runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
I modsætning til SF kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte det her forslag.
Vi mener faktisk, at asylansøgerne har rigelig og god bistand i dag til det arbejde, der er med at få undersøgt sager, så de kan prøve på at få lov til at få asyl.
Faktisk er det i virkeligheden et spørgsmål om, hvorvidt de ikke har lidt for god mulighed for det i dag med mange klagemuligheder osv., der gør, at nogle af de sager, som vi også bliver konfronteret med her i Folketinget, trækker i langdrag.
Det gør så, at pinen er endnu mere grim eller negativ for den enkelte, når man får afslag i den sidste ende.
Så søgemulighederne skal ikke forlænges, og det vil reelt være situationen, hvis Enhedslisten får ret i deres forslag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslisten - det er muligt, de kan svare på det - om ikke det er rigtigt, at asylsagsbehandlingen i realiteten vil blive længere, jo mere bistand der er tale om.
Det vil jo betyde, at den sagsbehandlingstid, som jeg i øvrigt har hørt Enhedslisten fremføre nogle gange, hvor man har kritiseret indenrigsministeren for at have en meget lang sagsbehandlingstid, i virkeligheden bliver længere, hvis det her forslag bliver vedtaget.
Så vores grundholdning i Dansk Folkeparti er altså, at vi ikke kan støtte forslaget.
Det vil medføre en længere sagsbehandlingstid, og det, vi har brug for, er en kortere sagsbehandlingstid.
Jeg vil også godt spørge Enhedslisten, om Enhedslisten også mener, det er rimeligt, at en dansk skatteborger, der kommer til Skatteankenævnet, skal have en advokat tilknyttet eller en revisor betalt af det offentlige, så vedkommende kan forberede sin sag bedre over for de myndigheder, han sidder over for, altså Skatteankenævnet?
Vil det være noget, Enhedslisten kunne forestille sig? Hvis flygtninge skal have mulighed for at få ekstra advokatbistand, så burde der vel også være det danskere, der i mange situationer også kan være klemt og have problemer, når de skal op mod offentlige myndigheder.
Skulle de så ikke have den samme bistand, som Enhedslisten vil give her?
Arne Melchior (CD), 2001-03-22:
Trods sympati for intentionerne bag dette forslag kan CD ikke tilsige støtte på det foreliggende grundlag og de ret knappe bemærkninger.
Vi kan ikke rigtig overskue, hvad det vil medføre for sagsbehandlingen, både med hensyn til omkostningerne og tiden.
Men det er selvfølgelig underordnet, for hvis det giver en større rimelighed, skal der selvfølgelig være langmodighed på det tidsmæssige og det økonomiske område.
Så vi synes ikke, at forslaget er særlig godt underbygget, men vil gerne under udvalgsbehandlingen studere dette nærmere, før vi tager endelig stilling.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-22:
Det Radikale Venstre har medansvar for det nuværende asylsystem.
Vi mener ikke, at det er nødvendigt at have en ekstra advokatbeskikkelse ind i asylprocessen, som den er nu.
Vi mener, at der er to steder, hvor det er afgørende vigtigt, at der er en forsvarer for den asylsøgende eller en, som i hvert fald lader tvivlen komme denne til gode, og det er for det første ved beslutningen om, hvorvidt man kan lade en sag gå i åbenbart grundløs-procedure eller ej.
Der mener vi, det er fantastisk vigtigt, at der er en uafhængig instans, som er med til at bedømme, om det her er forsvarligt, og om det kan foregå rigtigt, og der er Dansk Flygtningehjælp vort bedste bud på en uafhængig aktør.
Og dernæst i Flygtningenævnet som det domstolslignende organ, hvor der er en beskikket advokat
for den asylsøgende.
Ved senere genoptagelser, og hvis der eventuelt er genoptagelser, vil der komme nye oplysninger til.
Så er der jo også en fornyet nævnsbehandling, også dér med advokatbistand.
Vi mener, det er retssikkerhedsmæssigt forsvarligt, som det foregår nu, og de ændringer, der har været undervejs, har som sit første formål haft at sørge for, at asylsagsbehandlingen bliver hurtigere og nemmere.
