runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Jeg er egentlig ikke så forundret over, at ministeren slet ikke kunne høre alle de ændringer, jeg talte om at Enhedslisten ønsker i den offentlige sektor.
Så hvis man kun ser ændringer og fornyelser som markedsgørelse og privatisering, er det selvfølgelig svært at høre andre forslag til ændringer.
Det, jeg gerne ville spørge ministeren om, er, hvilken rolle ministeren mener, at de offentligt ansatte spiller i denne her reform.
Hvilken betydning har det, om de offentligt ansatte føler sig trygge, at de ikke bliver udsat for voldsomme ændringer, eller om de er meget utrygge ved, hvad der kommer til at ske med dem?
Det gør de til hverdag – det er jo sådan set dem, der er den offentlige sektor – og det gør de selvfølgelig i særlig udstrækning netop nu, hvor vi altså i en kort intensiv årrække kommer til at trække store veksler på dem ved på en og samme tid at få en ny geografi på plads og så samtidig i øvrigt flytte rundt på opgaver.
Derfor er det selvfølgelig helt afgørende, at de offentligt ansatte møder den her reform med tillid.
Jeg er også glad for at kunne berette, at det er det hovedindtryk, man må stå tilbage med
, både når man er i dialog med de offentligt ansattes organisationer, når man aflæser meningsmålinger og andre former for kvalitative undersøgelser af, hvad de offentligt ansatte tænker om det her, og når man ser på de overenskomster, der just er indgået på det kommunale arbejdsmarked, hvor der jo bl.a. i lyset af det her er aftalt 3-årige overenskomster, der betyder, at der kommer et reelt indhold i, at lov om virksomhedsoverdragelse gælder frem til marts 2008, og der er også markante hensigtserklæringer om, hvordan man ude i den enkelte kommune skal tackle de her nødvendige omstillingsprocesser.
Så ja, de offentligt ansatte spiller hovedrollen.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Har Venstres ordfører ikke i forbindelse med at sætte sig ind i den aftale, som er indgået mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti, overvejet, hvad man som amtsrådsmedlem har været med til, som ikke har været veldefineret i selve lovgivningen?
Den mulighed forskertses jo på den måde, man har indrettet den lovgivning på, fordi man ikke må lave den type glidende samarbejde med kommunerne, medmindre man konkret får lov af indenrigsministeren, medmindre man fra Københavns side mener, at det simpelt hen er vejen frem.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Det er det, der er nøgleordet.
Han skal undersøge forholdene i lokalområdet med henblik på at pege på den løsning, der har en bred lokal opbakning.
Ingen kan jo forlange, at jeg her på ét ben skal kunne overskue de økonomiske konsekvenser af de spørgsmål, der bliver stillet.
Men i det omfang, der foreligger åbenlyse uretfærdigheder, er jeg enig i, at man så må se på det.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-15:
Det er et tilsagn, som jeg synes, vi kan være meget tilfredse med, bl.a. da det jo også indebærer, at man ikke bare kan se på de gennemsnitlige udgifter til en given opgave, fordi det jo netop ville være at skære alle kommuner over én kam.
Som vi tidligere har hørt, er der jo forskel på kommuner, på måden tingene bliver gjort på i dag.
Og derfor må man sige, at det ikke kan være rimeligt at straffe de nuværende kommuner for måden, de har forvaltet det på, når de har gjort det godt og effektivt, ved at lægge en gennemsnitsbetragtning ud over dem.
Når det er så vigtigt, er det jo, fordi der ikke er nogen her, der vil tage ansvar for, at kommunerne skal ud og spare på grund af en opgaveflytning for at kunne gennemføre den.
Derfor takker jeg for det konservative tilsagn.
Vi håber meget på, at det så også bliver konkretiseret i, at ministeren går i gang med at finde ud af, hvordan vi så kan håndtere det her, sådan at åbenlyse urimeligheder bliver undgået.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Til fru Margrethe Vestager vil jeg gentage min indledning til det tidligere svar, nemlig at det jo kan lyde som en åbenlys uretfærdighed, således som det er fremlagt.
