runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-18:
Jeg vil gerne henvise til de bemærkninger, der står på side 2, og som omhandler den socialpolitiske problemstilling, det er, at der er en manglende dialog mellem brugere af den sociale sektor og administrationen af den sociale lovgivning.
Det er et problem, når borgerne føler, at de regler, der er sat for dem, ikke er retfærdige.
Det er der, kæden hopper af, vil jeg gerne sige til hr. Villy Søvndal.
Og hvornår føler man, noget ikke er retfærdigt?
Det er måske, hvis man er en økonomisk svag familie, der bliver pålagt store grønne afgifter.
Så føler man ikke, at det er retfærdigt, og så tager man måske nogle andre tiltag i brug og siger: Det her system kan vi ikke leve med.
I forslaget er der jo nævnt tilskud, boligtilskud, pension osv., og i den forbindelse er det jo begrebet samlevende, som vi så i går i fjernsynet, der gør, at man siger: Det her er ikke retfærdigt, og derfor prøver vi at omgå systemet.
Jeg ventede, at den kom; den kommer hver eneste gang.
Vi har ikke sagt, at vi ikke vil støtte ældreboliger f.eks.; det har vi aldrig nogen sinde sagt, så det passer jo altså ikke.
Med hensyn til det, som der blev sagt før, vil jeg sige, at man måske misbruger, i det omfang man er trængt, og man føler sig trængt, når der bliver trukket ned over hovedet på én f.eks., at man ikke må være venner, og systemet kommer efter én; de står ved gadedørene i 300 timer eller sådan noget og finder ud af, hvor man er, og hvor man ikke er.
Man får lige pludselig påduttet en forsørgelsespligt, som man ikke mener er retfærdig.
Derfor siger jeg: Det system må vi lave om på.
Hvorfor skal vi skabe folk, der overtræder disse regler?
Villy Søvndal (SF), 2001-05-18:
Det er jeg jo ikke uenig i.
Jeg synes så, fru Aase D. Madsen skal læse sin historie og finde ud af, hvem der har lavet det her sammen.
Jeg forstår, at fru Aase D. Madsen meget gerne vil sørge for, at vi får en regering, hvor Venstre kommer til at spille en fremtrædende rolle sammen med De Konservative.
Hvem var det, der indførte den gensidige forsørgelsespligt ikke alene i forhold til ægtefæller, men også i forhold til samlevende, vil jeg gerne spørge fru Aase D. Madsen om.
Og det er jo det, der sker, når økonomien kommer til at bestemme så voldsomt, som det skete i det her tilfælde.
Så SF har hverken lod eller del i, at samlevende beregnes på linje med ægtefæller.
Vi advarede imod det, fordi vi har et ønske om, at der ikke skal være den der snævre sammenhæng.
Jytte Wittrock (S), 2001-05-18:
Vi er i Socialdemokratiet meget optaget af mediernes rolle i den demokratiske og frie debat, også de lokale mediers rolle.
Derfor var vi også med i medieaftalen for 1997-2000, som startede hele den her historie med netværk, og som gav de kommercielle stationer en mulighed for at sende i netværk, et netværk, som skulle være med til at give en mulighed for en bedre indtjening, men også skulle give plads til de lokale stemmer.
Til gengæld skulle networkning-stationerne afsætte sendetid til de ikkekommercielle stationer, dem, vi i daglig tale kalder græsrodsstationer.
Der var og er stadig stor opbakning og interesse for den lokale stemme i mediebilledet hos os.
Det er derfor også vigtigt, at det netværk, som startede i 1997, bevares med en vifte af lokale stationer, som giver plads for disse græsrødder. For at det kan virke også uden for disse mure, skal vi naturligvis politisk skaffe en ramme for at systemet, men systemet skal også selv bidrage. Forslagsstillerne har med dette forslag givet deres bud
på, hvordan man kan sikre netværkssystemet
Jeg er sikker på, at andre ideer også kan findes.
Forslaget har ét bud, og det mener jeg kan være reelt nok, men jeg mener også, at vi i en dialog med parterne kan finde andre.
