Hans Christian Schmidt (V), 2003-12-16:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til ordførerne for deres kommentarer til lovforslaget.
De var jo overvejende positive, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Det synes jeg kun er fint. Jeg vil sige, at med det her lovforslag tager regeringen et skridt til at lette de administrative byrder for en lang række virksomheder, der søger om miljøgodkendelse.
Man skal jo huske, at både erhvervslivet og myndighederne er blevet betydelig bedre til at håndtere miljøproblemerne.
Industriens udledning er derfor markant lavere i dag, end den var for 10-15 år siden.
Der er jo ikke noget overraskende i, at nogle vil gå ind og give noget for noget og sige, at når man nu er så dygtig, når man også har gjort en stor indsats på miljøområdet, skal det også belønnes, og har man ikke gjort det, skal man bare vide, at så vil der fortsat blive kigget på dem.
Det synes jeg da kun er den rigtige måde at gøre det på, for jeg synes, at den indsats, som jeg omtaler her, bør regeringen og Folketinget kvittere for. Fra industriens side har man efterspurgt en hurtigere og smidigere sagsbehandling i forbindelse med godkendelsesbehandlingen og mulighed for hurtigere at kunne orientere sig om, hvilke krav der gælder for den enkelte virksomhed.
Det synes jeg lyder fornuftigt.
Jeg synes ikke, at det er urimelige krav at stille til myndighederne i dag.
Lovforslaget bygger på anbefalinger fra et enigt Virksomhedsudvalg, hvor både Danmarks Naturfredningsforening og CO-Industri har været med, og de går ud på at skaffe den nødvendige hjemmel til at forenkle det nuværende godkendelsessystem for en lang række virksomheder.
Man kunne fristes til at sige: Lad os nu for en gang skyld prøve at være positive, lad os så se, hvordan det udvikler sig.
Vi vil gerne tage debatten, når det kommer i udvalget, men jeg undrer mig altså lidt over den lidt, synes
jeg, skingre tone, der har været fra nogle, men det kan jo skyldes det fremskredne tidspunkt.
Men alligevel, jeg håber, at vi kan få en mere konstruktiv debat, når vi kommer i udvalget.
Man kan i hvert fald også sige, at med lovforslaget kan godkendelsessystemet indrettes, så størstedelen af de godkendelsespligtige virksomheder overføres til et nyt, forenklet godkendelsessystem.
godkendelsessystem
opretholdes som minimum for de såkaldte IPPC-virksomheder - det er faktisk omkring 1.200 i alt - samt for de omkring 100 industrivirksomheder, der er omfattet af VVM-direktivet.
Jeg vil understrege, at vi ikke bryder fundamentalt med det nuværende godkendelsessystem, som nogle har anført.
Det tror jeg at alle parter er bedst tjent med. Hvori består så forenklingen?
For det første vil det nuværende ansøgningsskema blive gennemgået grundigt og oplysningskravene reduceret til de helt nødvendige oplysninger om forurening og forureningsbegrænsende foranstaltninger.
For det andet vil kravene til forhåndsdokumentation blive reduceret, og det betyder, at virksomhederne ikke længere ved hver enkelt ansøgning om godkendelse skal redegøre for, om den teknologi, som virksomhederne har valgt, nu også repræsenterer den bedst tilgængelig teknik, det, man kalder BAT. Det er endvidere tanken, at virksomheder, der bliver omfattet af det forenklede godkendelsessystem, som hovedregel ikke længere skal dokumentere virksomhedernes støjpåvirkning.
For det tredje foreslås det, at der for en lang række af de virksomhedstyper, der overføres til det forenklede system, udarbejdes standardkrav, som godkendelsesmyndigheden forpligtes til at anvende i forbindelse med godkendelsesbehandling.
Igen understreger vi, at det jo ikke er et spørgsmål om, at de ikke skal have en godkendelse; det sker bare efter nogle standardkrav.
Man kunne vel også sige, at på et tidspunkt skal vi vel være så dygtige, at vi kan begynde at lave sådanne standardkrav.
Vi skulle jo gerne bruge den erfaring, vi har høstet.
Det vil i hvert fald gøre reguleringen mere gennemsigtig, fordi virksomhederne vil kende de fleste af de miljøkrav, de skal leve op til, før de sætter en given produktion i gang.
