runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2002-10-08:
Det er målet med lovforslaget, hverken mere eller mindre.
Man kan jo sige, at når vi er oppe i de beløbstørrelser, er det jo betragtelige beløb.
Midlet er så at fjerne retten til, at man kan få statens voksenuddannelsesstøtte til de fagspecifikke kurser, der udbydes efter lov om åben uddannelse, tilrettelagt på hel tid af indtil 4 ugers varighed.
Nu er der nogle af os her i Folketinget og ikke mindst dem, der forhandler på folkeskoleområdet, som meget ofte har hørt ministeren tale om, hvordan vi skal styrke fagligheden.
Hvordan kan vi komme til at styrke fagligheden?
Når vi så taler om, hvilke faggrupper på arbejdsmarkedet der benytter sig af adgangen til, at arbejdsgiverne kan få dækket de omkostninger, der er forbundet med at sende medarbejdere på de fagspecifikke kurser, for så vidt angår deres lønandel, ja, så er det socialrådgivere, lærere, pædagoger og sygeplejersker, som er de store brugere af de fagspecifikke kurser.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan undervisningsministeren oven på vores debat om styrkelse af faglighed ikke ser behovet i de her grupper, som har meget vigtige opgaver på det danske arbejdsmarked, godt nok i den offentlige sektor, i den kommunale og amtskommunale sektor, for at sikre løbende justering af deres faglighed, deres kvalifikationer.
Det er der også, fordi forandringstakten i deres del af arbejdsmarkedet foregår så hurtigt i de her år, at der er brug for en løbende justering af kompetencerne.
Det bliver sværere og sværere at imødekomme, sværere at bevare en velkvalificeret arbejdsstyrke inden for de medarbejdergrupper, der udfører meget vigtige funktioner i vores samfund. Nogle partier, ikke mindst mit eget parti, Socialdemokratiet, er optaget af livslang læring.
Vi ser det som en klar nødvendighed, at medarbejdere løbende får efter-
, og lige netop, når vi taler om de her medarbejdergrupper, ja, så er det nødvendigt at sikre det.
Jeg har set ministeriets bemærkninger til de høringssvar, der er kommet, som henviser til, at man må tage det i weekender og med en anden tilrettelæggelse, end i form af at folk har mulighed for at gå på kurser i forbindelse med frigørelse fra deres arbejde.
Jeg tror, det er stærkt overvurderet.
Jeg tror, vi kommer til at opleve et kraftigt fald i opkvalificering og løbende uddannelse af de her medarbejdergrupper, og det vil Socialdemokratiet under ingen omstændigheder bidrage til.
Louise Frevert (DF), 2002-10-08:
I det lovgivende arbejde er et af de væsentlige elementer høringssvarene.
Ikke fordi man behøver tage alt for troende, som høringsparterne svarer, når et lovforslag har været ude i høring, men der er lovforslag, hvor interessenterne er mere kritiske end i andre tilfælde.
Da jeg så dette forslag, syntes jeg umiddelbart, at det var et lille, simpelt forslag, som ikke kunne skabe de store problemer, men det har jeg siden måttet notere mig ikke er korrekt.
Det er nær sagt samtlige høringssvar, hvor interessenterne er berørt af forslaget, og nu ser jeg bort fra universiteterne.
Det mener vi i Dansk Folkeparti som sådan også.
Men i dette tilfælde er det spørgsmålet, om disse fagspecifikke kurser egentlig ikke er med til at give deltagerne et fornødent brush up inden for specielle fagområder, hvor det i princippet ikke er nødvendigt at tage et langt uddannelsesforløb, men blot nødvendigt at få indsigt i et område, som kan være teknisk vanskeligt på grund af en ny scanner eller andre nye tekniske ting, lovforslag eller andet, hvor det er nødvendigt, at man bliver orienteret på et fagspecifikt kursus.
Jeg kan ikke rigtig ud fra lovforslaget se og af høringssvarene kunne forstå den yderste konsekvens af dette og vil under udvalgsarbejdet stille opklarende spørgsmål, som har udgangspunkt i høringssvarene.
Eksempelvis er FTF's høringssvar interessant, da deres beregninger lyder til at være anderledes end ministeriets.
De mener, man kan bevare de fagspecifikke kurser, men stadig beskære rammen med 100 mio. kr.
Der må der være en grund til, at FTF er kommet frem til et sådant løsningsforslag.
