runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Just (FP), 1997-12-04:
Jeg tror sjældent, jeg har været så glad for at skulle være ordfører på et forslag, som jeg er på det her.
For det går helt tilbage til 1960'erne, hvor man forsøgsvis startede med at ansætte kvinder i nogle job, som man mente at kvinder nok også måtte kunne klare, hvis de absolut ville.
I begyndelsen var det inden for flyvevåbnet, og jeg hørte til de første, der i 1965, som det er blevet sagt, gennem Kvindeligt Flyvekorps blev ansat i flyvevåbnet.
Og jeg vil godt have lov til at sige det så højtideligt, fordi det er en hjertesag for mig.
Og det er en hjertesag, som har bevirket, at jeg op igennem 1970'erne har skrevet til Fremskridtspartiet og sagt: Skal vi ikke lave et lovforslag, der siger, at »værnepligt for mænd« betyder »værnepligt for alle unge, der er fyldt 18 år, mænd som kvinder«?
Men det kom ikke helt frem.
Så der er sandsynligvis ikke nogen her i salen, der har set det forslag, som jeg lavede dengang, men efter at jeg er blevet valgt ind i Folketinget, er jeg blevet ved med at arbejde for det, og i den sidste forsvarskommission arbejdede jeg også for at få i hvert fald nogle kommentarer med om det - så langt, som jeg kunne få hele partiet med, for det er vanskeligt at få et politisk parti med til noget sådant, kan jeg godt hilse og sige, for der er så frygtelig mange mænd i et sådant parti.
Men nu er man altså kommet så langt, at man i det mindste er kommet frem til »værnepligtslignende« forhold, og det synes jeg er utrolig flot, og det skal få min fulde støtte.
Men jeg må indrømme, at det også glædede mig at høre hr. Jørgen Estrup sige, at nu må vi tage en modernisering af værnepligten, og hvad den egentlig talt betyder, op i Forsvarskommissionen, for hvorfor skal vi have den forskelsbehandling?
Det er noget af en bombe at anbringe under dens arbejde, og jeg kan ikke garantere for, hvad Fremskridtspartiet mener, men jeg kan garantere for, hvad jeg mener, og det har jeg så givet udtryk for her.
Men lad os i det mindste prøve på at få
en saglig diskussion om, hvordan vi får foretaget denne ligestilling, og hvordan vi samtidig får sikret, at det stadig accepteres, at der er forskel på mænd og kvinder, for det er der lige så vel, når de har uniform på, som når de ikke har det. Men Fremskridtspartiet giver i hvert fald sin fulde støtte til det her.
Kim Mouritsen (V), 1997-12-04:
Jeg vil starte med at indrømme, at lovforslaget har været interessant læsning til trods for usikkerheden vedrørende virkningerne af forslaget, som er rettet imod produktudvikling og holdningsbearbejdning af befolkningen, altså en form for markedsføring.
Men virkningen af lovforslaget er måske en smule usikker, for der er jo ingen garanti for, at befolkningen til trods for et tilskud vil købe de energieffektive produkter.
Der kan være mange gode grunde til at sætte et statstilskud i halen på et bestemt produkt, f.eks. hvis det som her kan gavne miljøet; men hvis produktet alligevel ikke er efterspurgt, får det jo ikke den store effekt som ønsket.
Men o.k., det er jo så det forhold, lovforslaget forsøger at gøre noget ved.
Jeg synes, det er positivt, at man med lovforslaget sætter udvikling af energibesparende produkter og reduktion af CO2-emissionen ad den vej i fokus.
Netop noget af det, vi også tidligere har koncentreret os om,
er jo en reduktion af CO2-udslippet ved at fremme udviklingen af nye produkter.
Men når det er sagt, vil jeg også gerne understrege, at vi er bange for konkurrenceaspektet i lovforslaget, og vi vender os imod den del af forslaget, der vedrører tilskud til private. Pengene bør anvendes til gavn for udvikling og markedsføring.
I Venstre ser vi ikke nødvendigvis miljømæssig adfærd som et spørgsmål om kroner og ører alene.
Vi tror i højere grad, at det drejer sig om holdninger, og derfor lægger jeg også stor vægt på den del af lovforslaget, der drejer sig om tilskud til projekter af generel karakter, som vil komme alle virksomheder i branchen til gode.
