runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Det er i sandhed en glædelig dag i dag.
Først har vi behandlet en reel skattelettelse fremsat af skatteministeren, og nu kommer skatteministerens næste lovforslag bilisterne, de meget trængte bilister, til undsætning.
I Det Konservative Folkeparti har vi længe været bekymrede over udsigten til eventuelt stigende bilpriser på grund af EU-harmoniseringen og ikke mindst over, hvordan højere bilpriser har betydet endnu højere bilafgifter.
Det bliver der nu sat en stopper for.
Bilen er et utrolig vigtigt redskab for mange familier.
Ja, den er faktisk helt uundværlig for mange mennesker, når dagligdagen skal hænge sammen.
Men for andre mennesker er disse løsninger ikke realistiske, hvis dagligdagen skal hænge sammen med bl.a. børn og arbejde.
Derfor er bilen udover at gøre dagligdagen nemmere også med til at sikre mobiliteten på arbejdsmarkedet.
Derfor har det været af afgørende betydning for vi Konservative netop at få sat en prop i statens indtægter fra stigende bilpriser.
Og derfor har vi arbejdet benhårdt for at nå dertil, hvor vi så står i dag takket være
skatteministerens lovforslag.
Derfor skal der heller ikke være nogen tvivl om, at vi Konservative fuldt ud bakker op om ministerens forslag.
Vi er glade for det forlig, der er skabt, og som vil sikre danske bilister mod yderligere afgiftsstigninger i de kommende år. Det er svært at sige de nøjagtige tal for, hvad dette forslag vil komme til at betyde for den enkelte bilkøber.
Men hvis situationen udvikler sig som forventet, så vil dette lovforslag betyde, at en bilkøber, der køber en ganske almindelig familiebil, vil slippe ca. 30.000 kr. billigere, end hvis det her indgreb ikke var foretaget.
Det er ifølge tal fra Økonomi- og Erhvervsministeriet sådan ca. 12 pct. mindre, end bilen ellers ville have kostet. Det helt geniale ved det her lovforslag er, at det stadig er sådan, at der skabes et incitament for de enkelte bilsælgere til ikke at lade deres biler stige.
Dermed er der også givet en sikkerhed til bilisterne på den konto.
Dette lovforslag er derfor sammen med skattestoppet, der i forvejen akkumuleret betyder en kvart mio. kr. i sparede udgifter for bilejerne, en hel nødvendig håndsrækning til vores rigeligt afgiftplagede danske bilister.
Og vi Konservative er derfor utrolig glade for, at det lykkedes at få dette lovforslag med i forliget om skattelettelser, og vi støtter derfor forslaget.
Erik Mortensen (S), 2003-05-09:
Selv om det ikke direkte er en del af dagsordenen, har det med signalerne fra Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti været nævnt.
Jeg vil gerne spørge - og det er sådan set et spørgsmålet, som man må kunne besvare, og så behøver jeg kun stille det én gang, for det samme gælder selvfølgelig for Det Konservative Folkeparti: Med de forventninger og de ønsker, man har til at lave om på registreringsafgiften, vil jeg da gerne vide: Hvilken finansieringsform havde man forestillet sig?
Hvor skal pengene komme fra?
For jeg går ud fra, at det er noget, der koster penge.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Jeg vil blot gentage, at vi ikke vil lave skattelettelser med tilbagevirkende kraft, og jeg kan sige, at vi fuldt ud er tilfredse med den aftale, vi har lavet med regeringen.
Og vi glæder os over, at de bilpriser bliver neutraliseret nu.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Som det allerede er sagt, er det foreliggende forslag udmøntningen af den del af skatteaftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen, som vedrører registreringsafgiften på biler.
Der er dermed tale om et reelt skattestop for registreringsafgiften.
Helt konkret indebærer lovforslaget, at i tilfælde af, at bilpriserne stiger mere end de samlede nettopriser, bliver den afgiftsmæssige virkning af prisstigningen neutraliseret ved, at registreringsafgiftens satser reguleres nedad. I Dansk Folkeparti er vi glade for at være med til at sørge for, at danskerne ikke kommer til at lægge ekstra penge i kassen, blot fordi bilpriserne stiger.
