runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-09:
Nej, det må jeg i hvert fald klart afvise.
Vi beslutter selvfølgelig selv, hvordan vi vil tilrettelægge fødevarekontrollen her i landet.
Noget helt andet er så, at jeg faktisk mener, man kan bruge EU som et glimrende redskab til at forbedre forbrugerbeskyttelsen, også når det gælder fødevaresikkerhed, for på et frit indre marked, hvor varerne kan bevæge sig over landegrænserne, er det faktisk fornuftigt at have nogle fælles regler bl.a. om forbruger- og fødevaresikkerhed.
Der mener jeg også, vi fra dansk side skal være aktive med at stille forslag om forbedring af forbrugerbeskyttelsen og fødevaresikkerheden i EU.
Jeg ved godt, at fru Line Barfod ikke bryder sig om, at familierne selv får pengene.
Altså, jeg ved godt, at fru Line Barfods politiske udgangspunkt er, at det hele skal tilhøre det offentlige.
At det er fru Line Barfods udgangspunkt, ved vi alle sammen.
Men mit politiske udgangspunkt er, at man skal finde en rimelig fordeling mellem, hvad der er offentligt forbrug, og hvad der er privat forbrug, og der er det altså således, at det er en kendsgerning, at regeringen fører en økonomisk politik, hvor vi stræber efter, at det offentlige forbrug vokser med 0,5 pct. om året, og i praksis er det så blevet lidt mere, men vi stræber efter 0,5 pct. om året.
Det svarer faktisk til en vækst på 2 mia. kr. om året.
Der har det hidtil været sådan, at faktisk alle de penge går til kommuner og amter, altså til den kommunale sektor og til service direkte til borgerne.
Det vil altså sige, at der er en vækst på mindst et par milliarder kroner om året, som går til velfærdsservice.
Derfor kan fru Line Barfod ingen steder komme med sin påstand om, at vi skærer ned, for det vokser, og det vokser med mindst et par milliarder kroner om året.
Frank Aaen (EL), 2006-05-09:
Nu er både regeringen og fødevareministeren med gode begrundelser blevet kritiseret meget for alt for dårlig kontrol med vores fødevarer og også med ministeren, men ret skal jo være ret, og jeg spørger statsministeren, der jo selv startede med EU-sagen: Er det ikke korrekt, at når vi har lavet en omlægning fra, at vi kontrollerede virksomhederne, til, at de skal kontrollere sig selv, så er det noget, EU har bestemt? Og når vi ikke er i stand til i Danmark at føre særlig kontrol med varer fra andre EU-lande, f.eks. fra Italien, så er det også noget, EU har bestemt?
Så en stor del af den kritik, vi her har af fødevarekontrollen i Danmark, er i virkeligheden en EU-kritik.
Karen Hækkerup (S), 2006-05-09:
Vi må jo bare så afslutte runden omkring fødevaresikkerheden med at sige, at regeringen er ligeglad.
Regeringen er ligeglad med, om forbrugerne kan gå ned og købe produkter, de ikke bliver syge af, for hvis regeringen ikke var ligeglad, så gjorde regeringen jo noget aktivt i stedet for at blive ved med politikersnak og bare sige: Vi følger udviklingen nøje, vi er parate til at gribe ind, vi vil tage de nødvendige skridt.
Det er og bliver politikersnak, og det kan vi ikke forstå man vil byde de danske forbrugere, de danske vælgere, de danske borgere, som risikerer deres sundhed, når de går ned og køber ind, fordi regeringen har skåret så meget på det her område.
Vi er nu nået så langt ud, at vi taler om, at arbejdspladser måske også kan komme i spil.
Danmarks renommé som et land, der har en god fødevaresikkerhed, er noget, der har været arbejdet på i årtier, og det er vi ved at ødelægge nu, fordi regeringen er så stædig og ikke vil indrømme, at her er der altså skåret for dybt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-09:
Det sidste tal er jo i hvert fald ikke rigtigt, men det har jeg jo allerede afvist.
Den politiske aftale, vi har indgået, tilfører yderligere ressourcer til området.
Det her handler ikke kun om ressourcer, det handler også om måden at tilrettelægge kontrolarbejdet på.
Jeg tror ikke, jeg er i stand til at tilføje mere.
Der er indgået en politisk aftale, der strammer op, og regeringen følger løbende udviklingen for at se, om der er behov for yderligere initiativer.