I det hele taget mener jeg, at der er brug for at få en detaljeret gennemgang af konsekvenserne af ikke at kunne tage de fagspecifikke kurser i statsligt regi, når de fleste af kursisterne er ansatte i den offentlige sektor.
Umiddelbart mener vi, at der er for mange uafklarede ender, men vi er da altid lydhøre over for gode, saglige argumenter i Dansk Folkeparti og ønsker, at tingene bliver belyst fra alle sider og vinkler.
Vi ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Helle Sjelle (KF), 2002-10-08:
Regeringen ønsker med lovforslaget i højere grad at målrette den offentlige finansiering af leveomkostningerne mod formel kompetencegivende uddannelse.
Og forslaget er efter Det Konservative Folkepartis mening særdeles rimeligt og giver god mening. Naturligvis er dette forslag ikke et udtryk for, at der skal skæres ned på uddannelser, tværtimod.
Uddannelsessektoren skal styrkes, og det er der jo bred enighed om.
Men den overordnede hensigt med de midler, vi bruger på uddannelse i vort samfund, må være, at pengene skal bruges på uddannelser, som giver påviselige og konkrete kompetencer.
Det betyder, at de kurser, som ikke afsluttes med eksamen og derfor heller ikke er formelt kompetencegivende, ikke skal finansieres af staten.
Kompetencegivende uddannelsesforløb er et nøgleord for Det Konservative Folkeparti.
Selvfølgelig kan man have stor glæde, meget stor glæde, af kurser, der ikke giver formelle kompetencer.
Det erkender vi, men skattekronerne skal bruges dér, hvor de gør størst gavn.
Derfor medfører lovforslaget heller ikke ændringer for kortuddannedes mulighed for at få SVU til uddannelse på folkeskoleniveau og gymnasial uddannelse.
Vi ønsker ikke at hindre, at folk får nogle basale redskaber, så de kan klare sig på arbejdsmarkedet.
Vi støtter det forslag, som ministeren her har fremsat.
Anne Baastrup (SF), 2002-10-08:
Det her forslag, som de andre ordførere har beskrevet nøje, er ikke SF's kop te.
Da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre SF's synspunkter.
Ordningen er en del af en voksenuddannelsesreform, der blev aftalt i efteråret 1999, og var bl.a. en af de indrømmelser, som SF fik i forbindelse med denne reform.
Argumentationen er tilsyneladende ikke, at kurserne ikke er fornuftige nok, ej heller, at der er nogen garanti for, at arbejdsgiverne vil betale.
Formålet er alene regeringens ønske om en besparelse.
SF afviser.
Per Dalgaard (DF), 2002-10-08:
Jeg skal prøve at gøre det konkret.
Det at ens bil opfører sig mærkeligt, og at man derved dør, er jo ikke forårsaget af andre.
Vold forårsager man jo heller ikke på sig selv, det er andre, der gør det.
Jeg håber, det er nok.
Line Barfod (EL), 2002-10-08:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre Enhedslistens holdning.
»Vi vil gøre Danmark til et førende viden- og uddannelsessamfund.«
Sådan sagde statsministeren i sin åbningstale for en uge
Det er hykleri af værste slags, når regeringen samtidig ikke bestiller andet end at skære ned på uddannelserne.
I dag ser vi endnu en gang, hvordan Venstre vil gøre Danmark til et førende viden- og uddannelsessamfund.
Statens voksenuddannelsesstøtte skal der skæres i, så den ikke længere gives til personer, der deltager i fagspecifikke kurser.
Det er en direkte opfølgning på forårets uddannelsesmassakre, hvor bl.a. den fri ungdomsuddannelse og daghøjskolerne fik kniven af regeringen og Dansk Folkeparti.
Regeringen siger, at kurserne jo ikke er kompetencegivende, og derfor skal støtten væk.
Det virker ærlig talt som en dårlig undskyldning.
Formålet er at spare penge, så det forslugne skattestop kan blive fodret.
Det er nemlig ganske vigtigt for regeringen at fastholde, at loven træder i kraft den 1. januar 2003. Det kan ses i høringsmaterialet, hvor CVU-rektorkollegiet gør opmærksom på, at kursusprogrammer og lignende altså er udformet og løber frem til sommeren 2003, at der spørges, om man dog ikke kan udskyde ikrafttræden af loven.
Niks er svaret, man skal jo have den fulde besparelse i hus.
Når penge, besparelser er udgangspunktet for en regering, så bliver uddannelsespolitikken derefter.
De nedskæringer, som dette lovforslag er udtryk for, vil have store konsekvenser.