Vi er i Socialdemokratiet villige til at prøve at finde en løsning på problemet, men ved også, at der er nogle vilkår for den medieaftale, vi har indgået, og som fire partier står bag, og det er selvfølgelig i den kreds og sammen med parterne derude, vi skal finde en eller anden løsning, som kan være rimelig, på et problem, som et eller andet sted er et reelt problem. Vi vil gerne forsøge at skabe rammer for, at de lokale stemmer i medieverdenen bevares, og vi mener, der er mange faktorer, mange virkemidler, som kunne være nyttige og anvendelige, men vi mener heller ikke, at det er i forbindelse med et beslutningsforslag som det her, vi skal drøfte det.
Så vi afviser forslaget.
Vi er positive over for at finde en eller anden løsning på det reelle problem, og vi vil gerne bidrage til en konstruktiv debat om det.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-18:
Fru Jytte Wittrocks tale efterlod mig lidt i tvivl.
Nu taler fru Jytte Wittrock ellers normalt klar tale, og i mediepolitikken er vi ganske enige på mange punkter, men jeg kunne godt tænke mig at vide to ting.
For det første: Er Socialdemokratiet enig i de udtalelser, som kulturministeren kom med i sine kommentarer til det beslutningsforslag, som flere partier har fremsat om, at netværksafgiften skal være på 30 mio. kr. For det andet: I dag er det jo en kendsgerning, at de lokale stationer journalistisk set ikke skal lave andet end et journalistisk program eller et egenproduceret program af en times varighed.
Når man betaler 30 mio. kr. og forskellige undersøgelser, bl.a. senest en rapport fra KPMG, viser, at nogle af stationerne bruger op til 40 pct. af reklameindtægterne til afgiften,
er fru Jytte Wittrock så enig i kulturministerens udtalelser, når kulturministeren siger, at netværksafgiften intet som helst har at gøre med stationernes økonomiske problemer?
Kim Behnke (UP), 2001-05-18:
Jeg vil da godt starte med at takke fru Jytte Wittrock for at være langt, langt mere åben over for de her problemer, end en - synes jeg nok - noget afvisende kulturminister, for der er problemer.
Selv om kulturministeren gerne vil efterlade det indtryk, at de skovler penge ind på stationerne, så skovler
man jo altså ikke flere penge ind, end at man har lukket en af stationerne i samarbejdet, nemlig den, der hedder TV Trekanten.
Mit første spørgsmål til fru Jytte Wittrock er: Hvor mange af Tv Danmarks stationer skal lukke, før man finder ud af, at nu må vi altså gøre noget?
Hvor mange af de stationer skal lukke?
Mit andet spørgsmål er: Hvis man skal fastholde 30 mio. kr. som et fikspunkt, er det så ikke meget klogere at hente de 30 mio. kr. fra en finanslov på 410 mia. kr., end det er at fastholde 30 mio. kr. fra nogle stationer, der måske er under afvikling?
Jens Rohde (V), 2001-05-18:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg hører til dem, der synes, at fru Jytte Wittrock hører til de mere progressive og åbensindede, når det gælder regeringens mediepolitik.
Det synes jeg også man fik en klar og fin fornemmelse af her, hvor der var en villighed til at gå ind og se på de problemer, der vitterlig er.
Men problemet er jo, at vi har en kulturminister, som nærmest benægter, at der er nogen problemer for disse lokale stationer.
Jeg vil godt høre fru Jytte Wittrock, om hun er enig med den socialdemokratiske borgmester i Aalborg, Henning G. Jensen, om hun er enig med Slagelses socialdemokratiske borgmester, Lis Tribler, om hun er enig med KL-formand Anker Boye, også socialdemokrat, når de i skarpe vendinger, endda i meget skarpe vendinger i flere tilfælde i dagspressen har kritiseret afgiften.
Jytte Wittrock (S), 2001-05-18:
Jeg er glad for, at man godt kan høre, hvad det er, jeg siger.
Jeg håber også, at man kan høre, at jeg er bekendt med, at vi har en medieaftale, hvor der er fire partier, der har indgået en aftale, og det er faktisk arbejdsrammen for, hvad man kan.
Jeg kan ikke her give tilsagn om andet end en åbenhed
over for at drøfte med parterne i den forligskreds og prøve at tage fat i det, hvis der er noget, der er reelt
Men jeg kan da ikke give et mandat, som jeg ikke har.
