runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
Allerførst er der jo kommet nye ledighedstal.
Derfor kunne det jo være rart, at vi indledningsvis kunne blive enige om, om der er en stigning i ledigheden på 17.000 mennesker inden for 1 år, og om ministeren også i den forbindelse kan bekræfte, at det stort set er samtlige områder, hvor ledigheden er steget.
Beskæftigelsen er faldet, samtidig med at regeringen har sagt, at det, der er vigtigt, er, at vi får flere ud på arbejdsmarkedet, og man laver den ene plan efter den anden.
Det, der også har gjort ondt værre, er selvfølgelig, at man har afskediget inden for den offentlige sektor, og at vi nu trods regeringens hidtidige forsikringer om, at der var flere ansatte i den offentlige sektor, oplever, at der er færre mennesker ansat inden for den offentlige sektor.
Så vi ser et generelt fald over hele linjen.
»Vil ministeren redegøre for, hvilke skridt han vil tage for at bremse den negative udvikling i beskæftigelsen, hvor 33.000 arbejdspladser er forsvundet i løbet af det sidste halve år og den faktiske ledighed er steget med 10,8 pct. fra januar 2002 til januar 2003, samt redegøre for, hvordan denne udvikling påvirker regeringens planer om at skaffe 87.000 flere i arbejde for at opfylde 2010-målsætningerne?«
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-19:
Jeg vil ikke på nogen måde indrømme, at det er en forringelse af uddannelsesmulighederne.
Så vil jeg bare endnu en gang understrege over for hr. Bjarne Laustsen: Der er ikke tale om lovgivning med tilbagevirkende kraft. Der er tale om, at taksten her er meldt ud i forbindelse med vedtagelsen af finansloven nøjagtig som på alle andre områder.
Den er meldt ud til skolen på baggrund af aktivitetsniveauet for 2002.
Så der er ikke tale om, at noget sker med tilbagevirkende kraft.
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
Det, der er problemet her, er, at det har karakter af tilbagevirkende kraft.
Jeg synes, det ville have klædt ministeren - i stedet for at have travlt med at finansiere skattestop osv. - at sige: Vi vil lave uddannelserne gode og alt det der, og melde nye lavere rammer ud til skolerne.
Ja, så havde man sagt: I fremtiden er der ens tilskud til dit og dat. Det tror jeg alle kunne have forstået.
Men det har altså den konsekvens her, at der skal spares 6 mio. kr. på EUC's budget for indeværende år, og det er en aktivitetsnedgang og en forringelse af uddannelserne.
Det må ministeren indrømme.
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-19:
Jamen jeg vil gerne understrege, at hr. Bjarne Laustsen totalt har misforstået min besvarelse, hvis hr. Bjarne Laustsen har opfattet det sådan, at jeg mener, at EUC har gjort noget forkert.
Der har været en disharmoni mellem finansieringen af det samme kursusudbud, alt efter om det har været en teknisk skole, der har afholdt et kursus, eller det har været en handelsskole.
Der må hr. Bjarne Laustsen have mig meget undskyldt, for jeg synes ikke, der er nogen som helst rimelighed i, at vi fra det offentliges side skal betale det dobbelte, hvis kurset udbydes i én skoleform, og så altså kun det halve, hvis det udbydes i en anden skoleform.
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
Nu bekræfter ministeren jo, at der reelt er tale om, at der skal spares 6 mio. kr., men ministeren henholder sig så til, at det er en selvejende institution, der skal udføre de ordrer, som ministeren giver.
Det bliver de jo nødt til, hvis de vil sidde der, hvor de sidder. Men det forringer altså uddannelserne og de aktiviteter, som man kan afholde på EUC Nord og på en række andre skoler, for der bliver skruet ned for aktiviteterne, og det har den konsekvens, at de nu skal til at vælge mellem pest og kolera.
Jeg forstår slet ikke de bemærkninger, som ministeren har om kerneaktiviteter.
Har de gjort noget forkert?
Har de ikke gjort det, som de skal, og som man forventer i det lokale område med stor arbejdsløshed, altså prøvet at få omskolet folk og givet de unge mennesker en ny uddannelse?
Er det ikke det?
Hvordan kan ministeren så stå og sige, at der er nogle aktiviteter, man har gennemført på EUC Nord, som ikke hører til kerneaktiviteterne?
Det synes jeg kræver en forklaring.
