runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg er i og for sig lidt overrasket over ministerens svar, for jeg havde da umiddelbart forestillet mig, at ministeren ville meddele Folketinget, at han fandt, det var dybt beklageligt, at der er sket det, at Arla misbruger sin stilling på markedet til at forsøge at drive Hirtshals Andelsmejeri ud af markedet og dermed også misbruger sin stilling for at opnå et fuldstændig rent monopol uden gnist af konkurrence.
Det er jo ikke mere mystisk, end at sådan er de faktuelle forhold i den branche: der etableres nu et ét hundrede procent monopol og nul konkurrence.
Derfor overrasker det mig, at ministeren møder frem med en så formalistisk begrundelse, som at der er nogle, der sidder og kigger på en sag, og jeg vil godt spørge ministeren: Hvad mener han helt grundlæggende om, at der ingen konkurrence er på markedet?
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Der står meget direkte: Hvad vil ministeren gøre for at belyse Arlas behandling, osv.?
Jeg beder altså overhovedet ikke ministeren kommentere
en helt konkret sag, som kører i Konkurrencestyrelsen.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Spørgeren vil gerne have, at jeg belyser Arlas behandling af og adfærd over for Hirtshals Andelsmejeri og dets samarbejdspartnere.
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for, at spørgeren ønsker, at jeg skal besvare spørgsmålet.
Men spørgeren ved jo udmærket godt, at jeg ikke kan stå her i salen og udtale mig om en konkret sag, som Konkurrencestyrelsen er i færd med at behandle.
Det er Konkurrencestyrelsen, der administrerer konkurrenceloven på vegne af Konkurrencerådet.
Konkurrencerådet er et uafhængigt organ, og derfor vil det ikke være korrekt af mig at kommentere en verserende sag.
Det tror jeg faktisk spørgeren er enig med mig i.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Som et lille land er det klart, at vi i Danmark er meget interesserede i, at vi har store virksomheder, som er i stand
Det har vi bl.a. med Danish Crown og med Arla, og derfor er det så meget desto ærgerligere, når man må konstatere, at Arla på hjemmemarkedet slet ikke er i stand til at leve op til det ansvar, som man ellers med rette kunne forvente af en så stor virksomhed, som har op til 93 pct. af markedet.
Da der nu er tale om, at Arla på bedste vis igen prøver at genere et mejeri, vil jeg gerne have ministerens besvarelse af det spørgsmål, der er stillet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Ja, det var jo mere sådan en konstatering fra fru Ritt Bjerregaards side.
I dag vil jeg bare endnu en gang tilkendegive, at jeg er åben over for at drøfte de her elementer, når beslutningsgrundlaget er bedre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Flemming Hansen (KF), 2003-11-12:
Jeg har ingen forudsætninger for at svare på, hvordan medarbejderne på Skagensbanen har det.
Jeg mener, der ligger ganske klare lovregler for, hvordan problemet her skal tackles.
Alle er enige om, at det ikke har været tacklet korrekt, derfor har man nu fået fokus på det, og jeg er overbevist om, at det vil blive tacklet rigtigt fremover.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2003-11-12:
Det er jo sådan, at en del af medarbejderne arbejder på Skagensbanen i dag.
Nu har trafikministeren sagt det to gange, og selvfølgelig tror jeg, at når det bliver sagt, er det også rigtigt.
Men er det virkelig rigtigt, at man i dag ikke har de regler, man reelt er meget i tvivl om nu, og er det rigtigt, at de medarbejdere, der nu arbejder på Skagensbanen, ikke har samme økonomiske muligheder, som de havde tidligere?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Hvis man vil gå om bord i spørgsmålet om den generelle debat om Arla, vil jeg gerne sige til spørgerne, at så er jeg klar til det.
Det vil altså sige, at jeg skal til at blande mig i en sag, som Konkurrencestyrelsen i dag sidder og undersøger på vegne af Konkurrencerådet.
Jeg har sagt tre gange, at det er en verserende sag, og når den er afsluttet, lad os så tage diskussionen om spørgsmålet.
Vi har behov for konkurrence hele vejen igennem, og jeg har da også tilkendegivet - det kommer jeg i øvrigt senere tilbage til - at i næste samling skal vi i den almindelige lovgivning justere vore konkurrenceregler efter den nye EU-lovgivning. Så må vi diskutere spørgsmålet, og jeg hører gerne partiernes mening om, hvad der kan gøres, og hvad der kan ske med hensyn til forholdet mellem danske firmaer og udenlandske firmaer.