Det kan f.eks. være indkøbsvejledninger, forbrugeroplysning, relevant miljørådgivning og miljø- og energirådgivning til virksomheder osv.
Det er imidlertid ikke kun den mere politiske del af lovforslaget, jeg er en smule bekymret over.
Min bekymring retter sig også mod det administrative, og det er også noget, flere har været inde på ved behandlingen af de tidligere lovforslag i dag.
Forslagene har fået karakter af, at ministeren får meget store beføjelser.
Jeg synes også, der mangler klare kriterier for, hvad der skal ligge til grund for eventuel opnåelse af tilskud i medfør af lovforslaget, og jeg ser gerne en opstramning af det.
Det vil i hvert fald være en af de ting, Venstre vil koncentrere sig meget om i det videre udvalgsarbejde.
Der er for nylig oprettet en Elsparefond, godt nok ikke med Venstres stemmer, og det er igen et eksempel på, at man har bygget nogle forskellige ordninger op.
Jeg så også gerne, at nogle af de ordninger blev samlet under én hat med klare kriterier for at opnå tilskud.
Jeg mangler også en klar beskrivelse af, hvordan man ønsker at give tilskud efter objektive kriterier i medfør af lovforslaget.
Jeg synes, det er meget bredt formuleret og meget slapt, og derfor er det noget af det, vi vil stille krav om for i det hele taget at diskutere forslaget og se positivt på det ved tredjebehandlingen.
Jeg må sige, at som landet ligger i øjeblikket, er vi i hvert fald meget, meget betænkelige over for lovforslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-04:
Når Dansk Folkeparti er tilhænger af dette lovforslag og agter at være positivt indstillet over for det også i det udvalgsarbejde, der kommer, er det ikke nødvendigvis, fordi vi mener, at den nuværende ordning med værnepligtige i det danske forsvar er den mest optimale løsning.
Vi mener faktisk, at en løsning, hvor man har et rent professionelt forsvar suppleret med et godt og stabilt og stærkt hjemmeværn, er en mere optimal løsning, men det er klart, at når vi har det nuværende system, synes vi, at det, der lægges op til her, er en forbedring.
Men når det så er sagt, kan jeg ikke lade være med at sige, at jeg bliver noget skræmt, når jeg hører nogle af ligestillingsordførerne.
Jeg synes stadig væk, det er vigtigt at holde fast i, at der er en markant forskel på mænd og kvinder.
Jeg mener, det er helt naturligt, at manden bærer kufferten, og helt naturligt, at han åbner døren.
Jeg synes, der er en lang række punkter, hvor man sidder og bliver helt svedt, når man hører nogle af ligestillingsordførerne, og jeg må sige, at jeg ser med frygt på, hvad det er for et samfund, vi ville få indrettet, hvis nogle af de ligestillingsordførere, der er her i Folketinget, fik magt, som de har agt.
Nå, spøg til side.
Vi ser positivt på forslaget og vil med den indstilling gå ind i udvalgsarbejdet.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-12-04:
Efterhånden som det danske kraftvarmenet er blevet udbygget, ikke mindst i hovedstadsområdet,
er kraftvarme nu ikke længere et biprodukt ved strømproduktionen, men er blevet den styrende faktor.
Det er det, der ligger bag regeringens ønske om det nye Avedøreværk, som jeg mener ville være helt overflødigt, såfremt regeringen i stedet for alvor satsede på øgede varmebesparelser i boligsektoren.
Endvidere så jeg gerne en øget indsats for passiv solvarmeteknologi, fordi dette kan bidrage til væsentlige varmebesparelser i boligsektoren hele året rundt.
Med disse bemærkninger opfordrer vi regeringen til at gå endnu videre end det, der er tænkt på her, og virkelig satse på energibesparelser i boligsektoren.
Ole Donner (DF), 1997-12-04:
Selv om der også er tale om tilskud i dette lovforslag, er Dansk Folkeparti positivt over for forslaget.
Vi mener, det er en god idé at spare på energien, og vi mener, det er rigtigt at støtte bl.a. pensionister, så de kan få lavet de ting.
Pensionisterne i Danmark bliver i mange forhold behandlet meget dårligt, men her har vi en chance for at gøre lidt af det godt igen, så vi kan støtte forslaget.
Svend Auken (S), 1997-12-04:
Jeg skal sige tak til ordførerne for den meget positive modtagelse, dette forslag har fået.