Jeg ville være meget, meget glad, hvis ministeren havde sagt: Vi synes, vi kan spare der.
Der er flottenhejmeri her, der er flottenhejmeri der, og derfor skal der spares.
Det kommer ministeren ikke med, men kunne vi ikke bare lige få et lille eksempel på, hvor der er overforbrug på EUC Nords budget?
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-19:
Som jeg netop har forklaret det, drejer de 6 mio. kr. sig om taxametertilskud til fællesudgifter og bygningsudgifter på eud-enkeltfag, som i 2003 er harmoniseret til én takst, der gælder både tekniske og merkantile fag.
På EUC Nord bliver forskellen mellem det tidligere taxametertilskud til tekniske uddannelser og det nye taxametertilskud på som sagt 6 mio. kr. Erhvervsskolernes økonomi baserer sig på taxametertilskud til forskellige uddannelser, som skolen udbyder, og ministeriets taxameterstyring giver institutionerne stor frihed til at tilrettelægge uddannelserne, så der opnås den bedste uddannelse for pengene.
Det har altid været tanken, at de ordinære uddannelser skulle være kerneaktiviteten og det økonomiske grundlag for erhvervsskolerne, mens åben uddannelse kun er et supplement hertil.
Generelt set var åben uddannelse dog overskudsgivende på alle skoleformer i 2001.
Overordnet set skal de politisk fastsatte taxametre over tid afspejle omkostningerne.
Udgangspunktet for de pågældende uddannelser må samlet set vurderes at kunne gennemføres inden for de fastsatte taxametre.
Erhvervsskolerne er selvejende institutioner, og skolernes ledelse og bestyrelse har ansvaret for at prioritere, optimere, sammensætte og gennemføre uddannelsesaktiviteter i forhold til deres udbud og de økonomiske vilkår, der fastsættes på de årlige finanslove.
Som sagt er det skoleledelsens og bestyrelsens ansvar at prioritere inden for de samlede økonomiske rammer og at sikre, at uddannelserne gennemføres kvalitetsmæssigt forsvarligt i forhold til de pågældende regler.
At bygningstaksterne reduceres på voksen- og efteruddannelsesområdet betyder ikke, at aktiviteten på ungdomsuddannelserne skal reduceres, eller at der skal flyttes penge herfra.
Men takstreduktionen skal indgå i ledelsens og bestyrelsens samlede økonomiske prioritering.
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
»Mener ministeren, at EUC Nord skal finde de 6 mio. kr., som ministeriet har reduceret EUC Nords budget med for i år, på ungdomsuddannelserne?«
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-19:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Stavad, at jeg som undervisningsminister intet kendskab har til, hvad der skete i den tidligere regerings økonomiudvalg, og der går jeg ud fra, at hr. Ole Stavad sådan set sætter pris på, at embedsværket respekterer, at der har været et regeringsskifte, og naturligvis ikke redegør for, hvad den tidligere regering har haft af interne drøftelser.
Men jeg har kendskab til, at Venstre som oppositionsparti blev indbudt til drøftelser om erhvervsskolerne og erhvervsskolernes økonomiske situation, og det skete bl.a. på baggrund af et meget konstant og vedholdende pres fra oppositionen.
Må jeg så ikke sige til hr. Bjarne Laustsen, at der altså ikke er tale om lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Men jeg vil i øvrigt oplyse, at ministeriet i denne uge udmelder de endelige aktivitets- og tilskudslofter inden for AUF'en.
I den forbindelse er loftet til informationsteknologi på EUC Nord genberegnet og vil blive reduceret.
Loftet til EUD-enkeltfaget informationsteknologi på EUC Nord vil blive reduceret med 4,2 mio. kr. i forhold til det foreløbige loft, som blev udmeldt i januar måned.
I den endelige udmelding af det, vi kalder fjernundervisning, er der i it-loftet ændret på vægtningen
med 25 pct. til 5 pct.s loftberegninger, og der er på den baggrund indsat en maksimal bevilling til fjernundervisning på 300.000 kr. Den nye beregning reducerer tilskudsloftet til de få meget store udbydere og hæver loftet til de mange små. Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2003-03-19:
Jeg forstår godt undervisningsministerens behov for at prøve at snakke om noget andet.
For det, at erhvervsskolerne havde behov for at få et løft, var jo ikke en nyhed, der opstod efter regeringsskiftet.
