runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-13:
Som jeg erindrer forløbet, var jeg bekendt med, at der fra amerikansk side havde været en henvendelse, inden jeg udtalte mig.
Som jeg understregede før, har henvendelsen ikke på nogen måde påvirket min eller regeringens holdning til indholdet i den amerikanske præsidents klimaplan.
Som jeg har redegjort for her i Folketingssalen, og som jeg har redegjort for under samråd i Folketingets Miljøudvalg, deler regeringen den kritiske holdning til den amerikanske klimaplan, som det er blevet udtrykt af EU.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-13:
Jeg er glad for statsministerens besvarelse og bekræftelsen af, at der har været kontakt fra amerikanernes side til den danske regering.
Derfor vil jeg gerne stille et supplerende spørgsmål
: Var den danske statsminister bekendt med den amerikanske henvendelse, før statsministeren meldte ud til offentligheden?
Eller lad mig omformulere det: Havde statsministeren fået oplysning om denne henvendelse og hvad den indebar, før statsministeren kom med sin udmelding?
Og for det andet: Kan statsministeren så løfte lidt af sløret for, hvad de amerikanske henvendelser indebar, og om der var tale om, som det fremgik af dagbladet Information, at man ønskede en positiv tilkendegivelse fra den danske regering, fordi der var meget kritik fra den øvrige del af verden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-13:
Jeg er nødt til at starte med at rette en misforståelse.
Jeg har ikke rost den amerikanske klimaplan.
Jeg kan bekræfte, at Statsministeriet er blevet kontaktet fra amerikansk side forud for præsident Bush's præsentation af sin klimaplan.
Henvendelsen har ikke påvirket den danske holdning.
Som bekendt deler regeringen EU's vurdering af den amerikanske klimaplan.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-13:
Da så statsministeren kom hjem fra en rejse i udlandet, viser det sig, at statsministeren starter med at rose lidt af USA's plan, på trods af at den ser ud til at indebære, at USA ikke begrænser sit CO2-udslip.
Tværtimod fører det til så massive stigninger, at det spiser alle de begrænsninger op, de øvrige lande i verden måske kan blive enige om at gennemføre.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, da det har stået i en af landets aviser: Er det korrekt, at den danske regering, herunder Statsministeriet, før statsministerens udtalelser blev kontaktet af amerikanerne?
Og kan den danske statsminister så forklare, om det har haft nogen indflydelse på den danske regerings position?
»Har statsministeriet eller andre dele af regeringen modtaget nogen henvendelse fra repræsentanter for USA's regering angående Danmarks mulige opfattelse af Bushadministrationens klimaplan?«
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af en artikel i dagbladet Information den 20. februar 2002, at den amerikanske regering skulle have henvendt sig til Statsministeriet med henblik på at anmode om en positiv dansk reaktion på USA's nye klimaplan. En dansk-amerikansk forståelse om spørgsmålet
kan eventuelt have været baggrunden for, at statsministeren på sit ugentlige pressemøde den 19. februar 2002 udtrykte sig væsentlig mere positivt om klimaplanen, end det har været tilfældet for EU-Kommissionen og det spanske EU-formandskab. Det er således væsentligt at få oplyst, hvad der ligger til grund for den danske regerings indstilling til så vigtigt et spørgsmål.
Lene Espersen (KF), 2002-03-13:
Det er en vurdering, jeg er kommet med i dag, og jeg har ikke tal med i Folketingssalen, for så vidt angår det her spørgsmål, fordi selve det beslutningsforslag, som SF har fremsat, jo bliver drøftet senere i dag.
Det, jeg vil tilkendegive over for hr. Villy Søvndal, er, at der i dag rent faktisk bliver ydet en stor indsats over for de kriminelle stofmisbrugere.
Her tænker jeg på, at der allerede i dag er en mulighed for behandling som alternativ til frihedsstraf og meget positive erfaringer med narkotikafri fængselsafdelinger.
Det er to ting, som jeg fremhæver for at sige, at det nytter noget også i Kriminalforsorgens regi, at vi prøver at gå alternative veje.
