runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-29:
Det vil sige, at vicestatsministeren ikke har noget at have det i, når han lover skattelettelser.
Men det, vi så står tilbage med, er en diskussion om, hvorvidt der nu er det økonomiske råderum.
Jeg synes da, det var spændende nok, at statsministeren kunne komme frem til, at der skal være orden på både den ene, anden og tredje konto.
Men når det kommer til stykket, kunne statsministeren jo dybest set også gå ud i morgen og sige: Nu laver jeg en lang række offentlige besparelser, for dem
vil jeg bruge til at finansiere skattelettelser med.
Det kunne man jo sagtens vedtage, og så er det, jeg spørger statsministeren: Vil han ikke det?
Det er jo et valg.
Ole Stavad (S), 2002-05-29:
Jeg er glad for, at statsministeren erklærer sig enig i, at når man taler om dynamiske effekter, så omfatter det også de såkaldte udbudseffekter.
Og det er det, der står i så skærende kontrast til det, som økonomi- og erhvervsministeren sagde sidste gang, for det var ikke mig, der gav udtryk for synspunktet.
Hvis jeg må referere det, som økonomi- og erhvervsministeren svarede på spørgsmålet her i salen sidste onsdag, så sagde han: »... at når man kan indregne udbudseffekter i den negative retning som følge af barselorloven, er der da også mulighed for at regne udbudseffekter på arbejde i den anden retning, og det er det, både vi og alle økonomer siger, man kan gøre.«
Det var altså svaret på, om man kunne regne den slags effekter med, når man skal regne ud, hvad der er plads til af eventuelle skattelettelser, og hvad det økonomiske råderum er.
Og her synes jeg, at statsministeren på prisværdig vis har fået sat på plads, at deri har økonomi- og erhvervsministeren uret.
Det er i hvert fald ikke statsministerens opfattelse.
Dermed går jeg ud fra, at det heller ikke er regeringens.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Hr. Henrik Sass Larsen kan jeg kun svare ved at gentage, hvad der meget tydeligt står i regeringsprogrammet, nemlig at forudsætningen for at starte en sænkning af skatten på arbejdsindkomst fra 1. januar 2004 er, at det økonomiske råderum er til stede.
Det er den forudsætning, der skal være opfyldt, før der kan gives skattelettelser.
Så er spørgsmålet: Hvad er et økonomisk råderum?
Der går jo mange ting ind i det.
Pengene skal være til stede på budgettet, og det er også et spørgsmål om konjunktursituationen, konkurrenceevnen.
Der er forskellige elementer, man må kigge på, men pengene skal være der.
Det synes jeg er vigtigt at understrege.
Hr. Ole Stavad spørger: Jamen kan man ikke inddrage udbudseffekt og dynamisk effekt osv.?
Til det vil jeg sige, at jeg ikke et øjeblik er i tvivl om, at der selvfølgelig er en positiv effekt af at sænke skatten på arbejdsindkomst.
Men jeg er en forsigtig mand, som hellere vil tage den oveni, i tilgift, om jeg så må sige, og lade den bidrage til virkelig at sætte skub i en fornuftig vækstpolitik.
Jeg tror, det er klogest, at hvis man gennemfører skattelettelser, skal man være sikker på, at man har pengene først.
Sådan er regeringens politik også, og det er dét, der står i regeringsgrundlaget.
Ole Stavad (S), 2002-05-29:
Det var i hvert fald min oplevelse efter den debat, vi havde med økonomi- og erhvervsministeren sidste onsdag, at den efterlod en betydelig usikkerhed.
Statsministeren har meget klart sagt, at man ikke kunne fæste lid til at lade dynamiske eftekter indgå i et sådant regnestykke, og det samme bekræftede økonomi- og erhvervsministeren sidste onsdag.
Men så sagde økonomi- og erhvervsministeren, at man ville indregne det, han kaldte udbudseffekter - altså at det, at man sænkede skatten på arbejde, kunne medføre, at der kom flere i arbejde, fordi flere ville søge ind på arbejdsmarkedet og bruge flere timer på arbejdspladserne.
Økonomi- og erhvervsministeren gav udtryk for, at det var regeringen parat til at indregne til finansiering af en skattelettelse.
