runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-04:
Det Radikale Venstre er stor tilhænger af offentlig-privat samarbejde i alle de situationer, hvor det giver mere for pengene.
Nu er verden jo foranderlig og med formandens tilladelse vil jeg gerne have lov til at citere fra forhandlingerne om et af de lovforslag som er sammenlagt her, nemlig lovforslaget, der hedder L 85, fra folketingssamlingen 1991-92.
Under førstebehandlingen sagde daværende industriminister Anne Birgitte Lundholt: Det Radikale Venstres forslag til lov om kommuners og amtskommuners samarbejde med aktieselskaber m.v. rejser efter regeringens opfattelse en række principielle spørgsmål og giver også anledning til en lang række problemer.
Forslagets helt principielle spørgsmål er, om kommuner og amtskommuner skal kunne indgå i selskaber, der har til formål at drive almindelig erhvervsvirksomhed.
Det skal kommuner og amtskommuner efter regeringens opfattelse ikke, som det også er fremgået af debatten tidligere i dag, og det er den væsentligste begrundelse for, at regeringen ikke kan tilslutte sig forslaget.
Det er ikke en kommunal opgave at drive erhvervsvirksomhed, og kommunerne har i øvrigt heller ikke bedt om at få lov til det.
Citat slut
Fttmo070.fm Page 5339
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Så rund er verden, og så meget forandrer man sig – også i Det Konservative Folkeparti.
Men desuagtet er Det Radikale Venstre fortsat tilhænger af et privat-offentligt samarbejde.
Samtidig formindskes den traditionelle frygt for udliciteringer og privatiseringer, hvilket vil skabe opbakning fra medarbejdersiden.
De to tidligere lovforslag har ikke efter De Radikales opfattelse haft den helt så positive virkning, som vi har ønsket.
En af årsagerne hertil er, at der fortsat har været problemer med moms, og der har været problemer med lønsumsafgifterne.
Lovforslaget har også overset et af de store konkurrenceforvridende problemer i privatiseringen, nemlig når det gælder privat post- og pakkevirksomhed i Danmark, hvor Post Danmark i dag er fritaget for momsregistrering, hvilket ikke gælder for eventuelle private konkurrenter.
Dette medfører, at konkurrenternes omkostninger er 15-20 pct. højere, afhængigt af hvor stor en andel indkøbsmomsen udgør.
Det bør ligeledes i lovforslaget sikres, at private leverandører får adgang til de adressedatabaser, som Post Danmark har, og som ellers yderligere forstærker konkurrenceforvridningen.
I forbindelse med regeringens stop for portostøtte til medlems- og fagblade var det regeringens forsvar for midlertidige høje portotakster, at dette ville blive ændret, når der kom konkurrence på området.
Denne konkurrence er hæmmet netop af, at der er momsfritagelse hos Post Danmark.
Dette forhold skal afklares under udvalgsarbejdet.
Når alt dette er sagt, så må udvalgsarbejdet samtidig godtgøre, om lovforslaget er et indgreb i det kommunale selvstyre, og om der virkelig med lovforslaget skabes en ligelig konkurrence mellem offentlige og private virksomheder.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Det, der er vigtigt at fastholde her, er, at de ydelser, de opgaver, vi taler om, er ydelser og opgaver, som bygger på kommunernes viden omkring kommunale og regionale forhold.
Det er egentlig det, der er udgangspunktet.
Derfor synes jeg, det er ganske fornuftigt for at sikre, at vi ikke mister den her viden, som er meget, meget nyttefuld – det har jeg også sagt i min ordførertale – og på en fornuftig og afbalanceret måde får skabt de her partnerskaber på rimelige præmisser.
Så er der den fleksibilitet, at vi jo ved, at det fra selskab til selskab vil være forskelligt output, der kommer.
Nogle vil have stor succes kommercielt.
Hvorfor skal kommunen så agere forretning i direkte konkurrence med det private erhvervsliv, hvis det egner sig til det og man har succes kommercielt?
Det er der, den ligger, men det er også en måde at beskytte den viden, der ligger i det offentlige, som har meget stor værdi, og som vil få endnu større værdi, når det bliver kombineret med privat viden og innovation.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-04:
... undskyld, som fru Pia Gjellerup har.
