runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Jeg kan sige til hr. Villy Søvndal, at de penge, vi taler om, altså er beløb, der ligger ud over den vækst, vi i øvrigt har aftalt, og ud over de forbedringer, vi har aftalt, og som er lagt ind i rammerne.
Der er ikke noget mærkeligt i, at når vi starter forhandlingerne med kommuner og amter, ser vi på: Hvad er det for et niveau, vi har nu, og hvor meget mere skal der være plads til næste år?
Så indgår vi en aftale, der rummer det, hr. Villy Søvndal taler om, altså forbedret velfærd på ældreområdet, kræfthandlingsplan, sygehusvæsenet i øvrigt, kapacitetsniveauet på sygehusene med aktivitetsbestemte puljer, folkeskolen osv.
Det lægges inden for rammen, og så indgår vi en frivillig aftale, hvor vi siger, at det er o.k. også at afsætte penge til kommunalreformen.
Så har vi en formodning om, at det virkelige resultat, når alle de kommunale budgetter lægges sammen, holder sig inden for rammen, men det er så ikke tilfældet.
I virkeligheden er det for primærkommunernes vedkommende 2,2 mia. kr. mere end den ramme, der blev anset som acceptabel af begge parter bag aftalen, og derfor er det legitimt at ønske, at der også fremadrettet er styr på økonomien i kommunerne, og at de ikke bruger nogle penge i 2006, som de kommer til at mangle i 2007, altså at udgangspunktet for det nye kommunale Danmark, som vi får at se den 1. januar 2007, er korrekt.
Der er altså ikke tale om at skære ned på de niveauer, vi kender i dag.
Der er tale om at holde sig inden for de rammer, der er aftalt.
Jeg vil bare sige, at de velfærdsløfter, regeringen har givet, er indeholdt i de rammer, der er aftalt.
De er lagt ind i rammerne.
Det er aftalt at give yderligere 1,5 mia. kr. til forberedelse af kommunesammenlægninger og regionsdannelse, og vi har også taget stilling til, hvad der skal bruges af midler for at indfri de løfter, regeringen har givet på ældreområdet, på sundhedsområdet, om kræfthandlingsplan osv.?
Det er alt sammen lagt ind i aftalen, plus at der er lagt en ramme på yderligere 1,5 mia. kr. til forberedelse af kommunesammenlægninger og til de nye regioner.
Det er det, vi har aftalt.
Der er ikke nogen forskel mellem det, vi står over for nu, og det, vi kunne have stået over for tidligere, nemlig et ønske om, at de aftaler, der indgås, også overholdes.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-29:
Man kunne måske sige, at kommunerne i denne sammenhæng optræder som en slags modstandsbevægelse, for jeg tror, borgmestrene og de lokale folk er dybt optaget af den problemstilling, og at de godt vil værne om den lokale velfærd, næsten uanset partifarve.
Selv om Venstre havde et dårligt kommunevalg og tabte nogle borgmesterposter, tror jeg alligevel, at selv Venstreborgmestre vil være optaget af at værne om den lokale velfærd, og det er vel også derfor, de udtaler sig, som de gør.
Jeg vil bare citere et par af dem, som udtalte sig til Politiken den 26. november 2005.
Og Jesper Bach fra Værløse Kommune siger: »Det kommer meget bag på mig, at regeringen overhovedet kan finde på at bede os knappe budgetterne op igen, når der er så mange ubekendte i reformen.«
Det er tydeligt, at de Venstreborgmestre, jeg citerer her, siger, at det ikke kan lade sig gøre, medmindre regeringens centrale velfærdsløfter bliver brudt.
Det er jo deres hovedmelding ...
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Jeg vil først lige sige, at der jo ikke er tale om nedskæringer.
Der er tale om, at man går langt ud over de rammer, vi har aftalt, og som i øvrigt indeholder en vækst.
Der er tale om, at der i alt bruges flere ressourcer i 2006-aftalerne end i 2005, så der er tale om udvidelser, og det er altså udvidelser, der går ud over de rammer, der er aftalt.
Man kan ikke bare tage nogle enkelte elementer ud og sige, at det er dem, der skal ses på.
