runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-10-12:
Jeg synes bare ikke, at mit spørgsmål besvares.
På baggrund af de udtalelser, der kommer fra EU-kommissæren, er det et direkte frontalt angreb på konfliktretten og den danske og den svenske overenskomstmodel.
Vi står i en situation, hvor direktiver på det område, der handler om det indre marked, kan gennemføres, på trods af hvad den danske regering mener, og på trods af hvad den svenske regering mener, så problemet er væsentlig større end bare at sørge for – al ære værd – at den danske regering forsvarer overenskomstmodellen.
Hvad gør vi med hensyn til det problem, at vi risikerer, at EU's indre marked betyder, at konfliktretten rent faktisk bliver sat under pres og måske i sidste ende umuliggjort?
Det er jo det spørgsmål, der er til debat, uafhængigt af at nogle lande kunne være imod.
Der har været utrolig stor interesse i den senere tid for netop at komme op og undersøge, hvordan Danmark og Sverige løser de spørgsmål, vi har på arbejdsmarkedet.
Derfor er det utrolig ærgerligt, at den irske kommissærs udtalelser ligesom kaster en skygge eller en tvivl over det her, men det skal ikke ændre ved, at jeg tror, at den danske og den svenske model er anerkendte i EU, og at vi derfor ikke løber ind i nogen problemer med at få respekteret, at vi har indrettet vores arbejdsmarked på den måde, som vi har.
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Vi vil køre videre med den takstdifferentiering, der er mellem på den ene side 8. og 9. klasse og på den anden side 10. klasse, i et eller andet omfang.
Det er, hvad jeg kan sige i dag.
Christine Antorini (S), 2005-10-12:
Betyder det, som ministeren siger her, at man ønsker at ændre på taksterne, sådan at det skal blive endnu dyrere, hvis man har et barn, der skal starte på 10. klasse i efterskole?
Er det det, der ligger i reformen?
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Der er allerede i dag en tillægstakst på 6.000 kr. pr. årselev på efterskoler, som ikke har afsluttet grundskolen.
Det betyder, at eleverne i 8. og 9. klasse på efterskolerne udløser et højere tilskud end eleverne på 10. klassetrin.
Det er denne linje, som regeringen ganske enkelt vil fastholde, og det hænger sammen med, at elever på 8. og 9. klassetrin er i skolepligtig alder.
Det er eleverne på 10. klassetrin ikke.
Derfor er der forskellige takster, og det er det, som regeringen vil køre videre med i et eller andet omfang.
Christine Antorini (S), 2005-10-12:
Der er jo endnu et område, som er i spil i forbindelse med regeringsgrundlaget, nemlig hvad der skal ske med efterskolerne.
I efterskolerne er der allerede i dag mulighed for – det er der ganske få der vælger at bruge – at tage 8. klasse, og så er der en del, der vælger at tage enten 9. eller 10. klasse på efterskole.
Nu fremgår det så af regeringsgrundlaget, af lovkataloget, at der skal ske en reform, sådan at efterskoleopholdet skal målrettes til 8. og til 9. klasse.
Hvad er det mere præcis, at regeringen forestiller sig, der skal ske med dem, der ønsker at tage efterskole på 10. klasse?
Skal de straffes økonomisk?
Skal der ske en social visitering, eller hvad ligger der i, at det skal målrettes til 8. eller 9. klasse?
På hvilken måde skal man lave sanktioner mod dem, der ønsker at tage 10. klasse på efterskole?
»Vil ministeren uddybe, hvilke intentioner regeringen har for at indskrænke adgangen til at kunne tage 10. klasse på efterskole, når der i statsministerens skriftlige redegørelse står, at tilskudssystemet til efterskolerne målrettes til 8. og 9. klasse?«
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Det første spørgsmål har jeg besvaret på høfligste vis indtil flere gange her i dag og hundredvis af gange lige siden februar.
Det, der står i regeringsgrundlaget, betyder, at 10. klasse skal være begyndelsen på noget, ganske som fru Christine Antorini selv har sagt, og det er ikke hende, der har fundet på det, for hun sagde det, efter at jeg havde sagt det utallige gange.
Der er vi altså enige.
Hvorfor så al denne polemik om noget, vi åbenbart er enige om?
