runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Kort fortalt til hr. Christian H. Hansen, så stemmer vi selvfølgelig ja til forslaget, selvfølgelig gør vi det.
Vi mener, at kristendomskundskab er et kundskabsfag, som vil give eleverne - og det er også til hr. Carsten Hansen - mulighed for at blive bedre integreret i det danske samfund, vide noget om vores historie.
Der er ikke noget værre end historieløse børn, som ikke ved, hvad det er for et samfund, man lever i, og kristendomkundskab er et væsentligt element til at sikre, at børnene får en baggrund og en viden om det samfund, vi lever i.
Med hensyn til det tema, som de nuværende regeringspolitikere dyrker ihærdigt som en anden slags opposition: hvad vil V og K?, så tror jeg godt, jeg kan røbe heroppefra, at V og K i, ja, i hvert fald i alle sager, som vi kan blive enige om, vil stå sammen i en regering.
Og sådan vil det også være med skolepolitikken, og det vil sige, det bliver enten på den ene eller den anden måde.
Det må vi jo prøve at se, hvis der kommer en regering.
Jeg vil ikke være så kategorisk som hr. Christian H. Hansen og sige, når der kommer en - politik og demokrati er uransagelige, og der kan ske meget - men altså på et eller andet tidspunkt så kommer der vel en borgerlig regering.
Carsten Hansen (S), 2001-04-05:
Ja, jeg skal bare konstatere, at hr. Brian Mikkelsen fra Det Konservative Folkeparti helt overraskende siger, at det, man kan blive enige om, samarbejder man om i en eventuel kommende borgerlig regering; det var en interessant oplysning.
Men vi fik ikke sådan klargjort aftalen nærmere.
Er der nogle punkter, man vil tvinge hinanden på?
Lad os nu komme ind til benet og lad os høre om det.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Sådan for en ordens skyld må jeg vel hellere afslutte polemikken her, og selv om hr. Carsten Hansen - og sikkert også andre - meget gerne ville sidde med inde ved bordet, når V og K på et tidspunkt skal forhandle, så er I ikke inviteret.
I får først resultatet at vide, efter vi er blevet enige.
Anne Baastrup (SF), 2001-04-05:
Forslaget går ud på at fjerne adgangen til at blive fritaget for kristendomsundervisning.
Som bekendt er SF med i folkeskoleforligskredsen, men det er ikke bare af den grund, vi afviser forslaget.
Det er også, fordi vi synes, det indholdsmæssigt er forkert.
Det, man i stedet for burde gøre, var at sætte sig ned og spørge: Hvad er det egentlig, børnene har brug for?
Hvad er det, børnene har brug for, der lever i et internationalt samfund, hvor globaliseringen er en trussel for nogle og en begrænsning for andre?
Det, børnene har brug for dér, er at få nogle dybsindige samtaler om idéhistoriske overvejelser.
Derfor så vi meget gerne, at vi i folkeskoleforligskredsen tog en diskussion om en ændring af kristendomsfaget til et egentligt idéhistorisk fag, hvor man eksempelvis i 1.-2. klasse arbejdede med emner som godt og ondt, glæde og sorg og fællesskab og ensomhed og tog udgangspunkt i religionernes verden, dagligdagen, medierne, filosofien, litteraturen og kunsten, og hvor man på 3.-6. klassetrin arbejdede med spørgsmål, om der er et liv efter døden, og hvad er det gode og det onde, hvad er sandt og falsk, og at der arbejdes med begreberne retfærdighed og uretfærdighed, rigdom og fattigdom.
Og så til slut kunne man på de sidste klassetrin inddrage arbejdet med andre religioner, andre kirker og andre menneskesyn og arbejde med emner som: Hvad er et godt liv, hvad er lykke, hvorfor er der krig og lidelse?
Det tror jeg at børn, unge kunne have stor fordel af, for det er jo ikke tilstrækkeligt blot at vide noget lige præcis om kristendom, det er jo også vigtigt at vide noget om andre religioner, hvis man skal kunne bevæge sig rundt i verden, og hvis vi vil have, at andre kan komme her og få en god tilværelse.
