runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Til fru Marianne Jelved vil jeg sige, at fra Venstres side har vi jo ikke lagt skjul på, at vi godt kunne tænke os at komme af med den 50-pct.s-grænse for holddeling, som findes i folkeskoleloven i dag; det er vi interesserede i.
Men vi er også klar over, at der er skoler, som ikke engang er oppe på at holddele 50 pct. af tiden, og det, som vi synes kunne være interessant, er at spørge: Hvad kan vi gøre for at fremme, at de skoler holddeler i højere grad?
Hvad kan vi gøre for at udbrede de gode ideer, som vi faktisk ser i nogle skoler.
Man har faktisk gode erfaringer med holddeling og aldersintegreret undervisning, og vi kunne godt tænke os, at vi på en eller anden facon kunne bidrage til en øget erfaringsudveksling og på den facon også fremme øget holddeling.
Til hr. Frank Jensen vil jeg sige, at jeg faktisk er fuldstændig enig med hr. Frank Jensen, for jeg mener også godt, at børn kan indgå i forskellige sociale sammenhænge.
Det gør de i fritidsklubben, hvor de er af forskellig alder, det gør de faktisk også i børnehaven, hvor der også er et aldersspænd, og derfor synes jeg, det også ville være naturligt, at der var et aldersspænd inden for folkeskolen.
Noget af det, jeg er meget tiltalt af, er lige præcis den fasedelte skole, hvor man f.eks. fra børnehaveklassen til 3. klasse kan køre aldersintegreret undervisning en stor del af tiden.
De steder, hvor man gør det, har man gode erfaringer med det, og børnene kan godt finde ud af at begå sig i de sociale sammenhænge.
For os at se
Men på baggrund af, at klassen ikke nødvendigvis har 28 elever, men at det også kan være 30 eller 35 eller 14, holddeler man yderligere eller arbejder netop med aldersintegreret undervisning.
De kulturbærende fag fik jeg slet ikke tid til at nævne i min ordførertale.
Men det er faktisk meget vigtigt for os i Venstre, at man fastholder historieundervisningen, samfundsfagsundervisningen og kristendomsundervisningen, som vi kender dem i dag.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Jeg hørte godt, at fru Gitte Lillelund Bech nævnte noget om de alsidige, sociale eller personlige kompetencer, men ellers var hovedvægten jo lagt på de målbare kompetencer.
Hvordan ser fru Gitte Lillelund Bech på betydningen af de sociale kompetencers udvikling hos den enkelte elev med den meget, meget fleksible skole?
Når vi taler om de målbare kompetencer, vil jeg gerne spørge: Hvor hører de kulturbærende fag hjemme i den forbindelse?
De er vel også målbare?
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Venstres ordfører forsøger at drage paralleller mellem folkeskolen og Folketinget, og at vi jo her i Folketinget ikke deler os op efter alder, hverken her i salen eller i grupperne.
Nogle risikerer endda at blive smidt ud af klassen herinde, ikke bare uden for døren, men helt ud af klassen.
Men det billede står ikke for en nærmere prøvelse, og jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Er Venstres ordfører
ikke enig med mig i, at der er forskel på det at være barn og ung og det at være voksen, når det gælder om at overskue de mange sociale sammenhænge, man indgår i?
Hvis man bruger alt for meget krudt i skolen på at skulle indgå i en masse nye sociale sammenhænge i løbet af en skoledag, kan det være med til at reducere koncentrationen om det faglige, om det udviklingsmæssige og om de kompetencer, som eleverne skal have udviklet.
Tror Venstres ordfører ikke, at der kan gå en hel masse tabt, hvis klassen, som danner rammen om barnets skoledag størstedelen af dagen, kan være med til at fjerne fokus fra barnet?
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Der foregår jo en masse debat rundtomkring i landet og på skolerne lige nu, som Venstres ordfører også nævnte, og der foregår sker også nogle i virkeligheden ret gennemgribende ændringer af den måde, hverdagen struktureres på, og børnene bevæger sig på, hvis jeg må bruge det udtryk.
Det foregår efter den nugældende lovgivning.
Derfor er jeg ikke bare lidt, men faktisk meget interesseret at høre lidt mere konkret om, hvori barriererne består i dag.
