runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-04-20:
Når man går med bukser, skal man passe på, at man ikke skræver videre, end bukserne kan holde, og jeg tror ganske afgjort, at det skridt vi, skal tage nu, bliver til et udviklingsråd, og at det bliver indirekte valgt.
Det tror jeg bukserne kan holde til, og så prøver vi dét, og når vi så har gjort nogle erfaringer, kan vi efterfølgende diskutere, hvordan vi så på et eller andet tidspunkt kommer videre.
Det er det råd, som vi vil give.
Christian H. Hansen (DF), 1999-04-20:
Jeg takker selvfølgelig for svaret, men jeg bliver nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører, hvordan svaret hænger sammen med, at der i de berørte og indkomne høringssvar gentagne gange bliver gjort opmærksom på dels en for kort høringsfrist og dels et ønske at blive inddraget mere konkret i det bestående lovforslag.
Det er da korrekt, at der har været drøftet noget omkring 1995, men parterne gør altså opmærksom på her, at det er det lovforslag, som ligger på bordet i dag, man ikke har haft den fornødne indflydelse på.
Klaus Hækkerup (S), 1999-04-20:
Jeg må sige til hr. Christian H. Hansen, at det her jo ikke bare er et spørgsmål om, at det er blevet drøftet omkring 1995, det her er jo et spørgsmål om, at det har været drøftet
i hvert fald siden 1995 løbende og intensivt.
Så spørger hr. Christian H. Hansen om, hvordan så hele problemstillingen er velbelyst, og hvad mulighederne er for de sekundære kommunalenheder og primære kommunalenheder, der ønsker at give udtryk for deres synspunkter ud over de, vil jeg sige, meget klare høringssvar, vi har fået, og meget oplysende høringssvar.
Det er jo egentlig lidt beskæmmende, at man skal stå her og fortælle et folketingsmedlem, at deres muligheder nu er at møde op i folketingsudvalget, bede om foretræde for Kommunaludvalget, forelægge deres synspunkter og argumentere for dem, og så selvfølgelig, for alle partier, fortsat gennem de partipolitiske kanaler deltage i drøftelserne herom.
Så det er vejen frem i en almindelig demokratisk beslutningsproces, bare til oplysning for Dansk Folkepartis ordfører.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-04-20:
Ja, til hr. Lars Løkke Rasmussen: Det var en meget malerisk beskrivelse af de problemer.
Der var ikke meget positivt i det her, heller ikke for det behov for en sammenhængende region, der nu i virkeligheden er truffet skridt til at få til at fungere som en sammenhængende region.
Men never mind
Det kommer vi sikkert til at forhandle på et senere tidspunkt.
Så vil jeg spørge: Hvad vil Venstre egentlig? Hvad var det egentlig, Venstre ville?
Er det sådan, at man kan sige, at Venstre, der hvor Lars Løkke Rasmussen kommer fra, Frederiksborg Amt, mener det samme, som f.eks. Venstre mener i København?
Det er ikke mit indtryk.
Jeg mener rent faktisk, at Venstre i København har deltaget i flere afstemninger, hvor man har sagt nej til den løsning, som hr. Lars Løkke Rasmussen netop har stået og talt om på talerstolen.
Anni Svanholt (SF), 1999-04-20:
Når man har siddet og hørt på hr. Lars Løkke Rasmussens indlæg, så må man spørge: Hvor var Venstre henne, da fædrelandets hovedstad havde brug for dem?
Da kunne Venstre ikke melde noget som helst ud og gav dermed også regeringen, i hvert fald Socialdemokratiet, en god undskyldning for at komme lige netop med det, vi ser, der ligger på bordet i dag.
Det er lidt forvirrende at høre de udmeldinger, der kommer fra Venstre.
Hvad vil Venstre i grunden?
Er Venstre nu parat til at byde sig til og blåstemple indirekte valg?
Eller vil Venstre lægge sig i selen for, at man kan få det her taget af bordet og få startet forfra på nogle ordentlige principper og lave en god løsning?
Det virker, som om hr. Lars Løkke Rasmussen er på vej væk fra alle de gode principper, og at det, man tidligere har sagt, man gik ind for, at det var en lille løsning, man skulle have, at det i hvert fald var det, man skulle tage udgangspunkt i, er Venstre åbenbart langt væk fra nu.