I forvejen mener vi, at de danske bilafgifter ligger på et urimeligt højt niveau, og vi ser det derfor som vores mål at medvirke til, at de danske afgifter på længere sigt kan nedbringes.
Det har aldrig været Dansk Folkepartis mening, og jeg tror også, regeringspartierne er enige i det, at staten skulle tjene penge på stigende bilpriser.
Men i en undersøgelse, som de danske bilimportører har ladet udarbejde om bilprisernes udvikling i 2002, viste det sig, at priserne på de 30 mest solgte personbiler sidste år steg med 6½ pct., det vil sige 4 procentpoint mere end den generelle prisudvikling.
Som følge deraf har staten oppebåret et betragteligt merprovenu, og det er den problemstilling, vi med denne aftale søger at få løst.
Med andre ord støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Jeg mindes næsten ikke, at vi i dag har talt om andet end finansiering, og jeg må sige, at det, som har været meldt ud i medierne - i Jyllands-Posten i dag, i TV 2 i går - har været vores overordnede synspunkt og, kan man sige, vores ambition på længere sigt.
Jeg vil gerne indrømme, at det har været at tænke højt, og der er ikke noget umiddelbart bud på, hvor finansieringen skal komme fra.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Det er jo så fair nok at tænke højt om det uden at have en idé om, hvordan man skal finansiere det, men så håber jeg da, at hr. Mikkel Dencker har en idé om, hvordan man skal komme videre med forslaget, for nu var der jo en meget klar afvisning fra hr. Freddy Dam tidligere, og skatteministeren har også afvist at gå ind på den slags tanker efter udvalgsarbejdet om registreringsafgiften.
Så jeg kunne godt lige tænke mig at høre hr. Mikkel Dencker, hvordan man har tænkt sig at komme videre med de her
tanker,
jeg tror altså også, at vi langt hen ad vejen har nogle fælles synspunkter.
For SF er det også helt, helt
afgørende at få lavet en registreringsafgift, som f.eks. i højere grad afspejler, hvilken miljøbelastning der er ved en bil.
Så hvis vi nu kunne få nogle ideer om, hvordan vi kommer videre med det forslag, så kunne det være, at vi kunne nå til en fælles enighed og få gennemført de nødvendige ændringer i registreringsafgiften.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg må beklage, at det altså blev lidt mystificeret.
Dansk Folkepartis ordfører og Dansk Folkeparti er jo med i aftalen og står og henviser til beregningerne fra danske bilimportører af prisstigningerne på biler på 6,5 pct.
Det er jo noget, der i givet fald skulle have givet 528 mio. kr. i kassen.
Men i det svar, skatteministeren har givet til mig på spørgsmål nr. 2919, står der meget afgørende, at aftalen ingen konsekvenser har for den prisudvikling, som har fundet sted før marts 2003.
Det vil sige, at den stigning går direkte i statskassen.
Det har Dansk Folkeparti medvirket til.
Men samtidig kan ministeren ikke bekræfte det, som åbenbart Dansk Folkeparti mener ligger til grund for aftalen, nemlig den prisstigning. Man mener her, at priserne kun er steget med 3,4 pct. Det svarer stort set, siger man, til det almindelige prisniveau.
Så hvilket grundlag har Dansk Folkeparti egentlig truffet den her aftale på?
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Nu synes jeg ikke, vi skal gå ind i en diskussion af, hvilke tal der passer bedst.
Jeg brugte kun undersøgelsen, som bilimportørerne har lavet, som en illustration af, at der har været nogle stærkt stigende bilpriser sidste år.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jamen det er jo ikke det, der er pointen.
Pointen er jo, at hvis hr. Mikkel Denckers egen argumentation passer, så har Dansk Folkeparti med aftalen accepteret, at godt og vel 500 mio. kr. er gået direkte i kassen, fordi det ikke har nogen konsekvenser for den prisstigning, der er sket før.
Det er sådan set det.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Det er helt rigtigt.
Jeg har heller aldrig før hørt om, at man har lavet skattelettelser med tilbagevirkende kraft, altså hvor man har givet skattelettelser bagud i tiden.
Men det ville være interessant, hvis Socialdemokratiet ville begynde på det.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Nej, det er ikke noget, vi vil gå ind for.