I min terminologi svarer det til det, man kalder dynamiske effekter, og jeg vil godt spørge statsministeren, hvordan han forholder sig til økonomi- og erhvervsministerens opfattelse af, hvad man kan indregne.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-29:
Jamen jeg synes da også, det er ærgerligt for statsministeren, at regeringspartneren skaber så megen usikkerhed om de spørgsmål, og at regeringspartierne også skaber usikkerhed.
Det er jo sådan, at fru Pia Christmas-Møller meldte ud, at over en periode kunne bortfaldet af mellemskatten finansieres af dynamiske effekter, og det var De Konservatives politik.
Vi var selvfølgelig interesserede i at få oplyst, om det også var regeringens politik, og vi forstår, at vicestatsministeren skal have sagt, at det, som de konservative folketingsmedlemmer siger, også selv om det er politiske ordførere, er altså ikke noget, der gælder i virkeligheden.
Det må vi jo så notere os.
Det skaber også en vis forvirring, når man melder fra Økonomiministeriet, at det er topskatten, der bør sættes ind over for, når man ved, at Det Konservative Folkeparti går efter mellemskatten.
Der er jo ikke noget at sige til, at mange spørger: Hvad er det egentlig, regeringen vil?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-29:
»Under forudsætning af at det økonomiske råderum er til stede, hvornår påtænker regeringen så, at de ønskede skattelettelser skal træde i kraft?«
Ja, men statsministeren kan jo godt beslutte ligesom den øvrige regering at sige: Vi vil lave de nødvendige finanspolitiske stramninger - undskyld udtrykket - eller besparelser.
Man kan jo skære ned på de offentlige udgifter og på den måde skaffe plads til at give skattelettelser.
Det kan man jo bare beslutte.
Vil man ikke det?
Er hele forudsætningen for, at vi får de skattelettelser, at der skal være en kraftigt øget vækst i samfundet? Jeg mener, det kunne hjælpe lidt på vicestatsministerens humør også og måske også på hans partis meningsmålinger, hvis statsministeren i dag klart kunne sige: Jamen vicestatsministeren får de skattelettelser, for det har han virkelig fortjent nu, hvor han sidder i regering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Det bereder mig selvfølgelig stor glæde, hvis min besvarelse også har spredt hygge i salen.
Men jeg vil bare sige, at det er ikke sådan, at man beslutter, om der er et økonomisk råderum til stede.
Det skal virkelig være til stede, og for at gentage, hvad jeg tidligere har sagt: Regeringen giver ikke ufinansierede skattelettelser.
Det er ikke en gavebod.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-29:
Jamen tusind tak for det.
Det er bare, fordi statsministerens vicestatsminister bragte os lidt ud af fatning, fordi han ikke kunne give et klart svar, og så må vi jo have bekræftet, at det stadig er regeringens politik.
Men så kunne man som opfølgning måske spørge: Jamen hvis nu det økonomiske råderum er til stede, vil statsministeren så ikke bare garantere, også for at hjælpe sine kolleger, at det fornødne råderum er til stede?
Man kan jo bare lave
alle de budgetdisciplinære øvelser, man overhovedet vil her i verden, og skaffe sig økonomisk råderum til at lave de skattelettelser på den måde, så kunne vi ikke få et frisk bud på det, så der også kunne blive en god stemning i regeringen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Som hr. Henrik Sass Larsen ved, er der næsten ikke noget, jeg har et større ønske om, end at komme til stede her i salen
Men i denne sag må jeg sige, at det kunne have været klaret på en anden måde, nemlig ved at hr. Henrik Sass Larsen havde læst regeringsgrundlaget, for dér står det jo meget klart.
Men nu læser jeg det gerne op, da jeg jo er kommet til salen for at give et svar: »Forudsat at det fornødne råderum er tilvejebragt, vil regeringen fremlægge forslag til reduktion af skatten på arbejdsindkomst med ikrafttræden 1. januar 2004.«
Det er jo svaret på hr. Henrik Sass Larsens spørgsmål -
med ikrafttræden 1. januar 2004
Det kunne hr. Henrik Sass Larsen have læst i regeringsgrundlaget, men jeg gentager det gerne her.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-29:
Dagen forinden havde han sagt, at man kunne jo også gennemføre skattelettelser ved allerede nu at indregne fordelene af de dynamiske effekter og sådan noget.
Så irettesatte statsministeren ham, for det måtte han ikke sige, og det måtte han ikke bruge, og så prøvede vi at spørge: Jamen hvornår kommer så de skattelettelser, hvis der nu var økonomisk råderum til det og sådan noget?