Der skal også ses på de reserver, der er afsat på hovedkonto 06 til administration og meget andet, og det er derfor, jeg siger, at man er nødt til at grave ned i tallene og se på, hvordan fordelingen egentlig er.
Da regeringen fik kendskab til de foreløbige skøn over overskridelserne, sendte vi et brev til KL og Amtsrådsforeningen og indkaldte til et møde, hvor vi gerne ville drøfte sagen med dem.
Samtidig sendte KL besked til os om, at de nu også havde nogle skøn, der gav mulighed for, at vi kunne tage en drøftelse.
Det, der er tale om, er i virkeligheden at holde sig inden for den ramme, vi har aftalt, og jeg synes ikke, der er noget mærkeligt i, at man tilstræber at overholde de aftaler, der indgås.
Aftalesystemet er jo baseret på, at der indgås frivillige aftaler, og derfor har jeg selvfølgelig en forventning om, at kommunerne lever op til deres del af aftalen.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-29:
Tak for svaret.
Jeg kan forstå, at der er sket noget helt afgørende fra den 15. november, hvor man ikke kendte tallene, til den 22. november, hvor man havde erhvervet sig den dybe indsigt.
Jeg forstår også, at det har været en travl uge i Kommunernes Landsforening, Finansministeriet og Amtsrådsforeningen, når man virkelig i løbet af den uge er nået til bunds i de tal, man stort set ingen viden havde om den 15. november.
Men lad det nu ligge.
Finansministeren rettede mig, tallet er i virkeligheden 3 mia. kr.
Det er altså langt, langt værre, og jeg vil godt spørge finansministeren: Er det finansministerens opfattelse, Fttm.023.fm Page 1576
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
at når vi efter de kommunale udmeldinger ved, at overskridelserne ligger på de tre store driftsområder ældreområdet, skoleområdet og børneområdet, kan der tages 3 mia. kr. af de kommunale budgetter, uden at det rammer dybt på ældre-, skole- og børneområderne?
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Det forholder sig på denne måde: Det er rigtigt, at vi havde et møde den 22. november med Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen til en første drøftelse af de foreløbige tal, som vi kender.
Vi har et bruttotal på 2,2 mia. kr. på det primærkommunale område, og vi har et bruttotal på 800 mio. kr. på amternes område, så det er i alt 3 mia. kr. ud over de aftalte rammer for kommuner og amter på basis af de foreløbige tal.
Regeringens ønske er, at vi hele tiden graver ned i tallene og vender tilbage med den opgave, vi i givet fald måtte se foran os, og i forbindelse med mødet den 22. november tilkendegav jeg, at regeringen ønsker at give kommunerne en mulighed for at revurdere deres budgetter, at give de nye byråd mulighed for at grave i tallene, og at der kommer et samspil med sammenlægningsudvalget på kommunernes og med forberedelsesudvalget på amternes område.
Jeg forventer, at samarbejdet påbegyndes i begyndelsen af januar.
Vi har egentlig håndteret sagen i takt med, at vi har fået den viden frem, der var nødvendig, for at der overhovedet kunne holdes et møde med Kommunernes Landsforening, hvor vi kunne spørge: Hvad er de foreløbige skøn, og hvornår ved man noget mere eksakt?
Vi har endnu ikke de præcise tal, som skal bruges til det udregningsarbejde, som jeg forventer skal ske i januar og februar måned.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-29:
Venstre har jo lige afholdt landsmøde, og som man har kunnet se på billeder, var det jo glade folk, der mødtes.
Dog næppe alle sammen, for finansministeren holdt som bekendt i sidste uge et møde med KL om de kommunale budgetter, der er overskredet med 2,8 mia. kr.
Jeg vil spørge finansministeren, hvordan han har det med, at det møde først blev afholdt efter kommunevalget.
Det ville jo have været nyttigt at vide op til kommunevalget, at det ikke var udbygning af velfærden, der stod på agendaen, men at skære ned, og jeg vil spørge finansministeren: Tror finansministeren ikke, det kommer overraskende for de ganske mange, der blev lovet en hel masse i den kommunale valgkamp, at det første punkt på dagsordenen er at kappe 2,8 mia. kr. – og det er ikke en bagatel – af de kommunale budgetter med de konsekvenser, det har for udmøntningen af den lokale velfærd?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-29:
Jamen det er, fordi det er det.