Jeg sagde også i min første besvarelse
til hr. Villy Søvndal, at der er al mulig grund til, at vi fortsætter og udbygger den indsats. Men jeg overlader det trygt til en anden ministers ressortområde at besvare det beslutningsforslag, som hr. Villy Søvndal har fremsat på vegne af SF, og som behandles i Tinget senere i dag, for så vidt angår spørgsmålet om lægeordineret heroin.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-13:
Jeg kan i det hele henholde mig til, hvad jeg allerede har svaret, at listen over emner, jeg agter at tage op med den amerikanske præsident, bliver fastlagt på et senere tidspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Statens bloktilskud til Færøerne ydes til medfinansiering af de sagsområder, der fortsat er fælles anliggender, men hvor hjemmestyret varetager såvel lovgivningsmæssige som administrative opgaver for staten.
Det er en kompetence, som bliver udøvet efter aftale mellem regeringen og landsstyret i medfør af hjemmestyrelovens § 9 og i henhold til rammelove, som bliver vedtaget her i Folketinget.
Det betyder altså, at når det færøske hjemmestyre overtager et sagsområde som særanliggende, f.eks. det hidtidige § 9-sagsområde, der har været ydet bloktilskud til, så overtager hjemmestyret de udgifter, der er forbundet med opgaven.
Det betyder for sådan et § 9-område, at så bliver bloktilskuddet reduceret tilsvarende.
Med andre ord er bloktilskuddet altså en betaling for hjemmestyrets varetagelse af sagsområder på statens vegne.
Der er i virkeligheden to spørgsmål i det, som hr. Tórbjørn Jacobsen nu siger.
Det første er: Kan man forestille sig, at opgaver flyttes tilbage igen til staten fra Færøerne?
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Det ville i så fald
være første gang, tror jeg, i den tid, vi har haft det færøske hjemmestyre, at det fandt sted.
Så jeg har meget vanskeligt ved at forestille mig, at når først en opgave er overgået fra fælles anliggende til færøsk anliggende, så skulle den føres tilbage til fælles anliggende.
Den anden del af spørgsmålet går så på: Jamen kan man forestille sig, at bloktilskuddet bliver sat op igen? Til det er der først og fremmest at svare, at bloktilskuddet for 2002 nu er fastsat, og bloktilskuddet for 2003 vil blive fastsat efter forhandling til efteråret.
Det er det, jeg kan sige om det.
Også her ville det være meget usædvanligt, tror jeg, at gå tilbage og forhøje et bloktilskud, som tidligere er blevet reduceret, med henvisning til, at opgaver er flyttet fra fælles anliggende til færøsk anliggende.
Men jeg understreger, at det jo er en sag, der bliver forhandlet efter de regler, der gælder om det.
Og for 2003 vil forhandlingerne finde sted til efteråret.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-13:
Jeg kan sige, at jeg ikke mener, der er grundlag for, at Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi skal have en fortrinsret til offentlige forskningspuljer.
Centeret må søge på lige fod med andre.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at jeg i mit mundtlige svar på spørgsmål nr. S 1085 gjorde opmærksom på, at der udføres energiforskning og -udvikling i Danmark - som også nævnt af spørgeren - for 600-700 mio. kr. om året.
Jeg forventer imidlertid også, at reduktionen i finanslovens bevillinger til energiforskning og -udvikling vil blive kompenseret af konkurrenceevnepakkens forslag om højere skattefradrag for virksomhedernes investeringer i forskning og udvikling.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-13:
Vi har jo nu nogle gange drøftet Centeret for Vedvarende Energi, og jeg takker ministeren for det notat, jeg har fået på baggrund af de tidligere stillede spørgsmål.
Det notat siger lidt om, hvad det er for en udvikling, der foregår.
Der er 50 projekter, som ligger uden for centeret, er det blevet oplyst over for mig.
Men når det drejer sig om Centeret for Vedvarende Energi, er der 62 involverede. Disse 62 involverede er små virksomheder, som ligger i området, og derfor er mit spørgsmål: Hvorfor har ministeren ud af de 600-700 mio. kr., som ministeren nævner, ikke kunnet finde anledning til at finde de 8 mio. kr., der skal bruges til basisbevillinger, så 62 virksomheder kan fortsætte deres anliggende?
