runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-09-06:
Jeg er fantastisk stolt som dansker over, at det stærkeste tema, nejsiden kan præsentere i dag ved tredjebehandlingen af dette lovforslag, er en kollektiv politisk korrekturlæsning af en informationspjece.
Det synes jeg er ret interessant.
Tale udenom, tale om noget andet, tale om debatten, tale om formen i stedet for indholdet.
Og dyb splid på jasiden?
Jeg ved ikke, hvad andre har sagt, og det må de jo selv udtale sig om i givet fald.
Det er fair nok, og derfor er man imod hver gang.
Hr. Villy Søvndal mente, det var underlig tale, når jeg refererede til det at være uden visioner.
Jeg citerede egentlig SF's folketingsmedlem fru Margrete Aukens udtalelser fra forleden dag, så det ved jeg ikke.
Det var sådan set et citat, men det er selvfølgelig en fejl fra min side, at jeg ikke refererer til, hvem jeg citerer.
Så til diskussionen om visionen: Ved førstebehandlingen sagde vi klart og tydeligt: Det, der er vores vision, er at sikre os på de grænseoverskridende områder, vi som enkeltlande ikke selv kan bekæmpe: valutaspekulation, grænseoverskridende økonomiske problemer og kriminalitet, miljøproblemer osv. osv.
Det er på de områder, vi ønsker at skabe nogle demokratiske spilleregler til at udfylde det demokratiske tomrum, som er efterladt som følge af de her ting.
Altså ikke at erstatte det nationale demokrati, men at give et svar på det europæiske niveau, så vi ikke skal overlade beslutningsprocesserne til markedskræfterne på vores vegne.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-09-06:
Vi har fra Socialdemokratiet gentagne gange fået at vide, at vi skal med i ØMU'en for at få indflydelse, underforstået: Hvis vi ikke deltager, holder de andre os ude.
Jeg har lidt svært ved at forstå argumentet.
Det tror jeg ikke er realistisk.
Men jeg synes egentlig, når Socialdemokratiet bringer det frem med så stor en styrke, at det også fortjener at blive lidt mere konkret, for det er jo i virkeligheden meget ukonkret, når man siger det.
Så jeg vil godt spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Hvad er det for nogle områder, de andre lande vil holde Danmark ude fra?
Hvor er det, de vil tage indflydelsen, hvor vi så ikke kommer med?
Helt konkret
hvilke områder er det, vi snakker om?
Er det dyrefoder?
Hvor er det, de andre vil holde os ude?
Jeg synes, det kunne være godt for debatten, hvis vi fik gjort det meget konkret.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-06:
Nu har jeg jo mit ordførerindlæg senere og kommer selvfølgelig tilbage til, hvad Dansk Folkeparti vil og har af visioner i forhold til nejet.
Til hr. Claus Larsen-Jensen: Det her går sådan set ud på, at vi kan stille spørgsmål og så skulle få svar fra den socialdemokratiske ordfører.
Og det, jeg nu har stillet spørgsmål om og ikke fået svar på, er, hvad Socialdemokratiet har af holdning til, at ledende eksperter i offentlig ret, forvaltningsret, kritiserer regeringens stadig omsiggribende misbrug af regeringens embedsmænd for at kæmpe for deres ja.
Jeg har jo ikke noget imod, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre bruger deres midler på at argumentere, som de ønsker og vil for et ja.
Det må jo de partier om.
Men det er det her omsiggribende misbrug af embedsmændene og de økonomiske midler i statsapparatet, som kritiseres.
Og det er jo ikke bare denne her pjece, som økonomiministeren går op og prøver at forklare os om, det er jo også andre pjecer.
Det sprøjter ud med pjecer fra regeringsapparatet, der fortæller om denne her såkaldte danske euro, vi lige pludselig skal have i stedet for bare den euro, det handler om.
Og der er jo massevis af japropaganda i de her pjecer.
Og derfor synes jeg, at Socialdemokratiet burde tage sådan nogle spørgsmål her langt mere alvorligt frem for at forsøge at affeje dem med, at det er, fordi vi ikke ønsker en debat om andre ting end formen.