Det er jo sådan, at alle afslag i Udlændingestyrelsen automatisk ankes til Flygtningenævnet og derfor lynhurtigt går videre til denne instans, hvor der er en beskikket advokat. Vi mener kort sagt, at den nuværende asylprocedure er retssikkerhedsmæssigt forsvarlig, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2001-03-22:
Kristeligt Folkeparti har også et ansvar for det nuværende asylsystem som sådan, og jeg mener også, at det grundlæggende er retssikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Jeg vil dog alligevel sige, at vi fra Kristeligt Folkepartis side godt kan have sympati over for de intentioner, der ligger bag Enhedslistens beslutningsforslag.
Der er jo ingen tvivl om, at de, som søger asyl, ifølge sagens natur ikke har det store kendskab til Danmark og derfor kunne have brug for hjælp og vejledning.
Jeg fornemmer, det er intentionen bag Enhedslistens forslag om at beskikke en advokat til sådanne asylansøgere.
Jeg tror imidlertid, at forslaget vil få den utilsigtede effekt, i hvert fald i forhold til det, der står i bemærkningerne om det, at sagsbehandlingstiderne vil gå i vejret, alene af den grund at der så skal beskikkes advokater.
Men dertil kommer så altså, hvis vi skal se på det til syvende og sidst, at vi finder, at det nuværende system på dét område er i orden.
Men vi medvirker da gerne til at belyse det spørgsmål også yderligere under udvalgsbehandlingen, men på det foreliggende grundlag finder heller ikke vi, at der er brug for forslaget.
Karen Jespersen (S), 2001-03-22:
Beslutningsforslagsstillerne foreslår her i beslutningsforslaget, at der gennemføres en reform af proceduren i Flygtningenævnet, sådan at det bliver muligt at indkalde og afhøre vidner, eksperter og dokumentarister i konkrete sager.
Til det kan jeg sige, at en sådan mulighed faktisk allerede findes efter udlændingeloven og Flygtningenævnets forretningsorden.
Det følger således af udlændingelovens § 54 og Flygtningenævnets forretningsordens § 19, at nævnet drager omsorg for sagens oplysninger og træffer bestemmelse om afhøring af udlændingen og vidner og tilvejebringelse af andet bevismateriale.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-22:
Med beslutningsforslag nr. B 126 opfordrer Enhedslisten til at reformere procedurerne i Flygtningenævnet, så der bliver mulighed for at indklage og afhøre vidner og eksperter og dokumentarister i konkrete sager.
På vegne af Socialdemokratiet vil jeg blot pointere, at denne her mulighed allerede eksisterer i dag ifølge udlændingeloven og Flygtningenævnets forretningsorden.
Det holder vi selvfølgelig et vågent øje med, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-22:
Vi mener ikke, der skal lovgives, når det er overflødigt, og det er det.
Mulighederne er til stede.
Vi kan ikke støtte forslaget.
John Vinther (KF), 2001-03-22:
Jeg sagde under det forudgående punkt på dagsordenen, at det var et unødvendigt forslag.
Det kan jeg kun gentage her, for her foreslår Enhedslisten altså noget, der allerede er eksisterende.
Det er der selvfølgelig ikke nogen grund til, og vi kan ikke støtte forslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-22:
Det er normal praksis i Danmark, at når man har fået en administrativ afgørelse, så kan man indbringe den for en domstol og efterfølgende også få den prøvet for en domstol ved en højere instans.
Det fraviger vi, når det drejer sig om asylansøgere.
Asylansøgere får alene en administrativ afgørelse og kan så anke til et nævn. Skal vi leve op til det normale om, at man kan få en domstolsafgørelse, ja, så kræver det selvfølgelig, at nævnet meget får karakter af at være en domstol.
Det har man gjort på nogle punkter.
Man har indført mundtlighed i stort omfang.
For os at se
svækker det stadig væk nævnet som ankeinstans, at der sidder personer, der repræsenterer de organer, som er med i den administrative afgørelse.
Der er fortsat sager, som behandles skriftligt, som måske snarere burde behandles mundtligt.
Flygtningenævnet har f.eks. også ret til at afvise nye oplysninger.
Vi synes også, det er problematisk, at man ikke umiddelbart også, sådan som vi har forstået det, har ret til selv at sige: Vi har nogle vidner, vi har nogle eksperter, som vi mener er nødvendige for at belyse sagen, og som kan være en del af nævnsafgørelsen. Vi har forstået forslaget sådan, at det ikke kun er Flygtningenævnet, der kan tillade det, men at man også har mulighed for selv at indkalde vidner og eksperter og dokumentarister for at kunne sikre sagen en ordentlig belysning.
