runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Jeg er ikke enig i, at man kan beskrive det som fattigdom.
Kontanthjælpsloftet er jo medvirkende til, at flere får et incitament til at søge et arbejde.
Det skal kunne betale sig at arbejde, man skal få noget ud af det, det skal kunne mærkes, og derfor er kontanthjælpsloftet en fornuftig foranstaltning, der ikke skaber fattigdom, som ordføreren siger.
I Det Konservative Folkeparti arbejder vi på, at så mange som muligt kommer i arbejde og dermed selv har mulighed for at forsørge sig.
Under kontanthjælpsloftet kan man med ganske lidt arbejde være med til at fremme familiens økonomiske situation, så derfor: Jo flere, der kommer i arbejde, jo bedre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-09-07:
Nu har der jo været en stående diskussion i regeringen om spørgsmålet om ulighed eller ikke ulighed, og hvad det er, der er regeringens mål.
Jeg har forstået på statsministeren, at han mener, at regeringens mål er at skabe mere lighed her i samfundet, og derfor har jeg jo studset over den debat, der har været i Det Konservative Folkeparti om en af de ting, som måske har været med til at skabe mest ulighed og fattigdom, nemlig kontanthjælpsloftet, hvor ordføreren på området går ind for et og partiet øjensynligt for noget andet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. WedellNeergaard, om det ikke i den situation, hvor statens kasse bugner, og det går fantastisk, var værd at overveje – også for Det Konservative Folkeparti – om man ikke skulle afskaffe den ordning, som er med til at skabe fattigdom for tusindvis af børnefamilier og andre her i landet.
Var det ikke på tide, at man sagde til selv: Det kan være, vi er blevet klogere, det kan være, vi skulle afskaffe kontanthjælpsloftet, så vi ikke fortsat har så mange fattige i det rige Danmark?
Ole Glahn (RV), 2006-09-07:
Nu synes jeg ikke, vi skal tage it med her, jeg synes, det skal være de ekstra administrative omkostninger, der er forbundet med denne sag.
Det, der er afgørende, er jo også, at kommunerne får mulighed for at afholde dem uden for den vækstramme, som er trukket ned over kommunerne her i 2006.
Hvis det ikke sker, er det jo ikke nogen god idé, at man kan låne pengene, for når man bruger pengene, går de ind i vækstrammen, så det er jo ikke nogen løsning.
Pengene skal kompenseres, eller også skal de tages ud af vækstrammen.
Ellers kan man komme i den situation, at borgerne i en kommune, hvor man kommer over vækstrammen, først skal betale de ekstraudgifter ved kommunesammenlægningen, som staten har pålagt, og dernæst bliver kommunen trukket i bloktilskud fra statens side i 2007, så borgerne kommer til at betale dobbelt.
Det vil betyde, at kommunen i måske 1 eller 2 år – i hvert fald i 1 år – bliver nødt til at nedprioritere nogle af sine kerneydelser, og det er da ikke hensigtsmæssigt.
Det kan da ikke være nogen god idé, så kunne man dog ikke pille de omkostninger ud af den vækstramme, der er lagt, så kommunen ikke bliver bonet dobbelt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
Selvfølgelig først og fremmest tak for, at det er blevet bemærket, at vi reagerer på virkeligheden og på situationen.
Når vi kan se, at man har baseret noget på nogle tal, der muligvis er røget ind med en gal faktor, skal der korrigeres for det, og det skal der hurtigst muligt.
Det paradoksale lige nu er, at hvis alle de ansøgninger, som er indkommet nu, bliver imødekommet – der er ansøgningsfrist til på tirsdag, et lille reklameindslag – vil der mangle at blive udmøntet 0,5 mia. kr., og det er jo egentlig mærkeligt, når kommunerne samtidig gør opmærksom på, at de mangler penge til at betale disse engangsomkostninger.
Så lige om det med, om man helt præcist kan gøre op, hvad kommunalreformen koster: Jeg tror, der på et eller andet tidspunkt vil blive gjort mange forskerprægede bestræbelser på at finde ud af, hvad den kostede, og det er fint og godt.
