runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Jeg hørte det, som om der blev sagt, at DONG skulle have lov til at gå ind i f.eks. havvindmølleprojekter, der modtog statsstøtte.
Det vil sige, at så får man den underlige konstruktion, at et hundrede procent statsejet selskab går ind i nogle projekter, hvor man giver statstilskud til sig selv, fordi det er hundrede procent ejet.
Det er altså en sælsom konstruktion. Jeg ved ikke, om jeg rigtig fik svar på det om de miljøpolitiske målsætninger, og hvad det er, DONG skal involvere sig i dér, andet end at gassen jo er lidt mindre CO2-fri end så meget andet.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Jeg skal takke hr. Niels Bloch Jespersen for svaret, nemlig det, hvor han præciserer, at vi skal være med fra start.
Det er også nøglen i dansk liberaliseringspolitik her som på en lang række andre steder.
Tak for svaret.
Nu ved vi i det mindste, at vi er enige om, hvad det her handler om.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Kun lige en gentagelse af spørgsmålet, som jeg tror hr. Niels Bloch Jespersen ikke helt fik fat i første gang.
Det, jeg spurgte om, var: Er hr. Niels Bloch Jespersen enig i, at man nu med de vedtagelser, som gør, at man får friere rådighed - og det vil sige, at man altså sammen med eller i kamp med sine konkurrenter kan få samme vilkår - vedtager, at DONG er i stand til at beskytte sig selv imod lavere priser fra resten af Europa?
Det vil sige, at man har værktøjet, hvis man helt kommercielt overvejer at gå ind og lave en preferencepris.
Det er det, der står.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-08:
Og som jeg nævnte i min ordførertale, skal man også have adgang, hvis man forretningsmæssigt finder det hensigtsmæssigt, til markedet i England og i Polen.
Til fru Aase D. Madsen: Jeg forstår ikke helt problemet.
De selskaber, der bliver udskilt her, skal selvfølgelig hvile i sig selv på forretningsmæssige vilkår.
Det handler ikke om at tage fra den ene statskasse og lægge over i den anden.
For så vidt angår handel med gas, vil den jo netop blive frigjort som et selskab, der kan have en øget risikovillig indsats, hvorimod de statslige selskaber, der videre skal holde infrastrukturen, ikke får den samme mulighed for at eksperimentere.
Men de skal heller ikke bygge de ting, som fru Aase D. Madsen forestiller sig. Så jeg kan ikke se nogen problemer i det.
Det er en forretningsmæssig selvbærende struktur, der skal lægges op til.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Det er lige et lille kort spørgsmål til hr. Peter Hansen-Nord.
Hr. Peter Hansen-Nord har gang på gang været ude i medierne og sige, at DONG skal privatiseres.
Nu kommer der jo en opsplitning af selskabet, som jo faktisk gør, at man deler det ud og op i en kommerciel del og en monopoldel.
Er det så ikke et skridt på vejen til, at man kan privatisere den del, som ikke er monopolet?
Jeg forstår udmærket, at det er transporten, der er statsdelen; det er det, der foregår gennem rørene, og det er den almindelige infrastruktur, som skal hvile i sig selv.
Så er der jo handelsdelen tilbage, og så må det jo være den, der skal bære udgifterne til de store visioner, man har på havvindmølleområdet og de andre vedvarende energiprojekter, som man gerne vil have ind i det.
Hvis det er handelsdelen, kan jeg jo kun se, at pengene kan komme et sted fra.
Men jeg har da ikke set nogen planer med havvindmøller, der er rentable.
Jeg har da kun set projekter med havvindmøller, hvor der skal betales pristilskud.
Og det er dér, jeg vil hen, for enten må man tage det af DONG's pengekasse, eller også skal der gives pristilskud, og det har jo ikke meget med kommerciel handel at gøre.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-08:
Det er jo sådan nogenlunde klart, hvad lovforslaget handler om.
Det handler om, at DONG får nogle muligheder, og at man kræver af dem, at de opsplitter deres selskab, så det bliver en mere gennemskuelig forretning, de kommer til at drive.
Samtidig ophæver man det, der hedder bindende videresalgspriser.
Det er en sag, der har været drøftet i Kommissionen, og da den er endt, som den er endt, må det jo betyde, at det, man har haft indtil nu, ikke har været i overensstemmelse med EU-retten, og det bringer man det altså nu.
