runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2005-05-12:
Forslaget handler jo om en ordning, som er meget teknisk kompliceret, specielt skal man, hvis man begynder at ændre på ordningen, i hvert fald meget, meget nøje overveje, hvad det er man gør, og være helt sikker på, hvad konsekvenserne bliver af de ændringer, man i givet fald laver.
Fra konservativ side har vi den opfattelse, at hvis vi skal det, og det kan godt være, at vi skal gøre det, det er vi absolut åben over for, skal det ske i et tæt samarbejde i rigsfællesskabet, altså i et tæt samarbejde med Grønland og Færøerne.
Vi kan ikke bare ændre de her regler, uden at vi er enige om det.
Vi har faktisk den opfattelse, at vi meget gerne vil se nærmere på forslaget, også under udvalgsbehandlingen.
Det skal ikke nødvendigvis være på den måde, som forslagsstillerne her ridser det op, men vi vil se på, hvordan spillereglerne helt præcis er, og hvor vi i givet fald kunne lave nogle ændringer, således at det, der virker åbenbart urimeligt, forsvinder, uden at vi så bare får et andet system, som måske er mere uretfærdigt end det eksisterende.
Det er det, som jeg måske er lidt bekymret for at man godt kan risikere at nå frem til med alle de forskellige regler omkring folkepensionens grundbeløb og tillæg, hvad man kan tage med sig, og hvad man ikke kan tage med sig, hele problematikken omkring bopælstidsreglerne, hvor længe man har boet det ene og andet sted, så forslaget vil give flere problemer, end det løser.
Så der er en række tekniske ting i den her ordning, hvor vi er nødt til at være helt sikre på, hvordan det hænger sammen i dag, og så må vi i fællesskab diskutere, om der findes bedre løsninger, så det ikke virker åbenbart urimeligt, at man ikke kan tage sin pension med sig, som også forslagsstillerne er inde på.
Vi er meget indstillet på under udvalgsbehandlingen at vurdere det og se på, om vi ikke kan komme i en dialog og prøve, om vi kan få lavet en mere rimelig ordning.
Som forslaget ligger lige nu, tror jeg, at jeg vil anbefale forslagsstillerne at lade være med at tvinge os til at skulle til at stemme om det, for så bliver det meget sådan, at det præcis er om den løsning, som forslagsstillerne er inde på.
Jeg tror faktisk, som også andre ordførere har været inde på, at det forslag her har en række negative konsekvenser, og dem er vi ikke villige til at tage med.
Så lad os se på det i en større sammenhæng og lad os se lidt mere objektivt på det end bare at lægge os fast på én løsningsmodel allerede fra start af.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Jo, og selvfølgelig synes jeg, der er grund til at kigge på antallet af dage, men jeg kan bare konstatere, at der tilsyneladende ikke er behov for at udvide antallet af dage.
Det kan der så være mange forskellige grunde til.
Men som jeg understregede, er der jo mulighed for at forlænge det, hvis man har brug for kvindens udsagn i forbindelse med opfølgning på sagen.
Så jeg synes egentlig, at muligheden er til stede i dag, og det er tilsyneladende ikke et problem.
Det vil sige, at vi fint kan fastholde de nuværende 15 dage.
Hvis det viser sig, at det ændrer sig, er jeg selvfølgelig åben for at kigge på det.
Men jeg kan ikke se noget behov for det nu.
Karen J. Klint (S), 2005-05-12:
Jeg har to ret korte spørgsmål: Hørte jeg rigtigt, når jeg hørte ministeren sige, at den måde, hvorpå man følger op på erfaringerne i det projekt, der kører nu, er sådan, at den også vil resultere i en midtvejsstatus, som involverer en diskussion her i Folketinget?
For spørgsmålet gik sådan set på, om det er en midtvejsevaluering, som inddrager andre end ministeriet og de pågældende.
Med hensyn til de 15 dage, som der er mulighed for nu, er det rigtigt, at der er en forlængelsesmulighed i forbindelse med politiarbejdet, men der er faktisk nogle sundhedsmæssige undersøgelser, hvor det tager 3 måneder at afdække også sygdomme, som ikke mindst florerer i det miljø, som kvinderne her tvangsmæssigt opholder sig i.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Som sagt finder jeg det helt naturligt at følge de initiativer, der er sat i værk, og løbende følge op på, hvordan de virker.
Hvis der er brug for at sende en redegørelse over til Folketinget, gør jeg gerne det.