Det vil formentlig betyde, at f.eks. færre offentligt ansatte efteruddanner sig, at færre sygeplejersker efteruddanner sig, at færre socialrådgivere efteruddanner sig.
Det betyder, at servicen over for landets indbyggere bliver dårligere, end den kunne være, at medarbejderne ikke får de kurser, de har behov for, hvilket ikke vil hjælpe med til at rekruttere personale til det offentlige. For at spare penge svækker regeringen efteruddannelsestilbuddet.
Det giver dårligere vilkår for de ansatte og i sidste instans dårligere service.
Hvis nogen skulle være i tvivl, så kan Enhedslisten ikke støtte dette lovforslag.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-10-08:
Med dette lovforslag skal der altså ikke længere gives SVU til de fagspecifikke kurser.
Nu er jeg sådan set i den lidt specielle situation, at Kristeligt Folkeparti er det eneste parti, der giver udtryk for, at vi faktisk er rimelig positive over for dette lovforslag.
Selvfølgelig har det nogle konsekvenser.
Det er klart, det vil de fleste lovforslag da forhåbentlig have.
Her kunne konsekvenserne være, at nogle af kurserne ikke bliver gennemført, eller at arbejdsgiverne selv må betale den fulde lønudgift under medarbejdernes uddannelser.
Da loven i sin tid blev vedtaget, var vi ikke begejstrede for alle de tanker, der lå, og derfor stemte vi også imod forslaget. At sige, at nu bliver man ikke opkvalificeret på arbejdsmarkedet og det bliver forfærdeligt og det hele er nærmest i sort, synes jeg er vel store ord at tage i sin mund.
Det er jo ikke sådan, at man ikke mere kan komme på de fagspecifikke kurser.
Det kan man da særdeles vel.
Det er altså stadig væk muligt at deltage i de kurser, der blev oprettet, fordi de kurser, der blev oprettet, også kan få støtte efter de regler, der er gældende p.t.
Det er jo et spørgsmål om, hvordan man, også fra arbejdsgivernes side, nu vil tilrettelægge det, hvordan det er, man vil satse, så jeg synes ikke, at der er noget, der får mig til at ryste på hånden, når jeg siger, at vi er rimelig positive over for dette forslag og ser frem til arbejdet i udvalget.
Marianne Jelved (RV), 2002-10-08:
Jeg vil gerne spørge Kristeligt Folkepartis ordfører om følgende: Såfremt arbejdsgiveren, f.eks. kommunen, vil sikre, at medarbejderen får et sådan kursus, så skal kommunen altså betale den lønudgift, der følger med.
Det betyder så, at man øger udgifterne for kommunerne, og det fremgår af lovforslaget, at der ikke er nogen DUT.
Det vil sige, at der er ingen kompensation for kommunerne, og det vil sige, at kommunerne får nye opgaver.
Betyder det ikke noget for Kristeligt Folkeparti, når man tænker på, hvor pressede kommunerne i forvejen er med hensyn til deres opgaver?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-10-08:
Jeg siger tak for, at fru Marianne Jelved havde et spørgsmål.
Jeg sagde også, at jeg var rimelig positiv og så frem til arbejdet i udvalget.
Der er bl.a. lidt i forbindelse med økonomien, jeg gerne vil have belyst nærmere, så det vil jeg selvfølgelig gå ind i.
Derudover er der det med, at det skal træde i kraft den 1. januar 2003.
Det er også noget, jeg lige vil have clearet helt af, så det vil jeg selvfølgelig arbejde med.
Frank Jensen (S), 2002-10-08:
Det har jeg også set at ministeren begrunder det med i en kommentar til høringssvarene, vi har fået, hvor flere jo har påpeget, at høringssvarene er negative hele vejen rundt.
Der er stort set ikke nogen, der synes, at det her er den rigtige vej at gå i forhold til at sikre også de medarbejdergrupper her; vi taler om sygeplejersker, skolelærere, pædagoger, socialrådgivere osv., som benytter sig af de fagspecifikke kurser.
Mener fru Kornbek, at de her medarbejdere må bruge deres weekender på at sikre deres fortsatte tilknytning til arbejdsmarkedet uden aflønning?
Fru Jelved har peget på, at kommunernes økonomi er presset; der er ikke nogen DUT, der er ikke nogen kompensation til kommunerne.
Hvis man så fjerner SVU'en, så gælder det for mange kommuners vedkommende, at man må sige til medarbejderne, som ministeren åbenbart gør, at det må man tage om aftenen uden for arbejdstid.