Der er forskellige andre ting i det, som vi gerne vil se nærmere på under udvalgsbehandlingen, som jo ikke kan komme til at vare så lang tid, fordi Folketinget kun har ca. 14 dage tilbage, men vi vil gerne tilsige det vores støtte.
Skulle man kritisere noget, er det det sene fremsættelsestidspunkt, men som sagt vil vi gerne se positivt på det.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-08:
Selv om der er utrolig mange, der her taler om åbning og åbning og atter åbning af markedet, så kan jeg sige til hr. Søren Kolstrup, at det, der er aftalt, er en åbning på 30 pct. i 2000, 38 pct. i 2003 og 43 pct. i 2008.
Det ligger fast uanset det forslag her.
Der sker ikke nogen som helst ændringer, og jeg vil gerne have, at miljø- og energiministeren bekræfter, at sådan ser verden altså ud i øjeblikket.
Der er ikke nogen automatik i, at nu slås dørene op, og nu er der en større åbning.
Det er ikke tilfældet.
Jeg håber, at miljø- og energiministeren vil bekræfte tingenes tilstand og det, der er aftalt.
Sådan er det.
Vi har en aftale, og den udløber osv.
Det har jeg tidligere været inde på.
Det skal altså ikke fremstå, som om det her forslag automatisk giver større åbning, for det er ikke tilfældet.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-08:
Nu er der jo sådan set ikke noget til hinder for, at regeringen, såfremt dette beslutningsforslag bliver vedtaget, kunne afvente Landsarbejdsrådets indstilling, inden den udformede sit lovforslag, og det vil jeg sådan set også anbefale, for det er jo klart, at det er dem, der er nær på problemstillingerne.
Men der er en ting, der undrer mig.
Arbejdsministeren har bemærket og er godt klar over, at der nogle gange er
nogle problemer i sanktionsreglerne, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Men jeg har altså et spørgsmål i den forbindelse.
Som der rigtigt blev gjort opmærksom på, er det et politisk forlig, der er grunden til, at den udtømmende liste over årsager ser ud, som den gør, og jeg vil spørge, om ministeren er villig til at frigøre sig fra det forlig, f.eks. op til et folketingsvalg, så vi kan få en åben diskussion om, hvorvidt den er udformet korrekt og hensigtsmæssigt.
Carsten Hansen (S), 2001-05-08:
Da vort partis ordfører i denne sag, hr. Ole Vagn Christensen, ikke kan være til stede i salen, har jeg lovet at se, om jeg kan løfte byrden og læse hans tale op.
Jeg lover ikke, det bliver på helt samme vis, men jeg skal gøre, hvad jeg kan.
Enhedslisten ønsker med dette beslutningsforslag at lempe reglerne for den såkaldte selvforskyldte ledighed. Hensigten er at sikre, at de ledige ikke bliver udsat for sanktioner, hvis de i aktivperioden f.eks. bliver væk fra samtaler med arbejdsformidlingen eller springer fra de enkelte uddannelser og jobtræningstilbud.
Umiddelbart er Enhedslistens bestræbelser ganske forståelige, idet administrationen af de eksisterende regler ikke altid har været så fleksible, som man kunne forestille sig.
Men det handler som bekendt om et regelsæt, der er en del af et større lovkompleks, nemlig finansloven for år 2001, og skal det ændres i den retning, Enhedslisten ønsker, forudsætter det, at der er enighed om det mellem alle de politiske partier, som har indgået aftalerne. Som ministeren netop har oplyst, vil forligspartierne drøfte behovet for at ændre sanktionsreglerne i forbindelse med selvforskyldt ledighed.
Der er ingen tvivl om, at der skal være en passende balance mellem forseelsen og den konkrete sanktion, og i Socialdemokratiet er vi godt tilfredse med, at ministeren nu har sat et nærmere granskningsabejde i gang i Landsarbejdsrådets arbejdsudvalg vedrørende arbejdsløshedsforsikringen.
Hensigten er at skabe en forbedret sammenhæng i sanktionsniveauet ved de forskellige typer af selvforskyldt ledighed set i forhold til i dag.
I Socialdemokratiet vil vi tage stilling til de forslag, som Landsarbejdsrådet kommer frem til, og derfor kan vi ikke tilslutte os Enhedslistens beslutningsforslag.