Jeg håber, at vi også kan være enige om, at dette med, at det kan være kortere ophold, kan gøre 10. klasse til et bedre redskab til opsamling af dem, der falder fra i uddannelserne, for frafald i erhvervsuddannelserne er efter min mening et af Danmarks største samfundsproblemer.
Hvorfor skulle 10. klasse ikke være indrettet på at samle det op?
Det er jo virkelig en indsats for de svageste.
Må vi ikke nævne det, hvis bare vi ikke blokerer, at andre også kan komme ind.
Og det har vi ingen tanker om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Christine Antorini (S), 2005-10-12:
Jeg er ked af at måtte trætte undervisningsministeren med regeringsgrundlaget, men det er jo, fordi det er regeringsgrundlaget, der gør os i tvivl om, hvad det er, der skal ske med 10. klasse.
Det, der står om 10. klasser, er som sagt, at der skal ske nogle reformer, som alene målrettes de svageste elevers overgang til ungdomsuddannelserne.
Så alene det, vi beder om svar på, er: Hvad betyder det, at det alene skal målrettes til de svageste elevers overgang?
Det andet, jeg ville spørge om her som afslutning, er: Når nu de her reformer skal forhandles på plads, er der så egentlig enighed imellem Venstre og Konservative om, hvad 10. klasses skæbne skal være?
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Alene det – alene det, at spørgeren antyder, at jeg ikke skulle kende sådan nogle unge mennesker, viser jo, at spørgeren er ude i et rent polemisk ærinde.
Jeg er gammel højskolemand, jeg er rundt på utallige efterskoler.
Jeg tror nok, at jeg møder flere unge mennesker, end spørgeren gør i øjeblikket.
At antyde at jeg ikke skulle kende den type hører bare ingen steder hjemme, det er lavpolemik.
Kunne vi ikke droppe det?
Men tillykke med, at spørgeren så fik lejlighed til at sige det.
Troels Ravn (S), 2005-10-12:
Jeg vil da indledningsvis takke for vurderingen, selv om jeg selvfølgelig gerne havde set, at den var faldet ud på anden vis.
Og så tror jeg i øvrigt, at vi skal bruge spørgetiden her på at være konstruktive i stedet for at vurdere hinanden.
Man kan godt få på fornemmelsen, at undervisningsministeren ikke rigtig er klar over, hvad det er for nogle forhold, der er gældende i folkeskolen omkring 10. klasse, så jeg vil sådan lige indlede med en lille historie.
For ikke så lang tid siden mødte jeg en ung fyr i folkeskolens 9. klasse, dygtig, flotte karakterer, en smule lille af vækst, men han fortalte mig, at han skulle være dyrlæge, og jeg spurgte så: Jamen så skal du vel i gymnasiet her efter sommerferien?
Nej, svarede han, jeg skal i 10. klasse, fordi jeg mangler noget modenhed, og så vil jeg gerne være lidt højere, inden jeg skal starte i en ungdomsuddannelse.
Egentlig meget tankevækkende, og historien er sandfærdig.
Er det en fortælling, der gør indtryk på undervisningsministeren, når undervisningsministeren skal vurdere værdien af 10. klasse i dens nuværende form?
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Det stod der i regeringsgrundlaget, og jeg har til hudløshed forklaret denne formulering med det, som jeg lige har sagt: at 10. klasse skal være starten på noget og ikke afslutningen på folkeskolen.
Selvfølgelig er den på sin vis afslutningen på folkeskolen, men målet med den skal være at starte den unge, at skubbe den unge, at være et trinbræt, et afsæt for den unge til videre uddannelse.
Det var det, der var meningen med det, der stod i regeringsgrundlaget, og det har jeg jo forklaret talrige gange.
Og så ville jeg opfordre spørgeren til at opgive denne fiffige måde at sige det på – det var virkelig fiffigt.
Hvad var det, han sagde? »En eventuel afvikling af 10. klasse«.
Den indledning var dybt ledende, og det synes jeg er et noget pjat, rent ud sagt.
Når man ser på, hvad f.eks. fru Christine Antorini har sagt om 10. klasse.
Hvis jeg ikke husker meget fejl, så skulle den hedde ungdomsklasse; hvis jeg ikke husker forkert, så skulle den være begyndelsen på noget i stedet for slutningen på noget.
Hvorfor skal så mange medlemmer af den socialdemokratiske gruppe så hvirvle så meget støj op?