Jo, det gør vi, og jeg kommer tilbage til det i min ordførertale, men nu håber jeg, vi får nogle klare svar fra den socialdemokratiske ordfører på de spørgsmål, der er stillet.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-09-06:
Til hr. Kim Behnkes første bemærkning: Jeg har ikke sagt noget om, at man ikke kan stole på Ivar Nørgaard.
Jeg har sagt, at vi er uenige med ham i hans analyse, og argumenterede for det, og sådan er det. Det er noget andet end at stole på.
Vi er uenige i analysen; vi mener, han tager fejl.
Og også til hr. Kim Behnke: Sagen er jo, at Frihed 2000 og hr. Kim Behnke bare ønsker et EU, der i virkeligheden kun består af det indre marked og ikke meget mere.
Er det ikke rigtigt?
- jeg må ikke stille spørgsmål!
Og når jeg hører den diskussion om folkepension: Jeg har her i hånden en annonce fra JuniBevægelsen, »Mere union?
Nej tak.
Vil du have din helt private folkepension?
Det er ikke fra den her kampagne.
Det er fra 1998 om Amsterdamtraktaten.
Sådan har det lydt siden 1972.
Prøv lige at se, hvad vi har kunnet lave på det sociale område uden problemer.
Jeg skal nok give det, men jeg har ikke mere tid nu.
Ole Sohn (SF), 2000-09-06:
Forud for debatten i 1992 fik vi de samme argumenter om, at hvis vi ikke sagde ja, ville det betyde øget arbejdsløshed, så ville det betyde død og ulykke en lang række steder.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvad er der sket med beskæftigelsen i Danmark siden 1992, hvor Danmark sagde nej til at deltage i Den Økonomiske og Monetære Union?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Vi får at vide, at hvis vi siger nej den her gang, vil der komme en lille rentestigning med det til følge, at arbejdsløsheden vil stige i Danmark.
spørgsmål er så: Hvor meget er arbejdsløsheden steget i Euroland som følge af den rentestigning, der har været i indeværende år som følge af den faldende eurokurs?
Det tredje spørgsmål omhandler det informative med den pjece, der er sendt rundt af regeringen.
Der mangler i hvert fald for mig at se to faktuelle oplysninger.
Jeg går ud fra, at der er 14 forskellige modeller.
Jeg vil også gerne se, hvordan den spanske og den tyske ser ud, for de er jo også gangbare i Danmark.
Og det tredje er: Har regeringen fået tilsagn fra Den Danske Bank om, at de vil forære vekselgebyret til borgerne, eller lægger de blot afgiften på et andet sted?
Frank Aaen (EL), 2000-09-06:
Hr. Claus Larsen-Jensen kunne ikke fatte Ivar Nørgaards frygt for, at øget harmonisering vil give et pres på skatterne og dermed på vores velfærd.
Det er mit indtryk ude fra landet fra de utallige møder, der kører, at vælgerne godt kan fatte det, godt kan indse, at når Danmark har en helt anderledes opbygning af sin velfærd end de øvrige EU-lande - vi har en solidarisk finansiering via skatterne, hvor de andre er baseret på forsikringsordninger og arbejdsmarkedsordninger - og hvis vi skal harmonisere mere, så kommer det til at gå ud over vores skattefinansiering af velfærden.
Og jeg vil gerne bede hr. Claus Larsen-Jensen bekræfte, om det ikke er korrekt, at den danske velfærdsmodel på det punkt, nemlig det, der hedder den solidariske finansiering, er fuldstændig forskellig fra alle de andre landes, og at en harmonisering uundgåeligt vil betyde, at vi kommer til at lave om på vores velfærd, og at det f.eks. kan komme til at gå ud over pensionen.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-09-06:
Hr. Claus Larsen-Jensen taler udenom og prøver at bortforklare, at eurotilhængere og økonomiske professorer betegner det mest lødige og gode argument fra modstandersiden, nemlig at bevare muligheden for at justere kronekursen, som det bedste argument, og så prøver hr. Claus Larsen-Jensen, at glide af på, at så vil man devaluere.
Nej, det vil man ikke. De sidste 13 år, hvor vi har ført en succesfuld økonomisk politik, har vi hele tiden haft muligheden for at trække i nødbremsen.
Den skal ikke afmonteres, og det siger de tre eurotilhængerprofessorer.
Når hr. Claus Larsen-Jensen taler om at snakke udenom, så er det jo regeringen og eurotilhængerne, der snakker udenom.
