runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby (S), 2005-12-01:
Jeg vil egentlig starte med at give en ros til Venstres ordfører, fordi det her – og det tror jeg også fremgik af talen – ikke er noget, der er specielt sexet eller specielt ophidsende på andre måder, men man kan sige, at det her lovforslag sikrer, at vi vedrørende kloakforsyningen som forbrugere reelt stilles som i dag af staten, af kommunerne og af forsyningsselskaberne, for så vidt angår de gamle tjenestemandspensioner.
Jeg tror egentlig, det kan siges så kort, og jeg skal hermed også sige, at vi Socialdemokrater kan støtte forslaget, for det er i bund og grund fornuftigt.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-01:
Jeg tror, at det vil være svært at finde én fagperson, der ikke er bundet i ministerkontorerne, som vil mene, at en reform, der indfører så kraftigt et økonomisk incitament, som den nye strukturreform gør, hvor kommunerne fremover skal betale den fulde udgift i de tunge sociale sager 100 pct. op til 800.000 kr., skulle betyde, at det ville blive lettere fremover at få en behandling, der passer til det handicappede barn eller til det barn, der skal anbringes, eller den sindslidende, der skal have et tilbud.
Undskyld mig, jeg tror ikke, at der er andre end socialministeren, der tror på det.
Det er jo derfor, at retssikkerhedsdiskussionen bliver så vigtig, for når man laver så kraftigt et økonomisk incitament – og vi har tidligere set, hvor godt kraftige økonomiske incitamenter virker – så kunne man forestille sig, at det blev modvirket af en voldsomt udbygget retssikkerhed, men der forstår jeg, at det ikke er ministerens hensigt.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Jeg har altså svært ved at følge hr. Villy Søvndals bekymring for kommunalreformen og den totalt manglende anerkendelse af de rigtig gode redskaber, som kommunerne får til deres rådighed.
Det er jo helt oplagt, at vi nu får én myndighed, der skal stå for indsatsen på området, vi får den samme myndighed, der både skal handle og skal betale, og det synes jeg hænger jo godt sammen.
Og derudover er der refusionsmulighederne ved de meget dyre enkeltsager.
Men samtidig skaber vi jo netop gennemsigtighed i afgørelserne, bl.a. med det her lovforslag, men vi skaber jo også overblik og gennemsigtighed med hensyn til, hvilke sociale tilbud der er på området.
Vi får sikret, at man får mulighed for den optimale rådgivning omkring de mest specialiserede situationer gennem det, at vi får etableret organisationen VISO, som jo så også gør, at man, uafhængigt af hvor man bor i landet, kan få den ypperste rådgivning.
Det er da nogle markante forbedringer, der ikke kan andet end at styrke indsatsen på området.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Nu har jeg jo lige stået og rost ministeren, fordi det så ud, som om ministerens intention var at skabe retssikkerhed på området.
Og så bliver jeg frygtelig skuffet, når jeg hører ministerens svar her til hr. Villy Søvndal om, at ministeren ikke finder, at der er brug for en større revidering af lovgivningen på det sociale område med henblik på at have retssikkerhedsbrillerne på.
Og det beklager jeg altså meget, i betragtning af at flere af høringssvarene rent faktisk lægger op til, at en sådan en revision nok burde foretages inden for meget kort tid, eftersom der er behov for det.
Så jeg er jo nødt til at trække mine ord tilbage – det er i øvrigt noget, ministeren jo er bekendt med at gøre – om, at ministeren virker som en, der ønsker at have retssikkerheden sat i højsædet.
M025S17191783tojo.fm Page 1744
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Jeg vil bare for en sikkerheds skyld lige høre: Er det korrekt, at ministeren ikke mener, at der er retssikkerhedsproblemer på det sociale område, og at ministeren ikke mener, at der er behov for en revision af lovgivningen med retssikkerhedsbrillerne på?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Jeg mener, at der er retssikkerhedsproblemer, og det er også derfor, at jeg på mange forskellige måder tager fat på at styrke retssikkerheden.
Det gør jeg bl.a. med det her forslag, og det gør jeg ved det retssikkerhedsprojekt, som vi har haft kørende, som viser, at der er behov for at sætte fokus på det.