Derfor vil jeg da godt høre, om undervisningsministeren ikke kan bekræfte, at hendes forgænger, fru Margrethe Vestager, sad i nogle forhandlinger, hvor der i øvrigt i regeringens økonomiudvalg var truffet beslutninger om en forbedring af økonomien, der lå ud over det, som undervisningsministeren rent faktisk tilførte skolerne.
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-19:
Spørgsmålet henviser til, at der i forbindelse med finansloven for 2003 er sket en harmonisering mellem taksterne for de merkantile fag og de tekniske fag fra erhvervsuddannelserne, når de udbydes som EUD-enkeltfag og finansieres inden for Arbejdsmarkedets UddannelsesFinansiering.
I 2001 og 2002 var takststrukturen inden for AUF således, at taxametrene til fællesudgifter og bygningsudgifter var forskellige alt efter, om det udbudte enkeltfag stammede fra en teknisk eller fra en merkantil erhvervsuddannelse.
Lad mig give et eksempel: En skole udbyder informationsteknologi som EUD-enkeltfag.
Informationsteknologi er et grundfag i erhvervsuddannelserne.
Det indgår i stort set enhver erhvervsuddannelse og læses efter samme bekendtgørelse.
Hvis en teknisk skole i 2002 udbød informationsteknologi som EUD-enkeltfag og indberettede det som en del af en teknisk erhvervsuddannelse, f.eks. maskinuddannelsen, ville skolen modtage taxametre til fællesudgifter og bygningsudgifter på i alt 30.300 kr. pr. årselev.
Hvis derimod en handelsskole udbød informationsteknologi og indberettede det som en del af en merkantil uddannelse, ville skolen kun modtage taxametertilskud på i alt 15.300 kr. Den forskel har ministeriet, bl.a. efter henvendelse fra skoleforeningerne, fundet uhensigtsmæssig og ikke sagligt begrundet, idet der er tale om samme fag med samme indhold på de merkantile og tekniske uddannelser, om end tilrettelæggelsen kan variere en anelse.
Problemet med takstforskellen har som nævnt været påpeget af skoleorganisationerne, og i efteråret inddrog ministeriet derfor skolernes organisationer i drøftelser om harmonisering og orienterede AUF-bestyrelsen om omlægningen.
På den baggrund har ministeriet harmoniseret tilskuddet
til fællesudgifter og bygningsudgifter til alle EUD-enkeltfag omfattet af Arbejdsmarkedets UddannelsesFinansiering på finansloven for 2003.
EUC Nord er netop en kombinationsskole og var i 2002 landets største udbyder af EUD-enkeltfag, især af informationsteknologi, hvoraf ...
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
Jeg tvivler meget på, at skoleforeningerne har sagt, at man skal lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det kan meget vel være, at foreningerne har sagt, at i fremtiden er det o.k. at give samme taxameter for de forskellige ting og sager, og det er vel også legalt, hvis det var det ærinde, regeringen var ude i.
Så kunne skolerne få at vide, hvilke regler de skulle køre efter i fremtiden.
Men det, der er uærligt, er at gå hen og lave lovgivning
med tilbagevirkende kraft.
Og derfor vil jeg gerne stille et helt kontant spørgsmål, for i den henvendelse, jeg har fået, står der: For EUC Nord har det den betydning, at der i år 2003 skal overføres 6 mio. kr. fra erhvervs- og gymnasieuddannelserne til finansiering af AUF-aktiviteter, som er gennemført.
Er det ikke korrekt?
Ellers må vi jo forfølge sagen yderligere politisk.
Det kan jo ikke passe, at en så stor skole ikke har forstået et regnskab, og hvad det er, det handler om.
Det er jo helt kontant sådan, at regeringen har gennemført en besparelse med tilbagevirkende kraft.
Ole Stavad (S), 2003-03-19:
Jeg vil godt spørge undervisningsministeren, hvordan hun har det med, at EUC Nord - og jeg tror, der må være andre i tilsvarende situationer - har givet klart udtryk for, at de ændringer, ministeren har gennemført, har de oplevet som regler, der blev lavet om med tilbagevirkende kraft i forhold til den økonomi, de har at disponere ud fra.
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
Det, som regeringen har gjort, er, at de har taget pengene fra nogle andre områder inden for den tekniske skole for at give dem til handelsskolen.
Det er sådan set det eneste, der er sket i det.
