runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-23:
Jeg vil gerne spørge Det Konservative Folkepartis ordfører, om Det Konservative Folkeparti kan give tilsagn om, at det forslag til vedtagelse, der er fremsat, ikke vil blive forsøgt ændret eller undermineret i løbet af den valgperiode, som vi er i nu, at der ikke fra regeringens side vil komme et forslag om salg af statsskove, at der ikke vil komme forslag om udstykning i skovområder eller tæt på skovområder fra regeringens side i den her valgperiode.
Det vil være særdeles nyttigt for debatten, hvis Det Konservative Folkeparti kan give en sådan garanti.
Helle Sjelle (KF), 2002-04-23:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget glade for, at ministeren her i dag så klart har tilkendegivet, at der ikke, slet ikke er planer om, at vores skove skal bruges til andet end skov, og dermed at der altså heller ikke skal bygges huse i skovene, eller at vores statsskove skal sælges.
Det er budskabet, som understøtter vores holdning til det her spørgsmål. Det er imidlertid også klart, at der også på skovområdet sker en udvikling, som vi må forholde os til.
Derfor er det udmærket, at man bruger statsskovene til at afprøve og videreudvikle tiltag, der kan gavne vor natur.
Det er også med tilfredshed, at vi noterer os, at ministerens skovprogram lever op til de internationale standarder.
Men som sagt er det allervigtigste for os helt klart forsikringen om, at der hverken bliver bygget eller solgt.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-04-23:
Det vil jeg da gerne sige.
Vi vil da gerne være med til at se på, hvordan vi kan gøre det, få det bedst mulige miljø for pengene.
Og man kan jo egentlig spare nogle penge ved ikke at bruge de her pesticider inde i skovene.
Så lad os endelig kigge på, hvordan vi kan få bedst muligt miljø for pengene og få en god og konstruktiv skovdrift.
Vi vil meget gerne se på, hvordan det kan lade sig gøre, så vi får både den bedst mulige skovdrift og kan spare nogle penge.
Det vil vi gerne.
KL. 15.10
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-04-23:
I sit første indlæg sagde hr. Jørn Dohrmann, at Dansk Folkeparti også var imod anvendelse af pesticider i skovene, og det er jeg meget enig i, fordi skovene netop er vigtige reservoirer, når det drejer sig om at sikre det rene drikkevand.
Derfor vil jeg gerne vide, om Dansk Folkeparti vil være med til, at vi forbyder anvendelsen af pesticider i private skove.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-04-23:
Jeg vil gerne svare begge to samtidig: Altså det med at sælge statsskovene - lad os se på det, når og hvis den situation opstår, men jeg vil gerne give en garanti om, at vi aldrig nogen sinde vil bruge de her penge til at nedbringe noget statsgæld, hvis det er det, de ærede medlemmer ligesom prøver at få pengene til at skulle bruges til. Næ, hvis jeg skulle komme med et forslag, så skulle de jo bruges til at udbygge skovene.
Det er altså det, jeg hele tiden prøver at fortælle.
Hvis man kunne finde nogle penge til at udbygge skovene, så vil vi gerne se på det, netop på grund af at vi kan hjælpe miljøet på det her område.
Så lad os diskutere det, hvis det kunne lade sig gøre på den måde.
Men vi vil altså aldrig nogen sinde bruge penge blot til at hælde ned i det store hul, som hedder statskassen, og prøve og se, om man kunne jævne noget ud der.
Næ, hvis det er, der bliver en mulighed, så skulle de ligesom bruges til at forøge skovene.
Ellers kan vi ikke se, at skovene skulle være noget, man skulle sælge noget af.
Torben Hansen (S), 2002-04-23:
Som jeg hørte hr. Dohrmann, sagde hr. Dohrmann, at han ikke vil love en hel masse.
Det er meget muligt, at hr. Dohrmann ikke vil love en hel masse, men derfor kan han jo godt have en politik og en holdning til det her spørgsmål.