Nu byder man sig til og vil blåstemple de indirekte valg.
Klaus Hækkerup (S), 1999-04-20:
Jamen, jeg vil også godt sige, at jeg synes ligesom fru Anni Svanholt heller ikke, man blev særlig meget klogere
af hr. Lars Løkke Rasmussens indlæg på, hvad Venstre egentlig vil.
åbenbart, som skulle have været udgangspunktet.
Hr. Lars Løkke Rasmussen nævner, at det er de samme opgaver, som Hovedstadsrådet varetog.
Altså det fremgår jo bl.a. klart af de svar, vi har fået, at miljøområdet ikke er med.
Er det det, Venstre ønsker skal tages med?
Jeg synes også, jeg savner nogle bemærkninger fra hr. Lars Løkke Rasmussen om, hvad Venstre vil, når det gælder sammensætningen.
Og endelig skal jeg da for god ordens skyld sige, at Opgavekommissionen ikke har anbefalet nogen løsning på det her område.
Tværtimod.
Opgavekommissionen har gjort sig stor umage for netop ikke at komme med nogen anbefaling.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1999-04-20:
Vi har også hele tiden sagt, at når regeringen havde gjort op med sig selv, om den ville det lille eller det store storamt, så stillede vi op og drøftede reelt og åbent på det grundlag.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed for nogen, at hvis regeringen havde budt sig ind med et lille storamt, så ville det nok have været muligt at få Venstre i tale på det.
Men regeringen, Socialdemokratiet, har valgt noget andet.
Man har ikke kunnet blive enige på de indre linjer, og det må vi så tage til efterretning.
Og det er også det, der sådan set er afsættet til, at jeg holdt den tale, jeg holdt.
Jeg må konstatere, at regeringen har valgt en kurs, som ikke er i overensstemmelse med de grundlæggende principper i Opgavekommissionen, og som der øjensynlig tegner sig en eller anden form for opbakning bag i Folketingssalen, og der er jeg helt tryg ved, at jeg tjener mit partis interesser bedst ved så at markere nogle synspunkter i forhold til det.
Nej, hr. Klaus Hækkerup, jeg beklager ikke, at sygehusene ikke er kommet med.
Jeg konstaterer bare sådan lidt tilbagelænet i forhold til det historiske forløb, at det her er endt et helt andet sted, end hvor det egentlig startede.
Og så må jeg anholde hr. Klaus Hækkerup på spørgsmålet omkring Hovedstadsrådet, for jeg har rent faktisk spurgt ministeren om, hvilke af det daværende Hovedstadsråds opgaver der ikke skal løses i regi af Udviklingsrådet, og det, man kan læse ud af svaret, er, at der er én opgave, som Hovedstadsrådet havde, og som Udviklingsrådet ikke skal have, og det er sygehusplanlægningen.
Jeg mener, at hvis man lyttede efter, hvad jeg sagde - jeg kan ikke nå at sige mere her i denne omgang - så ville man også kunne ane konturerne af, hvad det er, der skal til, hvis Venstre skal støtte det her.
Der skal først og fremmest det til, at man sikrer, at de opgaver, der ligger i Udviklingsrådet, holdes på det overordnede strategiske niveau, der, hvor det tjener et formål for en udvikling af hele hovedstadsområdet, og at man undlader at fedte sig ind i detaljer, som bedre ligger hos folkevalgte politikere tæt på de borgere, som problemerne berører.
Anni Svanholt (SF), 1999-04-20:
Og det er dybt beklageligt, at Venstre ikke kendte besøgelsestiden og fik meldt klart ud, sådan at regeringen ikke havde nogen undskyldning.
Jeg må hermed fastslå, at Venstre altså faktisk også bærer et medansvar for, at vi skal se, at der ligger sådan et afviklingsråd på bordet i dag, i stedet for at der var noget mere konstruktivt, en rigtig reform med folkevalgte og direkte valg.
Men jeg kan forstå, at Venstre nu sådan set vil medvirke til at blåstemple denne her løsning, som man ellers har taget afstand fra.
Det er da helt utroligt at høre hr. Lars Løkke Rasmussen tale i dag.
Klaus Hækkerup (S), 1999-04-20:
Hr. Lars Løkke Rasmussen sagde i sit første indlæg, at Venstre havde en højere og bedre ambition for hovedstaden.