Ellers var der jo heller ingen grund til at gøre den manøvre her, som ministeren har været ude i, og sige, at taxametrene skal ændres.
Det har altså bare den konsekvens, at EUC Nord mister 6 mio. kr., og vi kommer jo i næste spørgsmål til, hvor de så kan spares henne.
Men det har altså en konsekvens for den skole.
De har afholdt aktiviteter efter de ting, der er meldt ud, og så kommer ministeren lige pludselig og siger: Nu får I altså ikke de penge alligevel.
Der må ministeren da indrømme, at det er at sætte en skole, der år efter år har balance på budgettet, i en vanskelig situation, når de har 6 mio. kr. færre til rådighed.
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-19:
Nu vil jeg opfordre hr. Bjarne Laustsen til ikke at blande tingene unødigt sammen.
Det, hr. Bjarne Laustsen har spurgt om, er EUD-enkeltfag, der finansieres inden for AUF-rammen, og det har jeg så svaret på.
Men så blander hr. Bjarne Laustsen det sammen med erhvervsskolernes forhold i det hele taget, og der er det bestemt ikke korrekt, når hr. Bjarne Laustsen ikke bare antyder, men påstår, at regeringen ikke har efterlevet det, som vi lovede i valgkampen.
Det har vi i allerhøjeste grad.
Vi lavede en flerårsaftale med en række af partierne
her i Folketinget, hvor vi har knækket den kurve, som den tidligere regering sådan set er ansvarlig for; den kurve, der gik nedad med hensyn til bevillingerne til erhvervsskolerne.
Den har vi fået vendt, og vi har fået skabt et 4-årigt økonomisk grundlag for erhvervsskolerne, hvor pilen altså går opad igen.
Det var på høje tid, og det var præcis det, vi lovede i valgkampen, og det har vi også gennemført.
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
Ministerens svar hænger simpelt hen ikke sammen.
Regeringen siger, at de vil give flere penge til skolerne, de vil give flere penge til ungdommen, man skal have bedre uddannelsesmuligheder.
Det, vi så rent faktisk ser, er, at der bliver skåret ned.
Er det ikke korrekt, at man både i 2001 og 2002 har fået at vide, hvilke rammer man havde på EUC Nord for at lave sine aktiviteter?
Og det er nøjagtig det, de har gjort.
Og derfor kan de 6 mio. kr., som de nu ikke får,
kun findes på den finanslov, som regeringen selv kalder ungdommens finanslov.
Man bryster sig af, at man vil give flere penge til erhvervsskolerne og til de unge, men det viser sig jo, at når vi kommer til det rent praktiske for at finansiere skattestoppet, så går man ud og skriver regninger ud i form af højere brugerbetaling og forringer uddannelserne.
Det er konsekvensen af regeringens politik.
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-19:
Jeg vil gerne understrege, at der ikke er tale om en besparelse med tilbagevirkende kraft, sådan som spørgeren formulerer det, men derimod om lavere taxametre på finansloven for 2003, som udbetales på grundlag af aktiviteten for 2002.
Det vil sige, at der er tale om en normal taxameterfastsættelse.
Så jeg vil afvise, at der er tale om lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Så vil jeg gerne understrege, at der bestemt ikke er tale om nogen fejl, når der er mulighed for, at skoler kan gå sammen i kombinationsskoler.
Tværtimod er det sådan set noget, som jeg i allerhøjeste grad billiger, men hr. Bjarne Laustsen må medgive, at det er uhensigtsmæssigt, når man har haft det samme kursus udbudt på henholdsvis handelsskolerne og de tekniske skoler, at der har været en forskel svarende til det dobbelte beløb på taxametrene.
Det er uhensigtsmæssigt, da der er tale om den samme ydelse.
Bjarne Laustsen (S), 2003-03-19:
Ministeren siger, at det er harmonisering, det handler om.
Men vidste skolen det?
Hvornår vidste skolen, at ministeriet havde de planer om at ændre i taxameteret?
Som jeg antager, med den viden jeg har i forhold til det meget digre værk, den rapport, der er lavet her fra skolen, der siger, hvordan og hvorledes det er gået til, så har skolen ikke haft nogen mulighed for at reagere.
Og derfor kommer det jo til at virke sådan, at det er lovgivning med tilbagevirkende kraft.
