Jan Petersen (S), 1998-06-03:
Det er et omfattende lovforslag, justitsministeren har fremsat, og ambitionen er at sikre den enkeltes retssikkerhed over for samfundets og erhvervslivets behov for at behandle personoplysninger, herunder også personfølsomme oplysninger.
Desuden er det baseret på et EF-direktiv fra 1995, som vi skal have implementeret.
Vores udgangspunkt er, at justitsministerens lovforslag er et godt grundlag for, at Folketinget kan behandle et så kompliceret retsområde, og vi lægger også vægt på, at der efter førstebehandlingen af lovforslaget kommer en grundig udvalgsbehandling og en præcis debat i offentligheden om, hvilke konsekvenser lovforslaget får, sådan at vi undgår fejlagtige myter.
Forslaget samler reglerne om behandling af personoplysninger i én lov, uanset om det foregår inden for det offentlige eller inden for det private.
Det giver overskuelighed for dem, der behandler oplysningerne, og det øger borgernes muligheder for at vide, hvad der registreres, og hvad der må registreres.
Det er også et fremskridt, at lovforslaget både omfatter elektroniske og manuelle registre.
Det er også udtryk for en forbedret retsstilling.
Og for at lægge særlig vægt på debatten om de personfølsomme oplysninger vil jeg sige, at her er udgangspunktet godt, nemlig at det er forbudt at behandle personlige oplysninger.
Og som det detaljeret fremgår af lovforslaget, gælder det en række personlige forhold, og her skal jeg fremhæve etniske, politiske, religiøse, helbredsmæssige og seksuelle forhold, men flere er nævnt.
Men det er lige så klart, at et så omfattende forbud må ledsages af klare undtagelser og, når undtagelserne skal anvendes, en klar retstilstand for den enkelte.
Og her fremhæves det i lovforslaget, at der skal være udtrykkeligt samtykke i de tilfælde, hvilket er godt.
Men der er også eksempler på, hvornår samtykke ikke skal indhentes, og det er også godt, at sådanne procedurer ligeledes beskrives.
Vi anerkender, at justitsministeren ønsker et regelsæt, der sikrer en effektiv offentlig administration og ikke pålægger private virksomheder unødige byrder, men i forbindelse med udvalgsarbejdet er vi nødt til at få undersøgt nærmere, hvorledes de samtykkebestemmelser, der er i lovforslaget, skal kunne bruges, herunder om der er materiel forskel på »samtykke« og »udtrykkeligt samtykke«.
Der har i offentligheden været rejst en debat om den undtagelse, der vedrører den samfundsmæssige interesse i at få registreret personfølsomme oplysninger, og her er det selvfølgelig afgørende, at vi ved, præcis hvad der registreres og med hvilket formål.
Og jeg mener, at justitsministeren i et indlæg i Politiken i dag klart markerer, at politiet ikke får adgang til at føre register over personers politiske tilhørsforhold.
Men det er også klart, at politiet skal have adgang til i forbindelse med en konkret straffesag at notere oplysninger om politisk overbevisning i forbindelse med f.eks. politisk motiverede forbrydelser, en adgang, der i øvrigt allerede eksisterer i dag.
Vi ønsker derfor, at netop undtagelserne i forbindelse med de personfølsomme oplysninger bliver drøftet grundigt under udvalgsarbejdet, så det står klart, hvad der er muligt, og hvad der ikke er muligt, og hvad der er behov for at der er muligt, og hvad der ikke er behov for at der er muligt.
Lovforslaget viderefører den eksisterende praksis om behandling af oplysninger om strafbare forhold, og vi vil ikke opfordre til at ændre den praksis, men vi vil benytte lejligheden til at se, hvordan den praksis rent faktisk fungerer.
I lovforslaget er der også skabt adgang til, at CPR-numre skal kunne udleveres til private.
Og vi mener, at det skal være muligt for en erhvervsdrivende at få en sikker identifikation af en kunde, og vi anerkender også, at CPR-nummeret er meget egnet hertil, men der er andre muligheder end CPR-nummeret for at få en sikker identifikation, og vi mener også, at CPR-nummeret er en folkeligt følsom registreringsform, og derfor vil vi under udvalgsarbejdet søge at få afdækket, hvorvidt CPR-nummermetoden faktisk er nødvendig. Afsluttende skal jeg sige, at justitsministeren har fremsat et lovforslag, hvor der er den nødvendige åbenhed over for, at vi kan få den nødvendige diskussion og afklaring og tid til i denne folketingssamling at få debatteret, både hvor det politiske flertal ligger, og hvor problemerne ligger, både i forhold til offentligheden og i selve de retligt udformede regler.