runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-14:
Jeg vil allerførst gerne sige tak for de mange positive tilkendegivelser, der har været til forslaget.
Forslaget er jo i realiteten et resultat af det meget brede forlig, der lå til grund for aftalen om Vandmiljøplan II fra 1998.
Den lov, vi har i øjeblikket, er jo præget af, at det på det tidspunkt skulle gå relativt stærkt med at få implementeret de forskellige elementer i vandmiljøplanen.
Så det forslag, vi har til behandling i dag, plus to ændringer af loven, som vi havde sidste år, viser, at vi på et eller andet tidspunkt, når forligskredsen omkring Vandmiljøplan II får lejlighed til at mødes og vurdere mulighederne for at samles omkring en Vandmiljøplan III, vil få skrevet lovgivningen sammen på en fornuftig og ordentlig måde.
Men her og nu drejer det sig altså om at give plads til udviklingen af en ny teknologi, som vi som udgangspunkt må sige, at vi knytter nogle forventninger til.
Vi har helt klart brug for at få nogle anlæg i drift, så vi kan se, om der er en fremtid på det lidt længere sigt i de projekter, som vi har set spire frem rundtomkring, men det er selvfølgelig rigtigt, som flere ordførere har sagt: Vi bliver nødt til at sikre, om man ikke også kan lave nogle gyllesepareringsanlæg, der kan fremstilles til en pris, så det enkelte landbrug har mulighed for at gå ind i investeringen.
Det er jo også derfor, det er vigtigt, at vi sikrer, at vi følger de enkelte projekter tæt i den fase, der kommer efter lovforslagets vedtagelse.
Så vil jeg godt lige knytte et par enkelte bemærkninger
til nogle af ordførernes indlæg.
Til SF's ordfører, hr. Jørn Jespersen, må jeg altså sige, at vi med det her forslag ikke lemper på reglerne for udbringning af husdyrgødning.
Jeg hørte, at det var det, hr. Jørn Jespersen sagde, men det er der absolut ikke tale om i det her tilfælde.
Og til hr. Martin Lidegaard: Vi slækker heller ikke på miljøkravene.
Jeg vil næsten sige tværtimod, for
det, at man sammenlægger eftervirkningen på de 10 pct. på førsteårsvirkningen, betyder i realiteten en opstramning af miljøkravene.
Så til hr. Keld Albrechtsen: Jeg vil godt sige, at det er magtpåliggende for regeringen, at det her forslag ikke medfører, at vi får jordløse svineproduktionsanlæg.
Det er også derfor, at der, når vi nu skal udmønte reglerne for de her forarbejdningsanlæg, helt klart bliver lagt op til, at der ikke kan laves anlæg med 10 ha og så en kæmpe produktion af f.eks. slagtesvin.
Det vil der ikke blive tale om, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Der vil altså ikke blive åbnet en ladeport for de skrækscenarier, som hr. Keld Albrechtsen kan se for sig.
Men jeg vil godt endnu en gang sige tak for de positive tilkendegivelser.
Jeg synes, at de giver et godt udgangspunkt for, at vi kan sikre en fornuftig behandling af forslaget videre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Når man udvikler denne her teknologi, har det jo til formål og giver også muligheden for, at man kan adskille sammenhængen mellem dyrisk, animalsk produktion og planteproduktion, altså jord.
Det er klart, at det er det, der ligger deri.
Jeg ved ikke rigtig, om jeg håber, at det får nogen særlig berettigelse.
Jeg tror måske ikke, at det gør det.
Jeg ved ikke, hvor meget jeg har imod den produktionsform, som hr. Keld Albrechtsen beskriver, hvis den blev udført på en ordentlig måde.
Det kan den selvfølgelig blive, men jeg er i tvivl om, hvorvidt man kan gøre den teknik, der ligger til grund for det forslag her, så billig, at det er rimeligt og fornuftigt at lave den slags produktion i Danmark, når der er masser af andre steder i verden, man har plads til at have svin i et naturligt forhold imellem den animalske produktion og planteproduktionen.
Hvorfor skulle de pådrage sig så store udgifter, som man kan via den teknik her, for at få lov til at have svinene i Danmark, når de lige så godt kan have dem i Polen.
Jeg må indrømme, at det er jeg sådan set i tvivl om.
