runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Jeg glæder mig, hvis det er sådan, at en korrektion kun er i nedadgående retning, at den ikke kan være i opadgående retning.
Sådan kan man bare ikke læse det ud af forslaget.
Men det kan vi så vende tilbage til.
Så har jeg et andet spørgsmål til hr. Jens Kirk
, og det er, at nu handler det her jo meget om foranstaltninger, der skal administreres af amtskommunerne, og dem har man samtidig tænkt sig at nedlægge.
Hvad er hr. Jens Kirks opfattelse af det problem, at man med det her lovforslag pålægger amtskommunerne en kraftigt forøget indsats og et ansvarsområde med hensyn til bræmmer, vandregulering, alle mulige andre ting, VVM og det ene og det andet, hvorefter man så fjerner amtskommunerne?
Er det medtænkt, om jeg så må sige, i planen, eller er det bare, fordi Venstres politik
ikke hænger sammen?
Men er hr. Jens Kirk under alle omstændigheder opmærksom på, at med det forslag om nedlæggelse af amterne, som Venstre har fremlagt, kan det forslag her simpelt hen ikke gennemføres ude i virkeligheden?
Jens Kirk (V), 2004-05-12:
Jeg kan berolige hr. Keld Albrechtsen med, at det ikke er, som hr. Keld Albrechtsen siger.
Hr. Keld Albrechtsen har læst forkert.
Det er ikke meningen med pilotprojekterne.
Det er, om vi kan finde andre redskaber, som måske på området vil være mere nøjagtige og bedre.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk, som var inde på disse balanceregnskaber, om jeg har læst det rigtigt, at man kan få lavet en korrektion af bedriftens kvælstofnormer.
Det betyder vistnok på almindeligt dansk, at man kan få forhøjet den mængde kvælstof, man har lov til at bruge og udlede til naturen.
Jeg læser den sådan, at man nu vil benytte balancemodellen, som jo er en fremragende model, som jeg i høj grad går ind for, til at forhøje gødningsnormerne og dermed ad bagdøren skabe en øget forurening.
Det virker, som om de store svinelandbrug har fået sendt det herover, og at det er dem, der har formuleret teksten.
Jeg håber, det er en fejl, der har sneget sig ind, men jeg vil bede hr. Jens Kirk redegøre for det.
Nu oplyste hr. Kirk for et øjeblik siden, at det er kommunerne, der skal administrere de her ting.
Det betyder f.eks., at de bræmmer osv., der skal laves langs med et amtsvandløb, jo bliver ud i den blå luft, fordi der bliver ikke nogen amtsvandløb.
ret meget for, hvad der sker i den nedre del af et amtsvandløb lige før kommunegrænsen?
Det vand render jo et andet sted hen og gør ikke så meget i den kommune, der udleder det.
Så jeg tror, at hr. Dohrmann må gøre sig klart, at med det forslag til strukturreform, regeringen har fremsat, kan den her plan kun eksistere på papiret, så den kommer ikke til at fungere i virkeligheden. Men jeg vil godt spørge hr. Dohrmann: Hvor mange tusinde arbejdspladser var det, hr. Dohrmann mente, at oppositionens forslag ville koste?
Jeg synes, det kræver lidt dokumentation at stå og sige sådan nogle ting fra talerstolen.
Kan vi få et helt præcist tal og få at vide, hvilken dokumentation hr. Dohrmann er i besiddelse af?
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-12:
Så godt ser jeg ikke ud endnu, at jeg kan kalde mig Jann Sjursen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre skatteministeren: Den
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Nej, det tror jeg bestemt ikke.
Når statsministeren siger de ting, han siger om Irak, antager jeg da, at han har grund til at sige det.
Jeg har diskuteret med statsministeren, om det er rigtigt, at Saddam Hussein har masseødelæggelsesvåben.
Vi har haft besøg her i Folketinget af mange danskere og af tidligere våbeninspektører, der mente, at Saddams masseødelæggelsesvåben var ødelagt, og Blix har været dernede i nogle måneder og har sagt, at efter hans opfattelse er der ikke ret meget tilbage, og man kan i hvert fald ikke finde det.
Når den danske statsminister så bryder det videnbillede, vi har, og siger, at de har masseødelæggelsesvåben i Irak - det er ikke noget, vi tror, det er noget, vi ved - må man jo formode, at statsministeren har en eller anden baggrund for at udtale sig med så stor sikkerhed.