Der er jo tale om en række mindre - det indrømmer jeg - justeringer af de to tilskudslove, som har til formål at sikre en mere fleksibel administration samt at præcisere bestemmelserne nærmere.
Hvis vi skal nå vores mål, er besparelser på energien, nedsættelse af forbruget en af de mest effektive og omkostningsrigtige måder at gøre det på, og det er vi selvfølgelig parat til. Men endnu en gang tak for en god og positiv modtagelse af forslaget.
Lis Greibe (S), 1997-12-04:
L 70 er et godt lovforslag, og det er en direkte opfølgning af regeringens energihandlingsplan »Energi 21«, hvor det bl.a. nævnes, at regeringen vil anlægge en fleksibel, produktrettet strategi for at fremme energibesparelser.
Lovforslaget følger denne strategi ved at indføre en tilskudsordning til fremme af energieffektive produkter såsom lavenergivinduer, opvarmningsanlæg, isoleringsmateriale m.v. i boliger og offentlige institutioner.
Ud over tilskud til fysiske produkter åbnes også mulighed for at yde tilskud til udvikling, markedsføring, demonstrationskampagner og styrkelse af korrekt, energieffektiv anvendelse af udstyr.
Et af felterne har været bestræbelserne for ad nye veje at få nedsat CO2-udslippet, og her har vi nærmest været foregangsland.
En af vejene er nyudvikling af produkter og satsning på energieffektive teknologier.
På kort sigt er det rent økonomisk en fordyrelse, men set på længere sigt styrker det dansk erhvervsliv.
Eksport af energiudstyr er steget eksplosivt, og vi skal arbejde for, at Danmark også fremover bevarer sin førerposition på dette felt.
Det er selvfølgelig til gavn for Danmark, men set mere overordnet er Danmarks aktive politik også til gavn for klimaet for kommende generationer overalt på kloden.
Hvis vi vender os fra den produktudviklende effekt og ser nærmere på CO2-udslippet, vurderes det, at den produktrettede energibesparelse vil kunne reducere Danmarks bidrag med ca. 0,6 pct. i år 2005. Bag lovforslaget ligger økonomisk opfølgning.
I finansloven for i år er afsat 20 mio. kr., i finanslovforslaget for 1998 er afsat knap 42 mio. kr., og der er budgetteret med tilsagn om i alt 104 mio. kr. i de efterfølgende 3 år.
L 70 fastlægger rammerne for anvendelse
af disse finanslovbeløb, og Socialdemokratiet er tilfreds med denne formalisering.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og da ordføreren for Det Radikale Venstre ikke kan være til stede, skal jeg hermed videregive også dette partis støtte til forslaget.
Eva Møller (KF), 1997-12-04:
Lovforslaget har et absolut positivt sigte, nemlig at opnå energibesparelse gennem en bedre udnyttelse af energien ved at sikre, at de produkter, der markedsføres og bruges i dette land, bliver mere energieffektive.
Der er ingen tvivl om, at Det Konservative Folkeparti kan støtte dette formål, men vi er bekymrede over den udformning, ministeren har givet lovforslaget.
Jeg kan frygte spørgsmålet om statsstøtte, som kan give os problemer med hensyn til EU, og jeg har også bemærket, at ministeren skriver i bemærkningerne, at der er et problem her, og at lovforslaget selvfølgelig skal notificeres, inden disse bestemmelser bliver gældende.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt for os at se, hvordan denne proces forløber, og i øvrigt er jeg ikke helt sikker på, at der ikke kan komme andre områder end dem, ministeren nævner i sine bemærkninger, som med lige så stor ret kunne kræve notifikation med hensyn til spørgsmålet om statsstøtte.
Den anden ting, som giver os meget store betænkeligheder, er muligheden for konkurrenceforvridning.
Jeg har bemærket, at ministeren siger, at tilskuddene skal gives efter objektive kriterier osv., men hvis man står i den situation, at man kan give enkelte virksomheder støtte til at udvikle produkter - og jeg kan i hvert fald ikke læse lovforslaget således, at det er forbudt - er vi bekymrede fra Det Konservative Folkepartis side og mener, det kan være konkurrenceforvridende.
Hvis det derimod er sådan, at enhver virksomhed, som vil forske i eller udvikle et bestemt produkt, som man generelt set kunne være interesseret i blev mere energieffektivt, kan få støtte, er det en helt anden sag, end hvis der er tale om enkelte virksomheder, som nogle sidder og piller ud og siger, at efter objektive kriterier skal denne virksomhed have støtte, men denne virksomhed skal ikke have støtte.
