runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2000-10-26:
Jeg er nødt til at kommentere ét punkt, som ikke er blevet kommenteret endnu, nemlig spørgsmålet om ulandenes behov for at beskytte egne markeder, at Danmark skulle arbejde for det.
Jeg synes, at man skal kigge nuanceret på den her problemstilling.
Der må ikke være nogen tvivl om, synes jeg, at vi skal være enige om, at vi gerne vil have, at ulandene får adgang til vores markeder.
Men jeg synes, det er vigtigt at notere sig, at de selvfølgelig også skal have nogle overgangsordninger, for hvis man bare liberaliserer fuldt og helt med det samme, ødelægger man også deres erhvervsliv, man ødelægger forudsætningerne for, at de kan deltage i handelen.
Det er klart.
Men det med at gå ind og indføre beskyttelse af deres markeder: Mod hvem? kunne man spørge.
Er det mod hinanden?
Er det mod - ja, det er selvfølgelig nok de industrialiserede lande, der tænkes på, men jeg synes, det er en forkert retning. Det, der er det store problem, hvis vi endelig skal diskutere det her, er jo, at vi i de industrialiserede lande er for dårlige til at afvikle vores egen beskyttelse af vores markeder.
Det er jo det, der er punktet, og det synes jeg vi
skal være fælles om i stedet for at begynde at indføre nye former for protektionisme eller støtte det.
Det synes jeg faktisk er en forkert vej at gå.
Margrete Auken (SF), 2000-10-26:
Nu har hr. Jeppe Kofod jo ikke set forslaget endnu.
Jeg tror, at der er et lille ord, der er kommet ind, og det er ordet »vital« produktion, for det er jo vigtigt, at det ikke drejer sig om, at man bare skal have lov til at beskytte sine egne markeder.
Der er vi fuldstændig enige.
Det vil kun være en jammerlighedsstrategi for de fattige lande.
Men vi ved også godt, at sådan som tempoet og balancen er med hensyn til det dér med markedsadgang, er det altså næsten for pænt at kalde det en omvendt Robin Hood, for det er meget, meget mere brutalt, det, der foregår.
Og hvis ikke vi udtrykkeligt siger, at disse allerfattigste lande først og fremmest skal kunne beskytte deres landbrugsproduktion fra den dér oversubsidierede, protektionerede, og hvad ved jeg, EU-produktion og USA-produktion, som jo altså kan sælge sukker på verdensmarkedet til under den pris, det kan produceres for i de fattigste lande, så - altså o.k., når Socialdemokratiet har klaret, regeringen har klaret at få afviklet de dér ting, skal vi nok være der fra den anden side også.
Jann Sjursen (KRF), 2000-10-26:
Jamen jeg er da glad for, at Socialdemokratiet og hr. Jeppe Kofod kan være enige i store dele af, hvad der står i forslaget til vedtagelse.
Og det havde jeg sådan set også regnet med, fordi vi jo også fra de tre partiers side er enige i de overordnede målsætninger i »Partnerskab 2000«.
Så det havde været mærkeligt andet. Men jeg synes jo alligevel, at man med hensyn til diskussionen omkring beskyttelse kontra liberalisering i forhold til ulandene, som hr. Jeppe Kofod selv var inde på, dog må sige, at det er nødvendigt med en vis beskyttelse af ulandenes markeder i en overgangsperiode.
Der er visse regler for, hvor meget der må stå i et forslag til vedtagelse, og man kan jo altså ikke beskrive hele verdenssituationen dér.
Det skal selvfølgelig ikke bruges af ulandene protektionistisk i forhold til hinanden, sådan så de opbygger nye barrierer, som kan være med til at forhindre en bæredygtig udvikling også ulandene imellem.
Søren Søndergaard (EL), 2000-10-26:
Knap havde Socialdemokratiets ordfører oplæst et fælles forslag til vedtagelse, sådan forstod jeg det, fra Socialdemokratiet og Venstre, før sådan en mindre borgerkrig udbrød, hvor det viste sig, at man var totalt uenige om helt fundamentale ting, ikke kun om noget, som ikke står i forslaget til vedtagelse, men angiveligt også om noget, der står i forslaget til vedtagelse, nemlig spørgsmålet om fattigdomshåndteringen. Var det ikke muligt i løbet af de næste minutter måske, at de to duellanter, borgerkrigsdeltagere, kunne redegøre for, hvad det egentlig er, de er enige om, og hvad det er, de er uenige om i det forslag til vedtagelse, der er blevet fremsat?