Jeg har så sent som i går på LO's konference sagt, at jeg synes, at disse tanker om en ungdomsklasse er interessante.
Tænk, hvis man fra borgerlig side her i salen begyndte at himle op om, at nu vil Socialdemokraterne afvikle 10. klasse, bare fordi de har nogle fornuftige tanker om, hvordan det kan blive bedre.
Troels Ravn (S), 2005-10-12:
Når vi er så mange, der her i dag bekymrer os om undervisningsministerens tanker om en eventuel afvikling af 10. klasse i den nuværende form, så er det jo også, fordi – jeg ved godt, at det her med at uddrage citater ikke er oppe i tiden, men alligevel – man kan læse i regeringsgrundlaget, at regeringen i efteråret 2005 vil fremsætte forslag til en grundlæggende reform af undervisningen efter 9. klasse, så den alene målrettes de svageste elevers overgang til ungdomsuddannelse, primært erhvervsuddannelse.
Er det ikke rigtigt forstået, hr. undervisningsminister?
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Som jeg sagde og har sagt mange gange, har vi ingen planer om at flytte 10. klasse væk fra hverken efterskolerne eller fra kommunerne.
Hvis spørgeren synes, det er en god idé, at erhvervsskoler kan udbyde 10.-klasses-forløb, så vil vi da gerne overveje det på spørgerens foranledning.
Vi har intet udtalt om noget sådant.
Det, jeg har noget imod, er, når spørgeren påstår, at regeringen er kommet med alle mulige udmeldinger.
Det tror jeg dog nok jeg ved bedre end spørgeren.
Og det er vi absolut ikke.
Vi har sagt det samme til bevidstløshed, og det er så det, jeg gentager nu.
Og så er det bare, jeg ville bede især efterskoleforstandere om at fortælle deres elever, at det er forkert, hvad de har fortalt dem.
Det ville jeg sådan ønske, for så kunne vi slippe for alle de indlæg i aviserne fra efterskoleelever, som skriver om, at vi vil afskaffe 10. klasse.
Det har vi jo på intet tidspunkt sagt vi vil.
Vi vil forbedre den og sikre, at den bruges til, at flere unge kan få en uddannelse.
Det er det, det har handlet om hele tiden.
Kim Mortensen (S), 2005-10-12:
Det kan godt være, du ikke har sagt det, men det kan vel ikke komme bag på dig, at der er en stor interesse for det, herunder fra os.
Så derfor spørger vi jo meget ind til, om det kunne indgå i planerne.
Man kunne jo spørge sådan mere præcist som det ene: Kunne ministeren forestille sig, at 10. klasserne blev flyttet fra det nuværende regi, eksempelvis i kommunerne og folkeskolerne?
Og som det andet: Kunne ministeren forestille sig, at der på ministerens foranledning blev givet mulighed for, at erhvervsskolerne eksempelvis kunne gennemføre et 10.-klasses-forløb?
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Jeg bliver nødt til at anholde det første, som spørgeren sagde.
Jeg har været usandsynlig klar i de ting, jeg har sagt om 10. klasse, og jeg har tohundrede gange sagt det samme, det samme, det samme.
Det har været fuldstændig forudsigeligt, det har været helt i tråd med regeringsgrundlaget i februar, og der er bare intet nyt at komme efter i det, jeg har sagt, og det er der heller ikke i dag – intet nyt.
Vi har på intet tidspunkt talt om, at man skal fjerne 10. klasse fra kommunerne eller fra efterskolerne – på intet tidspunkt.
Det er ren spekulation, som ikke udspringer af noget, jeg har sagt.
Kim Mortensen (S), 2005-10-12:
Jeg tror da, at undervisningsministeren har ret i, at der verserer mange historier om både 10. klasser og efterskoler, og hvad det er for nogle muligheder, der byder sig.
Det tror jeg måske også hænger sammen med, at der kommer mange forskellige udmeldinger, også fra ministeren og fra regeringen og fra regeringspartiet om det.
Det er sådan set derfor, vi også prøver at spørge lidt ind til, hvad det er for nogle planer, undervisningsministeren har på området.
Jeg vil godt sådan meget konkret vide, om det indgår i planerne, at 10. klasserne skal flyttes væk fra de nuværende skoler/kommuner og flyttes over i et andet regi, om det er nogle af de planer, som undervisningsministeren gør sig, eller om det stadig væk indgår i planerne, at 10. klasse skal være forankret i kommunerne og i efterskolerne.
