Ole Sohn (SF), 2004-12-09:
Et samfunds livskvalitet måles på den livskvalitet, som de dårligst stillede i samfundet har.
Når konjunkturerne i et samfund er for nedadgående, er det afgørende, at man har en regering, der viser ansvarlighed og medvirker til at generere ny beskæftigelse, nye job i både den private og den offentlige sektor.
Det er ligeledes en afgørende målestok, når man skal vurdere en regerings kunnen, hvorvidt den er i stand til at investere i fremtiden og skabe grundlaget for fremtidens job.
Bedømt ud fra ovenstående målestok må man konstatere, at VK-regeringen dumper.
Finanslovforslaget er blottet for store planer, der tager ansvaret på sig med hensyn til de socialt udsatte, beskæftigelsen og miljøet.
Der har været snakket meget om, hvordan det går lidt op og ned med beskæftigelsen fra den ene til den anden måned.
Man kan selvfølgelig sige, at det, hvis man er pessimist, er beklageligt, at arbejdsløsheden er steget med 300 i forhold til sidste måned, eller at den er steget med 2.000 i forhold til juli kvartal.
Det vil jeg ikke gå så meget ind i, jeg vil mere vurdere, hvad regeringen har gjort i den periode, den har haft ansvaret for regeringsførelsen, det vil sige siden den første finanslov blev lavet i januar kvartal 2002.
Tager man den målestok, kan man konstatere, at der er blevet 33.000 – ja, nu 33.300 – flere arbejdsløse under VK-regeringen.
Vi kan konstatere, at der er 15.000 færre beskæftigede i den private sektor, og der er 2.000 færre beskæftigede i den offentlige sektor.
Det er den virkelighed, som er.
Heroverfor siger regeringen, og regeringspartiernes ordførere har gjort det her i dag i forbindelse med behandlingen af ændringsforslag til finansloven: Ja, men vi har lavet forårspakken.
Ja, man har lavet forårspakken og brugt det redskab, som Finansministeriet over for Folketinget har meddelt er ubetinget det dårligste redskab: netop bare at give skattelettelser.
Derfor har vi i forbindelse med finanslovforslaget her taget udgangspunkt i, hvordan vi kunne medvirke til at skabe en debat om at få sat gang i at løse nogle af de opgaver, som trænger sig på.
Derfor har vi i forbindelse med finanslovforslaget lagt vægt på beskæftigelse, som vi har kaldt grøn beskæftigelse.
Vi har peget på, at man burde sætte ind med hensyn til at få fornyet vores vandlednings- og kloaknet under hele landet.
Vi har foreslået, at man sætter massivt ind med hensyn til oprensning af giftgrunde.
Vi har foreslået, at man sætter ind med øget skovrejsning og naturpleje.
Og hvorfor?
Vi har også spurgt, om vi ikke kan prøve at se, hvordan man sikrer fremtidens velfærd.
Vi ved jo, at fremtidens velfærd bygger på, at vi får et bedre uddannelsesniveau, at vi investerer mere i forskningen og i udviklingen af nye arbejdspladser.
Både vi selv og andre partier har ofte peget på de gode erfaringer, der har været med vindmølleindustrien.
Det startede med forskning, forskning og forskning, og nu har vi en fantastisk god industri, som har genereret 20.000 nye arbejdspladser.
Derfor mener vi, det er afgørende, og vi har også peget på det i forbindelse med ændringsforslagene til finansloven, at der foretages en massiv satsning på forskning.
Vi har den idé ud over det forslag, vi er kommet med til finansloven, at det er vigtigt, at Folketinget laver en forpligtende plan, som bringer forskningen i Danmark op på 1 pct. af bruttonationalproduktet inden år 2010.
Det er en meget ambitiøs plan.
Den er ikke urealistisk, men den er meget ambitiøs.
Det er livsvigtigt for dansk erhvervsliv, at der kommer de massive investeringer, som kan generere de nye arbejdspladser, som er nødvendige, for det er netop vores viden, vores forskningsniveau, der tiltrækker nye virksomheder fra udlandet.
