runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Jeg mener, at der er en meget velbegrundet social profil.
Jeg mener, at med alle de områder, hvor man er friholdt fra at betale – både på det faglige område og på indkomstgrupper, og hvis man er ledig – så er det overordentlig velbegrundet.
Man kan også se på AMU-uddannelserne, altså på antallet, at der har ligget et niveau i 2001 på 8.900 årselever, og at det, vi forventer for det fulde år i 2004, er, at der bliver 9.200 årselever.
Så systemet fungerer alligevel.
Jeg synes, det er rigtigt, at for folk, der er i arbejde, der er på arbejdsmarkedet, der efter aftale med arbejdsgiveren kan videreuddanne sig, er det et bidrag, som arbejdsgiveren er med til at dække ind.
Det har været hovedreglen, og så er det således, at for dem, der så ikke har en arbejdsgiver, fordi de ikke er i arbejde, er det gratis.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-01:
Skal det forstås sådan, at finansministeren mener, det er en hjælp til de mange danskere, der nu gerne vil have voksen- og efteruddannelse, og som oplever, at priserne er steget markant, at tilskud forsvinder, så de selv skal betale noget mere?
Jeg vil da godt give et eksempel.
På AMUkurser har regeringen skåret så meget ned, at man nu alene i 2003 har oplevet, at det koster mellem 200 og 750 kr. mere pr. uge.
Det svarer til, hvis man er årselev, en stigning på mellem 8.000 og 30.000 kr.
Det er det, der blev indført sidste år, og det er faktisk blevet endnu værre i år.
Eller synes finansministeren, det er et problem, og at det så kan være lige meget, hvad man har fået i skattelettelse, for man skal alligevel betale mere for at få efteruddannelse?
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Det er sådan, at de ændringer, der er på voksenog efteruddannelse, intet har at gøre med skattestop, men er en bevidst strategi, som har været meget klart formuleret, om at opkvalificere og effektivisere hele efteruddannelsesområdet og herunder også for voksne.
Den reform, som blev gennemført, skulle jo i udgangspunktet i hvert fald være med til at sammenlægge AMU-centre, altså hvor der var overskudskapacitet – hvad kunne man gøre mere for at effektivisere selve uddannelsesindsatsen?
Når man spørger, hvem det er møntet på, vil jeg sige, at det er dem, der har brug for uddannelsen.
Vi står jo der, hvor arbejdsgiverne i virkeligheden betaler udgiften, for det er tit og ofte i samråd med arbejdsgiveren og ofte også tilskyndet af arbejdsgiveren, at man vælger at tage uddannelsen.
Og det vil igen sige, at ledige helt er friholdt for deltagerbetaling.
Det er også sådan, at SOSU-uddannelser og pædagogiske grunduddannelser er uden deltagerbetaling.
Hele området, der hedder forberedende voksenundervisning – det er for alle over 18 år, der har brug for at supplere deres uddannelse med det, de ikke fik i dansk og matematik osv. i skolen, så de kan få den efteruddannelse nu – er gratis.
Det er også sådan, at kursister, der fuldfører hf, eller som får en adgangsgivende samlet fagpakke, kan få tilbagebetalt deres deltagerbetaling.
Så jeg vil sige, at her er det et bevidst ønske om, at man vurderer og overvejer, hvad det er, man vil, hvad det er, der er til gavn for en selv, og at det også afspejler, at der er et mindre beløb i deltagerbetaling.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-01:
Dette spørgsmål og vel også de næste to er stillet, fordi regeringen snakker så meget om stop, ikke mindst skattestop, men sagen er jo den, at der ikke har været noget brugerbetalingsstop.
Mange mennesker har i de sidste 3 år oplevet, at brugerbetalingen på forskellige offentlige ydelser er steget markant, og det har selvfølgelig haft nogle konsekvenser.
Vi kan se, at brugerbetalingen på voksen- og efteruddannelse, hvad enten det er AMU-kurser eller aftenskolekurser, er steget meget.
Der vil jeg meget gerne høre, hvad finansministeren mener er konsekvensen af denne massive stigning i brugerbetalingen, og ikke mindst hvem det så er, der bliver ramt af den brugerbetaling, regeringen her har indført.