Så jeg tror, at vi ser en anderledes udvikling i fremtiden end den, vi lige nøjagtig ser mønsteret til i øjeblikket.
Men vi kan tilslutte os forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Forslaget går jo ud på at åbne mulighed for udnyttelse af en teknologi, der ikke har været mulighed for at udnytte før.
Det er det, forslaget går ud.
Hr. Keld Albrechtsen ser syner, og hr. Keld Albrechtsen kunne jo heller ikke her fra talerstolen fortælle noget om, hvor det, som hr. Keld Albrechtsen har stået og fremført, stod i lovforslaget, for det står ingen steder. Hr. Keld Albrechtsen må da også være opmærksom på, at hvis der skal åbnes op for arealkravet, hvis der skal åbnes op for dyreenheder, skal der en ændring af landbrugsloven til, og det vil sige, at så skal forligskredsen omkring landbrugsloven indkaldes, og så skal det ændres.
Det vil sige, at flertallet næppe bliver at finde for hr. Keld Albrechtsens forsøg på at gøre noget til noget, det ikke er.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Med hensyn til teknologien er det jo meget enkelt, for moderne teknologi kan bruges til gode ting og til dårlige ting, og den skal bruges, men den skal bruges til f.eks. at sikre en styring af gødningsforbruget på markerne.
Der kan man bruge computere osv. og bør da gøre det og gør det da heldigvis også i en vis udstrækning allerede nu.
Så det er fint nok, hvis det bliver brugt rigtigt.
Jeg har ingen teknologifjendskhed på den måde.
Hvordan medfører det her forslag, at man har den dagsorden at sætte svineproduktionen yderligere op?
Jamen det ligger da i, at når man etablerer den tekniske mulighed og fjerner behovet for at have jorden til rådighed for at bruge gødningen og omsætte den i naturen og fastholde det naturlige kredsløb, så vil argumentet da være: Når vi kan sælge gødningen et eller andet sted ude i verden, så er vi af med den, så skal den ikke ud på marken, og så kan vi godt importere noget mere foder og dermed få nogle flere svin, som ikke belaster markerne her i Danmark, men et andet sted.
Så kan man på den måde give dansk svineproduktion et yderligere volumen.
Jeg synes, at man skal være lidt naiv, hvis ikke man kan se den dagsorden bag det her forslag.
For ellers er mit spørgsmål - det kan være, at hr. Christian H. Hansen kan besvare det: Hvad skulle ellers meningen med det her forslag være?
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Jeg vil blot sige til hr. Keld Albrechtsen, at Morten Korch nu også kan være ganske hyggelig.
Så vil jeg gerne stille hr. Keld Albrechtsen et spørgsmål.
Hr. Keld Albrechtsen siger om det økologiske landbrug, at det er meget moderne, og at det selvfølgelig også skal have lov til at gøre brug af teknologien og det, der sker på det område teknologisk.
Men her taler vi om, at det almindelige, konventionelle landbrug får lov til at gøre brug af teknologien.
Hvad er forskellen?
Og hvor i forslaget kan hr. Keld Albrechtsen se det, som bliver fremført, nemlig at lovforslaget skulle betyde, at antallet af dyreenheder skulle vokse voldsomt på de enkelte gårde?
Hvor står det i lovforslaget?
Når hr. Keld Albrechtsen påstår det, må det stå kontant i enten bemærkningerne eller et andet sted i lovforslaget, jeg har overset.
Det vil jeg da meget gerne have et svar på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Hvis man laver en fuldstændig økologisk omstilling, er det muligt, at man ikke vil kunne producere fuldstændig så meget som i dag, men tilnærmelsesvis.
Men man vil ikke kunne overskride det loft, der ligger for forholdet mellem dyr og natur, det er klart, det vil man ikke kunne.
Det er klart, at hvis dyrene skal have anstændige forhold, kan det også medføre, at der er en begrænsning for, hvor mange dyr man kan putte ind i en stald - det vil jeg i hvert fald mene - og under hvilke betingelser.
Så der er et loft.
Jeg ved ikke, hvem det er, der vil tilbage til Morten Korch og sådan noget.
Det er ikke mig, det har jeg aldrig talt for.
Det skal også efter min opfattelse benytte sig af moderne teknologi, computersystemer og alt mulig andet, så det er ikke noget med at gå tilbage til Morten Korch.