Karen Hækkerup (S), 2006-05-09:
Statsministeren vil sikre, at der er ordentlige forhold, jamen det er der jo ikke i dag.
Vi ved godt, hvad der er behov for.
Der er behov for at få tilført yderligere ressourcer til området.
Det, der er behov for her og nu, er at få genoprettet tilliden til fødevaresikkerheden og dermed også få sikret, at det her show, regeringen kører med – ikke at ville rette op på fødevaresikkerheden – i sidste ende ikke ender med både at koste danskere livet, alvorlig sygdom eller arbejdspladser.
Det her er et vigtigt emne, og Dansk Folkeparti og regeringen siger igen og igen, at de er på forbrugernes side, at de vil følge op, vil tage de nødvendige skridt.
Alligevel laver man en aftale, som nærmest er en hån mod de medarbejdere, man har fyret, som er en hån mod den fødevaresikkerhed, man har sjoflet og skåret ned.
Man har givet sølle 8 mio. kr.
Nu er alle penge gode at tage med, men 8 mio. kr. er ikke meget, når der er skåret over 120 hvert eneste år, siden regeringen kom til.
Line Barfod (EL), 2006-05-09:
Det hænger jo ikke sammen med virkeligheden.
Dansk Folkeparti og regeringen dikterer, at kommunerne ikke må have en vækst på over 0,5 pct., så ikke engang hvis kommunerne har penge til en større vækst, må de f.eks. ansætte nogle flere hjemmehjælpere og pædagogmedhjælpere.
Vil Dansk Folkeparti i de kommuneforhandlinger, der skal afholdes i år, fastholde sit diktat om, at kommunerne ikke må have en højere vækst og derfor ikke må skabe det bedre arbejdsmiljø, der kunne gøre, at hjemmehjælpere og pædagogmedhjælpere og mange andre kan holde et helt arbejdsliv og måske oven i købet have kræfter tilbage til at løfte deres børnebørn, når de går på pension?
Karen Hækkerup (S), 2006-05-09:
Statsministeren siger, han klart vil afvise, at der er skåret igen, igen og igen.
Altså, vi andre kan finde ud af slå op i finanslovens oversigter og se, at år for år for år falder bevillingerne, falder antallet af medarbejdere i fødevarekontrollen.
Jeg forstår ikke, hvordan statsministeren kan sige, at han klart kan afvise det, når vi jo har påpeget, at det er over 228 mand, der er skåret væk.
Det var det.
NNF har netop lavet en undersøgelse.
De har spurgt deres medarbejdere, som har med fødevarer at gøre, om de synes, at fødevarekontrollen i Danmark er blevet dårligere nu, end den var under den socialdemokratisk ledede regering.
Syv ud af ti svarer ja.
Syv ud af ti, der arbejder med fødevarer, er bekymret for, at det her vil gå ud over danske arbejdspladser.
Har statsministeren slet ingen forståelse for, at vi risikerer at miste danske arbejdspladser, fordi vores image som et godt fødevareland er ved at blive sat over styr på grund af de her besparelser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-09:
Jamen vi lytter skam altid.
Men jeg må afvise fru Karen Hækkerups påstand om, at der skulle være skåret igen og igen og atter igen og igen, den påstand vil jeg klart afvise.
Der er foretaget en omlægning af fødevarekontrollen, men jeg tror, det her handler om meget andet.
Nu er det de samme spørgsmål, der bliver stillet, og derfor bliver det også de samme svar, jeg giver, nemlig at jeg selvfølgelig ikke er tilfreds med forholdene på området.
Derfor er der indgået en politisk aftale, der strammer op, og regeringen vil selvfølgelig løbende følge situationen for at se, om der er behov for yderligere skridt.
Karen Hækkerup (S), 2006-05-09:
Socialdemokraterne kan jo ikke være uenige i, at vi skal have en ordentlig fødevaresikkerhed, men vi må jo altså bare konstatere, at det har vi ikke.
Vi har ikke en ordentlig fødevaresikkerhed, og det har vi ikke, fordi regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti har fyret så utrolig mange mennesker, der har arbejdet på netop at sikre os sunde fødevarer ved at foretage kontroller, ved at lave opfølgende arbejde osv. osv.
Regeringen har skåret og har skåret og har skåret igen, igen og igen, og det er uagtet, at alle de eksperter, alle dem, der arbejder med det her område, har råbet vagt i gevær.