Men det er jo muligt, som det også er sagt tidligere, at rådet vil komme frem til forslag som dem, Enhedslisten fremsætter. Som sagt vil vi tage stilling til en samlet revision af reglerne til den tid.
Vi er dog helt enige i, at der er behov for størst mulig klarhed over sanktionsreglerne med størst mulig sikkerhed for den enkelte ledige
, og også det vil vi få belyst, når Landsarbejdsrådet har gjort sit arbejde færdigt.
Vi kan altså ikke støtte forslaget, som det ligger nu, og da De Radikales ordfører, hr. Anders Samuelsen, ikke kan være til stede i salen, skal jeg på hans vegne oplyse, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-08:
Siden har der været en meget stor konference, hvor bl.a. Folketingets ombudsmand deltog og kom med nogle meget klare anbefalinger om retssikkerheden i sanktionssystemet, og der var bl.a. diskussion af forskellen
mellem situationen i dagpengeperiode og aktivperiode
Har man tænkt sig at inddrage det i overvejelserne, når man er åben over for at udforme nye regler?
Så vil jeg også spørge den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokratiet op til det kommende folketingsvalg eventuelt vil overveje at stille sig frit i forhold til de forlig og de bindinger, man har indgået på området.
Carsten Hansen (S), 2001-05-08:
Lad mig for det første slå fast, at vi selvfølgelig står bag de aftaler, vi har lavet, og lever op til dem.
Det er det ene. Det andet er, at jeg er ikke i tvivl om, at når det er Landsarbejdsrådet, der står for denne undersøgelse, vil det blive en kvalitativ og en god undersøgelse, og vi vil tage stilling ud fra den, når resultatet kommer.
Det er de signaler, jeg har sendt i dag på Socialdemokratiets vegne.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-08:
Skulle det forstås som en kritik af Ombudsmandens indstilling, som kom frem i foråret 1999?
Jens Vibjerg (V), 2001-05-08:
Også i Venstre vedstår vi de forlig og de aftaler, vi har lavet med regeringen, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2001-05-08:
Jeg beklager.
Jeg havde ikke nogen større intention om at forlænge debatten, men jeg synes, det er lidt afgørende at vide, hvad Venstre vil.
Jeg har forstået på ministeren og på den socialdemokratiske ordfører, at de faktisk har forståelse for, at en lang række af de regler, som er bundet op på a-kasse-systemet og ikke mindst på arbejdsmarkedsreformen, virker meget uhensigtsmæssigt, men at de bare ikke føler, at de kan ændre dem, fordi de er bundet til forligspartierne, herunder Venstre. Derfor er det da altafgørende for ministeren at vide, om Venstre er indstillet på at være med til at skabe en større retssikkerhed og forståelse for den enkelte mand, for den lille mand mod systemet, som er Venstres kendemærke.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstre: Vil man her fra talerstolen give ministeren carte blanche til at sørge for at rette op på de urimelig mange skævheder i a-kasse-reglerne og arbejdsmarkedsreformen, så vi får sikret den lille mands, den enkelte borgers retstilstand over for det store statslige system?
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-08:
Jeg kunne ikke drømme om at være så grov, at jeg her fra talerstolen beskyldte hverken Socialdemokratiet eller Venstre for at ville lave forligsbrud, men jeg vil spørge, hvordan Venstre har tænkt at administrere sit forlig.
Venstre har jo også været vidende om alle de konkrete sager, der har påvist, at reglerne er uhensigtsmæssige, og hvordan forskellige stramninger har virket på en måde, som har forstærket systemets problemer i et fuldstændig umådeholdent omfang, og masser af de her eksempler er jo nævnt i vores beslutningsforslag. Jeg beder sådan set ikke om konkret stillingtagen til beslutningsforslaget, for det er for meget at kræve.
Men jeg beder om en overordnet stillingtagen: Er Venstre villig til at indgå i en dialog om lempelse af nogle af de sanktioner, der har vist sig at være alt for stramme?
Jens Vibjerg (V), 2001-05-08:
Hvis nu de to ordførere havde hørt godt efter, hvad jeg sagde.
Det var jo ikke så langt, så det var jo til at overse.