Og lidt senere i sit indlæg sagde han, at det her skulle vokse ud af et frivilligt samarbejde. Nu synes jeg for det første, at der kan være lidt modstrid i det, for et frivilligt samarbejde betyder jo så, at enhver, der deltager i samarbejdet, har en vetoret, for at det kan komme videre.
Men når nu sygehusene ikke skal med - jeg forstod, at hr. Lars Løkke Rasmussen også var tilfreds med, at miljøopgaverne ikke var med i de opgaver, der skulle varetages af Hovedstadens Udviklingsråd - og da vi jo her ikke skal tale os fra hinanden, men prøve at finde frem til, om der er noget, der kan bære fremad, så vil jeg godt spørge: Hvad er det for områder, Venstre har en højere og bedre ambition for hovedstaden på?
Hvor er det, hr. Lars Løkke Rasmussen og Venstre ser nogle samarbejdsmuligheder, der kan lægges ind i Hovedstadens Udviklingsråd, som ikke er der i dag?
Hvor er det, Venstre ser et perspektiv, der rækker længere, der rækker ud over Øresund eller over andre områder end det, der ligger i det lovforslag i dag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 1999-04-20:
Jamen jeg vil gerne tage fat i det sidste.
Nu sagde jeg ikke, vi havde en anden og bedre ambition, jeg sagde, vi havde en anden og højere, men det er måske et slagsmål om ord.
Hvis ordføreren vil høre efter, så handler det her ikke om at lægge flere opgaver ind i Udviklingsrådet.
Det handler i virkeligheden om meget nøje at gennemgå det forslag, regeringen har, til opgavesnit og tynde det ud på en sådan måde, at man kan få et samarbejdsforum i hovedstadsområdet, der tager sig af de væsentligste, overordnede ting, men som altså ikke tiltager sig en egentlig plankompetence. I dag er det sådan, at retningslinjerne bag de regionalplaner, der laves i de fem enheder, aftales i fællesskab mellem de fem enheder.
Vi er åbne over for at diskutere, om de retningslinjer, som i dag aftales, kan besluttes i et udviklingsråd, men det principielt rigtige må jo så være, at når de retningslinjer - hvor jeg i øvrigt forestiller mig, at miljøministeren kan starte med at bære ved til ved at lægge noget af sin kompetence i Udviklingsrådet - så udfyldes af direkte folkevalgte politikere, der er tæt på borgerne og tæt på de fysiske spørgsmål, som berøres af planlægningen, så det er der, vi har en anden og højere ambition. Jeg har spurgt ministeren og har endnu ikke fået svar på, hvor mange landzonesager der blev behandlet i sidste planperiode i de fem enheder.
Jeg vil tippe tallet til at være i størrelsesordenen 5.000, og jeg glæder mig - ja, jeg får jo selv fornøjelsen, så måske glæder jeg mig ikke alligevel - men det bliver interessant at se, hvordan de 11 indirekte valgte politikere i hovedstadsområdet nu skal sidde og udøve nærdemokrati og beslutningskraft i forhold til alle disse zonesager.
Jeg tror, at man kommer til at sætte fokus det forkerte sted, og jeg tror, at hvis man vil give hovedstadsområdet dynamik, burde man slanke det her råd, så det fik en opgaveportefølje, der var afstemt efter ønsket om, at man lægger de overordnede retningslinjer.
Så det er mit bud på det.
Måtte jeg så ganske kort til hr. Kalnæs sige, at når der bliver spurgt, om man skal øve sig på en stor forkromet løsning, ja, så må jeg jo sige, at hvis det er det, der ligger i det, så bliver jeg jo endnu mere berøringsangst.
Jeg har ikke noget imod, at man øver sig; det har man jo gjort meget længe.
Måtte jeg så sige til fru Anni Svanholt, at vi ikke blåstempler noget som helst.
Jeg har her signaleret positivitet over for at gå ind i drøftelser.
Hvis de fører til et konstruktivt resultat, kan Venstre tage et medansvar for det her.
Hvis resultatet af forhandlingerne er det lovforslag, der ligger i dag, så stemmer Venstre ikke for det.