Vi kan aldrig konkurrere på dårlige lønninger, vi kan konkurrere på viden og knowhow.
Derfor mener vi også, der skal satses væsentlig mere på energi- og ressourcebesparende produktionsmetoder, sådan at vi på den måde kan være med til at skabe et konkurrencedygtigt erhvervsliv ikke alene her, men også på eksportmarkedet.
Det er også vigtigt, at vi bevidst og målrettet understøtter innovation og iværksættervirksomhed, sådan at vi på den måde kan være med til at skabe ny underskov af erhvervsliv.
Ikke mindst er det selvfølgelig også væsentligt, at vi tager fat i de unge, som står midt i den situation, at de har brug for og behov for at få en uddannelse.
Men det er ikke kun de unge, der har brug for en uddannelse.
Erhvervslivet har brug for en faguddannet arbejdskraft, og derfor er det utrolig vigtigt, at vi får sikret praktikpladser til alle.
Nu er det desværre sådan, at et flertal i Folketinget har besluttet, at det ikke er afgørende, at man får en praktikplads.
Hvis ikke man kan få den i det private, skal man ikke have en, og derfor har et flertal nedlagt skolepraktikordningen.
Indtil det kan forstå sit eget ansvar, må det offentlige gå ind og sikre skolepraktikordningen.
Hvorfor er det vigtigt?
Det er vigtigt, fordi det fremmer en omstilling, en grøn omstilling, af samfundet.
Det udvikler nye job til erstatning for dem, der forsvinder i de her år, og det skaber nye eksportmuligheder for den private sektor.
Sådanne forslag burde en ansvarlig regering komme med i en tid, hvor vi har høj arbejdsløshed.
Det er også vigtigt at se på velfærden her og nu.
Er den god nok?
Har vi sikret, at vores børn får en ordentlig ernæring, som gør, at de kan sidde og koncentrere sig i skolen?
Er det en god og ordentlig velfærd og omsorg, vi giver de ældre i samfundet?
Hvis man stiller de spørgsmål, vil man nok komme til den konklusion, at der er meget, der skal gøres endnu.
Derfor har vi i forbindelse med ændringsforslagene foreslået, at vi indfører en gratis madordning i daginstitutionerne og folkeskolen, fordi det er med til at give børnene mere energi og dermed en bedre indlæringsevne.
Samtidig er det med hensyn til de opgaver, der ligger på folkeskoleområdet, også vigtigt, at vi får nye materialer og en bedre efteruddannelse af folkeskolelærerne.
Vi har også foreslået, at man skaber nogle bedre fysiske rammer i folkeskolen.
Hvorfor?
Fordi vi har nogle gamle skoler, som trænger til en renovering.
Vi mener også, det er væsentligt at styrke hele daginstitutionsområdet og at forbedre gymnasiernes forhold og sørge for, at der bliver et maksimum for antallet af elever i klasserne på 28. Vi har foreslået, at der sker en trafiksanering af skolevejene, og at man generelt forbedrer den kollektive trafik.
Og hvorfor gør vi det?
Ja, det gør vi, fordi mere motion og mere sund kost øger børnenes indlæringsevne og giver gladere børn, det skaber øget trafiksikkerhed, det skaber en bedre infrastruktur, og det skaber øget beskæftigelse.
Det er med til, at man ser tingene i en sammenhæng.
Vi synes også, det er væsentligt at se på, hvordan man skaber et rummeligt arbejdsmarked i en tid, hvor vi kan se, at flere og flere arbejdspladser forsvinder, og vi kan konstatere, at der er nogle, som ikke får mulighed for at komme ind på de nye job, som kan skabes ad åre.
Derfor foreslår vi, at vi genåbner servicejobordningen, som kan være med til at sikre den enkelte et ordentligt, regulært, overenskomstmæssigt arbejde, sikre kommunerne og andre offentlige institutioner en mulighed for forbedring af servicen for den halve pris og samtidig sikre, at staten kan spare penge.