Så fortsætter hr. Dohrmann med, at hvis der nu kom en kovending, og Venstre kom med et forslag om at privatisere statsskovene, så var situationen en anden. Så er det næste spørgsmål: Jamen har Dansk Folkeparti deponeret deres holdning til privatisering af statsskovene hos Venstre?
Har Dansk Folkeparti ikke en egen holdning til det her ifølge de spørgsmål, som er rejst af nogle af de ærede folketingsmedlemmer?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-04-23:
ikke vil love alting i en uendelighed.
Men er det ikke også sådan, at når man vedtager noget i Folketinget, så må man have en vis formodning om, at det gælder i det mindste den periode, man vedtager det i?
Jeg vil altså gerne have lidt klarere svar fra Dansk Folkepartis ordfører.
Hvis nu Dansk Folkeparti stemmer for det forslag til vedtagelse i dag, og miljøministeren kommer om 1 uge og siger: Jeg står og mangler penge til næste års finanslov, jeg vil gerne lave den med Dansk Folkeparti, og jeg kan få nogle penge her ved at sælge nogle statsskove, kan det så lade sig gøre i næste uge eller om et halvt år, selv om Dansk Folkeparti i dag faktisk stemmer for det modsatte?
Kan det lade sig gøre?
Kort sagt: Hvor lang tid gælder det her?
Er det kun, indtil Dansk Folkeparti mangler penge i kassen til at finansiere nogle andre ting?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-23:
Jeg vil gerne have, at hr. Dohrmann forholder sig til, hvad han tror mest på: FN's klimapanel, der består af hundredvis af anerkendte klimaforskere, der er enige om, at der er en menneskeskabt drivhuseffekt, men ikke er sikre på, præcis hvilke effekter den får, om vi kan forvente 4 pct.'s opvarmning, 5 pct.'s opvarmning, 6 pct.'s opvarmning i det her århundrede, eller om hr. Dohrmann tror mere på én ikkeklimaforsker, som er den eneste person, han har nævnt i dag, nemlig Bjørn Lomborg, som netop ikke er klimaforsker, og på ingen måde på noget tidspunkt har kvalificeret sig til at kunne indgå i klimapanelet.
Hvem tror hr. Dohrmann mest på? En enkelt ikkeklimaforsker eller alle de klimaforskere, der sidder i FN's klimapanel og har siddet der i mange år og har udgivet den ene gennemgang efter den anden?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-23:
Tak for lejligheden til at uddybe emnet.
Vi har desværre ikke fået anmodet om dobbelt taletid, som vi jo kan under forespørgselsdebatter, det har vi glemt.
Det glemmer vi i øvrigt ofte, hvor der kunne være anledning til det.
Det kunne vi måske have nået med de virkemidler og med den tidligere regering, som vi støttede fuldt ud på det område her.
Men vi ser jo nu, og det er derfor, vi rejser debatten, at man slapper af på en lang række småpunkter, fordi man ikke rigtig tager det alvorligt.
Derfor har vi da også ladet den dør stå åben i vores vedtagelse, at langt hovedparten skal ske i Danmark, og det er, fordi vi ved, at vi får et problem med de 5 mio. t.
Men vi har absolut ingen forståelse for, at vi ikke skal nå de gamle tal, for dem kan vi nå, hvis vi vil, og vi kan også nå nogle af de 5 mio. t, men det kræver
en rigtig aktiv indsats af Folketinget og regeringen, og det er det, vi går ind for
Per Dalgaard (DF), 2002-04-23:
Nu har vi hørt mange katastrofeteorier her fra talerstolen i forbindelse med klimaet.
»Klimakatastrofe«, »selvmordsaktion« og »globale klimaforandringer« er der blevet sagt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, hvad det egentlig er, vi taler om med denne CO2-udledning.
Måske har CO2 en påvirkning, men vi ved det
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-23:
Med beslutningen om ratifikation, og den kommer vi jo til igen i den efterfølgende debat, har Danmark og EU givet et klart signal til resten af verden og dermed givet et stærkt forøget håb om, at Kyotoprotokollen rent faktisk kan blive ratificeret inden verdenstopmødet i Johannesburg.
