runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Jeg sad såmænd også klar med blok og pen til at gøre notater, for fru Rønn Hornbech plejer såmænd nok at kunne aflevere noget, som er interessant nok til at skrive ned på blokken, men vupti var det ovre.
Kl. 9.25
En ting bed jeg dog mærke i, og det var, at fru Birthe Rønn Hornbech nævnte, at Venstre ønsker en retsforfølgning af den tidligere hærchef.
Det havde jeg sådan set også forventet, men det kan jo gøres på mange måder, og derfor må jeg spørge Venstre, om jeg må forstå det sådan, at en sandhedskommission ikke rækker i forhold til en mistænkt for krigsforbrydelser af denne her art.
Et andet spørgsmål, som jeg synes, Venstre bør svare på, er: Hvis rygterne om, at den irakiske hærchef befinder sig i Irak, holder, hvad forventer Venstre så der sker?
Holger K. Nielsen (SF), 2003-05-21:
Den person, jeg citerede, var hr. Svend Aage Jensby, han er i dag forsvarsminister.
Jeg går ud fra, at han også dækker holdningerne hos fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg ved godt, der af og til i Venstres gruppe er sådan lidt uenighed om nogle ting, men jeg går da alligevel ud fra, at det, den nuværende forsvarsminister sagde dengang, også dækker Venstres holdninger. Det, Venstre sagde dengang, var, at her var tale om en massemorder, der var kommet til Danmark, og det var en skandale, at regeringen ikke havde gjort noget for at forhindre, at han var kommet til Danmark.
Han får lov til at flygte.
Man gør reelt ikke noget som helst for, at han skal tilbage til Danmark.
Derfor er det jo interessant, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke vil forholde sig til hele spørgsmålet omkring besættelsesmagten.
Men det er jo det helt relevante her, det er, om regeringen vil drage omsorg for, at denne besættelsesmagt, som Danmark er en del af, vil gå direkte efter at få hærchefen anholdt, så han kunne føres tilbage til Danmark og blive retsforfulgt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-21:
Jeg kan sige til fru Sandy Brinck, at man kan jo stille
flere hundrede scenarier op i denne her sag, og så kan man, som fru Sandy Brinck, henvise til rygter.
Det forholder jeg mig ikke til, og man får mig ikke ud på glatis ved at opstille nogen som helst form for scenarier.
Til hr. Søren Søndergaard må jeg sige, at forespørgslen jo ikke er rettet til mig.
Nej, jeg er selvfølgelig sikker på, at det ikke er noget, justitsministeren selv har fundet på.
Til hr. Holger K. Nielsen må jeg sige, at jeg er uden kendskab til, hvad hr. Svend Aage Jensby sagde i valgkampen.
Jeg forholdt mig til sagen, da den verserede i Retsudvalget.
Jeg har noteret mig, at hr. Holger K. Nielsen vurderer, den pågældende er massemorder, og så skal han naturligvis dømmes.
Men man får nu ikke mig til at kalde nogen massemorder, før de er dømt.
Det plejer sådan set også at være SF's retspolitik.
Det er sådan et omvendt rollespil i dag.
Kl. 9.30
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Det var ikke meget svar, jeg fik, må jeg jo indrømme, men så prøver vi igen.
Altså for det første kan fru Birthe Rønn Hornbech jo sige nok så mange gange, at Venstres ordfører ikke vil forholde sig til tankespind.
Så må jeg spørge på en anden måde: Hvilke forventninger har Venstre til koalitionen, som har kontrollen over Irak?
Forventer Venstres ordfører, at man leder efter den tidligere irakiske hærchef?
Har man nogen forventning om, at man rent faktisk pågriber vedkommende, sådan at vedkommende kan blive stillet til ansvar?
Jeg går ud fra, at det store regeringsparti er enig med Socialdemokraterne i, at folk, der har den slags grove sigtelser hængende over hovedet, skal retsforfølges, og derfor undrer det mig også, at Venstres ordfører ikke forholder sig til måden, den retsforfølgning skal ske på.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-05-21:
Til fru Birthe Rønn Hornbech, som jeg håber for en gangs skyld vil høre efter, hvad man siger heroppefra: Jeg har ikke kaldt nogen for massemorder.