Jeppe Kofod (S), 2000-10-26:
Jeg vil forsøge endnu en gang at få Venstres ordfører til at svare på bare et eller to af mine spørgsmål.
Jeg har to gange tidligere i debatten stillet spørgsmålet om det nye, revolutionerende i Venstres udspil
Er det fokus væk fra de fattigste lande over til nogle andre udviklingslande?
Det svar har jeg ikke fået endnu, men jeg håber, at det kommer på et eller andet tidspunkt.
Men jeg vil så også spørge - også på baggrund af denne her debat - hvad det så er, man vil stille op med de mindst udviklede lande.
Hvad er Venstres strategi over for dem
, hvis man nu ikke vil støtte dem gennem udviklingsbistand?
Og hvor har Venstre nogen eksempler på, at vi ikke gør arbejdet godt nok, når det gælder de mindst udviklede lande og de fattigste befolkninger, der legitimerer det forslag, som Venstre er kommet med nu?
Hvor er det?
Jeg savner bevis for det enorme kursskifte, som man lægger op til i den nye strategi, som Venstre har diskuteret, og det, der fremgår af pressen i dag.
Det savner jeg.
Jens Hald Madsen (V), 2000-10-26:
Jeg er utrolig glad for, at min kollega gav mig mulighed og lejlighed til at bekræfte det, som der står i Venstres oplæg, for det giver også svar til spørgsmålet fra hr. Jeppe Kofod, som jeg beklager at jeg af tidsmæssige årsager ikke helt havde svaret på.
Det ligger der ikke noget fordækt i.
Det, der er ved det,
er, at vi har lavet den naturlige opdeling mellem det multilaterale og det bilaterale, og vi anskuer, at fokus ikke er et spørgsmål om, at vi ikke vil give til de bedrestillede lande, men et spørgsmål om, om det, at et land er i totalt kaos, kan løses af et land alene, eller det skal løses f.eks. af FN.
Vi er jo i det multilaterale.
Vi bidrager jo til det med halvdelen af vores bistand.
Derfor er det bare for mig at se
et spørgsmål om at opdele værktøjerne og sige, at vi vil støtte alle lande, helt fattige lande, men nogle gange kan det være, at værktøjet er bedst i det multilaterale regi frem for i det bilaterale.
Det er jo det, der også fremgår af kontrakten.
Kontrakten er jo spørgsmålet om at stille nogle krav op både fra den ene part og fra den anden part.
Men først laver man den her vurdering om, at der er et land, som kan være i totalt kaos.
Der mener jeg egentlig at ordføreren burde lytte til sin minister, for når vi har diskuteret programsamarbejdslande, f.eks. Niger, så har det jo været et spørgsmål om, hvorvidt man vidste, hvem man skulle aflevere checken til, et spørgsmål om, hvorvidt der var styr på landet.
Det er da et udmærket eksempel på, at regeringen selv og med Venstres støtte har sagt, at det er rigtigt, det er nok bedre, at man får løst problemerne i sådan et land ved hjælp af multilateral hjælp, for det kan Danmark ikke kapere alene. Så det er kun et spørgsmål om arbejdsfordeling; det er ikke et spørgsmål om at fravælge de fattigste lande.
Arne Melchior (CD), 2000-10-26:
Det foreliggende forslag indeholder ikke noget, der gør knuder set fra et CD-synspunkt.
De to punkter om sikkerhed støtter vi med hænder og fødder.
Sikkerhed i trafikken er noget, der ikke kan overprioriteres; så det vil få en let gang igennem udvalget. Der er nogle indsigelser i høringssvarene omkring fornyelsen af kørekort efter det fyldte 50. år, altså ikke personbilkørekort, men de øvrige.
De indsigelser vil vi godt se lidt på under udvalgsarbejdet.
Så er der endelig forhøjelsen af prøvenummerpladegebyret.
Jeg må indrømme, at jeg måtte gnide mine øjne et par gange, da jeg så, hvor meget det indbragte - jeg troede, det var en trykfejl - og hvor meget det vil kunne indbringe ved den ikke særlig dramatiske forhøjelse, der sker.
Det er jo det bedste bevis på - og det skal også være sagt med adresse til hr. Kjær - hvor stort misbruget er.
Og det er jo dér ikke anderledes end med fartkontrolmaskinerne, at det er ikke et skatteobjekt.
Det giver altså ikke noget, hvis overtrædelser ikke finder sted.