Vi har nu tredje behandling af debatten her i dag.
Jeg har gennem Folketingets Europaudvalg indleveret ti eksempler på situationer i fremtiden, hvor det vil være en fordel at have muligheden for at kunne justere på kronekursen på den ene eller den anden måde.
Der foreligger et papir, der siger, at det vil komme på bilag 64, men dette bilag findes ikke endnu.
Hvem er det, der snakker udenom og ikke tør komme med informationerne?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-09-06:
Jeg vil starte med at svare hr. Knud Erik Hansen.
Vi er ikke med i Centralbanken.
Vi er ikke med i eurogruppen, hvor grundlæggende ting af betydning for vores økonomi diskuteres.
Det har betydning i forhold til de økonomiske retningslinjer, vi aftaler for beskæftigelsesstrategien, for diskussioner om grønne minimumsafgifter eksempelvis, i diskussionen om bekæmpelse af skatteunddragelse, bare for at nævne tre konkrete eksempler.
Til hr. Ole Sohn vil jeg gerne sige, når vi diskuterer arbejdsløshed: Jeg står her med nogle beregninger foretaget af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som siger, at deres forventning er, at vi vil få en rentestigning, en merrente, hos os på 0,6 pct. udenfor, og det vil virke direkte ind i forhold til beskæftigelsen, det vil betyde fald i investeringerne, påvirke huspriserne, det private forbrug vil mindskes, og de, der vil blive ramt hårdest, er faglærte og ufaglærte arbejdere.
Altså, hvad er det for interesser, SF varetager?
Så til det om pjecen: Økonomiministeriet har udgivet denne her pjece, »Euro - den nye fælles valuta - hvad er det?«, som i øvrigt indeholder en gennemgang af, hvordan alle mønterne ser ud i samtlige lande.
Så til hr. Frank Aaen: Der er intet i forbindelse med denne her euroafstemning, der er intet ved den kommende regeringskonference, der er intet, der tyder på, at vi eller andre skulle være interesserede i at lave en harmonisering på de her områder, som hr. Frank Aaen mener er den uundgåelige udvikling i EU.
Det passer ikke.
Og sagen er jo, at det sociale velfærdssystem jo er ganske veludviklet en række steder.
Det er forskelligt finansieret, forskelligt sammenstykket, det indretter vi selv, og der er ikke nogen
fra EU-systemet, der går ind og fortæller os, at nu skal vi ændre vores pensionssystem eller vores sociale velfærdssystem i forhold til den interne indretning
Det ved hr. Frank Aaen også godt, men det er en meget god historie.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-09-06:
Til hr. Claus Larsen-Jensen om den famøse pjece: Det er ikke bare de her såkaldte eksperter, der er bekymrede over den stil, den facon, som regeringen kører, det er også andre, det er bl.a. formanden for partiet Venstre.
Erkend dog, at I har et problem med den måde, I kører frem på!
Og så er det jo sidste gang, vi diskuterer denne her sag i Folketingssalen, og jeg mangler stadig væk at få besvaret
et for mig at se ganske vigtigt spørgsmål, og det er en forklaring på, hvorfor vi skal have denne her folkeafstemning
Socialdemokratiet lovede før sidste folketingsvalg vælgerne, at hvis man genvalgte hr. Poul Nyrup Rasmussen som statsminister, ville han være en garanti for, at de danske undtagelser ville stå uantastet i 4 år.
Hr. Claus Larsen-Jensen skrev selv så sent som i november 1998 en artikel til Aktuelt, hvori han skriver, at der skal helt, helt ekstraordinære ting til, før vi skal have en folkeafstemning om ØMU'en, kronen skulle under pres, eller den danske økonomi skulle virkelig være på spanden.
Det er den jo ikke i øjeblikket.
Er der andre forklaringer på, at Socialdemokratiet har accepteret denne her folkeafstemning, end at Det Radikale Venstre har krævet det? Findes der overhovedet én socialdemokratisk forklaring, som falder overens med det, som tidligere blev lovet før sidste folketingsvalg?
Jeg vil godt have et svar nu, vælgerne har krav på at få et svar fra den socialdemokratiske ordfører.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-09-06:
Jeg lagde mærke til, at hverken hr. Larsen-Jensen eller økonomiministeren havde lyst til at diskutere mangelen på demokrati i Centralbanken.