Jeg har citeret den nuværende forsvarsminister, dengang hr. Svend Aage Jensby, for det, han sagde den 4. oktober 2001, og jeg citerer igen: »... at der i Danmark opholder sig grove, grove kriminelle mennesker, der har begået de grusomste forbrydelser.«
Det var tonen dengang hos alle de borgerlige partier, hos partiet Venstre, hos De Konservative, hos Dansk Folkeparti.
Det var tonen dengang, fordi man skulle bruge den her sag i valgkampen.
Nu har man fået regeringsmagten, og så tør det nok antydes, at det har ændret sig.
Så vil man bogstavelig talt ikke røre en finger for at få ham udleveret til Danmark igen.
Jeg synes, det er meget, meget sigende.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-21:
Altså man kan jo gøre alt, hvis man har et flertal i Folketinget.
Det er jo åbenlyst.
Og det dér med, at man ikke må sige usandheder i Folketinget og ikke bevidst må vildlede Folketinget, jamen det er jo også kun noget, der gælder, hvis man har et flertal imod sig.
Det forstår jeg da godt.
Hvis man ikke har et flertal imod sig, må man reelt godt sige ting, som ikke er korrekte, medmindre der er et moralsk flertal i Folketinget, et moralsk flertal, som altid siger: Nej, det kan vi ikke have, vi kan ikke have, der bliver givet forkerte oplysninger til Folketinget.
Jeg troede, at fru Birthe Rønn Hornbech tilhørte et sådant moralsk flertal.
Nu er jeg kommet i tvivl, for det her handler jo ikke om en løgnedetektor.
Ministeren har erkendt, det er sket i en besvarelse af spørgsmål nr. 341 fra Folketingets Retsudvalg, at ministeren har givet oplysninger, der ikke var korrekte, hun beklager det, og vi er glade for, at ministeren beklager det, og vi håber sådan set ikke, at det er ministeren, der bevidst har gjort det.
Derfor har vi også stillet spørgsmålet: Kan vi få en undersøgelse af, hvem det er, der har givet ministeren de forkerte oplysninger, som ministeren har videregivet til Folketinget, sådan at der kan blive slået ned i forhold til dem, der giver ministeren forkerte oplysninger?
Men det vil ministeren ikke svare på.
Spørgsmålet er: Hvad vil Venstre?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-21:
Jamen nu gav hr. Søren Søndergaard jo selv svaret.
Der er stillet 117 spørgsmål i Retsudvalget, der er besvaret også om den sag, og som jeg indledte min ordførertale med at sige: Jeg henviser til de redegørelser, der er afgivet i dag.
Og jeg kan tilføje: Jeg henviser til alle de spørgsmål, der i ugevis er tilflydt Retsudvalget fra Justitsministeriet.
Og nærmere kan jeg ikke komme det.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-21:
Fru Birthe Rønn Hornbech har sagt mindst én gang i dag, at det ikke er hende, der er minister.
Det tror jeg hun skal være glad for.
Hvis hun havde givet de her svar og havde været minister, så var hun blevet anklaget for foragt for Folketinget. Sådan nogle ikkesvar med den gang henvisning til, at der er ministre, der har svaret på en måde i udvalg osv., som hun fuldstændig henholder sig til, er i hvert fald foragt for kollegerne og for den fri debat i Folketinget.
Vi får ingen svar på, hvad vi spørger om.
Venstres ordfører har ingen selvstændige holdninger.
Man bukker sig fuldstændig ind under, hvad ministeren har svaret.
Jamen det var da en udmærket klarhed at få over tingene i Venstre.
Kl. 9.35
Peter Skaarup (DF), 2003-05-21:
Vi er naturligvis enige med Socialdemokraterne i, at der er grund til at udtrykke kritik af forløbet i den her sag.
Men jeg vil godt spørge Socialdemokraterne, om Socialdemokraterne har tænkt over, hvad det overhovedet skyldes, at vi står i hele miseren omkring hærchefen, hans forsvinden, hele den farce, det forløb, som vi har været vidne til her i Folketinget. Der er den grundlæggende holdning jo, at hærchefen er kommet til Danmark under den tidligere regering på grund af en alt for lemfældig udlændingepolitik.
Derfor vil jeg godt spørge fru Sandy Brinck, om fru Sandy Brinck ikke erkender et medansvar for, at vi står i den suppedas med hærchefen, i og med at det altså var den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, der havde en lemfældig udlændingepolitik, der gjorde, at hærchefen overhovedet kom til Danmark.