Men jeg tror, han var blevet så nervøs, at han ikke rigtig turde svare på det. Så tænkte vi: Vi kan lige så godt gå til statsministeren for at hjælpe regeringen lidt og fremme det gode samarbejde.
Måske kan vi af statsministeren selv få at vide, at hvis der nu kommer det økonomiske råderum, hvornår træder så de skattelettelser, vi alle sammen venter så spændt på, i kraft?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Omkring støtten til de svageste blev der under den tidligere regering givet ca. 0,5 mia. kr. årlig til de svageste i det her land.
Denne regering, og det fremgik også af statsministerens tale tidligere i dag, forestiller sig cirka det halve til de svageste.
Det er sandheden i det, sagt til fru Charlotte Dyremose.
Det er sandheden i det.
Så siger fru Charlotte Dyremose, at kommunerne får vældige muligheder på grund af de ting, man har gennemført.
Jamen det, jeg påpeger, er, at kommunerne har en vækstramme på 0,7 pct.
Det er godt og vel 1 mia. kr.
Kommunerne skal samtidig betale 1 mia. kr., fordi regeringen påstår, den har brugt for meget sidste år.
Som kompensation for det får kommunerne 0,5 mia. kr. til de ældre.
Det er da ren tilsætning for kommunerne, og det er da derfor, at kommunerne bliver nødt til - det siger mange kommuner, det siger mange konservative
borgmestre og mange Venstreborgmestre - voldsomme nedskæringer næste år.
Jamen jeg er da ked af, hvis jeg bliver opfattet som mørkemand.
Når nu mørket har sænket sig over det danske samfund, ville det da være dejligt, hvis vi kunne have nogle lyspunkter.
Men i og med at vælgerne har sammensat Folketinget, som vælgerne har, er lyspunkterne der altså ikke.
Jeg kan simpelt hen ikke se dem nogen steder.
Jeg af natur meget optimistisk, og jeg ville frygtelig gerne holde sådan en forelsket tale, som fru Pia Kjærsgaard holdt tidligere i dag.
Jeg ville frygtelig gerne holde
sådan en elskovstale til regeringen, som hun gjorde, frygtelig gerne.
Jeg kan simpelt hen ikke.
Min smag er for god, og mine prioriteringer er helt anderledes end regeringens
, så det kan ikke lade sig gøre.
, bl.a. er Mifresta-rammen skåret ned med omkring 2 mia. kr. Det er jo ganske, ganske meget. Miljøområdet er ikke alene blevet beskåret meget, men hele tænkningen er også anderledes.
Lad os tage planloven.
Meningen er jo dér, at man vil give mulighed for, at landmænd i højere grad skal kunne spekulere i at opføre boliger tæt på deres gårde, og det er ligegyldigt, hvad det får af konsekvenser for naturen ...
Vi fik de værste vildskud ud på grund af oppositionen, men stadig væk har vi hensigten med regeringens politik.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-30:
Når jeg stiller et spørgsmål heroppe fra talerstolen, regner
jeg selvfølgelig med, hr. Holger K. Nielsen svarer på det, for det var jo derfor, jeg gik herop. Jeg fik ikke noget svar på, hvad der er galt med kommunalpolitikere.
Hvorfor kan kommunalpolitikere ikke klare at administrere planloven?
Er der nogle andre områder inden for det kommunale område, som kommunalpolitikere heller ikke kan klare, skoleområdet, ældreområdet, fritidsområdet?
Er det også de områder, hr. Holger K. Nielsen vil fjerne?
Så vil jeg godt spørge til det internationale: Øststøtten har SF jo også interesseret sig meget for.
Er det sådan, at SF ønsker at give bilateral støtte til EU-lande, miljøstøtte til EU-landene?
For det er jo sådan, at det, vi har gjort med Øststøtten, er at tilpasse den virkeligheden i år 2004.
Er det sådan, at SF vil give de nye lande, der kommer ind i EU, bilateral Øststøtte, og vil SF også give andre EU-lande bilateral Øststøtte, for det må jo hænge sammen?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-30:
Jeg kan orientere hr. Holger K. Nielsen om, at det næsten er 5 måneder siden, at planlovforslaget blev fremsat.
Det er ikke kort tid.