Der var et lille stykke på en af tv-kanalerne forleden om en skole, Maglegårdsskolen i Charlottenlund, der meget illustrativt viste, hvad den nugældende lov i virkeligheden giver mulighed for, så hvad er det yderligere, Venstre forestiller sig?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Nu var det meget vigtigt for mig lige at få lov til at nævne specialundervisningen, men ja, når det gælder alle de andre børn i folkeskolen, er det selvfølgelig vigtigt, at hver eneste elev får det udbytte af undervisningen, der er optimalt for den enkelte.
Dermed får de lov til at udvikle deres potentiale og deres kompetencer bedst muligt, og dermed kan de også få lov til at opleve nogle succeser, nogle gode oplevelser, det, at man bliver udfordret igennem sin skolegang.
Så ja, det kunne jeg godt forestille mig.
Alle børn skal have et fagligt og et godt menneskeligt udbytte af deres skolegang.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Så vil jeg bare lige spørge fru Bodil Kornbek: Hvad så med de børn, som ikke går til specialundervisning, de børn, som er i en klasse, på et hold, men som ikke er til specialundervisning?
Kunne Kristeligt Folkeparti være interesseret i, at man også dér fremmer brugen af individuelle elevplaner?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Forældrene bør i allerhøjeste grad inddrages i deres børns skolegang.
Det samarbejde, der skal være mellem skole og hjem, synes jeg er et utrolig vigtigt fundament for skolen, for at den kan lykkes med den opgave, den faktisk har.
Det at have elevplaner kan være en del af det samarbejde, der skal være mellem skole og hjem.
Især hvis vi taler om specialundervisning, er det ekstremt vigtigt, at der er helt klart fokus på, hvad vi arbejder hen imod, så vi får det rette udbytte af den undervisning, der er omkring det her område.
Der bliver brugt oceaner af ressourcer på specialundervisning.
Det er kraftigt stigende.
Flere og flere børn bliver sendt til specialundervisning.
Individuelle planer, sætte sig nogle mål, inddrage forældrene og være meget mere klar på, hvordan vi tackler disse børns problemstillinger.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Jeg vil bare lige spørge ind til inddragelsen af forældrenes ansvar.
Betyder det, at Kristeligt Folkeparti faktisk kunne være interesseret i, at man havde mere fokus på brugen af individuelle elevplaner, hvor forældre, elev og lærer sammen finder ud af, hvad det er for nogle områder, der skal arbejdes med fagligt, socialt, personligt for den enkelte elev?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Med hensyn til minimumstimetal finder vi, at man kunne regne det ud som en årsnorm pr. klassetrin og dermed sikre, at eleverne får et vist antal dansktimer, som er mere ensartet, end det er i dag.
Man kunne måske også tale om minimumstimetal inden for andre fag.
Man kunne også arbejde med det inden for sprogfag f.eks., hvor vi jo ikke er tilhængere af tidligere sprogstart, men hvor vi i allerhøjeste grad mener, at antallet af timer kan være vigtigt og ikke bare det at komme tidligere i gang og så have nogle få timer.
Det er mængden, der gør det, det at møde sproget hver dag.
Med hensyn til forældrenes ansvar begyndte jeg med at sige, at vi alle har et ansvar, og forældrene har i særdeleshed et ansvar.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Jeg har et par enkelte spørgsmål til fru Bodil Kornbek: Fru Bodil Kornbek nævner det her med ønsket om at få et minimumstimetal i dansk.
Der vil jeg bare høre, om det er et minimumstimetal pr. uge, eller er der tale om en årsnorm?
Jeg ved ikke, om fru Bodil Kornbek kan uddybe lidt mere, hvad der ligger i tanken om et minimumstimetal i dansk?
Hvad er forældrenes ansvar?
Hvad er skolens ansvar?
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Her synes jeg, at ministeren skar meget fint gennem den debat og fik sagt, at det ikke er ministerens projekt.
Fru Gitte Lillelund Bech gjorde meget ud af holddannelsen.
Det er sådan, og det bekræftede Venstres ordfører også, at der er ikke nogen stor efterspørgsel efter lovændringer her, for skolerne benytter ikke den bestemmelse, der allerede er i dag, om, at man kan danne hold i op til 50 pct. af undervisningstiden i de mindre klasser.