Sådan arbejder
man vel heller ikke i Venstre og hos De Konservative, dér skal man vel også holde sig til nogle aftaler, ikke?
Jeg står ikke her og siger, at jeg vil løbe fra en aftale, vi har.
Jeg vil drøfte det i den kreds.
Jeg vil gøre alt muligt for, at de reelle problemer, som jeg personlig har erkendt er der, vil blive løst.
Jeg vil gerne gøre mit til det, og mit parti har givet tilsagn om, at man gerne vil drøfte det. Andet kan jeg ikke melde fra denne talerstol i dag.
Jens Rohde (V), 2001-05-18:
Men man har jo altså også et ansvar for det, man stemmer for, og man har et ansvar for de aftaler, man indgår.
Og jeg går ud fra, at fru Jytte Wittrock selv har været med til at nikke til, at f.eks. netværksafgiften skulle forhøjes til 30 mio. kr. - sjovt nok efter at vi et halvt år tidligere i den tidligere forligskreds var blevet enige om, at netværksafgiften skulle sættes ned fra 25 mio. kr. til 20 mio. kr. Fortryder fru Jytte Wittrock i dag, at hun har været med til at forhøje netværksafgiften til de 30 mio. kr.?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-18:
For CD er det ikke et spørgsmål om, hvor stort et pres vi skal lægge på kulturministeren.
Der er fire partier i det forlig, og i forligskredsen taler vi selvfølgelig sammen om det.
Jeg meddeler åbent her, at vi ikke vil være nogen hindring for en ændring, for det er ikke den del af forliget, som vi synes, vi fik i land; men sådan er det nu engang.
Når man laver et forlig, kigger man på helheden, og så står man ved det, og så render man ikke rundt og pisker sine forligspartnere.
Man meddeler selvfølgelig, at hvis der kan nås frem til en eller anden løsning, hvis der er et problem, er man ikke til hinder for det. Den holdning har vi haft hele tiden, den vil vi fortsat have, og mere er der egentlig ikke at sige til det.
Jens Rohde (V), 2001-05-18:
Jeg vil ikke presse CD til på nogen måde at bruge magt over for forligskredsen, men man behøver heller ikke at lægge sig fladt ned på maven over for Det Radikale Venstre og kulturministeren, som jeg synes, man gør lidt i denne sag.
Vi har, synes jeg, fået en klar tilkendegivelse af, at man godt kan se problemerne, og der behøver ikke at blive lavet flere undersøgelser, for de foreligger allerede.
Vi har KPMG-rapporten, som taler sit eget tydelige sprog, så det er såmænd bare at tage affære i stedet for at sylte sagen.
Derfor vil jeg endnu en gang gerne spørge hr. Ebbe
Kalnæs, om man vil prøve at lægge pres på kulturministeren, så hun i det mindste får øjnene bare en smule op for, at der rent faktisk er et problem.
Man kan jo gøre det i skøn forening med Socialdemokratiet, og det ville da være smukt, for så kunne man måske nå et stykke på vej over for de to andre partier, som afviser blankt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-18:
Jeg ærgrede mig også første gang, da medieforliget væltede i sidste øjeblik, og jeg understregede, at vi faktisk var gladere for det næste, for det var faktisk bedre end det, som også hr. Jens Rohde måtte forlade lige på målstregen.
Men jeg vil også gerne sige en anden ting.
Jeg tror, det var den konservative ordfører, der sagde, at hvis man havde magt, som man havde agt, osv.
Men når man er med i et forlig, er det ikke et spørgsmål om magt og agt.
Hvis man puster sig op og spiller på sin magt i et forlig, man har indgået og har sagt ja til, er man en samarbejdspartner, som virker lettere uvederhæftig.
Jeg har også meddelt herfra, at jeg personlig har den opfattelse, at public service er et kulturanliggende, og at jeg er lidt betænkelig ved de forskellige former for finansiering, man laver; men det er jo en større sag at komme ind på.
Men det er helt givet, at vi er tilfredse med forliget, og at vi holder det, men vi vil heller ikke forhindre, at noget ændres, når det gælder finansieringen.