Og det er klart, at Det Konservative Folkeparti gerne vil se på de åbenlyse uretfærdigheder, der kan opstå i forbindelse med opgaveflytningen.
Vi er af den opfattelse, at pengene følger opgaven.
Og hvis det så fører til, at der her opstår et problem, ja, så vil vi gerne se på det i en efterfølgende forhandling.
Jeg erkender, at det jo, som det beskrives her, kan fremtræde som en åbenlys uretfærdighed.
Men det adskiller sig jo ikke fra det generelle princip, man altid har brugt, når man fjernede eller tilførte opgaver til den kommunale sektor.
Så der er ikke noget nyt i det her.
Og skal der ske justeringer, ja, så har vi jo forhandlingerne med Kommunernes Landsforening med henblik på at finde en løsning på problemet.
Så vi ser meget gerne på et sådant forhandlingsresultat.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Jeg er sikker på, at hr. Christian Wedell-Neergaard er en mand af principper.
Det plejer konservative jo at være.
Derfor vil jeg gerne spørge, om hr. Christian Wedell-Neergaard tror, at det vil fremme den fortsatte effektive opgaveløsning i Hvidovre Kommune, hvor man skal spare 28-30 stillinger som følge af, at skatteopgaven flyttes, i Herning Kommune, hvor man skal spare 5-6 mio. kr., eller i Århus Kommune, hvor man skal spare 100 mio. kr. Tror hr. Christian Wedell-Neergaard, at man her fortsat vil lave en effektiv opgavevaretagelse, når man oplever, at man altså bliver straffet, nærmest får en bøde for at være effektiv?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Det er jo svært at svare på det her spørgsmål.
Det kommer nu op for tredje gang.
Men jeg vil gerne sige, at der jo er tradition for, at der gælder DUT-princippet, når der fastlægges udgiftsrammer for en række forhold, som overføres fra staten til kommunerne.
Det sker jo efter nogle takster.
Og de takster har jo altid været uretfærdige i den sammenhæng, som spørgeren her gør opmærksom på.
Så man kan sige, at det her jo ikke adskiller sig fra den finansieringsform og den forhandlingsform og den måde, som man er vant til at styre og arbejde med kommunernes økonomi på.
Jeg er da i princippet modstander af, at effektive kommuner skal straffes, og derfor er der jo også tillagt dem et decentralt kommunestyre, som gør, at de kan forholde sig effektivt til de bevillinger, de får.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Der har været en lang debat omkring den her finansiering, siden Venstres ordfører medgav, at det bør være reelle udgifter, der flyttes, når pengene følger opgaven.
Jeg tror, at det var det, ordføreren konkluderede var det, der var mest rimeligt og anstændigt.
Dansk Folkepartis ordfører lagde på den anden side borgernes skæbne i hænderne på forhandlinger mellem regeringen og KL, og på den måde spiller man altså hasard med de effektive kommuners borgere og økonomien for dem.
Der synes jeg, at det kunne være interessant at vide: Hvor placerer Det Konservative Folkeparti sig i den her debat?
Vil man se på de reelle udgifter, så effektive kommuner ikke straffes for at have gjort et stykke arbejde godt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Jeg er glad for, at hr. Ole Stavad har lagt mærke til, at Det Konservative Folkeparti er meget glad for denne her reform.
Vi mener, at reformen er fremtidssikret og gennemtænkt, og at de elementer, der indgår i reformen, er i en naturlig balance.
Derfor er det naturligvis et kedeligt spørgsmål at skulle svare på, hvad der sker, hvis det hele går galt.
Men det er klart, at Det Konservative Folkeparti indgår i denne her proces som et ansvarligt parti, og vi er da klar til at se på justeringer, hvis der opstår problemer hen ad vejen.
Et af de områder, som man ikke kender konsekvensen af helt endnu, er jo på finansieringsområdet, og der går vi ind for den løsning, der er valgt, men skal der ske justeringer, så ser vi gerne på det.
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Det synes jeg var en meget fin udlægning af det, vi er blevet enige om.
Så kan jeg gå til det, som egentlig var det, der fik mig til at bede om ordet, nemlig at rose den konservative ordfører, for jeg synes jo sådan set, det er befriende, at der står en ordfører, der er så glad og så stolt over at være med i et projekt, og det siger jeg, på trods af at vi er modstandere af det.