Standardvilkår vil bidrage til, at virksomheder inden for samme branche i videst muligt omfang får samme vilkår og dermed lige konkurrencevilkår.
Det forudsættes naturligvis, at standardvilkårene udarbejdes således, at de er repræsentative for den samlede viden om en given branche på et givet tidspunkt og baseret på den bedst tilgængelige teknik for branchen.
Desuden forudsættes det, at bilagene med standardvilkår revideres med passende mellemrum i takt med den teknologiske udvikling.
For de virksomhedstyper, der skal omfattes af det forenklede godkendelsessystem, og hvor der ikke kan udarbejdes standardvilkår, foreslås det, at godkendelsen meddeles på individuelt fastsatte vilkår på tilsvarende måde som i dag, men på baggrund af det forenklede ansøgningsskema.
Jeg synes godt, at man kan være positiv, hvis man er anlagt lidt det, for at kunne se, at her bliver der i hvert fald nogle fordele for miljøet.
Jeg er faktisk overbevist om, at det foreslåede system vil vise sig at være en gevinst for både virksomheder og myndigheder, og at der med dette forslag er skabt et godt grundlag for, at vi kan imødekomme de ønsker
om både administrative lettelser, kortere sagsbehandlingstider og mere ensartede afgørelser, som gennem mange år er blevet fremført fra erhvervslivets side.
Lad mig til sidst slå fast, at det forenklede godkendelsessystem ikke medfører et forringet niveau for miljøbeskyttelsen.
Der er således ikke tale om, at virksomhederne skal have lempeligere miljøkrav, men alene tale om administrative forenklinger.
Det er klart, at jeg gerne vil benytte lejligheden til at svare på spørgsmål.
Jeg tror, det var fru Elsebeth Gerner Nielsen, der sagde, at der i selve den skriftlige fremsættelse ikke var nævnt noget om miljø.
Jo, det er der faktisk, for hvis man læser den, så skriver jeg, at indsatsen samtidig målrettes de væsentligste miljøproblemer.
Og det er det, der er det afgørende, nu bruger vi ressourcerne på de væsentligste miljøproblemer. Da jeg kan se, at nogle måske allerede har taget det som sådan miljømæssige forringelser, vil jeg godt uddybe det lidt.
Man kan næsten fornemme, at det er dér, vi kommer til at diskutere lidt, men det var jo en forudsætning for Virksomhedsudvalget, at de miljømæssige krav til virksomhederne skulle fastholdes på samme høje niveau som hidtil.
Det var forudsætningen.
Når det i lovforslagets almindelige bemærkninger gøres gældende, at der ikke ved udmøntning af lovforslaget vil ske miljømæssige forringelser, som overhovedet er værd at nævne, hænger det selvfølgelig sammen med følgende: Alle bestående godkendelsespligtige virksomheder er allerede i dag omfattet af en godkendelse.
Når virksomhederne overføres til det forenklede system, får virksomhederne ikke lempeligere krav end i dag.
De virksomheder, der bliver omfattet af standardvilkår, får heller ikke lempeligere krav, end de har i dag.
Når Miljøstyrelsen udarbejder standardvilkår, er det mit udgangspunkt, at kravene bliver baseret på anvendelse af den bedst tilgængelige teknik.
Miljøstyrelsen skal med andre ord sørge for, at alle virksomheder, der bliver omfattet af standardgodkendelse, fremover får krav baseret på BAT.
Miljøstyrelsen forventer, at dette vil kunne fremme anvendelsen af BAT i de berørte brancher.
For de virksomheder, der bliver omfattet af det forenklede godkendelsessystem, men hvor der ikke udarbejdes standardvilkår, vil virksomhederne fortsat skulle redegøre for Best Available Technology, altså det, vi kalder BAT, hvis der er information om BAT i Miljøstyrelsens referenceliste.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg håber og tror på, at når først vi får den her debat, også i udvalget, vil det stå klart, at det her på ingen måde betyder, at der overhovedet skal ske nogen miljøforringelse.
Tværtimod tror
jeg på, også med det jeg lige har sagt, at det vil medføre, at vi får nogle forbedringer.
Det sker jo også ved de standardgodkendelser, for vi tror på, at det er nogle af dem, som vil få stor betydning for godkendelsen fremover.