Jens Rohde (V), 2001-05-18:
Jamen så er der jo åbenbart to partier, som er gået med i noget, de ikke er så glade for, og jeg skal i øvrigt kvittere for de positive hensigter.
Jeg håber, hr. Ebbe Kalnæs vil sige her fra talerstolen i dag, at CD ikke bare vil følge udviklingen, men også vil lægge pres på de øvrige partier i et tæt samarbejde med Socialdemokratiet for at få gjort noget ved problemet. Må jeg så lige have lov til at anholde det, CD kommer med, hver gang vi diskuterer mediepolitik.
Så blev der planlagt en række på fem møder, og der blev fastsat fem datoer.
Det skete om fredagen, men i løbet af weekenden blev medieforliget indgået i en villa i Århus mellem fire partier, kunne vi forstå på hr. Peter Duetoft, sidst han var på talerstolen for at tale om det her.
Forliget var på plads om mandagen, og vi fik aldrig nogen sinde en chance, så at sige her, at man ærgrer sig over, at det ikke blev bredere, klinger måske lidt hult.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-18:
Jeg skal på CD's vegne gøre det meget klart med det samme, at det er rigtigt, at der eksisterer et forlig, vi også er en del af, og som vi har været tilfredse med, men som også har været omgærdet af megen kritik.
Vi mener faktisk, det seneste forlig er betydelig bedre end det, der forliste på et tidspunkt.
Vi kom betydelig længere, og derfor undrede det os på det tidspunkt, at man ikke nåede frem til et bredere forlig.
Til det konkrete forslag, B 180, vil vi sige, at vi selvfølgelig overholder forliget; men vores synspunkt har egentlig altid klart været, at det, der kaldes public service, er et kulturområde og giver udgifter på kulturområdet.
Det er altså ikke sådan, at afgiften er noget must for CD og noget, der har groet i vores have, men den indgår i et forlig, og vi holder forliget.
Jeg vil også gerne sige, at hvis vi i forligskredsen - og det er i forligskredsen, det skal foregå - kan blive enige om ændringer, når vi får kigget nærmere på det, går jeg ud fra, at kulturministeren følger sagen løbende og kigger nøje efter, om der er nogle vanskeligheder, så der skal ændres noget.
Her vil CD ikke være nogen hindring, for det er nemlig ikke noget ideologisk must på nogen måde for os, at denne afgift skal opkræves.
Den skal jo også finansieres, som andre har talt om, og vi vil også være villige til at arbejde med på at finde en anden form for finansiering, hvis det viser sig, at der er mulighed for det.
Men det ville i og for sig være omsonst, og derfor skal jeg understrege, at CD selvfølgelig overholder forliget.
Vi vil ikke lægge hindringer i vejen for ændringer, men vi overholder som sagt forliget, præcis som det er indgået.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-18:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Poul Nødgaard, ikke kan være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne bemærke følgende til forslaget: Som medforslagsstiller deler Dansk Folkeparti den principielle opfattelse, at staten ikke på samme tid skal regulere en sendeflade og pålægge kommercielle medievirksomheder programforpligtelser, samtidig med at staten opkræver en afgift for sende- eller netværkstilladelse.
Enten opstiller staten programmæssige forpligtelser, eller også opkræver den koncessionsafgift for benyttelse af offentlige frekvensressourcer.
Netværksafgiften går til finansiering af de ikkekommercielle stationer, og samtidig kræver lovgivningen, at de kommercielle tv-stationer stiller vinduer til rådighed for ikkekommercielle stationer.
Det medfører efter vores opfattelse en helt urimelig manglende mulighed for indtægt
for de kommercielle stationer, samtidig med at de skal betale netværksafgiften.
Vi ønsker derfor en hurtig afvikling af afgifterne under skyldig hensyntagen til ikkekommercielle stationers produktionsvilkår.
Som medforslagsstiller kan Dansk Folkeparti naturligvis støtte forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2001-05-18:
Da hr. Aage Frandsen ikke kan være til stede, skal jeg læse hans tale op: Det fremgår af beslutningsforslaget, at regeringen inden udgangen af 2001 skal pålægges at fremsætte de nødvendige lovforslag og foretage de fornødne administrative ændringer, der kan igangsætte en afvikling af netværksafgiften for tv-stationer, hvis sendeflader er politisk regulerede.