Det bruger jeg til at rejse diskussionen i enhver sammenhæng.
Jeg mener også, at vi med kommunalreformen tager fat på en masse af de her aspekter, herunder jo også, som vi ikke har været inde på nu, at vi får etableret handicapråd i kommunerne, der også får mulighed for at sætte fokus på indsatsen på området.
Så i modsætning til så mange andre handler regeringen på det her område, tager de konkrete initiativer, der skal til, for at styrke retssikkerheden.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Jeg synes, at ministeren taler noget udenom.
Enhedslisten har stillet et konkret forslag heroppe fra talerstolen til ministeren på baggrund af de høringssvar, der er indkommet, om, at der foregår en revidering af de sociale lovgivninger foretaget med retssikkerhedsbriller på, og ministeren står og siger, at hun tager retssikkerheden meget alvorligt.
Hvorfor vil ministeren så ikke tilkendegive, at der er behov for sådan en revision i lovgivningen?
Det beklager jeg meget.
Ministeren sagde, at der var overført penge til kommunerne for at kunne gennemføre de her lovforslag.
Altså 8 eller 20 mio. kr.
, afhængigt af hvordan man nu læser forslaget,
forslår som – og så skal jeg vist ikke sige resten herinde.
Det er jo helt uacceptabelt.
Vi ved jo, at de problemer, der er ude i kommunerne, er alt, alt, alt for store til, at sølle 8 eller 20 mio. kr. vil kunne afhjælpe den problematik, der kræver, at de enkelte socialrådgivere faktisk skal kunne sikre de her retssikkerhedsperspektiver.
Alene i Københavns Kommune ved vi at de 10 mio. kr., der er bevilliget, langtfra er nok til at løfte den opgave, der ligger ude i socialforvaltningerne.
Så hvis man virkelig mener det her med retssikkerheden, skal der altså flere ressourcer med ud i forvaltningen.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
I bemærkningerne til forslaget har vi refereret til et konkret tilfælde med en 55-årig kvinde, som rent faktisk får en nedgang på 4.000 kr. om måneden på baggrund af den regulering, der er begrundet i hendes mands indkomst.
M025S17191783tojo.fm Page 1746 Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, som jo flere gange har talt om bl.a. ligestilling, om ministeren ikke som kvinde ligesom jeg som kvinde og jeg som feminist faktisk er noget forarget over, at vi lever i et så gammeldags samfund, at folk ikke får ret til deres egne penge, at kvinder heller ikke i det offentlige system har ret til at sige: Det her er mine penge, dem agerer jeg med, som jeg vil.
Hun er f.eks. underlagt en mands indkomst.
Det er selvfølgelig også gældende, såfremt det er en mand, der modtager førtidspension.
Men generelt, ligestillingsperspektivet i det her og retten til selv at bestemme over egen indkomst kunne jeg godt tænke mig at ministeren forholdt sig til.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Der er ikke tale om nogen ligestillingsmæssige problemer som sådan i de gældende regler.
De gælder for så vel mænd som kvinder.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Men jeg taler om konceptet om, at to mennesker, der lever sammen, et ægtepar, på den måde er bundet op på, hvad hinanden tjener, konceptet om, at man ikke i dagens Danmark – snart 2006 – kan sige, at man som individuel person faktisk har nogle rettigheder i det offentlige system, som ikke er bundet op på en eventuel mands eller hustrus indkomst, taget i betragtning at den form for ægteskaber, samleverskaber, vi ser i dag, er meget anderledes.
Vi er jo – forhåbentlig i de fleste ægteskaber – gået væk fra det traditionelle, at manden tjener indkomsten og så giver husholdningspenge til konen derhjemme.
Dermed er man selvbestemmende og har sin egen økonomi at gå ud fra.
Det er det, det her forslag lægger op til, det er de principper, som Enhedslisten bygger sit forslag på, og jeg beklager utrolig meget, at ministeren helt lukker af for, at det også er den form for principper, vi skal bygge vores samfund på fremover.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Som jeg var inde på i min besvarelse til det her forslag, så har det jo været grundigt overvejet, i forbindelse med at vi indgik førtidspensionsreformen.