Jeg siger dette for at tilkendegive, at det ikke er sådan, som hr. Keld Albrechtsen siger, at jeg bare læner mig tilbage i stolen og lader fem og syv være lige, for det er jo ikke det, jeg siger.
Jeg siger, at vi har en konkret sag her og nu, så derfor kan jeg ikke tilbagevise nogle postulater, fordi jeg ikke kan blande mig i sagsbehandlingen.
Arne Toft (S), 2003-11-12:
Det er jo trist, at jeg ikke kunne få svar på mine to tidligere spørgsmål, men jeg vil godt spørge for at præcisere: Hvem har det øverste ansvar for, hvad der er foregået i denne sag?
Det andet er: Når Banestyrelsen nu har fyret en medarbejder, har Banestyrelsen så ikke placeret ansvaret? Og det tredje spørgsmål er: Er det ikke rimeligt, at vi af hensyn til de mange medarbejdere, som reelt har en meget usikker økonomi, laver en uvildig undersøgelse af Banestyrelsens administration?
Flemming Hansen (KF), 2003-11-12:
Hr. Stavads og hr. Bukstis spørgsmål er jo tæt på hinanden med hensyn til praksis, præcedens og de mange år.
Lad mig sige om årene, at så mange år er der altså heller ikke gået.
Men når det er sagt, mener jeg, at Banestyrelsen i den efterfølgende opfølgning har håndteret sagen hensigtsmæssigt.
Banestyrelsen har ændret praksis, siden sagen blev kendt, og Banestyrelsen har endvidere udarbejdet en selvkritisk rapport, hvor man erkender, at reglerne for tjenestegodtgørelser ikke er blevet fulgt.
Undersøgelsen har været intern, men en ekstern advokat har været med i referencegruppen.
Den hovedansvarlige, nemlig den tidligere direktør i servicedivisionen, er fratrådt, og Banestyrelsen gennemfører nu tjenstlige samtaler mellem auditøren og de involverede ledere, så Banestyrelsen har sådan set gjort alt, hvad der er menneskeligt muligt.
Så må jeg igen sige, som jeg startede med at sige, at dette her hører under skatteministerens ressort, og at jeg har meget svært ved at besvare de tekniske skattespørgsmål i denne sag.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke mener, at medarbejdere, der er ansat ved en statslig myndighed, må have den forventning, at når den statslige myndighed udbetaler løn m.v., sikrer den statslige myndighed, at reglerne overholdes - også skattereglerne - og at man derfor som udgangspunkt har modtaget beløbene i god tro.
Det er klart, hvis det er sådan, at ministeren kan komme med eksempler på, at medarbejderne har afgivet bevidst urigtige og vildledende oplysninger, som måske endda kan falde ind under dokumentfalsk, er det jo noget helt andet.
Jeg ved ikke, om det var det, ministeren antydede var problemet her, men i den udstrækning, hvor vi har at gøre med medarbejdere, der tror, at de får en rigtig behandling af en statslig myndighed, er det så fair, at disse medarbejdere skal trækkes med måske årelang usikkerhed om, hvorvidt de pludselig skal af med et meget stort beløb?
Har ministeren, har regeringen ikke et ansvar for at få denne sag afklaret?
Jacob Buksti (S), 2003-11-12:
Det er jo helt naturligt, at ministeren bruger næsten de samme henvisninger, som skatteministeren gjorde, men derfor må ministeren jo også forvente, at han får det samme opfølgende spørgsmål:
Mener ministeren, at det har nogen vægt i forbindelse med at afgøre spørgsmålet, hvorvidt det er uforvarende og i god tro, hvis det er sådan, at der er tale om en praksis, der har stået på i mange, mange år, sådan som det er blevet blotlagt?
Er det simpelt hen sådan, som jeg også konstaterede sidste gang, at man først kommer og stopper en masse penge
ned i halsen på folk og derefter beder dem om at kaste det hele op igen?
Mener ministeren, at hvis det er sådan, at det er en praksis, som har stået på og derfor er præcedensskabende, at medarbejderne skal stritte imod en praksis, som har stået på i flere år for ikke at påkalde sig den straf, det vil være at skulle efterbetale det hele i skat?
Mener ministeren virkelig, at medarbejderne i Banestyrelsen skal gå rundt på arbejdet med revisoren i hånden?
Arne Toft (S), 2003-11-12:
Så vil jeg også godt henvise til en afgørelse, der er truffet i Lyngby-Taarbæk Kommunes skattevæsen, hvor en af de berørte medarbejdere fra Banestyrelsen har fået medhold.
Mit spørgsmål er : Hvorfor kan domsafsigelsen her ikke danne præcedens for de øvrige medarbejdere?