Men bevæggrundene for at lave holddannelse er, som det også fremgår af den nuværende lov, at det skal ske, når det er pædagogisk og praktisk begrundet.
Jeg vil spørge Venstres ordfører: Er det dét, der skal ændres?
Så ville jeg begynde at blive nervøs igen.
Ministeren sagde helt klart, at det ikke er niveaudeling, vi skal tilbage til, men jeg blev nervøs, da jeg hørte Venstres ordfører.
Kan fru Gitte Lillelund Bech kaste lys over det?
Er det, som det står i loven i dag, at det er pædagogisk og praktisk begrundet, eller er det nogle nye redskaber, der skal ind i loven?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-23:
Ja, jeg kan da ikke modstå fristelsen, når nu fru Elsebeth Gerner Nielsen bliver glad.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er fint, vi har ordnet det.
Nu kunne det bare have været rart, hvis der var kommet en fortsættelse om at gøre dagen endnu bedre, nemlig at fru Elsebeth Gerner Nielsen og hendes parti ville støtte forslaget.
Men vi fik altså kun skovene ordnet, ikke lovforslaget.
Så vil jeg sige til hr. Carsten Hansen, og det skal alle, der følger denne debat, også vide: Forskellen mellem lovforslaget og det, der gjaldt tidligere, er, at nu bliver det kommunalpolitikerne, der afgør, om der skal være mulighed efter alle reglerne, i stedet for en central magt, der kan skrive ind i en vejledning, at der som hovedregel ikke skal gives tilladelse.
Det er forskellen.
Vi har kommunalpolitikerne, og lad os vise dem tillid og ønske dem held og lykke med det.
Jeg tror, de klarer det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Det er en rigtig god dag.
Prøv at tænke på, at for nogle få måneder siden brugte vi 4-5 timer på at drøfte skovene, og det var umuligt at vriste et klart svar ud af oppositionen. Hverken hr. Eyvind Vesselbo eller miljøministeren tilkendegav, om man ville give tilladelse til at bygge i skovene eller ej, men her, ved afslutningen af en debat om noget helt andet, tilkendegiver miljøministeren fuldstændig klart, at regeringen ingen planer har om at bygge i skovene.
Det er en god dag.
Tusind tak, hr. miljøminister.
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Når man nu får mulighed for at plastre dette land til med aftægts- og medhjælperboliger og udvide virksomhederne ude på landet, er det da vigtigt, at vi diskuterer, hvad det er for nogle dokumentationskrav, der skal til.
Hvorfor ændre dem, hvis de er i orden, hr. miljøminister?
Det er jo en væsentlig lempelse af dokumentationskravet, og hvorfor skal gårde på 30 ha have lov til at bygge en medhjælperbolig?
Der er jo ikke én gård af den størrelse, der har brug for det.
Nej, det handler om, at man vil have flere boliger i det åbne land.
Må jeg bare bede om svar på ét spørgsmål, hr. miljøminister: Hvorfor ændrer man dokumentationskravet, når hr. miljøministeren siger, at det hele er i orden?
Det er det jo ikke.
Det er en væsentlig lempelse og svækkelse af dokumentationskravet til at bygge en bolig, i øvrigt uden landzonetilladelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-23:
Nu tror jeg, fru Margrete Auken vil ærgre sig meget, når jeg gentager dem, men jeg tror ikke, fru Margrete Auken hørte dem første gang.
Disse lidt ligegyldige love, som ikke rigtig kan bruges til noget, er lov om naturbeskyttelse, lov om bygningsfredning, lov om skove, lov om miljøbeskyttelse, lov
om affaldsdepoter
Jeg synes, det havde været fair at komme herop og sige, at når kommunalbestyrelserne skal beslutte i sidste ende, stoler vi simpelt hen ikke på dem, for de vil nok alligevel ikke rette sig efter det, de skal.
Jeg har læst op for hr. Carsten Hansen, hvilke oplysninger en kommune skal indhente, og så spørger hr. Carsten Hansen mig: Er det ikke rigtigt, at hvis kommunen tilsidesætter alle tingene, kan byggeriet gå i gang?
Jo, men det bliver det ikke mere rigtigt af.
