runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2000-04-12:
Altså i modsætning til gammelkommunisten hr. Kolstrup og også nu her hr. Graversen, som vel ikke er gammelkommunist, så vil jeg ikke begynde med planøkonomiske tankegange om at dirigere rundt med det private erhvervsliv.
Altså det var noget, man gjorde ovre østpå i gammel tid, og det er ikke det, som er dagsordenen i dag.
Det, vi skal koncentrere os om, er selvfølgelig staten og statens forpligtelser.
Og nu har hr. Hækkerup og i øvrigt flere været på talerstolen; der har jo været en tre, fire, fem forskellige socialdemokrater på talerstolen, og det må jo være, fordi jeg åbenbart her har ramt et område, som optager Socialdemokratiet ganske meget, og som man føler dårlig samvittighed over. Jeg synes også, der er grund til at have en dårlig samvittighed.
Og heldigvis var lige præcis statsfængslet ét ud af de otte eksempler, som endte med at blive i provinsen, fair nok med det, men resten, ikke resten, men de fleste af de andre er placeret i København.
Det, der kalder mig frem her til slut, er fru Jytte Wittrocks bemærkninger.
Hun siger: Jamen bliver der dog ikke taget nogle initiativer?
Lollandsredegørelsen var da et godt eksempel.
Jamen det her handler jo ikke bare om ord og en debat i en Folketingssal, det handler også om konkrete handlinger.
Og hvad var det, vi oplevede umiddelbart efter Lollandsdebatten?
En række af eksempler på, at regeringen gjorde det stik modsatte.
Tidligere havde man gennemført spørgsmålet om vejkriteriet for bloktilskud, som i den grad underminerede landdistrikternes muligheder for bosætning og udvikling.
Samtidig havde vi hele diskussionen om de sociale klienter, og om nogen burde i hvert fald den nuværende indenrigsminister kende til det problem, hvor man altså eksporterede sociale klienter til de fattigste områder i Danmark, og hvor den nuværende indenrigsminister, dengang socialministeren, faktisk selv opsøgte problemet og var ude at studere det.
Holger Graversen (S), 2000-04-12:
Altså mage til selvforherligelse som den, hr. Hovmand lagde for dagen før, skal man lede længe efter.
Det må jeg nok sige.
Jeg håbede, vi kunne tale os til rette her og opnå enighed om, at vi ikke får en skævdeling af landet, for det jo er den store fælles interesse, og så skal man høre alt det - nu var jeg lige ved at bruge et grimt udtryk, og det må jeg ikke, men alt det sludder så. Man kan diskutere til hudløshed, hvem der er mest centralistisk indstillet, om det er partiet Venstre eller det er Socialdemokratiet.
Var det ikke under KV-regeringen, man nedlagde en masse arresthuse?
Hvem har egentlig stået bag nedlæggelsen af utallige mejerier og slagterier i det ganske land, om ikke direkte, så indirekte?
Hvem stod bag egnsudviklingen i sin tid osv.?
Altså hvordan var situationen i 1992, da den borgerlige regering gik af?
Tvangsauktioner osv. - det hele var gået i stå i samfundet. Der kom gang i det, og det har landdistrikterne naturligvis også haft glæde af.
Dorte Bennedsen (S), 2000-04-12:
Vi hørte for lidt siden en tale fra hr. Hovmand, en tale, hvor hr. Hovmand ikke var vred, men bedrøvet, så bedrøvet, at han havde måttet skrive til statsministeren, bl.a. om placering af et statsfængsel.
Og det er fuldstændig korrekt.
Hr. Hovmand har fuldstændig ret.
Han har ikke fået sit ønske om statsfængslets placering opfyldt.
Hr. Hovmand ville nemlig have statsfængslet, som skal nybygges - det, som ligger i Horsens i dag - det ville hr. Hovmand have flyttet til Lolland.
Dette fængsel, hvis opgave er at dække behovet i hele Jylland for langvarige straffe fik hr. Hovmand ikke til Lolland.
Det bliver fornuftigt nok placeret et eller andet sted i den relative nærhed af, hvor det gamle Horsens Statsfængsel ligger.
Så det har hr. Hovmand ret i, men der er måske også andre hensyn at varetage end hr. Hovmands og Lollands.
Klaus Hækkerup (S), 2000-04-12:
Jeg synes ikke bare, det er dårlige undskyldninger; jeg synes, det er bluff, når hr. Svend Erik Hovmand står oppe på denne talerstol og siger, at den borgerlige regering forsøgte en rationalisering af Planstyrelsen, men ikke kunne komme igennem med den.