Nej, det er regeringen, som direkte i finanslovforslaget for indeværende periode skriver, at man vil neutralisere de provenumæssige virkninger af de prisstigninger, der sker.
Det, der er pointen her, er, at man ikke neutraliserer den prisstigning, som er slået igennem.
Det er først den fremtidige, og det har Dansk Folkeparti sanktioneret.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Det lyder meget enkelt.
Vi skal bare være enige om formålet, og så skal vi lige være enige om finansieringen.
Hvis vi kan finde 90 mandater bag en ordning, der hedder, at vi sænker bilafgifterne, og vi også kan finde 90 mandater bag en finansiering, jamen så er vi da gerne med.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Det Radikale Venstre kan heller ikke støtte det forslag, som der lægges op til her.
Det er at smide stort set 1 mia. kr. ud ad vinduet.
Der er ingen mening i det og slet ikke i forhold til, at vi ved, at vi har et konservativt parti, som går rundt hele tiden og fortæller om, hvordan vi skal lave en meget smartere, meget mere genial måde at indrette registreringsafgifterne på.
Det er vi sådan set enige med Det Konservative Folkeparti i at det skal vi gøre, men det gør man jo ikke på den måde, som der lægges op til i dag.
Hvis alt går vel, som man håber osv., så kan man måske mindske stigningstakten, men man får jo ikke reformeret det her system på en måde, der er klogere i forhold til miljøet og sikkerhedsudstyret.
Man kaster penge ud ad vinduet til noget, som højst sandsynligt ikke har nogen virkning.
Det er ikke smart.
Selv om der står biler og skat på det samme papir, så betyder det altså ikke nødvendigvis, at det er klogt, og at det er en glædens dag.
Det er en ærgerlig dag, fordi der er så mange muligheder, som vi i dag lader passere forbi.
Det er sjældent, at vi oplever, at den samme dag, som et regeringsparti lancerer sine guldrandede tanker i en avis, har vi mulighed for at diskutere dem i Folketingssalen. Det er den mulighed, vi har haft i dag, men vi må se i øjnene, at én ting er, hvad man kan love på forsiden af landets aviser, noget andet er, hvad man så støtter, når man kommer ned i Folketingssalen.
Det er jo noget helt andet.
Det er måske det, vi skal vænne os til fra Det Konservative Folkepartis side: megen råb og ballade, men ikke ret mange resultater.
Vi vil gerne fra Det Radikale Venstres side tilbyde De Konservative et par introduktionstimer i, hvordan man sikrer, at man får optimal indflydelse, når man sidder i et samarbejde med en lidt større partner.
Det har vi gode erfaringer med i Det Radikale Venstre.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Jeg kan bekræfte, at man ikke vil lade dem tilflyde staten.
Det ved vi jo ikke rigtig noget om endnu.
En ting er i hvert fald helt sikkert, nemlig at de penge i det provenu, man ikke får ind, kunne man have brugt på en langt klogere måde, f.eks. ved bare en anelse at følge de tanker, som De Konservative snart sagt hver eneste dag forsøger at sælge sig selv på i aviserne.
Men det gør man jo ikke.
Man vælger at gøre det på en helt absurd måde i stedet for at bruge et sådan potentielt provenu, som man har her, på en klog måde til gavn for miljøet, til gavn for et bedre sikkerhedsudstyr.
Det gør man ikke.
Altså hvor er det egentlig, at vi snart skal se, at De Konservative afsætter et fingeraftryk på denne her regerings politik?
Vi har ikke set det endnu.
Gudrun Laub (V), 2003-05-09:
Nej, det har hr. Morten Homann fuldstændig misforstået.
For det er jo netop pointen med de unge mennesker, at de skal lade være med at købe et hus, hvis ikke de har råd til at bo i det.
Og det gælder jo sådan set også livet igennem.
Det, der er den specielle situation for pensionisterne, er, at de har et hus og måske ikke har nogen likvid kapital og har problemer med at erlægge ejendomsskatten løbende, og hvis de så ikke havde den mulighed her, kunne de blive nødt til at flytte på et tidspunkt, hvor de egentlig ikke ønsker det, fordi de er glade for at bo der, hvor de bor.
Det er der, hr. Morten Homann og SF skaber en utryghed ved, at pensionister nu får en dårligere stilling.
Freddy Dam (V), 2003-05-09:
Jamen jeg vil da gerne for tredje gang sige, at Venstre naturligvis gerne lytter til gode meldinger både fra verden udenfor, fra forligspartnere og fra regeringspartnere, ingen tvivl om det.
Så må jeg sige med hensyn til, hvordan skatteministeren forholder sig i den her situation, at der er vi jo så heldige, at vi har skatteministeren til stede, så jeg vil da foreslå, at man spørger skatteministeren, hvordan han ser på sagen.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Det var et forfærdelig bekymret parti, vi havde på talerstolen netop her.
Jeg synes, at det, hvis man prøver lige at lægge alle de her forfærdelige bekymringer til side og så ser på, hvad der er substansen i det, er sådan, at man i dag har en ordning, som gavner folk uanset deres indkomst, alene fordi de er ældre.
Det vil sige, at uanset om man hedder Mærsk McKinney Møller og har en ganske solid økonomisk situation, jamen så kan man benytte sig af den her ordning.
Omvendt er der en masse unge mennesker, der, som fru Gudrun Laub siger, kan blive presset ud i en situation, hvor man bliver nødt til at gå fra hus og hjem på grund af ejendomsskatterne.
Det synes jeg er en utrolig forkert måde, nogle utrolig forkerte kriterier at lægge ind.
Hvorfor vil fru Gudrun Laub tvinge unge mennesker til at måtte flytte fra hus og hjem, mens Mærsk McKinney Møller og andre meget, meget velstående ældre skal kunne beskyttes af denne her ordning?
Er det ikke meget mere rimeligt at sige, at det skal gå til dem, som har et økonomisk behov, i stedet for til dem, som bare har en bestemt alder?
Gudrun Laub (V), 2003-05-09:
Venstre kan ikke støtte dette forslag om udvidet adgang til indefrysning af ejendomsskatter.
Indefrysningen sker ved, at kommunen yder et lån til husejerne med pant i ejendommen og en lempelig forrentning.
Den nugældende regel gælder kun for personer, der er fyldt 65 år eller får udbetalt førtidspension, delpension eller efterløn, men SF vil fjerne aldersgrænsen og pensionisternes særstilling og give mulighed for indefrysning af ejendomsskatter til alle uanset alder, altså også unge mennesker.
Den gældende regel er fornuftig, fordi den giver pensionister mulighed for at blive boende i den bolig, som de er glade for og måske har haft i mange år, i situationer, hvor de har betalt lånene ned, så der er en friværdi.
Dette hensyn bør ikke gælde, når der er tale om yngre huskøbere, der kan optage lån med pant i ejendommen på almindelige vilkår.
Hvis alle kunne få mulighed for indefrysning af ejendomsskatter, ville kommuner og amter ikke få de penge i kassen, og det ville give en masse administration og være et indgreb i hele systemet med grundskyld og ejendomsskatter, hvis amter og kommuner skulle yde lån til alle.
SF foreslår en forskelsbehandling, så reglerne om indefrysning begrænses, afhængigt af indkomstforhold.
Der er altså to sider i SF's forslag, og det første er en begrænsning, således at der ikke kan ske indefrysning, hvis den skattepligtige indkomst overstiger et grundbeløb på 225.000 kr. pr. husstand, dog 130.000 kr. for enlige, på 1987-niveau.
SF vil hindre rige pensionister i at få mulighed for indefrysning af ejendomsskatterne.
Men man kan nok diskutere, hvem SF regner for rige i den her forbindelse.
Det vigtigste i den gældende ordning er, at folk ikke bliver tvunget ud i en flytning på grund af ejendomsskatterne, hvis de i øvrigt har råd til at blive boende.
SF's forslag indebærer, at en del pensionister, som har indrettet deres boligforhold efter gældende regler, vil kunne komme i vanskeligheder, og det vil skabe en del utryghed.
Det kan vi naturligvis ikke gå ind for. Desuden foreslår SF, at lånebeløbene forrentes med en årlig rente, der svarer til 67 pct. af mindsterenten den 1. oktober det foregående år, altså meget billige lån. Alt i alt lyder det noget indviklet og ikke umiddelbart forståeligt for de mange pensionister, som kan frygte at blive berørt af det her forslag.
SF skaber altså en helt unødvendig utryghed.
Venstre afviser forslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-09:
Jeg tror, jeg skal indskrænke mig til at gøre nogle ganske få bemærkninger til lovforslaget her, også set lidt i lyset af tiden og udsigten til fire førstebehandlinger.
Jeg kan sige, at regeringen ikke kan støtte lovforslaget, som på overfladen ser tiltalende ud.
Det tegner et billede af, at man vil udvide ordningen med indefrysning af ejendomsskatter, men reelt dækker det over, at fremover ville i omegnen af 50.000 over 65-årige blive afskåret fra at gøre brug af denne ordning, der nu har fungeret en årrække, og som gør det muligt at få indefrosset sine ejendomsskatter.
Her er det vigtigt at præcisere, at når vi taler ejendomsskatter, taler vi grundskyld og ikke ejendomsværdiskat.
Forslaget vil altså betyde, at i omegnen af 50.000 ældre medborgere, pensionister, afskæres fra den eksisterende mulighed, og det kan regeringen ikke støtte.
Vi synes, at den gældende ordning om indefrysning af ejendomsskatter er en udmærket ordning, som kan bidrage til, at ældre medborgere har en mulighed for at blive boende i deres ejerbolig. I øvrigt svarer enhver jo sit på sigt, for der er jo ikke tale om, at der er noget, der eftergives.
Der gives mulighed for, at man kan få indefrosset sin ejendomsskat og i øvrigt betale en rente.
Den er ikke stor, det medgiver jeg gerne, men det skal jo også ses i lyset af, at renten ikke er fradragsberettiget.
Det andet element, som forslagsstilleren formentlig vil fremlægge som et positivt element - altså ikke som en heksejagt på 50.000 ældre medborgere, men som en håndsrækning til en række andre borgere med en relativt lav indkomst - kan regeringen heller ikke støtte.
Jeg tror, det som generel hovedregel er en god idé ikke at sammenblande indkomstskat og indkomstbetragtninger med ejendomsskat.
Det forekommer mig at være meget uhensigtsmæssigt.
For at gøre en lang historie kort - det er måske allerede for sent - skal jeg meddele, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, fru Bodil Kornbek, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige et par ting vedrørende dette forslag: I Kristeligt Folkeparti er vi ikke så bange for 28 eller flere i klasserne, når det gælder denne aldersgruppe.
Havde det været barneskolen, havde det selvfølgelig forholdt sig anderledes, men vi må forvente, at unge mennesker også tager ansvar for deres egen læring, og nye læringsmetoder vil også gøre, at der skabes mere undervisningsrum til den enkelte.
Når det gælder arbejdsmiljøet, er vi naturligvis også optaget af det i Kristeligt Folkeparti, og vi har faktisk også arbejdet for det flere gange, senest ved et forslag til miljølov for børn.
Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Lene Garsdal (SF), 2003-05-09:
Da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre SF's synspunkter:
SF er enig i forslagets intention om, at der ikke skal være for mange elever i klasserne, og at det er problematisk at lukke f.eks. 28 elever ind i klassen, hvis den kun kan rumme 24, som det er tilfældet mange steder.
SF mener også, det er yderst problematisk, at der f.eks. er over 30 elever i klasserne på mange handelsskoler.
Med tanke på fremtidens undervisningsformer er det for rigidt at sætte en grænse på 24.
Der skal være plads til at lave hold, der er større end 24, og i nogle tilfælde vil 24 i øvrigt være for mange.
Hvad med undervisningen på de tekniske skoler?
Her vil hold på betydelig færre deltagere end 24 være det rigtige.
Vi vil i øvrigt pege på forskellige former for timestyringsmodeller og på forholdet mellem elev og lærer, som vi allerede kender, og som kan modvirke for mange elever i klasserne, og endelig vil vi også have, at skolerne har betydelig selvstændighed til at sikre den højest mulige kvalitet i undervisningen.
Nina Berrig (KF), 2003-05-09:
For at sikre de bedst mulige rammer for ungdomsuddannelserne er der fremsat forslag om, at der maksimalt er 24 elever i en klasse på ungdomsuddannelserne.
Intentionerne er gode nok, nemlig at skabe gode uddannelsesrammer for de unge.