Men det må vel så også betyde, at hvis det her går lige så galt, som nogle af os frygter, på nogle af områderne, så vil De Konservative i den situation også være parate til at tage et hovedansvar og ikke skjule sig bag nogle lokalpolitikere eller nogle andre.
De Konservative i Folketinget vil så stille sig op i den situation og sige: Det var vores projekt, det er vores ansvar, og hvis vi har skabt nogle rammer, som ikke har været ordentlige med hensyn til at skabe ordentlig service for borgerne ude lokalt og regionalt, så er det os, der tager ansvaret.
Kan vi forvente, at det også i den fase vil være den konservative attitude, hvis vores bekymring skulle gå i opfyldelse?
Jeg vil godt give den konservative ordfører en mulighed for måske lige at nuancere en enkelt af sine udtalelser i forhold til opmandens opgave.
Ordføreren tog udgangspunkt i Lolland-Falster og sagde, at det var opmandens opgave at finde et bedre beslutningsgrundlag.
Det er ikke den måde, jeg forstår det, vi har aftalt, på.
Hvis der har været en diskussion, skal opmanden ned og vurdere, om der i diskussionen med de lokale var et ønske om at se på sagen igen, om der i den sammenhæng kunne komme forslag frem, som der var en bred opbakning til.
Er ordføreren ikke enig i, at det er den opgave og ikke, at vi som udgangspunkt overruler de indstillinger, der ligger fra Lolland eller andre steder, som i øvrigt opfylder de betingelser, der er i det brev, som indenrigs- og sundhedsministeren sendte ud i juni måned?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Det er klart, at sammenlægningsudvalget jo netop er etableret for at øve kontrol med budgettet, og hvis der skulle ske budgetoverskridelser, eller hvis de fortsættende amtsråd/kommunalbestyrelser ønsker at gennemføre større projekter, så kan sammenlægningsudvalget gribe ind.
Der står jo i lovforslaget, at det er væsentlige økonomiske dispositioner, og væsentlige økonomiske dispositioner vil også være de dispositioner, som fru Line Barfod her peger på.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Vil det sige, at ordføreren mener, at sammenlægningsudvalgene og regeringen også kan gribe ind, hvis der sker økonomiske dispositioner ude i kommunerne, hvor man skærer ned eller bruger for få penge på et område?
Som jeg hidtil har forstået det, der ligger i lovforslaget, så kan man kun gribe ind, hvis man mener, der bruges for mange penge, men ikke hvis der bruges for få.
Det var det, jeg spurgte til.
Så det vil jeg meget gerne have præciseret fra ordførerens side, og hvis det er korrekt, man kun kan gribe ind, hvis der bruges for mange penge, hvis ikke der bruges for få, er det så også den holdning, Det Konservative Folkeparti mener skal gælde fremover, at man kun griber ind, hvis der bruges for mange penge i forhold til regeringens målsætning, og ikke hvis der gives for ringe en service?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
For det første vil jeg sige med hensyn til Værløses borgere, at der skal findes en retfærdig løsning for Værløses borgere.
Jeg er sikker på, at vi kan overlade til ministeren at gennemføre de forhandlinger og finde et fornuftigt resultat.
Jeg er stor tilhænger af sammenlægningsudvalgene.
Jeg mener, det er en fornuftig måde at bygge den nye administration op på og på den måde skabe gode rammer for den fremtidige drift.
Det er ikke ment som et kontrolorgan, det er ment som en mulighed for i god tid at kunne opstille eller etablere en administration, der kan løse kommunens fremtidige problemer.
Så vil jeg gerne sige med hensyn til at lukke skoler eller lukke sygehuse, at det betragter jeg som en væsentlig økonomisk disposition, og det skal sammenlægningsudvalgene da så sandelig involveres i, hvis det er det, der sker.
Hvis vi starter med Vallensbæk, så har Vallensbæk jo indgået et forpligtende samarbejde med Ishøj, og jævnfør den lovtekst, der ligger i dag, er Vallensbæk dermed både bæredygtig og opfylder kriterierne i kommunalreformen.
