Bodil Thrane (V), 1998-10-27:
Jeg tror godt, jeg kan sige, at vi i dag står med et lovforslag, som færingerne har ventet på længe.
Der er grund til at glæde sig over, at det nu omsider er lykkedes at få skabt de nye lovgivningsmæssige rammer for folkekirken på Færøerne, og at det ikke er overdrevet bureaukrati, vi taler om. Det kan læses i lovforslaget, at det bl.a. indeholder ophævelse af en lov fra 1924, som kun en enkelt gang, nemlig i 1935, er blevet revideret.
Den gældende lov for Færøerne om kirkens økonomi er således fra før hjemmestyreloven af 1948
, og det siger måske noget om behovet for en lovrevision. Færøerne har ønsket, at der - når lovrevisionen kom - blev tale om en slags helhedsløsning for den samlede kirkelovgivning, og derfor er der, det beskedne forslag til trods, tale om et nok så omfattende lovkompleks, hvor syv vigtige danske love kan træde i kraft på Færøerne ved kongelig anordning, når kirkeministeren har de fornødne formaliteter på plads.
Ministeren skriver i sin forelæggelse, at loven sættes i kraft med de ændringer, som de særlige færøske forhold tilsiger, og jeg ser derfor frem til udvalgsarbejdet, idet færingerne selv har rejst nogle spørgsmål om ændringer, som ikke umiddelbart fremgår af lovforslaget.
Med hensyn til f.eks. økonomien har der ikke været tradition for at opkræve landskirkeskat, men landsstyret har bevilget 3 mio. kr. til folkekirken årligt.
Bliver der nu pligt eller ret til at opkræve landskirkeskat?
Der har heller ikke alle steder været opkrævet lokal kirkeskat, og bliver det nu en pligt?
Det spørgsmål ville det sammen med andre være nyttigt at få svar på under udvalgsarbejdet. Når man læser lovforslaget igennem og dermed får indblik i, hvilke forhold man fandt nyttige og vigtige at få præciseret i 1924, men som nu forsvinder og erstattes af de nye love, finder man - og det kan jeg ikke lade være at nævne som en lidt pudsig ting - at § 5 i den gamle lov anses som vigtigere end § 10, hvor der først står noget om økonomien.
§ 5 fastslår, at udlejning af kirkens stolestader ikke må finde sted fremover, og at menighedsrådet kan bestemme, at visse stolestader i kirken skal forbeholdes gamle og svagelige med særlig hensyntagen til tunghøre.
Samtidig er det værd at nævne, at man ved at læse stiftsfuldmægtig Jens Birthins foredrag fra 1994 om den færøske kirkelovgivning får et indblik i et helt stykke historie, hvor ord som tiende, hvaltiende og skydsfærd dukker frem som et kuriosum, en erindring fra en svunden tid.
Jeg kan som sagt på Venstres vegne anbefale forslaget og give løfte om at medvirke til en hurtig sagsbehandling.
At der har været lidt hastværk, er der ingen her i Folketinget der er i tvivl om, eftersom førnævnte stiftsfuldmægtig Birthin i sit omtalte foredrag satte fingeren på mange problemer, der er forbundet med en ikkeajourført lovgivning.
Som der står i lovforslaget, har der de seneste år været arbejdet intenst på at få lovgivningsområdet for Færøernes kirkeforhold bragt på plads i forhold til anden lovgivning på Færøerne og i Danmark.
Derfor ønsker færingerne nu, at vi her i Folketinget vedtager de fornødne ændringer, så den ønskede helhed bliver synlig, og det vil vi i Venstre som sagt meget gerne medvirke til.