runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg skal ikke forlænge debatten unødig meget, men jeg kan da godt forstå, at regeringen fremM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4607
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM sætter det nu, for konsekvenserne er ved at blive kendt.
Det, jeg vil spørge undervisningsministeren om, er det, jeg har rejst over for Venstres og De Konservatives ordførere, nemlig de små virksomheder.
Jeg har som sagt prøvet at have det ud andre steder, og jeg vil høre ministeren, om han er indstillet på, at vi måske kunne se på, om der kunne være et særligt felt, der kunne dyrkes med henblik på, om der også hos en række af de nystartede virksomheder, især håndværksfirmaer, kunne skabes en række ekstra praktikpladser.
Det er jo en kendt sag, at når vi laver en sådan ordning, så får vi måske også nogle pladser frem, som vi ikke altid ønsker os, altså dem, som ikke er gode nok.
Der har vi i hvert fald tidligere, når man har haft sådan nogle tilskudsordninger, været meget opmærksomme på, at der skulle være tale om en særlig indsats, og har indskærpet over for de faglige udvalg, at her skulle der gøres en ekstraordinær indsats for at sikre, at kvalitet og indhold var godt nok i de pladser, der så kom.
Jeg vil høre, hvad ministeren havde tænkt sig at gøre ved det.
Bertel Haarder (V), 2005-06-14:
Hr. Carsten Hansen har jo selv foranlediget, at der bliver et samråd i morgen.
Der vil jeg møde i stærkeste opstilling og besvare alle spørgsmål.
Man kan jo kun få en elev, hvis man kan godkendes til det,
og derfor er jeg ikke enig i, at vi risikerer for dårlige pladser, at der er nogle af de uddannelsespladser, der nu forhåbentlig bliver oprettet, som ikke er gode nok.
Vi har et godkendelsessystem, og visse steder er det temmelig skrapt – efter min mening også for skrapt – men det kan vi tage en diskussion om på længere sigt.
Det andet spørgsmål forstod jeg simpelt hen ikke, så måske må jeg med formandens tilladelse få det en gang til.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg tager det tilsagn om samrådet.
Det, jeg spurgte om, var, at der jo er den der 3-års-ordning.
Det betyder, at nystartede virksomheder ikke kan tage lærlinge eller elever.
Det, som jeg siger, er, at de steder, hvor jeg har snakket med håndværksmestre og også organisationer på området, har de sagt, at det kan være en svaghed, for der er en række virksomheder, der måske er 1½-2 år gamle, som godt kunne tage elever.
Men da det beregnes 3 år tilbage, så vil det jo hindre forholdsvis nystartede virksomheder eller virksomheder, der er over 1 år gamle, i at tage elever.
Da vi er enige om, at formålet jo er at skabe flere praktikpladser til elever i rigtig uddannelse, så vil jeg spørge, om ministeren er villig til at kigge på den gruppes problematik under udvalgsbehandlingen.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Man skulle næsten tro, at man var kommet i kirke med al den tro, der er i dag.
Der er ingen viden, der er ingen sikkerhed for de her grupper.
På Fyn har vi altså fire centre, som i dag sikrer, at der bliver et 3-årigt uddannelsestilbud for unge udviklingshæmmede på den ene eller den anden måde.
Det bliver nu spredt til ti kommuner uden sikkerhed for, at der bliver ansættelse.
Hvorfor har man ikke sikret disse grupper et uddannelsestilbud, der er statsligt, ligesom det er for alle andre unge?
Hvorfor skal de fire centre, som ligger der i dag, splittes op?
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-14:
Nej, det er sådan set ikke finansieringen, vi har noget imod, og vi synes også, der er udvist en meget stor elegance i at omgå problemet med skattestoppet.
Det synes vi er meget elegant.
Jeg mener, at der absolut må være stilpoint for, at man på den måde kan komme uden om hele den problemstilling.
Det synes jeg er al ære værd.
Så det er sådan set ikke finansieringsformen, vi er imod.
Vi synes, det er meget rimeligt, at den ene giver til den anden, det er ikke nær det.
Det er et princip, som regeringen i øvrigt er glad for, så det er ikke i finansieringsformen, problemet ligger.