Helge Adam Møller (KF), 2003-05-21:
Der var jo mange ting, man kunne stille spørgsmål om til fru Sandy Brinck, men lad mig koncentrere mig om en enkelt af de sidste.
For nu forstod jeg, at det var for dårligt af regeringen, at man ikke havde fundet hærchefen, når han efter nogle af rygterne befinder sig i Irak, og at han befinder sig, som fru Sandy Brinck sagde, på et område, der er kontrolleret af danske militære styrker.
Lad mig også gøre fru Sandy Brinck opmærksom på, at Irak er 10 gange større end Danmark; det er altså på størrelse med Frankrig; der bor 22 millioner mennesker, og Danmark har ingen soldater dernede.
Det er altså ret let for en enkelt person at gemme sig.
Tænk bare, hvor let man kan gemme sig på Christiania, indtil vi får ryddet det.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-21:
Det er sådan set slet ikke interessant.
Det kan enhver, havde jeg nær sagt, overbevise sig om, at der gjorde. Det interessante er at få et svar på, hvorfor justitsministeren gik herned i Folketinget efterfølgende og gav forkerte oplysninger, forklarede i Folketinget, at der straks var blevet igangsat en eftersøgning, selv om der gik 5 timer.
En klokkeklar forkert oplysning til Folketinget.
Det kan man selvfølgelig også beklage.
Men det interessante er jo, hvad der vil blive gjort ved det.
Hvem er det, der har forsynet justitsministeren med de forkerte oplysninger, der gør, at justitsministeren går herned i Folketingssalen og giver forkerte oplysninger til Folketinget?
For det håber jeg da er tilfældet.
Jeg håber da ikke, at det er justitsministeren selv, der har fundet på at give Folketinget forkerte oplysninger.
Vi har spurgt, hvad der sker med henblik på at få afklaret, hvem der har givet de forkerte oplysninger.
Og jeg forstår, at Venstre er fuldstændig ligeglade.
Det interesserer ikke Venstre, at der i denne her sag er givet forkerte oplysninger i Folketinget eller hvorfor.
Jeg vil spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om det virkelig forholder sig sådan.
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Så nåede vi altså frem til, at det ikke længere var de store armbevægelser, men at man må håbe på, at den nye regering agerer anderledes.
Det synes jeg jo var en indrømmelse, som er til at forstå, og som jo kom sådan i slutningen af en meget rørende lang teknisk redegørelse om Eurodac og fingeraftryk, og hvad man nu ellers kan bruge tiden på, når man ikke har lyst til at svare.
Det kan jeg ikke rigtigt få til at hænge sammen med det, hr. Peter Skaarup sagde i sit sidste svar, nemlig at man må håbe på, at hvis det sker, så vil den nye regering reagere anderledes.
Jeg kan ikke finde hoved og hale på, hvad det er, Dansk Folkeparti mener. Jeg troede, det her var så centralt for Dansk Folkeparti, at man her ville bruge sin parlamentariske magt som grundlag til vitterlig at få sat trumf på, men nej, man er en dikkende lammehale.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-21:
Forespørgslen indeholder først og fremmest en anmodning om faktiske oplysninger vedrørende sagen om den tidligere irakiske hærchef og dennes forsvinden.
Det vil justitsministeren redegøre for.
Jeg vil dog indledningsvis gerne gentage, hvad jeg har sagt tidligere, nemlig at det er utilfredsstillende, at hærchefen kunne forsvinde, mens han sad varetægtsfængslet i såkaldt surrogat.
Desværre er vi fortsat ikke i besiddelse af sikre oplysninger, der kan kaste lys over hverken omstændighederne omkring hans forsvinden eller hans nuværende opholdssted.
Som justitsministeren imidlertid vil redegøre for, udfoldes der ganske store bestræbelser for at opspore hærchefen for at sikre, at han kan retsforfølges for de meget alvorlige sigtelser, der er rejst imod ham.
Samtidig har justitsministeren taget initiativ til, at det i politiets regi overvejes, hvordan vi hindrer gentagelser.
Det drejer sig bl.a. om at sikre et effektivt polititilsyn i de sager, hvor der kun er grundlag for varetægtsfængsling i surrogat, og om at sikre klare retningslinjer for udsendelse af efterlysninger.
Set i bakspejlet har denne sag ikke i alle henseender været håndteret optimalt.
