runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-08:
Det er jo lige før, man kunne finde på at rose ministeren i dag, men det skal jeg nok afholde mig fra.
Når der har været besparelser tidligere på fødevarekontrollen, så har man sagt: Det betyder ikke spor, at der er færre mennesker, der er færre kroner, det er intet problem, vi får den samme kontrol for pengene.
Nu er ministeren så kommet frem til, at den model trods alt ikke går længere.
Nu er der så nogle områder, der ikke bliver kontrolleret mere.
Til gengæld er der nogle andre, der skal kontrolleres noget mere eller noget oftere, eller der er nogle virksomheder, man ikke har set efter i kortene.
Nu skal vi senere tale om hindbærrene, for ministeren siger, at det er importerede varer, der skal være ekstra fokus på nu, og det er jo et af de steder, hvor ministeren og systemet har fejlet
tidligere, for ellers skulle det ikke kunne lade sig gøre, at vi fik de forurenede hindbær ind i landet på vores institutioner osv.
Men kunne man ikke have tænkt sig det modsatte?
Hvad med de der bagerier, slagtere og pizzeriaer?
I dag har man en kontrol, man kommer derude.
Altså, ministeren har ikke penge til mere, det ved jeg godt, fordi man har lavet et forlig med Dansk Folkeparti.
Men det betyder jo, at på de områder her bliver der mindre kontrol.
Er det ikke korrekt, og er antallet på 4.700 færre besøg ikke også korrekt?
Det er simpelt hen et udtryk for, hvor stivnet tankegangen er, at enhver forandring i Socialdemokratiets øjne er en forværring, medmindre det er noget med, at vi skal bruge flere offentlige penge, medmindre det er det, det drejer sig om.
Her skaber vi altså forbedringer af fødevarekontrollen, og så er det også galt.
De prøver, som vi nu reducerer antallet af, er jo prøver, der anvendes i virksomheder, hvor der er et velfungerende kontrolprogram, og hvor de, der er eksperter, som nok – undskyld jeg siger det – ved mere om det end folketingsmedlemmer, her inklusive mig selv, vurderer, at her fungerer tingene godt, her er der ikke grund til at tage så mange prøver, som man har taget indtil nu.
Men til gengæld er der behov for at tage flere prøver nogle andre steder, men så er det galt, at vi omprioriterer.
Det er vi altså uenige om.
Det må være rigtigt, at vi løbende prioriterer og fokuserer, sådan at vi optimerer indsatsen for at skabe den bedst mulige fødevaresikkerhed for forbrugerne, men det er Socialdemokratiet åbenbart imod.
Det må jeg bare tage til efterretning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Jeg tager kraftigt afstand fra hr. Jørgen ArboBæhrs fremstilling af forholdene her i landet.
Når vi nu snakker om delegationsrejser, kan jeg godt fremhæve en delegationsrejse, som i hvert fald efter alt at dømme har bidraget til at hælde benzin på det her bål, og det var en delegationsrejse, som medlemmer af muslimsk-religiøse samfund foretog til Mellemøsten.
Jeg tror ret præcist, at vi kan sige, at den rejse eller i hvert fald efterdønningerne fra den rejse har været med til at hælde benzin på bålet.
Det er det, Enhedslisten ikke så gerne vil forholde sig til, nemlig hvad der er den reelle årsag til, at den her krise er opstået.
Vi havde en debat her i landet over nogle måneder.
Det blev holdt som en dansk debat.
Jeg tog fat på emnet i min nytårstale, nytårstalen blev positivt modtaget i en række arabiske lande, og så blev der pludselig spredt misinformation, og sagen begyndte at udvikle sig, som vi nu har set.
Det er realiteterne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-08:
Jeg tror, at forudsætningen for, at man kan løse en så alvorlig konflikt som den, vi står i nu, er, at man forstår konflikten.
Derfor tror jeg også, at det måske er på sin plads, nu hvor statsministeren siger, at den her sag er begyndt at handle om meget mere end tegningerne, at fastholde, at den henvendelse, som statsministeren fik fra de 11 ambassadører ikke kun drejede sig om tegningerne, faktisk ikke tilnærmelsesvis kun drejede sig om tegningerne, men drejede sig om en lang række forhold, hvor de mente, at dansk politik og diverse udtalelser, bl.a. fru Louise Freverts meget nedladende udtalelser, som de direkte henviser til i brevet, medvirkede til at skabe en stemning, som de var bange for.