Det synes jeg er en vigtig del, hvis vi skal gøre Flygtningenævnet til noget, der minder om en domstol, uanset at det er et nævn og en del af det administrative system.
Vi vil derfor se meget positivt på forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
Ja, i Dansk Folkeparti er vi ikke begejstrede for det her forslag.
Vi kan faktisk ikke støtte det, og vi synes, det er unødvendigt, at vi laver yderligere muligheder for flygtninge, der gerne vil have asyl her i landet, så vores udgangspunkt er, at vi ikke kan støtte forslaget fra Enhedslisten.
Vi undrer os i øvrigt over, at det er normal kutyme, når man fremsætter den slags forslag, at man ikke også har bare en lille snert med af, hvad det vil koste rent økonomisk at gennemføre alle de her nye initiativer, som Enhedslisten vil, og der vil jeg da godt spørge Enhedslisten, om det er flygtningene selv, der skal betale for de her mange nye initiativer, eller man regner med, at det offentlige skal betale, og i givet fald hvor meget det vil koste.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-22:
Med det foreliggende forslag foreslår Enhedslisten, at det skal være muligt at indkalde vidner, eksperter og dokumentarister til behandlinger af asylansøgninger i Flygtningenævnet, og så hører vi fra ministeren, at denne mulighed allerede foreligger.
Det vil altså sige, at der synes at være en vis uklarhed om, hvordan nævnet egentlig fungerer, og det synes jeg, vi skal tage som et udgangspunkt til at få en diskussion i Retsudvalget i Folketinget om, hvordan Flygtningenævnet egentlig fungerer.
Jeg ved, der har været en invitation fra Flygtningenævnet til, at Retsudvalgets medlemmer kan komme på besøg og tale med Flygtningenævnet og få at vide, hvordan de fungerer, hvordan deres ressourcer er, hvordan deres procedurer er, og det synes jeg vi skal bruge det her forslag som udgangspunkt for.
Der er åbenbart ikke fuld viden om, hvordan Flygtningenævnet fungerer, jeg ved det heller ikke, men at hr. Søren Søndergaard heller ikke ved det, kommer nu lidt bag på mig. Men jeg synes, vi skal tage det her som udgangspunkt for at få en nøjere beskrivelse af, hvordan Flygtningenævnet fungerer, så vi alle sammen får hævet vores vidensniveau om det.
Ingen af os kan være tjent med, at et så vigtigt organ som Flygtningenævnet ikke fungerer optimalt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-22:
Det kommer til at blive en lidt spændende sag, for jeg bliver nødsaget til i fravær af vores ordfører at sige, at vi ikke har nogen ordførertale fra ham.
Men jeg kan sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget, og det må være nok for denne omgang.
Anne Baastrup (SF), 2001-03-22:
Forslagsstillerne foreslår betydelige forhøjelser af strafferammerne for forskellige typer kriminalitet.
Det er interessant, at vi på et tidspunkt, hvor kriminaliteten generelt er faldende, har så mange debatter om straf her i Folketingssalen.
Det er også interessant at betragte de forskellige borgerlige partiers konstante fokus
på, at der kun er én vej at gå, hvis ofre og samfund skal opleve, at en given kriminel handling skal afsones
Det er ved at bruge det forældede instrument fængsel, og mere fængsel hvis første omgang ikke hjælper. SF ønsker at sætte ofrene for forbrydelserne i centrum, men det sker bare ikke i dag.
Indsatsen over for ofre for forbrydelser skal have et markant løft, men hvor er der noget som helst i dette lovforslag, der peger på en konkret, målrettet indsats for at hjælpe ofrene?
SF ønsker, at der skal gribes effektivt ind over for de få, der begår kriminalitet.
Vi ønsker, at en kriminel handling skal have en konsekvens, men vi ønsker også, at en kriminel handling skal have en konsekvens, der forhindrer, at den straffede begår ny kriminalitet, når den første forbrydelse er afsonet.
De borgerliges svar er alt for simpelt.
I stedet for kun at tænke i fængsel som løsningen på alle spørgsmål, burde de tænke lidt mere langsigtet.
Ser man i øvrigt på de udmeldinger, de borgerlige har, når det drejer sig om selve afsoningen, får man det klare indtryk, at resocialisering ikke er et ord, der findes i de borgerliges ordforråd.