»Hvad mener ministeren er konsekvensen af den øgede brugerbetaling for voksen- og efteruddannelse.«
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Jeg synes, at tonelejet fra hr. Keld Albrechtsen er blevet noget mere afdæmpet.
Det er ikke mere end 10 minutter siden, at hr. Keld Albrechtsen slog ud med armene og sagde, at klart over halvdelen ville gå til de her selskaber, og nu falder hr. Keld Albrechtsen så lidt ned og gearer så op igen og får det til at være lige knap.
Det er under halvdelen, for ud af de 45 pct. skal også fraregnes, at der bliver en øget kulbrintebeskatning, og dermed kommer vi markant under halvdelen.
Så hr. Keld Albrechtsen kan godt tage at finde den rigtige regnebog frem.
Når det her er væsentligt for mig at slå fast, at det her selskabsskatteniveau også for kulbrintepligtige selskaber svinger op og svinger ned, så er det jo netop, fordi hr. Keld Albrechtsen rejste det som et problem, da vi diskuterede aftalen i sin tid, hvor hr. Keld Albrechtsen var meget optaget af, hvorvidt man kunne gennemføre generelle selskabsskatteændringer, der også ville få betydning for Nordsøen.
Det kan man godt.
Hvis det er en generel selskabsskatteændring, så får den også betydning for de selskaber, der er kulbrintepligtige.
Nu har vi så valgt at sætte selskabsskatten ned, og det betyder naturligvis også, at de selskaber, der er i Nordsøen, og som er selskabsskattepligtige, får gavn af det.
Det var jo et af de store anklagepunkter, som hr. Keld Albrechtsen rejste tvivl om for et års tid siden.
Nu håber jeg, hr. Keld Albrechtsen vil føle sig bekræftet og beroliget i, at nordsøselskaberne følger den generelle selskabsskat op, men også ned.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Jeg takker ministeren for bekræftelsen af, at det er cirka halvdelen.
Jamen det var jo det, ministeren reelt bekræftede – det er så lige knap halvdelen.
Jeg undskylder frygteligt, at jeg kom til at sige lige lidt mere end halvdelen; det var lige en lille knivspids mindre end halvdelen.
Men halvdelen af pengene er altså smidt ud til de selskaber, som ikke har betydning for, hvor der placeres arbejdspladser i Danmark, hvor det ikke har betydning for beskæftigelsen fremover i Danmark, fordi bankerne nu engang er de banker, de er, og olien ligger rimeligt, hvor den ligger.
Så halvdelen, omtrent halvdelen af de penge er smidt ud.
Det er skatteydernes penge, som skatteministeren har smidt ud ad vinduet.
Så har jeg et sidste spørgsmål, og det er: I hvilket omfang vidste regeringen, at der ville komme denne her lettelse, dengang man lavede olieaftalen?
Det ville jo være interessant at se, om de partier, der blev lokket med i den aftale sidste år, blev ført bag lyset, om man allerede da havde planlagt en nedsættelse af selskabsskatten og allerede da vidste, at grundlaget for den aftale, man indgik dengang, ikke holdt.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Som jeg sagde ganske tydeligt i mit svar til hr. Jens Peter Vernersen, ville forsikrings- og finansieringsbranchen normalt bidrage med ca. 25 pct. af den samlede selskabsskat og kulbrintepligtige selskaber med ca. 20 pct. 20 plus 25
giver altså ikke mere end halvdelen, ikke i min regnebog og jeg tror heller ikke i hr. Keld Albrechtsens regnebog.
Derfor må jeg så sige, at der ud af det her så også skal fratrækkes, at det giver en øget kulbrintebeskatning, og derved vil regnestykket end ikke give 45 pct., men et lavere tal.
Derfor er hr. Keld Albrechtsens påstand om, at mere end halvdelen af det her skulle gå til finansieringsselskaber og nordsøselskaber, grebet ud af den blå luft.
Jeg er ked af at måtte sige det, men det er simpelt hen forkert.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Det nytter altså heller ikke noget, at skatteministeren står her og kommer med direkte forkerte udlægninger af sagen.
Hr. Jens Peter Vernersen oplyste, at bankerne og pengeinstitutterne får 0,5 mia. kr., måske endda en 600-700 mio. kr. ud af det her.