Vi mener også, det er væsentligt, at man sikrer rummeligheden på arbejdsmarkedet, og det kan bl.a. gøres ved, at man genindfører hjemmeserviceordningen.
Og hvorfor foreslår vi det?
Ja, det gør vi, fordi det skaber serviceforbedringer i samfundet, det øger beskæftigelsen, og det modvirker sort arbejde og fremmer samfundets moms- og skatteindtægter.
Det ville have været befriende, hvis regeringen havde påtaget sig det ansvar.
I en situation, hvor der er lavkonjunktur, er det netop en regerings opgave at gå ind og se på: Hvad kan vi gøre for at generere ny beskæftigelse i ikke mindst den private sektor, men selvfølgelig også i den offentlige sektor, hvor der er et stort servicebehov?
Sådan skulle det ikke være.
Vi står nu over for en finanslov, som regeringen primært har skruet sammen med Dansk Folkeparti.
Indholdet af den er jo kendt fra regeringsordførerne og Dansk Folkepartis ordfører.
Derfor skal jeg her afslutningsvis kun gøre et par få bemærkninger og sige, at forhandlingerne jo har været helt som forventeligt.
Fra starten var der lagt an til, at Dansk Folkeparti skulle køre finansloven igennem.
Det er også forståeligt, for det er jo det eneste parti, som anerkender det skattestop, som selv de økonomiske vismænd advarer stærkere og stærkere imod.
Vi deltog i forhandlingerne på det niveau, kan man sige, som vi er berettigede til med den placering, vi har i Folketinget i forhold til regeringen, og det er foregået fuldstændig professionelt og på et fair grundlag.
På det område har vi intet at kritisere.
Vi deltog i forhandlingerne om omlægning af medicintilskudsordningen, og vi mener faktisk, at det sagligt set er fornuftigt og godt, at hele Folketinget stod bag en sådan omlægning, fordi det er et meget følsomt område.
Vi mener i øvrigt, at det er en fornuftig omlægning, der er sket, og det er også godt, at pengene går til forskningen.
På samme måde med satspuljen, som jo er en bunden opgave, og hvor regeringen nu har fået for vane ligesom at gøre rosende bemærkninger om, at det er her, man sætter ind over for de sva gest stillede.
Men dybest set
er det jo bare en ordning, der har kørt siden 1990; der skal altså fordeles nogle penge, det er en bunden opgave, og der vil jeg sige, at for SF's vedkommende lagde vi meget vægt på fra starten, at vi fik givet børnepsykiatrien et ordentligt løft, og det er vi glade for at Folketingets øvrige partier har bakket op om.
Vi har generelt fået lavet en god satspulje.
I øvrigt satsede vi fra SF's side meget på at få slået hul på det at få anerkendt, at der i vores samfund faktisk er temmelig mange børn, som lever under økonomisk dårlige forhold, og som der skulle gøres noget for.
Det var ikke muligt at slå rigtigt igennem, men alligevel fik vi lavet en lille flig med den aftale, vi lavede med regeringen og en række andre partier om at sikre bedre idrætsmuligheder for vanskeligt stillede børn.
Det synes vi selvfølgelig er en god begyndelse til noget, som kan blive en god ordning, når den bliver fuldt udbygget, og for at få den debat videre ind i Folketinget har vi fremsat et beslutningsforslag, som kommer til behandling i begyndelsen af det nye år, om statsministeren vil det sådan.
Afslutningsvis skal jeg sige, at vi i forbindelse med ændringsforslagene, som kommer til afstemning her senere, har taget udgangspunkt i, hvilke forslag der reelt kan gavne beskæftigelsen, sætte en beskæftigelse i gang her og nu, hvilke forslag der kan være med til at sikre et bedre uddannelsesniveau og en massiv satsning på forskningsområdet, hvilke forslag der er med til at forbedre folkeskoleområdet og miljøområdet, og hvilke forslag der er med til at sikre en global ansvarlighed.