Kriminalforsorgen sagde, at der er risiko for, at børn bliver skadet, hvis de ikke får mulighed for at være sammen med deres forældre i en længere periode.
De borgerliges svar var, at det var forældrenes egen skyld, hvis det var sådan, at deres handlinger ødelagde børnenes liv -
ikke én eneste tanke for børnene.
I går fik vi en undersøgelse fra CASA, som viser, at når der anvendes alternativ straf, er recidivet langt lavere, end når man anvender de traditionelle fængsler.
Det synes jeg er beskæmmende.
Forslagsstillerne ved jo, eller burde i hvert fald vide, at Straffelovrådet er i gang med en stor kortlægning af hele straffelovens strafferammer.
SF viser respekt for dette arbejde, for det er vigtigt, at vi får en bedre sammenhæng mellem de forskellige typer kriminalitet og straffens længde.
Men den model, der her er foreslået, er for simpel og for uigennemtænkt.
SF afviser forslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2001-03-22:
Til orientering for fru Anne Baastrup vil jeg godt nævne, at vi omhyggeligt har nævnt i bemærkningerne, at det forebyggende arbejde ikke alene skal fortsætte, men også udbygges.
Vi fremhæver specielt et par gange SSP-arbejdet, som foregår flot og godt i en række kommuner, men i en række kommuner godt kunne blive endnu bedre, fordi det allerbedste selvfølgelig er at forhindre, at der er nogen, der ender som voldsmænd.
Det er netop det signal, forslaget sender, ligesom når SF eksempelvis foreslår skærpede straffe for økonomisk kriminalitet eller miljøkriminalitet.
Med hensyn til ofrene skal jeg gøre opmærksom på, at jeg er overbevist om, at vores forslag er til gavn for ofrene.
Jeg tror, man belaster den familie, som eksempelvis har været ude for, at deres søn er blevet dræbt af en spritbilist, ti gange hårdere, når de 8 timer efter at have sagt farvel til sønnen på sygehuset må opleve, at gerningsmanden bliver sat på fri fod, og de næste dag kan se hans billede på forsiden af en eller anden lokalavis.
Men det synes fru Anne Baastrup altså er godt nok for ofrene.
Jeg synes, det ville være mere rimeligt, at gerningsmanden blev siddende i varetægtsfængsel, indtil han blev idømt sin fængselsstraf, og derefter kom direkte i fængsel.
Han har ikke fortjent at være på fri fod et par måneder, før han får sin straf, for det er ikke til gavn for ofrene.
Anne Baastrup (SF), 2001-03-22:
Hr. Helge Adam Møller ved eller burde i hvert fald vide, at når man har været offer for en kriminel handling, vold eller andet, er der stort set ikke nogen samlede tilbud til ofrene, og jeg synes, det havde været passende, hvis Venstre og De Konservative havde gjort sig nogle overvejelser her.
Det havde også været passende, hvis de i det mindste havde gjort bare nogle ganske, ganske få bemærkninger om, at det er erfaringen, at når man kommer i fængsel, lærer man endnu bedre at blive kriminel.
Man får mulighed for at få stoffer m.v., man får mulighed for at komme ind i et misbrug.
Fængslet er en enorm god uddannelsesplads, hvis man vil lære at blive kriminel, og jeg synes godt, at forslagsstillerne kunne have været inde på nogle af de elementer.
Helge Adam Møller (KF), 2001-03-22:
Jeg er enig i, at fængslerne ikke altid er den bedste opdragelsesanstalt, hvis man vil gøre folk kriminalitetsfri, men det ønsker Det Konservative Folkeparti da også at gøre noget ved, og det har vi også stillet forslag om.
Vi ønsker f.eks. at gøre fængslerne meget mere narkofri, end de er i øjeblikket.
Danske fængsler flyder med narko, og det synes vi ikke er acceptabelt.
Vi er også villige til at betale det, det koster at gennemføre de foranstaltninger, der er nødvendige, for at folk ikke bliver narkomaner, mens de er i fængsel, og ikke bliver tvunget til at smugle narko ind til de stærke fanger, når de er på udgang.
Vi har foreslået en lang række ting, men mig bekendt har SF hver gang stemt imod.