Man har råbt: Nu er grænsen nået, nu kan vi ikke længere garantere, at forbrugernes sikkerhed ikke bliver sat over styr.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-09:
Det er i hvert fald ikke mig, fru Lene Hansen dér kan citere, for jeg har slet ikke udtalt mig om bevillingerne til fødevarekontrollen.
Der er foretaget en omlægning af fødevarekontrollen, men som jeg før har sagt, tror jeg ikke, at det her alene er et spørgsmål om antallet af medarbejdere, men nok så meget om, hvordan kontrolarbejdet tilrettelægges.
Jeg kan i det hele henvise til, hvad jeg allerede har sagt: Der er indgået en politisk aftale, som strammer op på området, og som bl.a. indebærer, at der bliver gjort en særlig indsats for at finde den slags firmaer, der prøver at svindle og bedrage.
Vi vil selvfølgelig løbende følge udviklingen og tage de skridt, der er nødvendige, for én ting står fast: Vi skal have en ordentlig fødevarekontrol her i landet, forbrugerne skal have tillid til fødevarernes kvalitet her i landet.
Spm. nr. US 128
Lene Hansen (S), 2006-05-09:
Nu er der jo ikke tale om enkelte eksempler, og jeg skal da også lige henlede statsministerens opmærksomhed på, at det faktisk ikke er den statslige fødevarekontrol, der har fundet de mange eksempler, men det er pressen, der ved en grundig journalistik har afsløret tingenes tilstand.
Det synes vi er dybt, dybt beklageligt, og jeg husker også, at statsministeren på et tidspunkt har sagt, at der er skåret for dybt i familie- og forbrugerministerens ministerium.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om regeringen agter at tilføre de nødvendige midler til, at vi kan få genoprettet tilliden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-09:
Den aftale kender fru Lene Hansen vel, den har jo været diskuteret op og ned her i Folketinget i flere omgange.
Jeg vil gerne sige, at hovedpunktet i det her er jo trods alt, at generelt kan man have tillid til, at fødevarerne i Danmark er i orden og af høj kvalitet.
Lad os nu ikke glemme det.
Så meget desto mere skammeligt er det selvfølgelig, når der så er enkelte eksempler på firmaer, som prøver at tjene lette penge ved at ligge med gammelt kød og sælge for gammelt kød.
Det er ulækkert, det er afskyeligt, det er skammeligt, og det må vi klart tage afstand fra, og man må selvfølgelig forfølge de firmaer juridisk.
Min klare opfattelse er, at den type forbrydelse bør straffes hårdt og kontant.
Politikersnak er i hvert fald det, fru Karen Hækkerup kan levere og ikke spor andet.
Handling er der ikke noget af.
Det er netop politikersnak, og så er det dybt useriøst at påstå, at regeringen skulle være fuldstændig ligeglad med forbrugerne.
Sig mig, hvilken regering ville overhovedet være ligeglad med fødevarekvalitet?
Hvilken regering ville være ligeglad med forbrugerne?
Den slags påstande taler jo fuldstændig for sig selv.
Det er nemlig politikersnak.
Jeg er ikke tilfreds med situationen, når det gælder fødevarekontrollen, derfor er der indgået en politisk aftale, og derfor vil regeringen tage yderligere initiativer, hvis det skulle vise sig nødvendigt, for en ting står fast: Fødevarekontrollen her i landet skal være i orden, forbrugerne skal have tillid til fødevarernes kvalitet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 129
Per Clausen (EL), 2006-05-09:
Jeg vil gerne gøre to bemærkninger til de ændringsforslag, der ligger her.
Den første er en bemærkning til det, hr. Bjarne Laustsen også har været inde på, nemlig det højst besynderlige i, at man her har koblet to elementer, der absolut intet har med hinanden at gøre, i ét lovforslag.
Det er selvfølgelig ikke usædvanligt, at regeringer gør det.
Det bemærkelsesværdige her er, at hr. Jens Kirk eller andre fra regeringspartierne ikke engang har forsøgt at forklare, hvordan det her hænger sammen, så det ikke er meningsløst at lave det som et sammenhængende lovforslag.
Derfor er det jo besynderligt, sådan som hr. Bjarne Laustsen også har antydet, at der, hvad angår den første del af lovforslaget, næsten er enighed i Folketinget.