Og ministeren har selv oplyst, at kulbrinteselskaberne, olieselskaberne får 550 mio. kr.
Der skal altså ikke meget lommeregner til at finde ud af, at det er over 1 mia. kr.
Og så er halvdelen af den julegave, ministeren har sendt til ejerne af dansk erhvervsliv, jo forsvundet ud i sektorer, der ingen som helst betydning har for placering af virksomheder og for beskæftigelse.
Så vil jeg godt spørge skatteministeren: Kunne vi ikke få en beregning over, hvor stor en andel A.P. Møller-selskaberne og A.P. Møller-selskabernes samarbejdspartnere, Danske Bank og DUC-partnerne, faktisk får af denne her samlede skattelettelse?
Det tror jeg er et ret interessant regnestykke at få sat op, for det viser noget om de julegaver, der uddeles til de rigeste i dette samfund.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det nytter altså ikke, at hr. Keld Albrechtsen hæver stemmen, når hans argumenter er dårlige.
Det nytter ikke noget, at man bare hidser sig op og så tror, man får mere ret af den grund.
For det første har jeg sagt ganske tydeligt, at tallene er udtryk for en sænkning af selskabsskatten på ca. 550 mio. kr.
For det andet modsvares det af, at kulbrinteafgiften cirka vil stige med 250 mio. kr.
Det betyder en nettogevinst på 300 mio. kr. i runde tal.
Men når hr. Keld Albrechtsen postulerer, at mere end halvdelen af selskabsskattenedsættelsen skulle komme den finansielle sektor og nordsøselskaberne til gavn, så er det faktuelt forkert og må skyldes, at hr. Keld Albrechtsen ikke har hørt efter de tidligere svar.
Så det nytter altså ikke noget, at man hæver stemmen, hvis man har en dårlig sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Der vil jeg godt sige, at det jo ingen virkning har for placering af virksomheder i Danmark eller i udlandet, så i den forstand er de 550 mio. kr. jo penge ud ad vinduet.
Det går jeg ud fra at ministeren uden videre kan bekræfte.
Olieproduktionen og beskæftigelsen i Nordsøen bliver nøjagtig lige stor, uanset om A.P. Møller får den gode halve milliard eller ej, og når man så lægger det sammen med de 600-700 mio. kr., som gives til banker og finansselskaber, så er det altså mere end halvdelen af den julegave, som ministeren sender til ejerne af dansk erhvervsliv, som ingen som helst effekt har for placering af virksomheder og for beskæftigelse her i Danmark.
Over halvdelen af pengene er altså rene julegaver, penge ud ad vinduet.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Ja, det er jo lidt langt fra det spørgsmål, der egentlig blev stillet i teksten, men fred nu være med det.
Jeg vil starte med at sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg er meget uenig i, at det, vi bruger, er spild af skatteydernes penge.
Jeg tror, det er meget sundt, meget vigtigt for Danmark, at vi får styrket danske virksomheders konkurrenceevne.
Hvis man skal tage de præcise tal, så har jeg nu fundet et tal frem, så jeg endda kan være mere præcis, end jeg var over for hr. Jens Peter Vernersen.
Jeg er ked af, at jeg ikke havde det fremme før, men nu skal jeg prøve, og da hr. Jens Peter Vernersen stadig væk er her, håber jeg, at det går.
Det vil så modsvares af, at der vil komme en øget kulbrinteafgift på ca. 250 mio. kr., så nettoprovenutabet vil være ca. 300 mio. kr. for indkomståret 2005.
Og så må jeg sige: Den aftale, der blev lavet omkring Nordsøen sidste år, var en aftale, som den danske regering og den danske stat og samfundet kan være godt tilfredse med.
Vi fik en aftale, der gav samfundet en langt højere grad af de indtægter, som bliver optjent i Nordsøen, samtidig med at vi også fik en aftale, der respekterede, at der rent faktisk har været nogle ret store forsknings- og indvindingsudgifter i et meget tidligt forløb, der ikke har været taget højde for i den indtjening, som har været hidtil.