Det er jo den måde, vi har haft et bærende princip på de sidste mange år inklusive under socialdemokratiske regeringer.
Det bærende princip er, at kommunerne jo har ansvaret for undervisningen af vores børn.
Men vi synes også, jævnfør den aftale, der er indgået nu her, at det er ekstremt vigtigt, at man i mødet med kunsten og kulturen for børnenes vedkommende møder en professionel verden.
Derfor er vi meget glade for den finanslovaftale, der blev lavet med hensyn til huskunstnerordningen, og derfor er vi meget glade for den aftale, der blev lavet med kulturskolerne.
Det er et kæmpe fremskridt foranlediget af nogle gode forslag fra forskellige partier, som betyder, at vi nu for første gang får et gennembrud, så der nu er afsat penge til kulturskoler.
Lad os være glade, smile og sige, at det er en glad dag for kulturskolerne.
Det er en glad dag for børn og unges møde med kulturen.
Det er i det hele taget en dejlig dag i dag.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-29:
Jeg antager, at de lokalt valgte borgmestre inklusive de Venstreborgmestre, der er tilbage, er ordentlige mennesker, som ikke er optaget af at drille regeringen.
Fttm.023.fm Page 1577 Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
ud i et farligt liv.
Statsministeren gjorde sig jo på Venstres landsmøde til en stor fortaler for velfærd, og er det i virkeligheden ikke meget risikabelt for finansministeren, hvis han er tonedøv over for det, statsministeren siger?
Risikerer han så ikke det, som en anden tilstedeværende minister risikerede i ulighedsdebatten, nemlig at statsministeren siger: Man bør lytte til, hvad far siger, nemlig at vi er en velfærdsregering, og at alle tanker om at kappe 3 mia. kr. af de centrale velfærdsområder vil få meget store konsekvenser?
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Jamen vi ønsker også en hjemmel.
Men i øvrigt er det allerede sådan, at på delområder giver en bekendtgørelse mulighed for at reducere de statslige tilskud til kommunerne.
Det er helt korrekt, at vi ønsker en hjemmel.
Men min formodning er, at vi ikke kommer til at gøre brug af den, og jeg går ud fra, at vi får en sådan hjemmel fra Folketingets side ifølge de gældende regler.
Der er ikke tale om, at de gældende regler ikke efterleves, der er tale om, at vi med finansloven får hjemmel til i givet fald ikke at udbetale samtlige statstilskud.
Men min forventning er som sagt, at der ikke bliver brug for den, i og med at jeg regner med, at de aftaler, vi indgår, afspejler det, der rent faktisk besluttes i kommunerne efterfølgende.
Fttm.023.fm Page 1580
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Frank Aaen (EL), 2005-11-29:
Der skal altså ikke være nogen lovhjemmel på området, finansministeren vil bare sikre sig med en fodnote i finansloven.
Men for nogle år siden var der en anden finansminister, som tog et milliardbeløb uden lovgrundlag, og det fik en ordfører i finanslovdebatten til at sige: »Og det gør han ved at tilsidesætte den gældende lovgivning alene med hjemmel i en tekstanmærkning i finansloven.
Regeringen har fortsat ikke så meget mod, at den tør fremlægge et lovforslag og stå til ansvar over for Folketinget, pensionisterne og offentligheden i øvrigt.
Det er nu tredje gang, at finansministeren og regeringen forsøger sig med klare brud på de regler, Folketinget har, bl.a. i budgetvejledningen, og på trods af Rigsrevisionens udtalelser.
Det er simpelt hen uværdigt for regeringen og det flertal i Folketinget, som eventuelt støtter dette.«
Kan ministeren gætte, hvem ordføreren var?
Og mener ministeren stadig, det er i orden at tage milliarder fra kommunerne med hjemmel i en fodnote?
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Jeg vil lige sige, at dengang var der tale om, at den daværende minister i strid med loven – i strid med den skrevne lov – trak penge ud af Den Sociale Pensionsfond.
Men her er der ikke tale om, at vi gør noget, som er i strid med loven.