Men jeg vil godt understrege, at det er nogle overvejelser, vi går med, og som vi naturligvis vil lægge frem i folkeskoleforligskredsen til debat og videreudvikling, for vi skal jo samtidig huske på, at der er frygtelig mange fag i den danske folkeskole, så derfor har vi ikke til hensigt at komme med yderligere fag.
Der skal skæres ned på nogle andre ting, men omvendt så tror jeg, det er vigtigt, at børnene også får et idéhistorisk aspekt i deres folkeskoleuddannelse.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-05:
Det var lige kort til fru Anne Baastrup.
Fru Anne Baastrup gjorde meget ud af, eller i hvert fald lidt ud af, at fortælle, at det var meget vigtigt, at eleverne også fik forståelse for andre religioner og livsformer, men i selve formålsparagraffen om kristendomskundskab står faktisk, at »eleverne skal opnå kendskab til bibelske fortællinger og forståelse af kristendommens betydning for værdigrundlaget i vor kulturkreds.«
Derudover indgår så også ikkekristne religioner og livsanskuelser med henblik på, at eleverne får forståelse for andre livsformer og andre holdninger, så man kan sige, det allerede nu ligger inde i undervisningsformen, og vil det så ikke netop, når det nu er så vigtigt, at børnene får denne her store viden om andre forhold også, være fornuftigt, at man gjorde den obligatorisk?
Anne Baastrup (SF), 2001-04-05:
Nu hedder faget kristendom, og hvis hr. Christian H. Hansen så det antal af også danske børn, hvis forældre ikke ønsker, at de skal have faget kristendom, så ville hr. Christian H. Hansen også forstå, at det ikke er SF's politik, at vi fastholder faget kristendom.
Vi ønsker et andet fag, men der er et forlig i det der folkeskolehalløj, og det betyder jo så også, at man må bøje af.
Vi tabte slaget dengang, men derfor kan vi jo godt genoptage det på nogle andre vinkler, anvende nogle andre ord omkring det.
Vi vil ikke have faget kristendom, men vi vil godt have et fag, der giver børnene en idéhistorisk baggrund for forståelsen af deres samfund og andre samfund.
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-04-05:
I Det Radikale Venstre er vi af den opfattelse, at et vist kendskab til kristendom og dens betydning gennem Danmarks historie er af positiv betydning for en borgers forståelse af det samfund, han eller hun lever i.
Vi mener endvidere, at dette oplysningsarbejde fint varetages af folkeskolens historie- og kristendomsundervisning i forening, og mener derfor også, at det er hensigtsmæssigt, at flest mulige børn uanset baggrund deltager i kristendomsundervisningen. Men vi er samtidigt klar over og accepterer, at der som udgangspunkt er en del af såvel dansk som udenlandsk herkomst, som ikke opfatter kristendomsundervisningen som neutral i sit religiøse udgangspunkt og derfor viger tilbage for at lade deres børn deltage.
Tværtimod risikerer man blot en øget mistillid og en forestilling om, at Danmark forsøger at udøve ideologisk og religiøs pression over for folk, der tænker og tror anderledes end flertallet.
Som eksempler fra skoler omkring Gjellerupparken i Århus viser, betyder en saglig orientering til forældrene om fagets indhold og sigte, at modviljen i langt overvejende grad forsvinder, og det gælder, uanset hvilken trosretning børn og forældre tilhører.
For os er svaret altså oplysning og ikke tvang.
Det Radikale Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
I Enhedslisten mener vi, det er vigtigt, at folkeskolen oplyser om religionernes betydning.
Om livets store spørgsmål: fødsel, kærlighed, død, sygdom.
Om kulturer og normer, som de dannes blandt mennesker.
I Enhedslisten går vi ind for, at faget kristendomskundskab skifter navn og indhold.
Det kunne være til religion.
Det kunne også være til idéhistorie.
Det kunne også være til et andet navn.
Men ikke bare navnet skal skifte, det skal indholdet også. Og i en sådan situation, hvor vi har fået et sådant fag, vil det være naturligt, at et sådant fag gøres obligatorisk på linje med alle andre fag.
Carsten Hansen (S), 2001-04-05:
Ja, jeg må sige til hr. Brian Mikkelsen, det har udviklet sig til en ganske interessant debat.
For der er åbenbart en aftale mellem V og K om, at enten bryder Venstre folkeskoleforliget, eller også tilslutter De Konservative sig.