Vi skal huske, som ministeren også siger, at der er mange, der nu er ramt meget hårdt økonomisk og lever i uvished, og jeg synes ikke, vi kan leve med, at man bedømmer medarbejdere forskelligt.
Flemming Hansen (KF), 2003-11-12:
Spørgsmålet koncentrerer sig om beskatning af medarbejderne for godtgørelser, som er modtaget i god tro, hvis det er arbejdsgiverens fejl, men man må være opmærksom på, at vurdering af medarbejdernes situation kræver besvarelse af to spørgsmål. Det første spørgsmål går på, om de udbetalte beløb er skattepligtige eller ej. Det spørgsmål er ligningsmyndighederne ved at besvare i øjeblikket, og derfor kan jeg ikke besvare det nu.
Men hvis svaret er bekræftende, følger næste spørgsmål: Har de medarbejdere, der får en udvidet skattepligt, handlet uforvarende og i god tro?
Det kan vi først afgøre, når vi ser de konkrete sager efter ligningsmyndighedernes afgørelse.
Tillad mig at illustrere problemet med et eksempel fra Banestyrelsens interne undersøgelse, som skatteministeren også fremdrog i sidste uge:
Det er en væsentlig forudsætning for udbetaling af skattefri rejsegodtgørelse, at medarbejderne af arbejdsgiveren er påført erhvervsmæssige udgifter eksempelvis til overnatning.
Overnatning ude skal faktisk være sket, ellers er der ingen merudgifter.
Det er en enkel og logisk betingelse for, at medarbejderne må vide, om den er opfyldt eller ej.
Jacob Buksti (S), 2003-11-12:
Det er jo fuldstændig korrekt, som ministeren siger, at vi havde fornøjelsen af at diskutere det samme problem med skatteministeren i sidste uge ud fra den betragtning, at nogle af os mener, at de skattemæssige sider hører under skatteministeren. Når ministeren i sit svar siger om medarbejderne - jeg tror, jeg skrev det ned - at de uforvarende og i god tro har modtaget disse diæter, må ministeren da kunne sige, at så skal de også holdes skadesløse.
Men hvis det er sådan, at de undersøgelser, man er i gang med, resulterer i, at man må konstatere, at de ikke var i god tro, eller at det ikke var uforvarende, er det da en anden problemstilling.
Den rapport, som ministeren og Banestyrelsen er kommet med, påviser ganske klart, at en lang række medarbejdere, som der nu indledes tjenstlige undersøgelser mod, har fået udbetalt disse godtgørelser i strid med gældende regler.
Jamen hvordan skal medarbejderne konstatere, at det er tilfældet?
Ministeren må da kunne give et tilsagn om, at
i de tilfælde, hvor de har fået dem uforvarende og i god tro, bliver de holdt skadesløse, f.eks. med den model, som hr. Ole Stavad skitserer.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Man kunne jo ellers have en forhåbning, måske endda en forventning om, at der var sket noget inden for den sidste uge.
Hvis trafikministeren havde lyttet til debatten med skatteministeren, ville han vide, at vi bragte et forslag op til vurdering hos skatteministeren, som han måske forståeligt nok ikke reagerede omgående på.
Men det er jo ikke noget nyt, at medarbejdere under Trafikministeriet har svært ved at forstå skatteregler, eller også tager de dem ikke særlig alvorligt.
Det er desværre forekommet tidligere.
Også under en tidligere trafikminister har medarbejdere i Trafikministeriet lovet noget, der bare ikke svarede til reglerne i den gældende lovgivning, og derfor har vi før været i den situation, at for at leve op til de klare forventninger, der var skabt, har regeringen måttet sende et aktstykke i Finansudvalget for at leve op til de tilsagn og løfter, der var givet til medarbejdere.
Vi spurgte skatteministeren, om man ikke har overvejet en sådan mulighed.
Arne Toft (S), 2003-11-12:
Hvorfor bliver Banestyrelsens medarbejdere bedømt ud fra ligningsloven og ikke tjenestemandsreglerne, eftersom de er tjenestemænd?
Flemming Hansen (KF), 2003-11-12:
Jeg tror ikke, at det er nødvendigt at lave en uvildig undersøgelse, for jeg tror, at der er lavet mange undersøgelser.
Den har rettet op på dem, og nu skal vi forsøge at få sagerne løst, først og fremmest ved at vi får nogle domme, som giver nogle tilkendegivelser - vi har ikke fået så mange endnu, vi har kun fået én, som hr. Toft sagde - og så må vi se at få løst problemerne, og det er jeg overbevist om at vi kan.