Det var ikke kun tegningerne, der blev nævnt i et brev tilbage fra den 12. oktober 2005.
Blot for at det her ikke skal blive til et spørgsmål om små indenrigspolitiske fnidderier
i det lille Danmark kan vi jo referere til, hvor berygtede Dansk Folkeparti er ude i den store verden, når det er sådan, at de på en delegationsrejse med Udenrigsudvalget bliver konfronteret med, at et medlem af Zanzibars parlament siger, at hans opfattelse er, at Dansk Folkeparti er racistisk.
Så er vi altså kommet lidt længere end til den danske grænse.
Derfor er problemet også ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Jo, men jeg vil holde mig til det helt overordnede.
Vi kan jo se, at sagen har udviklet sig så voldsomt, fordi der simpelt hen er spredt en masse misinformation og løbende bliver spredt en masse misinformation om holdninger i Danmark, om situationen i Danmark, om forholdene i Danmark.
Dertil kommer så, at der er ekstremister, som ønsker at misbruge den her situation til deres egne formål.
Det er simpelt hen det, den her sag drejer sig om, og alle forsøg på at komme uden om det synes jeg ærlig talt smager af, at man vil bruge det til et indenrigspolitisk formål.
Søren Espersen (DF), 2006-02-08:
Tak for svaret, som glæder mig.
Vi kunne måske føje til, at når det bliver nævnt, at nu kan man ikke længere rejse rundt med Dannebrog, nu er det en helt anden situation, nu møder man uvilje osv., så har Dansk Folkeparti jo, specielt fru Pia Kjærsgaard, som bliver angrebet i den her sag på grund af forskellige holdninger, faktisk sagt det samme igennem en årrække, hvor der ingen ambassadeafbrændinger har været, og hvor danske varer ikke blev boykottet.
Det startede først for en måned siden.
Kan statsministeren ikke bekræfte – nu skal han ikke stå og bekræfte, hvad fru Pia Kjærsgaard siger – at det, der nu kommer fra Dansk Folkeparti ikke er noget nyt?
Det har vi faktisk sagt i de 10 år, som partiet har eksisteret, uden at man har reageret i den arabiske verden med at brænde vores ambassader ned.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Det kan jeg selvfølgelig et hundrede procent bekræfte.
Jeg tror såmænd knap nok, at de kender noget til tegningerne, som nu angives at skulle være årsagen til det hele, og langt mindre selvfølgelig til den danske udlændingelovgivning.
Det handler om noget helt andet, og det er også derfor, at jeg må tage kraftig afstand fra Enhedslistens forsøg på at dreje det her til at blive et indenrigspolitisk opgør.
Jeg synes faktisk, at situationen er for alvorlig til ligesom at misbruge den i et indenrigspolitisk øjemed, når det er åbenbart for enhver, at det, der har gjort, at der er blevet hældt benzin på bålet, er, at der er nogen, der har spredt misinformation i muslimske samfund om, hvordan situationen er i Danmark.
Det, der nu er kommet ud af en række regeringers kontrol i en række muslimske lande, er, at fanatikere, ekstremister og fundamentalister prøver at misbruge den her situation til at fremme deres egen dagsorden.
Det er jo det, det drejer sig om, og i den sammenhæng synes jeg ærlig talt, at det er lidt sølle, at Enhedslisten så prøver at misbruge det i et indenrigspolitisk spil.
Søren Espersen (DF), 2006-02-08:
Enhedslisten er jo nu i gang med – det har de i øvrigt været i flere dage – at tegne sådan et billede af, at det, vi nu oplever med ambassadeafbrændingerne er på grund af regeringens og Dansk Folkepartis udlændingepolitik – en politik, som Socialdemokratiet i øvrigt er en del af.
Vi skal lige huske midt i alt det her, at de faktisk er en del af den.
Jeg vil bare lige bruge lejligheden til at slå fast, at det altså ikke er Dansk Folkeparti, der har tegnet de tegninger.
Det var ikke engang os, der fandt på det.
Jeg vil også, når man taler om tonen i debatten, bede statsministeren om at bekræfte, at de bøller, der løber rundt i Gaza, på Vestbredden, i Indonesien og i Damaskus, ingen fornemmelse for tonen i den danske udlændingedebat har.