Derfor synes jeg, at det er en god aftale, og jeg synes også, det er rimeligt, at når man ændrer selskabsskattesatsen og dermed den generelle selskabsskattesats, ja, så er kulbrintevirksomhederne også med, hvad enten det går ned eller det går op.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Ja, nu har vi jo hørt skatteministerens efter min mening mislykkede forsøg på at forklare, hvorfor det skulle være fornuftigt at sprede mere end 2 mia. kr. af skatteydernes penge ud til dele af erhvervslivet, herunder altså A.P. Møller og Dansk Undergrunds Consortium, som sådan slet ikke har noget med den her sag at gøre
De får nu en julegave oven i den, de fik sidste år med olieaftalen.
Så vidt jeg umiddelbart kan regne ud, svarer det til femtendedel af den selskabsskat, de er anslået at skulle betale, på ca. 9,4 mia. kr., altså mere end 600 mio. kr. i 2005, og som hr. Vernersen var inde på, er det jo et skarpt stigende beløb i årene fremover, hvis olieprisen holder sig på det nuværende niveau eller endda stiger.
Så sammenlagt over de kommende år er det milliarder af kroner oven i dem, A.P. Møller fik sidste år, som man nu sender i en ny julegave hen til Esplanaden.
»Vil ministeren oplyse, hvor meget nedsættelsen af selskabsskatten koster i provenutab vedrørende kulbrintevirksomheden i Nordsøen, og oplyse, om ministeren var bekendt med planerne om en snarlig nedsættelse, da olieaftalen blev indgået?«
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Jeg tror ikke på, at det at sænke selskabsskatten gør, at alle de danske virksomheder, der har investeret i udlandet, pludselig trækker produktionen hjem, selvfølgelig gør jeg ikke det.
Men jeg tror på, at det har en betydning, når man står i valget mellem, om den næste udvidelse skal ske i Danmark eller i udlandet, at vi har ændret sambeskatningsreglerne, at vi har sænket selskabsskatten.
Jeg tror på, at det har en betydning, når udenlandske virksomheder skal vælge, om de skal investere i Danmark, i Sverige eller i Norge, at vi nu er kommet ned på en selskabsskattesats, hvor vi er på niveau med dem, og at vi ikke er 2 procentpoint bagud.
Så må jeg bare sige, at siden vi er kommet i regering, har vi øget det, vi bruger på uddannelse, med 3,5 mia. kr.
Den finanslovaftale, der lige er blevet gennemført og vedtaget, lægger op til, at vi skyder 3 mia. kr. ind i en fond til højteknologisk forskning og udvikling, at vi skyder ekstra 1 mia. kr. ind i Grundforskningsfonden.
Vi prioriterer uddannelse, forskning og udvikling utrolig højt, så det er ikke et enten-eller, det er et både-og med den her regerings politik.
Og det er måske dér, forskellen er mellem os og oppositionen.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Jeg ved ikke, om skatteministeren har gjort sig sådanne tanker.
Jeg tror ikke, vi er mange, der tror på, at det er det, der flytter noget.
Jeg siger, at det ville være klogere af regeringen at bruge det her provenu til uddannelse og forskning i Danmark, så man kunne få dygtige medarbejdere, der kunne klare sig i konkurrencen.
Jeg tror, det ville have langt, langt større betydning, end at man nedsætter selskabsskatten med 2 pct., og at man i øvrigt så for en fjerdedels vedkommende gør det for banker og finansieringsinstitutter, som ikke engang har den udgift.
Eller i forhold til olieindvinding, hvor det i hvert fald kan opgøres til 250 mio. kr. og formentlig det dobbelte året efter, fordi priserne har været meget stigende.
Det er formentlig overhovedet ikke det – de 2 pct., den er nedsat – der ville have nogen betydning, men derimod at man brugte de her penge fornuftigt til uddannelse og forskning.
Det ville have rykket.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Jeg tror faktisk på, at hr. Jacob Buksti godt ved, at der er langt flere årsager til, at virksomheder kan vælge at flytte ud, end sambeskatningsreglerne.
Og jeg er også sikker på, at selv efter at vi har ændret sambeskatningsreglerne, vil der være danske virksomheder, der vælger at flytte ud og lægge produktionen andre steder.
Det, vi gør ved samtidig at sænke selskabsskatten, er at mindske motivationen til at flytte ud.
Vi gør det mindre attraktivt at flytte ud, vi gør det mere attraktivt at udvikle og investere i Danmark.