Jeg sagde, at vi vedstod både forlig og aftaler, og deri ligger også, at vi har lavet en aftale i forligskredsen om, at nu skal LAR kigge på de problemer, vi er stødt ind i.
De er jo årsagen til, at vi også syntes, det var en god idé at få kigget på tingene, for ellers havde vi som forligspartner sagt: Nej, der er ingen grund til at kigge på de ting, dem lader vi ligge.
Vi har et forlig, og det kører.
Men vi har sagt, at der skal kigges på tingene, og vi afventer i forligskredsen, at LAR vender tilbage.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-08:
Jamen det var jo lidt af et goddag mand økseskaft-svar, for man kan vel ikke lade sin indstilling afhænge af, hvilke konkrete forslag til eventuelle ændringer der måtte komme.
Det må være rimeligt, at Venstre kommer med en bare helt overordnet linje for, i hvilken retning man mener det skal gå, for man behøver da ikke afvente LAR's indstilling.
Det er klart, at de skal komme med konkrete indstillinger, men hvad er Venstres helt overordnede linje med hensyn til eventuelle ændringer?
Jens Vibjerg (V), 2001-05-08:
Jeg kan sige for Venstres vedkommende, at vi har set nogle problemfelter, og derfor kommer undersøgelsen.
Men vi foruddiskonterer ikke vores holdning til tingene.
Vi kigger på tingene, når svaret kommer, og mere har jeg sådan set ikke at sige til forslaget.
Eva Møller (KF), 2001-05-08:
I kredsen af forligspartier havde vi for nogle uger siden en sådan drøftelse på baggrund af en række afgørelser i Arbejdsmarkedets Ankenævn.
På nogle områder kan der være behov for en opstramning, på andre områder kan der være behov for en lempelse.
Det drøfter vi videre med arbejdsministeren.
På denne baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-08:
For Dansk Folkeparti er det et ubetinget krav, at man for at kunne modtage dagpenge som arbejdsløs står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det kan da godt være, at listen over gyldighedsgrunde bør udvides, men listen bør efter Dansk Folkepartis opfattelse fortsat være udtømmende, således at der ikke er mulighed for - som der lægges op til i beslutningsforslaget her - at den ledige fuldstændig bliver overladt til arbejdsløshedskassens skøn over, hvorvidt han eller hun måtte have stået til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at forskellige arbejdsløshedskasser udvikler mere eller mindre liberal praksis ved udøvelsen af dette skøn. Vi er heller ikke tilhængere af, at den arbejdsløse har ret til at afbryde et uddannelses- eller jobtræningstilbud, hvis dette ikke fungerer i overensstemmelse med målsætningen om opkvalificering eller udvikling af den arbejdsløse.
Hvem skal vurdere, om der er grundlag for at afbryde uddannelsesforløbet eller jobtræningstilbudet?
Jeg må gå ud fra, at arbejdsministeren sørger for, at arbejdsformidlingerne altid sørger for, at uddannelsen eller jobtræningstilbudet er i overensstemmelse med målsætningerne om opkvalificering eller udvikling.
En vedtagelse af det foreliggende beslutningsforslag vil føre til slappe regler, uens praksis for modtagelse af arbejdsløshedsdagpenge og tvivlsomme skøn over, hvorvidt betingelserne for fortsat at oppebære arbejdsløshedsdagpenge er opfyldt. Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-08:
CD er som bekendt også med i forligskredsen omkring arbejdsmarkedsreformen, og vi kan af den grund heller ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Som arbejdsministeren var inde på det i sin tale, blev der jo som led i finanslovforhandlingerne mellem forligspartierne aftalt, at man skal drøfte reglerne om rådighedssanktioner i aktivperioden.
De drøftelser baserer sig naturligvis på en række konkrete afgørelser i sager, hvor ledige afslår tilbud i aktivperioden eller handler på en måde, der kan sidestilles med afslag.
Som sagt har vi nu anmodet Landsarbejdsrådet om at gennemgå sanktionsreglerne og sammenholde reglerne med gældende praksis og på grundlag heraf komme med eventuelle forslag til ændring af reglerne.
Jeg vil da ikke afvise, at der er konkrete tilfælde, hvor vi har set, at der er et åbenbart misforhold mellem den lediges forseelse og de dagpengemæssige konsekvenser heraf, og at der altså også kan være behov for at præcisere, hvornår den lediges handlinger skal sidestilles med et afslag.