Det forstår jeg godt, og økonomiministeren havde intet forsvar for den pjece, som altså hedder »Danmark og euroen«, og som skatteyderne har betalt, og hvori ministeren påstår, at der ikke er noget udemokratisk i ØMU-konstruktionen - ja, det påstår ministeren.
Det er ren politisk propaganda for skatteydernes penge.
Men jeg kan også nævne et andet eksempel fra den samme pjece.
Dér påstår ministeren, at der er tale om et samarbejde, hvor det fortsat er de enkelte lande, der har ansvaret for finanspolitikken, beskæftigelsen og indretningen
af velfærdssamfundet
Det er også en ren og skær politisk propagandapåstand, som jo heller ikke har dækning i virkeligheden, for ØMU'en går jo ud på netop at ensrette den økonomiske politik.
Og nu vil jeg godt bede ministeren være så venlig at svare på, hvordan det kunne gå til, at Økonomiministeriet for skatteydernes penge også udsendte den pjece, der hedder »Danmark og euroen«, og som faktisk er endnu mere tendentiøs og propagandistisk end den, som vi også diskuterede i går, som er denne her lille pjece - den er faktisk endnu værre.
Jeg ved ikke, hvor det ender, hvis regeringen fortsætter på den måde, men vi bliver jo nødt til at få afklaret det her spørgsmål, så vi kan få en saglig, fair og ordentlig debat på lige fod mellem ja- og nejsiden.
Søren Søndergaard (EL), 2000-09-06:
Jeg vil godt snakke indhold i den her pjece, som økonomiministeren havde genlæst.
Hvad står der i den pjece?
Der står f.eks., at hvis vi går med i euroen, bliver det sværere at være valutaspekulant. Ja, o.k., det kan måske diskuteres, så den lader vi stå.
Så står der videre: »Spekulanter kan ikke længere skade den danske økonomi.«
Aha, det vil sige, at hvis spekulanter spekulerer imod euroen, så har det ingen indflydelse på dansk økonomi?
Er det seriøs oplysning?
Og så fortsætter man med at sige: »I dag tjener internationale spekulanter store penge på at skabe uro mellem de forskellige valutaer.
Det kan de ikke, når landene har den samme valuta, nemlig euroen.«
Jamen landene har jo ikke den samme valuta, euroen.
Der er 120 lande, der fortsat vil have deres egen valuta.
Spekulanterne vil stadig væk tjene penge.
Det er usaglig information; det er simpelt hen ikke korrekt, hvad der står
Der vil dog også kunne findes euromønter fra andre lande i Danmark, især i turistområder.«
Et enkelt spørgsmål: Er København et turistområde?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-09-06:
Ja, ja, det meste er jo turistområder, både i Danmark og i resten af verden og snart også i det ydre rum, har jeg hørt.
Til hr. Holger K. Nielsens spørgsmål: Hvorfor nu?
Det vil sige, at de beslutninger, de træffer, direkte påvirker dansk økonomi, og det påvirker danske arbejdspladser, det påvirker os på en lang række områder, og derfor: Hvis vi ansvarligt skal varetage den danske befolknings interesser og det danske samfunds interesser, skal vi selvfølgelig, når virkeligheden har flyttet sig, forholde os aktivt til det. Og så handler
det om, at selvfølgelig vil vi gerne have indflydelsen, og vi vil gerne have værnet mod valutaspekulationen osv., de øvrige fordele. Så til hr. Keld Albrechtsen: For mig lyder det, som om der er et hak i pladen og den kører i samme rille.
Vi har en stor diskussion om de dér pjecer evig og altid, og det har jeg sagt hvad jeg vil sige til, så det har jeg ikke yderligere kommentarer til.
Og så vil jeg bare sige, at eurosamarbejdet jo ikke handler om at ensrette økonomierne, nej, det handler om at skabe ro omkring pengevæsenet i Europa, sådan at vi kan få en økonomisk stabilitet, så vi kan skabe beskæftigelse og øge folks velstand og velfærd.
Det er det, der er målet med det hele.
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg synes, at hr. Søren Søndergaard og Enhedslisten fuldstændig glemmer, at valutahandelen i verden i dag er 70 gange større end udenrigshandelen.