Vi gør det faktisk mere attraktivt for udlandet at investere i Danmark.
Vi ændrer på forholdet mellem, hvor attraktivt det er at placere sin investering i udlandet og i Danmark.
Vi gør det mere attraktivt at placere den herhjemme.
Det synes vi er en utrolig god måde at styrke Danmark på i den internationale konkurrence.
Jacob Buksti (S), 2004-12-01:
Man kan jo blive helt rørt.
Problemet er, at det jo ikke hænger sammen.
Det er vel stadig væk sådan, at først udflytter man arbejdspladser, det vil sige, at man nedlægger arbejdspladser i Danmark; det har man kunnet gøre hidtil med skatterabat.
Så bliver hullet lukket.
Så er der ingen skatterabat.
Hvordan kan det være, at man så skal have en nedsættelse af selskabsskatten, efter at man er flyttet ud?
Det vil jo også være sådan, at de selskaber, der er i Danmark, som hidtil har brugt den her trafik, vel også får nedsættelsen af selskabsskatten.
Det går jeg ud fra.
Det er jo ikke sådan, at de, der har brugt det her, er undtaget.
Derfor hænger det, ministeren siger, jo ikke sammen.
Der er da tale om, at først nedlægges der arbejdspladser i Danmark med skattetilskud, og når man så lukker det hul, giver man virksomheden skattetilskud.
Det er da Ebberød Bank.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er jo forkert at sige, at der gives en kompensation til dem, der er flyttet ud.
Tværtimod har de, der er flyttet ud og har benyttet sig af skatterabatten, nu oplevet, at de vil blive genbeskattet af de skattefradrag, de har haft.
Det, der sker ved det, vi laver nu, er jo det stik modsatte.
Det er jo at sige, at vi ikke giver nogen skatterabat, hvis man flytter ud.
Vi sænker selskabsskatten for alle dem, der investerer i Danmark; de, der udvikler i Danmark, de, der ansætter i Danmark, de, der får overskud i Danmark, får en lavere beskatning.
Vi er blevet mere attraktive for danske virksomheder at udvide i, vi er blevet mere attraktive for udenlandske selskaber at investere i.
Vi er blevet mere attraktive, i form af at vi har en langt mere konkurrencedygtig selskabsskat, hvis man kigger på de lande, der ligger omkring os.
Det skal selvfølgelig ikke være det eneste parameter, og det er ikke det eneste parameter.
Vi har langt flere strenge at spille på, men en lav selskabsskat er et parameter, og vi styrker faktisk motivationen for at udvide i Danmark, for at investere i Danmark, for at købe sig ind i Danmark for udenlandske virksomheder.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-01:
Jamen jeg tror, det kan ordnes.
Det er selvfølgelig, hvad skal man sige, en helt legitim bekymring at have.
Men hvis man er bekymret for, at den disponible indkomst for dem, som er på overførselsindkomster, vil blive udhulet, hvis man lader afgifterne stige med priser og lønninger, så kan man jo ordne det i satsreguleringen.
Nu ved jeg godt, at regeringen har en række ideer om at gøre satsreguleringen så lille som overhovedet muligt, men det kunne man ordne dér.
Hos os synes vi, at det er stort gode for en dagpengemodtager, altså en arbejdsløs, at komme i arbejde, og vi synes nok, at noget af det mest sociale, man overhovedet kan gøre, er at sørge for, at den, der er arbejdsløs, kan komme i arbejde.
Vi kan ikke komme til anden konklusion, end at skattestoppet er så vigtigt for regeringen, at man ikke vil sørge for, at 8.000 flere kan komme i arbejde, uanset hvilke planer man i øvrigt måtte have med hensyn til skattesystemet.
Det synes vi er beklageligt, for vi tror faktisk, det ville fremme velfærden for rigtig mange mennesker, hvis flere kunne komme i arbejde.
Spørgsmålet om overførselsindkomsterne kan man løse ved satsreguleringen, hvis regeringen vil føre en anden politik end den, de gør i forhold til satsreguleringen, som vi lige har været igennem, for så vidt angår børnechecken.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er ikke en korrekt gengivelse.
Jeg skal prøve at gentage lidt tydeligere, hvad jeg har sagt.