Anni Svanholt (SF), 1999-04-20:
Hr. Knud Erik Kirkegaard sagde, at De Konservative har meget sympati for det regionale forslag, og han sagde også, at De Konservative opfatter det, der nu foreligger, forslaget om Hovedstadens Udviklingsråd, som et endeligt dødsstød til det lille storamt.
Så må jeg spørge den konservative ordfører, som jo i øvrigt også sagde, at Udviklingsrådet er et vigtigt skridt i den rigtige retning: Vil det sige, at De Konservative opfatter forslaget om Hovedstadens Udviklingsråd sådan, at det er så det første skridt eller grundstenen til det store storamt, det regionale amt, og at det er det, De Konservative vil lægge stemmer til?
Og hvis det bekræftes, at det er den tankegang, De Konservative har, mener den konservative ordfører så, at det er fair og i god overensstemmelse med, at man faktisk skal have en åben debat om strukturen i det her land?
Vil De Konservative være med til at grundlægge et regionsamt, uden at man overhovedet har diskuteret det med det øvrige land, som selvfølgelig har nogle anderledes forventninger?
Klaus Hækkerup (S), 1999-04-20:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Knud Erik Kirkegaards tale, men der var et par punkter i den, som jeg godt vil have en uddybning af.
Det ene er, at primærkommunerne ifølge De Konservative skal have mulighed for at blive repræsenteret i Hovedstadens Udviklingsråd.
Nu er det jo sådan ifølge lovforslaget, at Hovedstadens Udviklingsråd kun skal beskæftige sig med regionale spørgsmål, som i resten af landet helt er henlagt til amtskommunerne, og jeg vil derfor spørge, hvorfor man mener, at der skal åbnes mulighed for primærkommunal repræsentation
i rådet, om det hænger sammen med, at man har en forestilling om at ændre opgavefordelingen i resten af landet, eller man af en eller anden grund - og det er så den, jeg efterlyser - mener, at kun primærkommunerne i hovedstadsområdet bør have indflydelse på de regionale beslutninger.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-20:
Jeg blev så glad, da den konservative ordfører satte spørgsmålstegn ved sammensætningen af Hovedstadens Udviklingsråd og sagde, at det skulle være sammensat på den rigtige måde, og senere sagde, at primærkommunerne skulle repræsenteres, men vil det løse det demokratiske problem?
For hvis primærkommunerne er repræsenteret, går jeg ikke ud fra, at det vil være med flere repræsentanter, men typisk med én repræsentant, medmindre man forestiller sig et fantastisk stort udviklingsråd.
Og det vil jo så være borgmesteren, som skal være dér, og det vil sige, at vi vil få en borgmesterklub, hvor det vil være dem, der sidder som borgmestre i amterne og i de store kommuner, der vil sidde i Udviklingsrådet.
Og det vil så sige, at vi vil få et råd sammensat af Venstre og Socialdemokratiet og med nogle ganske få konservative - det kan ikke blive mange - og måske en enkelt SF'er fra København.
Er det virkelig den måde, Det Konservative opfatter det repræsentative demokrati på, når vi taler om hovedstadsområdet?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-04-20:
Fru Anni Svanholt spørger, om vi opfatter forslaget her som grundstenen - sådan tror jeg det blev udtrykt - til det regionale amt.
Det gør vi ikke.
Vi opfatter det her forslag for sig selv, og det, vi ønsker - hvis vi ellers kan blive enige med regeringen om det - er at virkeligøre dét projekt.
Så gør man nogle erfaringer, og så vil man nok om nogle år finde frem til, at det ikke var den endelige løsning, og så vil man til den tid diskutere, hvordan opbygningen så skal være, og det kunne meget vel blive en regionsløsning, men det kan vi jo ikke give nogen garanti for i dag.
Jeg er enig i, at det er de regionale opgaver, der skal løses i Udviklingsrådet, men jeg er overbevist om, at de mange kommuner i hovedstadsområdet har en meget stærk interesse i også at deltage i diskussionen om de regionale opgaver.
Og jeg er overbevist om, at vi har en række fremtrædende primærkommunalpolitikere i hovedstadsområdet, som vil kunne give Udviklingsrådet styrke, give det endnu mere kompetence og dermed også større beslutningskraft.