Anne Baastrup (SF), 2001-03-22:
Grunden til, at SF har afvist De Konservatives forslag på området, er, at de ikke rigtig virker.
Sagen er jo, at hver gang, der har været bare den mindste sag med en person, der har været på udgang med henblik på uddannelse eller andet, hidser de borgerlige sig op over, at det kan lade sig gøre.
Sagen er, at Venstre og De Konservatives fængselspolitik udelukkende baserer sig på, at man låser folk inde og smider nøglen væk, og det er der ikke megen resocialisering i.
Der er ikke megen forståelse for, at når de mennesker kommer ud, skal de rent faktisk kunne fungere i samfundet og selv være med til at bidrage til udvikling af samfundet og ikke lande bag de stivede gardiner igen.
Hvornår er Venstre og De Konservative kommet med et forslag vedrørende sammenhængen mellem fængselsvæsenet, kriminalforsorgen og kommunernes aktiviteter?
Jeg kan ikke huske det.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-22:
Det er skridt i den rigtige retning, siger hr. Peter Skaarup.
Men så siger hr. Peter Skaarup også, at hvis man virkelig banker en person sønder og sammen, skal man ikke nøjes med en strafferamme på 10 år.
Så skal der være en strafferamme på 12 år.
Men jeg vil gerne spørge hr. Skaarup: Hvorfor kun 12 år?
Altså hvis man virkelig banker en person sønder og sammen, hvorfor skal man så slippe med 12 år?
Hvorfor skal det ikke være 14 år?
Er hr. Skaarup ved at blive lidt blød over for de kriminelle, eller hvad er det, der foregår?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-22:
Det er hr. Peter Skaarups bemærkning om minimumsstraf for voldtægt, som bringer mig til talerstolen, for når hr. Peter Skaarup omtaler voldtægt, er det jo rigtig nok - og det er vi enige om - en modbydelig forbrydelse, men det blev sagt meget firkantet, som om, at hvis der er tale om voldtægt, må der være en minimumsstraf.
Hr. Peter Skaarup ved jo udmærket godt også fra læsning af dagspressen, at der er mange definitioner af voldtægt.
Forskellige retsinstanser kan have forskellige opfattelser
af, hvordan begivenhederne faktisk er foregået.
Nu er vi allerede så vidt i statistikken, at vi opererer med forskellige former for voldtægt: Kontaktvoldtægt, massevoldtægt, overfaldsvoldtægt osv., osv.
Danmark er et af de få lande i verden, hvor det faktisk er muligt at dømme en mand for voldtægt mod sin egen kone.
I masser af lande i verden er det fuldstændig umuligt.
Det kan ikke forekomme.
Der accepterer man simpelt hen vold i parforholdet som noget, man bare skal finde sig i.
Så det er en meget, meget varieret vifte af typer af forbrydelser.
Man kan ikke bare sige »minimumsstraf for voldtægt« så firkantet.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
Nej, blød
Det er grunden til, at det er nødvendigt at fremsætte forslag som det her og nødvendigt, at vi arbejder med det hele tiden.
Det kunne for mit vedkommende sagtens være 14 år.
Vi har bare sagt flere gange, at vi synes, 12 år vil være et fornuftigt niveau.
Vi synes i øvrigt også, at det fornuftigste, når man nu har tilrettelagt forslaget, som man har fra Venstres og De Konservatives side, ville være at følge cirka den procentstigning, som de andre voldsparagraffer bliver forøget med, og dér forøger man altså den skrappeste med meget lidt i forhold til de andre paragraffer.
Det er grunden til, at jeg nævnte det, som jeg gjorde.
Med hensyn til voldtægt: Jamen det kan godt være, at Det Radikale Venstre ikke mener, at det er så alvorligt, at der skal være en minimumsstraf.
Vi mener, at det er så alvorligt, uanset om det er den ene eller den anden eller den tredje form for voldtægt.
Voldtægt er voldtægt, og derfor skal der være en ordentlig straf for det.
Hvis dommerne og retssalene ikke kan sørge for, at der kommer den straf, må vi tage sagen i egen hånd herinde og sikre, at minimumsstraffene gør, at det ikke er til at komme uden om at dømme hårdere.
Og det er nødvendigt - det viser statistikkerne - med en minimumsstraf på det område, uanset om man fra venstrefløjens side kan lide det eller ej.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-22:
Jo, hr. Peter Skaarup er blød over for de kriminelle.