Vi er nogle, der erindrer, hvordan vi forsøgte at tage en debat med den borgerlige regering om urimeligheden af at nedskære den offentlige forvaltning med 2 pct. og gang på gang på gang fik at vide, at indretningen af centraladministrationen, af den offentlige forvaltning, var regeringens ansvar, det var ikke Folketingets; det kunne Folketinget ikke blande sig i.
Da kom der statsretlige papirer ud af Statsministeriet, der sagde, at det ikke var vores område.
Hvorfor i alverden kunne den borgerlige regering så ikke gennemføre den decentralisering af Planstyrelsen, den ønskede?
Og må jeg så spørge: Hvornår har vi, Socialdemokratiet, stemt forslag ned fra den borgerlige regering om at decentralisere, om at udflytte statsinstitutioner?
Kan vi få tre eksempler fra de 10 år på, at vi har stemt den borgerlige regering ned, hvor den har ønsket det?
Nej, det er ikke bare dårlige undskyldninger; det er vand, der fosser ud af ørerne.
Jytte Wittrock (S), 2000-04-12:
Jeg vil gerne have lov til at sige, at jeg har nøjagtig de samme forventninger til den nuværende indenrigsminister, som jeg havde til den forrige, og jeg er sikker på, at den gode linje, vi har ført, mens vi har haft den socialdemokratisk ledede regering, også vil fortsætte.
Jeg vil gerne have lov til at spørge hr. Svend Erik Hovmand, om ikke Lollandsredegørelsen, som var en opfølgning på Lollandsforespørgslen, har været en håndsrækning til vor egn, dér, hvor både han og jeg færdes dagligt.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-04-12:
Jeg er klar over, at hr. Klaus Hækkerup nu vil sige, at det er en dårlig undskyldning, jeg kommer med, men jeg kommer med den alligevel, for det er den rigtigste.
Sagen er den, at den regering havde ingen mulighed for at komme igennem. Hvad foreslog vi f.eks.?
Vi foreslog en rationalisering og en effektivisering
inden for en lang række områder, Planstyrelsen som et af eksemplerne
Vi foreslog, at man decentraliserede beslutningerne omkring by- og landzonelovgivning.
Viforeslog, at man gennemførte en ændring på en lang række områder, som sikrede, at livet på landet kunne leves, at der var mulighed for at etablere virksomheder i et landområde.
Hver eneste gang mødte vi den kolde skulder fra Socialdemokratiet, og senest har vi oplevet det her for ganske kort tid siden, hvor Venstre igen sammen med en række andre partier fremsatte fem forskellige konkrete forslag om udviklingen i landområderne.
Hvad mødte vi fra regeringen?
En klar afvisning.
Klaus Hækkerup (S), 2000-04-12:
Omkring det tidspunkt, da jeg blev medlem af Folketinget i 1988, lå der fra den daværende borgerlige regering en redegørelse, der hed »Udflytning af statsinstitutioner«.
Den var på, hvis jeg husker ret, et halvt hundrede sider.
Og jeg vil godt bede hr. Svend Erik Hovmand, der, forstår jeg, startede denne her debat for 25 år siden, og som har været understøtter af en borgerlig regering i 10 år, nævne mig fem eksempler på udflytning af statsinstitutioner, som det lykkedes den borgerlige regering i løbet af de 10 år at gennemføre - bare fem.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Når hr. Henning Grove får tænkt sig lidt om, er jeg helt sikker på, at den konservative ordfører vil give mig ret i, at det dramatiske spring i jordpriser i Danmark skete med Danmarks medlemskab af EF og den udvikling i EU's landbrugsstøtteordninger, der siden da er fulgt med, og at det har været med til at medføre en miljømæssig nedslidning af landbruget, som så har gjort, at vi selvfølgelig har været nødt til f.eks. at forsvare vores grundvand med nogle miljøregler, som ganske rigtigt selvfølgelig har påført landbruget yderligere omkostninger, men det er en følge af det, der er sket af ulykker tidligere.
Vi støtter ikke, at man bare skal æde jorden eller murstenene.
Vi mener kun, at man bør beskattes rimeligt i forhold til de værdistigniger, der hører til at eje jord.