Og endelig til hr. Søren Søndergaard, som er så bekymret over det demokratiske problem
Der er jo ikke nogen diskussion om, at Udviklingsrådet bliver sammensat indirekte - med den styrke og de svagheder, der nu ligger i dét.
Sådan er forslaget, og det bliver nok ikke lavet om i en forhandling med regeringen, selv om jeg godt ved, at der er socialdemokrater, der foretrækker, at de skal vælges direkte. Det tror jeg ikke bliver lavet om.
Man kan kalde det demokratisk eller ikke demokratisk, men der er altså tale om indirekte valg, ligesom man har det i andre sammensætninger.
Sådan er dét.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-20:
Jeg bemærkede, at den konservative ordfører lagde skylden for, at det ikke bliver ændret, på Socialdemokratiet, altså mente, at det er Socialdemokratiet, der er forhindringen for en løsning af det her demokratiske problem, hvor vi jo konstaterer, at partier, der repræsenterer 10, 20, 25 pct. af befolkningen i det område, overhovedet ikke vil være repræsenteret i det såkaldte udviklingsråd.
Det er jo et demokratisk problem, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er den konservative holdning?
I stedet for at sige, hvad regeringens holdning er, vil den konservative ordfører så fortælle mig, hvad den konservative holdning er?
Vil De Konservative være med til at lave det om?
Ønsker De Konservative, at vi har det her demokratiske underskud, hvor partier, der repræsenterer f.eks. 20 pct. af vælgerne, ikke er repræsenteret i Hovedstadens Udviklingsråd, eller vil man være med til at kigge på det problem?
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-04-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Løkke Rasmussen om den intention, der ligger i Hovedstadens Udviklingsråd, altså på trafik- og turisme-, kultur- og regionplan osv., om Venstre ser det her Hovedstadens Udviklingsråd som det muliges kunst og som et sted, hvor man kan øve sig i den her dialog og dermed lave den egentlige store forkromede løsning, når den tid er; om ikke der et behov for det i et regionarbejde, som vil bestå på den ene og den anden side af Øresund, og at man på et tidspunkt bliver klam, når man ser, hvad det betyder, hvis ikke vi kan matche den regiondannelse?
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-20:
I foråret 1996 havde vi jo en heftig debat herinde i Folketinget om et lovforslag fra regeringen og via nogle forespørgsler, som omhandlede en fjernelse af en række
Tvindskolers mulighed for at få tilskud
Og det, der ikke så meget var debatten - debatten var sådan set, om der var nogle ting, som disse skoler havde gjort forkert eller ikke gjort forkert - var den måde, som tingene blev vedtaget på, den måde de blev straffet på uden en domstolsprøvelse.
Allerede dengang var det jo åbenlyst - og også åbenlyst indrømmet af de mere ærlige af dem, der støttede forslaget - at dette forslag var på kant med grundloven.
Mange mente, at det var betydelig over grundloven, og det er selvfølgelig interessant, al den stund at folketingsmedlemmer, når de starter herinde, lige præcis skriver under på, at de vil overholde grundloven.
Diskussionen førte til, at forslaget blev vedtaget - med stort flertal i øvrigt - men den 19. februar i år fik vi så Højesterets kendelse, Højesterets afgørelse, som sagde, at der var tale om et grundlovsstridigt lovforslag.
Der er nu gået en proces i gang med at få det ændret. Den side af sagen er så i orden, men det, der så ikke er helt i orden, er jo, hvordan vi som Folketing forholder os til den kendsgerning, at grundloven er blevet overtrådt.
Det er præcis det, der er anledning til, at vi ønsker den her forespørgselsdebat: at få klarlagt, hvilke konsekvenser regeringen mener der bør drages af, at Højesteret har kendt Tvindloven grundlovsstridig, og det er det emne, som vi har sat til diskussion i dag.
Vi ser frem til debatten.
Besvarelse
Anders Samuelsen (RV), 1999-04-20:
Det er korrekt, at der er en pointe i, at det er et godt eksempel på, at der er eksisterende regler i dag, som dækker området.
Derfor skal vi have den afklaring, som arbejdsministeren og undervisningsministeren også lægger op til, af det fulde område, så vi kan se, hvor det er, der eventuelt skulle være huller, for at vi på baggrund af det kan tage de eventuelle initiativer, der så skal til.
Men det skal netop være på baggrund af den afklaring.
