentlige velfærdsmuligheder, herunder at de kan se danske programmer, når de er langt borte fra fædrelandet.
Så det er mit håb, at det bliver løst, sådan at når vi kommer til andenbehandlingen, så har parterne fået normaliseret den del af erhvervets forpligtelser, og som jeg siger til ministeren, at man får justeret lovforslaget, sådan at ikrafttrædelse og implementering af de aftaler, der ligger, bliver afviklet på en fornuftig måde.
John Vinther (KF), 2001-01-18:
I Det Konservative Folkeparti har vi stor forståelse for de søfarendes behov for en ordning, hvor de også under meget lange mønstringer har mulighed for at kunne følge med i, hvad der sker herhjemme.
Det er naturligvis en forudsætning for forståelse og deltagelse i den almindelige samfundsdebat, at man også har mulighed for at modtage en løbende orientering herhjemmefra.
Vi er sådan set fuldstændig enige i, at det ikke nødvendigvis er en statsopgave at finansiere den særlige tv-betjening af søfarende.
Det må i første omgang være et forhold mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
Et af argumenterne er, at den teknologiske udvikling har betydet, at der i de fleste kystnære områder vil være mulighed for at følge med i den internationale nyhedsformidling.
Det kan meget vel være.
Men den eksisterende ordnings formål er vel også netop møntet på, at danske søfarende skal kunne følge med i dansk nyheds- og kulturformidling.
Og det er vel ikke det, der er mest af i det internationale mediebillede.
Det er også, som om netop argumentet med den teknologiske udvikling kommer en postgang for tidligt.
Det kan godt være, at man om nogle ganske få år vil være i stand til at anvende IT-teknologien til, uanset hvor man er i verden, og uanset hvor et skib måtte befinde sig, at kunne følge med i dansk nyheds- og kulturformidling
, men det er vel på nuværende tidspunkt endnu kun i begrænset omfang tilfældet.
Men som sagt er vi i Det Konservative Folkeparti enige i, at finansieringen ikke nødvendigvis er en statsopgave, og derfor vil vi naturligvis gå positivt og konstruktivt ind i udvalgsbehandlingen.
Og det, vi særligt vil se på under udvalgsbehandlingen, er ikrafttrædelsesdatoen.
Her deler jeg hr. Kim Andersens betragtninger.
Det er lidt mærkværdigt, at vi her i dag behandler et lovforslag, der skal træde i kraft om ganske få dage.
Det kunne nok have været gjort noget bedre.
Med hensyn til de eksisterende kontrakter fremgår det jo af bemærkningerne til lovforslaget, at den eksisterende ordning bygger på kontrakter, der er indgået med Danmarks Radio og TV 2 og COPY-DAN.
Vi synes godt, at man i bemærkningerne kunne have anført lidt om, hvordan man har udformet de kontrakter, hvordan man kan komme ud af dem, men det kan vi vel ordne under udvalgsbehandlingen.
Kim Andersen (V), 2001-01-18:
Jeg vil gerne medgive hr. Poul Andersen, at vi i fællesskab har skabt nogle rammevilkår for dansk søfartserhverv, som har været i overensstemmelse med dem, som søfartserhvervet har mødt i den internationale konkurrence, og som erhvervet på ypperlig vis har formået at udfylde og leve op til.
Det vil jeg gerne medgive.
Men det er altså erhvervet, rederne og medarbejderne, der har udfyldt de rammer; lad os være enige om det.
Jeg synes, vi skal værdsætte, at man har været så dygtig til at udnytte de rammer, at man ønsker at have en tæt tråd, om jeg så må sige, til Danmark, når man er på søen i 6, 8, 10 måneder.
At man ønsker at følge med i dansk politik, dansk kultur, danske debatprogrammer.
At man er en ganske særlig erhvervsgruppe, som fortjener speciel bevågenhed, synes jeg gerne skulle afspejle sig i det lovforslag og i slutmålet for det lovforslag, som vi her har til behandling.
Else Winther Andersen (V), 2001-01-18:
Dette beslutningsforslag fra SF tager jo udgangspunkt i kommuneforhandlingerne.
I Venstre lægger vi megen vægt på, at kommuneforhandlingerne skal være et anliggende mellem regeringen, Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen, og som det er blevet sagt tidligere, er det jo to selvstændige foreninger, der handler ud fra det mandat, de har i deres bagland.
De er ikke udnævnt af Folketinget.