Det ændrer dog ikke på, at Danmark har en høj profil, når det drejer sig om retsforfølgning af krigsforbrydere.
Vi har som et ud af ganske få lande i verden etableret en særlig statsadvokatur til at håndtere bl.a. krigsforbrydersager, og vi har sat ressourcer og personale af til behandlingen af disse komplicerede og tidskrævende sager.
Kl. 9.05 Det er en stor udfordring for den danske anklagemyndighed f.eks. at skulle opklare og retsforfølge forbrydelser, som en irakisk hærchef måtte have begået for mere end 10 år siden langt fra Danmark.
Ikke desto mindre har vi sat os for om muligt at forfølge disse sager og stille de ansvarlige til regnskab. Ved oprettelsen af den særlige statsadvokatur har vi sendt et klart signal til omverdenen om, at vi under ingen omstændigheder vil acceptere, at krigsforbrydere finder et fristed i Danmark.
Morten Bødskov (S), 2003-05-21:
Det var dejligt, at vi kunne få hr. Peter Skaarup til at sige, at man jo ikke kan give garanti for, at der ikke i fremtiden også vil havne folk på tålt ophold her i landet.
Det er et lidt andet toneleje, end hr. Peter Skaarup ellers har været oppe i både under valgkampen og i forløbet op til den vedtagelse af beretningen, som vi jo forsøgte at få
Dansk Folkeparti med på i Folketingets Retsudvalg.
Så det er dejligt, at man er kommet til den erkendelse. Så vil jeg springe over til mit andet spørgsmål, som jeg oprindelig startede med at stille hr. Peter Skaarup, nemlig: Hvad er årsagen til - det må der nemlig være en meget konkret årsag til - at man oprindelig går sammen med et flertal i Folketingets Retsudvalg og udtrykker kraftig kritik af regeringens håndtering af sagen og så finder alle mulige underlige smutveje og til sidst falder ned som det her lille lam igen? Hvad er årsagen til, at man i udgangspunktet var klar til at gå med til at give den tidligere justitsminister en ordentlig næse for hendes håndtering af det her spørgsmål, men så faldt fra, sprang fra det flertal, man ellers havde skrevet under på, at man var klar til at gå sammen med?
Helge Adam Møller (KF), 2003-05-21:
Jeg er utrolig ked af, at hr. Holger K. ikke er blevet ...
Undskyld.
Jeg er utrolig ked af, at hr. Holger K. Nielsen ikke er blevet meget klogere, for det hjælper altså ikke meget, at man kun er blevet lidt klogere.
Jeg må konstatere efter debatten her, at det hjælper utrolig lidt.
Jeg gentager nu for tredje, fjerde eller femte gang, at jeg mener, at han skal retsforfølges.
Han skal stilles for retten og helst for en international krigsforbryderdomstol, så der er mulighed for at finde ud af, om han er skyldig eller det modsatte.
Det har vi sagt klart og tydeligt i beretningen af den 25. april, det sagde jeg i min ordførertale, og det har jeg sagt i fire svar, men hr. Holger K. Nielsen sidder stadig og hører det modsatte.
At hr. Holger K. Nielsen ikke vil tro på det, er noget andet, men det er det, jeg siger, og det er det, jeg mener.
Til hr. Søren Søndergaard, der synes, at det altid og under alle omstændigheder er uacceptabelt at alliere sig med en eventuel slyngel: Jeg synes, jeg kan huske, at gennem tiderne har nogle medlemmer af Enhedslisten rent politisk allieret sig ganske meget med Arafat, som er en kendt massemorder.
Jeg skal ikke beskylde hr. Søren Søndergaard for det, men nogle medlemmer af Enhedslisten var vist gennem masser af år allierede med Josef Stalin, og var det ikke kun 53 millioner, han myrdede?
Der har vel også været eksempler på det hos Enhedslisten, hvis jeg ikke husker helt forkert.
Til fru Sandy Brinck, som nævner, at USA endnu ikke har svaret på brevene: Jamen jeg er heller ikke imponeret.
Det er jeg bestemt ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-21:
Jeg tror nok, Josef Stalin døde i 1953, og Enhedslisten blev dannet i 1989, så der er nok grænser for, hvor mange medlemmer af Enhedslisten der har været allieret med Josef Stalin.