Men grunden til, at det faktisk er svært, er, at mange omkostninger, som jeg f.eks. sidder med på lokalt plan, er omkostninger, vi normalt afholder til f.eks. it, men som denne gang til dels er omkostninger i forbindelse med en sammenlægning, hvor vi skal have en fælles it-platform, og hvad er det så, man skal kontere som det, man normalt ville afholde over sin it-konto, og hvad er det, man skal afholde som følge af, at man nu er i den ekstraordinære situation, at kommuner lægges sammen?
Det er sådan nogle ting, som jeg synes gør det svært at bede om at få en meget nøjagtig kontering af, hvor stor en andel som vedrører kommunalreformen, og hvor meget som egentlig skyldes, at man under alle omstændigheder afholder en udgift til eksempelvis it-justering.
Ole Glahn (RV), 2006-09-07:
Jeg vil da glæde mig over, at hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti nu omsider har indset, at kommunalreformen ikke er udgiftsneutral.
Det er rigtigt, som hr. Thulesen Dahl har været inde på, at der er mange variabler, der påvirker kommunernes budgetlægning i år.
Der er udligningsreformen, og der er sammenlægningen af flere kommuner.
Men der er altså også omkostninger ved disse sammenlægninger, og jeg har forstået, at Dansk Folkeparti og regeringen nu vil kompensere kommunerne for de ekstraomkostninger, som er ud over det, der ligger i aftalen.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om det ikke ville være en god idé, at man gjorde ligesom erhvervslivet.
Når der er nogle særlige omkostninger forbundet med at lave nogle store forandringer i virksomheden, konterer man dem som særlige engangsudgifter.
Så kunne vi dels få et overblik over, hvor store de udgifter er, dels kompensere fra statens side.
Ville det ikke være en god idé?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
Jamen det er heller ikke rigtigt.
Det er altså sådan, at det hele bare flyver i luften.
Man kan tage løsrevne citater og måske endda fordrejede citater og kaste dem ud i luften og så regne med, at de nok bliver taget for gode varer, men det er altså ikke rigtigt, hverken angående de ældre eller det, som blev nævnt om skatteområdet.
Vi skulle have sagt: Det er helt o.k. for os, hvis bare det sker sådan og sådan og sådan.
Men det har vi jo ikke sagt.
Vi har sagt, at det er noget, der skal forhandles.
Vi har sagt, at vi synes, at timingen på skatteområdet er elendig, fordi skattemedarbejderne har været igennem en stor omstilling, og der nu er behov for at få noget ro på skatteområdet.
Derfor har vi også sagt, at skal der laves om på skatteområdet, også på medarbejdernes forhold, skal man meget hurtigt finde den rette løsning, så der kan komme en klar politisk melding, og medarbejderne ved, hvad de har at henholde sig til, så der kan blive ro, og de kan få fred til at lave deres arbejde.
Vores udgangspunkt har altså sådan set været et helt markant andet end det, der nu kommer frem med løsrevne citater, som endda også er fordrejede.
Jeg synes, man skulle kigge lidt i sin citatbunke og sikre, at man er lidt mere loyal over for det, der rent faktisk er blevet sagt, og også tage citaterne med herned, så man kan læse dem op, for det er ofte en god ting.
Vi kan også komme tilbage til dem senere på dagen.
Debatten er jo lang, så man kan nå at finde de helt konkrete citater, og så kan vi jo tage en dyst om dem senere på dagen.
John Dyrby (S), 2006-09-07:
Det er besynderligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke er helt inde i, hvad det er for nogle aftaler, der egentlig er lavet.
Det er jo sådan, at pengene til de kommuner, der får penge, i virkeligheden er båndlagt til skattelettelser, og det betyder, at kommunerne ikke kan opretholde serviceniveauet, fordi de ikke får penge nok med bloktilskuddene.
Det er jo det, der bliver realiteten for mange lokalpolitikere, og det er det, de sidder og bokser med i øjeblikket.
Jeg vil godt jævnføre det med en situation for nylig, som jeg også fandt en anelse, for ikke at sige meget, besynderlig.