I Venstre vurderer vi også, at det er meget vigtigt, at der foreligger de rigtige økonomiske vurderinger, når der skal forhandles, og det er rigtigt, at de først foreligger sidst i maj måned.
Før kan man ikke få dem, og derfor vil det være meget forkert at fremrykke tidspunktet.
Enhver, der har siddet i en kommunalbestyrelse, ved, at det kan være svært nok at lave budgetter og få budgetaftaler igennem på det tidspunkt, selv med de tal, der er så korrekte som vel muligt.
, så jeg vil på Venstres vegne afvise forslaget fra SF.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-01-18:
Jeg tror, det er meget vigtigt, vil jeg sige som svar
til hr. Ebbe Kalnæs, at vi har disse mange strenge at spille på for at være sikker på, at den regulering, vi laver, nu også er så lidt byrdefuld som overhovedet muligt, når vi vil have et ordentligt samfund.
Derfor lægger vi fra Socialdemokratiets side megen vægt på, at der er disse forskellige måder at gøre det på.
Vi har testpanelerne, vi har disse fokuspaneler, og vi har også muligheder for at trække på ekspertvurderinger.
Der er lagt et system til rette efter, hvordan man skal gå frem, og samtidig er der stillet krav til ministerierne om, at uanset hvilket ministerium, som laver regulering, der kan have betydning for erhvervslivet, skal det vurderes, om de har den betydning.
Samtidig er der jo heldigvis en god tradition for, at vores lovgivning lægges ud til meget brede høringer i samfundet
, så alle, der vil blive berørt af en lovgivning, har mulighed for på forhånd at tilkendegive forslag til, interesser i og modvilje mod, hvordan lovgivningen indrettes.
Jeg vil gerne bekræfte, at for Socialdemokratiet er det også vigtigt, at man bruger testpanelerne og bruger dem med omhu dér, hvor man virkelig kan have glæde af det.
Jeg synes også, det er vigtigt, at Folketinget faktisk har en mulighed for at initiere, at man faktisk bruger testpanelerne.
Til hr. Svend Erik Hovmand vil jeg gerne sige, at jeg tror, det er utrolig vigtigt, at vi nu har fået en fast strategi i dk.21, som målrettet går efter at systematisere og synliggøre, hvilke muligheder der er for at reducere byrderne, også i den eksisterende lovgivning.
Det er også klart tilkendegivet i det forslag til vedtagelse, som jeg har haft fornøjelsen af at fremsætte, at der fortsat skal gøres en målrettet indsats for at fjerne, modernisere og forenkle regler i det omfang, det overhovedet er muligt, så vores erhvervsliv ikke bliver belastet af unødigt bureaukrati.
Når jeg indikerede en tendens til et fald, hang det sammen med det, jeg også nævnte, nemlig at det gjaldt for de små virksomheder.
Jeg tror sådan set, vi er enige om herinde, at især de små virksomheder kan føle det som en stor opgave selv at skulle lave alt papirarbejdet, og derfor er det utrolig vigtigt, at vi primært har fokus på at hjælpe de små virksomheder.
Men det skal selvfølgelig også afspejle sig generelt i al erhvervsregulering.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-01-18:
Når fru Gyda Kongsted siger, at hun har oplysningerne fra de lande, der har indført forbud mod reklamer, vil jeg da gerne have at vide: Hvad har det så ført til?
Det er jo godt nok at have noget oplysning, men vi andre vil altså også meget gerne have del i den.
Hanne Andersen (S), 2001-01-18:
Jeg vil blot anbefale Venstres ordfører at henvende sig til Kræftens Bekæmpelse, for hvis man er røget ud af adresselisten, synes jeg, det er en skam.
Alle vi andre har fået rapporten.
Gyda Kongsted (V), 2001-01-18:
Til fru Tove Videbæk: Nej, jeg har ikke den analyse fra Kræftens Bekæmpelse, men jeg har en anden analyse, hvor man har gennemgået land for land, både lande hvor der er reklameforbud, og hvor der ikke er reklameforbud, og hvordan udviklingen har været inden for tobaksforbruget.
Med hensyn til lovlige veje osv., som vi jo selvfølgelig også har,
er der jo ikke noget forbud imod at reklamere for de veje, og det er jo netop det, vi taler om.
Tove Videbæk (KRF), 2001-01-18:
Fru Gyda Kongsted mener også, at forbudet mod tobaksreklamer ikke vil nedbringe antallet af rygere eller minimere antallet af nye rygere, og hun mener, at dette er dokumenteret.