Det er vigtigt at tage udgangspunkt i, at vi her altså taler om en offentlig forsørgelsesydelse, og at der er de samme regler for gifte og samlevende, med hensyn til at der så er et fradrag, hvis der er en indkomst over et vist niveau.
Som sagt er der nogle klare regler for, hvor meget der kan indkomstreguleres, og jeg synes, det er rimelige og fair regler, der er på området.
Hans Andersen (V), 2005-12-01:
Lad mig starte med at minde om, at vi netop i det nylig indgåede finanslovforlig forbedrer forholdene for mange førtidspensionister.
Det har vi gjort, fordi førtidspensionisterne befinder sig i en særlig fastlåst situation.
Er man i dag modtager af den fulde førtidspension, får man årligt 170.000 kr., hvis man er enlig, og er man derimod gift eller samlevende, er pensionen 144.500 kr. om året.
Enhedslisten ønsker altså at hæve beløbet for gifte og samlevende, hvor den ene er førtidspensionist.
Men forskellen i de to satser er jo netop begrundet i, at der er økonomiske fordele, når man er to om at dele udgifter til husleje, telefon, licens m.v.
Pensionen sættes ligeledes ned, hvis man har større indtægter ved siden af førtidspensionen.
Det skyldes, at førtidspension er en varig offentlig forsørgelsesydelse til personer, som på grund af nedsat erhvervsevne ikke kan forsørge sig selv.
Stigende indkomst vil altså gøre behovet for offentlig forsørgelse mindre.
Er man derimod gift med en fuldtidsbeskæftiget, har man naturligvis mindre behov for offentlig forsørgelse.
Jeg må også minde om, at der altså er et betydeligt fradragsbeløb, før der bliver modregnet i ægtefællens førtidspension.
I Venstre finder vi derfor ikke, at der er grund til at ændre yderligere ved det eksisterende syM025S17191783tojo.fm
Page 1747
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
stem, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Som jeg allerede har været inde på i min besvarelse, mener jeg ikke, at der er behov for en grundlæggende gennemskrivning omkring retssikkerheden.
Jeg mener tværtimod, at vi netop har taget fat i de problemer, der er på området, og det glæder mig, at også hr. Villy Søvndal anerkender, at der faktisk er tale om en reform.
Det styrker i den grad muligheden også for borgeren selv til at gøre sig gældende omkring den hjælp, man får, og det styrker klagesystemets mulighed for at gribe ind på området.
Dertil kommer de nye redskaber, som kommunerne får i forbindelse med kommunalreformen, som jeg bl.a. nævnte i min besvarelse til fru Karen Klint, f.eks. Tilbudsportalen, der giver et overblik, og også VISO som den nye nationale organisation på området, og det vil samlet set betyde en kraftig styrkelse af indsatsen på området.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Jeg forstår på det, som Venstres ordfører siger, at Venstre ønsker at opretholde en meget gammeldags fortolkning af ægteskabets rammer, såsom at man ikke er to individer, der indgår i en kærlighedspagt og lever sammen, men at man er to individer, som hænger på hinanden resten af livet, uanset hvordan man nu har det.
For det, man i virkeligheden lægger op til ved at afvise det her forslag, er jo, at uanset hvordan resten af samfundet ser ud, at man vurderes individuelt til førtidspensionen, at man individuelt får SU eller dagpenge osv., så er det sådan, at man på førtidspensionsområdet tvinges til at leve i en gammeldags form for ægteskab, hvor den ene skal forsørge den anden.
Det undrer mig noget, i betragtning af at Venstre jo ellers sådan hører til dem, der hævder, at man ikke skal krænke privatlivet, og som har en meget liberalistisk indstilling til tingene.
Men det forholder sig måske sådan, at kasketterne har skiftet i Venstre?
Enhedslistens forslag begrundes i en principiel indstilling til, at man er et selvstændigt menneske, uanset om man har sagt ja i kirken eller på rådhuset eller man bare har indgået en aftale to mennesker imellem.
Jeg undrer mig usigelig meget over at høre Venstres ordfører stå og forsvare det her begreb om, at man skal være afhængig.
Vi hører jo konstant om det enkelte menneskes personlige ansvar for væren og selvforsørgelse – det er ord, der konstant flyder fra Venstre.