Situationen i SKAT er sådan, at mere end hver fjerde medarbejder skal væk.
Det synes jeg er noget nær en katastrofe, og det forstod jeg at Dansk Folkeparti var enig i i starten.
Men der gik ikke mere end 3 dage, så var meldingen fra Dansk Folkeparti, at det sådan set var helt o.k., bare det skete ved naturlig afgang.
Næh, bare det sker ved naturlig afgang, har Dansk Folkeparti tiltro til, at regeringen nok skal få det bragt på plads.
Er det ikke en anelse naivt?
Det er jo det samme, der er sket inden for ældresektoren.
Det forsøger hr. Kristian Thulesen Dahl konstant at komme uden om, men det er altså fakta.
Det bliver det ved med at være, medmindre vi laver om på det, og nu har Dansk Folkeparti en enestående chance for at lave om på den udvikling, som Dansk Folkeparti har været medgarant for de sidste 4 år.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-09-07:
Jeg tror måske, jeg oven på den lille diskussion kan glæde hr. Morten Helveg Petersen lidt med et vist kendskab til den radikale skattepolitik, nemlig at De Radikale er gået i front mod boligejerne og går ind for en betydelig stigning i skatterne for boligejerne.
Men det ser jo ud til, at Socialdemokraterne har fundet ud af, at det måske er mere hensigtsmæssigt at føre den samme politik, som vi gør fra De Konservatives og Venstres side, nemlig at fastholde skattestoppet, så mit spørgsmål til hr. Morten Helveg Petersen er: Hvor stor er sandsynligheden for, at boligejerne kan regne med, at hvis De Radikale kommer i regering med Socialdemokraterne, vil det lykkes for De Radikale at få overbevist Socialdemokraterne om, at boligskatterne skal hæves betydeligt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Hvad der er regeringens politik, skal jeg ikke kunne svare for.
Jeg kan sige, hvad der er den konservative vision, nemlig, som jeg lige har sagt, at ingen skal betale mere end 50 pct. i skat af den sidst tjente krone.
Det er et skridt, som vi ikke når på én gang, men det er et skridt, vi når hen ad vejen.
Det er ikke rimeligt, at man skal aflevere mere end halvdelen af det, man tjener, i skat.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og det skal også kunne betale sig at yde en ekstra indsats.
De Konservative holder fast i regeringsgrundlaget, hvor det står nævnt, at vi arbejder for en nedsættelse af personskatterne, hvis der er et råderum.
Hvordan det her lige skal foregå, er teknik.
Det vil vi se på, når vi kommer så langt.
Vi fastholder vores vision, og der er jo behov for et øget udbud af arbejdskraft.
Vi står med et arbejdsmarked, som er stærkt presset, og derfor har vi den her vision.
Jamen Det Konservative Folkeparti er stadig væk fuldstændig fokuseret på og stålsat på at gennemføre sin vision.
Og derfor er der sådan set ikke noget nyt.
Vi har jo aldrig kunnet sige helt præcis, hvordan en skattelettelse skal gennemføres.
Nu går man tilbage til løfter, der blev givet i forbindelse med valget i 2005.
Vi vil meget hellere lægge vægt på, at her gør vi noget for nogen for alvor, og vi forbedrer rent faktisk de offentlige finanser med 32 mia. kr.
Vi holder bare fast i regeringsgrundlaget.
Der står nogle ord om skattelettelser, men det her er jo konkret, at finanslovsforslaget, der ligger på bordet, indeholder en lang række forbedringer.
Magnus Heunicke (S), 2006-09-07:
De Konservative kan så åbenbart ikke redegøre for regeringens skattepolitik.
Det er tankevækkende, og jeg tror også, at mange konservative kræfter og medlemmer synes, det er tankevækkende at høre en ordfører indrømme og sige helt åbent, at man ikke kan redegøre for, hvad regeringen har af skattepolitik.
Men lad os så høre om De Konservatives skattepolitik, for det er åbenbart den, man kan redegøre for.