Men jeg kan sige til hr. Helge Adam Møller, at hvis der var nogen, der havde lukket øjnene for f.eks. de frygtelige Moskvaprocesser under Stalins regime med den begrundelse, at de var vigtige for at bekæmpe imperialismen, havde det været et uacceptabelt argument, uanset hvor nederdrægtigt imperialismen opførte sig.
Det synes jeg i hvert fald, og på samme måde synes jeg, det var helt uacceptabelt at alliere sig med en Osama bin Laden for at bekæmpe Sovjetunionen.
Men jeg vil godt lige sige til hr. Helge Adam Møller, at problemet er jo, at vi ikke kan bruge Den Internationale Straffedomstol, for den pådømmer jo ikke forbrydelser, der er begået, før den blev nedsat.
Derfor bliver vi nødt til at retsforfølge hærchefen enten i Irak eller i Danmark, og er hr. Helge Adam Møller ikke enig i, at hvis der ikke meget hurtigt bliver oprettet et fair og uafhængigt retssystem i Irak, har vi en forpligtelse til at dømme ham i Danmark, hvis vi kan få fat i ham?
Helge Adam Møller (KF), 2003-05-21:
Jeg elsker jo at svare klart og tydeligt, også til hr. Søren Søndergaard, men det sidste spørgsmål kan jeg ikke svare klart og tydeligt på, for jeg kender ikke svaret.
Det, der er det afgørende for mig, er, at han bliver anholdt og arresteret hurtigst muligt, og at han bliver stillet til ansvar for de ting, som nogle siger han har begået.
Han skal have mulighed for at forsvare sig, og jeg ser helst, det sker i Irak, for her er det lettest at indkalde vidnerne, og retssagen kan føres på hans eget sprog.
Men det kræver selvfølgelig, at domstolen er egnet til det og har det legale grundlag; det andet er teori.
Men min hovedpointe er, at han skal retsforfølges, og hvor det så sker, må tiden vise.
Jann Sjursen (KRF), 2003-05-21:
Sagen om den irakiske hærchefs forsvinden har været genstand for megen debat i Folketinget, både her i Salen og i Retsudvalget.
Jeg skal ikke forsøge at ridse hele hændelsesforløbet op og vurdere dette, men jeg vil godt henvise til den beretning, som er afgivet af Retsudvalget.
Kristeligt Folkeparti tilhører det flertal, som har udtalt kraftig kritik af regeringens håndtering af hele sagen, og efter at have hørt debatten i dag, finder jeg ikke kritikken mindre berettiget, end da den blev afgivet.
Jeg mener, der var god grund til, at flertallet udtrykte sig, som det gjorde, og som også tidligere ordfører har sagt i debatten her i dag, er det mildt sagt en underdrivelse, når statsministeren i dag nøjes med at konstatere, at sagen ikke har været håndteret optimalt.
Men når det er sagt, vil jeg også godt sige for fremtidens skyld - for det mener jeg også er vigtigt at påpege i denne debat - at vi skal lægge afgørende vægt på, at den irakiske hærchef rent faktisk bliver retsforfulgt, og at regeringen iværksætter alle mulige bestræbelser på, at det rent faktisk sker.
Der betyder selvfølgelig, at man også skal presse på over for amerikanerne og den amerikanske ambassade for at få svar på spørgsmålet om, hvorvidt de har noget kendskab til, hvor den irakiske hærchef er, og om de overhovedet har medvirket til den irakiske hærchefs forsvinden, sådan som rygterne siger. Jeg skal ikke bedømme rygterne.
Men de er der, og jeg har i hvert fald konstateret, at regeringen har rettet henvendelse til den amerikanske ambassade, og jeg forstod på justitsministeren, at i sidste uge har man også rykket for et svar.
Det svar synes jeg er afgørende at få, for det kan jo medvirke til en klarlæggelse af hændelsesforløbet og måske også - selvfølgelig afhængigt af, hvad svaret bliver - medvirke til, at den irakiske hærchef findes og bliver retsforfulgt.
Det synes jeg er vigtigt, og fra Kristeligt Folkepartis side vil vi godt benytte denne debat til på det kraftigste at opfordre regeringen til, at det sker.
Vores kritik, som er kommet til udtryk i beretningen, er ganske klar, den fastholder vi, og vi opfordrer som sagt regeringen til at sætte alt ind på, at den irakiske hærchef bliver retsforfulgt.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-21:
Jeg vil sige til hr. Søren Søndergaard, der var inde på spørgsmålet om retsforfølgningen af hærchefen, at noget, der tyder godt i forbindelse med, hvordan et retsopgør skal finde sted, kunne jo være noget af det, som har været fremme i medierne på det seneste.