I øvrigt har jeg i min tale faktisk redegjort for meget af det, der vil være indholdet i en sådan redegørelse, fordi det faktisk er en status, i forbindelse med at nu er vi halvandet år fremme i det.
Så jeg mener faktisk, at mange af de informationer hermed allerede er givet til Folketinget.
Det er rigtigt, at man kan forlænge, når der er brug for det af politimæssige grunde, men med hensyn til at inddrage andre grunde synes jeg, at vi bliver nødt til at forholde os til, at kvinderne tilsyneladende ikke ønsker at blive der i længere tid, og at det derfor ikke er nødvendigt på nuværende tidspunkt at ændre yderligere på antallet af dage, hvor de typisk vil være der.
Jeg synes, det er vigtigere at få fulgt op på, hvad der så efterfølgende skal ske for kvinderne, bl.a. igennem de mange kontakter, som jeg nu refererede til, både via ambassaderne og med ngo'erne.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-12:
Jamen jeg håber da bestemt, at vi kan finde et meget smidigt administrativt system, hvor der er nogle rammer, man holder sig inden for, så man via en vejledning kan finde ud af, hvornår det er, man går ind og stopper betalingen af børnefamilieydelsen.
Det er jo staten, der udbetaler den, og der mener jeg, at vi kan lave nogle rammer, sådan at vi finder ud af, hvornår den skal stoppes.
Men som jeg siger, når man kunne finde ud af at lave sådan en 120-dages-regel på sygdomsområdet, så er jeg da helt sikker på, at vi også kan finde ud af at lave nogle overordnede retningslinjer på det her område, sådan at det ikke bliver noget problem.
Anne Baastrup (SF), 2005-05-12:
Jeg synes også, at Enhedslisten skal have tak for at komme med det her beslutningsforslag.
Det, der jo er det centrale, er den diskussion, der har været.
Jeg tror, at vi i SF første gang kom med et beslutningsforslag om menneskehandel med kvinder i 1998.
Det centrale har været, at man har koncentreret sig voldsomt meget om menneskehandel med kvinder, og det er helt sikkert også der, de store penge er.
Det er der, den helt store handel foregår.
Men Red Barnet kom jo her for godt et års tid siden, husker jeg,
med en redegørelse, en rapport, der viste, at der i meget vidt omfang er handel med børn, og at der er penge i børn.
Nede i kælderen boede der tre mennesker, som knoklede døgnet rundt med at bage boller stort set uden af få en krone for det.
De var låst inde konstant.
Jeg tror nok, det var en overraskelse for den almindelige dansker, at det rent faktisk også kunne eksistere i Danmark.
Så vi ved, at der rundtomkring i landet også er mænd, der bliver holdt i en slavelignende tilværelse.
Vi skal huske, at menneskehandel altså ikke bare er med kvinder, det kan altså også godt være med både børn og mænd.
Og derfor skal Enhedslisten have ros for også at sætte fokus på de to andre grupper.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er vigtigt, vi har fokus på det, men hvor skal et landsdækkende center, der har døgnåbent, ligge?
Jeg kan ikke forestille mig, at vi har et døgnåbent center i hver kommune.
Det er ikke det jeg går ud fra at Enhedslisten ønsker.
Måske et landsdækkende videnscenter ville være fint, men den døgnåbning har jeg meget svært ved at gennemskue.
I princippet er det godt, vi får det sat på dagsordenen, men detaljerne tror jeg nok, vi lige skal snakke lidt mere om.
Tom Behnke (KF), 2005-05-12:
Jeg kan referere til, som ministeren også svarede og redegjorde for, at børn og mænd er omfattet.
Det kan man godt diskutere, og det tror jeg faktisk aldrig man bliver færdig med at diskutere.
Med hensyn til det med satspuljemidlerne og udløbet i 2006 er det da min opfattelse, at vi fortsat er indstillet på at forhandle i forligskredsen om satspuljemidlerne, og at det vil være i det forum, vi diskuterer, i hvilket omfang man der skal yde fortløbende finansiering eller yderligere finansiering eller lave noget nyt, eller om man vil prøve i et eller andet omfang at gøre det til, at det er kommunerne, der overtager nogle af de her opgaver som værende noget, der naturligt ligger i kommunerne eller lignende.
Men det vil være i det forum, man kommer til at diskutere det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-12:
Jeg vil bare så spørge De Konservatives ordfører om to ting.