Det var først dengang, da en såkaldt anerkendt forskningsprofessor i Aalborg kom frem med et vildt regnestykke om, at der kunne bygges 240.000 landbrug i det åbne land, at nogle i pressen begyndte at interessere for det emne, herinde har vi ganske sikkert gjort det et stykke tid. Så synes jeg i øvrigt, det er plat, at appellere til mig som et godt medlem specielt af Kristeligt Folkeparti.
Det er under lavmålet.
Der er intet i denne her sag.
SF har ikke fået et eneste ændringsforslag indført i den lov her, undtagen det sidste, som der ingenting er i, hvorimod Kristeligt Folkeparti ved at gå ind i sagen, som der var et flertal for fra starten af, har fået en række ændringer og præciseringer ind i lovforslaget.
Det er politisk arbejde, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jo, men det med at tage æren for noget er jo ikke det, der intresserer os så meget
Det synes vi er uinteressant i forhold til, at der tilsyneladende er kommet klarhed over den her sag.
Mødet måtte afbrydes, fordi alle de kloge hoveder ligesom blev usikre på, hvad det får af konsekvenser.
Miljøministeren kan stadig ikke ifølge Politiken i dag svare på, hvad konsekvenserne er af denne her lov.
Til hr. Ole M. Nielsen: Som et godt medlem af Kristeligt Folkeparti, bør man så ikke være ærlig og ligesom kunne sige til befolkningen, at hvis vi gennemfører en så vidtgående lov, skal den da diskuteres reelt?
Synes hr. Ole M. Nielsen ikke, det er lidt risikabelt, at et snævert flertal kører en så vidtgående lov igennem på så kort tid?
Det er måske et problem, også for Kristeligt Folkeparti.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-30:
Jamen den faktiske virkelighed var jo ikke det, vi hørte.
Hr. Holger K. Nielsen fik stigninger til at blive til nedskæringer.
Hr. Holger K. Nielsen ser fuldstændig bort fra den stigning på 2,5 mia. kr., der bliver tilført næste år.
Hr. Holger K. Nielsen ser fuldstændig bort fra de 1,5 mia. kr., der bliver skudt i sygehusene.
Hr. Holger K. Nielsen ser fuldstændig bort fra de tiltag, jeg nævnte før.
Herudover kan nævnes f.eks. genindførelse af efterlevelsespensionen, så en pensionist, der mister sin ægtefælle, ikke står i økonomisk ruin samtidig med begravelsestankerne.
Det er den faktiske virkelighed, men det er ikke den, vi hører beskrevet fra hr. Holger K. Nielsen, og det er derfor, jeg tillader mig at spørge, om hr. Holger K. Nielsen i virkeligheden bare er bitter over, at det kun er en borgerlig regering, der rent faktisk kan hjælpe de svageste i det her samfund.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jamen jeg respekterer fuldt ud hr. Ole M. Nielsen som en ærlig og seriøs mand, ingen tvivl om det.
Han har valgt at gå ind i det her.
Vi har altså valgt at stå udenfor, fordi vi synes, det er en dårlig lov.
Det var ikke først, da en forskningsprofessor gav udtryk for konsekvenserne af dette lovforslag, at vi gik ud og nævnte folkeafstemning.
Vi nævnte for flere uger siden, at vi agtede at indsamle underskrifter om en folkeafstemning om dette lovforslag.
Det lykkedes desværre ikke, fordi især andre partier ikke ville være med, men jeg er helt overbevist om, at vi ved en folkeafstemning kunne have fået en udmærket diskussion om denne regerings miljøpolitik og denne regerings planlægningspolitik, som jo netop er udtryk for, at man ikke tager den fysiske planlægning alvorligt, men at man tager mere hensyn til landmændene og kommercielle interesser til skade for naturen.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-30:
Det var dog rent forfærdeligt, sagt til hr. Holger K. Nielsen, hvor er verden dog trist.
Det var da så deprimerende at høre hr. Holger K. Nielsens indlæg.
Der var jo ikke andet end sorg og depression.
Man begynder at spørge sig selv, om hr. Holger K. Nielsens problem i virkeligheden er, at han er forbitret over, at den regering, han støttede før, ikke formåede at sætte det fokus på de allersvageste, som denne regering har formået.
Og man må spørge sig selv, om hr. Holger K. Nielsen i virkeligheden bare er bitter over, at det ikke var ham og den regering, han støttede, der f.eks. var med til at lave et handlingsprogram for de svageste, sikre behandlingsgaranti for narkomaner for slet ikke at tale om en udvidelse af ledsagerordningen, så man som handicappet også kan få lov at få en ledsager, når man bliver pensionist.