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Jeg erindrer ikke på noget tidspunkt at have talt om en måned, men der verserer jo de mærkeligste rygter, og jeg får jo de særeste breve fra elever, som åbenbart har fået at vide på deres efterskole, at vi nu vil gøre alle mulige grimme ting.
Jeg vil godt benytte lejligheden til at henstille, at man lader være med at fylde eleverne med den slags historier.
Det er fuldstændig urimeligt.
Nu kommer jeg jo selv fra en fri skoleform, nemlig en folkehøjskole, og det er sådan på både folkehøjskoler og efterskoler, at man der altså har lov at forlade skolen efter et kortere forløb, og heldigvis kan man også hoppe på et stykke tid inde i forløbet.
Og det er det, jeg venter mig meget af.
For vi har det jo dette dybt beklagelige gigantiske frafald i erhvervsuddannelserne, og hvis der var noget, jeg gerne så 10. klasse hjælpe med til, så var det at samle nogle af dem op, som f.eks. er faldet fra på en teknisk skole og give dem en ny start, at bygge en bro for dem til en ny uddannelsesmulighed.
Og det kan jo kun lade sig gøre, hvis der er mulighed for kortere ophold end 40 uger.
Men der er jo intet som helst nyt i det.
Alle, der kender de frie skoler, ved, at man kan slutte før, og man kan starte senere.
Sådan har det altid været, det er dagligt liv i den frie skolesektor.
Christine Antorini (S), 2005-10-12:
Jeg er glad for, at undervisningsministeren i det mindste kunne røbe, at 10. klasse fortsat skal være et tilbud, som alle kan vælge, og at det ikke er et socialt tilbud.
Sådan måtte jeg forstå det svar, som undervisningsministeren gav.
Jeg vil så høre, om undervisningsministeren så alligevel kan løfte sløret lidt for en anden del af det, for så sent som den 5. oktober udtalte undervisningsministeren til Berlingske Tidende, at 10. klasse ikke nødvendigvis behøvede at vare et år, men kunne fungere som et kortere forløb af omkring en måneds varighed.
Kan undervisningsministeren uddybe, hvad der ligger i det, og om det så alligevel ikke betyder, at 10. klasse bliver afskaffet, hvis den kan erstattes af et forløb af omkring en måneds varighed?
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Vi vil som sagt ændre indholdet af 10. klasse, så den sigter på videre uddannelse, men vi vil ikke begrænse muligheden for, at unge, der f.eks. vil i gymnasiet, kan gå i 10. klasse.
Det vil vi ikke forhindre.
Men vi synes, at der er fornuft i, at hvis man går i 10. klasse, så skal man orienteres om, hvad der foregår på en erhvervsskole, for indtil 10. klasse har eleverne kun været undervist af lærere, som kender folkeskoler, gymnasier og seminarier indefra.
De har ikke været undervist af nogen, som kender erhvervsskoler indefra, og de har heller ikke været undervist af nogen, som kender livet uden for skolen indefra.
Det hører i hvert fald til sjældenhederne.
Derfor er det vigtigt, at vi nu stiller som et krav, at der skal være brobygning til erhvervsuddannelserne.
Det skylder vi de unge, for nu vil vi gerne have flere igennem en uddannelse efter folkeskolen.
Det er det, det hele kommer an på; det er den opgave, som de 2 mia. kr., vi bruger på 10. klasse, nu skal hjælpe med til at løse.
Christine Antorini (S), 2005-10-12:
Jeg vil gerne spørge, om undervisningsministeren dog i det mindste kan røbe så meget, at han kan sige, om det fortsat vil være sådan, at den nye 10. klasse, som regeringen planlægger, stadig væk er en 10. klasse, hvor der er adgang for alle, og det vil sige, at alle, der har lyst til at vælge en 10. klasse, har mulighed for det?
Eller er det, som der tidligere er blevet sagt, noget, som kun er for svage elever?
Bertel Haarder (V), 2005-10-12:
Regeringen vil ikke afskaffe 10. klasse, men regeringen vil foretage en grundlæggende reform af 10. klasse, sådan at den ikke længere er afslutningen på folkeskolen, men i stedet er begyndelsen på en ungdomsuddannelse, det vil sige, at der skal være elementer af brobygning.