Jeg tror ikke, at der er helt enighed, for jeg har forstået, at Det Radikale Venstre er imod det, som de jo på mange områder er imod, nemlig at give lejere bedre vilkår.
Med hensyn til den anden del af lovforslaget, den del, som Enhedslisten er imod, er der også en enkelt ting, jeg vil fremhæve.
Det er, at det i argumentationen for den del af lovforslaget er blevet sagt, at det ville sikre, at flere svin blev slagtet i Danmark, og sikre, at flere smågrise blev opfedet hele vejen igennem i Danmark, så man på den måde kunne undgå, at der var så mange transporter af både smågrise og slagtesvin på vejene.
Sagen er jo, at når vi så har behandlet det i udvalget osv. og har spurgt til, hvad man baserede det på, har vi fået det gjort helt klart, at det er der ikke noget som helst, der tyder på.
Det er meget sandsynligt, at det her vil føre til, at der bliver opfedet flere smågrise i Danmark.
Det er meget sandsynligt, at der vil komme flere slagtesvin i Danmark.
Men det er også uhyre sandsynligt, at transporten af svin som følge af det her lovforslag ikke vil blive reduceret, men snarere øget.
Enhedslisten har så gjort det, at vi har stillet et par små, beskedne ændringsforslag, som ville sikre, at de ekstra svin, der blev produceret på grund af det her lovforslag, faktisk blev slagtet på det nærmeste slagteri.
Vi har stillet nogle forslag, der ville betyde, at de smågrise, der kom ud af det her lovforslag, også ville blive opfedet færdigt i nærheden af, hvor de oprindelig blev produceret.
De ændringsforslag er der så bare ikke nogen andre partier, der ønsker at støtte.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-09:
Man kan i hvert fald roligt sige, at fru Karen Hækkerup ikke gør noget for at forbedre det image med den slags udtalelser, snarere tværtimod.
Jeg vil bare fastslå, at Danmark har et godt image generelt, når det gælder fødevarers kvalitet.
Det skal vi selvfølgelig sikre af hensyn til ikke blot forbrugernes sikkerhed, som selvfølgelig er helt central, men jo også fordi Danmark skal være et land, der også i fremtiden har en stor eksport af fødevarer.
Det er også grunden til, at regeringen har indgået en politisk aftale, der strammer op på området, og at vi løbende vil følge udviklingen og tage de skridt undervejs, som måtte være nødvendige for at sikre, at der er ordentlig fødevarekontrol og tillid til fødevarernes kvalitet.
Per Clausen (EL), 2006-05-09:
Jeg er glad for, at hr. Jens Kirk siger, at det, det her skal åbne for, er en mulighed for yderligere koncentration på landbrugsområdet.
Det er faktisk en del af den kritik, som den samlede opposition har rejst af det her forslag, at det er konsekvensen af at gennemføre det her.
Vi har fået at vide, at de handlingsplaner og deres indhold aftaler man sådan mere systematisk mellem regeringen og Dansk Folkeparti, efter at loven er vedtaget, men under selve lovbehandlingen har det ikke været muligt præcist at få at vide, hvori disse handlingsplaner afveg fra de regler, der allerede eksisterer i dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-09:
Jeg var glad for at høre fru Helle ThorningSchmidts meget positive indgang til at skabe sunde arbejdspladser og meget negative indgang til al den pisk, der ligger i regeringens udspil om dagpengene.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke fru Helle Thorning-Schmidt så vil give mig ret i, at hvis vi vil skabe sunde arbejdspladser, handler det i vid udstrækning om at få fordelt arbejdet på flere hænder, specielt inden for den offentlige service, hvor vi jo har set, at folk bliver slidt ned både fysisk og psykisk af at lave for meget.
Er fru Helle Thorning-Schmidt enig med mig i, at der her og nu er brug for, at der kommer flere ansatte i den offentlige service for at sikre os mod den nedslidning, der foregår i dag?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Jeg har svært ved at se, at de unge mennesker, som har valgt, at de ikke ønsker at indbetale til efterlønsordningen, pludselig skulle få lyst til det, fordi man nu forskyder efterlønsperioden.
Det har de personligt hele tiden kunnet, hvis de ønskede at gå på efterløn lidt senere.
Derfor må jeg indrømme, at jeg simpelt hen ikke helt forstår spørgsmålet.
I forhold til dem, som har tilmeldt sig, laver vi netop nu en mulighed for, at de kan træde ud og få de penge, de har indbetalt, ført over i det almindelige pensionssystem.