Der fik jeg ikke helt klart svar på: Er det konservativ skattepolitik at nedsætte topskatten og kun topskatten, eller hvad er konservativ skattepolitik?
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Nu er hr. Christian Wedell-Neergaard jo trådt ind i de voksnes rækker, så vi er nogenlunde jævnaldrende.
Så kunne jeg måske blive belært om skattepolitik, for der er noget, jeg aldrig har forstået.
Det er det her med nødvendigheden af, at topskatten skal sættes ned.
Jeg er i den situation, at jeg aldrig nogen sinde har tjent så mange penge, som jeg gør i dag.
Jeg har aldrig nogen sinde betalt så meget i skat, som jeg gør i dag, og jeg har konstateret, at jo mere jeg betaler i skat, jo flere penge har jeg til mig selv.
Er det ikke korrekt, at jo mere man betaler i skat, jo flere penge har man til sig selv?
Det andet er: Er det rigtigt forstået, at Det Konservative Folkeparti mener – hvis man skal tro det, den skattepolitiske ordfører fortalte, da hun striglede sin dyre hest – at det er topskatten, der skal ned, fordi det er det, der vil få folk til at arbejde mere?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Nu er hr. Morten Helveg Petersen jo ude på at fremdrage undladelsens synder, nemlig de dele af Velfærdskommissionens betænkning, som ikke blev gennemført, og det var jo netop en skatteomlægning.
Der må man sige, at vi med forligspartierne har gennemført den del af velfærdsoplægget i Velfærdskommissionens betænkning, som der var flertal for, og som løser en stor del af holdbarhedsproblemet.
Det er også derfor, der kan afsættes flere penge til globalisering, som skal udmøntes her i løbet af efteråret.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Jamen jeg må tolke svaret sådan, at ... Nej, jeg må hellere spørge igen: Er ordføreren enig i Torben M. Andersens vurdering, at det er halvdelen af problemet for økonomien, der er løst på lang sigt, altså at halvdelen af udfordringen er løst?
Er Det Konservative Folkeparti enig i den udtalelse?
Dernæst: Mener Det Konservative Folkeparti, at skattestoppet er løsningen på problemerne, eller vil man gå ind i en diskussion åbent og konstruktivt med henblik på at finde modeller, der gør, at man kan øge arbejdsudbuddet?
Det er det, som dansk økonomi skriger og råber på i øjeblikket.
Hvorfor skulle man dog ikke kunne finde hinanden i den diskussion, frem for at Det Konservative Folkeparti bare lægger armene over kors og siger skattestop, skattestop?
Det er ikke særlig konstruktivt, og jeg ville håbe, at vi kunne finde hinanden i den diskussion.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Nu er det sådan, at det der med, at holdbarhedsproblemet er løst, var jeg kommet til at læse i Socialdemokratiets finanslovoplæg, for der står det rent faktisk.
Men jeg vidste godt, og jeg ved godt, at holdbarhedsproblemet jo ikke er løst fuldstændigt.
Men aftalen om tilbagetrækning har jo skabt en situation, hvor en stor del af det demografiske problem er løst, så dermed bidrager den også til, at holdbarhedsproblemet er løst.
Så man kan sige, at det gør, at den situation, der vil opstå omkring den demografiske udvikling, er der taget hånd om, og den er vi i øvrigt et af de første lande i Europa som alvorligt har taget hånd om.
Det er bl.a. boligskatterne, man vil føre tilbage, og det kan vi ikke medvirke til.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Allerførst, når den konservative ordfører svarer ja og nej til, om der sådan kan gennemføres skattelettelser, så kunne jeg have lyst til at foreslå, at ordforrådet udvides med et gammelt radikalt udtryk, der hedder måske, men det er bare sådan et venligt fif.
Jeg har to spørgsmål.
Det ene handler om, at det foresvæver mig, at ordføreren sagde noget om, at holdbarhedsproblemet i dansk økonomi var løst med de velfærdsaftaler, der blev indgået i foråret, og der vil jeg spørge, om ordføreren har noteret sig, hvad Torben M. Andersen fra Velfærdskommissionen udtaler til Børsen i dag, jeg citerer: De reformer, som man blev enige om her før sommeren, tager i grove træk fat om cirka halvdelen af problemet for økonomien på lang sigt.