Bjarne Laustsen (S), 1999-04-20:
Ja, så fik den alt, hvad den kunne trække fra Enhedslisten, og lidt til: Kulde, træk, toiletforhold, indeklima, borde og stole.
Det er forhold, som man siger allerede er omfattet af lovgivningen, og lovgivningen virker ikke, og så vil man have mere lovgivning.
Men hvad er det egentlig for en lovgivning, Enhedslisten efterlyser, når det kommer til stykket?
Og på baggrund af det forslag, der ligger i B 101, og den ordførertale, der blev holdt, kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge Enhedslisten: Står man egentlig bag ved B 101?
Dér siger man jo, at man ønsker en lovgivning, som om de var omfattet af arbejdsmiljøloven.
Jeg skulle høre meget dårligt og meget forkert, hvis det ikke var Enhedslistens ordfører, der sagde, at man skulle være omfattet af arbejdsmiljøloven.
Det vil jeg så gerne have bekræftet eller have at vide, om det var en fejl, for ellers ser det ud, som om der her er en deling af forslaget, og det vil jeg så også gerne have bekræftet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 1999-04-20:
For det første vil jeg sige, at vi selvfølgelig bakker op om et forslag, vi selv har været med til at stille.
Det er klart.
Det, jeg sagde, var, at eleverne skulle omfattes af arbejdsmiljølovgivningen eller lignende.
Jeg vil igen gerne tage fat i de tal, der ligger fra Sverige.
Der er de gået ind under de generelle arbejdsmiljøbestemmelser, og derfor synes jeg, det skulle være ret åbenlyst, at det var den slags forhold, man forsøgte at efterligne.
Det behøver naturligvis ikke være præcis i den
Man behøver heller ikke at kalde det arbejdsmiljølovgivning, hvis det strider så meget mod Socialdemokratiets ønsker.
Bjarne Laustsen (S), 1999-04-20:
Jeg bliver jo nødt til at prøve en gang til, fordi hvad præcis er det for en lovgivning, Enhedslisten forestiller sig, når fru Rosenkrantz-Theil ikke kan sige noget om, hvad det er for en lignende ordning, og når man siger, jamen det behøver ikke at være arbejdsmiljøloven nu?
. så fik vi rettet det.
Nu skal det bare være en lignende ordning.
Hvad er det så for en ordning, og hvor skal den eventuelt være forankret?
Jeg har på mit partis vegne sagt, at hvis vi skal gå videre, og der kan dokumenteres, at der er nogle problemsæt, som ikke kan løses via det eksisterende regelsæt,
så er vi meget parat til at drøfte de forhold her, og vi har givet anvisninger på, hvor vi mener, at lovgivningen eventuelt skulle være forankret.
Men vi siger også i det, vi her har lagt frem, at vi ikke kan se nogen grund til, at det decideret bliver puttet ind under arbejdsmiljølovgivningen, men foreslår en lovgivning, der eventuelt kunne ligge ovre hos undervisningsministeren og være forankret dér, sådan at det ligger under undervisningsministerens ressort.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-04-20:
Fordi når man hører fru Rosenkrantz-Theils ordførertale, så peger man jo på en lang række områder, som er lovreguleret i forvejen.
Så vidt jeg ved, er der regler for, hvor mange der må være i en klasse eller i et lokale i det hele taget.
Der er også regler for fugt og træk.
Der er også regler for spørgsmålet omkring indeklimaproblemer, og det er også min opfattelse i modsætning til fru Rosenkrantz-Theil, at det rent faktisk er sådan, at embedslægen kan gribe ind, hvis der er tale om decideret sundhedsskadelige forhold.
Og endelig peger man jo på ventilation og stinkskabe, som også er reguleret, og som Arbejdstilsynet jo har været ude at give påbud om i uddannelsesinstitutionerne.
Hvad er det, man vil?
Hvad er det, man vil yderligere, end at Arbejdstilsynet kan komme ud og give påbud?
Malene Vestergård (SF), 1999-04-20:
Og er det netop ikke på tide, at det her ansvar for arbejdsmiljøet bliver lagt ud til dem, som rent faktisk lider under de her miserable forhold, netop elever og studerende, så de kan få et ansvar og selv få lov at få nogle rettigheder til at få lavet om på de her ting?