Jeg har et spørgsmål til fru Gyda Kongsted: Har fru Gyda Kongsted modtaget den meget omfattende dokumentation fra Kræftens Bekæmpelse, som beviser det modsatte?
Holger Graversen (S), 2001-01-18:
Vi kan kun beklage, at Venstre endnu en gang kun har en form
for sympati over for de tiltag, vi laver for at mindske tobaskskader.
Vi har en lovlig tobaksindustri, siger Venstres ordfører, fru Gyda Kongsted.
Ja, det har vi.
Vi har også lovlige veje, vi har også lovlige biler, men alligevel gør vi alt, hvad vi kan for at undgå trafikulykker, så der er ikke rigtig nogen sammenhæng her.
Og med hensyn til de omtalte reklamer for andre produkter med angivelse af navn, f.eks. Marlboro og hvad de hedder, er vi villige til at se på, om man ikke også simpelt hen helt kan forbyde dem.
Gyda Kongsted (V), 2001-01-18:
I Danmark har vi en fuldt ud lovlig etableret tobaksindustri, og når man har en lovlig industri, kan man ikke samtidig knægte denne lovlige industris ytringsfrihed med et totalt forbud mod at reklamere for egne produkter, uanset om det sker på et offentligt område eller et privat område, jf. ministerens bemærkninger til § 3.
Ministerens intentioner om at begrænse rygning og antallet af nye rygere har Venstre sympati for.
Men det er altså ikke den rigtige vej at gå, hvilket analyser jo også bekræfter, når man sammenligner rygning i lande med reklameforbud og lande, hvor der ikke findes reklameforbud.
Allerede i 1999 indgik den daværende regering og den danske tobaksindustri en meget stram og restriktiv aftale om hele reklamesiden, netop for at undgå at unge mennesker under 30 år skulle blive udsat for en reklamestrøm fra industriens side, der kunne skabe nye rygere.
Denne aftale er blevet overholdt.
Aftalen af 1999 blev endda så stram, at den i § 10 indeholder en bestemmelse om, at markedsføringen for den danske tobaksindustri ikke må søges omgået ved i stedet for at nævne en tobaksvares navn at anvende et mærke, emblem, symbol m.v.
Derfor virker det meget besynderligt, at ministeren i lovforslagets § 3, stk. 2, pkt. 6, giver tilladelse til, at udenlandske tobaksvarefabrikanter, der netop har brugt sådanne andre markedsføringstiltag med produktnavne på tøj og sko, fortsat kan opretholde deres indirekte reklamering med produktnavnene i Danmark.
Det vil sige, at lovforslaget ensidigt rammer danske virksomheder og forværrer deres placering i en fremtidig konkurrencesituation, hvilket er helt uholdbart.
Det forlyder samtidig, at Kommissionen i løbet af nogle måneder vil fremsætte et revideret forslag til direktiv om tobaksreklame for hele EU, og Venstre kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Holger Graversen (S), 2001-01-18:
Lovforslaget indeholder ganske enkelt et forbud mod at reklamere for tobaksprodukter af enhver art undtagen i og ved specielle tobaksforretninger og inde i butikker, der sælger tobaksvarer.
Disse steder må der kun vises navnet og prisskiltet.
Formålet med dette forslag er naturligvis også at begrænse de sundhedsskader, som brugen af tobak bevisligt medfører.
Både rygere og ikkerygere ved alt om, hvor svært det er at holde op med at ryge.
Vi kan bare henvise til, at over halvdelen af rygere ønsker at holde op, hvorimod det desværre kun lykkes for en mindre del.
Derfor er der al god logik i at gøre alt, hvad vi kan, for at børn og unge ikke bliver rygere, og at der ikke bliver flere nye rygere, og vi mener, at et forbud mod reklamer kan bidrage væsentligt til det.
Det er nemlig ikke rigtigt, som bl.a tobaksindustrien hævder, at reklamer ikke har indflydelse på især børn og unges lyst til at ryge, og ellers ville man vel heller ikke ofre ca. 34 mio. kr. på reklamer på området.
Næh, flere amerikanske undersøgelser blandt 13-16-årige viser, at smarte tobaksreklamer påvirker i negativ retning.