Men i virkeligheden så vi helst, hvis vi skal vende tilbage til landbruget, at man indførte et jordrentebrug, så det i virkeligheden var - det er jo vores alle sammens jord - noget jord, vi alle sammen ejede, og så betalte landmanden en rente af den jord ud fra, hvad han tjener på jorden, og ikke ud fra, hvad jorden tilfældigvis er værd.
Arne Melchior (CD), 2000-04-12:
Jamen det var da dejligt, at vi fik det på plads.
Vi har begge to underskrevet på, at vi skal holde grundloven, og det gør vi så, og det er vi så enige om i hvert fald i den forstand, i den sammenhæng. Så vil jeg sige til hr. Skaarup, at det er godt gjort at få benzinpriserne ind i dette her lovforslag; det må jeg sige, det er da et krumspring, der vil noget.
Netop når man er bilisternes parti, og det er vi fortsat - desværre er der endnu et antal bilister i landet, der ikke har opdaget det - så går vi ind for fartovervågning, fordi bilister som andre mennesker skal opføre sig ordentligt og holde reglerne og ikke tage loven i egen hånd.
Så det er ikke mindst, fordi vi støtter bilisternes ret til at have bil, og at den ikke skal være endnu mere for dyr, end den er i forvejen, at vi må tage det standpunkt.
Og jeg har jo givet det eksempel, og det forholdt hr. Skaarup sig ikke til.
Og hr. Skaarup ved jo lige så godt som jeg, at denne bestemmelse i det her foreliggende lovforslag er en følge af Schengenaftalen.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Det er mærkeligt, jeg har altid opfattet CD som bilisternes parti.
Helst skulle det være sådan, at den ikke kostede alt for meget i afgifter og heller ikke i benzin.
Synes hr. Arne Melchior ikke, at det vil være mere fornuftigt, at man, som man altid har gjort, kontrollerede de her ting ved grænsen i stedet for over alt i Danmark på hver eneste lille flække, hvor hr. Arne Melchior bevæger sig rundt?
Ville det ikke være mere rimeligt, at man gjorde det et sted, hvor befolkningen vidste, at her skal vi være opmærksomme, her passerer vi en normal grænse, som alle skal rette sig efter, i stedet for at det er vilkårligt ude i landet, uanset om der er mistanke eller ej? Jeg synes, at hr. Arne Melchior burde støtte de spørgsmål, vi stiller her om denne sag, også som en mand, der normalt støtter bilisterne.
Dorte Bennedsen (S), 2000-04-12:
Jamen man kan da i og for sig fra en vis vinkel godt være enig med fru Anne Baastrup om konstruktionen, men fru Anne Baastrup ved jo godt, at i sidste ende er det domstolene, der beslutter bødestørrelsen.
Vi kan give nogle retningslinjer, og hvis vi vil have en væsentlig skærpelse af bøderne, så er det vanskeligere at få igennem domstolene, hvis man ikke også har rørt ved strafferammerne.
Det kan man beklage eller ikke, men sådan ser virkeligheden ud, og så vil jeg sige, at så vil jeg hellere røre ved strafferammerne og få de her bøder op, så det er noget, der kan mærkes hos de arbejdsgivere, som helt urimeligt og uanstændigt beskæftiger arbejdskraft på den her manér.
Anne Baastrup (SF), 2000-04-12:
Altså endnu en gang til fru Elisabeth Arnold: Vi er enige, men det er konstruktionen, jeg sådan stilfærdigt anfægtede.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-12:
Lad os nu glemme det med Schengen så og så prøve at holde os til det med, at arbejdsgiverne beskæftiger illegal arbejdskraft, som ikke har arbejdstilladelse i Danmark.
Når bødeniveauet for tiden er så lavt, at enhver arbejdsgiver med regnemaskinen i behold kan indkalkulere bøderne i sin vurdering af, om han skal ansætte illegal arbejdskraft eller ej, jamen så er der da noget galt med bødestørrelsen.
Så det er da helt oplagt, at man skal skærpe sanktionerne, for de indgår jo i arbejdsgiverens beregninger.
Anne Baastrup (SF), 2000-04-12:
gang, jeg holder en ordførertale, vil jeg komme med det venlige først, for ellers tror medlemmerne bare, jeg er sur hele vejen igennem.
Jeg synes bare, at det grundlæggende er træls, at vi hele tiden snakker strafferamme og burer folk inde, når det, vi alle sammen er enige om, er, at hvis vi skal have fat i de her arbejdsgivere, så er det ved det, der er konklusionen på lovforslaget, nemlig at man får forhøjet bøderne, og ved at man får bedre sikkerhed for at kunne konfiskere det økonomiske udbytte, som den pågældende arbejdsgiver får.