Jeg har læst op, hvad en kommune skal gøre, jeg har givet svar, og vi har haft samråd, og der er stillet spørgsmål, og jeg har svaret det samme, som jeg gjorde dengang.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen vil gerne have klar besked om, hvorvidt der nu vil blive bygget i skovene, eller om skovbyggelinjen vil blive ophævet.
Jeg kan bekræfte over for fru Elsebeth Gerner Nielsen: Denne lov indeholder ikke de muligheder, og regeringen agter ikke at fremsætte forslag, så der bliver mulighed for at bygge i skovene eller ophæve skovbyggelinjen.
Når fru Elsebeth Gerner Nielsen engang får det nye skovprogram og får set skovloven - det når vi ikke før næste forår tror jeg - vil hun igen blive bekræftet i, at regeringen ikke agter og ingen planer har om at fremsætte nogen forslag, der skulle gøre det muligt at bygge i skovene eller ophæve nogle beskyttelseslinjer eller indføre noget, der er anderledes end i dag.
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Det kan godt være, at miljøministeren ikke mener, at der kan tilføres debatten noget nyt, men kan miljøministeren oplyse mig om, hvornår vi tidligere har debatteret ændringsforslagene her i Folketingssalen? Mig bekendt er det første gang, vi diskuterer de mange, mange ændringsforslag, og så er det da fantastisk, at Venstre og De Konservatives ordførere ikke vil tage ordet, men krydsforhører os andre.
Det giver da en underlig kvajet og akavet debat, for så må vi bruge tiden på miljøministeren.
Det er selvfølgelig også fair nok, men det havde da været rart, hvis vi havde hørt partiernes ordførere, der jo har været glade for ændringsforslagene, debattere dem med os andre i stedet for at stikke hovedet i busken og lade være med at tage debatten.
Det er da træls.
Derudover skal jeg spørge miljøministeren: Er det ikke rigtigt, at hvis kommunen tager det for gode varer, at man skal bruge en medhjælperbolig eller aftægtsbolig, kan man gå i gang med at bygge?
Det er kun, hvis der er tvivl, tingene skal undersøges.
Hvorfor bruger man ikke de nuværende dokumentationskrav, hvor alle erfaringer og evalueringer og det hele viser, at de ingen problemer giver?
Det er da underligt. Selv miljøministerens eget Institut for Skov og Landskab har sagt, at de giver ingen store problemer i hverdagen, så det undrer mig meget.
Margrete Auken (SF), 2002-05-23:
Det var da godt, at vi fik lidt mere indhold her til sidst, så ikke alt kom til at handle om, hvordan formen havde været.
Det er sådan set ret uinteressant for Folketinget.
Jeg vil godt lige sige, at vi har da godt vidst, at Venstre har ønsket dette her i masser af år.
Det er ikke nogen overraskelse, at dette lovforslag ligger her som et skræmmebillede. Det Danmark, vi har, hvor det åbne land er beskyttet, er ikke beskyttet af de mange speciallove, som ministeren remsede op her til sidst, men af en velfungerende by- og landzonelov.
Den beskyttelse kommer på retur nu, og så vidt jeg kan høre på ministerens henvisning til de svar, der er givet om dokumentation, er det meget, meget svage værktøjer, selv for den kommune, der vitterlig kan modstå det pres, der kan komme af økonomisk art.
De af os, der kender til svage og fattige kommuner, ved, at det sandelig er sin sag at sige nej til nogle, der har pengepungen i orden, og hvis de så ikke engang længere har tilstrækkelig stærke redskaber til at udføre arbejdet med, kommer vi til at stå med den katastrofe, som jeg faktisk mener er det alvorligste, denne regering har lavet.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Hvis jeg har forstået fru Gitte Lillelund Bech ret, er
fremtidens folkeskole uden klasser som sådan, men med grupper på 25, 30, 35 elever, måske også på 40-45 elever - hvem ved?
Og hvad med det faglige, hvis én lærer skal tage vare på 35-40 elever i en gruppe?
Det kunne jeg meget godt tænke mig at få et svar på.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Til fru Anne Baastrup vil jeg sige, at jeg synes faktisk, at folkeskolen i dag gør et ret godt arbejde med udvikling af de alsidige personlige kompetencer.
Det forventer jeg også at folkeskolen gør i fremtiden, så derfor har jeg ikke tænkt mig, at der skal stimuleres yderligere dér, for man gør faktisk et knaldgodt stykke arbejde.
