Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Det er jo et spørgsmål om at vurdere, hvad gevinsten ved de forskellige ordninger er.
Det kunne f.eks. være alkoholafvænning, og det kunne også være en hjemme-pc-ordning.
Bruger vi i stedet 1 mia. kr. til at give en skattelettelse til dem, der i forvejen har adgang til en pc på arbejdet, vil gevinsten være mindre, end hvis man havde brugt pengene på skoleeleverne.
Det er et spørgsmål om at stille tingene op mod hinanden: Er der en bedre metode til at anvende den milliard, vi ønsker at bruge på de forskellige tiltag, end den, vi benytter i dag?
Meningen er at vurdere, hvilke forskellige metoder der kan tages i anvendelse, når man ønsker at give et tilskud på 1 mia. kr.
Jeg skal spørge, om Venstres ordfører vil medgive, at personalegoderne primært kommer de højtlønnede til gavn, og at det forholder sig sådan, at når en mand i det private får 380 kr. ud af de her personalegoder, så får en kvinde i det private 100 kr., mens folk i det offentlige og folk på overførselsindkomst får meget lidt ud af ordningen.
Det synes jeg siger meget om forskellen mellem skatteministerens og mit eget parti.
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren vil følge området, og jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren svarer på spørgsmål og har været til samråd og alle de forskellige ting; det er fint nok.
Men jeg så også gerne, at der var lidt handling på baggrund af de mange spørgsmål og den rapport, som jeg formoder man har brugt meget tid på i Skatteministeriet.
Jeg har meget, meget svært ved at se, at det skulle blive nemmere at løse det her problem over tid, efterhånden som statskassen mister flere penge.
Det er klart, at det er nemmest at tage udgangspunkt i situationen nu, hvor det er 1 mia. kr., man mister, i stedet for at se nogle år frem, hvis det går så galt, at det er 4 mia. kr., der skal dækkes ind, men i Enhedslisten synes vi, man lige så godt kan tage tyren ved hornene og gå i gang med at indrette skattesystemet ud fra det hovedsynspunkt, at indtægter skal beskattes ens, uanset hvilken form de har.
Ministeren mener, at skattebegunstigelser af frynsegoder kan begrundes med skiftende regeringers ønsker om at fremme bestemte formål af bredere samfundsmæssig interesse.
Det er selvfølgelig rigtigt, men Enhedslisten mener bare, at det ville være mere effektivt, hvis man konkret støttede de formål.
Det ville også gøre, at man uden større besvær hvert år kunne aflæse udgifterne til formålet på finansloven.
Sådan som det er nu, er det komplet uigennemskueligt, og det er svært at danne sig et overblik over, hvordan fordelingen i skattesystemet er.
Ministeren henviste f.eks. til ønsket om at fremme udbredelsen af it i form af hjemme-pc'er.
Det er da også et meget fornuftigt ønske, men målet nås næppe ved at give støtte til de grupper, som i dag har en central placering på arbejdsmarkedet og ofte har adgang til en hjemme-pc eller adgang til en pc på deres arbejde.
Der er langt mere brug for, at vi målretter indsatsen, målretter de tilskud, vi kunne tænke os at give, til de grupper, der står uden for arbejdsmarkedet, og for de grupper, der er i gang eller burde komme i gang i uddannelsessystemet.
De får jo ingenting ud af, at man laver et skattefradrag på området.
Det ville være langt mere oplagt at sikre, at alle børn havde adgang til at benytte en pc i deres hjem, og det opnår man ikke ved at lave den type naturaliegoder, der er tale om her.
Det, vi diskuterer her, er ikke formålene.
Jeg synes, det er fint, at der er tilskud til alkoholafvænning, og jeg synes også, det er fint, at der er tilskud til pc og til bredbånd; det er fint nok.
Jeg synes, det er klogest, at vi giver det tilskud på en sådan måde, at vi ved helt præcist, hvor stort et beløb der er tale om, i stedet for at spille hasard med statskassens midler, og jeg synes, det vil være fint at give tilskud på en sådan måde, at vi ved, hvem det er, der kommer til at betale det - hvem det er, der kommer til at dække udgifterne.
Jeg skal på baggrund af dette indlæg på vegne af Enhedslisten, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Idet Folketinget konstaterer, at der vil ske en kraftig vækst i udbredelsen af ordninger med personalegoder og naturalieydelser, pålægger Folketinget regeringen - at sikre en rimelig beskatning af disse ydelser, så ordningerne ikke kan anvendes til bevidst skattespekulation, så der kan ske en konvertering af høj skat til lav skat, hvilket øger den sociale og kønsmæssige skævhed, - at sikre, at tabet ved den lavere beskatning af f.eks. bredbånd ikke overstiger de gevinster, der er ved udbredelse heraf, - at sikre, at denne vækst ikke underminerer de generelle velfærdsydelser for alle i samfundet, - at sikre, at ordningernes udhuling af skatteindtægterne ikke truer den finanspolitiske holdbarhed, og - at udarbejde en årlig redegørelse for ordningernes udbredelse og omfang.
Herunder for konsekvenserne for fordelingen af skattebyrden i samfundet samt for, hvor mange penge samfundet alternativt kunne bruge til sociale forbedringer.«