Jeg troede, at det var de danske efterretningstjenester, der havde bidraget med de oplysninger, men fordi en modig Venstremand - dem findes der jo nogle stykker af - trådte frem og forelagde efterretningstjenesternes vurderinger, ved vi i dag, at det ikke var derfra, statsministeren havde oplysninger, og at det altså var rent opspind.
Det er det, jeg henviser til, når jeg siger, det er uheldigt, hvis efterretningstjenesterne bruges til at beskytte en statsminister og ikke bruges til at beskytte en nation.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Jeg vil såmænd bare tage tråden op fra den sidste ærede taler, idet jeg helt vil undlade at gå ind i en diskussion om de polemiske bemærkninger, der har været, og sige tak til repræsentanterne for et flertal af Folketingets medlemmer for tilslutningen til forslaget.
Jeg håber, at vi får en konstruktiv og positiv udvalgsbehandling.
Gudrun Laub (V), 2004-05-12:
Hr. Villy Søvndal siger, at hr. Peter Skaarup lider af nogle forestillinger, som ligger dybt.
Men man kan da konstatere, at hr. Villy Søvndal i høj grad lider af nogle forestillinger, der ligger dybt og er svære at flytte, og dem vil jeg oven i købet nok opfatte som vrangforestillinger.
Hr. Villy Søvndal siger, at når statsministeren siger noget, skulle man tro, at han ved noget andet og mere end det, han siger.
Hvordan kan hr. Villy Søvndal mene, at statsministeren mener noget andet end det, han siger?
Og hvordan kan hr. Villy Søvndal tro, at statsministeren ved noget andet end det, han siger?
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg er ret sikker på, at de amerikanske regler ville gøre, at sammenlignet med den lukkethed, der karakteriserer det danske system i dag, ville vi komme et godt skridt videre.
Men jeg bruger det alene som eksempel på, hvordan et land, som i øvrigt tit bliver kritiseret - også af mig - langt, langt overgår os i demokratisk standard.
Hvis man går videre i samme søgning, vil man f.eks. finde et billede fra 1984, hvor den nuværende amerikanske forsvarsminister Rumsfeld ryster hånd med Saddam Hussein på et tidspunkt, hvor han er i Irak for at sælge nogle produkter, som Saddam kan bruge i krigen mod Iran.
Det er jo historisk interessant, men det er ikke behageligt for magthaverne i USA set i forhold til det billede, de har villet tegne af krigen.
Men jeg synes, det er endnu et eksempel på, hvor vigtigt det er, at denne åbenhed bliver gennemført, så man ikke bruger efterretningstjenesterne til at beskytte magthavere, men til at beskytte nationer.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-12:
Jeg har som nævnt ikke afvist større åbenhed og heller ikke offentliggørelse af rapporter fra efterretningsvæsenet.
Hvis man pålagde efterretningstjenesterne i højere grad at offentliggøre rapporter, ville det formentlig føre til, at der ville være nogle, der blev offentliggjort hurtigt, som vi ser i USA, og at der stadig var nogle, som ikke var afklassificerede.
Men hvorom alting er ville det, som hr. Villy Søvndal har sagt flere gange i dag, selvfølgelig også føre til, at efterretningstjenesterne i højere grad deltog i den offentlige debat og var med til at give grundlag for debatten, og det ville jeg selvfølgelig intet have imod.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg er ked af, hvis jeg misforstod det i kampens hede, men jeg synes sådan set, at lige præcis på dette punkt ville det ikke være så dårligt at traske efter, fordi det ville betyde langt større åbenhed.
Jeg blev faktisk meget overrasket, da jeg gik ind på Googlesøgesystemet og prøvede at klikke ind på unclassified.
Jeg fandt ud af, at hele den amerikanske sikkerhedsvurdering af Irak, som er dateret oktober 2002, er fuldt ud til rådighed.
Der er ingen overstregning af noget som helst.
Jeg synes, det er flot, at amerikanerne har et så åbent system og er villige til at videregive oplysninger så hurtigt.
Derfor kan man få den kritiske debat i USA, som den danske regering jo ikke ønsker at få om krigsgrundlaget og om de ting, man greb forkert an osv.
Det oplever vi på kongreshøringer, hvorimod den danske regering og Dansk Folkeparti jo gemmer sig og ikke ønsker en åben diskussion, og jeg synes, det er en meget stor kvalitet i det amerikanske samfund, at man kan få tingene lagt åbent frem.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-12:
Blot en enkelt kommentar til hr. Villy Søvndals opsummering af bl.a. Kristendemokraternes holdning.