Kan statsministeren bekræfte det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
For nu at sige det lige ud er Danmark faktisk et samfund, som behandler muslimer så vel som andre medlemmer af religiøse samfund rigtig godt, vil jeg gerne sige.
Det danske samfund er i det hele taget et meget åbent, et meget tolerant samfund.
Den danske befolkning har et meget åbent og meget frisindet syn på de mennesker, der kommer hertil, når og hvis de vil yde et positivt bidrag til det danske samfund.
Det er klart min opfattelse, at det er den almindelige holdning i den danske befolkning – og det er også understøttet af mange undersøgelser – at det er sådan, danskerne ser på de indvandrere, der er kommet hertil.
Så jeg vil slet ikke anerkende det billede af, at udlændingepolitikken i Danmark skulle være årsag til det her, eller at vi behandler indvandrere dårligt.
Tværtimod, i forhold til situationen i så mange andre lande er de problemer, vi har i Danmark med integrationen, overkommelige, de er til at håndtere.
Det er en stor udfordring, det erkender vi, og vi gør alt, hvad vi kan for at få skaffet mere uddannelse og mere arbejde til indvandrere.
Men jeg kan ikke anerkende hr. Frank Aaens negative billede af, hvordan danskerne behandler indvandrere.
Frank Aaen (EL), 2006-02-08:
Nu er der jo ikke nogen, der har talt om at begrænse ytringsfriheden.
Jeg har faktisk ikke hørt nogen sige, at de ønskede at begrænse ytringsfriheden.
Og derfor synes jeg, at det er helt forkert at køre den vej.
Jeg synes egentlig talt, at når nu vi ser, at der blandt muslimer er nogle, som er stærkt kritiske over for regeringens udlændingepolitik, og når man kan se både af ambassadørernes breve og af alt, hvad der i øvrigt skrives om årsagen til, at vi er kommet så langt ud, som vi er, nemlig at vi kan blive genstand for den konflikt, som vi nu er i centrum af, så skal årsagen findes i den danske udlændingedebat.
Jeg kan ikke forstå, at man bare kan afvise det.
Er det helt uden for statsministerens erkendelsesevne at se, at den måde, hvorpå vi selv her i vores land har behandlet muslimer, kan være en del af det problem, som der reageres imod ude i verden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
For det første må jeg meget, meget klart afvise, at det her handler om udlændingepolitikken i Danmark.
Jeg ved godt, at Enhedslisten hele tiden prøver at bruge og misbruge sagen til at gøre det til et spørgsmål om et opgør om den danske udlændingepolitik; det tror jeg står klart for alle eller stort set alle i det danske samfund.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler ikke engang længere om 12 tegninger, men om en hel masse andet politisk.
Så det skal ikke lykkes hr. Frank Aaen at gøre det her til et opgør om den danske udlændingepolitik, den ligger selvfølgelig fast.
Inden for rammerne af udlændingepolitikken ønsker regeringen dialog, og regeringen har gennem meget lang tid haft en god dialog.
Det er klart, at dialog jo altid er præget af det, jeg vil kalde gensidig forståelse – netop gensidig, for det gensidige består selvfølgelig i, at vi skal sætte os ind i fremmede kulturers og religioners måde at tænke på og opfatte ting på.
Men gensidig forståelse er altså også, at de, der kommer her til Danmark, skal forstå, at det danske samfund fungerer, som det gør, og at et af de afgørende omdrejningspunkter her er ytringsfrihed – det er i øvrigt også religionsfrihed og respekt for hinandens religiøse følelser.
Frank Aaen (EL), 2006-02-08:
Nu er der jo stor forskel på, om man tager initiativer for at fortælle andre, at man har ret – altså, jeg har ret, nu skal du høre – eller om man tager initiativer til forsoning og dialog, hvor man åbent anerkender, at der da også kan være noget af det, man selv gjort, der ikke er korrekt, og som bør justeres.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-08:
Hvis nu ministeren brugte lidt mere tid på at fortælle, hvad der var hensigten med politikken og fødevarekontrollen osv., så kunne det være, det ville hjælpe på det; men o.k., det er ministerens valg.
Det, der er interessant, er, at man er nødt til at skære ned, og så fjerner man en kontrol – en velfungerende kontrol, siger ministeren i dag.