»Vil ministeren oplyse, hvorfor Centeret for Vedvarende Energi ikke skal have del i de 600-700 mio. kr., som ministeren nævner i svar på spørgsmål nr. S 1085?«
Skriftlig begrundelse
Endvidere oplyste ministeren i samme besvarelse, at der er »afsat 600-700 mio. kr. til offentlig og privat forskning«.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-13:
Det er muligt, og det vil jeg slet ikke afvise, at hr. Ole Sohn og SF har haft nogle gode hensigter med forslaget, men SF er altså bare kommet til at skrue et forslag sammen, som betyder, at man kan tjene flere penge ved at arbejde 6 timer om ugen, end man kan ved at arbejde 37 timer om ugen.
Og sådan et samfund kan vi altså ikke have.
Det er jeg nødt til at sige til hr. Ole Sohn.
Det kan man ikke.
Vi kan ikke have det sådan, så man kan tjene mere ved at arbejde 6 timer end ved at arbejde 37 timer.
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Derfor tror jeg, at hvis der er nogen, der har brug for at gå i tænkeboks og overveje her, er det SF.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Sohn (SF), 2002-03-13:
Det forslag, som SF har fremsat, er faktisk en, havde jeg nær sagt, modernisering af det oprindelige grundlag, efterlønsordningen blev indgået på i et samarbejde mellem Socialdemokratiet og Venstre helt tilbage fra sin oprindelse. Det, vi har lagt til grund, er, at frem for den oprindelige stopklods, hvor det var ud af vagten efter 200 timers arbejde, siger vi: Hvorfor skal det være stop?
Hvorfor skal vi ikke give folk mulighed for at arbejde så lang tid som muligt, hvis de kan, og også mere end de 200 timer, som oprindelig lå i det? Så det er en videreførelse af den oprindelige ordning, som Venstre er medfader til.
Vi har bare lagt det sociale element ind, sådan at det er blevet mere fordelagtigt for de lavtlønnede at gøre brug af ordningen og til gengæld så lidt mindre fordelagtigt for de højtlønnede.
Så det er det sociale islæt, som SF har lagt i det, og det er det, som Venstre tilsyneladende ikke ønsker at imødekomme.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-13:
Jeg må sige, at jeg tror, SF står over for en pædagogisk opgave, der fuldstændig overstiger SF's evner, hvis man skal ud og forklare, at man kan tjene mere ved at arbejde 6 timer
end ved at arbejde 37 timer
Altså ved at arbejde 6 timer tjener man mere end ved at arbejde 37 timer.
Hvordan i alverden skal man forklare noget menneske det?
Sådan et system er ikke set, siden Sovjetsystemet faldt sammen.
Vores overvejelser kan og skal ikke finde sted på sådan et grundlag.
Lad mig derfor bare gentage: Regeringen er åben over for at overveje alle spørgsmål, der har at gøre med, hvordan vi kan gøre det muligt og mere attraktivt for ældre at blive længere tid på arbejdsmarkedet, hvis de ønsker det.
Ole Sohn (SF), 2002-03-13:
Sandheden er jo, at med den måde, efterlønsordningen fungerer på i dag, har man frataget - og det har den nuværende regering fuldt medansvar for - ethvert incitament for ældre, for lavtlønnede til at tage arbejde, fordi hver en krone bliver modregnet. Hvis man derimod er en højtplaceret akademiker, der kan få høje lønninger, ja, så kan man score en gevinst, og det har aldrig været tanken med efterlønsordningen.
Og vores forslag, som vi har lagt frem, giver jo netop en mulighed for, at en lavtlønnet vil få en større gevinst af at arbejde, og det er det, der er hele pointen i det.
Virkeligheden er, at de folk, som går på efterløn i dag, jo ikke går på efterløn for at kunne arbejde ved siden af.
De går jo på efterløn, fordi de er afskedigede og arbejdsløse på det tidspunkt, hvor de er tvunget til at gå på efterløn, eller de går på efterløn, fordi de er nedslidte.
Så de der teoretiske eksempler på, hvordan man kan spekulere i efterlønsordningen, har jo intet at gøre med de lavtlønnede, som er slidt ned.