Pædagoger og skolelærere skal altså bruge deres fritid på at efteruddanne sig til at kunne fastholde deres faglighed og deres kompetence.
Synes fru Kornbek ikke, det er et problem at gå ud og sige til de mange hundredtusinde medarbejdere, vi taler om i den offentlige sektor?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-10-08:
Jeg takker sandelig også hr. Frank Jensen for, at han nu vil stille Kristeligt Folkeparti et spørgsmål inden for uddannelse.
Det er jo rigtig interessant, synes jeg.
Jeg synes, det er særdeles vel, at man får de kompetencer, der skal til for hele tiden at være i udvikling, og at man hele tiden har de kvalifikationer, man skal have for at servicere borgerne vel, når det er socialrådgivere, sygeplejersker, lærere, og hvad det ellers er - helt sikkert.
Men jeg kan stadig væk ikke se, hvorfor det ikke skulle kunne lade sig gøre, selv om man fjerner tilskuddene til de fagspecifikke kurser.
Man kan stadig væk oprette, og vi vil se på økonomien og stille nogle spørgsmål til det. Om de skal bruge deres weekender, tror jeg ikke ligefrem er på tale, men nu må vi under udvalgsarbejdet se, hvordan det udvikler sig.
Det er jeg faktisk slet ikke i tvivl om.
Ulla Tørnæs (V), 2002-10-08:
Jeg vil gerne takke Folketingets partier for behandlingen af dette forslag.
Som det jo allerede har været konstateret, var det ikke alle partier, der fuldt ud kunne bakke op om forslaget.
Jeg er imidlertid meget glad for Kristeligt Folkepartis lidt mere nuancerede tilgang til forslaget
, og jeg er helt sikker på, at undervejs i udvalgsbehandlingen vil vi også kunne udrede nogle af de bekymringer om forslagets virkning, som jeg også hørte, bl.a. fra Dansk Folkepartis ordfører. Så jeg vil blot her tilkendegive, at jeg vil bidrage med, hvad jeg bliver anmodet om undervejs i udvalgsbehandlingen.
Frank Jensen (S), 2002-10-08:
Jeg har bemærket, at når man er enig med ministeren, er man nuanceret, og hvis man ikke er enig med ministeren, er man det modsatte.
Den teknik har jeg bemærket bliver brugt.
Men så vidt jeg kunne tælle - og der spørger jeg så også, om ministeren kan bekræfte det - er der ikke noget flertal for lovforslaget, sådan som det tegner sig her ved førstebehandlingen.
Det må jo så betyde, at ministeren så også vil være indstillet på at drøfte med Folketingets partier, hvordan vi når videre i denne her sag.
Jeg skal så spørge ministeren, om ministeren har tænkt sig at indlede egentlige forhandlinger med Folketingets partier om, hvordan vi kan sikre, at de fagspecifikke kurser fortsat kan gennemføres, for det er jo det, et flertal i Folketinget har sagt.
Jeg vil spørge ministeren, om det giver anledning til, at ministeren reflekterer over det videre forløb i forbindelse med lovforslaget, inden det går til udvalgsbehandling.
Marianne Jelved (RV), 2002-10-08:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte lovforslaget om at begrænse støtten til de voksne under statens voksenuddannelsesstøtte.
Og vi er fuldstændig klar over, som Venstres ordfører sagde det, at den voksenuddannelsesreform med støtten, som vi her behandler, ikke var Venstres kop te.
Det er ærgerligt for Danmark, at vi har fået en regering, der nu sidder og har magten til at ændre på meget afgørende dele af hele voksenuddannelsessystemet.
Det her rammer primært den offentlige sektors medarbejdere.
Det er dem, vi i Det Radikale Venstre plejer at kalde frontmedarbejderne.
Det er de professioner, der fortrinsvis har at gøre med de svagere grupper i samfundet, de bløde opgaver, kerneopgaverne i velfærdssamfundet, som vi også kalder dem.
Vi synes, det er meget, meget værdifuldt, at de mennesker, der varetager så vigtige opgaver, kan stykke deres kompetencer sammen også gennem kortere kurser, fordi man derved øger den reelle kompetence.
Og jeg vil gerne minde om, at vi har masser af eksempler
på livet igennem,
at mennesker, der har den formelle kompetence i et eksamenspapir, ikke nødvendigvis er dygtigere end de mennesker, der har tilegnet sig den reelle kompetence på anden måde end ved at få et dokument, hvor der står, at de har taget en eksamen.