Med den beslutning er vi jo faktisk kommet dertil, hvor vi ikke længere behøver at tale om, men vi kan koncentrere al krudtet om at tale om hvordan: Hvilke virkemidler er det så, der skal sikre, at Danmark lever op til sine nationale og internationale forpligtelser?
Det handler jo i vid udstrækning, når vi snakker Kyotoprotokollen, om energipolitikken; om virkemidler inden for energipolitikken.
Nu er forespørgslen stillet til miljøministeren, men jeg havde da håbet på, at økonomi- og erhvervsministeren, der også har energiområdet, ville have taget sig tid til at være til stede her, for det er jo fuldstændig afgørende, at økonomi- og erhvervsministeren meget hurtigt får sat skub i de forhandlinger om, hvad der skal komme efter udgangen af 2002 på energiområdet.
Vi står i en situation, hvor det fremgår af de energiaftaler, der er et bredt flertal bag her i Folketinget, at vi allerede i slutningen af 2001 skulle have forhandlet, hvad der skal ske for 2003 og frem.
Det er ikke sket, for der kom et valg imellem.
Det, der er sket, er, at økonomi- og erhvervsministeren havde lagt op til, at vi først skulle forhandle i efteråret.
Det har vi bedt ham om at tænke over, for vi synes, at det er en rigtig dårlig idé af flere årsager.
Der er jo en tendens til, at man altid kun taler om vind, men jeg tænker også på biogas, som er meget væsentlig, også af hensyn til at dæmpe ammoniakafdampningen i landbruget og på svinefarmene.
Jeg tænker endvidere på solceller og på solvarme.
Det går i stå i øjeblikket, for ingen ved, hvad det egentlig er for nogle vilkår for investeringerne, der gælder efter den 1. januar 2003.
Det andet er kvoterne.
Det er helt givet, at CO2-kvoter efter udgangen af 2003 vil være meget afgørende for, om Danmark reelt kan indfri sin Kyotoforpligtelse.
Jeg tænker for det tredje på, at nogle af de her ting jo også nødvendigvis må få en effekt i finansloven, som er under udarbejdelse nu, og som fremsættes i august.
Så jeg vil sige, at vi i SF synes, at det er alt for sent at satse på at få en redegørelse for, hvad regeringen
Det kan jo i værste fald betyde, at det først er i december 2002, vi har et samlet oplæg.
Det mener vi er alt for sent af de her årsager.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om han alt taget i betragtning ikke vil være indstillet på faktisk at komme med et udspil noget tidligere.
Vi ved selvfølgelig godt, at der kan være usikkerheder i det, men de store knaster kan der jo ikke være så meget usikkerhed om.
Dem burde vi faktisk gå i gang med at forhandle allerede på nuværende tidspunkt.
Så det skal være mit første spørgsmål til ministeren: Er ministeren indstillet på at fremskynde en tidsplan, så vi kan komme i gang med de her meget afgørende forhandlinger på et langt tidligere tidspunkt end engang i slutningen af 2002?
Helle Sjelle (KF), 2002-04-23:
Jeg takker for de bemærkninger, som fru Anne Grete Holmsgaard kom med før, og som hun gjorde mig opmærksom på, og så vil jeg i øvrigt ikke blande mig i en debat mellem fru Aase D. Madsen og fru Anne Grete Holmsgaard.
Jeg vil dog sige til fru Aase D. Madsen, at det godt kan være relevant at se nærmere på alle de her spørgsmål, men så var det måske en idé at tage fat netop i økonomi- og erhvervsministeren om specielt de her ting.
Så det vil jeg da opfordre fru Aase D. Madsen til at gøre.
Aase D. Madsen (DF), 2002-04-23:
Regeringen er blevet meget kritiseret for det, men vi tager vores ansvar for det.
Og så er vi jo bekymret over, at vi ligesom skal sidde fra Dansk Folkepartis side og være med til besparelser igennem finansloven, mens regeringen med et andet flertal - sammen med de øvrige energi- og elreformpartier og sammen med Kyotopartierne - kan vedtage udgifterne, der går direkte ud til forbrugerne.