Derfor er statsministeren lidt på afveje i sin vurdering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-13:
Jeg kan fuldstændig afvise hr. Holger K. Nielsens beskyldninger.
Jeg sagde før, at regeringen netop er i gang med at overveje inden for den ramme, der hedder »Flere i arbejde«, hvordan vi kan gøre det muligt og mere attraktivt for ældre at blive længere tid på arbejdsmarkedet, hvis de ønsker det.
Og der indgår alle elementer i de overvejelser.
Vi synes, at de finder sted på den bedste og rigtigste måde bl.a. i et samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Derfor har regeringen sagt: Ja, vi har overvejelser i gang om hele det her felt.
Men vi vil ikke være bundet i de overvejelser af et håbløst SF-forslag, som betyder, at man kan tjene mere ved at arbejde mindre end ved at arbejde mere.
Det er altså et tosset SF-forslag.
Bare som eksempel: Hvis man sammenligner bruttoindkomsten for en person, som arbejder 37 timer om ugen til en timeløn på 100 kr., fuldtid, med en person, som kun arbejder 6 timer om ugen også til 100 kr. i timen
, men som samtidig får efterløn, ja, så vil den, der arbejder 6 timer om ugen, have 800 kr. mere til sig selv om måneden end den, der arbejder 37 timer om ugen.
Det er rendyrket socialisme.
SF kan da ikke forlange, at regeringens overvejelser skal foregå på baggrund af sådan et forslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-03-13:
De beregninger, som statsministeren nævner, blev også fremlagt i valgkampen af Dansk Industri, arbejdsgiverne.
Og det viser jo med al tydelighed, at regeringen er dybt, dybt afhængig af de beregninger, som Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri kommer med. Vi er ikke enige i de beregninger.
Vi mener, der er masser af perspektiver i vores forslag.
Og tilbage står, at den nuværende statsminister gav medløb til vores idé i valgkampen.
Det er han løbet fra.
Statsministeren gav positivt tilsagn om, at vi skulle se på de ældres forhold på arbejdsmarkedet, det grå guld.
Det, vi har set, er, at en masse ældre medarbejdere i den offentlige sektor er blevet fyret på grund af regeringens politik.
Med andre ord: Det var tomme ord, tomme løfter, der blev givet i valgkampen.
De faktiske resultater har været stik modsat, og der er ingen tegn i sol og måne på, at regeringen vil leve op til de løfter, der blev givet.
Som jeg sagde før: Der er mange mennesker, mange mennesker, der er dybt skuffede over, at de løfter, der blev givet fra den nuværende statsminister, på ingen måde er blevet opfyldt.
Ole Sohn (SF), 2002-03-13:
For god ordens skyld skal jeg lige gøre opmærksom på, at vores forslag i al sin enkelhed går på et pålæg til regeringen om at undersøge, hvordan der kan skabes større incitamenter til, at folk, der er gået på efterløn, kan tage nogle timer i efterlønsperioden, og fremkomme med forslag herom.
Det er det, forslaget går ud på.
Man accepterer jo ikke SF's bud, fordi man siger ja til beslutningsforslaget.
Det tvivler jeg nu på, men det skal da ikke afvises.
Men pointen er jo, at det, regeringen har gjort omkring det grå guld, er, at man ikke har sagt ja til at foretage nogen ændring i efterlønsordningen, som kan give et bedre incitament for lavtlønnede.
Man er ved at fjerne servicejobordningen, som også er til fordel for det grå guld.
Man har i afskedigelsesproceduren i hele den statslige sektor haft en overvægt af afskedigelser af 55-årige og derover, altså af det grå guld.
Så regeringen siger ét, men handlingerne fra regeringens side virker jo stik modsat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-13:
Jeg vil godt sige til hr. Holger K. Nielsen, at hvis der er nogen, der har et forklaringsproblem, tror jeg faktisk, det er SF, for når man går ned og kigger på, hvad det er for en model, SF har foreslået, så viser det sig, at den virker fuldstændig imod det, der er den udtrykkelige, eller i hvert fald den angivne, hensigt.