Så det er trafikanterne selv, brugerne selv, der kan bestemme, om staten får noget ud af det eller ej.
Og jeg synes, at 20 kr. har været en foræring, og de 100 kr., der bliver foreslået, er stadig væk billigt for det, man opnår for pengene.
Der er da også administration og ulejlighed ved det.
Jeg kan ikke få slået en eneste streg eller repareret noget som helst i mit hjem for 100 kr. Så jeg synes ikke, det
Og misbrug er jo altid af det onde.
Så jeg spår dette lovforslag en nem gang gennem udvalget
og Tinget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-26:
Enhedslisten kan som udgangspunkt være positiv over for det her forslag.
Vi undrer os imidlertid over, at nogle af de vigtigste organer i Danmark, der beskæftiger sig med trafiksikkerhed, tilsyneladende ikke er blevet hørt, f.eks. Rådet for Større Færdselssikkerhed, i spørgsmålet om motorcykler m.m., hvor bøjler så skal erstatte styrthjelme.
Vi synes, det er vigtigt at få en kommentar derfra.
Vi har som grundopfattelse, at det nok er rimeligt, at man kan undlade styrthjelmen, når der er bøjler, men vi finder, at det er rart at få en høringskommentar.
Inden vi tager endelig stilling, vil vi derfor gerne afvente disse høringssvar, men vi er som udgangspunkt positive.
Så er der et andet punkt, vi har undret os lidt over; det er afsnittet om chauffører og børn i bussen.
Det må vel være ejeren, som har ansvar for at installere »Fasten your seat belt« og lign., som der peges på i forslaget, og ikke chaufføren.
Eller er der noget, jeg har misforstået?
Det vil jeg gerne have en kommentar til.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-10-26:
Der er nogle ting i det her lovforslag, som vi umiddelbart er positive over for, og så er der nogle ting, som vi er knap så positive over for, og det er det dér gebyr for at få sit kørekort fornyet, når man uheldigvis er født for tidligt og har et erhverv, hvor man skal have sådan et specielt kørekort.
Det kan jeg simpelt hen ikke lide, sådan en slags
aldersbestemt erhvervsskat
Skulle man så endelig betale for det - og der kan vel være noget om, at man skal brugerbetale de offentlige ydelser - så er det altså kun, fordi det er en monopolforestilling, at man kan få 240 kr. for at trykke sådan et bette kørekort dér.
Det er ikke noget, der er megen administration ved, og det er i øvrigt også i et skærende misforhold til, at man skulle kunne få en prøveplade for 100 kr.
Der er sikkert lige så stor administration ved at udlevere den, som der er ved at lave et kørekort; det tror jeg faktisk.
Jeg synes, at man måske, hvis det her skal gennemføres, burde lade Konkurrencestyrelsen se på forholdet.
Der er så mange, der bekymrer sig om, at omkostningerne i Danmark for forbrugere og erhvervsliv er for høje, fordi der er for lidt konkurrence i forbrugeromsætningen, altså i dagligvareomsætningen osv.,
og så synes jeg heller ikke, man kan have sådan nogle fordyrende gebyrer som dem her.
Vi skal betale for vores politi over skatten, fordi vi ønsker at have et ordentligt politi; vi skal ikke betale det over gebyret for at få lavet kørekort, som så rammer nogle specielle erhvervsgrupper, som tilfældigvis er født for tidligt, sådan at de fylder 50.
Det er jeg faktisk imod.
Men ellers kan vi godkende resten.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-10-26:
Frihed 2000 kan støtte det her lovforslag.
område, vi gerne vil tale om under udvalgsarbejdet; det er noget, der er blevet nævnt af flere ordførere, det er med hensyn til gebyrets størrelse ved fornyelse af kørekort.
Men de andre ting ser vi som nogle gode ting.
Der bliver nu mulighed for, at vi i Danmark også kan komme til at køre med den nye type motorcykel, som en enkelt virksomhed har udviklet, men som der er andre der er på vej med, nemlig en, hvor man sidder inde i en kabine og faktisk lige så sikkert som i en bil.
Der er sådan nogle sikkerhedsbøjler, og nogle er lavet sådan, at de er helt lukkede.
Ja, det bliver sådan, at når man har sikkerhedssele på, så kan man køre i dem, uden at man skal have styrthjelm på.
Det er selvfølgelig den rigtige vej, for det er det rigtige køretøj, især i de store byer, når vi ser et stykke tid ud i fremtiden, både for pladsens skyld og for miljøets skyld.