Der er tale om, at vi skaffer den hjemmel, der i givet fald giver regeringen ret til at være med til at styre statens tilskud til kommunerne, og det er ikke i strid med nogen lov.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Jeg ved simpelt hen ikke af, at der skulle være belæg for sådan en påstand.
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM noget mønster, og heldigvis har vi jo forholdsvis få sager af den her art.
Men ikke desto mindre synes jeg, at den konkrete sag skal bruges til at se på: Er der noget samarbejde, nogen måder at gribe det an på, der kan gøres bedre og anderledes, end vi gør det i dag?
Jeg forventer at få en fyldestgørende redegørelse fra Tønder Kommune, der kan sige noget om, hvad det lige præcis er, der er gået galt i den her sag, for det er et helt uacceptabelt forløb.
Lise von Seelen (S), 2005-11-29:
Jeg deler det synspunkt, at det kan være klogt at handle rettidigt, men jeg kan også i min omverden se, at der er kommuner, der ser ud til at have så store økonomiske problemer, at dette måske udsættes.
Og det her er i hvert fald et eksempel på et barn, som skulle have haft et andet miljø at vokse op i for lang tid siden, og hvor den ene af de to kommuner formulerede en mistanke for et halvt år siden.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om det udsagn, som KL i den forbindelse er kommet med om, at denne type sager lettere findes i de tyndt befolkede områder i små kommuner end i storbysamfund, er et udsagn, som ministeren vil følge op på og få fulgt til dørs for at se, om det virkelig er rigtigt, at det forholder sig på den måde, at idyllen ikke findes på landet.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Jeg vil lige understrege, at jeg ikke synes, at der med det forslag er tale om en straffeaktion, men at det udelukkende er et spørgsmål om at sikre, at der ikke på nogen måde kan gå kassetænkning i det, for man hænger på regningen uanset, og så kan man lige så godt gribe ind, når man nu har set, at der er brug for handling i forhold til en familie, hvor børnene bør anbringes uden for hjemmet.
Det tror jeg skaber en klarhed.
Og som sagt fjerner det mistanken om, at der kan gå kassetænkning i det.
Der er faktisk en præmiering for at gøre en god indsats fra starten af: Hvis man gør et grundigt forarbejde og sørger for, at man får truffet den rigtige beslutning første gang, så sikrer man et meget bedre forløb for barnet.
Der er meget bedre mulighed for at have fokus på kvaliteten af indsatsen og kontinuiteten i forhold til barnet, og man undgår også de større økonomiske udgifter, der ville være ved i forbindelse med et skift at skulle starte forfra igen og lave en helt anden handlingsplan.
Så det, at kommunerne gør et grundigt arbejde fra starten af, prøver at sætte så tidligt ind som overhovedet muligt, får lavet en fornuftig handleplan og følger op på den, tror jeg faktisk også i sig selv at der er gode incitamenter til, ikke bare i forhold til at barnet får en bedre tilværelse, men også fordi det er en billigere løsning frem for at lave fejl og skulle starte på ny.
Lise von Seelen (S), 2005-11-29:
En måde at skabe regulering på er jo at straffe nogle, der forsømmer noget.
Kunne ministeren overveje i tillæg til den straffeaktion over for dem, der ikke handler rettidigt, at gå ind og skabe incitamenter, så man faktisk bliver præmieret for at handle rettidigt?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Det handler jo om barnets tarv og om at få ageret med den indsats, der er nødvendig i forhold til at sikre det pågældende barn en god opvækst.
Jeg synes også, man kan se, at de kommuner, som har haft en meget stor stigning i udgifterne på området, rent faktisk har brugt dette til at prøve at tænke nyt: om indsatserne egentlig også var gode nok, eller om man bare havde gjort det, man plejede.
Det, vi kan se i en lang række kommuner, der ligesom har forsøgt at vende bøtten, er jo, at man både har fået mere kvalitet i indsatsen, fået en meget bredere vifte, samtidig med at man rent faktisk har fået styr på økonomien.
For nu at være helt sikker på, at der ikke kan være mistanke om økonomisk kassetænkning på det her område, har jeg netop nu et lovforslag til behandling her i Folketinget, der går ud på at sikre, at skulle der vitterlig være en situation, hvor man kan se, at kommunen burde have fjernet nogle børn fra hjemmet og ikke har gjort det, og at de efterfølgende flytter til en anden kommune, hvor kommunen så siger, at der er behov for at gribe ind, så vil man kunne sende regningen til den tidligere kommune.