Har ordføreren læst det citat, og er ordføreren enig eller uenig?
Endelig det her med skat.
Det er stadig væk ikke gået op for mig, og jeg ønsker en yderligere forklaring på, hvorfor det ikke længere er konservativ politik at tage fat om sådan et arbejde.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Hr. Jens Peter Vernersen lægger mig ord i munden, hr. Jens Peter Vernersen taler om ting, jeg aldrig har sagt, og hr. Jens Peter Vernersen citerer mig fuldstændig forkert.
Så jeg må tage klart afstand fra hr. Jens Peter Vernersens udlægning og sige, at vi følger 2010-planen; at 2010-planen indeholder en tilbagebetaling af gæld, og at vi i øjeblikket er foran; at gældsafdragelsen går hurtigere end forventet; at vi er et af de lande i Europa, der har den laveste statsgæld; og at statens nettogæld vil være ude af verden i 2008.
Det er en situation, hvor det danske samfund bliver mere solidt, bliver bedre i stand til at levere service til borgerne, og hvor der bliver en betydelig bedre økonomi og dermed mulighed for at skabe den bedst mulige situation for de ældre, for børnene i skolerne, børnene i vuggestuerne osv.
Så der er tale om, som jeg også sagde i min tale, at vi prioriterer velfærdsstaten meget højt.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-09-07:
Jeg vil da godt gentage det punkt for punkt.
Jeg tror bare ikke, det er nødvendigt, for alle ved, at det er korrekt.
Nu er det lykkedes for regeringen at komme op på den høje beskæftigelse, der var i 2001, en lille smule over, men man har faktisk været langt nede, inden man kom tilbage til det, der var udgangspunktet, præcis på det tal, som vi taler om her.
Så spørger jeg en gang til
: Det, man har sparet op med den lave vækst, man har haft fra 2003 til 2006, og som har været disse 0,6 pct., det, som man har betalt hos de ældre, hos børnefamilierne, skolerne, daginstitutionerne, er det en opsparing, De Konservative er i gang med for at gennemføre den skattelettelse med 50 pct. som vision, der netop betyder, at man kan fjerne topskatten?
Indrøm dog, at det er tilfældet!
Det er jo også det, der bliver sagt, når man sådan med mere løs hånd udtaler sig til pressen, og jeg tror i øvrigt også, at hr. Wedell-Neergaard har sagt præcis det samme på et tidspunkt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Jeg må altså klart tage afstand fra, at det, jeg siger, er propaganda.
Det, jeg siger, baserer sig jo på facts, det er ting, der kan påvises.
Beskæftigelsen har aldrig været højere, end den er i dag.
2,8 millioner danskere tager hver eneste dag på arbejde.
Nej, her er der tale om faktuelle oplysninger.
Med hensyn til skatten kan jeg kun sige igen: Jamen Det Konservative Folkeparti har en vision.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-09-07:
Jeg lyttede meget opmærksomt til den ordførertale, der blev holdt.
Jeg troede egentlig, at regeringen havde fået en ekstra minister, en propagandaminister.
Punkt for punkt var der modsigelser.
Det var spørgsmålet om, hvem der var bedst til at føre socialpolitik.
Når man ser på væksten i den offentlige sektor under VK-regeringen og tidligere, så har den aldrig været lavere.
Det er derfor, de er nødlidende i skolerne, i daginstitutionerne, på plejehjemmene, hos de ældre, der måske kun får gjort rent hver tredje uge.
Jeg ved ikke, om hr. Wedell-Neergaard ved, hvad det vil sige.
Det er også propaganda, når man siger, at der var en ny skat hver måned.
Der var også en, der blev sat ned hver måned.
Det er også ren propaganda, når man siger, at pinsepakken vendte den tunge ende nedad.
Det var netop det modsatte, der var tilfældet.
Og nu er det lykkedes for regeringen at komme op på den samme høje beskæftigelse, som man overtog i 2001.