For det første: Er det ikke korrekt, at det, der bliver gjort nu, måske er målrettet den største gruppe, men ikke hele gruppen, af ofre for menneskehandel, nemlig kvinder, der bliver handlet til prostitution, og at der på nuværende tidspunkt bliver gjort for lidt for børn og for mænd?
Det anden spørgsmål er: Er det ikke sådan, at hvis vi skal sikre os, at det projekt, som er finansieret af satspuljemidler, der udløber i oktober 2006, rent faktisk bliver et fortløbende arbejde, som ikke er afhængigt af, hvad man tilfældigvis kan afsætte som satspuljemidler, så skal vi i løbet af 2005 have vedtaget, hvad det er, vi vil gøre, hvad det er, vi vil afsætte af midler, sådan at vi kan forbedre og styrke det arbejde, som skal laves mod menneskehandel og til forsvar for dem, der er ofre for menneskehandel?
Tom Behnke (KF), 2005-05-12:
Ja, vi må jo sige til forslagsstillerne: hus forbi.
Forslaget her kommer for sent, regeringen er i fuld gang.
Vi har hørt ministeren meget detaljeret gennemgå handlingsplanen til bekæmpelse af menneskehandel fra 2002.
Der arbejdes på det.
Man har tænkt sig løbende at holde øje med det, og når vi når vejs ende i perioden her, bliver der samlet op, og man vurderer så, hvordan vi kan gøre det bedre.
Vi kan også konstatere, at menneskehandel er strafbart, og i det omfang, man overhovedet kan, kommer man også efter bagmændene og får straffet dem.
Vi ved også, at rufferi, alfonseri er ulovligt, man kommer efter bagmændene.
Der er ingen tvivl om, at ofrene for det her skal hjælpes bedst muligt.
Vi er af den opfattelse, at de eksisterende systemer, ikke mindst med det, der er kommet til efter regeringens handlingsplan, er gode.
Om de er gode nok, kan man altid diskutere, men vi vurderer på nuværende tidspunkt, at de er gode.
Der er heller ingen tvivl om, at de, der nu har været udsat for det her og mod deres vilje er involveret i det, skal hjælpes hjem igen hurtigst muligt.
Så vi er altså ikke indstillet på på nuværende tidspunkt at støtte Enhedslistens forslag.
Vi er ikke indstillet på på nuværende tidspunkt at oprette endnu et center, men vi er indstillet på at følge med i det, som regeringen har sat i værk, og håber på, at det kan have en vis effekt, og at vi med det kan komme endnu mere efter dem, der tjener på det her, og at vi kan hjælpe dem, der er ofre for det.
Tina Petersen (DF), 2005-05-12:
I dag skal vi førstebehandle forslag B 69, som er en følge af L 118, en ændring af straffeloven om skærpelse af straffen for voldtægt, vold, uagtsomt manddrab og uagtsom eller betydelig legemsbeskadigelse og forsætlig fareforvoldelse og biltyverier, grov forstyrrelse af ro og orden og sidst, men ikke mindst, den sætning, som har været årsag til udmøntningen af B 69: menneskesmugling og menneskehandel m.v.
Dansk Folkeparti kan umiddelbart godt forstå forslagsstillerne.
Ingen mennesker bør udsættes for at blive offer for andres magtbegærlighed.
Dog mener Dansk Folkeparti, at Folketinget har vist, at der som følge af ændringen af straffeloven i år 2002 ydes en indsats på dette område, og at man er i gang.
Her henvises til handlingsplanen for regeringens indsats år 2003-05 samt bl.a. projektet Stop Kvindehandel, et projekt, som løber til år 2006.
Endvidere er det vigtigt at nævne både kommuner og amter, som trods alt er tæt på borgerne og på de problemer, som bl.a. nævnes i dette forslag.
Her tænker jeg specielt på de problemer omkring børn, som stjæler, og som desværre bliver oplært i dette i en meget tidlig alder.
Hvor jeg kommer fra, altså i den kommune, hvor jeg er bosat, får kommunen årligt en rapport om, hvilke og hvor mange børn der har overtrådt lovgivningen, altså har begået tyveri.
Rapporten beskriver situationen ud fra skoledistriktet, hvor barnet bor.
Indsatsen er jo, at bliver børn i følge med en voksen taget i at stjæle, skal det indberettes til de sociale myndigheder, hvorefter både PPR og de sociale myndigheder skal gribe ind og varetage barnets tarv.
Dette gælder også, hvis de voksne ikke varetager barnets tarv.