Den skal så ikke være velfungerende, når det drejer sig om bagere, slagtere og pizzeriaer.
Jeg har jo også noteret, at branchen siger, at de er utrygge ved at få færre kontrolbesøg.
Det er brancher, der har været store problemer med tidligere.
Hvad er det, der lige pludselig har gjort, at man kan skære ned på det her?
Hvad er argumentation for det?
Det er sikkert rigtigt, at hverken ministeren eller undertegnede eller resten af Folketinget ved så meget om det her emne, som vi burde, men jeg synes, det er klogt at fortælle, hvorfor det ikke er nødvendigt at gennemføre den kontrol, som har været en del af et velfungerende program.
Det er jo ikke forsvar for, at det uheldige skete, at vi fik importeret polske hindbær, som skulle have været stoppet og alt det, der så ikke blev lavet bagefter, efter at man først havde konstateret det.
Det, vi taler om i det her spørgsmål, som fru Mette Gjerskov har stillet, er ikke kontrolbesøg.
Det er antallet af prøver, der bliver udtaget.
Det er det, vi diskuterer i øjeblikket.
Så nytter det ikke noget, at hr. Bjarne Laustsen begynder at diskutere noget helt andet.
Antallet af prøver bliver ikke skåret ned.
Der er bare nogle virksomheder, hvor de, der har forstand på det, siger: Her behøver vi ikke at tage så mange prøver længere.
Men det er jo ikke sådan, at der ikke længere skal tages prøver, som hr. Bjarne Laustsen siger.
Der bliver fortsat taget prøver alle steder.
Der bliver bare taget færre prøver i nogle virksomheder og flere prøver der, hvor vi regner med, at vi kan få mest gavn for pengene.
Det er i høj grad de virksomheder, der importerer fødevarer, og der skal hr. Bjarne Laustsen jo lægge mærke til en lille detalje.
Det er, at det er virksomheder, der ligger før i fødekæden end detailhandelen, og det vil sige, at de problemer, der måske er ude i detailbutikkerne, fanger vi så allerede i importvirksomhederne.
Det er jo ret smart.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-08:
Den lyser ikke endnu.
Jeg står ellers her og holder øje.
Jeg siger tak til ministeren.
Jeg forstår på ministerens mange svar, at han faktisk har tænkt sig at sende analyser over, når der kommer nogle i årets løb, både de analyser, der nu er i støbeskeen, og de, der muligvis måtte komme undervejs.
Så har jeg bare brug for at få svar på den anden halvdel af mit spørgsmål, nemlig om ministeren vil orientere udvalget, inden nedskæringerne gennemføres, og også på en måde, så udvalget direkte kan se, hvor store nedskæringer der er tale om, hvis det er det, der er tilfældet, eller omprioriteringer, hvis det er det, ministeren gerne vil kalde det.
Vi er faktisk glade for de her analyser.
Spørgsmålet er så bare: Går ressourcerne til at lave de her analyser fra kontrollen?
Nu skal der laves en masse analyser, og det er jo meget interessant at vide, hvem det så egentlig er, der laver de her analyser, og hvor de ressourcer bliver taget fra.
Så tror jeg, jeg bare vil slutte med en enkelt kommentar, for ministeren svarede mig nemlig tidligere.
Jeg synes, at ministeren udviser en bekymrende mangel på omsorg for de danske forbrugere, når han bare står her og siger, at man jo ikke dør af de danske fødevarer, og at vi har en høj fødevarekvalitet.
Der er jo rent faktisk mennesker, der er døde af danske fødevarer.
Inden for de sidste år er der mennesker, der er døde af danske fødevarer.
Jeg synes, det ville klæde ministeren, hvis han tog det bare en lillebitte smule mere seriøst i stedet for bare at skælde ud på os andre og sige, at vi er besværlige og ikke til at have med at gøre.
Vi vil gerne lave en bedre fødevarekontrol.
Vi vil gerne gå ind i en seriøs diskussion med ministeren om, hvordan det kan gøres, og vi vil ...
Jens Peter Vernersen (S), 2006-02-08:
Når vi også gerne vil vide det, så er det, fordi vi kan se, at ministeren jo sådan set har store problemer med de aftaler, han laver med Dansk Folkeparti, for så snart vinden blæser imod dem i dagspressen, løber de så stærkt, at man ikke kan se noget som helst for det støv, der hvirvles op.