Det er noget med at gå ind i fremtiden, men gøre det med nogle principper, der sikrer, at vi kommer til at leve i balance med naturen også i fremtiden.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-03-14:
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, om han vil prøve at give en vurdering af, hvor mange mennesker der ville kunne brødfødes af dansk landbrug, hvis vi holdt fast ved den reaktionære holdning til landbruget, som hr. Keld Albrechtsen gav udtryk for.
Så skulle vi åbenbart ikke alene tilbage til 1950'erne, men til 1930'erne eller til det forrige århundredskifte og se på, hvordan landbruget var dengang.
Hvor mange kunne så leve af det?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Når nu hr. Keld Albrechtsen rejser sådan en god debat, kan han ikke være bekendt at smutte ud af den så hurtigt, det går lidt for let.
For det, jeg jo også mener med det, jeg antydede før, er jo, at det, at vi mennesker lever på den måde, som vi gør, med det høje forbrugsniveau, vi har på alle mulige måder - i det hele taget hele den kunstige tilværelse, vi har - jo også betinger, at vi laver noget om på andre måder.
Hvis vi vil frigøre dyrene, er det vel ikke helt unaturligt, at vi også frigør menneskene, og det stiller så nogle helt, helt andre krav til forbrugsmønstre, til sænkning af forbrugsniveauet.
Man lukker folk ud fra fabrikkerne og ud at dyrke jorden på gammeldags manér.
Det kan godt være, at det lyder som menneskene tilbage til jordhulerne; det kan også være, at det lyder ligesom et socialistisk samfund.
Det var såmænd ikke meningen med det, selv om hr. Keld Albrechtsen så kan have forståelse for det.
Jeg mener altså, at der er nogle sammenhænge, og jeg kan ikke forstå, hvorfor alt skal kunne laves om i den her verden undtagen landbruget.
Det er muligt, at det vil være sådan i det eksempel, som hr. Keld Albrechtsen nævner, men det er en kendsgerning, at de kvoter så ikke er afsættelige.
Altså de har ikke en omsætningsværdi, når de ikke er sikrede.
Det betyder, at man f.eks. ikke kan gå hen og sælge sin kutter med kvote.
Det ville i hvert fald være halsløs gerning af køberen at gå ind i sådan en handel.
Der er altså også det, at man kan trække kvoten tilbage, hvis den ikke bliver røgtet ordentligt.
Man kan selvfølgelig også begrænse den, ikke sandt.
Der er mange muligheder her.
Jeg håber da sådan set ikke, man vil trække tæppet væk under folk, der har investeret og passer deres arbejde ordentligt.
Det er jo ikke intentionen i det heller, det er jeg da helt enig i.
Men omvendt er den kvote her altså ikke noget, folk får ejerskab til for tid og evighed, og det er helt væsentligt for os.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg kan bare sige til hr. Ole M. Nielsen, at når vi lægger så meget vægt på at indrette rekreative områder, er det for også at have mulighed for at komme ud i naturen.
Jeg kan bare oplyse hr. Ole M. Nielsen om, at den mulighed altså ikke står åben for grisene i svinestaldene.
De har sådan set ikke rigtig noget valg.
Så stiller hr. Kirk mig et spørgsmål: Jamen den logiske forklaring på, at man vil have denne her ordning, kan kun være, at man ønsker at fjerne det loft over svineproduktionen, som jordarealet i dag sætter, for ellers er hele forslaget meningsløst.
Så er det bare udgifter og risiko for forurening til ingen verdens nytte.
Derfor må det være formålet.
Ellers er forslaget simpelt hen ganske enkelt meningsløst.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-14:
Det er jo en kendsgerning, at indtjeningen i fiskeriet er for lav.
Det skyldes ikke alene, at kvoterne er blevet mindre, det skyldes også, at der i realiteten er for mange fartøjer.
Vi udnytter heller ikke vores fiskemuligheder så godt, som det er muligt, og det betyder på samme tid, at det vanskeliggør en fornyelse af flåden, og så er vi inde i den onde cirkel.
Vi står også i dag i en situation, hvor vi må konstatere, at gennemsnitsalderen for både fiskerfartøjerne og for dem, der ejer dem, fortsætter med at stige.