Skatteministeren har jo også svaret, at han vil se på spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Jeg synes da i hvert fald, vi blev en lille smule klogere med det svar, vi fik her, og jeg vil godt sige til ministeren, at vi kan sagtens fortsætte diskussionen under et senere spørgsmål.
Men med hensyn til at vente med at foretage sig noget til næste folketingssamling vil jeg godt spørge ministeren: Hvor i alverden tror ministeren, Hirtshals Andelsmejeri så er henne? Og kan vi lave nogle fikse og færdige ændringer i konkurrenceloven, når mejerierne er forsvundet?
»Hvordan vil ministeren sikre, at de betingelser, der blev stillet i forbindelse med fusionerne på mejeriområdet, også i praksis bliver overholdt?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg kan henholde mig til det svar, jeg har givet en gang tidligere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Jeg er glad for, at ministeren understregede, at noget af det, der foregår, er klart ulovligt, men også, at ministeren var opmærksom på, at der så lige var bevisbyrden.
Det har jo været offentligt fremme adskillige gange, at mange mennesker kan få de historier, kan få de tal, men at de simpelt hen ikke ønsker at træde offentligt frem, fordi de er klar over, at hvis de træder offentligt frem, så forsvinder de rabatter, de havde før, og at der i øvrigt vil blive problemer med at få de varer, de gerne vil have.
Vi bliver simpelt hen nødt til at drøfte problemet om, hvordan man overhovedet kan få de supermarkeder til at stå frem med de faktiske aftaler, der bliver indgået på det her område.
Så er vi slet ikke her i forbindelse med spørgsmålene nået til at tale om det reelle monopol, som Arla har på hele cateringmarkedet, hvor vi jo så, at de anvendte den politik omkring priserne - som regeringen så anvendte senere på ugen omkring dagpengene - at de fjernede nogle af deres prisforhøjelser.
Det var klogt og rigtigt gjort, men det fjerner jo ikke indtrykket af en monopolsituation.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-12:
Jeg vil godt sige tak til ministeren for de synspunkter, der kom om vores internationale konkurrencesituation.
Men når jeg stillede det spørgsmål, som jeg gjorde før, så er det jo netop om en beskyttelse af den situation: Hvordan kan vi finde ud af, at virksomheder kan udvikle sig på et hjemmemarked, og at der ikke her er nogen, der bruger en dominerende stilling til ligesom at hente hele hjemmemarkedet, at der også er plads til de små?
Hvis der er plads til de små, så beviser man jo sådan set, at man er i stand til også at kunne have en hjemeksistens.
Hvis der derimod ikke er det, ja, så vil det jo sådan set blive de store, der skal kæmpe mod hinanden.
Det kunne jo være, det er afgifter og en hel masse andre ting, som man kunne gå ind og kigge på, vil jeg sige til ministeren.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg synes, det er en fin ting, at ministeren får kortlagt, hvad vi har af regler i andre lande, for sandheden er jo, at de danske regler ikke er skrappe over for monopoler.
De er slappe over for monopoler.
Der findes i lande, som er stærkt kapitalistiske i deres indretning, regler, som er betydelig mere effektive over for monopoler, end vi i dag kender her i Danmark.
Så jeg synes, det er fint, at ministeren indhenter disse oplysninger.
Jeg synes bare ikke, det er fint, hvis denne undersøgelse så bliver en sovepude. Derfor vil jeg godt prøve en sidste gang i denne her runde, om jeg kan afæske ministeren et lidt mere præcist svar på, hvornår vi får den indbydelse til drøftelser, for jeg forstod, at ministeren var interesseret i at høre partiernes synspunkter, og det er jeg glad for.
Vi er faktisk meget utålmodige efter at få lov til at præsentere ministeren for vores synspunkter, vil jeg gerne sige, og vi har en del ideer, som vi håber ministeren kan få stor glæde af.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Det er også klart, at vi er nødt til at have en lovgivning, så vi ikke skader danske virksomheders internationale konkurrenceevne.
Den danske konkurrencelovgivning er jo fortsat på linje med andre i EU-landene.
Nu har fru Ritt Bjerregaard stillet spørgsmål om, hvad der sker i forhold til supermarkederne, hr. Ole Vagn Christensen bl.a. om ølmarkedet.
Spørgsmålet er: Hvordan er mulighederne så for at bevise det?
Jeg kan sige, at jeg synes, det er meget vigtigt, at danske virksomheder har de samme muligheder, som de har andre steder, altså at misbrug af dominerende stilling måske indtræder meget før i et dansk firma, der producerer en lampevare eller noget andet, end hvis firmaet lå i Bayern.
Er det klogt at begynde at lave om på det? Jeg mener altså, at vi nu skal have lavet en lovgivning helst inden jul.