Så på den måde er vi enige.
Jeg synes bare, vi grundlæggende skal have en snak om: Kan vi ikke lave det her system om, så vi slipper for, at hver gang, vi skal komme efter en bestemt type af forbrydelser, så er der kun ét svar, og det er, at vi forhøjer strafferammen, for så sker der en hel masse andet.
Så kan politiet give tilhold.
Hver gang bliver vi nødt til at forhøje strafferammen, fordi det har nogle afledede konsekvenser.
Jeg synes, at vi på et eller andet tidspunkt skulle prøve at gøre op med det.
Det er da såmænd bare det, helt fredsommeligt.
Men derfor er jeg sur på Schengen alligevel.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-12:
Jeg forstår heller ikke rigtig fru Anne Baastrups skarpe afvisning af det her lovforslag, for præcis med denne her type ulovligheder er kombinationen af høje bøder, konfiskation og stor risiko for at blive opdaget jo simpelt hen den bedste prævention, man overhovedet kan tage.
Så den bedste tilgang til det her lovforslag synes jeg simpelt hen er at sige: Det vil virke fantastisk præventivt.
Formentlig vil alle de her bødeforhøjelser sjældent komme i brug, for der vil ikke komme så mange tilfælde.
Dorte Bennedsen (S), 2000-04-12:
Jeg må sige, at som jeg læser lovforslaget og dets bemærkninger, så er det bøderne, der er instrumentet her og
ikke et spørgsmål om 6 eller 12 måneders fængsel
Anne Baastrup (SF), 2000-04-12:
Jeg skal snakke lidt højere så.
Fru Dorte Bennedsen og jeg er enige i, at det er pengepungen, der skal rammes.
Men problemet er blot det, at vi har fået indrettet hele systemet på en sådan måde, at vi kun kan ramme pengepungen, hvis vi forhøjer strafferammen, og jeg er efterhånden træt af, at vi kun bevæger os rundt i forhøjelser af strafferammen hele tiden, samtidig med at vi fylder fængslerne med folk.
De står på ventelister.
Jeg synes, det er en forkert måde, vi løser vores problemer på.
Jeg regner ikke med, at denne her bestemmelse vil blive anvendt til, at arbejdsgiveren bliver puttet i fængsel.
Jeg regner med og håber da på, at den bliver anvendt til, at vi får højere bøder, og at vi får konfiskation af den økonomiske fortjeneste, man får ved at anvende ulovlig arbejdskraft, og vi er inderligt imod anvendelse af ulovlig arbejdskraft.
Men jeg synes grundlæggende, vi har et problem.
Hver gang, vi skal komme efter nogen, så er det kun ind og bure.
Det er da et træls system, vi har fået indrettet.
Dorte Bennedsen (S), 2000-04-12:
Nu har jeg med mit høreproblem aldrig haft afsindig let ved at forstå fru Anne Baastrup.
Men jeg mener, at hun sagde, at det der med højere straf for ulovlig beskæftigelse af arbejdskraft ikke var sagen, men at det skulle være konfiskation.
Men jeg vil gerne sige: Hvis man læser lovforslaget, som jeg i hvert fald læser det, så er der fordobling af strafferammen fra 6 til 12 måneder.
Det hænger jo sammen med, at man vil have bødeniveauet op.
Jeg fattede ikke kritikken på det her punkt, fordi det handler om bødestørrelser, og det handler om konfiskation, og det vil sige, at det rammer folk på pengepungen, og det er vel nok dér, det er fornuftigt i de her situationer at ramme folk.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Jo, jeg kan godt spille poker, men jeg synes, at den her sag er for vigtig til at overlade til det chancespil, som poker også er
Derfor mener jeg, at det ville være vigtigt, at De Konservative gav et klart signal og ville lægge et klart pres på ministeren, men det kan jeg åbenbart ikke få frem.
Helge Adam Møller (KF), 2000-04-12:
Nu ved jeg ikke, om hr. Peter Skaarup spiller poker, men det er jo altså godt indimellem også i pokerspil og også i forhandlinger og andre steder ikke at vise alle sine kort.
Det er en mulighed, hr. Peter Skaarup nævner, hvis man skulle komme i den situation.