Med hensyn til at se på børnenes fysiske udvikling tror jeg faktisk, at det er væsentligere, at man i højere grad kvalificerer den idrætsundervisning, der er i folkeskolen i dag, end det er et spørgsmål om flere timer.
Ligesom man ved et hvilket som helst andet fag i folkeskolen kan se, at der er nogle steder, hvor det går godt, mens det andre steder går lidt mindre godt, mener jeg faktisk, at det også er tilfældet inden for idrætsundervisningen, så derfor kunne jeg godt tænke mig, at vi tog fat på at se på, hvordan vi kan kvalificere undervisningen, så den i højere grad er brugbar for børnene.
Til hr. Frank Jensen må jeg sige: Det kan godt være, at det gik lidt stærkt med at læse det sidste af min ordførertale op, men så tager vi det lige igen: Jeg vil her benytte lejligheden til at understrege, at i Venstres optik er holddeling ikke det samme som indførelse af traditionel niveaudeling med udvidet og grundkursus fra første skoledag.
Tiden er løbet fra denne form for deling af eleverne.
Men jeg vil tilføje, at vi synes, det er meget naturligt, at man også i de mindre klasser i kortere eller længere perioder kan vælge at sammensætte et hold eller en gruppe af elever ud fra, hvordan deres faglige niveau er.
Endelig til fru Bodil Kornbek: Det var godt nok voldsomt sat på spidsen, som fru Kornbek fik gjort det heroppe fra talerstolen.
Jeg taler ikke om en klasse med 35 eller 40-50 elever og én lærer, som er muttersalene og eneansvarlig.
Hvis man har én lærer, som er klasselærer og er ansvarlig for det hele, har man en skoleform, som jeg ikke er interesseret i.
Jeg er interesseret i, at man har så mange undervisere som muligt, og at det er fagligt kvalificerede undervisere.
For mig at se er fremtidens folkeskole en skole, hvor man i høj grad har et team, der samarbejder om børnene, men også har én fast lærer, som er klasselæreren og omdrejningspunktet.
Men udarbejdelsen af de individuelle elevplaner er noget, der skal ske i samarbejde mellem team, børn og forældre, så det er ikke noget med, at det er klasselæreren, der skal sidde og foretage og lave de individuelle elevplaner.
Det er noget, man kan gøre i et samarbejde.
Jeg har bl.a. set det praktiseret på en af de store folkeskoler i Århus.
Her kan det godt lade sig gøre, også at det er en enkelt lærer, der er ansvarlig for at lave elevplaner for mange børn, for det er ikke læreren selv, der laver planerne.
Planerne udarbejdes i høj grad af børnene i forbindelse med deres portefølje, deres udvælgelse af projekter, som de gerne vil præsentere, fordi de synes, at det er her, de har flyttet sig i deres indlæring.
Det er nogle af de ideer, jeg synes, det er væsentligt at arbejde med i folkeskolen fremover.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Der var jo adskilligt af det, fru Gitte Lillelund Bech sagde i sin ordførertale, som jeg er enig i, vil jeg gerne sige som udgangspunkt.
Så brugte fru Gitte Lillelund Bech udtrykket
»aldersintegreret« og sagde i den sammenhæng, at man kan lave aldersintegrerede hold.
Jeg er ikke helt klar over, hvad udtrykket dækker, men jeg forstår det på den måde, at der er børn af forskellig alder på samme hold.
Så siger fru Gitte Lillelund Bech samtidig, at Venstre ikke vil en traditionel niveaudeling.
Hvis Venstre mener, at man deler børnene op aldersintegreret på hold af den karakter, efter at de - forstå mig ret - er nogenlunde ens som udgangspunkt, så er det jo en niveaudeling.
Det vil jeg bare gerne lige have enten af- eller bekræftet.
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Sidst vi lavede folkeskoleforlig, i 1993, kom den daværende regering til i januar måned.
Denne regering er kommet til lidt tidligere i forhold til årsskiftet.
Dengang lykkedes det os at lave et bredt folkeskoleforlig inden sommer, og så forhandlede man udmøntningen af det forlig med KL, hvor man så på, hvor meget det forlig, regeringen havde lavet med et meget stort, bredt flertal, kostede.
Og så var det jo enkelt, fordi man havde det parlamentariske grundlag på plads.