Endvidere kan det nævnes, at der er en del krisecentre, som amterne har oprettet, og ikke mindst kvindecentre, hvor alle kvinder i dag kan modtage hjælp.
Ændringer bør gennemføres for at skabe forbedringer og ikke blot bare for at ændre.
Dansk Folkeparti mener ikke, at der med dette beslutningsforslag bliver skabt forbedringer og kan derfor ikke tilslutte sig dette beslutningsforslag.
Hans Andersen (V), 2005-05-12:
Da Venstres ordfører på dette beslutningsforslag ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Lad mig slå fast, at Venstre ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
For det første forstår jeg ikke, hvorfor det er vigtigt at pålægge regeringen inden 2006 at gennemføre en række tiltag, når vi ved, at der er lavet en handlingsplan, som udløber i 2006, når vi har afsat 30 mio. kr. af satspuljemidlerne til dette område, og når vi er det første land i Norden, som er så langt fremme i sin hjælp til denne gruppe mennesker.
Opholdet kan forlænges, og dermed er der givet mulighed for, at kvinden kan blive boende, indtil hun er tryg nok til at udtale sig, hvis det er det, der er problemet.
Dette materiale oplyser ofrene for kvindehandel om deres rettigheder i Danmark og også om, hvilke sundhedstilbud de kan få i Danmark.
Det er vigtigt at lave fleksible tilbud, idet tilbuddene til disse kvinder skal kunne tilpasses den enkeltes behov og ikke være for fastlåste.
For det fjerde gavner det intet at snappe halvandet år af forsøgsperioden, for det vil være et betydeligt dårligere grundlag at vurdere hele indsatsen på, og det vil i sidste ende skade denne udsatte gruppe meget mere, end det vil hjælpe dem.
Venstre kan som sagt ikke støtte beslutningsforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Jeg er enig i, at det er helt oplagt at høre, hvad erfaringerne er i andre lande, og hvad har man lært af de initiativer, man har sat i værk.
Det er jo kun positivt, når der foregår en udveksling af erfaringer og synspunkter og ideer til, hvad det er, der skal til, så jeg vil gerne sørge for at indhente viden om, hvad erfaringen er med de projekter og indsatser, man har haft andre steder, ligesom jeg mener, at vi har behov for at få vores egne erfaringer med, om det nu dur med det her kontaktnetværk, vi er ved at bygge op.
Lone Dybkjær (RV), 2005-05-12:
Jeg synes, det ville være vigtigere, at vi prøvede at samle de erfaringer sammen.
Det er helt oplagt, at det er meget vigtigt, at vi etablerer de der ngo’er, de har jo ikke været der i hundrede år, det ved vi jo også.
Derfor vil jeg anmode om, at vi prøver på at samle nogle erfaringer sammen også f.eks. fra Holland og nogle af de andre steder, som har meget store erfaringer.
De, der har arbejdet med ngo'erne i de lande, har ikke samme lyserøde fornemmelse.
Det er ikke for at sige noget ondt om ministeren, det er bare for at sige, at det ikke har været nemt at samle de erfaringer sammen.
Så vil jeg da også gerne kvittere for, at ministeren i hvert fald har givet udtryk for, at ministeren kan være villig til at se på det, hvis der kommer nye oplysninger frem, som viser, at der er brug for mere end de 15 dage, for at kvinderne kan komme i en ordentlig situation, når de skal hjem, hvad de jo skal.
Det er en fin ting.
Derfor vil jeg egentlig anmode om, at vi går lidt videre ud og prøver på at få samlet de seneste erfaringer på det her område, også nu her undervejs, så vi løbende ved noget om, hvordan udviklingen er.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Jeg kan oplyse, at der i Norge, hvor man faktisk tilbyder 45 dages ophold, er meget få, der vælger at sige ja til tilbuddet.
Kvinderne ønsker simpelt hen ikke at blive så længe i det tilbud.
Som nævnt har der nu været kontakt til mere end 100 ngo'er, og det synes jeg er vigtigt, for det er på den måde, vi får skabt det netværk, der gør, at der er nogen til at tage imod kvinderne, og vi dermed undgår, at de bare ryger tilbage i samme gænge en gang til.
Lone Dybkjær (RV), 2005-05-12:
Nu er det selvfølgelig lidt nedtur, når ministeren lige har fået ros af SF, at jeg så fortsætter med at spørge til det.