Derfor er det dybt, dybt trist, at vi nu skal se, at de mellemlangt uddannede ikke længere kan stykke deres reelle kompetencer sammen og ajourføre deres profession, fordi vi skal bruge pengene til noget, der giver papirer på alting.
Papir i sig selv er ikke noget, der sikrer, og derfor begrænser vi en videreuddannelsesmulighed for mange, mange mennesker.
Anne Baastrup (SF), 2002-10-08:
Vil hr. Per Dalgaard ændre på bestemmelsen om, at der skal foreligge grov uagtsomhed eller forsætligt drab som forudsætning for, at man kan få udbetalt torterstatningen?
Eller vil han nivellere på, i hvilke situationer man kan få den?
Det var et konkret spørgsmål.
Jeg ønsker et konkret svar.
Lissa Mathiasen (S), 2002-10-08:
Men jeg synes ikke, det står helt lysende klart, hvad det er, man fra Dansk Folkepartis side rent faktisk synes, der er forkert ved det her forslag.
Det, vi har spurgt om - og jeg har også spurgt om det flere gange - er: Er vi enige om, at der skal være en mulighed og en ret til at få torterstatning, tortgodtgørelse, når der er forvoldt skade forsætligt eller groft uagtsomt?
Er vi enige i, at det er det, vi taler om?
Det er i de situationer, man skal have mulighed for at kunne få udbetalt denne godtgørelse.
Og er man fra Dansk Folkeparti enig i, at der faktisk ligger et fast beløb, men som kun i helt særlige situationer kan hæves?
Hvis vi er enige om det, så er det, jeg lige så stille spørger én gang til: Hvad består uenigheden så i?
Jacob Buksti (S), 2002-10-08:
...hr. Karsten Nonbos argumentation om, hvordan man kommer af med ulykker på de andre veje ved at sætte hastighedsgrænsen op på motorveje.
Mener hr. Karsten Nonbo, at når man sætter hastighedsgrænsen op på motorvejene, bliver der plads til flere biler på motorvejene, eller hvad?
Der må da være nogen, som giver sig til at køre på motorvejene, når man sætter hastighedsgrænsen op, som åbenbart ikke kører der i dag.
Tror hr. Karsten Nonbo virkelig på det?
Det er jo ikke et spørgsmål om, at man bygger flere motorveje.
Nej, det her er et spørgsmål om, at man sætter hastighedsgrænsen op og i øvrigt gør det på en måde, som Vejdirktoratet siger er uforsvarlig.
Hr. Karsten Nonbo kan jo ikke være ubekendt med, at det, det handler om, er, at til- og frakørselsramperne på de danske motorveje er konstrueret, så de er kortere og dermed farligere ved højere hastighed.
Hr. Karsten Nonbo kan jo heller ikke være ubekendt med, at de fleste steder i Danmark er motorvejsbanerne smallere, end de f.eks. er i Tyskland, alt sammen noget, som fører til, at ulykkesrisikoen ved højere hastighed er større.
Karsten Nonbo (V), 2002-10-08:
Jeg synes, jeg udtrykte mig rimeligt klart og konkret, nemlig at når vi sætter hastighedsgrænsen lidt op på motorveje, så flytter vi trafik fra de andre veje ud på motorvejene, og det gør, at vi får en anden kørselsfrekvens og en anden ulykkesfrekvens på de andre veje.
Det har jeg altså sagt nu en tre gange.
Jeg tror, at hr. Jacob Buksti ikke vil forstå det, for jeg anser ham for intelligent nok til at kunne, hvis han ville.
Så vil jeg sige til fru Margrete Auken, at om vi skal lade være eller ej, er jo lige netop det, undersøgelserne skal vise, for hvis undersøgelserne viser, at den og den vejstrækning ikke er til 130 km/t., så bliver den enten til 130 km/t., ved at man sætter reparationer i gang, således at den kan blive det, og er der ikke råd til det, jamen så kommer den ikke op på 130 km/t.
Til hr. Keld Albrechtsen om det der typisk retoriske spørgsmål, om man vil ofre et eller to liv om året: Det er altså meget svært at spå om fremtiden, og jeg må nok sige, at jeg godt vil have lidt undervisning af Vejdirektoratet i, hvordan man beregner sig frem til, at der dør en eller to mere om året her, for som jeg også siger, hvis vi kan undgå uheldene på de andre veje, hvor der er modkørende trafik, så tror jeg, at vi sparer flere liv på de motorveje.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-08:
Jeg kan forstå, at Venstre befandt sig i troens verden før valget, da man gik ud og sagde, at man ville have fartgrænser
på 130 km/t. på motorvejene
Nu synes jeg jo ikke, det sådan under alle omstændigheder er dårligt at befinde sig i troens verden, men lige når det gælder hastighed på motorvej, synes jeg ikke, at det er så smart endda.