Jeg kan også være lidt uforstående, når der tales om, at det er nye produkter, der skal have støtte, når det samtidig nævnes, at det kan være termoruder, lavenergiruder og papiruld.
Rent umiddelbart synes jeg ikke, at nogen af de produkter set med mine øjne er nye tiltag, men også det kan vi vel se på i løbet af udvalgsarbejdet.
Hensigten med forslaget er ganske udmærket, men måden, ministeren har udformet det på, sætter vi
et stort spørgsmålstegn ved.
Anni Svanholt (SF), 1997-12-04:
SF har altid været meget varme fortalere for energibesparelser, herunder elbesparelser.
Det, der ikke forbruges, skal jo ikke produceres, derved undgås både CO2-udslip og forurenende stoffer, og i mange tilfælde er det også billigere at foretage energibesparelser frem for at investere i ny kapacitet.
Vi anser det derfor for afgørende nødvendigt at satse stærkt på energibesparelser for at kunne nå en CO2-reduktion på 20 pct. år 2005 og mindst en halvering af CO2 i år 2030, og energibesparelser skal derfor gennemføres overalt i samfundet.
Med hensyn til det lovforslag, der er til behandling i dag,
er vi enige i, at der skal satses på en produktorienteret strategi, der retter sig mod alle led i produktets livsløb, dvs. forskning, udvikling, anskaffelse, anvendelse og bortskaffelse.
Jeg synes også, det er vigtigt, at denne produktorienterede strategi retter sig mod besparelser i boliger og offentlige institutioner.
Det er vigtigt - og det åbner dette forslag mulighed for - at stimulere markedet for energibesparelser ved at give tilskud til forbrugerne, og forslaget rummer også mulighed for at udvikle nye produkter.
Der kan laves udviklingskontrakter, så man kan få tilvejebragt helt nye energibesparende produkter, og det er utrolig vigtigt både at sikre, at markedet bliver stimuleret, så folk køber de energibesparende produkter, og at skabe nogle nye.
I den forbindelse vil jeg gerne fremhæve, at det offentlige som den store forbruger har en særlig rolle at spille her som den gode kunde, der efterspørger de rigtige energibesparende produkter, og det håber vi også er indeholdt i dette lovforslag.
Det er efter SF's opfattelse meget nødvendigt, at den indsats, der nu iværksættes, koordineres med den indsats, Elsparefonden varetager.
Elsparefonden har i første omgang satset på elvarmekonvertering, og det er utrolig vigtigt, men den har også en anden vigtig opgave, nemlig at satse stærkere på elbesparende apparater.
I lovforslaget er det nævnt, hvilke indsatsområder der først skal tages fat på, nemlig vinduer og fyringsanlæg og isoleringsmaterialer.
Men jeg vil gerne i denne forbindelse pege på, at arbejdet skal koordineres, så man satser på de områder, der er de vigtigste, og hvor man får den største effekt.
Jeg ved udmærket, at de nævnte ting nærmest går på varmebesparelser, og at Elsparefonden er knyttet til elbesparelser, men man skal have tingene til at hænge hensigtsmæssigt sammen.
Det er kun en meget lille pose penge, der foreløbig er afsat til dette meget vigtige område, og efter SF's opfattelse burde der satses mange flere penge.
Der er nemlig ingen tvivl om, at det også er god erhvervspolitik at udvikle nye energibesparende produkter.
Det er simpelt hen dem, der vil blive efterspurgt i fremtiden, hvis vi skal leve op til målsætningerne om CO2-reduktionen.
Søren Søndergaard (EL), 1997-12-04:
Da Enhedslistens ordfører på området, hr. Bent Hindrup Andersen, ikke er til stede, skal jeg oplæse følgende: Enhedslisten støtter forslaget, men forslaget udløser nogle faresignaler hos os.
Der er nemlig en tendens til, at når et sådant program går efter et ganske specifikt, afgrænset formål - her varmebesparelse - risikerer man at fokusere så meget på det, at andre miljøhensyn sættes over styr.
Hensigten helliger midlet, så at sige.
Derfor vil vi gerne spørge ministeren, om regeringen er indstillet på at knytte nogle hjælpende bemærkninger til denne lov, bemærkninger, som sikrer, at når vi snakker om miljøvenlige isoleringsmaterialer, betyder det også arbejdsmiljøvenlige materialer, og at der kigges på produktionen af disse materialer.
