Poul Fischer (DF), 2004-01-23:
I foråret 2002 blev Post Danmark omdannet til et aktieselskab, og samtidig fik trafikministeren bemyndigelse til at sælge 25 pct. af aktierne, et lovforslag, som Dansk Folkeparti sagde ja til.
Ved lovforslagets behandling efterlyste Dansk Folkeparti de kommende koncessionsbetingelser med baggrund i, at ingen købere vil melde sig, såfremt de kommende driftsbetingelser ikke er kendte.
Selv om Post Danmark genererer pæne overskud, venter der svære tider.
Man har rationaliseret, effektiviseret og indført ny teknik, fint nok, men fremtiden byder på faldende postmængder og øget konkurrence, og det er i lyset af dette, der skal udarbejdes en ny koncession.
Dansk Folkeparti går ind til arbejdet med den målsætning
at sikre borgerne og virksomhederne den bedst mulige betjening, samtidig med at Post Danmark i et fuldt liberaliseret marked får nogle arbejdsbetingelser, der bevirker, at virksomheden kan overleve uden tilførelse af offentlige tilskud.
Når Dansk Folkeparti tiltrådte et aktiesalg på 25 pct. - og for os gerne mere end 25 pct. - var det med henblik på salg til en strategisk partner i et mere internationaliseret marked for i sidste ende at give vore borgere og virksomheder en god postbetjening til en rimelig pris.
I november 2003 fik vi rapporten »Overvejelser om fremtidens postpolitik«, et nyttigt værktøj for os politikere, men lad mig blot nævne nogle af farerne i rapporten: 76 pct. af danskerne har internetadgang, giromængden er faldet i årene 1990-2002 fra 115 millioner til 36 millioner giroindbetalingskort, og brevmængden falder med 6 pct. om året.
Endelig har vi her i Folketinget umiddelbart før jul vedtaget lovforslaget vedrørende offentlige betalinger, NemKontoen.
I det lovforslag indgik elektroniske faktureringer til det offentlige.
Jeg behøver vist ikke at sige ret meget mere om faldet i brevmængder, når elektronisk fakturering vinder indpas virksomhederne imellem og senere mellem virksomhed og borger.
Det er med baggrund i bl.a. disse arbejdsbetingelser, der skal udarbejdes en koncession, der åbner op for fairness mod andre aktører i markedet, så der kan konkurreres på lige betingelser.
Jeg vil herefter kommentere nogle af de ændringer i den danske postpolitik, som arbejdsgruppen foreslår.
Liberaliseringstakten for eneretsområdet ønskes fremrykket til 2005 for breve over 50 g - 1 år før øvrige EU-lande.
Dansk Folkeparti har ikke noget imod ændringen, men har lidt svært ved at se formålet.
Derimod hilser vi en fuld liberalisering af brevområdet i 2009 velkommen.
Prisloftet på eneretsområdet videreføres med et andet indeks, nemlig tjenesteprisindekset i stedet for forbrugerprisindekset, ligesom effektivitetskravet på 1 pct. fjernes.
Mon det dog har nogen betydning med den korte levetid, eneretsområdet har tilbage?
Sanktionskravene i forbindelse med postkvaliteten hilser Dansk Folkeparti velkommen.
Antallet af omdelingsdage fortsætter uændret med seks dages betjening, hvilket er fint.
Mindstekravene til antallet af postbetjeningssteder er nyt. Der skal herefter være mindst ét betjeningssted med fuld service i hver kommune - med den nuværende struktur vel at mærke - hvilket er i orden. Derimod sætter Dansk Folkeparti spørgsmålstegn ved forslaget om krav om mindst ét postbetjeningssted i byer med over 5.000 indbyggere, der ligeledes har et kilometerkrav til øvrige postbetjeningssteder.
Der findes i Danmark 174 byer med mellem 2.000 og 5.000 indbyggere, og herfra kan trækkes de byer, som er hovedby i kommuner med den nuværende kommunestruktur.
Uden at kende tallet eksakt vil jeg skønne, at der er 50 til 75 byer tilbage, som bør sikres et postbetjeningssted.
Det bør medtages, så der ikke er tvivl om, at antallet af postbetjeningssteder på sigt vil nærme sig mindstekravet.
10-kilometer-kravet i forbindelse med lukning af nuværende postbetjeningssteder synes jeg ikke er gennemsigtigt, men vi har bemærket de enkelte høringssvars anker over dette.
Dansk Folkeparti vil gå ind i et konstruktivt udvalgsarbejde.