Men det gør Værløse ikke, for Værløse har ikke det tilstrækkelige antal borgere til at være bæredygtig, jævnfør den lovgivning, vi behandler i dag, og derfor blev Værløse inddraget i en løsning, som så også omfatter Farum.
Det er baggrunden for forslaget om at sammenlægge Farum og Værløse.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Jeg vil godt ved en senere lejlighed lige lave en gennemgang af, hvilket centralistisk eksperiment dette er.
Men så noget helt andet: Hvad er grunden til, at Værløse Kommune af den konservative ordfører betegnes som ikke bæredygtig, selv om den havde mulighed for at lave forpligtende samarbejde med henholdsvis Lyngby og Gladsaxe, hvorimod Vallensbæk, som jo er en konservativt ledet kommune, pludselig er blevet bæredygtig?
Hvis man ser på de tal, der i øvrigt ligger til grund for begge kommuner, så er Værløse jo en bedre drevet kommune end Vallensbæk, sådan som jeg har forstået det.
Hvad er grunden til, at Værløse skal tvinges, og at Vallensbæk ikke skal?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-15:
Med hensyn til at det er en centralistisk reform: Det er jeg uenig i.
Og jeg kunne jo så spørge tilbage til fru Anne Baastrup: Hvilke opgaver skal flyttes fra staten ud til kommunerne?
Hvorfor er denne reform centralistisk?
Det er jeg simpelt hen uenig i.
For Det Konservative Folkeparti er denne kommunalreform en samlet løsning, og vi ser den som en løsning, der har en varig værdi.
Det vil sige, at vi forventer, at denne her reform kan holde lige så længe som den gamle reform, og det er jo altså 30-50 år.
Vi har ikke nogen planer om at gennemføre en nedlæggelse af de regioner, der er foreslået.
Vi er meget tilfredse med den løsning, der er valgt.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Jeg vil da godt starte med at rose Det Konservative Folkeparti, for det er jo klart en centralistisk reform, som netop nu er ved at blive gennemført, og det er jo klart De Konservatives mål, at det er staten, der skal bestemme.
Jeg vil så godt høre, hvor mange år Det Konservative Folkeparti giver regionerne at overleve i.
Hvor mange år regner man med, at regionerne rent faktisk kommer til at eksistere med den konstruktion, man har lavet, for jeg har forstået, at det er Det Konservative Folkepartis mål, at regionerne også skal nedlægges?
Hvad er visionen fra De Konservatives side om, hvornår det kommer til at ske?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Det er et tilsagn helt generelt om, at hvis der kommer gode forslag til, hvordan man kan udskifte en bemyndigelse til en minister med en mere klar og direkte tekst i lovgivningen, er vi principielt tilhængere af, at man laver den øvelse.
Så det vil vi meget gerne se på forslag til.
Og så bare et eksempel på nogle af de ministerbemyndigelser, som er svære at skifte ud: Vi giver i inddelingsspørgsmålet bemyndigelse til at kunne give kommunerne den endelige tilladelse til de sammenlægninger, som de indgår i.
Det vedrører bare et af de lovforslag, vi jo rent faktisk har til første behandling netop nu, og som jeg er ordfører for.
Der er da også nogle af bemyndigelserne, der er svære lige at skifte ud med et landkort, for de bygger jo også på, at der kan være kommuner, der efterfølgende anmoder om at blive lagt sammen under nogle præmisser, og det skal ministeren så have bemyndigelse til at give dem lov til.
Ole Glahn (RV), 2005-03-15:
Det vil sige, jeg må tage det som et udtryk for, at jeg kan forvente, at Dansk Folkeparti vil kæmpe for, at vi får færre ministerbeføjelser?
Jeg vil også godt spørge hr. Thulesen Dahl, om vi også kan forvente, at Dansk Folkeparti i forbindelse med evalueringsinstituttet vil være med til at se på de bemyndigelser, ministeren har der, og den kontrolside, som ligger i det organ.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Jeg tror ikke, at der er nogen tvivl om, at kommunerne i denne her sammenhæng er nervøse, og jeg synes egentlig også, at det er med rimelig god grund, i betragtning af, som ministeren også redegjorde for, at alt, hvad der hedder økonomi, i princippet er lagt ud til tredje fase og henstår i det uvisse.