Så det er godt, det bliver rettet i vor færdselslov.
Men så er det jo spændende at se, om de køretøjer kommer til Danmark.
Vi har jo nogle højere afgifter på den slags, men det er så et andet område, som vi må tale om på et andet tidspunkt.
De andre ting i lovforslaget, ja, det ændres nu sådan, at i stedet for at chaufføren har pligt til at se efter, at børn under 15 år har sikkerhedssele på, så ændres det til en oplysningspligt.
Spørgsmålet er, om det er korrekt, for det er umuligt for buschauffører at holde øje med dem, men samtidig er det også korrekt, at der skal være en ordentlig oplysningspligt; selvfølgelig skal der være det. De sidste to ting omhandler om gebyrer.
Der er det gebyr, man betaler, når man låner en prøveplade, når man skal have en bil indregistreret.
Det hæves fra 20 kr. til 100 kr.
om dagen.
Til det vil jeg sige, at det er ikke helt rigtigt det, det koster, men samtidig kan det også være med til, at der ikke er nogen, der udnytter situationen.
er gebyrets størrelse, når man skal have fornyet kørekortet.
Men ellers er vi helt positive.
Jacob Buksti (S), 2000-10-26:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den helt gennemgående og overordnede positive tilslutning til forslaget.
Den er jeg meget glad for, og jeg skal gerne tilsige min og mit ministeriums fulde støtte til den udvalgsbehandling, som nu skal i gang.
Det betyder også, at vi naturligvis er åbne over for overvejelser af de forskellige supplerende spørgsmål, som måtte være rejst af bl.a. fru Margrete Auken.
Jeg ved, det er spørgsmål, som har været drøftet tidligere, og det gør vi gerne én gang til.
Det eneste, jeg blot vil komme med af kommentarer derudover, er, at der er blevet rejst spørgsmålet om gebyrets størrelse for fornyelse af kørekort til erhvervschauffører over 50.
Dertil vil jeg bare sige, at det svarer fuldstændig til det, som er gældende i dag for folk, der udøver erhvervsmæssig personbefordring, og også for kørelærere.
Så det, der er situationen, er, at vi bare gør det, at folk, der i øvrigt har en lignende erhvervsmæssig beskæftigelser, ligestilles.
Endelig noterede jeg mig omkring spørgsmålet om gebyrer
for prøveskilte
, at Dansk Folkeparti her vil støtte den almindelige lovløshed i samfundet, men at stort set alle andre partier er tilhængere af, at man naturligvis skal foretage de indgreb, der er mulige.
Og jeg har i øvrigt noteret mig, at de relevante organisationer på området, Dansk Automobilhandlerforening, FDM og vognmændenes organisation, støtter forslaget.
Så jeg siger tak for den helt igennem overordnede tilslutning.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-26:
Vi ønsker i Dansk Folkeparti netop ikke at støtte lovløsheden på området.
Jeg er bange for, at hvis man nøjes med - nøjes med i gåseøjne - at hæve gebyret fra de 20 kr. til de 100 kr., så bliver det en sovepude, og så sker der ikke nogen egentlig forfølgelse af de lovovertrædelser, som rent faktisk finder sted.
Der er jo altså befolkningsgrupper, her i landet specielt, som har fundet ud af, at det er en god fidus at misbruge prøvenummerpladesystemet, hvor man anvender bilen til andre formål end til at køre på værksted, til syn, prøvekørsel og den slags.
Det pågår måned for måned; politiet griber ikke ind, de har ikke ressourcer osv.
Der synes vi i Dansk Folkeparti, at det ville være mere hensigtsmæssigt, at man kørte nogle kampagner, fik bremset op for det her, gav nogle klækkelige bøder, osv. Nu kan lovløsheden, som der er tale om i øjeblikket, bare fortsætte til en højere pris.
Arne Melchior (CD), 2000-10-26:
Kan man forstå hr. Kjær på den måde, at 100 kr. ikke er nok til at bremse det?
For det er da udmærket, hvis politiet har ressourcer til det, men der er altså mange andre vigtige politiopgaver.
Så det er vel ikke urimeligt, at når nogen tiltager sig en ret, de egentlig ikke burde have - vi har jo et bødesystem i Danmark også for overtrædelser af love og regler i trafikken, ofte et meget mildt bødesystem - er det så sådan at forstå, at hr. Kjær synes, at 100 kr. er for billigt?