Jeg har læst det således, at det er ejerskabet, der afgør det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Der står tydeligt i bemærkningerne til lovforslaget: »Det fremgår af regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005 samt af det supplerende regeringsgrundlag »Vækst, velfærd og fornyelse II« fra 2003, at »regeringen ønsker at stramme og præcisere reglerne for kommunernes adgang til at agere på markedet«.«
Så har regeringen inviteret nogle venner og nedsat et udvalg, og de har så lavet nogle forslag, hvorefter regeringen er kommet med sit eget forslag til lovgivning, som har til hensigt at få flere kommunale opgaver i udbud.
Det senere mål er privatisering.
Det kan man tydeligt se i lovforslaget og kommentarerne til det.
Enhedslisten finder, at det er helt urimeligt, at private skal eje 25 pct. af et fælles kommunalt selskab, hvis kommunen sælger ydelser til andre.
Hvorfor må små virksomheder ikke udgøre en mindre del?
Det kunne vi se en stor fordel i.
Der står videre i § 5 i forslaget her, at kommunale selskaber, der sælger mere end 25 pct., kræves likvideret, og det finder vi er en fuldstændig urimelig indblanding i kommunale forhold.
Hvis vi har et andet velfungerende selskab, som sælger en ydelse, og det er voksende, så betragter vi det som en fordel.
Vi finder, at det her er et indgreb i det kommunale og regionale selvstyre, og vi synes, at det er endnu en brik i en centralistisk statslig detailstyring af kommunerne, som vi ikke finder rimelig.
Enhedslisten mener, at målet i stedet bør være, at det offentlige får friere muligheder for at etablere fælles kommunale selskaber eller indgå i selskaber med private aktører.
Midt i realiseringen af nye kommuner og regioner er der brug for, at man lokalt har frie rammer til at finde de bedste former at organisere den kommunale og regionale service på.
Enhedslisten mener, at der i stedet for dette lovforslag er brug for at slippe kræfterne fri i kommuner og regioner og for at forbedre mulighederne for den offentlige produktion.
Der står i lovforslaget: »Med loven skabes der et målrettet instrument til offentligt privat samarbejde, som kan bidrage til, at samarbejde mellem det offentlige og private virksomheder kan ske på mange forskellige måder.«
Det står der, men fakta er jo, at man samtidig sætter nogle procentgrænser ind, som giver nogle mærkelige begrænsninger.
Vi har også nogle spørgsmål til den udvalgsbehandling, der skal ske.
Jeg synes, det er lidt uklart, om det her lovforslag har konsekvenser for de eksisterende fælles kommunale selskaber eller for de fælles kommunale selskaber, som man fremover måtte ønske at lave i kommuner og regioner.
Så er det også lidt uklart, hvor mange nuværende selskaber med kommunale og amtslige ejerandel, hvor private også er med, der vil blive berørt af det her lovforslag og vil få problemer.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Nu er en debat jo noget, hvor man kan referere til, hvad man har læst, og man kan øjensynlig også høre forkert, eller også kan man sige noget forkert.
Det vigtige er jo i virkeligheden, hvad der menes.
Og jeg hører i hvert fald ordføreren i hans forsøg på svar her i de sidste omgange sige, at man i det offentlige er dygtig til noget og i det private er dygtig til noget andet.
Nogle gange kan de tilsammen blive meget dygtigere, og det er det, man prøver at gå efter.
Der er det jo så et væsentligt spørgsmål: Er det ligeværdigt, når man samarbejder, eller er det sådan, at der lægges begrænsninger for den ene og nogle særlige gulerødder – apropos hvad vi har hørt i dag fra mange sider – for den anden?
Det er jo et vigtigt spørgsmål.
Er det et ligeværdigt samarbejde, eller lægges der hindringer i vejen for den ene part?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Det kan jo vise sig, at den kommunalreform, som regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti har vedtaget, bliver lidt dyrere at gennemføre end forventet.
Hvis det er korrekt, så er det vel egentlig rimeligt nok, at man forsøger at revurdere nogle aftaler, som man har med kommuner og amter om deres økonomi.
Derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren ikke her i anden runde vil svare på det spørgsmål, jeg stillede i første runde, om, hvorvidt ordføreren ved, hvad det er for en udgift, som kommuner og amter har haft indtil nu med hensyn til at realisere kommunalreformen.