Men jeg synes stadig væk, at vi som afslutning på denne debat må have præciseret, at hvis kommuner som følge af denne her aftale, som på et eller andet tidspunkt indgås, bliver bragt i en situation, hvor de er nødt til at gå ud og reducere i servicen på andre områder, fordi de har drevet en effektiv skatteforvaltning, så vil de som led i det generelle princip om fairness i forbindelse kommunalreformen kunne henvende sig til indenrigsministeren og derigennem få ryddet op i den misforståelse, for til trods for, at der løbende er DUT-forhandlinger, er en reform dog ikke hverdagskost.
Hvis det er det, jeg hører, må jeg sige, at det er et overraskende synspunkt for mig, og det er ikke et synspunkt, vi deler i regeringen, for det vil ikke være administrerbart.
Det er heller ikke rigtigt, at økonomien i det hele er udskudt til tredje fase.
Vi har gjort rede for den samlede kommunaløkonomiske effekt af de forskellige elementer i denne her samlede reform, og det er et arbejde, der nu gøres færdigt hen over foråret i dialog med Kommunernes Landsforening.
Så har vi et præcist billede af, hvad effekten for kommunerne under ét er af, at vi flytter opgaver den ene vej og den anden vej.
Der bruger vi de almindelige DUT-mekanismer, sådan som den tidligere regering brugte dem før os.
Oven på det har vi så et billede af, hvad den samlede effekt er for Århus Kommune og for en række andre kommuner af, at man afleverer opgaver, det er undtagelsen, og af, at man får opgaver, det er jo hovedreglen, hvad den samlede effekt holdt op mod den demografi, der er i kommunen, og den skatteprocent, man står tilbage med, er, når vi har afskaffet amterne, og man derfor får en ret til at øge sin kommunale skat.
Og målsætningen er selvfølgelig den, at alle de nye kommuner bringes i en situation, hvor de har et rimelig ens – ikke et milimeterretfærdigt ens, men et rimelig ens udgangspunkt for at kunne løse de mange nye opgaver.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Vi har også hos os diskuteret, om man kunne bringe antallet af ministerbeføjelser ned, og det har vi bestemt ikke noget imod at vi ser på om man kan i forbindelse med Folketingets arbejde med de her lovforslag.
Der er jo mange steder, hvor beføjelserne eller bemyndigelserne ikke handler om, at ministeren bare skal kunne skalte og valte og gøre, som han vil, men hvor det handler om, at en del af aftaleteksten, som er fuldstændig kendt, skal bringes til udførelse, og det giver vi så ministeren en beføjelse til at gøre.
Den type bemyndigelser er der jo, hvor det er kendt stof.
Men vi har intet imod, hvis det kan lade sig gøre under Folketingets arbejde, at få udskiftet nogle bemyndigelser med en mere klar tekst.
Så er det principielt det helt rigtige at gøre.
Vi har ikke haft særskilt til formål – det siger jo også sig selv, i og med at vi ikke sidder på regeringsbænkene – at udstyre ministrene med blankochecks, tværtimod.
Ole Glahn (RV), 2005-03-15:
Vi hørte hr. Kristian Thulesen Dahl rose kommunerne for den proces, der var i forbindelse
med den praktiske sammenlægning
, og hr. Thulesen Dahl var også meget rosende i sin omtale af den måde, decentraliseringen foregår på, og vi udviste derved stor tillid til, at kommunerne kunne løse opgaverne selv.
Så vil jeg gerne spørge, hvordan det kan være, at der i de lovforslag, som vi skal behandle her i de næste måneder, er så mange ministerbeføjelser.
Hr. Thulesen Dahl og jeg kommer somme tider også i de kommunale kredse, i og med at vi sidder i kommunalbestyrelser, og der er jo en meget stor bekymring over de mange ministerbeføjelser.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Vi andre kan stadig undre os lidt over, hvorfor det er Værløses borgere, der med et tvangsægteskab skal betale for Venstres eksperimenter i Farum.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, var, at det, som man lægger op til i lovforslagene her, jo er, at man skal have en kontrolmekanisme i denne her overgangsfase.