De har afholdt deres aktiviteter, de har afholdt deres udgifter, og derfor kommer det jo til at virke sådan, at hvis de skal få balance i tingene, bliver det besparelser på dette års budget.
Derfor synes jeg, det kan være lidt underligt, og jeg vil også godt høre, om det kan være en fejl, at de skoler, som ministeren har opfordret til at gå sammen - det er jo rent faktisk det, der er sket med den kombinationsskole EUC Nord - har gjort det.
For ministeren siger jo faktisk, at man ville have haft andre taxametre, hvis de var kørt videre hver for sig.
Men til gengæld har de gjort det, som ministeriet selv har bedt dem om, at slå sig sammen for at få et stærkere grundlag i lokalområdet.
Nu bliver de altså straffet for det, så vidt jeg kan se.
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-19:
Beklager, at jeg ikke har mulighed for at færdiggøre svaret, men jeg håber, jeg får lejlighed til det undervejs.
O.k., men jeg troede, det var sådan, at den viste, at taletiden var ...
O.k., men der er ikke nogen knap, der lyser, så derfor taler jeg fortsat, for jeg har meget på hjerte.
Jeg vil igen understrege over for hr. Bjarne Laustsen, at der ikke er tale om, at der bliver flyttet penge fra tekniske skoler til handelsskoler.
Der er tale om en nettotilførsel af ekstra midler til erhvervsskolerne, og det var præcis det, vi lovede i valgkampen, og det er præcis det, vi har gennemført.
Og så vil jeg sige til hr. Ole Stavad, at der altså ikke er tale om, at det er sket med tilbagevirkende kraft, i og med at det er sket i forbindelse med en sædvanlig taxameterudmelding, og at det er sket på helt sædvanlig vis på baggrund af de akviviteter, som skolen havde i 2002.
Jeg vil igen understrege, at der absolut ikke er tale om løftebrud af nogen slags.
Det, vi har gjort, er, at vi har rettet op på den meget, meget dårlige økonomiske situation, som den tidligere regering efterlod erhvervsskolerne i.
Det er det, vi har rettet op på, og det er jeg faktisk ganske godt tilfreds med.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-03-19:
Jeg vil gerne sige til hr. Villy Søvndal, at for Det Konservative Folkeparti er det en alvorlig sag, at Danmark nu skal deltage i krigsaktiviteter, så derfor er der ikke noget underligt i, at vi ikke tager det hele let, men at vi faktisk går til opgaven med megen stor overvejelse og seriøsitet.
Det burde hr. Villy Søvndal også i stedet for bare at trykke på automatpiloten, men det må SF jo om.
Vi opfatter det som en meget alvorlig sag.
Jeg synes ikke, at det klæder hverken hr. Søvndal eller SF at beskylde vores udenrigsminister for at føre Folketinget bag lyset.
Der har ikke været nogen som helst tvivl om, at vores udenrigsminister og regeringen og Det Konservative Folkeparti og Venstre har ønsket at medvirke til at lægge et maksimalt pres på Saddam Hussein med henblik på, at han kunne forstå alvoren i, at man fra det internationale samfund mente det alvorligt, at han skulle afvæbnes.
Det var det første punkt.
Det næste punkt, som vores udenrigsminister har forfulgt målrettet, har været at sige, at FN må følges: Det er FN-sporet, vi ønsker skal være dirigerende på det her område.
Det har vores udenrigsminister sagt gang på gang.
Og ja, journalister og alle mulige andre har da forsøgt at afæske os: Hvad ligger der så i dette, og hvordan vil vi stille os, hvis og hvis og hvis?
Men her har vores udenrigsminister, ligesom vi andre, afholdt os fra at skibe os ind i hvis og hvis-svarene, for det ville jo afsløre, hvor vi ville hen; det ville give Saddam Hussein kort på hånden.
Vi ville opretholde et maksimalt pres på Saddam Hussein, og derfor skulle han ikke kende vores reaktioner, hvis FN-sporet ikke kunne føre os hele vejen igennem til målet.
Men FN-sporet er fulgt.
Det er foreløbig - midlertidigt, håber jeg - endt i en blindgyde, men vi har et afsæt i resolution 1441, og det er tydeligt og klart tilkendegivet fra vores juridiske eksperter i Udenrigsministeriet.
At der nu skulle være et flertal imod den tolkning, det er jo ikke rigtigt.
Der er ikke konstateret noget flertal hverken i Sikkerhedsrådet eller på anden facon.