Systemet vil jo gradvis føre til, at kapaciteten bliver tilpasset, sådan at balancen mellem fiskeriindsatsen og de ressourcer, der er til rådighed, bliver forbedret.
Det er derfor min klare opfattelse, at vi på denne måde kan forbedre fiskeriets regulering og gøre det væsentligt mere effektivt.
Vi kan forbedre udnyttelsen af de danske fangstmuligheder, og så er det helt indlysende, at det er nødvendigt, at vi sikrer, at vi bevæger os fra en ringere kvalitet, altså fra industrikvaliteten, over til en konsumkvalitet, som også indbringer en væsentligt højere pris til fiskerne.
Systemet med overdragelige kvoteandele skal give bedre muligheder for, at vi kan planlægge og så selvfølgelig samle fangstmulighederne på nogle færre fartøjer.
Det er klart, at der bliver givet mulighed for en strukturudvikling, som vil føre til færre, men også klart mere tidssvarende fartøjer inden for sildefiskeriet.
For en ordens skyld skal jeg præcisere, at dette forslag bare giver de hjemmelsmæssige rammer for en ny ordning med overdragelige kvoteandele i fiskeriet.
Med vedtagelsen af V 117 blev det jo besluttet, at en ny model skal være gennemført inden den 1. november i år.
Det skal så finde sted ved hjælp af en bekendtgørelse, som det er klart at de partier, der stod bag vedtagelsen af V 177, vil blive inddraget i.
Det er altså ikke et udvalgsarbejde, som hr. Jørn Jespersen sagde, der finder sted inden 1. november, det er udfærdigelse af bekendtgørelsen.
Der er nogle, der har snakket om Danmarks Fiskeriforenings rolle i denne her sag, og som det også er forudsat i vedtagelsen, er Danmarks Fiskeriforening inddraget i udvalgsarbejdet med henblik på at fastsætte de nærmere vilkår for de overdragelige kvoteandele.
Så bare kort til hr. Keld Albrechtsen
: Det her støvsugerfartøj, som jeg kan se hr. Keld Albrechtsen ser for sit indre blik, vil aldrig blive en realitet, fordi vi jo hele tiden har kvoterne, som fiskeriet skal holde sig inden for, de kvoter, der bliver aftalt i samarbejde med de andre EU-lande.
Men endnu en gang tak for den velvillige behandling.
Jeg håber, at vi inden 1. november vil kunne sætte punktum for en bekendtgørelse, som de fleste af os vil være tilfredse med.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-14:
Jeg kan forstå, at nu er vi i hvert fald enige om det faktuelle forløb omkring forskningen, der lå under Vandfonden, beløbet er reduceret fra 6 mio. kr. til 3 mio. kr., sådan er det.
Så er der varslingspuljen: Det er ganske rigtigt, at den ikke fremgik af den tidligere regerings finanslovforslag, og den fremgik heller ikke - mig bekendt - af den nuværende regerings finanslovforslag.
Det er jeg glad for at høre.
Det er muligvis min fejl, at jeg ikke har været opmærksom på det før, så beklager jeg det.
Men det synes jeg er en god oplysning, og jeg er glad for, at det er sket.
Vi vil så kigge på, om det er i et omfang, som vi synes er rimeligt, men det er i hvert fald betydelig bedre end det, som jeg troede var tilfældet, nemlig at den var bortfaldet.
Det sidste, der også ville være interessant at få afklaret, er: Er der nedskæringer - hvilket jeg har spurgt om en del gange - på hele indsatsen i forhold til grundvand og rent vand i den interne administration i forbindelse med finansloven?
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Jeg kan forstå på hr. Morten Bødskov, at han føler, at det her forslag halter på ét ben, bl.a. fordi der ikke er noget forebyggende arbejde.
Det er jo noget, der skurrer noget i ørene på en konservativ, når man ved, at det parti, der gennem de sidste 8 år har fremført flest forslag i dette Folketing til specielt forebyggende arbejde over for unge mennesker, er Det Konservative Folkeparti.
Det skurrer også, når man ved, at så sent som i sidste uge blev der lagt to store omfattende handlingsplaner frem af socialministeren og justitsministeren.
Den ene var »Stop Volden« med snesevis af forslag til præventiv og forebyggende, og den anden handlingsplan var »Bekæmpelse af vold mod kvinder« - det regner jeg også med at hr. Morten Bødskov går ind for - og også dér er der masser af forslag til forebyggende arbejde.