Men jeg er nødt til at sige, at jeg jo er bekendt med, at andre EU-lande har nogle særlig skærpede regler netop for at forhindre, at store virksomheder kan misbruge en dominerende stilling, og Konkurrencestyrelsen er i øjeblikket ved at kortlægge, hvilke særlige regler for misbrug af dominans der gælder i de øvrige EU-lande, og hvad det egentlig betyder i praksis.
Når vi så har det billede, vil jeg gerne se på, om det så ikke er rimelig relevant at se på, om det så betyder, at de danske regler skal strammes på nogle punkter.
Blot for at sige, at vi jo heller ikke må underkende, at fri prisdannelse er godt for danske forbrugere, det er godt for os alle sammen.
Så til fru Ritt Bjerregaard til sidst: Jamen jeg synes også, at det er ved at være sørgeligt, at man kan købe 3 l sunde mejeriprodukter for 17 kr., sådan at 1 l vand eller sodavand på tankstationen faktisk i dag er billigere end mælkeprodukter.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-12:
Jeg syntes også, det var godt, at vi kigger på hele spørgsmålet om andelshavere og bindinger.
Men jeg synes også, at det, som er blevet fremført, nemlig om den monopolagtige fremfærd ved, at man køber sig ind på hyldeplads, at man køber sig ind på annonceplads i alle de her blade, der kommer hver eneste uge med nogle tilbud og sådan noget, er der brug
Nu har vi taget eksemplet med Arla op her, men vi kunne også tage bryggerier, vi kunne tage slagterier.
Der er altså brug for, at vi finder muligheder for, at disse små virksomheder også kan have en berettigelse.
Vi kan jo se, hvad der sker på ølmarkedet.
På ølmarkedet er der ved at ske det, at det kommer til at vælte ind med billigt øl til danskerne.
Er det noget, der hjælper de små?
Nej, det vil kvæle de små.
Inden vi kommer så langt ud, er der behov for, at vi får kigget på det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg synes også, det er godt, hvis vi kan få taget hul på det problem med den måde, som landmænd bliver stavnsbundet til Arla på.
Jeg synes, det er godt, at ministeren åbner for den debat.
Vi har diskussionen om den dumpning af priserne, som Arla benytter over for supermarkederne, og jeg forstod, at ministeren heller ikke var imponeret af den praksis.
Så jeg synes, vi har et godt grundlag for at diskutere det, men jeg vil godt spørge ministeren: Er det ikke grundlæggende sådan, at vi skal have indført en regel, der sætter maksimum for, hvor stor markedsandel vi kan acceptere, at et selskab går ind og får, således at vi kan forhindre, at der opstår et rent monopol, og således at et rent monopol altså må splittes ad?
Jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke vil se positivt på det.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Jeg vil godt takke ministeren for den åbenhed over for problemerne med at indtræde og at udtræde, for i et par af de konkrete sager, der har været, har der været nogle forhold, der har betydet, at der kunne gå op til 25 måneder, før man overhovedet havde ret til at levere mælk til en anden, hvis ikke man skulle aflevere en meget stor bod.
Så det er helt klart, at det er et område, der trænger
til at blive kigget på, og jeg forstår også ministerens bemærkninger om udtrædelse som en henvisning til den sidste afgørelse om bøden. Derudover vil jeg godt sige til ministeren, at så er der jo tale om nogle problemer i forhold til supermarkederne.
Det er jo kommet frem her i forbindelse med Hirtshals Andelsmejeri, at man simpelt hen vil levere betydelig billigere.
Lad mig give ministeren et eksempel: Dansk Supermarked har i uge 32 annonceret med salg af 3 l A38 for 17,95 kr., mens listeprisen pr. kunde er 8,99 kr. pr. l.
Det vil sige, at vi ikke kan nøjes med at se på udtræden og indtræden.
Vi er også nødt til at se på de vilkår, der gælder i forhold til supermarkederne.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg synes, det er rimeligt, at man tager en generel drøftelse af vores konkurrencelovgivning frem for at hænge sig i en enkelt sag, der er verserende i øjeblikket.
Det er en klar tilkendegivelse fra min side af, at vi altså har nogle nationale regler, der skal gøre, at danske virksomheder ikke skal stilles ringere, end de skal, når de konkurrerer i udlandet. Vi har et indre marked, og det er vigtigt.
Men jeg vil da nok sige, at jeg synes, at der er nogle elementer omkring andelsselskaberne med leverandører ud og ind, som jeg gerne vil se på.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Det var det, ministeren tidligere sagde, at det glædede han sig til at han skulle svare på.