Så man kan altså ikke gennem passivitet undgå at betale regningen, og det må om ikke andet så fjerne mistanken om, at kommunerne kunne finde på at kassetænke på området.
Lise von Seelen (S), 2005-11-29:
Mit spørgsmål drejer sig om præcis den samme sag.
Der har jo været skrevet meget om den, og den kan beskrives fra mange forskellige vinkler.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren kunne opfatte det sådan, at der kunne være en sammenhæng imellem kommuners eventuelle tilbageholdenhed med hensyn til at foretage anbringelser uden for hjemmet og det faktum, at vi kan se, at mange kommuner har store overskridelser på de konti, der handler om både det forebyggende og det behandlende børnearbejde, som jo er meget ressourcekrævende, og hvor vi kan se, at der er mange tillægsbevillinger i kommunerne.
Fttm.023.fm Page 1584
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Tror ministeren, der kan være en sammenhæng imellem tilbageholdenhed og manglende økonomi i kommunen?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Jeg vil i hvert fald glæde mig til at modtage brevet fra fru Mette Frederiksen, som jeg ikke har set endnu, og til at se på, hvilke muligheder der kan være.
Jeg synes, det er vigtigt at følge udviklingen på området.
En af grundene til, at tallet falder, kan jo være, at den satsning på forebyggende initiativer, som mange kommuner har sat i værk, rent faktisk også har en effekt.
Det ved jeg fra tidligere, hvor vi har kigget på forskellige undersøgelser – der kunne man se, at til gengæld var den forebyggende indsats så også steget.
Men jeg er fuldstændig enig i, at det er et område, der skal følges nøje, og det vil jeg i øvrigt også gøre i kølvandet på kommunalreformen.
Med anbringelsesreformen stiller vi jo mange flere krav og også mere detaljerede krav til indsatsen på området, og der håber jeg, at det vil bidrage til, at man får samlet op på de børn og unge, der er belastet derhjemme.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 31
Mette Frederiksen (S), 2005-11-29:
Nu bringer ministeren selv anbringelsesreformen op, og her må man jo sige, at vi har et helt klokkeklart eksempel på børn, der skulle have været anbragt uden for hjemmet, og som ikke er blevet det.
Det bør jo få alles advarselslamper – også her i huset – til at blinke.
For spørgsmålet er jo, hvor mange andre børn der lige nu sidder rundtomkring i vores land og enten er udsat for noget tilsvarende eller på anden vis bliver omsorgssvigtet, uden at der er nogen, der reagerer.
Jeg har i fredags sendt et brev til ministeren, hvor jeg beder om, at vi fra Folketingets og regeringens side får undersøgt, hvorfor antallet af anbringelser lige nu er faldende i Danmark.
Jeg ser meget frem til, at anbringelsesreformen kommer til at virke, men lige nu kan vi se et fald, samtidig med at vi jo altså oplever helt konkrete eksempler på børn, der burde have været anbragt.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Det ene er, at her efter nytår skal kommunerne lave en sammenhængende børnepolitik, som vi har aftalt i forbindelse med anbringelsesreformen, og det er jo helt oplagt, at kommunerne i den forbindelse sørger for at lave en handlingsplan for, hvordan man agerer i de situationer, hvor der er mistanke om, at børn mistrives eller har været udsat for overgreb.
Det andet er, at jeg synes, jeg vil fortsætte kampagnen for at få voksne til at reagere; gøre opmærksom på, at man ikke skal være hundrede procent sikker i sin sag, men at har man mistanke, så er det bedre ikke alene for barnet, det handler om, men også for de voksne, som mistanken har fokus på, enten at få bekræftet eller afkræftet, at der er noget, der er galt.
Det tredje, jeg vil nævne, er, at jeg, når jeg nu har fået redegørelsen fra Tønder Kommune, vil se på: Er der noget i samspillet i forbindelse med overleveringen mellem kommunerne eller i kommunens konkrete håndtering, når man bliver bekendt med en mistanke, som kræver en indsats?
