Karen J. Klint (S), 2003-03-12:
Socialdemokraterne diskuterer gerne forholdet mellem stat og folkekirke, men vi sælger ikke ud af vore mål om, at folkekirken skal være en åben kirke for alle medlemmer og ikke kun for de mest brugende medlemmer, og nu har vi jo lige hørt andre udtryk for den samme kreds.
Vi sætter heller ikke spørgsmålstegn ved, at folkekirken skal have en udvikling, så den spejler den tid, vi lever i.
Det vil vi gerne være med til at sætte mere fokus på og også, at vi får en åben debat om det.
Man kan også sige om det lovforberedende arbejde, der er med hensyn til loven, vi drøfter nu
, at det i hvert fald har været både langvarigt og også bredt, måske også mere atypisk, end vi plejer at have det.
Der har været meget forudgående
Noget har været sendt ud til en høringsliste, og så kan man bagefter drøfte, hvordan det hænger sammen, for udviklingen undervejs har jo gjort, at forslaget har forandret sig noget, og så har der igen været nogle høringsparter.
Nu har vi et forslag, som er nået her til Folketingssalen, og forslaget øger decentraliseringen af nogle beslutninger, så menighedsrådene - i al fald på papiret - får nogle flere handlemuligheder.
Forslaget i dagens lovtekst indeholder også en gentagelse af et forslag fra den tidligere kirkeminister, og det skal den nuværende minister have tak for.
Når jublen alligevel er begrænset i den socialdemokratiske gruppe, hænger det sammen med, at vi har noteret os, at regeringen har nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på en ændret økonomisk model for samarbejdet mellem folkekirken og staten.
Denne arbejdsgruppe skal komme med sit resultat i oktober måned i år, altså nogle måneder efter at ministeren i hvert fald har fået færdigbehandlet lovforslaget fra i dag, måske også fået det vedtaget, så vi ved faktisk ikke lige nu, hvilke betingelser regeringen agter at knytte til fremtidens økonomiske samarbejde med folkekirken. Ønsker regeringen at gå væk fra modellen med tilskud til løn, der ellers har været brugt som garant for forkyndelsesfriheden, og lave en model, hvor mere løn skal finansieres af den lokale kirkeskat og statstilskuddet gå til bygningsvedligehold i større stil end i dag, eller hvordan er det, det skal strikkes sammen?
For hvis regeringen ønsker at bytte rundt på det, staten plejer at yde, kan vi så være sikre på, at høringssvarene til L 163 også er gældende for en mere decentral økonomi, når det er på andre betingelser, den gives, og et andet indhold, det gives til?
Vil der så være nogle betænkeligheder, der ser anderledes ud end dem, vi har i høringssvarene?
Det kunne være interessant at få at vide, og det agter vi også højst sandsynligt at indkalde til et samråd om. Det er i hvert fald vigtigt, at vi får en åbenhed og debat omkring det under udvalgsarbejdet.
Vi har nemlig ikke lyst til at holde udsalg på folkekirkens vegne, hvis vi ikke kender de handelsbetingelser, der er for det, der så skal ind i varelageret senere hen.
Men vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, og alt efter de svar, vi får på de spørgsmål, der allerede er stillet, og dem, der vil blive stillet, og også den direkte drøftelse, vil vi tage stilling
Vi vil også se på, om der så skal være et ændringsforslag, f.eks. om en opfølgningsgruppe, der skal se på, hvordan virkningen så bliver, når man decentraliserer mere til menighedsråd og provsti, og hvordan relationerne bliver i de kompetencer, vi ellers kender i dag.
Men som sagt er vi positive over for forandringer, hvis blot intentionerne også står til troende bagefter.