Tænk, hvad det vil koste af uddannede politifolk og indsats, deres lønninger osv. og administration af hele det.
20 kr. er klart for billigt, for det koster mere end 20 kr. at indkræve 20 kr.
Så hvor skal det så ligge, når ikke hr. Kjær kan foreslå nogen anden brugbar løsning?
Klaus Kjær (DF), 2000-10-26:
Jeg kan sige til hr. Arne Melchior, at det er ikke et spørgsmål, om det er for billigt eller 100 kr. ikke er nok.
Det er et spørgsmål om, at der ikke er nogen grund til at forhøje gebyret for dem, som ikke udnytter systemet.
Hvorfor skal de lovlydige borgere, som kun anvender prøvenummerpladerne efter deres formål, til at betale et femdobbelt gebyr af, hvad de betaler i dag?
Arne Melchior (CD), 2000-10-26:
Jamen det troede jeg da var ganske klart.
Det er jo en mulighed, man har for at opnå noget, og den skal administreres, og der er jeg helt sikker på - og det tror jeg hr. Kjær vil give mig ret i - at det kan ikke administreres for 20 kr. pr. tilfælde; det koster mere.
Så der er vel ikke noget at sige til, at når man udnytter en sådan mulighed fuldt lovligt, skal man i det mindste betale, hvad det koster samfundet at administrere det.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-26:
Lovforslaget indeholder tre elementer: dels spørgsmålet om benyttelse af sikkerhedssele og sikkerhedsudstyr, dels indførelse af betaling i forbindelse med fornyelse af kørekort til tunge køretøjer, efter at indehaveren er fyldt
50 år,
og dels et forslag om en væsentlig forhøjelse af gebyret for anvendelse af løse prøveskilte. For så vidt angår anvendelsen af sikkerhedsseler, foreslås det, at såfremt siddepladsen på en tohjulet motorcykel eller knallert er forsynet med sikkerhedssele, skal denne benyttes.
Hermed bliver der ved kørsel på tohjulede motorcykler og knallerter, der lovligt er forsynet med sikkerhedssele og opfylder visse nærmere definerede sikkerhedskrav, mulighed for at undlade at bruge styrthjelm.
Jeg har lidt svært ved at se det fornuftige i at afskaffe den tvungne brug af styrthjelm, blot fordi man nu i stedet kan tage en sikkerhedssele på.
Endvidere sker der en præcisering af allerede gældende bestemmelser, hvorefter det tydeliggøres, at også børn under 3 år skal benytte sikkerhedsudstyr tilpasset barnets højde og vægt.
Trafikministeren bemyndiges til at fritage førere af busser for deres pligt til at påse, at børn bruger sikkerhedssele under kørslen, da det i praksis har vist sig umuligt for føreren under kørslen at kontrollere, om sikkerhedsselen benyttes.
Det kan Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte.
Et lovforslag, der ikke kan håndhæves og effektueres, er uden betydning.
Derimod kan vi ikke støtte, at der indføres betaling i forbindelse med fornyelse af kørekort til tunge køretøjer, efter at indehaveren er fyldt 50 år.
Efter vores opfattelse bør et sådant skærpet krav om fornyelse af kørekortet kunne ske vederlagsfrit.
Vi kan heller ikke støtte forslaget om en væsentlig forhøjelse af betalingsbeløbet for anvendelse af løse prøveskilte.
Ifølge bemærkningerne til lovforslaget sker det for at formindske eller hindre det formodede udbredte misbrug af prøveskilte.
Jeg ser nærmere forslaget som et fiskalt forslag, der blot skal bringe yderligere midler i statskassen, og mon ikke skatteministeren også her har haft en finger med i spillet?
Men bekæmpelse sker bedst ved - ja, efter vores opfattelse i hver fald - at politiet fører en skærpet kontrol mod et sådant misbrug, på tilsvarende måde som man indfører hastighedskontroller og lignende kombineret med klækkelige bøder til dem, som misbruger systemet.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse bør ulovlighederne snarere reguleres gennem straffebestemmelser end gennem gebyrforhøjelser til ulempe for dem, som ikke misbruger ordningen.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2000-10-26:
På baggrund af det var det naturligt, at sundhedsministeren nedsatte en speciallægekommission til at vurdere, om der er tale om tom snak eller der er behov for ændringer.
Efter næsten 2 års arbejde barslede kommissionen med en betænkning, som indeholder forslag til en ny organisationsstruktur og en række anbefalinger til forbedringer af den lægelige videreuddannelse.
I Socialdemokratiet er vi meget tilfreds med, at sundhedsministeren, som det fremgår af forslaget, har lyttet til kommissionens anbefalinger om at samle en række opgaver, så grundlaget for styring og overvågning af uddannelsen forbedres.
Med ophævelsen af det rådgivende Specialistnævn og nedlæggelsen af Kontaktforum åbnes der mulighed for nye, spændende rådgivningsorganer.
Socialdemokratiet kan støtte den foreslåede oprettelse
af et nationalt råd til at rådgive Sundhedsstyrelsen i spørgsmålet om lægers videreuddannelse, og de tre regionale råd, der skal rådgive H:S og amterne om uddannelsen, skal træffe afgørelse om fordeling af uddannelsesforløb, godkendelse af uddannelsesafdelinger og tilrettelæggelse af uddannelsesforløb i regionerne.
I forlængelse af oprettelsen af disse råd er det vigtigt, at den administrative organisering af uddannelsen decentraliseres, så der skabes klarhed om ansvars- og kompetencefordelingen mellem centrale og regionale niveauer.
Med nedsættelsen af disse råd er vi med til at sikre en struktur, der er forudsætningen for en gennemførelse af kommissionens øvrige forslag til væsentlige kvalitetsløft af uddannelserne.
Vi finder det meget positivt, at der lægges op til, at den fremtidige struktur baseres på speciale- og fagområder.
Det vil være med til at sikre den fleksibilitet, der ofte efterlyses.
Det giver så også mulighed for, at profilering af et fagområde kan ske på basis af flere specialer.
Vi lever i en verden, der er så kompleks, at der i fremtiden er brug for langt flere speciallæger, end vi tidligere har haft.
Med en vedtagelse af dette forslag er organisationsstrukturen for en forbedring af uddannelsen på plads.
Preben Rudiengaard (V), 2000-10-26:
Dette lovforslag har et mål, flere mål, nemlig at give lægernes videreuddannelse et kvalitetsløft.
Det skal også definere, hvad en speciallæge skal kunne i sin dagligdag under udøvelsen af sin gerning. Det er også således, at vores speciallæger qua dette lovforslag bliver bedre til at kommunikere og til at samarbejde, at der ligeledes sker en pædagogisk oprustning og en sammenhæng i lægernes uddannelsesforløb, at der sker et kvalitetsløft i almen praksis, og at en ny specialestruktur bliver mere robust og har den fornødne fleksibilitet.
Alle disse ting er ganske fornuftige, og jeg synes, det er en måde til at højne kvaliteten i vores sundhedssektor.
Af Speciallægekommissionens betænkning fremgår, at et af redskaberne til at nå disse mål er, at vi etablerer et sådant nationalt råd for lægers videreuddannelse, og samtidig skal vi have tre regionale råd.
Denne organisation skal sikre, at vi nu får overvåget videreuddannelsen, og det er også vigtigt, at de decentrale råd i videre udstrækning, end det har været tilfældet i dag, får et ansvar og en kompetence på uddannelsesområdet.
Derfor kan Venstre tilslutte sig intentionerne i dette
forslag
, idet både mål og organisation vil sikre, at kvaliteten i lægernes videreuddannelse højnes primært af hensyn til patientbehandlingen her og nu og på længere sigt også af hensyn til lægerne.
Vi kan tilslutte os forslaget, som efter Venstres mening også sikrer, at vi øger det decentrale ansvar.
Med hensyn til den fremtidige specialestruktur er vi af den opfattelse, at kommissionens basisforudsætninger er gode, men at dette lovforslag ikke indebærer - og det vil jeg gerne bede ministeren om at være opmærksom på - at vi definitivt har lagt os fast på, hvilke specialer der nu skal være i fremtiden.
Derfor agter jeg under udvalgsbehandlingen at bede om, at vi får dyrket lidt omkring, hvorvidt der er visse specialer, som til trods for kommissionens anbefalinger bliver højnet, og her tænker jeg primært på specialer i allergi og specialer i leversygdomme, i fagsproget kaldt hepatologi, det vil jeg gerne bede ministeren forholde sig til, eller om lovforslaget indebærer - det var meget vanskeligt for mig at vurdere under bemærkningerne - om det er noget, der kommer supplerende.
Men alt i alt synes vi, det er en god måde at få højnet kvaliteten på.
Så derfor kan Venstre overordnet tilslutte sig lovforslaget.