Jeg mener, hr. Villy Søvndal har misforstået, hvad jeg sagde i min ordførertale.
Jeg sagde sådan set blot, at man ikke umiddelbart kan sammenligne de danske efterretningstjenester med de amerikanske og de britiske, og at jeg synes, man i denne sammenhæng ligesom i andre sammenhænge skal vælge danske løsninger i stedet for bare at traske efter amerikanerne og briterne.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg er glad for, at hr. Peter Skaarup nu er begyndt at læse forslaget.
Det hjælper dog noget.
Jeg er sikker på, at hr. Peter Skaarup, når vi nu er færdige med debatten, har tid til at læse det, jeg citerede, nemlig at vi synes, det er vigtigt, at der er en efterretningstjeneste. Hvis hr. Peter Skaarup stadig er i tvivl om det - og det kan godt være, for han har jo indarbejdet nogle forestillinger, der ligger ret dybt, kan man mærke - vil jeg anbefale hr. Peter Skaarup at gå tilbage og læse vores bidrag til betænkningen over Forsvarskommissionen af 1997.
Her vil han kunne læse, at SF - jeg tror oven i købet som det eneste parti - anbefaler at styrke efterretningstjenesten.
Hvis hr. Peter Skaarup så stadig er i tvivl, ligger det uden for i hvert fald mine evner at overbevise hr. Peter Skaarup om, at SF synes, det er vigtigt med en velfungerende efterretningstjeneste, men vel at mærke en efterretningstjeneste, der er mere optaget af at beskytte landet end af at beskytte en trængt regering.
Det er jo det, der er det afgørende i denne diskussion, og Dansk Folkeparti er også trængt.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-12:
Nu ved jeg godt, at hr. Villy Søvndal kun vil diskutere Irak, men der er jo mange andre situationer, hvor man desværre kunne forestille sig en krig.
Vi har tilbage i historien set andre situationer, hvor efterretningstjenester ikke nødvendigvis har været særlig benyttet.
Hr. Villy Søvndal siger præcis i sit forslag, at hvis efterretningstjenesten ikke på nogen måde har været blandet ind i vurderingerne i forbindelse med at indlede en krig, så duer efterretningstjenesterne ikke.
Det afslører for mig at se, at SF dybest set hader de efterretningstjenester og ikke er interesserede i, at der skal være nogen efterretningstjenester.
Man skal skramle sig igennem, hvis man virkelig skal finde argumenter i SF's forslag for en efterretningstjeneste.
Derfor er problemet i SF's forslag, at man ikke anerkender det positive i at have en efterretningstjeneste.
Det kan vi altså finde bevis for her i bemærkningerne.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg synes, det er rart, at hr. Skaarup er begyndt at læse dele af forslaget.
Jeg synes sådan set, det er ærgerligt, at han ikke læser hele det afsnit.
Hvis hr. Peter Skaarup ville kaste øjnene på forslaget og læse med, så indledes det afsnit, hr. Peter Skaarup lige citerede fra, med følgende: »Relevansen af et velfungerende efterretningsvæsen har næppe været større, end tilfældet er i disse år, hvor trusselsbilledet har ændret sig fra kold krig til terror.«
Det vil sige, at her kommer SF med sin store glæde over, at vi har en velfungerende efterretningstjeneste.
Så skriver vi i det, som hr. Peter Skaarup så citerer: »Til gengæld er eksistensen af et efterretningsvæsen ganske overflødigt, hvis efterretningstjenesterne arbejder og vurderinger ikke indgår i beslutningsgrundlaget for noget så vigtigt som krig.«
Jeg synes da, det er højst besynderligt, hvis et land vælger at gå i krig alene på baggrund af udenlandske efterretningstjenesters vurderinger, hvis en efterretningstjeneste i det enkelte land ikke selv bidrager med vurderinger i noget så vigtigt som en krig.
Er det ikke også hr. Peter Skaarups opfattelse?
Peter Skaarup (DF), 2004-05-12:
Det må jeg nok indrømme er en stor fejl af hr. Villy Søvndal.
Jeg har nøje læst forslaget flere gange.
Jeg har endda nærlæst det så nøje, at jeg har fundet ting i det, som jeg ikke tror at hr. Villy Søvndal helt har gennemtænkt.