Men lad mig også lige sige til hr. WedellNeergaard, at det der med at have 50 pct. som højeste marginalskat præcis svarer til, at man fjerner topskatten.
Der kunne man jo lige så godt sige, at det er det, det går ud på.
Man kunne selvfølgelig også fjerne så meget i bunden, men det ville være så ufattelig dyrt, at selv ikke De Konservative kunne betale det.
Men sjovt nok er 50 pct. i marginalskat præcis det, der sker, hvis man fjerner topskatten.
Er det ikke det, man vil, og er det ikke det, man sparer op til, i og med at man har haft den utrolig lave vækst over disse 4 år, hvilket jo ikke mindst har været drevet frem af De Konservative?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Altså, det helt rigtige svar er ja og nej, forstået på den måde, at det kan man godt forestille sig.
Men det er stadig væk vores vision, at vi får gennemført vores tanker om skat så hurtigt som muligt.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Nu har skatteministeren jo sagt, at hvis man gør det rigtigt, er det jo ikke noget problem at gøre det under en højkonjunktur.
Derfor er råderummet jo også et spørgsmål om, hvordan man polisk beslutter sig for at tilrettelægge det her.
Derfor mener jeg sådan set, at den konservative finansordfører sagtens må kunne svare ja eller nej til spørgsmålet: Kan Det Konservative Folkeparti gå til folketingsvalg næste gang, uden at der er gennemført skattelettelser?
Det kan godt være, at man kun er startet på dem, men kan man forestille sig, at man går til valg næste gang, uden at der er truffet beslutning, og uden at der er påbegyndt skattelettelser?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Med hensyn til, hvornår det kan gennemføres, så afhænger det helt af den konjunkturmæssige situation.
Vores mission kan ikke gennemføres på én gang, og det vil sige, at man kan forestille sig, at den gennemføres ad flere gange.
Og derfor kan man godt forestille sig, at vurderingen på et tidspunkt vil være, at den konjunkturmæssige situation er sådan og spørgsmålet om råderum er sådan, at det kan være vanskeligt at gennemføre en skattelettelse.
Så derfor er det klart, at vores vision ligger klar, og vi ser selvfølgelig gerne vores politik gennemført hurtigst muligt.
Derfor har vi også peget på, at man kunne forestille sig, at hvis der var et råderum, kunne det her gennemføres inden næste valg.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Hr. Christian Wedell-Neergaard er jo en stor tilhænger af skattelettelser, og man har klart det indtryk, at Det Konservative Folkeparti virkelig brænder for den sag.
Og det er jo teknisk ikke nogen særlig svær sag at tage stilling til, hvor en sådan skattelettelse skal foregå.
Det kan være i toppen, det kan være midtimellem, det kan være i bunden.
Fru Charlotte Dyremose har jo forklaret, at det skal være i toppen.
Men det, der er interessant, er: hvornår?
Og der har skatteministeren jo sagt i Børsen med hensyn til, om det nu kan lade sig gøre under en højkonjunktur, at det er en forsimplet tilgang.
Jeg citerer: Hvis man laver skattelettelser, der udvider kapaciteten mere, end den udvider efterspørgslen, kan man sagtens lette skatten under en højkonjunktur.
Så derfor er mit spørgsmål, ud fra at den konservative finansordfører er enig i det: Kan man forstille sig, at Det Konservative Folkeparti går til valg næste gang, uden at der er gennemført skattelettelser?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-09-07:
Altså, for lige at slå det fast: Vi vil ikke medvirke til en radikal skattereform, således som den er beskrevet i Det Radikale Venstres finanslovudspil.
Men vi er enige med Det Radikale Venstre om effekten af det at gennemføre en reduktion af personskatterne, at den effekt vil være, at flere vil udbyde deres arbejdskraft, og dermed at der vil være mulighed for, at der ikke opstår den situation, at mangel på arbejdskraft breder sig yderligere.
Derfor er vi enige om effekten, men vi vil ikke være med til at gennemføre en radikal skattereform.
Og så snakker vi om en vision.