Det har hr. Karsten Nonbo jo også givet udtryk i indlæg her.
Men jeg må tilslutte mig de ordførere, som simpelt hen ikke forstår hr. Karsten Nonbos argumentation for forslaget
her og specielt det, at vi ikke rigtigt ved, hvad det er, der sker, når vi sætter hastighedsgrænsen op.
Jeg må sige til hr. Karsten Nonbo, at det fremgår tydeligt af regeringens lovforslag, hvilke konsekvenser det vil få med flere trafikdræbte, med flere trafikulykker i det hele taget, og derfor må det være ret og rimeligt at spørge, om hr. Karsten Nonbo og Venstre accepterer de forudsætninger, som lovforslaget fremsættes på eller ej.
Det må hr. Karsten Nonbo kunne svare bekræftende eller afkræftende på.
Det andet spørgsmål, som jeg godt vil stille hr. Karsten Nonbo og Venstre i forventning om, at man altså stadig væk ønsker 130 km/t. på motorvejen - og det må jo være det, jeg må konkludere på baggrund af det, hr. Nonbo har sagt i dag - er: Hvor mange penge tror Venstre, det koster at opfylde det løfte, som man har givet vælgerne?
Jacob Buksti (S), 2002-10-08:
Ja, bare endnu en gang: Altså jeg har det fuldstændig som hr. Jann Sjursen, at enten benægter hr. Karsten Nonbo selve præmisserne for det her lovforslag, eller også må hr. Karsten Nonbo acceptere, at det betyder, at der bliver slået flere ihjel, end der ellers ville blive.
Så til hvorvidt jeg nu vil forstå eller kan forstå: Min vilje fejler ingenting, men kan hr. Karsten Nonbo ikke godt prøve at forklare mig, hvordan og hvorledes det kan være, at det, at man sætter hastigheden op på de nordjyske motorveje og imellem Kolding og Esbjerg, de steder, hvor risikoen for at ramme en anden bil er så begrænset, at færdselssikkerheden knap kommer i fare, fører til, at der kommer til at køre flere på motorvejene?
Kan hr. Karsten Nonbo godt forklare den sammenhæng, at når man forhøjer hastighedsgrænsen, kommer der til at køre flere i hovedstadsområdet?
Der er simpelt hen ikke plads til, at der kan komme til at køre flere.
Hvordan og hvorledes kan et forslag om at hæve hastigheden til 130 km/t. på 15 pct. af de danske motorveje føre til, at der kører flere biler dér?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Jamen så kom det jo frem, at hr. Nonbo åbenbart ikke accepterer de beregninger og oplysninger, som Vejdirektoratet har fremlagt, og som ligger til grund for ministerens lovforslag.
Venstre har altså den forudsætning for vedtagelsen af det her lovforslag, at det ikke koster flere liv, selv om ministeren har oplyst, at det gør det.
Jeg vil godt spørge hr. Nonbo: Er Venstres gruppe vidende om, at Venstre har en ordfører, der ikke anerkender grundlaget for det her lovforslag, sådan som ministeren har fremlagt det?
Jeg vil også godt spørge hr. Nonbo, om ikke der var grundlag for, at man foretog en ny læsning i Venstre af det her forslag, når man ikke engang er enig med sin egen regering om forudsætningerne, når man tror, det ikke fører til flere dødsofre, selv om ministeren udtrykkeligt skriver det og endda har en overordentlig grundig beregning af det og også af, hvor mange der yderligere hvert år bliver lemlæstet, kvæstet osv. i trafikken.
Det står hr. Nonbo bare og bestrider.
Jeg synes, det er rystende. Jeg kan ikke forstå, ministeren kan sidde passivt og høre på, at en ordfører faktisk frejdigt påstår, at det, ministeren har skrevet i bemærkningerne, overhovedet ikke passer.
Jamen jeg synes, at enten har Venstre ikke gjort sit arbejde og læst ordentligt på teksten, eller også har hr. Nonbo givet tilsagn på Venstres vegne på et grundlag, som simpelt hen ikke passer.