Nu vil jeg lige læse lidt op fra bemærkningerne, som hr. Villy Søvndal så gerne skulle forholde sig til.
Der står: »Til gengæld er eksistensen af et efterretningsvæsen ganske overflødigt, hvis efterretningstjenesternes arbejder og vurderinger ikke indgår i beslutningsgrundlaget for noget så vigtigt som krig.«
Mit spørgsmål til hr. Villy Søvndal går så på: Er der ikke mange andre situationer, end hvor en efterretningstjeneste har fundet materiale frem, at man kan forestille sig, at der indledes en krig?
Hvis det rapporteres fra den danske grænse, at nu står der en angribende hær, der er på vej til at ville angribe Danmark, er det vel ikke relevant, hvad en efterretningstjeneste siger, for så ved vi, at den er gal, og så skal vi forsvare os i en krig. Er det ikke rigtigt?
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Den grund til at sige, som han gør, ved man, at han ikke har fra Blix, som var dernede, og han har ikke selv været dernede, så jeg tror, at befolkningen siger, at statsministeren nok ligger inde med nogle informationer.
Hvor ville det have været behageligt på det tidspunkt i debatten, at efterretningstjenesterne kunne have stået frem og sagt: De vurderinger, som statsministeren nu giver, kommer i hvert fald ikke fra os.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Nu var årsagen til, at vi ikke ville støtte det, at det ikke duer.
Hvis Dansk Folkeparti og regeringen havde forhandlet sig frem til noget, der duede, ville vi selvsagt også have støttet det.
Men jeg synes, vi skulle vende tilbage til spørgsmålet om Odense Fjord, for de ting, som ligger i regeringens plan, og som fru Else Theill Sørensen jo indrømmer ikke er væsentlig meget og hovedsagelig afløb af ting, der allerede er besluttet, løser jo ikke problemet i Odense Fjord.
Den bliver ofret.
Det går jeg ud fra at vi er enige om, for det følger af det talmateriale, ministeren selv har fremlagt, at det, man nu kommer med her, ikke løser problemet med vandmiljøet i Odense Fjord.
Der er mange andre steder, hvor problemerne heller ikke bliver løst.
Man kunne komme med en desværre uhyggelig lang liste over, hvilke vandmiljøer i Danmark der bliver ofret på det her alter.
Hvorfor gør man det?
Man kunne have fået en vandmiljøplan sammen med os.
Vi var indstillet på at forhandle.
Hvorfor var Det Konservative Folkeparti ikke mere inde i billedet?
Hvorfor gjorde man ikke et forsøg på at få forhandlingerne i gang?
Hvorfor lod man to Venstreministre blokere det hele?
Hvor var Det Konservative Folkeparti henne, da det gjaldt?
Vi havde i hvert fald svært ved at få øje på Det Konservative Folkeparti, vil jeg gerne sige, i de forhandlinger.
Hvad gik der galt?
Ulrik Kragh (V), 2004-05-12:
Jeg synes, hr. Villy Søvndal skulle holde sig fra at manipulere med befolkningen på den måde, som han forsøger på fra Folketingets talerstol på nuværende tidspunkt.
Derfor skal man lade være med at blande tingene sammen, og man skal lade være med at udøve den form for citatfusk og rette beskyldninger mod hele Folketinget, hvor et flertal vedtog at deltage i Irakkrigen på et helt andet grundlag end på noget, som statsministeren havde sagt i en anden sammenhæng.
Det holder ikke en meter, og jeg synes, det er beskæmmende for seriøsiteten i den behandling, vi ellers har af et forslag, som er rimelig vigtigt, om, at vi får den rette åbenhed for vores efterretningstjenester.
Da jeg selv havde fornøjelsen af at være ordfører på forslaget for et godt stykke tid siden, var der en klokke, der ringede, men jeg har på fornemmelsen, at det ikke har vækket hr. Villy Søvndal i den periode, hvor han ellers burde have siddet og lyttet.
Hr. Villy Søvndal gjorde på daværende tidspunkt opmærksom på, at regeringen havde gemt sig bag efterretningstjenesterne i forbindelse med Irak.
Jeg vil i den anledning spørge hr. Villy Søvndal: Ud over vurderingen af styrkernes sikkerhed, altså den risiko, der er forbundet med at være i Irak, hvor er der så i beslutningsgrundlaget for deltagelse i Irak nævnt et eneste ord om efterretningstjenesternes vurdering?