Det, som ærgrer os, er, at regeringen må ty til noget, som helt åbenlyst vil have en midlertidig effekt, og at den bl.a. har tvunget sig selv til det ved at begynde at tale om det, fordi der så bliver en forventning om, at det kommer.
Og så bliver der færre praktikpladser, end der egentlige burde være, i forventningen om, man kan få et tilskud, som så kommer, hvorefter man måske hamstrer, så der bliver et kunstigt højt niveau, som så måske falder igen.
Det er ikke det, som en anden ordfører tidligere på dagen kaldte en sund struktur, der gør, at der bliver taget et solidt ordentligt uddannelsesansvar med kvalitet i pladserne.
Ja, det kan man jo altid overveje.
Nu er det sådan, at man som minister bl.a. støtter sig til den kompetente rådgivning, man får, og rådgivningen har ikke tidligere været sådan, at der kunne være en forventning om, at det ville give en markant forøgelse af antallet af praktikpladser, og at der ville komme en permanent stigning i antallet af praktikpladser.
Det andet, som jeg synes er mærkeligt, og som især må være mærkeligt for regeringen, er, at vi havde et samråd i sidste uge, som handlede om en undersøgelse, der var lavet af kompetente folk på området, som blev afvist af regeringen som ikke udgørende grundlag for nogen type af bekymring.
Så synes jeg i hvert fald, at det er mærkeligt, at man ugen efter kommer med et forslag, der skal ud at slukke ildebrand i form af at hente løsningsforslag op af sækken, som de sidste mange år har været afvist som værende uden gavnlig effekt.
Derfor synes jeg, det er mærkeligt, at det her forslag fremkommer på det her tidspunkt, og jeg synes også, at det er meget kortsigtet, fordi det jo som sagt kun virker første gang, man øger antallet af elever.
Ellers skal man blive ved med det, hvis man vil blive ved med at få 20.000 kr. i årselevpræmie.
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Nu kan vi jo ikke genindføre skolepraktikken, når vi ikke har fjernet den.
Det ville jo forudsætte, at vi havde fjernet den.
Det har vi ikke, vi har reduceret den.
Lige netop på de uddannelser, hvor vi har grebet fat i skolepraktikken, f.eks. tømreruddannelsen, har vi jo set en fordobling af de uddannelsesaftaler, der er indgået, så det virker jo helt efter hensigten.
Med hensyn til de næste skridt kan jeg da naturligvis varsle, at vi påtænker yderligere skridt, for praktikpladsproblemet er jo nok et evigt aktuelt, som der hele tiden skal findes nye løsninger på.
Vi er jo bekendt med, at ministeren vil nedsætte et udvalg, der skal arbejde på at smidiggøre hele området, således at flere kan komme i ordinær praktik.
Der ønsker jeg da også selv at bidrage med gode ideer, som forfølger det spor, vi lagde med reformens fase 2 omkring reduktion af skolepraktikken, forbedret formidling osv., for vi kan se, at nogle af de initiativer, enkelte skoler har taget, jo har en særdeles god effekt, og det spor ønsker vi at forfølge.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Uden at være voldsom bibelstærk ved jeg, at det er sådan, at man i himmelen glæder sig mere over én omvendt synder, end man glæder sig over hundrede retfærdige.
Jeg vil gerne sige til Venstre og til undervisningsministeren, at her er jo et eksempel på, at vi har stået på denne talerstol og i samråd efter samråd og banket på statsministeren og på undervisningsministeren, for at der nu skulle tages affære, efter at man havde lavet de voldsomme besparelser, dengang man lavede den nuværende ordning.
Jeg kan kun rose, at man kommer med det nu, og vi sagde selvfølgelig også ja til en dispensationsordning med det samme.
Jeg forstår bare ikke, at vi skulle skubbe så hårdt på.
Vi havde et samråd sidste onsdag morgen, og vi kunne ikke få ministeren til at tilkendegive, hvad der ville ske, hvornår det ville ske osv.
Men jeg tror, man har følt sig voldsomt presset af de seneste undersøgelser, der viser, at ud af 2.300 elever på de syv uddannelser, hvor der ikke er skolepraktik på de tekniske skoler, er der faktisk 900 elever, som ikke kommer videre.
Derudover er det selvfølgelig et problem for regeringen, at de korte uddannelser ikke har fungeret efter den hensigt.
Derfor vil jeg gerne her rose, at man nu endelig er blevet klogere.
Vi har siden 2002 – jeg har lige tjekket op – fremsat vores beslutningsforslag, så vidt jeg husker, fire gange, og jeg har samtlige fru Tina Nedergaards taler med om dødvægtstab og konkurrenceevne, og jeg ved søreme ikke hvad, men det fremskredne tidspunkt taget i betragtning skal jeg undlade at gøre mere ud af det, men blot sige, at vi er glade for, at det er kommet nu.
Det er sent, og det er måske i virkeligheden for sent for en række af de unge, som er gledet helt ud af uddannelsessystemet, men bedre sent end aldrig.
Vi er selvfølgelig glade for, at der har været et pres, vi opretholder det fortsat, og som hr. Bjarne Laustsen sagde i sin sidste bemærkning til fru Tina Nedergaard: Vi glæder os meget til næste skridt.
For det må jo være, at vi får kigget skolepraktikken ordentligt igennem, at vi måske får lavet en anderledes ordning for skolepraktik, praktikcentre, hvor man kan lave noget ordentligt, får fordelt skolepraktikken på en anden måde og laver en gennemførelsesgaranti på de her uddannelser.
Jeg vil også godt takke ministeren for, at han har stillet sig til rådighed for et samråd i morgen, for der er en række uafklarede spørgsmål.
Så bare til sidst: Regeringen har faktisk nogle rimelig gode målsætninger i deres regeringsprogram.
Jeg var sammen med ministeren på en konference forleden, og det er jo sørgeligt at se, at frafaldet er jo større og større.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4601
Men stor ros fra vores side.
Louise Frevert (DF), 2005-06-14:
Der kan jo være et yderst motiverende incitament i at lave sådan en præmieringsordning, men så vil jeg også sige, at sådan som man har skruet det sammen her, er det ikke lige vores kop te, selv om man vil tage gennemsnittet for de sidste 3 år og der så vil blive præmieret for de ekstra elever.
Vi kan ikke se, at det er hensigtsmæssigt.
Jeg har været arbejdsgiver i mange år, og med sådan nogle præmieringsordninger vil jeg virkelig føle, at det er en form for kollektiv afstraffelse af arbejdsgivere, der ikke har elever.
Det her duer altså ikke.
Det vil jeg nok sige at det ikke gør, men jeg synes til gengæld ikke, at der er nogen grund til, at vi i Dansk Folkeparti, når vi har et strålende forlig på selve området sammen med Det Radikale Venstre, skal stemme nej.
Så jeg vil bare gentage, at vi vil stemme blankt til det her, og jeg går også ud fra, at mine meget gode kolleger fra Det Radikale Venstre måske også er på den lysende vej, hvad det her angår.
Ja, sti, vej, gade eller stræde, det kommer faktisk ud på et her i den sene nattetime, men nu har jeg pointeret det en gang for alle: Når vi kommer frem til tredje behandling, vil vi læne os tilbage, og så vil vi trykke på den gule knap.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Der er ingen tvivl om, at det på sigt er kortsigtet, kan man sige, fordi det giver et midlertidigt løft.
Men det, det kunne bevirke, var jo, at der selvfølgelig kom flere uddannelsesansvarlige til.
I modsætning til den ordning, vi havde sammen med Det Radikale Venstre, som blev afskaffet i 1998, hvor man jo så også hamstrede pladser – det medgiver jeg gerne, man var oppe på 36.000 elevpladser dengang – og som delvis var finansieret af staten, er det her direkte finansieret arbejdsgiver til arbejdsgiver.
Er Det Radikale Venstre imod det det gulerodsprincip »noget for noget«, når vi snakker uddannelse sådan generelt?
Er det et princip, man modsætter sig?
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Ikke mindst må man sige, at Socialdemokraterne har en stor aften, og det er der da god grund til at glæde sig over.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi fuldt ud regeringens mål om, at der i år 2006 skal være oprettet 3.000 ekstra praktikpladser i forhold til antallet af praktikpladser i 2004.
Derfor glæder vi os også over, at det faktisk går rigtig godt med at skaffe nye rigtige praktikpladser ude i virksomhederne.
For at fremskynde denne her positive udvikling, vi har været vidne til, endnu mere, laver vi nu denne her præmieringsordning for de virksomheder, der opretter ekstra praktikpladser i forhold til de seneste 3 år.
Vi betragter det som et skulderklap til de virksomheder, som gør en god og vigtig indsats for at skaffe praktikpladser.
Samtidig håber vi også, at vi med denne her økonomiske gulerod kan motivere virksomheder, der i dag ikke har praktikpladser, til at gå ind i det vigtige arbejde.
Vi kan støtte lovforslaget, som forhåbentlig vil være til stor glæde og gavn for de mange unge mennesker, der ønsker sig en praktikplads.
Det stiller vi os positivt over for.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får ikke alene de etablerede virksomheder på banen her, men så sandelig også de helt nystartede.
Så hvis man kan finde en god ordning, der kan få dem med ind, vil vi være positive over for det.
Men jeg synes i hvert fald, at en god ting ved denne her ordning, som vi nu lægger op til, er, at de virksomheder, som i dag er etableret, men aldrig har prøvet at have en elev, nu får en motiM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4602 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM vation til at bevæge sig ind på praktikpladsområdet.
Så allerede der håber vi at kunne hente en masse nye pladser.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg skal fuldt ud tilslutte mig principperne.
Vi har fremsat mange forslag om det, så om det er vi jo fuldstændig enige.
Jeg er også enig i det synspunkt, at man selvfølgelig ikke bare som nystartet virksomhed skal kunne lukke igen osv., og den afvejning skal vi finde.
Men jeg er meget glad for tilkendegivelsen, og jeg vil selvfølgelig tage den op i det videre udvalgsarbejde og håber på, at vi finder nogle løsninger.
Selvfølgelig er det også afhængigt af, at vi kan se, hvor mange det drejer sig om.
Men jeg er meget glad for tilkendegivelsen, og jeg håber, at vi kan finde nogle gode løsninger undervejs.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jamen det er jeg sikker på at vi kan.
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-14:
Når jeg ser på den socialdemokratiske ordfører, kan jeg ikke lade være med at komme til at tænke på filmen »Flyvende farmor«, hvor der er en meget fin sekvens, hvor man synger, og det lyder nogenlunde sådan her: Jul hele året med lys rundt i håret.
Det må være ligesom det, alle børn ønsker sig, en juleaften uden for sæsonen.
Kan man næsten få det bedre?
Det, man har talt for, håbet på og er blevet modsagt i i så mange år, har man fået; og så leveret af den højreregering, vi har i øjeblikket.
Det vækker undren.
Ikke, at vi ikke kan få lyst til at glæde prøvede socialdemokrater, men at det lige skal ske på det her område, undrer vi os over i Det Radikale Venstre.
Selvfølgelig kan man godt sige noget positivt om, at en arbejdsgiver får en tilskyndelse til at gå f.eks. fra at have ingen elever til at have elever, for det er en omvæltning, der kræver besøg af folk, som skal godkende lærepladsen.
Det er en omstillingsproces, det er en ny kultur, som skal ind i en lille virksomhed, når den tager uddannelsesansvar.
Det er jo så en kortvarig fornøjelse, kan man sige, for det er en marginal ændring.
Det er kun første gang, det sker.
Når virksomheden har prøvet det én gang, må den blive ved på den hårde måde.
Forslaget har ikke været forhandlet i forligskredsen om erhvervsuddannelser, sådan som min gode kollega fru Louise Frevert også var inde på.
Derfor var det en overraskelse for os, at det skulle blive til noget, og at det skulle blive til noget under så hastende omstændigheder.
For der er en lang række diskussioner i det her forslag, som vi synes det er vigtigt at tage.
For det første er det overraskende for os, hvorfor den her ordning vil begynde at virke nu, når det ikke har været virkningsfuldt med tilskud tidligere.
I de sidste mange år har det været god latin, at tilskud af denne her type virker midlertidigt, og at man i allerbedste fald kan håbe på, at det giver et niveauløft, som dog ofte vil være marginalt.
For det andet må man diskutere, om det her er måden at lave en omfordeling mellem de arbejdsgivere, der tager initiativ til at have flere elever, end de havde i forvejen, og dem, der ikke tager initiativ, ligesom der er en omfordeling mellem offentlige arbejdsgivere og private arbejdsgivere.
Det bør man også diskutere det rimelige i, herunder også, om staten vil gå foran, sådan at man får lige så mange præmier ind, som man betaler ekstra bidrag.
Det ville da være et oplagt minimumsmål.
Sidst, men ikke mindst, ser vi frem til at se høringssvarene.
Det står i lovforslaget, at det er sendt i høring i en ret bred kreds, og derfor håber vi, at høringssvarene vil blive stillet til rådighed, inden forslaget skal vedtages.
Vi ser også meget frem til samrådet i morgen for at kunne få svar på en række af de her spørgsmål om, hvorfor det her lige pludselig vil virke mirakuløst.
Pludselig her i juni måned vil det vise sig at have effekt at gennemføre præmieringsordninger.
Det undrer os.
I loyalitet over for forligskredsen og også i loyalitet over for det, som er det fælles mål, nemlig flere praktikpladser, vil vi som Dansk Folkeparti undlade at stemme for forslaget.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Det kan ikke være fru Margrethe Vestager ubekendt, at præmieringsordninger er noget, vi er blevet optaget af i Socialdemokratiet.
Jeg ved ikke, om fru Margrethe Vestager kan huske, hvor mange lærlinge, der var, men det kan
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4603 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
jeg: Der var 36.000 i forhold til de 28.000-29.000, der er i dag.
Alt andet har jo været prøvet, også i fru Margrethe Vestagers ministertid.
Det var nemlig sådan, at der blev lavet trepartsaftaler, og at der nu er lavet korte uddannelser og EUD+.
Lige meget hjælper det.
Der er færre og færre unge, der får en kompetencegivende uddannelse.
Her er der et afprøvet instrument, som virker.
Hvorfor skulle det ikke virke denne gang? vil jeg spørge fru Margrethe Vestager.
Jeg vil sådan set bare lige stille fru Carina Christensen det samme spørgsmål, som jeg stillede fru Tina Nedergaard, nemlig om vi ikke skulle undersøge, om der var et potentiale i mere nystartede virksomheder.
Vi er vel alle sammen optaget af, at der her måske kunne blive nogle gode lærepladser på sigt, selvfølgelig under fornødent hensyn til kvalitet og praktikgodkendelser ved udvalgene osv.
Men måske kunne vi finde nogle ordninger der.
Jeg har haft lejlighed til at få forslaget sendt rundt, efter at det blev fremsat, til nogle af dem, man kender ude i verden, og flere har peget på, at der faktisk kunne ligge et potentiale her.
Jeg vil høre, hvordan Det Konservative Folkeparti stiller sig.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Vi har flere gange i dag hørt Socialdemokraternes ordfører give udtryk for en enorm mistillid til kommunerne og til kommunernes ønske om og evne til at varetage den opgave, der hedder specialundervisning.
Jeg må simpelt hen sige til hr. Carsten Hansen, at vi ikke deler den mistillid til kommunerne.
Vi har faktisk meget stor tiltro til, at kommunerne både kan og vil påtage sig den her opgave.
Jeg synes ikke, at vi skal stå og sagsbehandle konkret om Fyn, for det kan vi gøre, når vi mødes hjemme på Fyn, hvilket vi gør af og til.
Men når der er nogle unge mennesker, der har behov for vidtgående specialundervisning eller i øvrigt M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4588
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM andre tilbud inden for det her område, så er jeg hundrede procent sikker på, at kommunerne vil påtage sig den her opgave og vil være i stand til at leve op til det ansvar, som vi i dag giver dem.
Så jeg er ikke enig i, at vi skal have den her store, store mistro til kommunerne.
De finansierer i dag en stor del af området, og de gør det godt.