Amerikanerne har ikke ønsket, at Baathpartiets medlemmer
Det er noget, der tyder godt, og det er noget, der tyder på, at der bliver mulighed for en meget klar opdeling af tingene, så man også kan lave en retsforfølgning af dem, som stod bag regimet, og af dem, som måske har begået krigsforbrydelser.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Søndergaard i, at det vil være vigtigt, at retsforfølgningen af hærchefen og andre repræsentanter for Saddam Husseins styre sker i Irak, og det er også derfor, det var vigtigt at få med i den beretning, som blev fremlagt af Retsudvalget, at retsforfølgningen kan foregå i Irak.
Men ellers synes vi, at det rigtigste er, at Folketinget tilkendegiver meget klart, hvad Retsudvalget kom frem med i sin beretning.
Som en reaktion på det forslag til vedtagelse, som er fremsat af en række partier, skal jeg derfor på vegne af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti fremsætte følgende:
Det rigtigste vil derfor være, at dette flertal kommer til udtryk, og det sker med den vedtagelse, som er fremsat her.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-05-21:
Hr. Helge Adam Møller kom med en ren tilståelse, da han sagde, at der er tale om en omvendt synder.
Her har vi jo lige præcis forklaringen på, hvorfor han fik lov til at flygte, og hvorfor man i realiteten ikke vil røre en finger for at få fat på ham igen.
Hr. Helge Adam Møller siger, at selvfølgelig skal man fange ham, hvis man ser ham, men det er ikke den højest prioriterede opgave. Det kan jo kun forstås sådan, at det er ligegyldigt, for naturligvis er der mange opgaver, soldaterne
skal tage fat på
Nej, forklaringen er, at der er tale om en omvendt synder.
Der er tale om en mand, som man tidligere sagde var en grov krigsforbryder, fordi man havde brug for at sige det i en valgkamp, men nu har han hjulpet den borgerlige regering og har hjulpet amerikanerne, og så er han en omvendt synder, og så gør man ikke noget.
Jeg siger tak for forklaringen.
Den har gjort mig lidt klogere.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-21:
Hr. Peter Skaarup har netop fremsat et forslag til vedtagelse på vegne af Dansk Folkeparti og regeringspartierne, bl.a. med den begrundelse, at ved afgivelsen af beretningen fra Retsudvalget tidligere på året repræsenterede et flertal i Retsudvalget et mindretal i Folketinget.
Dette er lodret forkert, for den samling partier, som afgav beretning i Retsudvalget, udgjorde også et flertal i Folketingssalen.
Dansk Folkeparti ikke tør træde i karakter og fastholde den kritik, det gav udtryk for i Retsudvalget.
Sådan er det.
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
For at forvirringen ikke skal blive total: Det, der er tale om - og det har vi også været inde på tidligere i debatten - er jo, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkepartis leder, fru Pia Kjærsgaard, dagen efter det åbne samråd den 20. marts var enige med mig i, at vi i fællesskab kunne lave en beretning, som udtrykte kraftig kritik, og som et meget stort og bredt flertal i både Retsudvalget og Folketingssalen stod bag.
Men så skete der et eller andet, som Dansk Folkeparti ikke har formået at forklare os.
Den kritik, man valgte at udtrykke, var jo så mild, at den nærmest ikke var til at få øje på.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-21:
Jeg skylder selvfølgelig hr. Peter Skaarup og også Folketinget en undskyldning, fordi jeg ikke huskede, at Dansk Folkeparti for længst var blevet banket på plads.
Jeg står faktisk med bilag 876 fra Retsudvalget, hvoraf det fremgår, at et flertal i udvalget, nemlig Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, SF, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti - altså et stort og bredt flertal - udtrykker kraftig kritik af regeringens håndtering af sagen om den krigsforbrydermistænkte tidligere irakiske hærchef og dennes forsvinden.
Det udkast til beretning regnede vi alle sammen med at vi havde på plads sammen med Dansk Folkeparti
, men så skete der det, at Dansk Folkeparti fik kolde fødder og gik med på en meget, meget mildere beretning sammen med regeringspartierne, og det er det, der kommer til udtryk nu i den vedtagelse, som er fremsat.