Det drejer sig om den afgift, der gradvis blev indført ved medieaftalen 1997-2000.
Den er i dag på 30 mio. kr. og er prisen for, at kommercielle stationer kan sende i netværk, og pengene går reelt til de ikkekommercielle stationer.
Forslagsstilleren var selv med til at gennemføre afgiften, som gradvis skulle forhøjes til 25 mio. kr., idet den dog blev til nedsat til 20 mio. kr. Når den i dag er 30 mio. kr., hænger det bl.a. sammen med, at der er flere stationer i dag.
Skulle afgiften sættes ned, forudsattes det, at pengene kunne hentes et andet sted.
Det kan vi ikke se er muligt, og dertil kommer, at ændringer forudsætter enighed i forligskredsen.
SF kan ikke støtte forslaget.
Kim Behnke (UP), 2001-05-18:
Jeg vil gerne bede hr. Rohde bekræfte, at ifølge den aftale, vi lavede i 1996, hvor partiet Venstre naturligvis også var med, skulle vi finde det beløb, som netværksstationerne skulle betale.
Jeg vil også bede hr. Jens Rohde bekræfte, at grunden til, at vi for ca. 9 måneder siden satte afgiften ned til 20 mio. kr., netop var, at vi erkendte, at det var måske det, stationerne var i stand til at klare på det tidspunkt, og at det beløb, de er i stand til at betale i dag, måske er endnu lavere.
Det vil sige, at den aftale, der blev lavet i 1996, fuldt ud er blevet indfriet, også af partiet Venstre.
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-18:
Nu fik den socialdemokratiske ordfører jo meget stor ros fra de herrer fra forskellige højrefløjspartier, og de udtrykte stor forståelse for det, hun stod heroppefra og sagde.
Jeg må sige, at jeg fattede ikke en brik af det.
På det beslutningsforslag, jeg er i besiddelse af, står der, at det blev fremsat den 6. april.
Det vil sige, at det har ligget i langt over en måned.
I langt over en måned har den socialdemokratiske ordfører haft mulighed for at indkalde forligskredsen, hvis den socialdemokratiske ordfører eller Socialdemokratiet syntes, der var et stort problem. Derfor vil jeg bare spørge: Har den socialdemokratiske ordfører indkaldt forligskredsen i den måned, eller er det bare mundsvejr, der kommer heroppefra?
Jytte Wittrock (S), 2001-05-18:
Nu er denne stol mig bekendt ikke en skriftestol, men en talerstol, så jeg har ikke tænkt mig at bekende hverken det ene eller det andet fra denne stol.
Jeg arbejder faktisk politisk med denne sag som med alt muligt andet, men ikke lige her og heller ikke med alle.
Til det med det klare svar: En ting er, hvad jeg vil, men der er altså nogle arbejdsrammer.
Jeg kan kun sige én ting, og det er, at jeg har både ører og øjne åbne, men jeg har også et filter på, så det er et spørgsmål om, hvad jeg og mit parti i den sidste ende erkender er et reelt problem.
Jeg er da fuldstændig enig i, at der ingen idé er i at stå og sige det, som jeg siger her i dag, hvis jeg først vil gøre noget ved det om 4 år.
Så dum er jeg jo heller ikke, og det er vi i det hele taget ikke i Socialdemokratiet.
Jeg vil godt have lov at sige én ting fra denne stol, og det er måske ikke sagt så tydeligt fra min side og fra Socialdemokratiets side før: Vores primære interesse i den networkingaftale, vi i sin tid startede, er, at der er en lokal stemme.
Storebroder kan både for mig og for alle andre i Socialdemokratiet klare sig uden, for det er jo forretninger, men vi gik ind i det, og jeg gik ind i det med brask og bram for at sikre en lokal stemme.
Jeg synes, at der er fornuft i, at man har det partnerskab.
Derfor vil vi også gerne arbejde videre med den sag.
Kim Behnke (UP), 2001-05-18:
Det ulykkelige er bare, at det medieforlig, som Socialdemokratiet har været med til at indgå, løber i 4 år.
Der kan lukkes mange tv-stationer på 4 år med den fart, der er på i øjeblikket.