Men som sagt vil vi gerne afvente Landsarbejdsrådets indstilling, før vi tager endelig stilling i denne her sag. Jeg har kommentarer til et par af de enkelte punkter i Enhedslistens forslag. Det ene punkt er det, hvor man skriver, at det skal pålægges arbejdsformidlingen hurtigst muligt at kontakte den arbejdsløse og dennes arbejdsløshedskasse, hvis den arbejdsløse er udeblevet fra en samtale eller et møde, med henblik på at vedkommende får mulighed for at forklare udeblivelsen inden for en uge.
Vi mener, at man skal passe på, at man ikke med det her forslag fratager den ledige hans eller hendes eget ansvar i denne her sammenhæng.
Det er i hvert tilfælde sådan, jeg læser Enhedslistens beslutningsforslag.
Jeg mener selvfølgelig, at vi skal være mere kritiske med hensyn til, hvilke aktiveringstilbud der gives til de ledige.
Vi har jo selv i CD været dem, der har råbt højest og sat mange spørgsmålstegn ved det, som vi opfatter som meningsløs aktivering, og som vi har set eksempler på.
Men omvendt mener vi altså heller ikke, at det her skal udvikle sig til sådan en form for tagselvbord, hvor man altså kvit og frit kan forlade et tilbud, hvis man ikke synes, det passer én.
Det skal naturligvis ske i samråd med arbejdsformidlingen og også gerne den enkeltes a-kasse.
Ove Hygum (S), 2001-05-08:
Jeg skal her ved afslutningen af debatten gentage, at vi finder, der er behov for en nærmere vurdering af sammenhæng, indhold i sanktionsreglerne.
Regeringen lægger meget vægt på at leve op til de aftaler, der er indgået, både i forhold til forligskredsen og også i forhold til partier, hvor vi har tilkendegivet, at vi er optaget af at få området analyseret igennem, så der er en passende balance mellem forseelse og sanktion.
Med den manøvredygtighed, regeringen i en række sager i denne samling har dokumenteret at være i besiddelse af, er jeg sikker på, at vi også finder balance i tingene, sådan at vi får en regelsamling omkring selvforskyldt ledighed, der indebærer, at der er færre situationer, helst slet ingen, hvor man kan se, at reglerne giver anledning til forskellig administration fra område til område, fra kasse til kasse, fra branche til branche. Jeg er meget optaget af at sikre bedre, tydeligere og klarere regler, som rummer den balance, der skal være.
Nu ved jeg ikke, om jeg er den sidste, der er på talerstolen,
men i forhold til ønsket om, at den ledige skal kunne afslå et tilbud, som man ikke føler lever op til nogle forventninger, så kunne jeg fristes til at stille et par spørgsmål: Hvor mange gange forestiller forslagsstillerne sig, at man skulle kunne afslå et tilbud?
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-08:
Det var så lige den sidste kommentar, der udløste en kort bemærkning.
Vores forestilling er sådan set, at man opfylder lovens intention om, at formålet med aktiveringen skal være at bringe den pågældende tilbage i ordinært arbejde.
Og det kan være med den type begrundelser, at den arbejdsløse f.eks. bare ønsker noget så simpelt, som at sagsbehandleren argumenterer for, at det er tilfældet.
Det er den type begrundelser, der for os er overordentlig relevante.
Vi har jo haft stribevis af henvendelser fra folk, der f.eks. er blevet sendt til afklaringsforløb, til trods for at de har befundet sig på arbejdsmarkedet i 30 og 35 år.
Og afklaringsforløb som vel at mærke ikke fører frem til, at de f.eks. skaber et nybrud for sig selv i en ny jobtype, men som fører til forskellige former for kend dig selv-kurser og den slags ting.
Mange gange har de arbejdsløse klaget over, at der ikke har været lydhørhed over for deres ønsker om at få en forklaring på, hvordan det skulle bringe dem tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er bl.a. den type tilbud, men det er også den type aktiveringstilbud, hvor man kan se hen til, at det ikke fører til ordinært arbejde bagefter, men at man blot har været hensat i et slags parkeret arbejdstilbud f.eks.
Det er den type tilbud, som vi mener det skal være muligt at sætte spørgsmålstegn ved.