Hvis hr. Morten Bødskov har yderligere gode forslag, er de velkomne, men dér er der i hvert fald de første 15-20 forslag, så det er nok til både to og tre ben.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-03-14:
Det er jo en kendsgerning, at der har været en socialdemokratisk ledet regering fra januar 1993 til november 2001.
I de 8 år, bortset lige fra valgkampen, ønskede den regering ikke at sætte strafferammerne op for vold.
Vi andre kunne ikke få flertal for vores ønsker.
Hvad er det så for et forebyggende arbejde, den socialdemokratiske ordfører nu efter selv at have haft 8 år i regering og på det punkt også sit parlamentariske grundlag i orden med venstrefløjen, nu erkender, man selv har forsømt?
Per Dalgaard (DF), 2002-03-14:
Hr. Morten Bødskov udtaler, at han er voldsom ked af, at der er blevet fjernet nogle tilskud til nogle beboergrupper. Det kan jeg nu ikke helt forstå at han er.
I Århus findes der over 50 kommunale projekter for at få unge rødder på ret fod, og jeg kan ikke se overhovedet, at det virker.
Der er lavet en statistik, der siger, at antal unge under 15 år, som har været involveret i kriminalitet, er steget med 44 pct. Desværre viser det sig så også, at langt flertallet er af udenlandsk herkomst, men det er så en anden snak.
Det vil sige, at 50 projekter plus en fædregruppe, som koster kommunen en forfærdelig masse penge, hjælper ikke en pind.
Så jeg kan da godt forstå, at regeringen drosler ned på tilskud til forskellige beboeraktiviteter, som intet hjælper.
Morten Bødskov (S), 2002-03-14:
Til fru Line Barfod: I Socialdemokratiet ser vi ikke vores støtte til intentionerne i det her forslag som et brud på den 30-årige retspolitik, sådan som fru Line Barfod mener.
Vi er af den opfattelse - og det var i øvrigt også det, der blev kritiseret i min ordførertale - at regeringens udspil halter gevaldigt, at det mangler hele det kriminalforebyggende arbejde, hele den præventive indsats.
Og det er da vores forhåbning, at vi kan være med til at rette op på endnu en ubalance i regeringens politik.
Vi finder det vel fuldstændig som Enhedslisten lige så uacceptabelt, at man rent faktisk leverer et lovforslag her, hvor man ikke aner, hvad det kommer til at koste og man heller ikke har nogen anelse om, hvor stor den ekstra belastning rent faktisk bliver.
Vi er klar til at se på det og håber selvfølgelig helt overordnet, det er også sagt til hr. Helge Adam Møller, at der er tilladelse til en politisk diskussion om et så omfangsrigt forslag mellem første, anden og tredje behandling.
Det skal være indgangen til mit svar til hr. Helge Adam Møller: Jeg er helt stensikker på, at den udvalgsbehandling, som kommer, selvfølgelig vil rejse en række spørgsmål.
Vi vil få høringssvar.
Når de så kommer, vil der være spørgsmål i dem, som vi er nødt til at forholde os til.
Jeg tror, at det, der fra hr. Helge Adam Møllers side er nødt til at blive lagt mærke til, er, at Socialdemokratiet i det her spørgsmål fokuserer meget, meget nøje på de ubalancer, der er i regeringens oplæg.
Og det er for det første, at vi mener, det halter af sted på et ben, det mangler hele det forebyggende arbejde.
Og for det andet:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-03-14:
Det er lidt det samme.
Da jeg hørte radioavis i morges, troede jeg også, at jeg skulle takke hr. Morten Bødskov for, at Socialdemokratiet nu var enig.
Jeg hørte også i starten af ordførertalen, at det var Socialdemokratiet, der havde stillet sig i spidsen for højere straffe for vold.
Jeg vil lige repetere, at det var V-K, der fremsatte forslag.
Så begyndte det at ligne en valgkamp, og så kom regeringen på banen, selv om den i årevis havde været imod at få forhøjet strafferammerne.
Men jeg synes, at vi skal lade historie være historie.
Nu begynder man at stille en masse betingelser, som man da ikke stillede til sig selv, da Socialdemokratiet fremsatte forslag, og Socialdemokratiet har jo oven i købet her i opposition også fremsat forslag. Så det er lidt vanskeligt at få øje på det.