Som jeg har kunnet læse mig til, mener KL, at det indtil nu har kostet 2 mia. kr., 1,5 mia. kr. til drift og 0,5 mia., kr. til anlæg, og man skønner, at udgiften samlet kommer op på 4 mia. kr.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Spørgsmålet om den offentlige økonomi og kommunernes betydning for det er velkendt, al den stund vel 70 pct. af den offentlige økonomi rent faktisk ligger decentralt.
Og derfor er det jo helt afgørende, at der i forbindelse med kommunernes økonomi er klokkerene aftaler, og at de bliver overholdt, hvis ellers den her økonomiske kurs skal fortsætte, en økonomisk kurs, der har rettet op på Danmarks økonomi, og som nu har fjernet gældsætningen til udlandet på rekordtid, fordi der føres en ansvarlig økonomi, hvor der er styring af de offentlige budgetter og de offentlige udgifter og de offentlige aftaler.
De fik lov til at skride, og vi så resultatet.
Der var stigende gældsætning og dårlig økonomi osv.
Der er altså en linje nu, som det er nødvendigt både at overholde og holde fast i.
Derfor er kursen rigtig.
Og det er vigtigt at holde fast i, at kommuner altså spiller en betydelig rolle, endda en hovedrolle i samfundsøkonomien.
Derfor er det et nødvendigt aftalesæt, der selvfølgelig også skal overholdes.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Nu får vi at vide her, at den her lov er blevet lavet af hensyn til det offentliges økonomi.
Man kan konstatere, at den samlede økonomiske vækst i 2005 er på 3,4 pct., at der er en udsigt til, at den økonomiske vækst i år vil ligge på et sted imellem 3 pct. og 3,5 pct.
Så kan vi kigge tilbage på 2005, hvor der, inden der blev lavet den her sparerunde, var en vækst i det offentlige forbrug på 1,3 pct.
Det var så ikke i overensstemmelse med de 0,5 pct., som aftalen lød på.
Jeg har svært ved at se med den økonomiske vækst, der er i Danmark, at det skulle være et meget stort problem, at kommunerne har haft en lidt større vækst end den, der er opgjort.
Fttmo070.fm Page 5348 Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Jeg synes, at et meget centralt problem i det her er: Hvad har de kommunale og amtskommunale udgifter i forbindelse med kommunalreformen været?
Og jeg vil godt høre, om de skøn, som KL er kommet frem med, ikke er korrekte.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Nu går jeg ud fra, at vi kan blive helt enige om, at regeringen ved aftalens indgåelse meddeler Kommunernes Landsforening de reviderede budgetter og samtidig slår fast, at de selvfølgelig så skal overholdes, og hvis de ikke bliver det, vil man finde en lovhjemmel til at gøre noget ved det.
Og man krævede samtidig revision.
Så uanset hvad, var det et kortspil, der var spillet samtidig med aftaleindgåelsen mellem regeringen og KL om kommunernes vilkår og overholdelse af dem.
Så vil jeg godt sige: Jeg synes, det er meget fornemt, at regeringen har taget hensyn til, at vi er i et særligt år, og at regeringen accepterede ændringen på 0,5 mia. kr. i forhold til de oprindelige budgetter.
Og så går jeg da ud fra, at også Socialdemokratiet vil opfordre til, at enhver ansvarlig lokalpolitiker overholder de budgetter, som de nu selv har peget på efter at have fået chancen i anden omgang.
I anden omgang har de fået chancen for at kigge deres kort efter, og så må man da i høj grad tro på, at de kan overholde det.
Alle fru Pia Gjellerups bekymringer er fuldstændig gjort til skamme.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Jeg tror, de fleste danskere synes, det ville være ganske usædvanligt, at regeringen, hvis de ikke overholdt deres husholdningsbudgetter, så ville komme og tage pengene.
Det tror jeg danskerne ville overveje en gang, når de så lagde deres husholdningsbudget.
Og se, det er det, der er sket i kommunerne.
Man laver en kollektiv aftale, men man har ingen anelse om, at man vil blive truet med meget kontante, individuelle sanktioner.