Det er så meget, jeg kan sige på nuværende tidspunkt.
Jeg lover at vende tilbage til sagen snarest.
Christine Antorini (S), 2005-10-12:
Da undervisningsministeren tiltrådte her efter valget, var undervisningsministeren ude med nogle ret markante udtalelser omkring 10. klasse, nemlig at 10. klasse nærmest var et overflødigt år, der unødigt forlængede undervisningstiden, og at den skulle målrettes til svage elever.
Så har der været lidt stille omkring, hvad regeringen egentlig havde tænkt sig med 10. klasse, men i det det netop fremsendte lovkatalog fremgår det, at 10. klasse skal erstattes af en bred vifte af moduler.
Jeg vil derfor gerne spørge ministeren: Hvad betyder det?
Betyder det, at det alligevel er den gamle idé med, at 10. klasse skal være en slags taber-10. klasse, og at man skal visiteres til den, hvis man er social svag?
Hvad menes der egentlig med, at 10. klasse skal erstattes af nogle løse moduler?
»Vil ministeren uddybe, om det er regeringens intention at afskaffe 10. klasse, når der i statsministerens skriftlige redegørelse står, at 10. klasse skal erstattes af en bred vifte af moduler?«
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-10-12:
Jeg kan ikke lade være med at sige, at jeg faktisk synes, det er lidt patetisk, når hr. Morten Messerschmidt i den grad er ude efter det her, for det er jo et problem i forbindelse med det indre marked, som faktisk støttes af Dansk Folkeparti.
Men lad det nu ligge.
Jeg kunne godt tænke mig – for at være helt sikker – at spørge: Hvis vi får et direktiv som f.eks. servicedirektivet, som på en eller anden måde sætter et spørgsmålstegn ved den danske model og konfliktretten, hvad vil den danske regering så gøre?
Det er det, spørgsmålet går ud på.
Hvad vil den danske regering gøre for at forsvare den danske overenskomstmodel og for at forsvare fagbevægelsens overenskomstmæssige rettigheder, hvis dette bliver underkendt enten gennem et direktiv eller gennem en dom ved EF-domstolen?
Vores udgangspunkt er, at det juridisk er fuldt ud i overensstemmelse med EU-reglerne; sådan har det været, og sådan er det.
Jeg er ked af, at den irske kommissær med nogle udtalelser har skabt usikkerhed om det.
Jeg vil gerne sige, at for vores vedkommende gælder det på arbejdsmarkedsområdet om, at det ikke må anfægte konfliktretten; at det ikke må hindre, at danske arbejdsmiljøregler anvendes i forbindelse med arbejde i Danmark; at det ikke må indskrænke kontrolmulighederne i forbindelse med udstationering; og at det skal respektere internationale regler om lovvalg i ansættelsesforhold.
Det er forudsætningen, og det er vores betingelser i de forhandlinger, der nu skal være.
Og da synes jeg, at det er lidt at tage sorgerne på forskud, for det, vi fra nu af vil bruge kræfterne på sammen med svenskerne, er naturligvis at forklare, hvordan det danske arbejdsmarked fungerer, og hvordan vi klarer vores løn- og ansættelsesforhold i Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-10-12:
Det vil sige, at der ifølge de regler, der i EU-retten er en parallel til retsplejeloven, er indgivet anmodning om juridisk set at medintervenere i denne sag.
Det vil jeg være meget glad for at kunne konstatere.
Det er sådan, at ministerens kollega i Sverige har udtalt, at man, såfremt dommerne ved EFDomstolen vurderer, at den model, man har i Sverige, ikke er i overensstemmelse med EU's konkurrenceregler, i Sverige simpelt hen vil sidde det overhørig.
Man vil ikke acceptere, at EU's dommere skal tromle den svenske arbejdsmarkedsmodel ned.
Er det også ministerens holdning?
Den danske regerings opfattelse er, at den danske model er i fuld overens stemmelse med EU-retten, og, som jeg sagde før, vil regeringen derfor til sin tid afgive indlæg i sagen, og det vil ske til støtte for det kollektive aftalesystem, som vi kender det, og det vil ske til støtte for, at det er fuldt foreneligt med EU-retten, at faglige organisationer konflikter for at få overenskomst – også med udenlandske tjenesteydere her i landet.