Alligevel, når det kommer til, at det så faktisk koster nogle penge, for det afviser vi overhovedet ikke at det her forslag gør, så lukker man i, så holder man ideologierne, ideerne, principperne og visionerne for sig selv i Venstre.
Man vil overhovedet ikke sætte handling bag alle de principper, man stiller op, men man læner sig bare tilbage, og så lader man det gammeldags ægteskab fortsat være det, der er styrende for den førtidspension, vi har i dag.
Hans Andersen (V), 2005-12-01:
For hvis man følger eksemplet, tror jeg faktisk, at i familien, der er nævnt i forslaget, må ægtefællen, der ikke er førtidspensionist, tjene måske 300.000, som der står nævnt, men førtidspensionisten må, hvis regnestykket skal gå op, have en indkomst på 283.000 kr.
Så spørger jeg: Er det så ikke rimeligt, at der er et vist fradrag fra det offentliges side?
For jeg mener sådan set, at en familie med den samlede indkomst kan klare sig økonomisk.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-01:
Jeg lyttede til både ministeren og Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, for at finde det drivende princip, der bestemmer, om man går ind for ægtefælleafhængighed eller ikke går ind for ægtefælleafhængighed.
Nu har jeg hørt både ministeren og hr. Hans Andersen sige, at det, der skiller, er spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om varige ydelser eller ej, sådan at forstå, at hvis der er tale om varige ydelser som førtidspension, så støtter man, at der er en ægtefælleafhængighed, og hvis der ikke er tale om varige ydelser, så er man tilhænger af, at der ikke skal være ægtefælleafhængighed.
M025S17191783tojo.fm
Page 1748
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Jeg vil bare spørge, om det er rigtigt forstået, at det er der, den principielle skillelinje går i Venstre og vel også i regeringen?
Hans Andersen (V), 2005-12-01:
Jeg vurderer, at hr. Villy Søvndal spørger og refererer lidt til finanslovaftalen vedrørende det, at vi ønsker at hæve ydelsen for de førtidspensionister i Danmark, der økonomisk er på de laveste ydelser, altså almindelig førtidspension og forhøjet almindelig førtidspension, og vi der også har sagt, at hvis det drejer sig om to førtidspensionister, så skal der ikke være forskel på, om de er gift eller samlevende.
Det er jo det, vi nu har været inde og regulere, så der ikke er nogen forskel, så man ikke får breve fra førtidspensionister, der er gift, hvori der står: Jamen hvis vi lader os skille, så stilles vi alt andet lige bedre.
Det har vi nu reguleret, og det finder jeg meget fornuftigt.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-01:
Det er jeg enig i.
Det ligger i vores ændringsforslag, jeg tror 6 år tilbage, til finansloven, så det vil vi støtte.
Er det rigtigt forstået, at hvis der er tale om varige ydelser, så går Venstre og regeringen ind for ægtefællemodregning, mens hvis der er tale om forbigående ydelser, altså ikkevarige ydelser, så er man tilhænger af, at der ikke skal være ægtefælleafhængighed?
Sådan forstod jeg ministeren, og sådan forstod jeg hr. Hans Andersen, og jeg vil bare være helt sikker på, at jeg har forstået det rigtigt.
Hans Andersen (V), 2005-12-01:
I denne sag og i dette beslutningsforslag er det, vi går ind og siger: Vi kan ikke være med til, at man ikke i det eksempel med førtidspensionisten, der har en samlever eller er gift med en, der har en stor indkomst, skal tage højde for det, når man kigger på familiens samlede indkomst og man kigger på førtidspensionistens mulige indkomst.
Det synes jeg skal være gældende.
Det er rigtigt, at det er en varig ydelse at få en førtidspension, så jeg har gjort min stillingtagen op og siger: Man skal kigge på den gensidige forsørgerpligt, som er et udmærket princip, som jeg godt kan gå ind for.
Lise von Seelen (S), 2005-12-01:
Det er glædeligt, at der fokuseres på førtidspensionisterne.
Det glæder vi os over, fordi vi synes, det er en gruppe, som har en tilbøjelighed til at leve deres eget stilfærdige liv.
Så derfor er det dejligt, når de kommer i fokus og vi retter vores opmærksomhed mod dem.
Det her beslutningsforslag har til hensigt at gøre førtidspensionen uafhængig af ægtefællens eller samleverens indkomst.
Det ville have betydet meget store forbedringer for rigtig mange mennesker.
Det viser sig, at vi ikke helt kan komme igennem med den forbedring.
Vi har nu arbejdet med et forslag, som giver nogle forbedringer, selv om de forbedringer ikke er helt så store, som vi havde ønsket os.
Så ved behandling af L 68 er der dog trods alt forbedringer til nogle mennesker, og der er samtidig bortfald af de ydelser, som har været ægtefællebestemte i forhold til indtægt, nemlig invaliditetsbeløbet og invaliditetsydelsen plus erhvervsudygtighedsbeløbet.
Så den tænkning, der ligger bag forslaget her, kan man sige i hvert fald er et udtryk for, at man her kommer det i møde.
I vores forslag til forbedringer for folk på førtidspension har vi valgt at holde fast i den tankegang, at det er en økonomisk fordel, at en husstand består af flere personer end en, og det fremgår også af beløbsstørrelserne.
Det er et område, hvor vi godt vil kigge på, om den rigtige balance er fundet.
Vi mener imidlertid, at et forslag som det, der ligger foran os, har den svaghed, at det overhovedet ikke fremgår, hvad de økonomiske konseM025S17191783tojo.fm Page 1749
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
kvenser af et sådant forslag vil være.
Det havde været en god ting, hvis man kunne se det, og det er et savn, at det ikke er med.
Vi deler ikke det principielle synspunkt, der ligger til grund for forslaget, fordi der er økonomiske fordele ved at bo sammen, og da vi også savner noget om økonomien, kan vi ikke støtte forslaget, som det foreligger.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Socialdemokraterne har jo ellers her i salen og andre steder virkelig gjort sig til fortaler for, at førtidspensionisterne i Danmark skal have bedre vilkår, men når der så rent faktisk kommer et forslag, der sidestiller dem som enkeltindivider, som ikke er afhængige af hinanden og bundet op i et ægteskab, så de får et kvalitativt løft på det økonomiske område, melder Socialdemokraterne hus forbi.
Det er jeg frygtelig ked af, det synes jeg virkelig er beklageligt, og det overrasker mig meget, at Socialdemokraterne kan sige sådan oppe fra talerstolen.
Lise von Seelen (S), 2005-12-01:
Vi Socialdemokrater melder slet ikke fra.
Vi vil gerne give et økonomisk løft til førtidspensionisterne, og som jeg også nævnte i min ordførertale, lægger vores forslag netop op til, at man kan få et sådant løft.
Men det, der er det principielle i forslaget her, er jo, at der ses bort fra den omstændighed, at hvis man er flere i en husstand, er der nogle leveomkostninger, som er billigere for den enkelte, og det er det, der ligger til grund for vores forslag.
Det handler slet ikke om, at vi ikke ønsker forbedringer for førtidspensionisterne.
Vi havde gerne ønsket flere forbedringer end dem, vi tror vi kan komme igennem med, men vi er selvfølgelig glade for enhver forbedring, der kan ske for førtidspensionisterne.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Det sidste, ordføreren sagde, modsiger jo, at man ikke ønsker at stemme for forslaget her, for hvis man ønsker en reel forbedring for førtidspensionisterne, stemmer man for forslaget, der faktisk vil give dem både et løft som mennesker, fordi de ikke er underlagt et ægteskab, og et økonomisk løft, fordi de faktisk kan få den fulde førtidspension og der ikke vil være fradrag.
Skal jeg forstå det sådan, at Socialdemokraterne faktisk håndhæver princippet om, at man er afhængig af sin ægtefælle i alle tilfælde, når det offentlige træder til?
Hvad med personer på arbejdsløshedsdagpenge eller på SU?
Mener Socialdemokraterne helt alvorligt, at her skal der også indføres økonomisk afhængighed af ægtefællen?
Det er jo det, ordføreren siger fra talerstolen: Man synes, det er en fornuftig måde at gøre det på.
Lise von Seelen (S), 2005-12-01:
Jeg plæderer absolut ikke for, at man skal være afhængig af sin ægtefælle.
Det fremgår af vores forslag, at vi finder det naturligt at se rent praktisk og nøgternt på, at når man lever flere sammen, er der nogle leveomkostninger, som er lavere, end hvis man lever for sig selv, men det betyder ikke, at vi dermed siger, at man skal være afhængig.
Vi må formode, at i det øjeblik, folk vælger at leve sammen, er der selvfølgelig gensidighed i den måde, de indretter sig på, men det er ikke det samme som at være afhængig.
Det synes jeg ikke man behøver at sætte lighedstegn imellem.
Hans Andersen (V), 2005-12-01:
Svaret er, at vi må se på de samlede offentlige udgifter.
Også i forbindelse med denne her sag er der jo, synes jeg, et princip om gensidig forsørgerpligt, som jeg synes er fornuftigt, og som spiller ind i denne her sag.
Når så Enhedslisten bruger et eksempel i beslutningsforslaget, men undlader at oplyse de fulde fakta, synes jeg, at Enhedslisten må trække beslutningsforslaget og genfremsætte det med de reelle faktuelle oplysninger, der faktisk afspejler, at man maksimalt kan blive trukket 19.000 kr. som følge af ægtefællens indkomst, og at det må være som følge af, at vedkommende, som er nævnt som eksempel, har egen indkomst.
Ellers hænger regnestykket simpelt hen ikke sammen i henhold til den lovgivning, der er til stede i dag.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-01:
Socialministeren omtalte reformen her som den lille reform.
Det er klart, at når man benævner det sådan, vækker man jo håb om noget større.
Jeg kan ikke forestille mig, at en ambitiøs minister vil lade sig nøje med så lidt.
Derfor vil jeg spørge: Lå der i det svar, at ministeren vil lave det, som DSI også opfordrer til, nemlig en grundlæggende gennemskrivning af retssikkerheden på det sociale system, hvor det vel er en kendsgerning – hvad jeg også tror ministeren vil medgive – at en række mennesker i M025S17191783tojo.fm Page 1743 Friday, February 10, 2006 12:33 PM dag ikke får den behandling og de tilbud, de lovmæssigt har ret til, og vores ankesystem ikke alene på grund af ventelisterne, men også fordi man ikke kan anke det materielle indhold, i en række tilfælde betyder, at borgere bliver afskåret fra de tilbud, de ellers lovmæssigt ville have? Deler ministeren den opfattelse?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Ankeinstansen har mulighed for at gå ind og vurdere, om der er overensstemmelse mellem det, borgeren har brug for, og det tilbud, der er visiteret til, og hvis der ikke er det, må sagen genbehandles.
Mikkel Dencker (DF), 2005-12-01:
Jeg skal undlade at bruge så farverige udtryk til at betegne forslaget, som Socialdemokratiets ordfører brugte.
Formålet med det her lovforslag er at sidestille drift af kloakforsyningen i selskabsform med den ordning, der gælder for drift af elselskaber i selskabsform.
Som reglen er i dag, vil en overførsel af en kommunal kloakforsyning fra kommunalt regi til selskabsform betyde, at det nye kloakforsyningsselskab skal betale kommunen for uafdækkede tjenestemandsforpligtelser, hvis kommunen ikke har hensat midler til dækning af disse.
Denne betaling vil skulle foregå for beskattede penge, og dermed er det forbrugerne, der kommer til at betale en merpris for deres kloakforsyning ved overgang til selskabsform, og det er selvfølgelig ikke meningen.
Hvis forslaget, som vi behandler her, vedtages, vil disse midler ikke længere være beskattet, og dermed belastes forbrugerne så af den grund ikke af de højere priser.
På den baggrund skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-12-01:
Som de tidligere ordførere har været inde på, er der her tale om en ligestilling af forskellige former for kloakforsyning, altså at det ikke kommer til at være afhængigt af, hvordan man har lavet udbetaling af tjenestemandspensioner, om en kommune kan udskille i selskabsform.
Fra konservativ side finder vi det ganske hensigtsmæssigt, at man i kommunerne, uden at der skal være skatteregler i vejen, kan vurdere, hvordan denne service bedst ydes over for borgerne i den pågældende kommune, og derfor kan vi naturligvis støtte denne skattemæssige ligestilling.