Jeg mener også, at smarte tobaksreklamer kan gøre det sværere for mange rygere, der ønsker at gennemføre et rygestop, så vi støtter også rygestoppere med forslaget, og det er der god grund til at gøre.
Sponsorering bliver også forbudt, hvis en sponsorstøtte er betinget af en form for reklame.
Men selvfølgelig har alle - også tobaksfirmaer - fortsat lov til at støtte godgørende formål som idræt og kultur, og man kan vel sige, at det ville give tobaksindustrien en dårlig omtale, hvis den med henvisning til dette lovforslag eksempelvis agtede at stoppe støtten til Det Kongelige Teater.
Socialdemokratiet kan altså varmt støtte forslaget om et reklameforbud.
Et sådant forbud er i øvrigt allerede lavet i en lang række lande, hvor befolkningen end ikke ryger nær så meget som i Danmark, så vi støtter forslaget.
Egil Møller (DF), 2001-01-18:
Idet Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Poul Nødgaard, er forhindret i at gå på talerstolen nu, fordi han udfører andre opgaver her i salen, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne udtale følgende: Dansk Folkeparti finder, at det forslag, Folketinget her har til behandling, bør kunne samle hele Folketinget. Når dette fremføres i en så bestemt form, er det, fordi det vil være gavnligt for folkestyret, at Folketinget bliver inddraget i den kommunale og amtskommunale økonomi på et tidligt tidspunkt.
Som det er nu, har det altid været sædvanen, at finansministeren på regeringens vegne indgår en bindende aftale, som ganske vist kommer til godkendelse i Finansudvalget.
Denne praksis vil det være gavnligt at ændre, således af Folketinget frit kan drøfte og dermed være medbestemmende om, hvilke rammer der skal være for den kommunale økonomi for det efterfølgende finansår.
Dansk Folkeparti ser frem til, at der sker en nyskabelse
på området vedrørende kommunernes økonomi, således at Folketinget fremover bliver medbestemmende om, hvilke økonomiske rammer staten skal fastsætte på området. Tak til Venstres, De Konservatives og SF's ordførere, fordi jeg måtte komme før dem i ordførerrækken.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-18:
Jeg skal takke for reaktionerne og i hvert fald sige tak for, at man har taget sagen alvorligt.
Det er nemlig en alvorlig sag.
Men jeg oplever også, at der måske i virkeligheden har været to holdninger, to typer reaktioner i diskussionen.
Den ene reaktion går på, i hvilket omfang Folketinget skal gå ind og blande sig i debatten, og her oplever jeg, at der i hvert fald hos nogle er en skepsis over for, at Folketinget skal blande sig, og det bekymrer mig lidt.
Det er nemlig nogle vigtige rammer, Folketinget fastlægger for kommunernes økonomi.
Jeg kan godt se, at der kan være nogle tekniske diskussioner, som skal tages.
De diskussioner synes jeg man kunne tage i udvalget og se, om problemerne er så alvorlige, at de kan forhindre os i at fremrykke tidspunktet, så Folketinget kan komme med i debatten.
Men det er ting, vi kan drøfte i udvalget.
Jeg ser frem til, at vi i hvert fald kan tage den tekniske diskussion, og så vil jeg håbe, at nogle måske ville synes, at det her alligevel er en så vigtig sag, at det faktisk også er noget, som Folketinget skal have det reelle politiske ansvar for.
Tove Videbæk (KRF), 2001-01-18:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, hr. Ole M. Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på mit partis vegne udtale, at Kristeligt Folkeparti støtter forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-18:
Da Enhedslistens ordfører på kommunespørgsmål ikke er til stede, skal jeg meddele følgende: Enhedslisten er helt enig med SF i, at Folketinget burde inddrages meget mere i forhandlingerne med kommunerne om de økonomiske rammer. Vi kan derfor støtte forslaget, men vil understrege, at det ikke på nogen måde er ensbetydende med en accept af de lukkede forhandlinger, der foregår mellem Finansministeriet og de kommunale organisationer.
Det er ikke blot Folketinget, men i særdeleshed de enkelte kommuner og kommunalbestyrelsesmedlemmer, der sættes totalt uden for reel indflydelse på meget afgørende beslutninger om kommunernes vilkår.
Vi godkender ikke de meget stramme økonomiske rammer, der aftales.