Det kan vi altså ikke rigtig lide, så derfor protesterer vi lidt over den udvikling, der er i gang.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-23:
Så vil jeg gerne spørge fru Helle Sjelle, om fru Helle Sjelle er klar over, at kigger man i EU's Eksterni-projekt, viser det sig, at hvis man tager kul og indregner de samfundsmæssige omkostninger, der er i forbindelse med produktion af kul, så er der faktisk tale om, at el, der er baseret på kulproduktion, skulle ligge på et niveau, der er 30-50 øre dyrere. Dermed vil det være dyrere end det, det rent faktisk koster at producere vedvarende energi ved hjælp af vind.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-04-23:
Jeg er ked af det, men jeg tror faktisk ikke, jeg kan nå at forklare det på den korte tid, jeg har her.
Det er sådan, at i dag afbrænder vi fossile brændstoffer, dvs. kul, olie og gas, med en hast, der er meget, meget større end de muligheder, der samtidig skabes for at optage CO2.
Det betyder, at der efterhånden skabes mere CO2, end naturen ellers giver anledning til, og denne CO2 lægger sig omkring Jorden og fungerer på den måde, at solens stråler godt kan komme ind til Jorden, men varmen kan til gengæld ikke slippe ud.
Det betyder med andre ord, at Jorden langsomt opvarmes, og man kalder det også drivhuseffekten.
Jeg tror desværre ikke, jeg kan nå at forklare mere her, men jeg stiller mig da meget gerne til rådighed ved en anden lejlighed.
Aase D. Madsen (DF), 2002-04-23:
Det forlanger jeg sådan set heller ikke, så jeg må hellere sige det på en anden måde.
Får vi synliggjort de udgifter, som jo på den ene eller anden måde skal betales?
Det står jo højt og tydeligt, at det kommer til at koste 500 mio. kr. om året i 5 år.
Får vi så synliggjort de her udgifter over finansloven?
Der er jo ingen stopklodser i det, man hælder over på forbrugerne.
Men i finansloven har vi en stopklods, der gør, at hvert eneste år skal udgifterne til Kyotoaftalen godkendes.
Og det, man gør i øjeblikket i energipolitikken, som den ligger, er jo, at man hælder alt over på forbrugerne.
ekstra - fra 6 mia. kr. til 7 mia. kr. - på tilskud til producenter af vedvarende energi. Og det er kun til vindmøller, og det er kun til den decentrale kraftvarme.
Det er den, Dansk Folkeparti frygter, nemlig den regning, der kommer efter.
Oven i alt det andet, vi har.
Det er da godt, at Det Konservative Folkeparti vil tage ansvaret for de ekstra 50 mio. t.
Det er jo en ekstraudgift på ca. 2,5 mia. kr. over 5 år, og så vil jeg da gerne sige, for regeringen har jo et skatte- og afgiftsstop:
Det er man jo allerede godt i gang med i øjeblikket.
Det koster 1 mia. kr. ekstra for 2001-02 med hensyn til betaling til miljøvenlig el.
Så vil jeg gerne høre: Hvad så mere?
For det er formodentlig forbrugeren, der kommer til at betale, hvis ikke man tager det hele i energibesparelserne.
Skal vi så have en ekstraregning til forbrugerne, på grund af at Kyotoaftalen bliver ratificeret?
Helle Sjelle (KF), 2002-04-23:
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at det er af stor betydning, at vi passer på miljøet både nationalt og internationalt.
En forudsætning herfor er, at man overvåger og er parat til at reagere på de forandringer, der måtte ske med vort klima.
Vi erkender, at man må udvise forsigtighed på klimaområdet.
Derfor er det også af stor betydning, at vi lever op til de nationale og internationale målsætninger, og det betyder meget for os, at miljøministeren har givet tilsagn om, at Danmark vil leve op til sine forpligtelser, at man vil efterleve den nationale målsætning om en reduktion af CO2-udledning i energisektoren og en reduktion af de samlede drivhusgasser i henhold til Kyotoprotokollen.
Det er positivt, at der er planer om, at man vil anvende en eller flere af Kyotomekanismerne og iværksætte projekter i udlandet, der kan anvendes i det danske drivhusregnskab.