Tilsvarende overvejelser bør f.eks. gøres omkring vinduer, hvor plastvinduer burde være forbudt under denne ordning, og hvor uønskede kemiske stoffer ikke må indgå i nye fancy produkter eller opvarmningssystemer.
Vi vil gerne høre, om ministeren er indstillet på, at vi gennem betænkningsbidraget sikrer imod den slags misforståede virkemidler i en i øvrigt god sags tjeneste.
Endelig vil vi også i denne sag spørge til området passiv solvarme, idet dette kan bidrage til væsentlige varmebesparelser i boligsektoren hele året rundt. Endelig vil jeg tillade mig i forhold til den sidste sag på dagsordenen, lovforslag nr. L 71, helt kort at meddele, at det støtter vi.
Ole Donner (DF), 1997-12-04:
Der er dog i det her lovforslag bl.a. afsat nogle penge til markedsføring, og vi mener, at man i stedet for skulle koncentrere sig om den side af sagen og bruge pengene på oplysning og information og ikke på tilskud.
Svend Auken (S), 1997-12-04:
Endnu en gang vil jeg sige tak for den positive modtagelse, forslaget har fået fra et flertal her i salen.
Vi er selvfølgelig indstillet på at drøfte de to hovedspørgsmål, der står tilbage.
Det ene er koordineringen af tilskudsordningen med andre tilskudsordninger for at få en så smidig administration for borgerne som overhovedet muligt, og det andet er EU-aspekterne.
Omkring det sidste vil jeg gerne sige, at jeg personlig er optimistisk med hensyn til EU's godkendelse.
Vi har gode erfaringer med et åbent og meget tæt samarbejde med EU, når det drejer sig om miljøperspektiverne i dansk energipolitik.
Senest har vi jo i går fået meddelelse om, at man har tiltrådt vores implementering af elliberaliseringsdirektivets tredjepartsadgangsdel, hvor vi jo i lovgivningen her i Danmark har lagt vægt på at give denne tredjepartsadgang, men samtidig fastholde miljøsigtet i vores lovgivning.
Og jeg er overbevist om, at EU er opmærksom på, at hvis ikke man giver nogle økonomiske incitamenter af den ene eller den anden art for at fremme en bestemt udvikling, så kan vi aldrig nå hverken vores eget CO2-mål eller EU's fællesmål.
Tværtimod har det været et ønske fra dansk side, at der blev sat langt flere kræfter ind på det her område, og derfor tror jeg, vi vil stå stærkt.
Man kan sagtens forestille sig, at en række udenlandskproducerede produkter kan komme i betragtning i forbindelse med støtten her.
Det er jo ikke en industrifremmeordning, tværtimod, det er en ordning, der skal tilskynde til et mindre energiforbrug i forbindelse med at udvikle de rigtige produkter.
Niels Ahlmann-Ohlsen (KF), 1997-12-04:
Da Aung San Suu Kyi i 1991 modtog Nobels fredspris, rettede den daværende konservative statsminister, Poul Schlüter, en personlig appel til det burmesiske militærstyre.
Han opfordrede til løsladelse af partilederen, der in absentia modtog fredsprisen.
Schlüter fulgte dermed op på den linje, som har været officiel dansk politik, siden militærstyret knuste den folkelige opstand i 1988.
Og hvad gik den så ud på?
Først og fremmest en skarp kritik af styrets umenneskelige behandling af det burmesiske folk.
Der kan derfor ikke herske tvivl om Det Konservative Folkepartis holdning til militærstyret i Burma.
Det er et uacceptabelt styre, og vi tager på det skarpeste afstand fra den forfølgelse, der finder sted i Burma.
Respekten for grundlæggende menneskerettigheder kan i Burma ligge på et meget lille sted, hvis den overhovedet er der.
Men med hvilke midler skal den situation ændres?
Enhedslisten har vanen tro
fremsat forslag om ensidige danske sanktioner, og jeg vil gerne på vegne af Det Konservative Folkeparti afvise forslaget.
Enhedslistens løsning er en ikkeløsning.
Og hvorfor det?