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at have fantasi til at forestille mig, at vi kommer i den situation på baggrund af de udmeldinger, der har været, men hvis vi skulle komme i den situation, ja, så overvejer vi, hvad vi så skal gøre.
Vi er imod ekspropriation.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Jamen det vil da glæde mig, hvis det ikke bliver aktuelt at indsamle de her underskrifter, men vi mener jo altså, at det er en så alvorlig sag, at regeringen vil ekspropriere til fordel for at få boliger til flygtninge, at vi synes, at det er en vigtig sag også for De Konservative at svare på.
Hvis det bliver aktuelt, vil De Konservative i givet fald være med?
De Konservative, Venstre, Dansk Folkeparti og andre partier, men i hvert fald de tre partier, kan udsætte den her lov til efter næste folketingsvalg, sådan at vælgerne kan være med på råd.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-12:
Det skuffer mig at høre en ellers retsindig person som hr. Helge Adam Møller forfalde til skræmmekampagner i forbindelse med det her forslag.
Det handler jo ikke om enkeltfamilier.
Det handler om firmaer og institutioner, som groft udnytter en situation, hvor deres bygninger, fabrikker osv. er stærkt efterspurgte, til at jobbe priserne op i et fuldstændig urimeligt leje.
Dansk Flygtningehjælp og Dansk Røde Kors kan tale med om, hvor svært det har været at få rimelige priser på bygninger, som var egnede til indkvartering af asylansøgere, som i øvrigt måtte henleve deres asylsøgningstid under ret kummerlige forhold med dårlige toiletforhold osv.
Vi kan også henvise til gamle færger, der har været brugt til indkvartering osv.
Det er ikke nogen nem situation at stå i for myndighederne, og det har ikke noget at gøre med at bruge skræmmebilledet med den sorte hånd, der kommer og tager den lille mands hus.
Det er simpelt hen ikke anstændigt.
Helge Adam Møller (KF), 2000-04-12:
Det kan hr. Arne Melchior mene, eller ikke alene kan, det mener hr. Arne Melchior, og det anerkender jeg.
Det her er en elastik, det er en gummiparagraf, som en siddende indenrigsminister kan bruge og så lade være med at lægge den fornødne energi i de forhandlinger, der skal ske
med de enkelte kommuner,
og jeg må konstatere, at det har endnu aldrig været nødvendigt at ekspropriere, selv ikke efter Kosovonødloven, der faktisk gav muligheden.
Så hvor der er en vilje, er der en vej.
Vi vil ikke være med til, medmindre det er en decideret nødsituation, som den jeg nævnte eksempelvis med balterne eller flygtninge fra Kosovo, at sætte hverken offentlige eller private mennesker ud af deres hus og hjem for at indkvartere flygtninge i stedet for. Det vil vi ikke, og vi vil finde løsninger ad forhandlingens vej, det har Kommunernes Landsforening også tilsagt, og det ved jeg at der er en vilje til ude i hele landet.
Til hr. Peter Skaarup med hensyn til underskrifter osv.:
Det bliver ikke aktuelt.
Det kan jeg garantere for.
Arne Melchior (CD), 2000-04-12:
Jeg har ikke flere spørgsmål, men skal benytte minuttet til at redegøre for vores stilling til det.
Så kan min ordførertale om lidt blive så meget kortere.
Jeg må gøre hr. Helge Adam Møller opmærksom på, at der jo også i det nuværende lovforslag er tilkendegivet, at det skal være i sjældne undtagelsestilfælde, i nødvendige tilfælde.
Det er der gjort rede for på side 12 i bemærkningerne, hvor der bl.a. står, at tilvejebringelse af indkvarteringssteder i videst muligt omfang vil skulle ske på frivillig basis.
Der er tale om nogle mennesker, som skal huses, og det skal som udgangspunkt ske på frivilligt grundlag.
Men kan det ikke lade sig gøre på frivilligt grundlag, så er der opstået en nødsituation, og der har også de udtalelser, ministeren er kommet med, og som hr. Helge Adam Møller ganske korrekt refererede, jo klart vist, hvad hensigten er.
Derfor kan jeg slet ikke forstå den frygt.
Det er en overdrivelse af noget, som slet ikke kan tåle den overdrivelse.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Jeg synes jo, det var et meget relevant spørgsmål, som hr. Arne Melchior rejste, nemlig om den dobbeltmoral, jeg synes kendetegner Venstre og De Konservative her.