Vi mener ikke, at man skal hæve de grønne afgifter for førtidspensionister, for folkepensionister, for kontanthjælpsmodtagere, for dagpengemodtagere, som jo ikke ville få gavn af, at man sænkede mellemskatten eller topskattens satser, hvilket er det, fru Margrethe Vestager lagde op til.
Vi vil have gavn af, at folk kommer i arbejde, det er ganske rigtigt, og jeg deler ønsket om, at flere kommer i arbejde, men hvad angår de mange tusinde folkepensionister og førtidspensionister er der jo ikke nogen særlig stor sandsynlighed for, at de kan gå ud og få et arbejde på baggrund af, at vi ændrer på topskattesatsen.
Derfor er det jeg siger: Det passer ikke ind i regeringens sociale profil at hæve de grønne afgifter for de svageste i samfundet for at kunne give skattelettelser, når vi samtidig har mulighed for ved at køre en stram og fornuftig økonomisk politik at skabe det råderum til finansierede skattelettelser i fremtiden ligesom de skattelettelser, vi har gennemført nu.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-01:
Jeg synes, det er en meget ærgerlig konklusion at måtte drage af det her, for det, jeg kan høre, er, at skattestoppet er så vigtigt for regeringen, at man ikke vil opkræve præcis de samme skatter i kroner og øre og hæve det velfærdsgode, det er, at over 8.000 flere mennesker kan komme i arbejde.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg synes, det siger noget om regeringens sociale profil.
Vi taler om at opkræve fuldstændig de samme skatter, men at gøre det på forskellige måder, og regeringen siger så, fordi skattestoppet er så afgørende for regeringen: Nej, vi vil ikke ændre på det, for vi vil ikke have, at 8.000 flere kommer i beskæftigelse.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-01:
Jeg takker for det gode råd.
Det skal jeg nok følge.
Så kommer vi til det meget væsentlige om enigheden og Folketingets partier.
Vi har jo altså en følgegruppe, hvor 97 pct. af Folketingets partier er repræsenteret.
Her vil vi ikke sidde og råbe ad hinanden.
Vi vil sammen finde en løsning.
Det synes vi at vi har en forpligtelse til.
Det er det, vi gør direkte, når vi mødes den 8. december.
Der forhandles nu på embedsmandsniveau, kan man sige, sådan som det altid er i sådan nogle store forhandlinger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Nu siger ministeren jo, at det skal være inden for den samlede ramme.
Men jeg synes jo, at hr. Peter Skaarup kom med en meget præcis kritik af nogle af delene i færgeforlig 2.
Og jeg tror, at ministeren skal være lidt forsigtig med at rejse rundt, især på Bornholm, og hævde, at det var et fantastisk godt resultat, man fik lavet med færgeforlig 2.
Det er bare et venligt råd til ministeren om, at et anderledes ordvalg måske ville være mere fremkommeligt over for bornholmerne.
Jeg vil bare spørge ministeren: Hvis der nu ikke kan findes en løsning inden for rammen, og hvis der nu ikke kan opnås enighed med Kontaktrådet og regionsborgmesteren, som ministeren også henviste til, vil ministeren så indkalde Folketingets partier og ikke bare skære igennem?
Det ville være frygteligt, hvis der en gang til bare skæres igennem, og det så endnu en gang viser sig, at det, man har lavet, ikke hænger sammen.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-01:
Jo, det er jeg selvfølgelig enig i, men så enkelt er det altså ikke, for der er jo også en af de store færger til rådighed, som kan sættes ind.
Det er derfor, at jeg svarede hr. Keld Albrechtsen, at meget afhænger af, hvor hurtigt vi kan gøre den færge klar, og så er vi igen ovre i pengespørgsmålet, for det er klart, at det koster mere at have et beredskab, hvor det tager 6 timer, end et, hvor det tager 24 timer.
Det er sådan set det, man sidder og diskuterer: Hvad kan vi finde af løsninger på problemet?
Man har fokuseret problemet, og det er, som jeg sagde til hr. Keld Albrechtsen, den første forudsætning for at løse det.
Det er altså det, man sidder og trækkes om nu, og som vi skal fortsætte med den 8. december sammen med ordføreren fra bl.a. Dansk Folkeparti.