Den mulighed er der, fordi forudsætningerne ændrer sig en lille smule for de mennesker.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-09:
Venstres argumentation har bygget på, at folk har god tid til at planlægge, hvornår de kan gå på pension, og hvornår de kan gå på efterløn, og derfor kan de tilmelde sig eller framelde sig de her ordninger.
Det har været det med, hvilket hr. Peter Christensen også har sagt tidligere, at det er meget vigtigt, at folk får god tid til at planlægge, hvad der skal ske.
Det, der så sker for de unge, eksempelvis dem, der er i min aldersgruppe, er, at de nu med meget kort varsel får at vide, at pensionsalderen bliver hævet, og det kan godt være, at det for nogle af dem betyder, at de kan vurdere, om det vil være hensigtsmæssigt for dem at forme det på en anden måde.
Får de mulighed for at lave nogle ændringer i deres planlægning?
For de bliver berørt af det, i modsætning til dem, der er over 50 år.
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
De har jo fravalgt efterløn.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-09:
Nu gør Venstre meget ud af at sige, at man skal have mulighed for og tid til at kunne planlægge sin alderdom og sit pensionsliv, og derfor vil jeg meget gerne spørge hr. Peter Christensen: De unge, der i dag eksempelvis er 35 år, og som har valgt efterlønnen fra, fordi de vidste, at de kunne gå på pension som 65-årige, får de så mulighed for, når man nu ændrer vilkårene for dem ved at foreslå, at man hæver pensionsalderen, at kunne melde sig til efterlønnen igen, hvis de ønsker det, når man med så kort varsel fundamentalt ændrer deres muligheder for, hvornår de kan gå på pension, som de forudså, da de valgte at framelde sig efterlønnen?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Jeg mener, Enhedslisten ser meget statisk på fremtiden.
For det første er det sådan, at alene den almindelige vækst og udvikling gør, at der kommer flere og flere produktionsformer, som slider mindre på folk.
For det andet vil vi politisk også de næste 10 år sandsynligvis og forhåbentlig netop have et stærkt fokus på, hvad vi kan gøre for hele tiden at forbedre arbejdsmiljøet, og det ændrer ikke ved, at førtidspension og fleksjob stadig væk er muligheder, som vil kunne eksistere for dem, der er nedslidte.
Derfor er der mange muligheder.
Men jeg mener, det er vigtigt at tænke med ind, at med en satsning på dette område, der i løbet af 10 år vil være 1 mia. kr. – modsat hr. Ole Sohn mener jeg, at det er et betydeligt beløb – vil det kunne give nogle gode resultater, og så er det en anden situation, vi kommer til at stå i.
Frank Aaen (EL), 2006-05-09:
Det vil altså sige, at man planlægger ud fra, at der nedslides mennesker de næste 10, 20, 25, 30 år i så stort et antal, at der bliver ved med at være flere hundredtusinde i den arbejdsdygtige alder, der ikke er i arbejde, og er det ikke det egentlige problem, at vi har et arbejdsmarked, der bliver ved med at slide så mange ned, at det simpelt hen er sådan, at folk er nødt til at søge forskellige ordninger på grund af et hårdt arbejdsmarked?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Det handler om, at vi ønsker at få skabt holdbarhed også frem i tiden, og der undgår vi ikke at sikre, at raske og rørige, der går på efterløn, vælger at gøre det lidt senere.
Det fremgår også fuldstændig klart af Velfærdskommissionens rapport – det er den, vi tager udgangspunkt i at diskutere i dag – at man ikke kan løse det alene ved at satse på bedre arbejdsmiljø og bedre sundhed, fordi i takt med at middellevealderen stiger, så stiger problemet rent faktisk også.
Det var det, jeg var inde på i min ordførertale, at det egentlig er lidt paradoksalt, at jo sundere vi bliver, desto større problem har vi.
Det bruger vi masser af ressourcer på, og derfor bør og skal vi også se på tilbagetrækningsalderen, fordi det er den, der for alvor skaber holdbarhed.
Frank Aaen (EL), 2006-05-09:
Nu hørte vi hr. Peter Christensen sige, at Venstre regner med, at flere ønsker at blive på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, det er fuldstændig korrekt, at flere, der kan, gerne vil arbejde, fordi det alligevel er en meget stor indkomstnedgang at gå fra løn til dagpenge som 60-årig.