Og til fru Marianne Jelved: Jeg har desværre ikke tid til at svare yderligere, men jeg vil gerne komme tilbage.
Jeg kan sige, at det ikke giver megen mening at blive ved med at give tid, når Frankrig under alle omstændigheder har sagt, at de vil nedlægge veto til hvad som helst.
Så er der ikke megen idé i at give mere tid.
Så er det kun at spille Saddams spil.
Ole Sohn (SF), 2003-03-19:
Jeg ved, der er mange spørgsmål, man skal forholde sig til som ordfører, og derfor er det måske forståeligt, at fru Pia Christmas-Møller ikke fik lejlighed til eller havde overskud til at svare på mit spørgsmål fra tidligere, som gik på, at når Det Konservative Folkeparti nu har valgt at bryde med FN-linjen for at støtte USA i den nye verdensorden, USA er i gang med at opbygge, mener jeg, at Det Konservative Folkeparti skylder Folketinget en forklaring på, hvilke nye regler der skal følges, når man nu er villig til at gå uden om FN og i øvrigt gå uden om alle mulige andre internationale fora, som Danmark er med i, for at gribe ind over for diktatorer. Mit spørgsmål var: Vil det ikke være en logisk følge, når man har taget Saddam Hussein, at man så tager Iran, tager Saudi-Arabien og alle mulige andre diktaturstater?
Og vil det ikke være lige så rimeligt og lige så logisk, at man griber ind over for Israel, som jo har brudt en resolution gennem 30 år?
Jeg synes, vi mangler nogle svar på, hvad det er for en ny verdensorden, De Konservative og George W. Bush er i gang med at opbygge.
Marianne Jelved (RV), 2003-03-19:
Jeg beklager, men jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål.
Det Radikale Venstre ønsker at gøre op med Saddam Husseins tyranni, diktatur, masseødelæggelsesvåben osv.
Det har vi faktisk været med i fra f.eks. Golfkrigen for nu at gå tilbage til den.
Vi er fortsat af den opfattelse, at krig er den sidste udvej, men at det kan være nødvendigt at gå ind i en krig.
Jeg har et Ritzau-telegram fra den 25. februar i år, og det er statsministeren, der udtaler sig:
Vurderingen af, hvor meget tid og ressourcer våbeninspektørerne har brug for, skal finde sted i Sikkerhedsrådet.
Det vil blive vurderet, når de aflægger rapport første gang i slutningen af denne uge og yderligere i midten af marts.
Vurderingen af, hvad der præcis er brug for af tid, finder bedst sted i Sikkerhedsrådet, tilføjede Anders Fogh Rasmussen.
Der blev aflagt rapport den 7. marts af våbeninspektør Blix, og det sluttede med, at han skulle komme igen den 27. marts.
Nu spørger jeg, hvorfor vi i dag træffer en beslutning, uden at våbeninspektørerne har gjort det færdigt, som var aftalt i Sikkerhedsrådet.
Line Barfod (EL), 2003-03-19:
Hr. Jens Rohde har stadig ikke kunnet svare klart på, hvad formålet med krigen er.
Hvad er det, der skal til, før Venstre og den danske regering vil sige, at nu har vi nået målet med krigen?
Formålet med krigen har skiftet mange gange undervejs, både når USA og den danske regering skulle forklare, hvorfor man ville gå i krig.
Først var der tale om, at krigen var et led i den globale terrorbekæmpelse.
USA sagde, at Irak havde forbindelse med Osama bin Laden, men det kunne der ikke rigtig fremlægges nogen dokumentation for, og der var ikke mange, der troede på det.
Så gik man over til det næste argument, nemlig afvæbning.
Men det blev sværere og sværere at holde fast i det argument i takt med, at våbeninspektørerne gjorde fremskridt, og at USA ikke kunne fremlægge megen dokumentation.
Men nu er målet - indimellem i hvert fald, det skifter lidt fra svar til svar, men ifølge nogle af hr. Jens Rohdes svar er det at afsætte diktatoren Saddam Hussein, som vi jo alle ønsker at komme af med.
Men vi er bare nogle, der mener, at det, at man vil afsætte en diktator, ikke berettiger til, at man går i krig.
Hvornår kan krigen stoppe?
Hvornår mener den danske regering, man har opfyldt formålet med krigen?
Hvad mener hr. Jens Rohde, der skal til?