Bodil Thrane (V), 2000-02-10:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg synes, det er dejligt, at vi får lejlighed til at drøfte kirkepolitik i denne sal, og så er der måske anledning til at rose Dansk Folkeparti for initiativet.
Det er sådan set godt at få vendt nogle centrale problemstillinger, der gør sig gældende for vores folkekirke.
I Venstre glæder vi os over, at tilslutningen til den danske folkekirke stadig er massiv, som kirkeministeren nævnte: over 85 pct. af befolkningen.
Folkekirkens medlemstal vidner om en stor opbakning i den danske befolkning, og vi er af den opfattelse, at det enkelte menneskes beslutning om et medlemskab af folkekirken rummer mere end som så.
Vort folks tilknytning til kirken har stået på i over 1.000 år, og Venstre tror ikke, at befolkningens tilslutning til folkekirken bunder i et stort ønske om at betale mere i skat end højst nødvendigt.
Jeg mener, den gode tradition i den danske befolkning for medlemskab af folkekirken er meget rodfæstet og med til at sikre vores identitet.
For så vidt angår påvirkninger fra andre religioner, handler det også om, hvilken indstilling vi møder andre religioner og kulturpåvirkninger med.
De fremmedes påvirkning har vi kendt i mange, mange, mange år, både gennem litteratur, musik, arkitektur og madkultur, og den øgede rejseaktivitet bringer ligeledes nye påvirkninger til næsten hver eneste af os.
Men jeg synes, det alt sammen er med til at sætte vores egen kultur i relief, og netop alle disse forhold tror jeg er årsag til, at mange danskeres forhold til folkekirken igen er ved at blive stærkere.
Som jeg sagde før, vidner medlemstallet om meget stor opbakning til folkekirken og dens placering i det danske samfund, og set i det lys mener jeg ikke, at vi som samfund overhovedet skal gøre os umage for også at få andre religioner end den kristne integreret i det danske samfund, for det er jo dybest set ikke et politisk spørgsmål.
Angående spørgsmålet om folkekirkens struktur, herunder en eventuel sammenlægning eller nedlægning af sogne,
vil jeg meget gerne gentage, hvad jeg siger ved enhver given lejlighed: Det er Venstres helt klare opfattelse, at alle ønsker om krav om strukturforandringer skal komme nedefra - vel vidende, at demografien ændrer sig, og at mediernes bevågenhed i perioder er stor og fortæller om tomme kirker og manglende interesse i visse sogne, er billedet mere nuanceret, end man nogle gange får opfattelsen af.
I hvert fald skal man ikke forlade sig på den form for sandhed, som tv indimellem vælger.
Debatten om folkekirkens struktur, om decentralisering og flytning af kompetence mellem de forskellige instanser i folkekirken,
må startes af kirkens egne folk og ikke af Folketinget, som heldigvis har en lang tradition for at blande sig så lidt som muligt i kirkelige anliggender.
Udviklingen inden for folkekirken gennem de sidste 30 år har bevirket en omfattende decentralisering og flytning af kompetence nedad i det folkekirkelige hieraki, og denne positive udvikling skal fortsætte.
Det rigtige må altid være at lægge beslutningerne så tæt på lokalsamfundet som overhovedet muligt.
Det er et godt Venstreprincip, som vi gerne vil fremme i mange sammenhænge, også når vi taler folkekirke.
Derfor er vi i Venstre også af den opfattelse, at hvis der skal nedlægges kirker, skal det ikke ske fra centralt hold, for kirkerne er sognets og tilhører som sådan menighederne. Venstre vil på den anden side gerne være med til at forenkle nogle af de administrationsgange, som alt for ofte forhindrer menighedsrådene i at bruge tiden fornuftigt.
Alt for mange gange bruges der tid på at imødekomme nogle frygtelig ufleksible regelsæt, som ikke tjener et anerkendelsesværdigt formål, og det problem er desværre blevet større i de senere år.
Jeg er i den forbindelse selv stødt på flere eksempler, hvor sagsbehandlingsforløbet næsten har taget pippet fra de involverede.
Så vi ser frem til, hvad det udvalgsarbejde, ministeren har sat i gang, vil betyde.
Vi vil arbejde for en afbureakratiseringsproces, så menighedsrådsmedlemmer ikke skal bruge al deres tid på at administrere. Med hensyn til den del af forespørgslen, som går på, hvilke initiativer regeringen påtænker for at styrke og udbrede kristendommen i Danmark, må jeg sige, at det er Venstres opfattelse - og den er der ikke nogen tvivl om - at det ikke er en regerings opgave at udbrede kristendommen i Danmark. Derimod ser vi selvfølgelig meget gerne, at Folketinget sikrer kendskabet til kristendommen som et meget vigtigt fundament for den danske folkekirke.
Vi glæder os i øvrigt over de mange, mange nye tiltag, der fremmer viden om og kendskab til kristendommen og de ting, der foregår i menighedsrådsregi.
Som sagt tidligere finder jeg det meget nyttigt, at vi har denne debat.
Den kristne kultur og de kristne værdier kan sagtens tåle at blive diskuteret, og denne debat er endnu en brik i puslespillet.