Mange kan få halveret deres indkomst.
Vi hørte hr. Peter Christensen sige
lige før, at nu skulle vi forbedre indsatsen for et bedre arbejdsmiljø, så folk ikke bliver så syge og nedslidte som i dag.
Jeg synes, at det alt sammen lyder rigtig godt, og jeg håber da, at det kommer til at passe, for det betyder, at færre vil gå på efterløn.
Derfor stiller jeg dette spørgsmål til hr. Peter Christensen: Hvorfor lader vi så ikke være med at ændre ordningerne?
Hvorfor lader vi ikke være med at gøre dem ringere?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Jeg tror, at hvis vi ser 10 år frem, vil der være en helt ny situation, og det er den nye situation, vi skal tænke ind, når vi diskuterer de her ændringer.
Der vil være en situation, hvor netop den ældre del af arbejdsstyrken vil være utrolig eftertragtet, så derfor håber jeg, at mange ønsker at blive længere på arbejdsmarkedet.
Jeg fik ikke svaret på det tidligere spørgsmål om, hvordan der er en sammenhæng mellem vores ønsker om bedre arbejdsmiljø og den faktiske politik, vi fører.
Det hænger rigtig fint sammen.
Vi har tilført Arbejdstilsynet 140 nye medarbejdere, plus vi har indført, at alle virksomheder skal screenes.
Så det hænger flot sammen.
Thomas Krog (SF), 2006-05-09:
Jeg synes da, det er pudsigt, at der her er en meningsmåling, som Venstre i hvert fald ikke vil lytte til.
Det er måske lidt nyt, men jeg undrer mig over, at Venstres ordfører på den her måde fuldstændig afskriver, at folk faktisk gerne vil være længere på arbejdsmarkedet, og at det faktisk kan betyde rigtig mange arbejdsår, hvis folk får et ordentligt arbejdsmiljø og har lyst til at fortsætte på arbejdsmarkedet i stedet for af helbredsmæssige eller psykiske årsager at være presset til at gå på pension, når de fylder 60 år – og mange af dem allerede inden da.
Kan Venstre ikke anerkende, at der i virkeligheden er mange mennesker, som gerne vil være længere tid på arbejdsmarkedet, hvis vi gav dem nogle ordentlige vilkår til det?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Der er mange raske og rørige danskere, som vælger at gå på efterløn, men som sagtens kunne være blevet længere tid på arbejdsmarkedet, og det er bl.a., fordi vi økonomisk understøtter den udvikling.
Det har vi ikke råd til i fremtiden, og derfor siger vi med et langt varsel, at man skal indrette sig efter, at man skal gå lidt senere på efterløn, fordi vi på den måde kan bevare den velfærd, vi kender i dag.
Det er at gøre det nænsomt, men det er nødvendigt.
Thomas Krog (SF), 2006-05-09:
Jeg kan godt undre mig, når Venstres ordfører fra talerstolen anerkender den store nytte af arbejdet med et godt arbejdsmiljø, og jeg så sammenholder det med de nedskæringer, der har været på både Bedriftssundhedstjeneste, sikkerhedsrepræsentanternes arbejde og Arbejdstilsynets arbejde.
Jeg synes, der mangler lidt sammenhæng mellem ord og handling.
Man kan selvfølgelig håbe, det kommer i fremtiden.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er: Når Venstres ordfører siger, at længere levetid automatisk betyder flere år med pension i det her samfund, er det så, fordi Venstres ordfører ikke selv tænker det, ikke ser de meningsmålinger, ikke hører de folk, der siger, at de faktisk gerne vil være længere tid på arbejdsmarkedet, hvis de kan holde til det?
Der er ikke nogen almindelig sammenhæng mellem, at man lever længere og er flere år på pension, men derimod er der en almindelig sammenhæng mellem at have et ordentligt arbejdsmiljø og have flere år på arbejdsmarkedet.
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Jeg må øjensynligt skuffe, for det er ikke vores mål.
Men vi ønsker, at de resultater, vi har set for de unge under 25 år, også overføres til de 25-29årige.
Og vi ved, at det har en effekt.
Derfor tror vi på, at vi kan få givet noget uddannelse til den gruppe ved netop at forfølge den politik, som den tidligere regering også forfulgte.
Jeg ved, at Venstre ikke har en hemmelig plan om at halvere dagpengene, og dermed har beskæftigelsesministeren det heller ikke.