Man laver budgetter, mens man i den enkelte kommunalbestyrelse ingen anelse kan have haft om, at regeringen havde tænkt sig at komme og tage pengene.
Man gennemfører et kommunalvalg, hvor regeringen, Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti tier.
De taler om al velfærden, der skal leveres, men de tier om, at der ikke må komme nogen penge til det.
Så bruger kommunerne pengene.
Det vidste man inden kommunevalget, men efter kommunevalget var det pludselig galt.
Så kommer regeringen og siger: Næh, næh, næh, det må man ikke.
Og så siger man, at nu skal kommunerne barbere deres budgetter.
Det går de så i gang med.
De leverer nogle budgetter pr. 15. februar.
Det accepterer regeringen mere eller mindre.
Og så siger man: Men hvis de budgetter – og det kommer først, efter at de er lagt – ikke holdes til punkt og prikke, så kommer vi alligevel og tager pengene.
: Er der nogen, der laver aftaler, budgetter eller reviderer budgetter, der kunne have anet, at den kollektive aftale ville blive vekslet til individuelle straffesanktioner?
Line Barfod (EL), 2006-04-04:
Jeg kan sagtens høre ministeren sige alt det her omkring markedsterminologi og bruge en masse fine ord om markedet.
Jeg vil bare gerne have, at ministeren siger åbent, at det, man ønsker, er større privatisering og udlicitering, at det er det, man er optaget af, og ikke, hvad der er bedst for borgerne, for ministeren sagde jo før, at der ikke er nogen eksempler på, at de regler, vi har i dag, har givet dårligere service for borgerne.
Så kan ministeren ikke bare sige åbent og ærligt, at det, regeringen ønsker, er større privatisering, mere udlicitering.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jeg vil gerne følge op på hr. Søren Egge Rasmussens spørgsmål fra før.
Det kunne være rart, hvis ministeren bare ville være ærlig og sige, at det, regeringen ønsker med det her lovforslag, er, at man vil have mere privatisering og udlicitering, at man faktisk ønsker, at det er private selskaber, der skal udføre opgaverne, og at det er det, man er optaget af, frem for at påstå, at det skulle være, fordi man ønsker, at opgaverne skal blive løst bedre for borgerne.
Lad os få en ærlig debat.
Jeg lægger jo heller ikke skjul på, at vi har set andre steder i den offentlige sektor, at det er lykkedes at afknoppe virksomheder.
Tag f.eks. Stockholm, hvor det er lykkedes at afknoppe en række virksomheder, der så går ud og agerer i det private marked.
Jeg synes som minister, som forbruger, at det er fuldstændig ligegyldigt, om det er det offentlige, der kommer og yder en service, eller om det er det private, bare der er en konkurrence, der øger den offentlige sektors effektivitet.
Man kan vel sige, at når man indimellem går sammen, så har vi jo masser af gode eksempler på, at det, de private kan, kan det offentlige lære af, og det, det offentlige kan, kan de private lære af.
Når så salget overgår de 25 pct., er det tiden til at knoppe af og lade dem blive dygtige, lade dem komme ud og blive markedsgjort, og mange af de her virksomheder får faktisk muligheder for eksport efterfølgende.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Det er fint nok.
Hvad vil der så ske efterfølgende?
Vil den kommunale virksomhed eller den offentlige virksomhed være bundet til at lave et nyt selskab med en ny partner, altså gå den vej?
Fttmo070.fm
Page 5345
Det er jo et regelsæt, der skal gælde ude i vores regioner, i vores kommuner, og vi lægger nogle grænser for, hvad regionerne må, hvad kommunerne må.
Der er nogle grænser for, hvordan de private kan agere inde i selskaberne.
Så det er jeg nødt til at svare skriftligt på, hvis det handler om en situation eller et specielt selskab.
Det vil jeg gerne svare på skriftligt.
Når man danner et selskab, offentligt eller privat, så ses det af bemærkningerne – det går i hvert fald i den retning – at man forestiller sig, at det private er meget velfungerende, og at det offentlige måske ikke er lige så velfungerende.
Kunne ministeren forestille sig det tankeeksperiment, at man fik en dårlig privat partner, som ikke fungerede, men altså heller ikke gik konkurs, og hvad ville man i så fald gøre?