Der er ingen grund til at tro, at de ikke vil gøre det godt i fremtiden.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Fru Carina Christensen er jo en af de få politikere, der har dobbeltjobberi.
Hun er også ansat i eller rettere sagt valgt til Fyns Amt.
Hun har i hvert fald været det.
Jeg vil stille et spørgsmål til fru Carina Christensen.
På Fyn har man samlet de tilbud, man giver til unge udviklingshæmmede, i fire ASVcentre.
De dækker hver otte-ti kommuner.
Man giver i dag et 3-årigt uddannelsestilbud, hvor man kan få noget FVU; man kan lære at møde kammerater af ens egen observans og fra ens egen gruppe.
De skal nu spredes på ti fynske kommuner uden nogen som helst sikkerhed for, at vi giver de her unge mennesker et ordentligt tilbud.
Hvad er det for et tilbud, kommunerne nu fremover skal give til den gruppe, som Fyns Amt har serviceret så voldsomt godt – amtet har i øvrigt været et af de bedste amter?
Hvorfor har man ikke villet sikre, at også disse grupper fik et uddannelsestilbud?
Vi snakker om 2-3 pct. af en ungdomsårgang.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
I Det Konservative Folkeparti er vi fuldt ud tilfredse med, at vi nu samler det fulde myndigheds- og finansieringsansvar for al specialundervisning i kommunerne.
Det var en klar anbefaling fra Evalueringsinstituttet i 2003.
Den anbefaling fører vi nu ud i livet, og hermed hjælper vi forhåbentlig også de mange familier, som i det nuværende system oplever at være kastebold mellem forskellige myndigheder, nemlig amterne og kommunerne.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4587 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Noget andet, vi også opnår, er, at vi sikrer, at beslutningerne om specialundervisning fremover vil blive truffet så tæt på borgerne som overhovedet muligt.
Der er én indgang til den offentlige sektor, og det er i kommunerne.
En sidste gevinst er, at vi også får styrket sammenhængen mellem specialundervisningen og den almindelige undervisning i folkeskolen, som jo også er kommunernes ansvar.
I Det Konservative Folkeparti deler vi ikke den bekymring, der har været rejst vedrørende de tilbud og institutioner, der nu overgår fra amterne til kommunerne, når amterne nedlægges.
Alle de økonomiske og personalemæssige ressourcer, der i dag ligger i amterne, overføres direkte til kommunerne, og kommunerne vil dermed også uden problemer kunne videreføre det høje faglige niveau.
Samtidig er det jo også det samlede tilbud på de amtslige specialskoler, der overgår til kommunerne, og derfor vil det jo heller ikke være sådan, at man ude på den enkelte skole eller den enkelte institution vil opleve nogen væsentlig forandring i hverdagen.
I dag er det allerede sådan, at man flere steder i landet har ladet kommunerne løse en stor del af opgaverne med specialundervisningen som entreprenører for amterne.
Det gælder i Frederiksborg Amt og i Storstrøms Amt, og hidtil har det ikke givet hverken problemer eller vanskeligheder.
Vi er tilfredse med, at det helt klart står i lovforslaget, at kommunerne har pligt til at samarbejde om at tilvejebringe de nødvendige tilbud inden for specialundervisningen.
Vi er også tilfredse med, at kommunalbestyrelserne hvert år skal udarbejde en redegørelse til regionen om deres forventede brug af pladser ved de regionale undervisningsinstitutioner.
Jeg vil gerne understrege, at specialundervisning og den vidtgående specialundervisning er et meget vigtigt område for De Konservative, og derfor vil vi også følge udviklingen på området meget tæt.
Jeg kunne nærmest forstå på den radikale ordfører lige før, at det er noget negativt, at vi vil følge udviklingen meget tæt.
Vi hilser det derfor også velkommen, at de fem regionale udviklingsråd i en 4-årig periode skal følge udviklingen på det her område tæt og give en årlig redegørelse til Undervisningsministeriet.
Men det regner vi selvfølgelig som udgangspunkt ikke med der vil blive.
Men det er godt, at vi har det redskab.
Vi støtter det samlede lovforslag, og vi støtter også de af ministeren stillede ændringsforslag.