Det er mit svar, både til hr. Ole Sohn og til hr. Holger K. Nielsen, at når beskæftigelsesministeren afviste SF's forslag, så har det også noget at gøre med, at i SF's forslag har man i bemærkningerne vidt og bredt beskrevet en SF-model, som betyder, at nogle kan arbejde lidt, andre meget og samtidig få fuld efterløn.
Nogle vil endda kunne få mere i samlet indkomst ved at arbejde lidt og få efterløn, end de får ved at arbejde fuldtid.
Altså: Man kan efter SF's model tjene mere ved at arbejde lidt og så få efterløn, end man kan ved at knokle på fuldtid.
Er det rimeligt, er det retfærdigt?
Det synes regeringen altså ikke, at det er.
I øvrigt vil det også betyde, at flere ville gå over til efterløn og tidligere, og det ville være til ugunst for arbejdsstyrken.
Det er altså grunden til, at regeringen ikke kunne støtte SF's forslag.
Men jeg kan så i øvrigt sige, både til hr. Holger K. Nielsen og hr. Ole Sohn, at regeringen jo har sat et stort projekt i gang, som bl.a. også skal drøftes med arbejdsmarkedets parter, som har overskriften »Flere i arbejde«, og et af elementerne i det store projekt er netop, hvordan vi kan stimulere ældres lyst til og mulighed for at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-03-13:
Jeg kan fuldt ud bekræfte hr. Ole Sohns fremstilling.
Jeg husker også tydeligt den debat, hvor vi tog spørgsmålet omkring det grå guld, de ældre på arbejdsmarkedet, op, og herunder et konkret forslag om at forbedre efterlønneres mulighed for at tage et job.
Der blev givet klart medløb fra den nuværende statsminister til det forslag, endda så meget, at Radioavisen næste morgen kunne berette om, at nu var der udsigter til, at efterlønneres mulighed for at arbejde ved siden af ville blive forbedret.
Jeg har siden hen fået mange henvendelser om, hvad der er blevet af det der.
Der blev helt klart givet det indtryk til befolkningen, at den nuværende statsminister ville forbedre efterlønneres vilkår.
Vi må desværre se, at der igen er tale om, at man er løbet fra et løfte på det her punkt, men i øvrigt også på andre områder omkring de ældre på arbejdsmarkedet.
Ser man på nedskæringerne i staten og i den offentlige sektor, kan alle jo se, at det især er de ældre, det er gået ud over.
Så statsministeren og hans regering har et alvorligt forklaringsproblem i forbindelse med de løfter, der blev givet i valgkampen, omkring de ældre på arbejdsmarkedet.
Det her betyder meget for mange mennesker, kan jeg gøre opmærksom
Ole Sohn (SF), 2002-03-13:
Det, der blev tilkendegivet under førstebehandlingen af B 48, var, at regeringen ikke fandt anledning til at støtte forslaget om dels at undersøge og dels at fremkomme med forslag.
Man kan forstå, at regeringen måske ikke nødvendigvis vil binde sig til at komme med et bestemt forslag, og det lå der heller ikke i beslutningsforslaget, det var simpelt hen en tilkendegivelse af, at regeringen skulle se på sagen.
Den kan man være enig eller uenig i, men det var det, ministeren brugte som argumentation for ikke at støtte forslaget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-03-13:
Det var, og det er, min opfattelse, at man skal kigge positivt på alle bestræbelser, der kan stimulere lysten til at blive længere tid på arbejdsmarkedet, og det var det, jeg gav tilsagn om.
Derfor var det også noget af det første, jeg bad den nye beskæftigelsesminister om at kigge på, og beskæftigelsesministeren har på vegne af regeringen overvejet, om det er muligt at forbedre lavtlønnedes incitament til at arbejde i efterlønsperioden, så løftet fra valgkampen er altså overholdt, og resultatet af de overvejelser tilkendegav beskæftigelsesministeren ved førstebehandlingen af B 48 den 22. februar.
Ole Sohn (SF), 2002-03-13:
Spørgsmålet er afledt af valgkampens afsluttende tv-debat på DR1 hvor hr. Holger K. Nielsen spurgte det daværende folketingsmedlem, hr. Anders Fogh Rasmussen, om han i en eventuelt kommende regering ville se på det ulige forhold, der er omkring efterlønnen, specielt for de lavtlønnede, hvor det nu er dokumenteret, at lavtlønnede, med den ændring, der blev foretaget ved efterlønsreformen i 1998, faktisk er blevet dårligere stillet, end det var tilfældet før.