Ville der være nogen muligheder for at udskifte partneren eller reducere samarbejdet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Så kan jeg forstå svaret sådan, at her lovgiver man, uden at der er en årsag til det.
Så det må være en eller anden form for liberalisme, som man ønsker at køre derudad med.
Man kan så se i lovforslaget, at hensigten med lovgivningen er på sigt at skabe mere udlicitering og privatisering.
Det er åbenbart det, man ønsker.
Det er ikke for at løse et aktuelt problem.
Det synes jeg er sørgeligt.
Vi har nu strammet det, og vi ønsker at præcisere reglerne, idet regionerne er blevet større, kommunerne er blevet større.
Vi sætter et regelsæt ned over det.
I KL's høringssvar står der nogle ting om, at man ikke har kunnet finde nogle eksempler på, at kommunale selskaber har haft en negativ indvirkning på konkurrencen.
Jeg vil godt spørge økonomi- og erhvervsministeren, om ministeren kan fremlægge nogle eksempler på, at der er nogle ting, der er foregået uhensigtsmæssigt i kommuner og amter, siden man har udarbejdet det her lovforslag.
Det jo ikke til at sige, om der er nogle private selskaber, der har afholdt sig fra at drive forretning i det offentlige, hvis det er sådan, at det offentlige har siddet på forretningen.
Jeg mener faktisk, at vi med det her forslag sikrer en markedsgørelse, og at vi sikrer øget privat og offentlig service.
Jeg kan ikke komme med konkrete eksempler.
Det er jo svært at sige, om der er en privat aktør, der ikke ville gå ind på et marked.
Niels Sindal (S), 2006-04-04:
Jeg mener ikke, ordføreren svarer på spørgsmålet.
Jeg opstillede en hypotetisk situation: Om man kunne forestille sig, det vil ske.
Men når nu spørgsmålet kommer fra ordføreren til mig, så lad mig spørge ordføreren: Resultatet kan jo være, at kommunen kommer til at betale for en privat virksomheds etablering, lige så vel som det modsatte.
Det, vi talte om før, var, at det skulle være ligeværdigt, og så må en kommune også have lov til at være, om jeg så må sige, markedsorienteret, for ellers ville den partner, den har, jo være et fjols.
Det står jo i lovforslaget, at man skal prøve markedssituationen af, at man skal afprøve, om det er en forretning eller ej.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Tak til hr. Niels Sindal.
Jeg må ligesom – men det kan hr. Niels Sindal jo så bekræfte – hvis der kommer en anden kommentar eller spørgsmål til undertegnede, spørge, om præmissen reelt er, at kommunen skal tjene penge.
Om det egentlig er derfor, kommunen skal gå ind i det her selskab?
Er det det, det handler om?
Handler det om, at kommunen skal have stor succes kommercielt med den ydelse eller den vare, den sælger, og når vi snakker 25 pct., så er det ydelser, altså som del af omsætningen over 3 år, til andre – til andre?
For hvis det er hr. Niels Sindals præmis, at kommunerne skal ud decideret og konkurrere med de private virksomheder om nogle opgaver, hvor private virksomheder lige så vel kan levere ydelser og varer, så er det et helt andet udgangspunkt end det, jeg egentlig troede hr. Niels Sindal havde.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Der optræder jo et begreb hele tiden om aftaler, så vi skal lige lægge klart, at der ikke er nogen aftaler om fastlæggelse af de økonomiske rammer.
Det er helt rigtigt, som der står i lovforslaget, at regeringen på grundlag af forhandlinger har fastsat de økonomiske rammer.
Og det er en kollektiv aftale.
Her vil jeg spørge hr. Leif Mikkelsen: Havde kommunalbestyrelserne, da de vedtog budgetterne i efteråret, eller da de vedtog de reviderede budgetter, nogen som helst anelse om, at det kunne blive til, at regeringen ville lave individuelle straffesanktioner, som der er lagt op til med dette lovforslag?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Det er korrekt, at hvis udviklingen i selskabet bevæger sig i en sådan retning, at den private aktør overtager den største del, så er det jo også, fordi man har haft succes med de ydelser, man sælger, og derfor er det naturligvis også den udvikling, der skal bygges på.
Men det er jo værd også lige at kigge den anden vej.