Det er jo det, vi har kunnet se i det her tilfælde.
Det er i øvrigt en uskik, at man skal gøre det, og det har jeg sagt ved en anden lejlighed.
Det burde ministeren gøre af egen drift, hvis det er sådan, at han vil betjene Folketinget på en ordentlig måde, og det tror jeg at ministeren er enig i.
Først fik man rapporten, men så kom handlingsplanen, og den har jeg sendt over til Fødevareudvalget af egen drift.
Så jeg er da helt enig i dét; vi skal selvfølgelig nok servicere Fødevareudvalget og sende beslutninger om nye tiltag over til Fødevareudvalget.
Så vil jeg sige, at jeg da godt forstår, at man interesserer sig for det, det har jeg da ikke bestridt; selvfølgelig skal man det.
Jeg stiller også gerne op til en saglig dialog om, hvordan vi kan gøre tingene bedre.
Det, jeg ikke kan forstå, er, når det sådan bliver antydet, at hver gang vi laver analyser, så er det åbenbart for at forværre fødevaresikkerheden.
Der er da ingen, der er interesseret i at forværre fødevaresikkerheden.
Hvorfor skulle man dog være det?
Når vi har en vis sum penge til at lave fødevarekontrol med, så sætter vi os jo ikke til at lave en analyse for at finde ud af: Hvordan kan vi nu gøre det værre?
Vi laver jo en analyse for at finde ud af: Hvordan kan vi gøre tingene bedre?
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at spørgsmålet drejer sig om, hvad der nu ligger af nye analyser.
Og når det spørgsmål stilles, vil jeg tro, det er, fordi vi ikke har særlig gode erfaringer med ministeren.
Det var jo sådan, at ministeren lavede en rapport, som var færdig den 20. oktober.
Den holdt ministeren hemmelig faktisk en hel måned, og den blev kun sendt over i udvalget, fordi jeg stillede et spørgsmål igennem udvalget og bad om at få oplyst, om der lå en rapport.
Det viste sig, at det gjorde der, og ministeren tillod sig så efterfølgende her i Folketingssalen at sige, at det i øvrigt ikke var noget, vi skulle være så interesserede i, for det var en rapport, der var en følge af en aftale med Dansk Folkeparti.
Når ministeren agerer på den måde, er vi selvfølgelig optagede af at få oplyst, om der ligger tilsvarende rapporter foran os her i det kommende år, hvor man går videre på andre områder, ligesom det er tilfældet med den rapport, som arbejdsgruppen om effektivisering af fødevare- og veterinærkontrollen har lavet.
Ligger der flere rapporter, er der flere rapporter i støbeskeen, der bringer os videre?
Når vi også stiller spørgsmålet ...
Jens Peter Vernersen (S), 2006-02-08:
Jeg vil godt sige til ministeren, at det nærmer sig uforskammethed, når man påstår, vi ikke vil gøre det bedre.
Det er tværtimod os, der hele tiden har sagt: Det er ikke godt nok, hvad der foregår.
Det er os, der har påpeget gang på gang, hvordan man overskrider reglerne, hvordan man har fødevarer i virksomhederne, der ikke er orden.
De fødevarer ønsker vi selvfølgelig kontrolleret med det system, der er, og det er altså ikke nok, at ministeren så kommer her og siger: Nu skal vi lave en bedre kontrol på importerede fødevarer, og så er det i øvrigt ligegyldigt med alle de andre.
Det er jo konsekvensen af det her.
Enhver kan jo se, hvis man ser på finansloven, hvad det er for et ridt, vi er ude i.
At der så samtidig sker en omlægning, gør jo sådan set, at det hele bliver endnu værre.
Jeg synes, man skal forholde sig til sagen og så erkende, at vi gang på gang har tilkendegivet, presset på, er kommet frem med de problemer, der er.
Sådan er det.
Det er jo bestemt ikke ministeren, der er gået foran.
Vi har måttet slæbe ministeren frem i den her sag gang på gang.
Jeg synes, at man bare stille og roligt skulle tage at erkende, at sådan er det.
Så jeg tror lige, vi skal holde op med den leg i hvert fald.
Det er det samme niveau som før.
Vi har oven i købet i øvrigt fredet Fødevarestyrelsen, hvad angår produktivitetskravene i 2006.