Hvis der er nogen strafferammer, som Socialdemokratiet mener er for små, vil vi selvfølgelig gerne se på det.
Det er jo rigtigt, at der er nogle særlige bestemmelser om forbrydelse over for mindreårige, men det bortforklarer naturligvis ikke, at den strafferamme, som fremgår af ændringen, også gælder for børn.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Nu kunne jeg forstå, at Socialdemokratiet ville støtte forslaget, hvis man fik sådan en 12-15 meget markante ændringer.
Når jeg nu røber her, at det får man ikke, kan hr. Morten Bødskov så bekræfte, at så vil Socialdemokratiet ikke støtte forslaget?
Line Barfod (EL), 2002-03-14:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om Socialdemokratiet med sin støtte til dette forslag dermed mener, at vi skal opgive den retspolitiske holdning, der har været bred enighed om i Folketinget i 30 år eller deromkring, nemlig at vi ikke skal sætte større dele af den danske befolkning i fængsel, at når man strammede på et område, så prøvede man samtidig at løsne på nogle andre områder, at bruge alternativ straf osv., således at andelen af folk, der sad i fængsel, ikke voksede.
Ønsker Socialdemokratiet nu at bryde med det, sådan som vi ser med det her forslag, hvor justitsministeren selv har oplyst, at konsekvensen af det her lovforslag bliver, at der skal bruges mere end 300 yderligere fængselspladser?
Det er en voldsom stigning i antallet af personer, der skal sættes i fængsel i Danmark.
Det er for mig et så afgørende brud med den retspolitik, der hidtil har været enighed om.
Så jeg synes, der burde være en kæmpedebat i samfundet om, hvorfor vi skal ændre den retspolitiske holdning, der har været enighed om i så mange år.
Jeg kunne heller ikke høre nogen som helst argumenter
fra Socialdemokratiet om, hvorfor man støtter det forslag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-03-14:
Jeg kan ikke bare bekræfte hr. Helge Adam Møllers oplysning om, at vi flere gange har behandlet disse forslag om højere straffe på grund af Venstre og De Konservative, det har vi oven i købet, fordi Nyrupregeringen i sidste øjeblik fremsatte et forslag, der næsten var som V og K's, fordi Nyrupregeringen ikke turde gå til valg uden at fremsætte forslag om højere straffe for vold.
Den havde ellers ålet V og K for vores forslag, men den fremsatte det selv.
Det hele har været tygget igennem.
Det er ikke et forslag af stor juridisk karakter med nydannelser i retsprincipper.
Det er ikke særlig teknisk.
Det er en ren politisk afgørelse.
Men det skal ikke bortforklare, at høringssvarene skal ligge der inden første behandling.
Det er naturligvis også denne regerings princip, og det vil jeg gerne forsøge at være med til at håndhæve, men jeg synes bare, at man kunne have henvendt sig frem for at komme med det her samme dag.
Det er dog underligt, at ikke en af de ordførere, der fører sig frem her, har henvendt sig til mig på noget tidspunkt.
Domsmændene er som de juridiske dommere bundet af den retspraksis, som man kan diskutere om har fået for stor betydning i dansk ret, man kunne jo næsten få fornemmelsen af, at den en gang imellem står over loven, når domstolene ikke har været til at drive til at give højere straffe for vold, til trods for at der er mulighed for det allerede i dag.
Det er jo kendsgerningerne, og det retter domsmændene altså ind efter, fordi det er en meget vigtig retskilde, og det er også det, de får at vide af den juridiske dommer.
Det er der altså kun én måde at råde bod på, og det er ved at sætte strafferammerne i vejret.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Jeg vil spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun kan bekræfte, at vi inden for de sidste 8-10 år her i Folketinget mange gange, jeg er lige ved at tro op mod en halv snes gange, har behandlet forslag om skærpede straffe for voldtægt, om skærpede straffe for vold, om nye sanktioner for biltyverier, om skærpede straffe for menneskesmugling, menneskehandel, at stort set alle de ting, der står i det her, har vi brugt timer og dage på at behandle. Derfor kan det vel ikke komme helt bag på de enkelte partier, hvad deres holdning er, medmindre de har skiftet holdning, siden vi senest diskuterede det for et halvt år siden.