Hvis nu man forudsatte, at den private begyndte at trække sig tilbage og fik en lavere og lavere ejerandel, så er der et eller andet, der ikke er rigtigt i konstruktionen, og det vil sige, at så vil det bare blive skattekroner, der skal hældes i det her selskab for at holde det kunstigt i live.
Den situation vil vi selvfølgelig ikke ende i.
Så hvis den private ejerdel stiger, må det også betyde, at det er et selskab, som har succes, og hvor det er lykkedes at få solgt de her ydelser eller varer, eller hvad det er.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Jeg er faktisk lidt rystet, må jeg sige.
Colette L. Brix (DF), 2006-04-04:
Her har vi jo netop lavet et forslag, der går på, at små og mellemstore virksomheder kan få et samarbejde med det kommunale system.
Det er det, hele seancen går ud på.
Seancen går ud på, at vi vil benytte og udnytte de kompetencer, der er i det offentlige, og de kompetencer, der er i det private erhvervsliv.
Det er hele proceduren i det her, det er det, vi vil nå med det.
For vi ved godt, at det offentlige har utrolig mange kompetencer, som de private firmaer også kan bruge, og omvendt er der altså også meget i det private erhvervsliv, som det kommunale sikkert godt kunne tænke sig at få lov at udnytte.
Derfor er det her forslag jo lavet.
Det er da et forslag, der ikke er nogen som helst, der kan have noget som helst imod.
Det er så afbalanceret i sin form, at jeg simpelt hen ikke kan forstå, at der er nogle ordførere, der synes, at vi er lige ved at gå for vidt, og at nu er vi altså ude på overdrevet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Sådan er det bare.
Ja, det er jo en god argumentation, den er i hvert fald uimodsigelig.
Med hensyn til ordførerens udtalelse om, at det er et åbent og afbalanceret forslag, og at det er et forslag med muligheder, vil jeg sige, at der jo også er nogle ting, der er lukkede.
Men et andet sted, hvor der er lukket nogle muligheder, er, at der er lukket for, at der kan laves mellemkommunale selskaber.
Jeg har så også forståelse for, at der formentlig bliver en dispensationsmulighed, sådan at Kommunekemi og lignende kan få lov at fortsætte.
Men der er altså lukket for mellemkommunale selskaber.
Jeg vil spørge fru Colette Brix: Er det de åbne muligheders land for kommunerne, vi snakker om der?
Colette L. Brix (DF), 2006-04-04:
Jamen nu taler vi om grænser hele tiden.
Jeg taler om muligheder.
Det her forslag drejer sig ikke bare om grænser, det giver mulighed for små selvstændige for at komme ind.
Jeg kan da ikke forstå, man bliver ved med at rode i det.
Uanset hvad vi havde skrevet, ville det have været forkert, for Socialdemokraterne er ikke med i noget som helst, de vil ikke være med i noget og er negative over for forslaget, og så er det fuldstændig ligegyldigt, hvad der står.
Altså, der er ikke nogen af de selvstændige, der overhovedet har ytret sig i den retning.
De er lykkelige, hvis de bare kan komme med.
Og der er altså sat nogle mål, og der er sat nogle tal, og der er sat nogle procenter, og sådan er det faktisk ret tit i Folketinget med de lovforslag, vi fremsætter, at der altså står nogle procenter i dem.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Ja, så behøver man jo ikke at lave om på loven.
Det her er jo en begrænsning af det, der gælder i dag, og jeg synes stadig væk, at det er usædvanligt, at en parlamentariker står og siger, at man nu har fastsat en grænse.
Nej, man har ikke fastsat en grænse.
Danske lovgivere har vedtaget nogle lovforslag, som er gældende lov i Danmark.
Der er ingen grænse.
Nu kommer fru Colette Brix og vil støtte et forslag, hvor der er en grænse, og så er det da ikke underligt, at vi spørger: Hvorfor skal der være en grænse?
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Colette Brix siger, at det ville vi sandelig da også have spurgt om,
hvis den havde været 10 pct.
Hvorfor skal der være en grænse?
Hvorfor støtter fru Colette Brix et forslag, der sætter en grænse, i modsætning til i dag hvor der ikke er nogen?
Fttmo070.fm Page 5333 Monday, May 29, 2006 9:56 AM