Det er jo ganske interessant med den garanti, hr. Brian Mikkelsen lige har givet fra den her talerstol, at man vil være fælles om uddannelses- og folkeskolepolitikken.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille hr. Brian Mikkelsen, er: Er man også fuldstændig ligeglad med menneskerettighederne i Det Konservative Folkeparti?
Der er rejst megen tvivl om, hvorvidt det overhovedet er i overensstemmelse med menneskerettighederne, at der ikke er den her religionsfritagelse.
Jeg synes, det er uhyre interessant, at Det Konservative Folkeparti vil være fuldstændig ligeglad med det.
Men jeg vil gerne høre nærmere om garantien, der er givet mellem de her to borgerlige partier.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Jeg står her og læser lidt på lektien, og der står jo, så vidt jeg kan se, at hvis en kommunalbestyrelse, som er ejer af et kolonihaveområde, overvejer at meddele Miljø- og Energiministeriet, at området ikke skal være et varigt kolonihaveområde, jamen så kan den bare gøre det.
Den kan bare sende et skema ind til ministeriet, hvis det bare har været ude til høring med en frist på 4 uger.
Sådan som jeg i hvert fald læser lovforslaget, så er det ikke varige kolonihaver.
Så er det altså kun almindelige kolonihaver, som man så kan behandle, som man altid har behandlet dem.
Er det ikke korrekt?
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Det er jo smukt, at hr. Hans Christian Schmidt er så optaget af Enhedslistens holdning.
Tak for interessen.
Det var afgørende.
Hvad angår spørgsmålet om helårsbeboelser, nævnte jeg det som et problem, fordi vi ved, at Københavns Kommune er i gang med en lovliggørelse, og vi synes, at der skal ske en samstemmighed derimellem, men der var ikke fra vores side en anmeldelse af, at det spørgsmål ville være udslaggivende for, om vi havde den ene eller den anden holdning til loven.
Det har jeg på intet tidspunkt sagt noget om.
Det virker jo, som om Venstres ordfører er i tvivl om, hvad det egentlig er for en politik og identitet, Venstre har i det her spørgsmål.
Kan Venstres ordfører fortælle den undrende forsamling, hvad det er for nogle konkrete paragraffer i det her forslag, der eventuelt skal files lidt til eller ændres, for at Venstre helhjertet kan gå ind for det her forslag?
Hvem er Venstre?
Vil Venstre udskrive sådan en eller anden gættekonkurrence, hvor vi så skal gætte os til det?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Nu er det altså sådan med de her ting, at alt jo kan blive undersøgt også i udvalget, men ellers vil jeg sige, at det er markedsmekanismen, der på en eller anden måde også fungerer her.
Så hvis der står 5.000 på venteliste i hovedstadsområdet, vil det jo nok betyde, at prisen på haverne stiger, medmindre man inde i de enkelte kolonihaveforeningers vedtægter el.lign. - ligesom man har det ved andelsboliger - har sat nogle grænser ind for, hvordan prisen skal være.
Som udgangspunkt synes jeg sådan set ikke, vi skal blande os i det.
Det, jeg derimod synes kunne være meget spændende og meget interessant, var, om man i regionplanerne - og det lægges der jo også op til her - og i andre planer, som kommunerne laver, simpelt hen satte nye områder af til det her, og det gælder jo specielt i hovedstadsområdet.
Det synes jeg ville være en god måde at planlægge.
Derfor kunne der være megen idé i at få lavet flere kolonihaver i Københavnsområdet.
Det vil være mit umiddelbare bud.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Det er jo ikke så meget fru Vibeke Peschardts synspunkter, jeg spørger til, for de er sådan set gode nok, det er sådan mere substansen, jeg er lidt nervøs for.
For jeg må sige, at markedsmekanismen virker jo godt i dag.
Det er faktisk sådan, at der kommer 850 nye kolonihaver hvert år ifølge rapporten »Kolonihavernes Fremtid«.
Det er jo, fordi det her lovforslag vil gribe ind i markedsmekanismen.
Pludselig vil man sige til kommunerne: Det er nu, I skal til at afgøre, om det her skal være vedvarende kolonihaver, eller om I inden den 1. april vil afmelde dem.