Det synes jeg at hr. Villy Søvndal skylder os en forklaring på, når det er sådan, at han gang på gang fremfører, at vi gemmer os bag efterretningsvæsenerne.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Bestemt.
Jeg vil være meget tilfreds med, at vi fik mulighed for offentligt at følge de overvejelser, der gøres i Kontroludvalget, så vi efterfølgende i en offentlig debat kan tage stilling til, om vi synes, det er vidtrækkende nok, eller om vi synes, at vi skulle gå endnu videre, for det bliver jo så en del af processen.
Jan Trøjborg (S), 2004-05-12:
Jeg vil spørge hr. Villy Søvndal, om hr. Villy Søvndal ikke vil føle det tilfredsstillende, hvis den politik, som udvalget forhåbentlig kommer frem til ved det initiativ, som jeg agter at tage i godt samarbejde med de to ansvarlige ministre for udvalget, bliver offentliggjort, således at den eventuelt også kunne indgå i de videre overvejelser i Forsvarsudvalgets videre arbejde med sagen.
Det var jo netop tanken at offentliggøre den samlede politik i form af en beretning.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-12:
Både ja og nej.
Ja, hvis man ser det på baggrund af det, som hr. Søren Søndergaard spurgte om i et tidligere indlæg, nemlig hvad det egentlig er, Kontroludvalget i dag kan kontrollere.
Er man ikke bare modtager af information, og så er det det?
KL. 16.55 Men når jeg så også siger nej, er det, fordi den situation, hvor man sidder der, og hvordan man så kan bruge de oplysninger, man rent faktisk får i fortrolighed, jo ikke er anderledes end med hensyn til de oplysninger, som f.eks. finansudvalgsmedlemmer eller medlemmerne af Det Udenrigspolitiske Nævn kan modtage i fortrolighed i dag, og som man jo i forhold til, hvad man i øvrigt vil rejse af sager, og hvad man vil sige udadtil, må forholde sig til.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
Det sidste kan jeg bekræfte.
Der har bestemt været sager fremme, hvor tavshedspligten eller fortroligheden er overtrådt.
Men jeg vil godt fortsætte den her diskussion.
Jeg vil sige til hr. Jann Sjursen, at vi i Enhedslisten sådan set er glade for, at vi ikke sidder i Kontroludvalget, for i forbindelse med en række af de sager, som vi har været med til at bringe frem og sætte spørgsmålstegn ved, ville der, hvis vi havde siddet i Kontroludvalget, ligge en permanent mistanke om, at grunden til, at vi kunne rejse de her sager, udelukkende var, fordi vi brugte fortrolige oplysninger fra Kontroludvalget. Derfor er vi sådan set meget tilfredse med ikke at være bundet og syltet ind i det system, som jo gør, at man får nogle oplysninger, som man i en given situation kan synes er alvorlige, men som man ikke kan udtale sig om.
Hvis et tilstedeværende medlem af Kontroludvalget f.eks. synes, at det faktisk er en mærkelig begrundelse, der er givet for, hvorfor man ikke må oplyse, hvornår stay behind-grupperne blev oprettet, jamen så har man ikke rigtig nogen mulighed for at sige det.
Vi andre har en mulighed for at sige det, for vi kan ikke blive beskyldt for at lække det fra Kontroludvalget, fordi vi ikke har fået oplysningerne dér.
Kan hr. Jann Sjursen ikke lidt følge det ræsonnement, der altså fører Enhedslisten til en tilfredshed med, at vi sådan set ikke sidder i det pågældende udvalg?
Jann Sjursen (KD), 2004-05-12:
Jo, det sidste kan jeg da sådan set godt følge.
Nu var det, fordi formanden for udvalget selv fra talerstolen her kom ind på, at man gjorde sig nogle overvejelser i form af en beretning om, hvordan fremtiden skulle se ud.
De overvejelser kunne man selvfølgelig også have inkluderet i det spektrum, som hr. Søren Søndergaard her kommer ind på, som er helt relevant i forbindelse med en overvejelse over, hvilke oplysninger og hvilken virksomhed eller hvilken eventuel kontrolfunktion parlamentet skal have i forhold til efterretningsvæsenet.
Så jeg kan da fuldt ud tilslutte mig, at vi også opfordrer formanden til at inkludere det i sine overvejelser.
Så ville det jo selvfølgelig give endnu mere mening, end det gør i dag, hvis man udvidede Kontroludvalget til at omfatte medlemmer fra alle Folketingets partier.