Når man ikke har lyst til at være et sted, kan der være mange gode grunde til, at man ikke har lyst til at være det sted, og det behøver ikke at være positive grunde.
Det, jeg egentlig vil spørge ministeren om, er: Hvor meget ved vi?
Hvor meget ved vi egentlig om de kvinder, der har været der, som er kommet af sted, og hvad de er kommet hen til bagefter?
Er vi overhovedet i stand til at finde ud af det, og hvis ikke vi er i stand til at finde ud af det, hvordan finder vi så ud af det?
Jeg kan ikke få ind i mit hoved, at man, når man har været udsat for menneskehandel, så ikke har brug for at være et eller andet sted, hvor man på en eller anden måde kan komme på benene, frem for at man skal gå tilbage til en situation, hvor man højst sandsynligt bliver smidt ud i samme situation igen.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Det er en ret uvant situation for mig.
Jeg ved slet ikke, hvad jeg skal sige til en sådan kommentar.
Anne Baastrup (SF), 2005-05-12:
Jeg vil nu alligevel fastholde, at ministeren skal have ros, fordi det ordvalg, som ministeren brugte, er anderledes end den tidligere socialdemokratiske indenrigsministers.
Så det er simpelt hen et andet ordvalg, der er brugt i dag.
Jeg synes, det er en stor dag.
Ministeren skal have ros.
Jeg vil godt kvittere for, at ministeren er åben over for at udvide antallet på de 15 dage.
Vi har jo diskuteret det spørgsmål.
Jeg tror, at jeg som SF's ordfører kom med forslaget første gang i 1998.
For det, som ministeren selvfølgelig er klar over, er, at der er en lang række lande, hvor man rent faktisk har mulighed for også at få midlertidig opholdstilladelse og sågar også varig opholdstilladelse, hvis man ikke kan sendes tilbage i ro og værdighed.
For vi ved jo, at bagmændene ikke sjældent står og tager imod dem, når de kommer tilbage til deres oprindelige land.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Der er jo ikke andet at sige end at kvittere for præciseringen af, hvad det er, der er Enhedslistens tanker om det.
Jeg har været inde på den begrundelse, at jeg synes, at det er vigtigt, at vi nu prøver mange forskellige modeller af for netop at få en ordentlig erfaring at træffe beslutning ud fra.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-12:
Det er blot for måske at imødegå en enkelt misforståelse, for når vi i forslaget snakker om ét center, så har det den mening, at vi vil forsøge at få samlet, hvad der er af erfaringer, hvad der er af ledelse, hvad der er af evaluering, og hvad der er af kontakt udadtil, ét sted.
Det betyder ikke, at der ikke samtidig er behov for at arbejde i hele landet, uafhængigt af hvor centeret ligger.
Der vil stadig væk være behov for gadearbejde i så vel Vejle som København, Aalborg og Esbjerg, og hvor det nu ellers kan være.
Det vil altså ikke sige, at det her er et spørgsmål om, at alt i forbindelse med det her skal være centraliseret et bestemt geografisk sted.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Jeg kan gentage, at jeg ikke mener, der er behov for at ændre på regelsættet på nuværende tidspunkt.
Som jeg var inde på, mener jeg ikke, at der med hensyn til de 35 kvinder – og jeg skal medgive, at det er forholdsvis få indtil videre – har vist sig at være et behov for det.
Så på nuværende tidspunkt mener jeg ikke, der er behov for at ændre på reglerne.
Karen J. Klint (S), 2005-05-12:
Vi skal selvfølgelig ikke som system tvangstilbageholde kvinder, som har nogle andre muligheder for at komme tilbage til et frit liv, men det er jo talmæssigt meget få personer, vi har erfaringer for nu.
Så det var bare for at have en ekstra ventil, sådan at den dag, der kommer en kvinde, som er bange for, at hun er smittet med aids under nogle tvangsmæssige forhold, skal hun ikke skibes ud af landet, inden hendes helbredsmæssige forhold er fuldt afdækket.
Anne Baastrup (SF), 2005-05-12:
Fru Pia Kristensen ved eller burde vide, at vi i SF lægger meget vægt på, at der er tilstrækkeligt med hjemmehjælp til de ældre.
Jeg ved, at hr. Villy Søvndal gang på gang er kommet med forslag herom.