Jamen det er i hvert fald det, der står i lovforslaget, så så må vi have det ændret, hvis ikke det er sådan, det skal forstås. Det vil sige, at hvis kommunerne gør det, fordi de siger: Jamen nu tvinges vi på grund af statslig regulering, som ofte set før, til at lave nogle uhensigtsmæssige handlinger, så er man i grunden med til fra statens side at tvinge kommunerne til at gøre noget, kommunerne slet ikke vil, hvad de jo har bevist ved, at der kommer flere kolonihaver hvert år.
Det er det, jeg mener vi gerne skulle være mange i udvalget der vil bakke op om, så det ikke er
kolonihaveejerne, så det ikke er de skuldre, der kommer til at betale for det her
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Der var en ting, som jeg lige synes er vigtig at have med.
Tror fru Vibeke Peschardt ikke, det er vigtigt, at vi indrømmer og siger helt klart, at selv om vi godt kan lide markedet til mange ting, er det, vi er i gang med nu, at prøve at undgå nogle af de værste virkninger af markedet, så de her små oaser for mennesker uden de store midler, og som har for lidt plads eller befinder sig i særlige boligforhold, giver nogle bedre muligheder for at komme i nærheden af jorden? Skal vi ikke prøve at indrømme, at markedet ikke er så godt til at styre den slags ting her, og derfor forsøger vi - og det må vi jo stå ved - om ikke vi kan finde en eller anden form for mekanisme eller indgreb, der gør, at markedets værste virkninger i lige præcis denne her sammenhæng ikke slår helt igennem.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Jeg synes sådan set også, at det er en god tilkendegivelse fra den radikale ordfører, fru Vibeke Peschardt.
Det er jeg glad for, for jeg tror, at hvis vi er nok, vil vi måske kunne holde fast i den intention, når vi kommer til udvalgsarbejdet. Når jeg alligevel føler trang til at spørge fru Vibeke Peschardt, er det, fordi jeg er med på, at hovedparten af kolonihaverne jo ligger her i hovedstaden, men når man siger »kommune efter kommune«, hvor mange kommuner er der så tale om?
Ved fru Vibeke Peschardt, hvor mange kommuner det drejer sig om?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Det kan godt være, nogle må rette mig, men nu tager vi Københavns Amt.
Jeg tror, der er 18 kommuner i Københavns Amt, vil jeg gerne sige til hr. Hans Christian Schmidt, og mange af dem har jo kolonihaver.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Nu er det sådan, at Enhedslisten jo ofte har blæst til kamp
imod helårsbeboelser
Det har jo ofte været en af de helt store sager, som hr. Søren Kolstrup virkelig har kunnet hidse sig op over.
Så var det også sådan, at jeg hørte, at hr. Søren Kolstrup tidligere i debatten sagde: Hvor har vi de forskellige partier, hvad mener de, hvor er vi henne?
Og så hørte vi noget om helårsbeboelse fra Enhedslisten, og den jo altid meget kontante hr. Søren Kolstrup sagde: Det må vi se på.
Vil hr. Søren Kolstrup kunne indvie os andre i, hvad de nærmere overvejelser går ud på, sådan at vi kan se på det?
For det er jo sådan set en spændende tanke, idet det overhovedet ikke er omfattet endnu af lovforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Jeg vil takke hr. Søren Kolstrup for en prisværdig klar udmelding.
Kære borgere i København, der bor i en helårsbolig, som ikke er omfattet af dette lovforslag: Vi
agter at tale meget om jer, men vi agter ikke at foretage os noget som helst, der kan hjælpe jeres situation.
Er det det, man skal forstå ved hr. Søren Kolstrups udmeldinger her? Er det ikke sådan, at man i grunden gerne vil tale om det?
Men når det kommer til handling, så siger hr. Søren Kolstrup: I ved jo alle sammen, at vi elsker planøkonomi, vi elsker
statslige restriktioner, vi elsker reguleringer ned til det mindste; så sker der det, at nogle i helårsbeboelser i Københavnsområdet ryger med, så må det ske.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
De bestræbelser, som finder sted fra Københavns Kommunes side for at få lovliggjort de mange kolonihavebeboelser, som faktisk i dag er helårsbeboelser, mener vi er et nødvendigt stykke arbejde.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Hr. Søren Kolstrup, er Enhedslisten til noget, eller er Enhedslisten ikke til noget?