Det er jo ikke det, der så er temaet i dag, men jeg synes, at det selvfølgelig ikke er uvæsentligt i forhold til hele diskussionen om mere offentlighed og også, vil jeg sige, om kontrol med efterretningsvæsenet, at vi inddrager lige præcis det udvalg, der jo også fra tid til anden har været involveret i debatten om, hvad man må, kan eller skal sige på de møder osv., og om man overhovedet kan kontrollere noget som helst eller ej.
Så jeg synes bare, at det vil være godt i forbindelse med den debat her i dag at opfordre formanden for udvalget til at inddrage det i sine overvejelser.
For så vidt angår det første spørgsmål, så ved jeg selvfølgelig ikke, hvorfra hr. Helge Adam Møller ved, at Det Udenrigspolitiske Nævn er hullet som en si.
Men det er jo i hvert fald en notorisk kendsgerning, at der har været sager fremme i Nævnet, hvor man må sige, at bestemmelsen omkring fortrolighed ikke har været overholdt.
Det er selvfølgelig dybt beklageligt.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
Foranlediget af den sidste diskussion kunne jeg godt tænke mig at høre, om det ikke undrer hr. Jann Sjursen, hvordan hr. Helge Adam Møller kan vide, at Det Udenrigspolitiske Nævn er hullet som en si.
Det undrer da mig, hvorfra hr. Helge Adam Møller ved det.
Derudover må jeg indrømme, at jeg ikke er tilhænger af forslaget om at udvide Kontroludvalget.
Jeg er altså heller ikke specielt tilhænger af at lade være med det.
Vi synes ikke, det er særlig relevant, fordi som hr. Helge Adam Møller - og der er jeg netop enig - siger, så er det jo et såkaldt Kontroludvalg, for det kontrollerer ikke noget som helst.
Det får nogle oplysninger, som det ikke må bruge til noget som helst.
Det kan bare konstatere, hvordan tingene er.
Hvad er ideen egentlig i at have det Kontroludvalg?
Var det ikke mere rimeligt, at vi fik nogle klare retningslinjer for, hvad Folketinget kunne få at vide, og hvad der var hemmeligt?
Jann Sjursen (KD), 2004-05-12:
Jeg kan for så vidt godt købe præmissen om, at jo større et udvalg er
, at jo flere der får oplysninger, jo større vil risikoen for lækage sådan set også være, uanset om medlemmerne er fra små eller store partier.
Det er o.k., det tror jeg også er en almen erfaring fra folketingsarbejdet.
Men man har jo heller ikke nødig at lave det til et 17-mands-udvalg.
Og så må det jo, hvis der sker en lækage, være op til udvalget, formanden for Præsidiet osv., og det gælder for så vidt nævn, det gælder i øvrigt også Finansudvalget og i visse tilfælde også for Kontroludvalget, i givet fald at rejse en strafferetlig sag, når man finder, at reglerne er overtrådt.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Det vil jeg meget gerne.
Jeg er sådan set glad for spørgsmålet
Vi ved i dag, at han ikke havde det fra efterretningstjenesterne, fordi der var en modig Venstremand, der offentliggjorde nogle af de vurderinger, der lå fra efterretningstjenesten.
Vi har så efterfølgende alle sammen haft mulighed for at kigge i dem.
Det er jo på den måde, at vi oplever, at en trængt statsminister anvender et argument, hvor man må formode, at han har den viden et eller andet sted fra.
Det kan være, at hr. Ulrik Kragh er i stand til at besvare spørgsmålet: Hvor havde statsministeren den sikre viden fra, som vi i dag ved ikke var rigtig?
Gudrun Laub (V), 2004-05-12:
Det er meget grove bemærkninger, hr. Villy Søvndal kommer med.
Jeg synes faktisk, det er utilbørlig groft at komme med den slags angreb på statsministeren.
Når hr. Villy Søvndal antager et eller andet, skal der være et belæg for at komme med sådanne grove påstande.
Vi har hørt den ene gang efter den anden, at hr. Villy Søvndal har citeret statsministeren, men kun første halvdel af et udsagn, og synes hr. Villy Søvndal, det er passende at klippe et udsagn over i to stykker og derefter argumentere imod det, som om den sidste del ikke fandtes? Med hensyn til den modige Venstremand, som hr. Villy Søvndal omtaler, er den pågældende, efter hvad jeg har læst i pressen, ikke medlem af Venstre mere, men er vistnok gået over til De Radikale.