Når vi fra konservativ side afviser forslaget, er det, fordi vi mener, det er alt for snævert og ikke tilstrækkelig tidssvarende til dagens undervisningsbehov.
Nye undervisningsprincipper medfører nye arbejdsformer
for både elever og lærere.
Den kendte klasseundervisning, som forslagsstillerne henviser til, er i dagens undervisningsverden ikke mere udelukkende udgangspunktet for det bærende undervisningsprincip, bl.a. fordi læreren sjældent rammer både de dygtige og de svage elever. I stedet bør man i højere grad bygge på de enkelte elevers forudsætninger og styrke til selvstændig læring. Projektarbejdsformer er centralt i de nye arbejdsformer, ligesom kravene om tværfaglighed og integrering af it er med i tilbuddene til den bedst mulige indlæringsproces. I dag har en stor del af uddannelserne lærerteam, og den kendte ensomhedspædagogik med én lærer og én klasse er ikke mere det eneste uddannelsestilbud for ungdomsuddannelserne. Studiecentre som læringsform har man meget gode erfaringer med.
Et godt og et nutidigt tilbud til forskellige former for læring.
Målet er større variation i undervisningsformerne, så de unge fanges ind i gode uddannelsesforløb, hvor der kan lægges vægt på de individuelle ønsker og behov.
Med finanslovaftalen mellem regeringen, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er der indgået en flerårig aftale om kvalitetsudvikling i ungdomsuddannelserne.
Formålet er at motivere og styrke kvaliteten i uddannelserne, herunder give bedre mulighed for en variation i anvendelse af arbejdsformer og undervisningstilrettelæggelse.
Formålet er ikke at give begrænsninger i form af maksimale klassekvotienter.
Fleksibilitet er vigtig for at give mulighed for fremover at kunne tilbyde en kvalitetsundervisning tilpasset individuelle behov, og det gør man ikke ved at indføre begrænsninger som f.eks. et generelt krav om maksimale klassekvotienter.
Jeg kan derfor på vegne af Det Konservative Folkeparti ikke anbefale forslaget.
Louise Frevert (DF), 2003-05-09:
Når man ser på Enhedslistens beslutningsforslag om en maksimal klassekvotient på 24 på ungdomsuddannelserne, kan det da umiddelbart virke meget sympatisk. Man kan give Enhedslisten ret i, at der kan være trængsel i nogle faglokaler på nogle ungdomsuddannelser.
Men det dårlige arbejdsmiljø og noget af trængselen kunne forebygges ved, at man fik nogle bedre møbler, samtidig med at man huskede at lufte ud, og alle unge mennesker sørger for at komme ud og få noget frisk luft i de pauser, der er lagt ind i løbet af dagen.
Derudover må vi nok se i øjnene, at tiden er løbet fra et til et-undervisningen. Dansk Folkeparti kan imidlertid ikke gå ind for dette forslag, bl.a. fordi der ikke på noget tidspunkt er udarbejdet en konsekvensberegning af økonomien.
Vi kan ikke blot gå ind og sige ja til et sådant forslag, når vi ikke har nogen mulighed for at se på, hvad det vil koste ikke alene på de forskellige ungdomsuddannelser, men også samlet over en årrække, hvis man tog det i trin.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om der findes nogle udregninger lige præcis på dette område med henholdsvis 24 og 26 elever i hver klasse der, hvor man indtil nu har haft klassekvotienter, da det kunne være interessant at se en konsekvensberegning på de tal.
Så ved Enhedslisten også godt, at selv om man kan mene, at et beslutningsforslag er relevant i intentionen, er det helt umuligt at sige ja i første hug, når man ikke aner, hvad det økonomisk vil indebære.
Det må desværre blive et nej fra Dansk Folkeparti, men det er vigtigt, at der kommer svar på de før anførte spørgsmål, hvis ministeren har fået fat i de spørgsmål, som Dansk Folkeparti har stillet heroppe fra talerstolen.
Jeg tror, det er vigtigt, vi finder en løsning på forslaget om at nedsætte klassekvotienten på ungdomsuddannelserne på de uddannelser, der indtil videre - som sagt indtil videre - har den klassekvotient, som man så har sat maksimalt.
Jeg vil godt have et svar på de her fremsatte økonomiske forespørgsler.