Ud over at der er lukket i Fredericia, så har man haft omfattende fyringsrunder både i Århus og København.
Og fyringsrunder betyder jo bl.a., at stationernes mulighed for at lave kvalitets-tv falder, og så falder indtægterne yderligere, hvorefter man har endnu sværere ved at indfri de 30 mio. kr. Vil fru Jytte Wittrock i dag love, at der må ske ændringer inden for den forligsperiode, frem for at vi venter 4 år, og så er det hele faldet fra hinanden?
Er stationerne først lukket, ja, så viser al erfaring, at det stort set er umuligt at få dem åbnet igen.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-18:
Jeg har meget stor forståelse for ordførerens positionering
og partiets holdninger
, når man er en del af et forlig,
men det er vel også fair og retfærdigt og rimeligt at få at vide, hvor Socialdemokratiet står. Vil man have sat afgiften ned?
Hvis man havde magt, som man havde agt,
skulle afgiften så sættes ned fra de 30 mio. kr. til 0 kr., eller skulle man bare arbejde for at sætte afgiften ned?
Andet spørgsmål er: Erkender man i Socialdemokratiet, og det hører jeg jo verbalt specielt fra fru Jytte Wittrock, som jo er meget positiv og progressiv på området, at de 15 lokale stationer spiller en rolle i den lokale debat, og at flere af dem er meget, meget hårdt ramt af den afgift, og at de risikerer at lukke, hvis man ikke får sat den afgift ned?
Er der en erkendelse af det i Socialdemokratiet?
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-18:
Jeg kan forstå, at man holder et løfte, til man giver et nyt.
Rent faktisk har ministeren lovet, at der skulle foreligge nogle principper inden sommerferien - ikke bare i en pressemeddelelse, men sandelig også i en selvskreven artikel i et temmelig tungt fagblad.
Det opfatter jeg i hvert fald som et løfte, og på baggrund af det synes jeg
, at jeg gerne vil have en forklaring på, hvordan de principper, regeringen vil arbejde efter, på nogen som helst måde kan komme i strid med det, der står i beslutningsforslaget.
Jeg lægger op til, at man for en gangs skyld skal lægge retorikken til side og sige: Vi støtter principperne, der går ikke noget af os ved at stemme for dette beslutningsforslag, for det er ikke i modstrid med det.
Vi er ikke nået frem til, hvordan det skal endeligt udformes, men vi er enige i målsætningerne, og derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-18:
Jeg skal også prøve at bevæge mig ud i den lidt friere debat og bare sige, at de grønne afgifter jo skyldes, at vi ikke har Bush-administrationen i USA som dem, vi synes man skal se hen til på miljøområdet.
Det er jo en kendt sag, at de har nogle problemer dér.
Med hensyn til boligtilskud vil jeg sige, at det jo altid er smukt at høre Dansk Folkeparti nævne, hvad de vil på boligområdet, specielt hvis man nævner principprogrammet, hvor man vil afskaffe al støtte - »al støtte«, står der i Dansk Folkepartis principprogram - til boliger, al boligstøtte.
Dog skal det tildeles efter behov, står der så.
Men kan simpelt hen ikke finde et forslag, der mere præcist trækker tæppet væk under de dårligst stillede ældre. Men også for at få underbygget det yderligere, tror jeg, at Dansk Folkeparti kunne have gavn af at blive inspireret af et socialpolitisk råd.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-18:
Det vil jeg vælge at svare på med det samme.
For det første har vi nu ikke lovet, at det ville ske før folketingsårets slutning.
Da jeg holdt pressemøde for efterhånden en måneds tid eller to siden, tilkendegav jeg, at de principper, hvorpå den nye lovgivning skulle hvile, skulle være klar før sommer eller senest lige efter sommeren.
De grundlæggende principper tror jeg egentlig, jeg tilkendegav indledningsvis bl.a. ved nogle konkrete eksempler.
De pludseligt opståede skader var noget af det, som jeg klart præciserede, og nedbringelse af sagsbehandlingstiderne var et andet princip.
De klare principper vil komme til sommer, og der vil komme et egentligt lovforslag, en reform, forhåbentlig som noget af det første i næste folketingssamling.