Jo, det er ikke vejen frem, at Danmark ene land, der samlet set eksporterer for 9 mio. kr. til Burma - i runde tal vistnok, hvad der svarer til Finansministeriets nye kantines pris - skal indføre økonomiske sanktioner. For at sanktioner skal have effekt, skal en langt større gruppe lande stå bag.
Det er netop, hvad der sker i EU-regi, hvor EU-landene står sammen i denne sag, og hvor der er udtalt fælles vilje og fælles holdning.
Der er bl.a. indført indrejseforbud for regimets ledelse til hele EU, personel fra Burmas militær er blevet udvist af EU.
Der er indført våbenembargo, og udviklingsprogrammer er blevet suspenderet. En sådan markant og klar stillingtagen til styret i Burma har kun virkning, hvis flere lande og i dette tilfælde hele EU står bag.
Vi har ikke noget ønske om at deltage i en populistisk klapjagt på dansk erhvervsliv.
Hvorfor skulle vi dog det?
Og det ville helt sikkert være resultatet, hvis Enhedslistens forslag bliver gennemført.
Helt sikkert er det også, at forslaget ikke vil medfører ændringer i Burma.
Det er altså også helt sikkert. Det Konservative Folkeparti støtter dermed den hidtidige danske linje, som den tidligere regering førte, og som den nuværende regering fører, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1997-12-04:
Også i Det Radikale Venstre kan vi støtte lovforslaget.
Vi betragter det som en ren teknisk ændring, kan man næsten sige, som forbedrer pensionisternes mulighed for at få tilskud til energibesparelser, og netop energibesparelserne er vigtige, hvis vi på nogen måde skal nå de målsætninger, vi har i »Energi 2000« og »Energi 21«.
Man kan sige, at der er to måder, vi kan opfylde vore målsætninger på energiområdet på: den ene er ved at satse mere på vedvarende energi, og den anden er ved at spare mere på den energi, som bliver produceret.
Det er i det lys, vi mener, at lovforslag nr. L 69 skal ses.
Anni Svanholt (SF), 1997-12-04:
SF er varme tilhængere af tilskud til energibesparelser, og dette lovforslag vedrører netop tilskud til energibesparelser i pensionisters boliger og til omstilling af ældre boliger til kraftvarme.
Der er dog ikke lagt op til ændringer, der kan sætte mere skub i energibesparelser, i form af større tilskud eller andre ændringer.
Lovforslaget handler efter vores opfattelse udelukkende om små ændringer, præciseringer og konsekvensændringer på grund af anden lovgivning.
Den væsentligste ændring er, at det nu bliver muligt for pensionister at få tilskud til energibesparelser uanset bygningens opførelsestidspunkt.
Mange af ændringerne foretages på baggrund af retningslinjer og anbefalinger i Finansministeriets rapport »Forvaltning af tilskud« fra maj 1996, bl.a. med henblik på at undgå udstedelse af bekendtgørelser.
, så det er ikke noget, der flytter ret meget.
Men hvis disse ændringer kan smidiggøre administrationen af tilskudsordningen og dermed fremme pensionisters brug af ordningen, er det godt, og så vil vi støtte lovforslaget.
Eva Møller (KF), 1997-12-04:
Lovforslaget, som miljø- og energiministeren her har fremsat, er i den udformning, det vil få, såfremt det bliver vedtaget, bedre end den eksisterende lov.
Men at noget er bedre end det eksisterende, er jo ikke et udtryk for, at det er godt, og jeg synes, der er mange ting at kritisere, specielt den måde, det generelt bliver administreret på, og alle de mange og forskelligartede tilskudsordninger, der findes.
Det er en af grundene til, at vi i de sidste års finanslove har foreslået, at man ser på disse tilskudsordninger, og vi synes, man burde ændre dem, så de blev bedre og lettere administrerbare. Der er ingen tvivl om, at lovforslaget, som det foreligger her, giver en umiddelbar forbedring, fordi det retter op på nogle punkter.
Men omvendt vil jeg også gerne sige, at jeg er meget uforstående over for, hvorfor vi stadig skal give ministeren så mange bemyndigelser, som der lægges op til, herunder specielt bemyndigelsen til at give tilskud til et arbejde, som allerede er igangsat.
Vi er altså umiddelbart kritiske over for lovforslaget, selv om det er en forbedring i forhold til den eksisterende lov.
Hans Hækkerup (S), 1997-12-04:
Jeg vil gerne takke Folketingets partier for den venlige modtagelse og ser frem til det konstruktive udvalgsarbejde.