Svend Auken (S), 2001-05-08:
Jeg er ked af, at det ødelagde hr. Hansen-Nords humør, men man kan prøve at forestille sig humøret hos de 17.000 familier, der føler, at de skal betale mere end andre for varmen, fordi der er gået partitaktik i noget.
Det er altså ikke mig, der har bragt denne sag op.
Det var fru Aase D. Madsen, der bragte den frem og prøvede at spille et eller andet borgerligt spil og placere ansvaret hos regeringen, men ansvaret kan kun placeres ét sted, er jeg nødt til at sige.
Hr. Hansen-Nord var jo enig med os andre, men Venstres gruppe valgte af taktiske grunde - af taktiske grunde - at se bort fra de 17.000 familier.
I øvrigt er jeg enig med hr. Hansen-Nord i, at vi har haft en god diskussion, og jeg synes, at netop barmarksværkernes situation er en glimrende illustration af, hvor godt vi samarbejder i øvrigt, bortset altså lige fra denne ene sag.
Det er et spørgsmål om at skaffe barmarksværkerne i alt 370 mio. kr. i kontant støtte eller en støtte på mere end 20.000 kr. pr. forbruger.
Det synes jeg er en flot håndsrækning, som vi var fælles om at yde i sin tid, og det skal også siges i denne sammenhæng.
De 1.500 kr. er et ærgerligt brud i et i øvrigt positivt mønster.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Det går i den rigtige retning, sagde Venstres ordfører, hr. Peter Hansen-Nord.
Det kan jo ikke undre en.
Det kan jo ikke undre, at hr. Peter Hansen-Nord er glad.
Det kan ikke undre, at De Konservative er glade, men det kan måske undre en lille smule mere, at Socialdemokratiet er det, og at Socialistisk Folkeparti hopper på den her liberalistiske limpind.
Det karakteristiske for hele præmissen for forslaget er, at Kommissionen siger, vi skal gøre sådan og sådan, og det opfattes som en lov, som noget, man automatisk skal rette sig efter.
Dermed melder Danmark sig klart blandt de lande, som bøjer nakken for Kommissionen.
Man vil ikke alliere sig med dem, som vender sig imod Kommissionens krav om stigende åbning, stigende liberalisering.
Jeg skal præcisere, at Enhedslisten er tilhængere af offentligt eje.
Enhedslisten kan også være tilhængere af en opsplitning af DONG-selskabet.
Ja, vi kan oven i købet finde det fornuftigt, at vi får flere DONG-selskaber, men i og med at vi er modstandere af forceringen af liberaliseringen og vi overhovedet er modstandere af målsætningen om at arbejde hen mod en åbning på gasmarkedet med, hvad det indebærer af skærpet konkurrence og få store selskaber, der sidder på et marked og dirigerer gaspolitikken, så må vi klart og entydigt være modstandere af det her forslag.
Når det er sagt, skal jeg præcisere, at vi er tilhængere
af, at DONG E og P, DONG Efterforskning og Produktion, får en stigende betydning i samfundet.
I øjeblikket har de 20 pct.
af andelene i Nordsøen.
Vi vil arbejde energisk for, at de får en stigende andel.
Vi ser også gerne, der bliver oprettet et nyt DONG-selskab.
Vi kunne kalde det DONG V og E, DONG Vedvarende Energi, der tager sig af helt nye samfundsområder.
Så skal jeg præcisere, at vi afviser forslaget, og vi vil bekæmpe den samfundstendens, som forslaget er et udtryk for.
Og til sidst kunne man jo stille det spørgsmål: Hvad er
det egentlig for samfundskræfter, der gør, at man får sådan et forslag som det her på banen?
Hvad er det, der gør, at vi lever i et samfund, hvor socialdemokraten hr. Niels Bloch Hansen står frem her og åbent siger: Jeg er en superliberalist.
Det er jo ikke noget, den socialdemokratiske ordfører har fundet på i sin egen partiafdeling.
Der er nogle sociale og økonomiske kræfter, som har villet det, men hvem er det, der driver gæk med den socialdemokratiske ordfører?
Hvad er det for kræfter?
Det kunne i sig selv være spændende at få det afdækket.
Jeg ved ikke, om den socialdemokratiske ordfører selv er klar over det og har et bidrag til en sådan analyse.