95 pct. af det er kortsigtet spekulation.
Få valutaspekulanter er i stand til at trække tæppet væk under selv store landes økonomier.
Jeg har ikke hørt ét eneste svar fra Enhedslisten om de her ting.
Og så kan jeg forstå, at hr. Søren Søndergaard er tilhænger af en global valuta.
Det lyder jo fantastisk godt, men jeg kunne jo egentlig stille det spørgsmål, om de uligheder, man mener der er i et Europa, der er lidt forskelligt på forskellige områder, ville være mindre ved, at man skulle have en global valuta til at hænge sammen.
Det har jeg svært ved at se, og jeg har også svært ved at se realismen i det.
Så derfor: Den samordning, vi laver for at beskytte os selv i fællesskab, er nok ikke så tåbelig.
Villy Søvndal (SF), 2000-09-06:
Jeg bad i min første korte bemærkning hr. Claus Larsen-Jensen rulle sine visioner ud. Og det gjorde hr. Claus Larsen-Jensen så i hvert fald på et enkelt område, nemlig på miljøområdet, idet han sagde, at det er vigtigt i europæisk sammenhæng at kunne gøre noget i forhold til miljøproblemerne.
Det er vi fuldstændig enige om.
Ikke en dyt, vel?
Ikke en dyt.
Vi kan arbejde sammen på miljøområdet lige præcis så meget, som vi har gjort altid.
Hvorfor bliver det så nævnt som en vision i forbindelse med en ØMU-afstemning?
Det forstår jeg slet ikke.
Så synes jeg, der er to ekstremer i velfærdsdebatten, og jeg synes, at hr. Claus Larsen-Jensen er den ene.
Hr. Claus Larsen-Jensen siger, at det slet ingen betydning får, i hvert fald kun positivt, hvis det overhovedet har nogen betydning for velfærdsdebatten.
I den modsatte ende står de, der siger, at der kommer nogen og tager folkepensionen.
Altså begge synspunkter er udtryk for yderst ekstremistiske standpunkter i den her debat.
Herimellem synes jeg så der står den afvejning, der hedder, at selvfølgelig får det da betydning for den måde, vi tilrettelægger vores velfærd på, når vi skal have en valuta, der skal bindes så tæt sammen, at mulighederne for at føre politik nedenunder formindskes.
Det er da så indlysende, og det er letsindigt ikke at ville tage den debat.
Jann Sjursen (KRF), 2000-09-06:
At dømme efter hr. Claus Larsen-Jensens svar til hr. Frank Dahlgaard tidligere i debatten er den lødige nejsiger den nejsiger, der går ind for, at kronen skal flyde helt og aldeles frit.
Jeg spørger bare hr. Claus Larsen-Jensen: Hvad underlødigt er der ved at gå ind for at holde fast i kronen og holde fast i den valutaaftale, ERM II-aftalen, som den nuværende regering selv har forhandlet på plads sammen med eurolandene?
Det synes jeg hr. Claus Larsen-Jensen skylder os et svar på her i debatten.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-09-06:
Det er jo en eurorente.
Jo, der findes en tysk rente, en tysk eurorente, og den er en anden end den franske eurorente, den italienske eurorente og de andre eurorenter.
Jeg står her med den sidste statistik af 4. september
fra Nationalbanken om renter og kurser, og her står, at det lange rentespænd til Tyskland nu er nede på 0,4 pct. Det var før oppe over 0,5 pct. Der er sket et fald, altså en tilnærmelse mellem renten i Danmark og renten i Tyskland, gennem de sidste par måneder, hvor der i meningsmålingerne har været udsigt til, at det er realistisk, at det kan blive et nej.
Det var der ikke tidligere.
Så finansmarkederne er altså ikke bange for, at det skal blive et nej. Og hr. Bendt Bendtsen skylder jo at forklare, hvorfor dette europrojekt er så genialt - og det sagde han - når finansmarkederne ikke tror på det og det giver sig udslag i, at eurokursen falder og falder og falder.
Kim Behnke (FRI), 2000-09-06:
Det er unægtelig interessant at høre hr. Claus Larsen-Jensen i dag, altså påstanden om, at nejsiden ingen visioner har,
hvorefter hr. Claus Larsen-Jensen bruger hele sin tale på at fortælle om, hvad nejsiden har sagt og ikke har sagt.