Fru Pia Kristensen ved eller burde vide, at med den vækstramme, man nu har lagt op til i kommunerne, på 0,3 pct., samtidig med at kommunerne skal bruge alle deres ressourcer til at blive sammenlagt plus ændre it osv., at når kommunalreformen er færdig og starter 2007, eller i 2006 er det jo i virkeligheden for kommunernes vedkommende, så vil vi stå i en situation, hvor der ikke er en krone til noget af det, fru Pia Kristensen gerne vil på ældreområdet, medmindre fru Pia Kristensen forstår, at tingene hænger sammen.
Det er finansministerens ramme til de offentlige udgifter, herunder især til kommunerne, der skal kunne give fru Pia Kristensen muligheden for at gøre det, som fru Pia Kristensen gerne vil, nemlig sikre de ældre en ordentlig og værdig alderdom, som SF også vil.
Men hver gang, vi har fremsat forslag, har fru Pia Kristensen på grund af omkostningerne været nødsaget til at stemme imod, og det ved fru Pia Kristensen også godt.
Pia Kristensen (DF), 2005-05-12:
Jeg er rimelig godt klar over, hvorfor madpriserne i nogle kommuner er så høje.
Jeg ved, at min egen kommune ikke hører til en af de kommuner, der ligger lavest prismæssigt, når det drejer sig om madordninger, men det er jo altså, fordi et flertal i min kommunalbestyrelse valgte, at maden skulle produceres udenfor.
Det betyder, at man skal indkøbe maskiner, pålægsmaskiner, pakkemaskiner, vakuummaskiner, og jeg ved ikke hvad, og der skal ansættes masser af mennesker, som skal være placeret ude i de der store køkkener.
Men det kan jo være vanskeligt, når man sidder som menigt medlem i en kommunalbestyrelse, hvor der er et Venstreflertal.
Jeg fik ikke tid til at svare på det spørgsmål, der blev stillet i første omgang.
Der blev spurgt, hvad hvis undersøgelsen nu viser noget helt andet end det, vi ligesom gør i dag.
Jeg vil sige, at så har det faktisk haft et formål, at vi lavede en undersøgelse, for den belyste jo så netop, at vi ikke har gjort det rigtige.
Så det ville da være lyksaligt, hvis vi får en undersøgelse, der viser noget andet, end hvordan situationen er i dag.
Jeg vil først sige, at det ikke er alle kommuner, der leverer en dårlig hjemmepleje, men der er kommuner, og det må vi konstatere, der visiterer meget, meget stramt, når en ældre skal have en hjemmehjælp.
Vi har hørt meget under debatten det seneste års tid om stopurstyranni og stregkoder.
Så det er ringe nogle steder med hjemmehjælpen
Der ønsker vi i hvert fald fra Dansk Folkepartis side, at hjemmehjælpen skal styrkes.
Vi ønsker, at der skal ansættes flere hjemmehjælpere, så der kommer flere hænder ud i hjemmeplejen, så en hjemmehjælper kan være længere tid hos den enkelte ældre.
Det med, at omsorg og tid var ligesom en by i Rusland,
var ikke mine ord, det var en læges ord.
Det var en vagtlæge, som kommer i mange, mange hjem på en vagt, og hovedsagelig, kunne jeg forstå på ham, hos ældre mennesker, som er underernærede, som er dehydrerede, og som så må indlægges på hospitalet.
Så vil jeg da blot sige, at det jo ikke er under VK-regeringen, at den forringelse er sket i hjemmeplejen.
Det skete faktisk allerede under den tidligere regering, SR-regeringen.
Vi skal helt tilbage til først i 1990'erne, hvor vi ser, at der begynder at ske et skred i den forkerte retning, og det er det, vi godt vil have rettet op på.
Kunne Venstre f.eks. gå med til, at man også åbnede op for, at ældre, som bor i små landsbyer, kunne blive kørt til den lokale kro, så de kunne spise i fællesskab?
Kunne Venstre gå med til, at man måske brugte flere ressourcer på at ansætte flere hjemmehjælpere i de ældres hjem, så hjemmehjælperen ligesom i gamle dage kunne lave den daglige mad sammen med den ældre?
Hans Andersen (V), 2005-05-12:
Jeg synes, det er overordentlig vigtigt, at kommunerne arbejder på at yde en service til deres ældre medborgere, og nu da det er mad vi taler om, at det er den bedst mulige til den laveste pris.
Jeg tror, at det handler om, at kommunerne er optaget af at udbrede det frie valg til den kommunale mad.
Jeg tror faktisk, at det vil betyde, at vi vil se, at priserne falder rundtomkring.