Man har en eller anden formodning om, at nogle kommunalpolitikere kunne være dybt uansvarlige, og derfor har man sat en kontrolmekanisme ind, så hvis de bruger flere penge, end det man synes er i orden, så kan både sammenlægningsudvalgene og regeringen gribe ind.
Men man har overhovedet ingen mekanisme den anden vej.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Hr Ole Stavad oplyste, at man i forbindelse med forhandlingerne omkring Værløse og Farum og tvangsægteskabet – jeg går ud fra, at Det Radikale Venstre principielt er imod tvangsægteskaber – rent faktisk ikke havde fået at vide, at Værløse i et brev fra december måned havde tilkendegivet, at de var indstillet på at indgå i nogle forpligtende samarbejder med enten Lyngby eller Gladsaxe, men at de aldrig nogen sinde har fået svar på, om det var det, der skulle til, fordi de ikke helt nåede op på de 20.000.
Her vil jeg så godt høre, om Det Radikale Venstre havde fået den information om, at Værløse rent faktisk gerne ville gå i sving, hvis de havde fået besked på, at de skulle.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Indledningsvis vil jeg da gerne kvittere for det svar, som ministeren allerede har givet, men jeg synes, at det er så indlysende, hvorfor det er, der er behov for profetier.
Hvorfor er man nervøs i Århus, Herning og Hvidovre og andre steder, hvor man har en effektiv skatteforvaltning?
Man har ikke den fjerneste anelse om, hvordan det kommer til at gå med økonomien i forbindelse med den her kommunalreform, og fordi man nu er omsorgsfuld, ansvarsfuld og økonomisk bevidst, vurderer man, hvad der risiko for med hensyn til de udmeldinger, der er kommet om en gennemsnitlig udligning.
Det fører så frem til, at jeg egentlig synes, at det er meget glædeligt, at vi har taget det op i dag, fordi vi jo trods alt må have ryddet op i nogle af misforståelserne.
Hr. Leif Mikkelsen har sagt, at det bliver pengene, der følger opgaven, og hr. Christian Wedell-Neergaard har sagt, at der skal ryddes op i åbenlyse urimeligheder, og ministeren har sagt, at der skal være fairness, så kan vi ikke bare en gang for alle få bekræftet, at det ikke er sådan, at man vil indgå en aftale med KL, hvor man reelt straffer de effektive kommuner?
Jeg ved ikke, hvad de skulle have den bekymring i, men det må i givet fald så være den tidligere regerings håndtering af DUT-instrumentet eller noget sådant, for der er jo intet nyt under solen her.
Når der flyttes opgaver mellem stat, kommuner og amter, har vi en lang, indarbejdet tradition for at have det værktøj, der hedder DUT, det udvidede totalbalanceprincip, og det er et værktøj, som både denne regering og den tidligere regering har taget i brug.
Der er fuldstændig parallelitet mellem det, vi gør, og det, man tidligere har gjort.
Det, der er det afgørende her, er selvfølgelig, at når man så prissætter værdien af den opgave, der flyttes, uanset om det er den ene eller den anden vej, så skal den prissætning selvfølgelig være fair.
Det er ikke fair, hvis det prissættes for billigt, hvis man f.eks. glemmer at regne afledte omkostninger med, det træk, man har på kommunens lønkontor for den skatterevisor, der f.eks. sidder nede i skatteforvaltningen.
Men det er selvfølgelig heller ikke fair den anden vej, hvis man regner prisen for høj.
Derfor har regeringen kun en interesse, nemlig at den pris, der nu sættes, er den rigtige pris.
Der er ingen grund til at lægge skjul på andet, end at udgangspunktet i de drøftelser, der har været mellem regeringen på den ene side og kommunerne på den anden side, har været, at vi har haft en forskellig vurdering af, hvad værdien var af den opgave.
Og det er præcis derfor, at vi nu har indgået en aftale med KL om, hvordan vi kommer i mål med det, bl.a. altså med involvering af en helt tredje part, nemlig et uvildigt revisionsfirma, som begge parter kan have tillid til, som kan give et udspil til, hvad den rigtige pris er.