Det var først
, da vi fik en borgerlig regering. Er det i virkeligheden det, hr. Holger K. Nielsen er deprimeret over?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-30:
Når man hører hr. Holger K. Nielsens tale, får man indtryk
af, at hr. Holger K. Nielsen konkurrerer med hr. Mogens Lykketoft om at blive formand for mørkemændenes klub, for der var jo ikke meget konstruktivt, der var ikke mange lyspunkter, det var rent brokkeri og sure miner.
Og det er jo svært at få noget konstruktivt samarbejde, når det er den linje, der køres. Hr. Holger K. Nielsen nævnte flere gange, at der var sket en massakre på miljøområdet. Det er jo nemt at stå og sige det, men at dokumentere det er sværere.
Sandheden er jo, at regeringen ikke har foretaget nogen massakre på miljøområdet.
Det, der er sket, er, at der er filet noget af hr. Svend Aukens overforbrug på miljøområdet væk, men der er ikke nedprioriteret noget som helst på miljøområdet.
Men hvad er det, kommunalbestyrelsesmedlemmerne gør galt?
Hvorfor er de ikke gode nok til at kunne styre lokalplanlægningen?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Det bliver trivielt
det her
Nu har vi hele eftermiddagen hørt den samme sang fra de varme lande om, at oppositionen er så ked af det, at vi er så sure.
Jamen vi er ikke spor sure.
Vi gør bare opmærksom på den faktiske virkelighed i det her land.
Jeg beklager meget.
Jeg beklager meget, men sådan er det, vil jeg sige til fru Dyremose.
Hvorfor skulle vi da bare stå og være sure?
Vi forsøger at give en beskrivelse af, hvordan vi ser denne regerings politik.
Så i stedet for at komme med denne sang fra de varme lande om, at vi er sure, gå da ind i substansen
i stedet for
Jeg har tidligere i dag sagt, og jeg skal da gerne gentage det for fru Charlotte Dyremose, at hvis vi ser på de ældres forhold, skal det, der er gjort i forhold til de ældre, ses i sammenhæng med, at denne regering forbereder nogle voldsomme nedskæringer i kommunerne, som betyder, at det, kommunerne får med den ene hånd, må kommunerne aflevere med den anden hånd på grund af regeringens skattestop, som De Konservative godt nok ikke er enige i; det ved jeg godt, men alligevel har regeringen et skattestop.
På den anden side bliver der så lave vækstrammer for kommunernes økonomi, at mange - også konservative borgmestre - i dag må indrømme, at de også kommer til gennemføre nedskæringer i forhold til de ældre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-30:
Det lyder for mig ikke helt usandsynligt, at SF's miljøordfører har fortalt sin formand, at han har reddet strandene i Danmark fra bebyggelse.
Men der er ikke en disse om det.
Han har ikke reddet en disse.
Som en af dem, der har et stærkt medansvar for den udformning, der ligger i L 59 nu, kan jeg sige, at der heller ikke fra starten har været skygge af chance for, at planloven kunne ændre den beskyttelse af 300-m-strandbeskyttelseslinjen, som har eksisteret siden 1994.
Vi fik med det samme at vide i går, efter at det problem opstod her i salen, af juristerne i Miljøministeriet og i Skov- og Naturstyrelsen, at planloven ikke overruler naturbeskyttelsesloven, hvorunder strandbeskyttelseslinjen ligger.
Der er intet reddet i den sag.
Men der er indført en præcisering, for at nogle venstrefløjspartier ikke skulle tage kegler på den sag og gå ud og skræmme befolkningen osv. Nu står det så to steder, hvad man kan eller ikke kan i strandbeskyttelseslinjen.
Der er ikke flyttet en disse.
Det har ikke været muligt efter planloven at bygge nye medarbejder- eller aftægtsboliger i strandbeskyttelsesområdet. Det er stadig væk muligt, og det har det været hele tiden, at udvide med bedriftsbygninger i det omfang, landbruget har brug for bedriftsbygninger.
Vi fik nemlig i 1994 ind, at det stadig væk skulle være muligt at drive landbrug i dette område, hvis man havde et aktivt landbrug.
Men allerede efter dengang kunne man ikke bygge medarbejderboliger og aftægtsboliger, og det kan man stadig væk ikke.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Jeg kender såmænd godt virkeligheden.