Jeg tror egentlig, at ministeren lidt har misforstået hele den her sag, for det er slet ikke et politisk spørgsmål.
Det kan måske forekomme sådan, men det her er et rent juridisk spørgsmål.
Der sidder ingen politikere med ved EFDomstolen.
Der sidder dommere, som skal afgøre, om EU skal have lov til at gennemregulere det danske arbejdsmarked.
Det er ikke politikere, der er folkevalgte, som vi er det her i salen, men dommere.
Derfor har regeringen kun ganske begrænsede muligheder, fordi dommere ikke er forpligtede til at lytte til, hvad politikere måtte mene.
Den mulighed, som regeringen har, og det, jeg vil høre om regeringens holdning til, er, at man kan medintervenere, altså at man kan gå med ind i sagen sammen med den svenske regering, som jo er en af parterne.
Og jeg mener, det ville være helt naturligt, fordi Sverige og Danmark har nogenlunde samme modeller og derfor det samme incitament til at forsvare retten til den model.
Det, jeg spørger om, er: Vil regeringen medintervenere og dermed forsvare den model?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-10-12:
Jeg tror, at beskæftigelsesministeren er fuldstændig klar over, at vi lang tid før onsdag har haft de diskussioner om konfliktret og det danske overenskomstsystem også her i Folketingssalen på baggrund af Europa-Kommissionens forslag til et servicedirektiv.
Det er heldigvis et forslag, som indtil videre har lidt en krank skæbne og ligger henne i et hjørne og forhåbentlig en eller anden dag bliver smidt ud på lossepladsen.
Men allerede på det tidspunkt fremlagde den samlede Kommission et forslag, som på nogle områder ville betyde, at konfliktretten og overenskomstsystemet blev sat ud af kraft.
Derfor er det ikke bare en enkeltstående kommissær, vi snakker om, men i virkeligheden en helt principiel diskussion om forholdet mellem EU's indre marked og den trussel, det udgør i forhold til det danske overenskomstsystem og konfliktretten.
Det tror jeg der kan være bred enighed om her, og jeg ser sådan set ret fortrøstningsfuldt på den her sag, for selv om vi har indrettet vores arbejdsmarkeder i de nordiske lande på en bestemt måde
, har andre lande jo også deres særheder, som de vil forsvare, og derfor tror jeg, at det her spørgsmål vil være ret centralt for alle de europæiske lande.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-10-12:
Uddannelsesområdet er selvfølgelig ét indsatsområde, og det, der ligger før folkeskolen, nemlig læreplaner i daginstitutioner og sprogstimulering af de tosprogede osv., som jeg synes er meget vigtig, er også et indsatsområde.
Men det er klart, at det ikke kan stå alene.
Derfor har regeringen netop gjort en indsats og er blevet enige med en række af Folketingets partier om, at vi f.eks. nu har behandlingsgaranti for stofmisbrugere og for alkoholmisbrugere, vi har lavet psykiatrihandlingsplan, vi har afsat penge til skæve huse for at finde en ny boligform til hjemløse.
Der er jo en lang række forskellige områder, hvor vi har sat ind lige præcis vedrørende de sociale problemer, som de forskellige grupper slås med.
Så om noget har den her regering taget fat på de problemer og sat ind særlig for at bryde den negative sociale arv.
Per Clausen (EL), 2005-10-12:
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstod socialministerens første svar, for det, jeg mener socialministeren sagde, og det kan simpelt hen ikke passe, var, at det værste, man kunne gøre mod børn af kontanthjælpsmodtagere, var at give deres forældre en kontanthjælp, så de havde mulighed for at leve et nogenlunde almindeligt liv, det vil sige at sørge for, at børnene fik tøj og sko og mulighed for at gå til børnefødselsdage og i biografen på nogenlunde samme måde som almindelige børn af andre forældre.
Det kan jeg simpelt hen ikke begribe.
Jeg kender godt mantraet, at det skal kunne betale sig at arbejde, men socialministeren må i modsætning til statsministeren formodes at vide, at der er mennesker på kontanthjælp, som ikke bare kan gå ud og tage et arbejde.
Derfor vil jeg gerne spørge socialministeren, om socialministeren virkelig mener, at det værste, man kan gøre mod disse børn, er at sikre, at deres forældre har nogle penge at leve for.