I Det Konservative Folkeparti er vi tilhængere af, at vi arbejder for, at vi får mest miljø for vore penge, og vi opfatter Kyotomekanismerne som brugbare redskaber til på en fornuftig måde inden for klimaområdet at nå diverse mål.
Vi ser frem til et godt og konstruktivt samarbejde med hensyn til opfyldelsen af Danmarks nationale og internationale forpligtelser på området.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-04-23:
Den eneste, man kan ynke her, er nok hr. Keld Albrechtsen.
Jamen altså man må da forholde sig til, at der er nogle, der slet ikke er med i den her aftale.
Det ser hr. Keld Albrechtsen bare helt bort fra.
Det kommenterer han overhovedet ikke.
Hvorfor vil Tyskland heller ikke lige være med i det
Ja, de har da også set, at det var helt galt.
Men o.k. hvis Danmark nu er så ivrig efter 21 pct., jamen så gør de også noget.
Det er da fair nok, hvis det er den måde, det skal være på, men vi synes bare ikke, at vi skulle være gået med til de her 21 pct., for hvis vi ikke når de 21 pct., så skal vi til at betale en bøde oven i ikke at få den her reduktion.
Der siger vi, at vi vil hellere have nogle frivillige aftaler, så man ligesom siger, o.k., man nåede det måske ikke helt, men vi giver da ikke os selv en bøde oveni, så der er endnu færre penge til dem, der er svagest stillet, altså de ældre og de svage, i samfundet.
Vi mener, at man også skal have for øje, at det er det faktiske forbrug, man egentlig skal gå ud fra, og man skal også lige have med i sine overvejelser, at det ikke er alle, der er med i de her aftaler. Så bliver det egentlig spændende, når både Socialdemokratiet og de andre skal ud og finde de her penge, hvor de vil finde de ekstra 2,5 mia. kr., som det her nok kommer til at koste.
Det bliver spændende at følge med i.
Altså vi har hverken lod eller del i, hvad der skal til for at finde de her penge.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-23:
Jamen jeg troede egentlig, at det, hr. Dohrmann gav udtryk for, var et modigt synspunkt, et dristigt synspunkt, et dumdristigt synspunkt vil jeg sige, hvor han tog det udgangspunkt, at der ikke er noget klimaproblem, vi kører, og så håber vi, det går.
Ganske vist siger alle klimaeksperter, at det gør det ikke, men det tror vi ikke på, så nu sætter vi speederen i bund sammen med USA.
Så lader vi stå til, og så håber vi, det går.
Det er et synspunkt, et politisk valg, efter min mening en selvmordsaktion, men der er da dristighed over det.
Men så viser det sig jo, at det, der i virkeligheden er Dansk Folkepartis synspunkt, er den rene ynk.
Det er, at man siger, at der er nok et problem alligevel, det er nok alligevel rigtigt, vi skal da også gøre noget, men det skal være alle de andre.
Det skal ikke være Danmark, det skal ikke være USA, men det skal være alle de andre - især de fattige.
Jeg må sige, det gik fra dristighed og stor flugt i linjen og så over til den rene ynk.
Svend Auken (S), 2002-04-23:
Når hr. Dohrmann som et nyt medlem af Folketinget spørger, hvad forklaringen er på, at Danmark har påtaget sig en forpligtelse om reduktion på 21 pct., så har han krav på et svar.
En del af svaret har fru Elsebeth Gerner Nielsen givet: Danmark har og har historisk haft et højt udledningstal pr. indbygger sammenlignet med andre lande, og det hænger sammen med, at vi i sin tid efter oliekrisen skiftede fra en meget stor afhængighed af olie til en meget stor afhængighed af kul, og det gav naturligvis en meget stor CO2-udledning.
Danmark har også gode forudsætninger for at reducere og gøre det omkostningseffektivt og med en masse andre fordele. Kulstoppet, den gradvise udfasning af kul, decentral kraftvarme, udnyttelsen af gassen og navnlig udnyttelsen af de vedvarende energikilder
har været en del af svaret.