Det husker vi jo fra dengang, Dansk Folkeparti stemte imod kriminalisering af børnebank.
Det var Dansk Folkeparti meget imod.
Der forsvarede man, at man skulle have lov til at banke sine børn.
Så man er jo lidt blød, når det gælder.
Men denne her debat viser sig jo i al sin absurditet.
Regeringen er blød, siger Det Konservative Folkeparti og Venstre, fordi der kun er en strafferamme på 8 år.
Derfor skal vi have en på 10 år, siger De Konservative.
Så går
Dansk Folkeparti op og siger: De Konservative er bløde, for de vil kun have en strafferamme på 10 år; vi skal have en på 12 år
Og så kan nogle, der ligger endnu længere ude til højre end Dansk Folkeparti - det er svært, men der findes sikkert nogle - så sige: Ah, man er blød i Dansk Folkeparti; vi skal have en strafferamme på 14 eller 16 eller 18 eller 20 år eller livstid eller dobbelt livstid eller tredobbelt livstid, som man har i USA.
Der er ikke en eneste, der diskuterer: Hvordan undgår vi denne her kriminalitet, hvordan får vi begrænset denne her kriminalitet, hvordan får vi forhindret denne kriminalitet?
Hvordan forhindrer vi, at de forbrydere, der har begået forbrydelser én gang, ikke gentager deres forbrydelser?
Helt ærligt: Diskussionen er absurd.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-22:
Så enkelt er det ikke.
Det er derfor, vi ikke vil have minimumsstrafferammer, fordi der kan være forskellige meninger om, hvad voldtægt er for noget.
Jeg fremhævede, at i langt de fleste lande i verden er en voldtægt inden for ægteskabets rammer eller inden for hjemmets fire vægge ikke voldtægt.
Selv om kvinden synes det, kan hendes mand ikke dømmes, for i juridisk forstand kan det ikke være voldtægt.
Det kan det altså godt i Danmark.
Det synes jeg er fremragende.
Det er krænkelsen af den enkelte kvinde, som træder frem.
Det er den, der skal dømmes.
Og derfor kan man dømme en mand for voldtægt mod sin kone i Danmark.
Det kan man ikke i adskillige andre lande.
Så voldtægt er ikke altid voldtægt.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
Jeg synes ikke rigtig, vi kommer nogen vegne med hensyn til hr. Søren Søndergaards meget spidsfindige diskussion af, om strafferammen skal være det ene eller det andet.
Det, der står fast for os, er som sagt, at vi ønsker, at strafferammen skal sættes betragteligt op, specielt for den groveste vold.
Jeg hører aldrig Enhedslisten fortælle, om Enhedslisten mener noget om den groveste vold.
Jo, man mener noget om, at man skal prøve at forhindre det, men det mener alle jo.
Spørgsmålet er, hvordan vi gør det.
Det tror jeg ikke man gør.
Med hensyn til fru Elisabeth Arnold og spørgsmålet om voldtægt og minimumsstraffe må jeg sige, at jeg har svært ved at se forskel på de her voldtægter.
Jeg mener, voldtægt er voldtægt, det er overfald, det er vold.
Så lad os være enige om det og sige: Jamen hvis vi ser på statistikkerne, og hvis vi skal have sat kraftigt ind over for det her, er det nødvendigt med minimumsstraffe.
Så kan vi ikke bare sige: jamen vi forhøjer strafferammerne, og det så viser sig, at domstolene ikke følger det.
Det er også svar til fru Anne Baastrup.
Det er rigtigt nok, at man i forslaget tager lidt afstand fra minimumsstraffe, og det er også det, jeg gør opmærksom på er et problem.
Må jeg spørge fru Anne Baastrup, om det ikke er rigtigt, at vi inden for straffelovgivningen har minimumsstraffe.
Når der f.eks. er tale om mord, er der minimumsstraffe.
Hvorfor har vi det?
Fordi vi betragter mord som så alvorligt, at her er det nødvendigt at sætte nogle meget klare grænser for, hvad man kan gøre, og derfor har man minimumsstraffe.
Er vi ikke enige om, at voldtægt er meget forfærdeligt?
Det er meget alvorligt, og derfor skal vi også have minimumsstraffe på voldtægtsområdet.
Jeg kan ikke se, der er nogen vej uden om den varme grød her.