Synes fru Helle Sjelle, at det er en mere respektabel måde at indgå et forlig med Folketinget på, når partierne først indgår en aftale, og så forhandler man med dem, der står som driftsherrer, nemlig kommunerne, om, hvor meget det koster, og så betaler man ved kasse 1, end når man sidder ovre hos kassemesteren i den røde bygning og forhandler skole og så bagefter kommer til Folketinget og siger, at nu er man enig med KL og lægger det frem for Folketinget?
Synes fru Helle Sjelle, at det er tegn på det, som vi har hørt fra Venstres side om, at man vil det brede parlamentariske samarbejde og genskabe det brede forlig?
Er det vejen til at skabe tillid til det at lave et bredt forlig?
Synes fru Helle Sjelle dét?
Helle Sjelle (KF), 2002-05-23:
Jeg føler egentlig, at jeg har svaret én gang på hr. Frank Jensens spørgsmål, men jeg gør det gerne igen.
Jeg må formode, at Finansministeriets rolle i de her forhandlinger er noget, man har overvejet meget nøje fra regeringens side, og så er jeg sikker på, at undervisningsministeren bedre kan redegøre i detaljer for de her ting, end jeg kan. Det samme vil jeg sige til fru Anne Baastrup. Hvad angår selve forhandlingerne om en ny folkeskole, er jeg sikker på, at det også er noget, som undervisningsministeren er bedre til at redegøre for, end jeg er på nuværende tidspunkt. Så vil jeg sige det samme til fru Bodil Kornbek, som jeg sagde før: Det er altså ikke meningen, at vi skal have 1. klasse ned i børnehaveklassen, men det er da vigtigt, at vi ligesom får gjort børnene parate til 1. klasse.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Ja, klokken er mange, men jeg har et spørgsmål til.
Nu har jeg virkelig lyttet i dag, lyttet til, at der bliver sagt: Vi ønsker et bredt samarbejde, det er vigtigt at fortsætte den parlamentariske tradition på det her område, og vi har et fælles ansvar.
Men så er det selvfølgelig lidt deprimerende, at der bliver forhandlet på det her område, uden at vi overhovedet har haft nogen form for indflydelse.
Man vil altså ikke sige til børnene, at nu skal de lære nogle bogstaver, nej, man vil sige, at nu skal de lege, og så har man en skjult dagsorden.
For når vi sætter ordet leg på, glider alting meget lettere ned.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Det er sådan lidt i forlængelse af hr. Frank Jensens spørgsmål.
Det, der kommer til at ske nu, er, at det hele ordnes med Kommunernes Landsforening, og så kommer der et fikst og færdigt lovforslag med de ændringer, som KL vil have som forudsætning for, at de vil acceptere en økonomiaftale, og så er der så bare nogle, der skal stemme grønt.
Her vil jeg godt spørge fru Helle Sjelle: Er det ikke en rigtig fortolkning, eller er det bare mig, der ser spøgelser om ikke ved højlys dag, så her om aftenen?
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Vi er da trygge ved, at undervisningsministeren også er med ved forhandlingsbordet, når »10 skridt mod en bedre folkeskole« skal udmøntes, men spørgsmålet til den konservative ordfører var, om den konservative ordfører synes, at det foregår i den rigtige rækkefølge.
Nu er vi altså nogle, inklusive fru Helle Sjelle, der har siddet ved forhandlingsbordet hos ministeren og forhandlet folkeskolen, og det brød så sammen.
Synes den konservative ordfører, at det foregår i den rigtige rækkefølge?
Nu sidder man og forhandler udmøntningen af »10 skridt mod en bedre folkeskole«, og så siger man, at man vil et bredt forlig.
Hvad er det, vi som partier kommer til at deltage i?
Jeg går ud fra, at målet med forhandlingerne med KL er at lave en aftale med KL.
Er det så noget, partierne bare må tage eller lade ligge?
Hvordan ser den konservative ordfører på det, at finansministeren nu sidder, godt nok med undervisningsministeren ved sin side, og forhandler skole, mens vi står her som partier og gerne vil forhandle en skolereform?
Vi oplever altså, at det er de forhandlinger, der foregår ovre i den røde bygning her ved siden af, der kommer til at danne hele grundlaget for et forlig.