For mig er der ingen tvivl om, at sådan en sag jo skal blinke rødt på skrivebordet og være en sag, der får en til at lægge alt andet til side og sørge for at få undersøgt, om der er hold i mistanken eller ej.
Mette Frederiksen (S), 2005-11-29:
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Hvilke konkrete initiativer
Fttm.023.fm Page 1583
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM kan ministeren pege på nu at der er behov for netop for at få beredskabet, altså det opsøgende arbejde, det forebyggende arbejde og de tiltag, der er nødvendige i de her konkrete sager, til at fungere på bedre vis?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Da jeg fik kendskab til sagen, reagerede jeg øjeblikkelig og bad om en redegørelse fra Tønder Kommune, som jeg får i slutningen af den her uge.
Jeg håber og forventer, at redegørelsen vil kunne gøre os alle sammen klogere på, hvad det er, der er gået galt i den her sag, altså om det f.eks. er sket i forbindelse med, at familien flytter fra en kommune til en anden, og om der da er taget ordentligt hånd om overleveringen af sagen; hvad det er, der har gjort sig gældende i forhold til, at der ikke øjeblikkelig er blevet fulgt op på det.
Det, jeg synes vi allerede nu qua fremstillingen i medierne kan uddrage af det, er, at der er brug for at have fokus på, om beredskaberne er gode nok i kommunerne, altså om man har tænkt igennem, hvad man gør, når man får mistanke om overgreb mod et barn.
Det andet er, at vi bliver nødt til at slå endnu et slag for, at voksne omkring børn reagerer, når de har mistanke om, at der er noget, der er galt.
Hen over sommeren havde jeg jo en kampagne kørende om overgreb mod børn – både vold og også seksuelle overgreb – rettet mod nybagte forældre, mod det faglige personale, mod voksne i almindelighed, og kampagnen kørte rigtig godt og fik mange reaktioner.
Spørgsmålet er, om ikke der i virkeligheden er brug for en gentagelse.
De reaktioner, som jeg har noteret mig har været fremme i medierne, viser i hvert fald, at der er mange voksne, der tilsyneladende er usikre på: Skal man nu tage kontakt til de sociale myndigheder?
Hvor sikker skal man være i sin sag?
Og der synes jeg, det er vigtigt at gøre opmærksom på, at de her børn er helt og aldeles afhængige af, at voksne reagerer, og så hellere reagere og få afkræftet, at der var noget om snakken, end at lade stå til.
Mette Frederiksen (S), 2005-11-29:
Hver eneste dag kan hele befolkningen i Danmark følge med – med megen gru, tror jeg – i den verserende sag fra Tønder, hvor en lille pige er blevet seksuelt misbrugt, ikke alene af sin far, men af adskillige voksne og endda meget voksne mænd.
Jeg synes jo, at en sådan sag, som er så voldsom, og som har ødelagt så meget for et barn i Danmark, tvinger både Folketing og regering til at overveje: Hvad er der behov for at vi gør, for at andre børn ikke kan bringes i samme situation, eller at vi i hvert fald mindsker det kolossale omsorgssvigt, som den aktuelle sag er udtryk for, og som vi desværre ved også finder sted andre steder?
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvad ministeren mener der er behov for at iværksætte, dels kommunalt, dels på landsplan.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Jeg ved ikke, om vi som sådan kan identificere en speciel gruppe tidligere prostituerede, eller om det er personer, som er spredt rundtomkring.
Men jeg er enig med spørgeren i, at det er vigtigt at have fokus på problemet, og det er også vigtigt, at kommunerne heller ikke lader stå til over for den gruppe, men tværtimod er indstillet på at prøve at finde de tilbud, der skal til for at hjælpe de kvinder videre.
Jeg vil være opmærksom på, at det er en gruppe, som måske har nogle særlige problemer, og se på, om der er brug for en særlig indsats for den gruppe.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 30
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-29:
Kunne man ikke forestille sig, at ministeren allerede nu tog initiativ til, at kommunerne gjorde noget ved de problemer?
Én ting er, at det er kommunernes ansvar, og at kvinderne kan komme på revalidering og få et job og en uddannelse osv., men når det nu ikke reelt er situationen for Fttm.023.fm Page 1582
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM