Svend Auken (S), 2006-01-31:
Som en af ordførerne for forslagsstillerne vil jeg gerne starte med at takke statsministeren for, at vi overhovedet har kunnet få en indholdsmæssig diskussion af disse spørgsmål – men undskyld mig: Svaret har ikke været præget af et oprigtigt ønske fra statsministerens side om at forstå eller nå til enighed med andre.
Vi troede netop, da vi skrev denne nye formulering af § 2, at den var affattet så tilpas stramt, at der burde kunne være bred enighed om den.
Danmark er en selvstændig stat, vi er et folkestyre, vi er en retsstat, og det er det bedste signalement, hvis man skal sige ganske kort, hvad Danmark er.
Vi er også et monarki, og fru Birthe Rønn Hornbech har flere gange spurgt, hvad vi mener med, at Danmark er et monarki.
Det vil sige, at vi har en regent.
Men det store flertal både her i Folketinget og i befolkningen er af den opfattelse, at sådan skal det se ud, og derfor slår vi princippet fast, som regeringen også gør i sit forslag om lige arveret til tronen.
Ud over de allerede fremførte argumenter under behandlingen af lovforslaget – og jeg vil gerne understrege, at vi helst havde set, at L 1 og L 3 var blevet behandlet under et – er det vigtigt at understrege, at forslagsstillerne selvfølgelig helst ser en samlet revision af grundloven med deltagelse af de store borgerlige partier.
Det er nu engang sådan, at det i praksis ikke vil være muligt at ændre grundloven, uden at der er bred enighed om det her i Folketinget.
Socialdemokratiet har fremsat forslag om nedsættelse af en forfatningskommission – det kommer vi tilbage til senere hen – med angivelse af alle de principper, som vi mener skal være bærende for en egentlig forfatningsrevision.
Men hvis regeringen ikke ønsker, at det skal ske på nuværende tidspunkt, og hvis regeringen foretager en realitetsændring af grundlovens § 2 – oven i købet den realitetsændring af grundlovens § 2, som var et af hovedemnerne op til folkeafstemningen i 1953, nemlig spørgsmålet om arvefølgen – er det da det rigtigste at bringe formuleringen i overensstemmelse med de holdninger og de principper, som vi alle hylder, fordi det vil give en langt bedre beskrivelse af den nuværende styreform i Danmark.
Fru Birthe Rønn Hornbech var meget kritisk over for bemærkningerne til forslaget og mente
ikke, at de i tilstrækkelig grad klargjorde tingene.
Jeg har den opfattelse, at det faktisk er meget gode bemærkninger, og jeg vil gerne citere dem, for de er meget korte: »Danmark er et uafhængigt land.
Danmark har en oplagt interesse i et forpligtende mellemfolkeligt samarbejde og styrkelse af en international retsorden, men Danmarks stilling som uafhængig stat antastes ikke af disse forpligtelser.
Danmark er et folkestyre, hvor magten udgår fra det danske folk.
I Danmark har vi et demokrati, der bygger på lige og almindelig valgret, og som på landsplan udøves gennem Folketinget og i lokalsamfundet af kommunale råd.
Danmark er en retsstat.
Principperne om retssikkerhed, borgerrettigheder, lovmæssig forvaltning og uafhængige domstole er ukrænkelige i dansk demokrati.«
Jeg indrømmer, at det ikke er en endeløs lang beskrivelse, men hvad er det egentlig, man mangler?
Jeg synes, det er et godt forslag.
Vi havde helst set en samlet revision – det skal jeg komme tilbage til senere hen – men vil man alene ændre grundlovens § 2, bør man gøre arbejdet færdigt og sikre, at den signalværdi, som er så vigtig for grundloven, bliver opretholdt fuldt ud.