Selv om vi støtter dette forslag, mener vi, der er brug
for en helt anden måde at regulere forholdet mellem staten og kommunerne på
For at give Folketinget reel indflydelse burde regeringen på forhånd sikre sig et flertal for et forhandlingsmandat i Folketinget i stedet for efterfølgende at få en godkendelse af det, der er aftalt med kommunernes top, ved at true med, at godkender Folketinget ikke forhandlingsresultatet, bremses statens bevillinger til kommunerne.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-18:
Svaret må selvfølgelig blive nej, det er da helt åbenlyst.
Men det, vi ønsker, er, at der meget mere systematisk sikres en procedure, hvor Folketinget er med i de enormt vigtige drøftelser, der foregår om den kommunale økonomi.
Kommunerne og amterne har jo et kæmpeansvar for udmøntningen af hele velfærdssamfundet, og vi lægger nogle rammer, som er enormt vigtige for det samfund, alle skal fungere i.
Derfor vil vi godt have en fast, formel procedure, som sikrer, at Folketinget er inde i billedet, og at det ikke er tilfældigt, om der nu bliver rejst en forespørgsel.
Det er det, der er baggrunden for vores holdning i denne sag.
Klaus Hækkerup (S), 2001-01-18:
Nu har der jo gennem de sidste 20 år været en næsten fast tradition for, at der om foråret, inden forhandlingerne påbegyndes, er en forespørgselsdebat i Folketinget, ofte afsluttet med gennemførelse af forslag til vedtagelse.
Jeg vil godt spørge SF's ordfører, om hans bemærkning om, at Folketinget overhovedet ikke har indflydelse, skal forstås sådan, at SF opfatter disse vedtagelser som fuldstændig ligegyldige, og at regeringen bare kan sidde dem overhørig.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-18:
Da vores ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre hans tale.
Jeg vil da godt give dem, der har angrebet os for terminologien »sommerferie«, ret og sige, at jeg nok skal korrekse forslagsstillerne og meddele dem, at det er en forkert terminologi, og at det rigtige er den mødefri periode.
Jeg plages også af denne betegnelse, så den kritik vil jeg meget gerne imødekomme.
Ellers vil jeg gerne sige, at der jo er to store økonomiske sager, som Folketinget skal træffe beslutning om, og som begge har stor betydning for de økonomiske rammer, samfundet skal fungere i.
Den ene er finansloven, og den anden er de økonomiske forhandlinger med kommunerne.
Finansloven har en procedure, hvor regeringen fremsender et forslag i løbet af efteråret, hvorefter de forskellige partier kommer med deres udspil.
Forhandlingerne går så i gang, derefter træffes beslutningerne, og hele forløbet foregår i en åben debat.
Til forskel herfra foregår de kommunale økonomiforhandlinger i lukkede møder mellem finansministeren og de kommunale parter.
Folketinget er for så vidt sat ud af spillet.
Folketinget har ingen muligheder for at have en åben debat om, hvilket niveau og hvilke prioriteringer der skal lægges til grund for den vigtige udmøntning, der har interesse for velfærdssamfundet, og hvor amterne og kommunerne har en ganske stor opgave.
Desuden sker forhandlingerne ikke kun i lukkede fora, men også i Folketingets mødefri periode, og forhandlingsresultatet godkendes i Finansudvalget, ikke i Folketinget, og igen for lukkede døre.
SF har gennem de seneste år fremsat forslag om, at Folketinget skal have mulighed for at blive medinddraget i Finansministeriets oplæg; men vi har desværre aldrig kunnet få flertal for dette synspunkt, hvilket undrer os.
Da vi fortsat synes, det er utrolig vigtigt, at Folketinget ansvarliggøres i beslutninger om den kommunale økonomi, foreslår vi så med dette forslag, at forhandlingerne fremrykkes, således at Folketinget i det mindste får mulighed for en åben drøftelse af forhandlingsresultatet.
Ud over at forhandlingsresultatet i højere grad vil forpligte folketingsmedlemmerne, så de ikke længere kan køre på frihjul, vil en sådan debat også have betydning for den offentlige debat om de meget vigtige ting, der fastlægges i disse rammer, nemlig en masse prioriteringer for velfærdssamfundet.
En fremrykning vil endvidere betyde en stor lettelse for amter og kommuner i deres budgetarbejde,
idet de økonomiske rammer vil være fastlagt, inden udarbejdelsen af budgetforslagene foreligger.
Dette er begrundelsen for, at beslutningsforslaget går ud på, at forhandlingerne fremrykkes til april måned i stedet for som nu at foregå i juni måned.