Men det er ikke hele svaret.
Der er heller ingen tvivl om, at Danmark så det som en vigtig opgave at gå foran i EU for at få det her løst, og det gjorde vi, for hvis ikke vi havde gjort det, så havde vi ikke fået Tyskland med, og havde vi ikke fået Tyskland med, så havde der ikke været den store samlede reduktion, der ellers var.
Hvis ikke Danmark havde sagt ja til 21 pct., havde Tyskland ikke sagt ja til 21 pct., og så havde vi ikke haft nogen opfyldelse af Kyotoprotokollen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-04-23:
Det kan der jo være mange grunde til, men jeg tror i alt fald en væsentlig grund er, at vi faktisk er et af de lande, som har et meget, meget højt CO2-udslip pr. indbygger.
Det hænger jo desværre også sammen med, at vi er et af verdens rigeste lande.
Det vil sige, at vi ikke helt har fået afkoblet sammenhængen mellem økonomisk vækst og energiforbrug, om end det går meget bedre, end det har gjort tidligere.
Så det, at vi er så rige, er også det, der legitimerer, at vi skal reducere mere end andre.
Men man kunne også anlægge et andet perspektiv.
Vi har levet et utrolig fredeligt liv i forhold
til masser af andre europæiske lande
Helle Sjelle (KF), 2002-04-23:
Vi kan da også godt frygte den regning, der kommer.
Det tror jeg da vi alle sammen kan.
Derudover vil jeg sige til fru Aase D. Madsen, at vi også har et projekt vedrørende en grøn markedsøkonomi i gang, som miljøministeren er formand for, og der kommer en rapport om det arbejde til november.
Så synes jeg, at det er vigtigt at se på, hvad man kommer frem til dér.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-04-23:
For at starte lidt bagfra til fru Anne Grete Holmsgaard: Jeg siger ikke, at vi ikke skal gøre noget, selvfølgelig skal vi gøre noget, men jeg siger, at vi skal ikke forpligte os og starte med at sige, at vi gerne vil give os selv en bøde, hvis vi ikke når de her 21 pct. Hvorfor skal vi forpligte os til sådan noget?
Der er nogle, der får lov til at udlede meget mere, end de gør i dag, f.eks. får Sverige lov til at udlede noget mere.
Beregningsmetoden er fuldstændig forkert efter vores mening.
Det er rigtigt, som hr. Ole M. Nielsen siger, hvorfor ikke i stedet regne efter det faktiske forbrug, så det blev nogle reelle tal.
Hvad sker der, når det er, at man finder ud af, at skovene ikke optager så meget, så skal de her ting ligesom fordeles ud på ny.
Der er noget, der er fuldstændig galt i, at man bare siger ja til det hele, at vi nemt kan klare 21 pct.
Altså det synes jeg er helt galt.
Man skal også tænke på, at med de her penge kunne man faktisk også hjælpe 2 mio. flere mennesker, hvis man omprioriterede.
Det var vist det, sådan lige til at starte med.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-23:
Det er altid dejligt at få tingene sat lidt i perspektiv, og det var sådan set også derfor, jeg spurgte.
Jeg er udmærket klar over, at det kræver en større udredning at forklare de ting, men jeg vil forsøge på den korte tid, jeg har: I Jordens atmosfære er der omkring 77 pct. kvælstof, 21 pct. ilt og 0,03 pct. CO2.
Før i tiden, for flere hundrede år siden, var der jo rent faktisk også temperaturstigninger på Jorden, før industrialiseringen overhovedet var begyndt, og hvad skyldtes det?
Dengang var der ikke nogen mennesker, der skabte CO2 ved brug af fossile brændstoffer.
Jeg er udmærket klar over drivhuseffektens problematik, og hvad den egentlig består i, men jeg synes altså, man bliver nødt til at sætte tingene i perspektiv over for befolkningen.
Der er kun 0,035 pct. CO2 i atmosfæren, og mindre end 4 pct. af den er menneskeskabt.
Mindre end 4 pct. af 0,03 pct. - jamen det er jo ingenting!