Al den snak og varm luft om, at vi skal nok gøre noget for jer, så længe det bare ikke berører vores principper, og vi skal nok sørge for det, hvis ikke det betyder, at regeringen måske ikke får lovforslaget igennem.
Hr. Søren Kolstrup, det kan være interessant i Folketingssalen, men det er ikke interessant for den svageste del af befolkningen, som har de problemer.
Så meld dog ud, hr. Søren Kolstrup.
Er Enhedslisten med, eller er de ikke?
Vi skal nok efterprøve i udvalget, om Enhedslisten er med, men der er da en dejlig lejlighed til her at tilkendegive, om man kan regne med Enhedslisten.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-05:
Kristeligt Folkeparti melder sig også i rækken af partier, som gerne vil have lov til at stemme for det lovforslag her.
Det er jo utroligt, at samtlige partier tilsyneladende er enige i intentionerne, og alle har udtalt sig utrolig positivt om kolonihaver.
Jeg ved ikke, om man næsten kan finde en anden værdi i samfundet, som der kan være mere enighed om end kolonihaver.
Det er da rørende.
Jeg synes også, det er herligt. Noget af det bedste, der overhovedet findes, er at have en have, og især for folk, der bor lidt oppe i luften og inde på asfalten må det være helt fantastisk.
Der er alt for mange mennesker i det her samfund, som ikke har et naturligt forhold til det, de putter i munden, og noget af det, som en kolonihave også kan medvirke til, er, at man finder lidt ud af sammenhængen med hensyn til mad, men en kolonihave kan også medvirke til integration, ikke bare til integration af udlændinge, men integration af almindelige danskere.
Det er jo sådan, har jeg iagttaget det, at jo tættere man bor sammen, jo mindre har man med hinanden at gøre.
Vi, der bor ude på landet, har meget med naboerne at gøre, selv om der er langt til dem, men når man bor i samme opgang, kender man ikke hinanden.
Det modvirkes lidt, når man kommer ud i kolonihaverne og flytter sådan lidt fra hinanden, så kan man sammen, måske fordi der er lejlighed til at være ude i det fri.
Der kan siges så meget smukt om kolonihaver.
Det er noget af det fineste, vi overhovedet har, og selvfølgelig et plaster på en kultur, som var noget menneskefjendsk, da man byggede de store byer og de mange høje og tæt beliggende huse. Men jeg er også lidt i tvivl om, om det her er den rigtige måde at løse tingene på.
Jeg vil også gerne have større sikkerhed for, at det her forslag ikke medvirker til, at kolonihaver bliver nedlagt.
Jeg vil også gerne have en slags sikkerhed for, at det her lovforslag ikke medvirker til, at der bliver oprettet færre nye, for hvis betingelserne for kolonihaveforeningerne bliver så strikse som det her, kan det jo have den modsatte effekt, desværre, nemlig at kommunerne ikke tør oprette nye.
Skal vi så pålægge kommunerne pligt til at oprette kolonihaver?
Det kunne man jo sagtens.
Det er jo bl.a. den dér sætning, det handler om: »væsentlige samfundsmæssige hensyn«.
Skal kolonihaver have højere status end almindelig privat ejendom i den sammenhæng?
Det er vel sådan set spørgsmålet.
Det kunne der godt være noget der taler for, for ved kolonihavelovgivningen og det, man laver her, så sætter man faktisk, som nogle debattører tidligere var inde på, de markedsøkonomiske kræfter ud af kraft.
Og så kunne man måske også i retlig henseende tillægge kolonihaverne højere værdi end almindelig privat ejendom.
Der er nogle ting, vi bliver nødt til at have dyrket under udvalgsarbejdet, og det kan jeg forstå der er mange andre partier der er indstillet på, så det glæder vi os til.
Vi håber, at det bliver sådan, at vi kan medvirke til at sikre både gamle kolonihaver og oprettelse af nye.
