Ove Hygum (S), 2001-05-29:
Jeg skal gerne forsøge at svare på en del af de spørgsmål, der er stillet, ellers vil jeg henvise til de mange udmærkede spørgsmål og i særdeleshed mange udmærkede svar, der er givet undervejs i udvalgsarbejdet.
Der er spørgsmålet om maksimumskøn og mine udtalelser om, at fokuspanelets rapport er udtryk for et maksimumskøn.
Det er jo en udtalelse, der er afgivet i sammenhæng med muligheden for at drage nytte af LetLøn, hvis man som virksomhed træffer det valg.
Fokuspanelets skøn er i øvrigt også generelt udtryk for et maksimumskøn.
82 pct. af de 117 adspurgte virksomheder vurderer, at de i gennemsnit skal bruge 315 minutter på at omstille edb-systemerne som en engangsforeteelse, og 61 pct. vurderer, at de gennemsnitlig løbende skal bruge 112 minutter i administrative byrder pr. lønstatistik.
Her skal man jo huske, at der ikke er en pligt til med tilbagevendende mellemrum automatisk at udarbejde en lønstatistik.
Den skal begæres af dem, der nu har ret til at begære en sådan i henhold til lovforslaget.
Man skal her tænke på, at en del af virksomhederne, som loven omfatter, også har svaret, at de ikke har administrative aktiviteter, der bliver påvirket af lovforslaget.
Det er der hele 15 pct., der giver udtryk for, og det vil sige, at gennemsnittet for samtlige virksomheder i fokuspanelet bliver lavere end det citerede.
Fru Pia Christmas-Møller bebrejder mig, at der er skriftlige svar, jeg ikke har bidraget med.
Jeg vil blot benytte lejligheden til at sige, at jeg ikke er bekendt med, at der er rejst spørgsmål over for mig, der ikke er besvaret allerede. Så er der spørgsmålet om lønstatistikken, og jeg fornemmer, at der er et ønske om, at der bliver nogle ret præcise formkrav til lønstatistikkerne.
Det, der er vigtigt, er, at man i fællesskab på den enkelte virksomhed vurderer, hvilket lønbegreb der på den konkrete virksomhed giver mest mening.
Man kan sagtens forestille sig, at en meget præcis skabelon kan vise sig at være uhensigtsmæssig, fordi der er så forskellige former for løndannelser og lønbegreber på den enkelte virksomhed.
Det er noget, vi vil følge tæt.
Vi vil følge praksis tæt.
Det vil arbejdsmarkedets parter givetvis også gøre, og jeg vil gerne tilkendegive, at det måske i særdeleshed kunne være selvstændig årsag til, at vi i forbindelse med, at lovforslaget skal tilbage igen, forstår jeg, til udvalget, har en mulighed for at overveje en revisionsbestemmelse.
Så skal jeg sige med hensyn til Danmarks Statistik og mulighederne for at udarbejde lønstatistik på virksomhedsniveau: Vi har for ganske få dage siden, og det har vi i øvrigt naturligvis videreformidlet til Arbejdsmarkedsudvalget, fået den oplysning, at Danmarks Statistik forventer, at de nu vil modtage - og det må så blive efter den 1. juni næste år - de månedlige lønoplysninger fra virksomheder, der er tilknyttet LetLøn-systemet.
Erhvervs- og Selskabsstyrelsen forventer en løbende indberetning også til Danmarks Statistik, men jeg vil gerne understrege, at der i dag ingen hjemmel findes til at forlange løbende indberetning til Danmarks Statistik.
Det ser ud til med den viden, vi har på nuværende tidspunkt, at Danmarks Statistik formentlig vil få gode muligheder for at udarbejde en aktuel lønstatistik og ikke en lønstatistik, der er klar et trekvart år efter et indkomstår, men muligheden er jo altså betinget af, at virksomheden er tilknyttet LetLøn-systemet, og at virksomheden accepterer, at man kan viderelevere oplysningerne til Danmarks Statistik på månedsbasis.
Virksomhederne er nemlig stadig kun forpligtet til at indberette til Danmarks Statistik på egentlig årsbasis.
Jeg vil slutte med at understrege i forhold til de bemærkninger, der bl.a. er kommet fra hr. Ole M. Nielsen og andre
, at LetLøn, som har fået en meget, meget positiv modtagelse i Folketinget, er et tilbud til også at løse opgaven med at udarbejde den kønsopdelte lønstatistik.
Nogle har givet udtryk for det synspunkt, at LetLøn så bliver obligatorisk, og det er jo forkert.
Næ, tværtimod.
LetLøn bliver vel i virkeligheden desto mere attraktiv.
Så vil jeg slutte med at give udtryk for, at når man lytter til debatten her i salen og har gjort det ved denne behandling og ved den tidligere behandling, får man indimellem indtrykket af, at det her er en erhvervspolitisk diskussion.
I hvert fald er der meget, meget langt imellem en dybfølt interesse for løsningen af det problem, som lovforslaget handler om, nemlig yderligere instrumenter til at opnå lige løn for lige arbejde og arbejde af samme værdi på det danske arbejdsmarked, hvor der er meget tilbage, der skal indhentes på nuværende tidspunkt.
Der er også alt for lidt opmærksomhed omkring det forhold, at lovforslaget åbner for, at der nu kommer åbenhed omkring løndannelsen, at vi får forhindret hemmelighedskræmmeriet og kan gøre løn til noget, vi er i stand til at tale om på de danske arbejdspladser med henblik på at få rettet op på de skævheder, der er, og med henblik på at få lukket de diskussioner, der er, dér hvor der er myter om ulige løn, men ikke nogen realitet.