Sandheden er jo, at der er beboerrådgivere, som er fremragende til at forebygge, bl.a. at det går helt galt for sindslidende, som bor for sig selv.
Men der er altså også eksempler, hvor man kan spørge, om det er lige her, vi skal bruge pengene og på den måde, fordi det måske er mere fritidsorienteret, og fordi det burde være henne i ungdomsklubben eller som hobbyaktivitet, at tingene foregik.
Der er forskel fra sted til sted, og derfor mener vi, at det må være lokalt, at man træffer beslutning om, hvorvidt man vil bruge penge på det område.
Der er ingen, der forhindrer kommunerne eller Landsbyggefonden i at fortsætte aktiviteterne dér, hvor de er relevante.
Det, vi siger, er, at vi synes i og for sig, at pengene fra statens side måske kunne anvendes bedre et andet sted.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jeg må også tilstå, at jeg blev rystet over den arrogance, jeg hørte før.
Det var en arrogance i forhold til et vigtigt boligsocialt arbejde, som foregår i mange almene boligafdelinger.
Her har den almene sektor og beboerrådgiverne faktisk gjort en kæmpekæmpestor indsats for at forebygge den slags ting.
Den arrogance med, at de bare spiller bordtennis, tror jeg mange derude godt vil have sig frabedt.
Så siger fru Pia Christmas-Møller, at kommunerne jo bare selv kan ansætte dem.
Jeg er dødtræt af den snak om, at så kan kommunerne bare gøre det, samtidig med at regeringen lægger op til voldsomme nedskæringer i kommunernes økonomiske råderum med en vækstrate på 0,7 pct. årligt, som bliver ædt op af demografiske forskydninger især på folkeskoleområdet, og som yderligere bliver ædt op af, at man skal spare 1 mia. kr. på grund af det, man kalder overforbruget fra sidste år.
Disse kommuneaftaler betyder nedskæringer.
Derfor vil jeg godt frabede mig, at man bliver ved med at sige, at det kan kommunerne bare gøre det.
Kommunerne gør det ikke, heller ikke på det her område, vil jeg sige til fru Pia Christmas-Møller.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-30:
Når man som jeg har siddet og lyttet til debatten hele dagen, er der en ting, der går igen, og det er jo SF's utrolig hårde retorik over for Dansk Folkeparti, og den kommer såmænd ikke overraskende.
Så det er ikke på den måde, jeg tænker.
Men man bruger jo betegnelser som ekstrem højrepolitik, blokpolitik og lignende.
Når man nu har hørt debatten hele dagen, har man altså også hørt formiddagens debat, der jo handlede om udlændingepolitik, og hr. Kamal Qureshi, SF's ordfører, sagde følgende: »Det, man kan se er den markante forskel på den franske situation og den danske situation, er, at de borgerlige partier i Frankrig helt konsekvent og helt skarpt har taget afstand fra Le Pen og har helt klart markeret, at de ikke vil gå i samarbejde med Le Pen, hvorimod de borgerlige partier i Danmark har brugt det ekstreme højres stemme ...«
Hvis SF kunne bestemme og få det, som man ville, ville man så gerne have en situation her i Danmark, hvor et enigt Folketing totalt udelukkede Dansk Folkeparti fra indflydelse på dansk politik?
Når man laver den analogi til Frankrig, er det så i virkeligheden den situation, man ønsker sig?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Hr. Holger K. Nielsen taler om nedskæring af det økonomiske råderum, som kommunerne har til disposition.
Det er simpelt hen lodret forkert.
Det, den borgerlige regering lægger op til, er at følge de retningslinjer, som den tidligere regering selv havde lagt for udviklingen i den offentlige sektor frem til år 2010.
Vi lægger op til, at den aftale, den tidligere regering indgik med kommunerne, skal overholdes.
Det indebærer, at der er plads til en vækst i det kommunale område.
Den vækst, vi taler om fra nu og frem til 2010, svarer til 21 mia. i faste kroner - 6 pct.
Heraf kan man sige, at de 7 mia. kr. går til den demografiske udvikling, men 14 mia. kr. er tilbage til reelle serviceforbedringer.
Det er sandheden, og det er det, hr. Holger K. Nielsen og andre prøver at udlægge som nedskæringer.
Det er ikke nedskæringer.
Så derfor, lad være med den demagogi.