Det er en omlægning, men der er jo ikke noget, vi kan undvære.
Vi har fortsat kontrol alle steder, vi har fortsat prøver alle steder, der er bare nogle områder, hvor vi har færre prøver end før for at kunne tage nogle flere et andet sted.
Det er en prioritering.
Jeg synes egentlig, det er meget rimeligt, at man hele tiden prioriterer, så man kan optimere indsatsen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Jeg vil minde hr. Frank Aaen om, at regeringen allerede igennem meget lang tid har haft en løbende dialog.
Der er en løbende dialog med kvartalsvise møder med det, der hedder Rådet for Etniske Minoriteter, og der er holdt en lang række møder med forskellige grupper af indvandrere og etniske minoriteter.
Vi har ydet støtte til mange former for frivilligheds- og foreningsarbejde af betydning for integration og for at skabe gode lokale fællesskaber; vi har ydet støtte til projekter om undervisning i demokratisk medborgerskab og gensidig religiøs forståelse på skoler; og jeg har i øvrigt selv holdt et par dialogmøder med repræsentanter for indvandrere på Marienborg.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-02-08:
Dyrlægerne har fortalt os, at det er ganske problematisk med den omstrukturering, fordi det giver dem færre muligheder for at løse deres opgaver.
Det ligger fuldstændig klarlagt, at sådan er virkeligheden.
Jeg synes egentlig, at ministeren burde erkende, at den omstrukturering ikke er omkostningsfri i forhold til en ordentlig fødevarekontrol, og at de personalereduktioner, der finder sted, altså ikke kun gælder de medarbejdere, der – i citationstegn – bliver opsagt på grund af omstrukturering, men at der derudover fortsat sker en reduktion af personalestaben.
Hvis ikke ministeren kan erkende det, så må vi jo spørge finansministeren, hvordan det ser ud, for det synes efterhånden at blive nødvendigt på det her område.
Det er en ændring af strukturen, som medfører færre regioner, færre laboratorier og dermed en reduktion af bemandingen i ledelsesmæssige funktioner, administrative funktioner, laboratoriefunktioner.
Men det er, som jeg mange gange har sagt, ikke reduktioner eller ændringer, som medfører nogen nedgang i fødevarekontrollen eller i det hele taget i den faglige indsats.
Frank Aaen (EL), 2006-02-08:
Som vi var inde på lige før, er der jo ikke nogen, der kan forsvare, at man brænder ambassader af eller udøver vold eller truer med vold, som vi ser det i den her situation – under ingen omstændigheder.
Det har statsministeren haft vores fulde opbakning til hele tiden at tage afstand fra, på samme måde som vi bakkede op om ytringsfriheden i hele forløbet.
Men det med vold og uroligheder er jo ikke noget, der gælder alle muslimer, langtfra, og slet ikke i Danmark.
I Danmark har vi jo ikke haft den slags uroligheder.
Modsat har vi haft demonstrationer i Danmark, som vi så dem i går i tv, hvor muslimer og etniske danskere i Gellerupparken demonstrerede for fred og forsoning.
Og der kommer hele tiden mails og oprettes nye debatfora, hvor der siges, at nu må vi på tværs af etniske og religiøse skel gå sammen for at få det her landet i fred og forsoning.
Derfor vil jeg sige til statsministeren: Var det ikke på tide ikke bare tale om forsoning og fred og dialog, men at få taget nogle initiativer til at få sådan en dialog og forsoningsproces organiseret?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Nu synes jeg ærlig talt, at hr. Frank Aaen forsøger at misbruge sagen til partipolitiske formål, og det er jo lige præcis, hvad jeg advarede imod.
Jeg vil ikke lægge bånd på nogens ytringsfrihed, men jeg appellerer bare til, at vi alle sammen forstår, at vi står i en situation, som altså nu har bevæget sig langt ud over, hvad der var oprindelsen til alt det her, nemlig 12 tegninger i Jyllands-Posten.
Nu er det lige pludselig blevet en international krise, som involverer international storpolitik, og som involverer national politik i en række muslimske lande.
I den situation synes jeg faktisk, at det ville tjene det danske samfunds interesse, om vi kunne stå sammen i stedet for at bruge en masse tid på at kævles om udtalelser og skriverier.
Hermed sluttede spørgsmålet.