Man er nemlig kommet i en situation, hvor de højtlønnede har større fordel af den nuværende efterlønsregel end de dårligt stillede.
Der svarede den nuværende statsminister, at det var han meget positivt indstillet over for at se på.
For at sikre, at regeringen havde mulighed for at leve op til valgløftet, har SF stillet et beslutningsforslag gående på det samme, men desværre må vi konstatere, at regeringen meget kontant har
afvist det.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om der ligger en svipser i, at beskæftigelsesministeren ikke lever op til det valgløfte, som statsministeren har givet, eller om der er sket en ændring i politikken.
»Hvad er forklaringen på, at statsministeren ikke agter at overholde valgløftet om at se positivt på at forbedre lavtlønnedes incitament til at arbejde i efterlønsperioden?«
Skriftlig begrundelse
På baggrund af statsministerens tilsagn til hr. Holger K. Nielsen under valgkampens afsluttende tv-debatter om at se positivt på at forbedre lavtlønnedes incitament til at arbejde i efterlønsperioden fremsatte SF følgende beslutningsforslag: »Folketinget opfordrer regeringen til i dette folketingsår at iværksætte en analyse af, hvorledes specielt lavere lønnede lønmodtagergrupper kan tilskyndes til at arbejde i efterlønsperioden og til efterfølgende at fremsætte forslag til de nødvendige lovændringer«.
Forslaget var til 1. behandling den 22. februar 2002.
Her afviste beskæftigelsesministeren kategorisk forslaget.
Bertel Haarder (V), 2002-03-13:
Til det første spørgsmål fra hr. Klaus Hækkerup kan jeg kun sige, at den faste praksis er, at der ikke gives tilladelse til, at man kan rejse ind igen, hvis en person på tålt ophold beder om at rejse ud eller slet og ret rejser ud, medmindre der er ganske særlige omstændigheder.
Så en tilladelse til igen at rejse ind forudsætter altså, at der er ganske særlige omstændigheder.
Og det kan jeg ifølge sagens natur ikke uddybe.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at i mit svar havde jeg jo udtrykkeligt med, at der kan være tale om, at vedkommende skal frihedsberøves, fordi det er nødvendigt som led i en strafferetlig efterforskning.
Det siger sig selv.
Men det kræver jo, at der rejses en sag, og for at der rejses en sag, skal der være et grundlag.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-13:
Vi befinder os her på et område, hvor vi må sige, at det er meget vanskeligt at se, hvad der er ret og retfærdighed i det, regeringen udøver.
Ministeren kan ikke give et tilsagn om, at den pågældende vil blive behandlet som alle andre, men pakker det ind ved at sige, at vi har en fast praksis, hvorefter man ikke må rejse ind, men at der kan være ganske særlige omstændigheder, som ikke kan uddybes. Jo, selvfølgelig kan man da uddybe ganske særlige omstændigheder, og selvfølgelig kan man også overveje, hvad man vil gøre ved en person, der er blevet beskyldt for at være krigsforbryder, som ikke har kunnet få asyl i Danmark under henvisning til, at der er foregået noget kriminelt.
Selvfølgelig kan man da tage stilling til, hvordan man vil forholde sig, hvis sådan en beder om at rejse ud af landet, og i forbindelse med det beder om at få lov til at rejse ind igen.
Jeg synes, det er helt enkelt at kunne tage stilling til det spørgsmål, og jeg forstår ikke, at regeringen ikke har gjort sig sine overvejelser færdige på området.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-13:
Som sagt: Vi har efterhånden brugt mange dage her i salen på at diskutere denne sag.
Vi kommer tilbage til den regionalpolitiske debat efterfølgende her i salen.
Det gør vi her i de kommende måneder.
Og så må jeg sige endnu en gang: Det er et spørgsmål om politisk prioritering.
Regeringen har valgt at bruge penge til sundhedssektoren, vi har valgt at bruge penge til de ældre.
Jeg kan ikke komme det nærmere.