Om det bliver med den formulering, der er i dette lovforslag,
må vi så se.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Først siger ministeren, at ministeren ikke vil kommentere mine bemærkninger om den integrationsbemærkning, der er kommet ind i lovforslaget, og så er det tilsyneladende en vederstyggelighed, hvis Dansk Folkeparti vil stemme for forslaget.
Jamen så kan ministeren da glæde sig over, at efter næste valg er ministeren sikkert ikke minister mere, og så behøver ministeren jo ikke bekymre sig over, at Dansk Folkeparti stemmer for ministerens forslag.
Det er da en lykke for os alle sammen.
Med hensyn til høringssvarene:
Det høringssvar, hvor jeg havde en bemærkning om den korte høringsfrist,
var fra Fødevareministeriet, som var meget forbavset over den korte høringsfrist, og med hensyn til de øvrige høringssvar var man også, selv om man har været med i forhandlingerne, meget utilfreds med den korte høringsfrist.
Det var nogle fantastiske udtryk, som blev brugt, og de var i hvert fald ikke stuerene.
Det var nogle udtryk om Dansk Folkeparti og specielt mig, giftighed osv.
Det var udtryk, som jeg ikke vil gengive, men de passede til ministerens høje akademiske niveau, og næste gang, ministeren skal betegne mig som noget, må det hellere være stuerent.
Det kan jeg da referere til.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Jeg er enig med miljø- og energiministeren i den klare påpegning af, at det handler om at gøre kolonihaverne permanente.
Men netop fordi vi er så enige med ministeren i det udgangspunkt, synes jeg også, det er vigtigt, at vi er meget enige om, hvad der skal forstås ved væsentlige samfundsmæssige hensyn.
Har jeg forstået ministeren rigtigt, at han vil arbejde for, at vi får defineret væsentlige samfundsmæssige hensyn nærmere, får det præciseret i selve lovforslagets bemærkninger og f.eks. også får præciseret, hvilke argumenter der ikke kan bruges?
Mit rædselsscenario er, at enhver kommune kan sige: Åh ja, men vi har behov for en ekstra skole eller et par ekstra boliger.
Det kan man selvfølgelig kalde samfundshensyn, og så kan de nedlægge kolonihaverne, og så er vi jo lige vidt.
Svend Auken (S), 2001-04-05:
Nu er han kommet ned i et hul, som kommunerne har gravet
for ham, og så skal han lade være at grave sig længere og længere ned, for ellers ender det til sidst med, at han slet ikke kan se noget, der rager op over jordoverfladen.
Han kan slet ikke se noget.
Han er simpelt hen så langt nede.
Man kan være så jordbunden, at man har gravet sig ned i en hule af uforstand.
Det er jo ejendommeligt at sige, at det skulle være til skade for almindelige mennesker, at deres kolonihaver bliver beskyttet, og at man pålægger kommunerne pligt til at oprette og til at planlægge flere.
Hvordan skulle det skade?
Hvorfor skulle priserne stige af den grund?
Hvis der kommer flere kolonihaver, og der er en bedre beskyttelse og folk ved, at hvis de går ud og bygger et hus og passer et hus og fornyr et hus og har en ordentlig have, så kan de også regne med den i fremtiden.
Hvordan skulle det være til skade?
Hvorfor tror hr. Hans Christian Schmidt, at det er ejerne, der er bekymrede, mens lejerne, kolonihavefolket, er glade for forslaget?
Hvis hr. Hans Christian Schmidt er ude på at gøre mig en partipolitisk tjeneste og sige, at nu vil Venstre gå imod det her forslag, så sig det ligeud, hvis det er det, man mener.
Men man skal ikke tviste argumenterne sådan rundt og sige, at en beskyttelseslovgivning og en pligt til at oprette nye kolonihaver i virkeligheden er en trussel mod dem, der bor i kolonihaverne og mod en kulturarv.
Det er at vende sagen så meget på hovedet, som man næsten kan gøre.
Derfor er mit spørgsmål meget simpelt det, som fru Torp stillede tidligere.
Som forslaget ligger i dag, er Venstre da tilhænger af det, eller er man ikke tilhænger af det?
Med den klargøring, der naturligvis vil ske undervejs af, hvad væsentlige samfundsinteresser er, alt det, vi har talt om her i dag, men forslaget som det ligger: Støtter Venstre det eller støtter Venstre det ikke?