Og særlig påstanden om, at det er nejsiden, der kommer med skræmmekampagner, er jo et eller andet sted sat i perspektiv, når netop Ivar Nørgaard af egen drift går ud og siger: Det er ikke sikkert, at vores pension kan holde i Euroland.
Hvem er det så, der modsiger Ivar Nørgaard?
Ja, det er statsministeren.
Det er det Socialdemokrati, som gik ud og lovede danskerne, at efterlønnen kunne de være helt sikre på at der ikke blev rørt ved.
Kort tid efter der havde været sidste folketingsvalg, ændrede man alligevel på efterlønnen.
Så jeg synes, vi skal overlade til borgerne at afgøre, hvem de tror mest på: dem, der gav efterlønsgarantien, eller en Ivar Nørgaard med dyb indsigt i tingene, og som jo tidligere blev feteret i Socialdemokratiet som en af deres topfolk.
Nu er han lige pludselig ifølge hr. Claus Larsen-Jensen en, man ikke længere kan stole på.
Jeg synes, det argument taler for sig selv.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-09-06:
Jeg bemærkede, at hr. Anders Fogh Rasmussen gik uden om diskussionen om velfærd og ØMU'en.
Det har været en vigtig diskussion og kræver måske en kommentar fra Venstre
, fordi vi på en eller anden måde bliver hvirvlet ind i en velfærdsdiskussion omkring EU.
Og der er jo ingen tvivl om, at Venstre og Socialdemokratiet ikke har den samme velfærdsmodel.
Jeg ser i Weekendavisen, at en af Venstres unge løver, Martin Gertsen, siger: Vi vil jo gerne nøjes med at give tilskud til dem, der har behov: posedamen, narkomanen, de psykisk syge, men vi er løbet durk ind i det problem, at vi er nødt til at forholde os til den socialdemokratiske velfærdsmodel.
Er det egentlig ikke også det, vi kommer til at diskutere i EU, nemlig velfærdsmodeller?
Og er det ikke sådan, at den velfærdsmodel, man møder i EU, faktisk passer meget bedre til den velfærdsmodel, Venstre har, i forhold til den, som vi andre kan have, altså hvor vi i Danmark finansierer 70 pct. over skatterne, men hvor man i EU faktisk finansierer 70 pct. selv og kun 30 pct. over skatterne og dermed fordeler meget mindre?
Vil Venstre ikke godt kunne finde støtte i de øvrige europæiske lande til den velfærdsmodel, som Venstre faktisk inderst inde gerne vil have?
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-09-06:
Det er helt tydeligt, at hr. Claus Larsen-Jensen overhovedet ikke ønsker at forholde sig til den kritik, der rent faktisk
her fra begyndelsen af denne her debat har været af regeringens propaganda, regeringens magtmisbrug.
For det er jo i virkeligheden det, det er.
Jeg synes, at vi må afkræve hr. Claus Larsen-Jensen et svar.
Ønsker man at fortsætte på den måde i de sidste uger af valgkampen?
Vil man fortsætte med f.eks. at sende sådan nogle postkort ud - altså noget, som normalt er forbeholdt partierne i en valgkamp og ikke en regering eller et embedsmandsværk - som i det her tilfælde fra Udenrigsministeriet, hvor man kan samle en lille terning af henholdsvis ja- og nejsvar, og så kan man kaste terning, om det nu skal være det ene eller det andet?
Hvad er det for en gang pop fra et ministerium, som nogle kyndige - skulle de
være - embedsmænd har udtænkt, og som danske skatteydere er med til at betale for?
Det er simpelt hen så useriøst.
Og hele den debat omkring hr. Claus Larsen-Jensens argumentation om, at man er nødt til at tilslutte sig det her, for ellers falder det hele fra hinanden.
Jeg vil godt have en kommentar fra hr. Claus Larsen-Jensen om statsministerens bemærkning i et indlæg i Søndagsavisen: »Hvis Danmark er med i euroen, så forhindrer vi pres mod kronen.«
Det er ligesom at sende en skaldet til frisøren for at blive permanentet.
Det er jo en fuldstændig absurd bemærkning, og jeg vil godt have hr. Claus Larsen-Jensens kommentar til det.