Man kan jo sige, at selv om hr. Helge Adam Møller siger, at det var en tidsbegrænset periode, så ser vi jo stadig væk, at et stort antal af de kosovoalbanske flygtninge, der skulle til Danmark, stadig væk er her og ikke er kommet tilbage, selv om man skulle formode, at det kunne lade sig gøre at sende dem tilbage, hvis det var det, man ville.
Men jeg vil godt spørge hr. Helge Adam Møller, i lighed med det spørgsmål, jeg stillede til Venstres ordfører, om De Konservative på baggrund af den meget heftige kritik - det må vi jo sige - som blev rejst her fra talerstolen, så vil støtte et initiativ fra Dansk Folkeparti, hvis ministeren fastholder det her initiativ om ekspropriation?
Arne Melchior (CD), 2000-04-12:
Min bemærkning går til den konservative ordfører, men kunne sådan set også have bud til Venstres.
Der står på side 13 i bemærkningerne til lovforslaget, at bestemmelse om ekspropriationer og fritagelse for plantilladelser findes i § 8 i Kosovonødloven, nr. 251 af den 28. april 1999.
Så vidt jeg er orienteret, så stemte både De Konservative og Venstre for den tilsvarende bestemmelse dengang. Hr. Hovmand var vist lidt tåget inde på, at der var andre omstændigheder, men han redegjorde ikke for, hvordan omstændighederne adskilte sig fra de nugældende.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der er sket i mellemtiden.
Christian H. Hansen (DF), 2000-04-12:
Det er lige til bemærkningerne om det med jordrenten, som hr. Frank Aaen var oppe at sige noget om:
Tidligere på dagen, da vi også snakkede landdistrikter og regionalpolitik, blev der sagt, at al kollektiv trafik klarer vi med teletaxaordninger, og nu skal vi alle sammen eje jorden.
Kunne Enhedslisten ikke bare én gang for alle indrømme, at det, det drejer sig om for enhedslisten, er, at vi skal have byerne, og dem skal vi cykle rundt inde i, og alt, hvad der foregår uden for byerne, afskaffer vi.
Det er teoretisk politik.
Det kan jo ikke lade sig gøre
i praksis, det her.
Pernille Sams (KF), 2000-04-12:
Jamen endnu en gang kan jeg da bare sige, at det er da sikkert udmærket, og det offentlige er sikkert glad for, at Enhedslisten holder hånden over det.
Så håber jeg, at de private er glade for, at Det Konservative Folkeparti beskytter dem mod det offentliges overgreb.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Jeg vil bare gøre opmærksom på den lov, vi vedtog før.
Dér var der en meget præcis bestemmelse om, at forholdet skulle være bevidst eller groft uagtsomt, og der var virkelig omsorg for, at man ikke sådan bare stangede en bøde ud, selv om det var en stor virksomhed, der trynede en lille.
Her er det faktisk meget mere nemt at tryne en kommune
, når man f.eks. har ISS, der lige sender en tre-fire topadvokater på banen.
Jeg vil bare sige, at Det Konservative Folkepartis retsopfattelse er yderst besynderlig, for ikke at sige fraværende i sin logik.
Pernille Sams (KF), 2000-04-12:
Hvis det offentlige opfører sig ordentligt såvel mod private virksomheder som mod private borgere, opstår problemet ikke, og det synes vi at vi gerne vil være med til at motivere det offentlige til.
Vi synes, der er så mange eksempler på offentlige myndigheder, kommuner, systemer, der tryner borgerne, og det ønsker vi ikke at medvirke til.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Nu synes jeg ikke, at jeg fik noget svar på mit relativt principielle spørgsmål, men det, vi altså talte om før, var, når en stor, dominerende virksomhed tryner en mindre virksomhed, altså lige præcis den store mod den lille, og det, vi taler om her, er, at den lille landkommune, som ikke lige helt har styr på alle juridiske finesser, lige pludselig af ISS bliver afkrævet en kæmpemæssig erstatning.
Altså det er sådan set helt modsat det, Det Konservative Folkeparti her siger.
Den forrige diskussion gik på at beskytte den lille mod den store.
Her er det typisk den lille kommune, der kan komme i klemme i forhold til en stor virksomhed, men her er det altså hensynet til den store, der tæller mest, nemlig ISS f.eks., hvorimod det før altså var hensynet til den lille virksomhed.
Jeg forstår ærlig talt ikke, hvad der er logikken i Det Konservative Folkepartis politik.