runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2005-05-31:
Et sidste spørgsmål: Der skal være en traktat at stemme om.
Det har jeg forstået.
Det har statsministeren også sagt ved flere lejligheder.
Hvis man nu forestiller sig – det er selvfølgelig en hypotese – at det bliver et nej i Holland i morgen, og den britiske regering derefter går ud og aflyser folkeafstemningen, så er der vel formodentlig ingen forfatning.
Eller vil statsministeren så også stadig væk den 16.-17. juni gå ind for at lave en afstemning i Danmark til 80-100 mio. kr.?
Jeg vil stadig væk blive ved med det spørgsmål om, hvordan man kan læse et resultat så forskelligt, som statsministeren og Tony Blair har gjort.
Vi så analyser fra den britiske regering, hvor mange regeringsmedlemmer altså ikke vil udtale sig om det her, hvor man tøver, fordi man siger, at det er et enormt nej, Frankrig har haft, og hvor man meget fornuftigt siger: Lad os lige se, hvad der sker i Holland.
Og lad os så vente med at tage beslutningen til den 16.-17. juni på topmødet.
Det er, som om statsministeren allerede har lukket diskussionen.
Der skal være en folkeafstemning.
Vi hørte også i tidligere svar, at statsministeren vil gå frem på topmødet og sige, at vi altså skal have afstemningen, selv om det hele ligger i ruiner.
Undskyld, jeg siger det, men det virker, som om man ikke vil se virkeligheden i øjnene.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Nej, jeg blander mig ikke på nogen som helst måde i, hvordan andre lande træffer deres beslutninger vedrørende den nye traktat.
Der er andre lande, hvor man har tradition for at afgøre det i parlamentet, og det blander jeg mig ikke i på nogen som helst måde.
Jeg har bare ét synspunkt i den her sag om proceduren, og det er, at jeg synes, det mest demokratiske er, at alle 25 får lejlighed til at udtale sig.
Og når så alle 25 rundt om bordet har udtalt sig, kan man gøre regnebrættet op og se, om der er tilslutning til traktaten, eller der ikke er.
Søren Espersen (DF), 2005-05-31:
Jeg vil gerne lidt tilbage til krisen i EU igen.
Jeg lagde mærke til, at statsministeren, da vi så tvudsendelserne søndag aften, var vældig rask til at komme frem på skærmen.
Der gik ikke lang tid, efter at vi havde fået den første prognose, før det allerede lå fast: Der blev en dansk folkeafstemning i september, hvorimod kollegaen ovre på den anden side af Vesterhavet, Tony Blair, brugte ord som eftertænksomhed.
Jeg vil spørge, om ikke statsministeren et eller andet sted fortryder, at han var så rask.
Statsministeren har også nævnt i dag, at det selvfølgelig var en stor demokratisk beslutning om, at vi skulle gennemføre folkeafstemninger.
Det er næsten det samme som at sige, at Tony Blair ikke har den samme demokratiske opfattelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Hvis hr. Steen Gade vil ind i en nærmere diskussion af indholdet i afgørelsen og baggrunden for afgørelsen, må jeg altså henvise hr. Steen Gade til at drøfte sagen med den minister, der har truffet afgørelsen, nemlig justitsministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 71
Steen Gade (SF), 2005-05-31:
Jeg kan forstå, at vi ikke kommer selve sagen nærmere.
Statsministeren har redegjort for, hvordan og hvorfor han tog sagen ud af miljøministerens hænder.
Det er selvfølgelig statsministerens ansvar, det kan statsministeren jo altid gøre.
Det behøver der slet ikke ligge notater for.
Men statsministeren har altså valgt det, og det må statsministeren også stå til ansvar for.
Det er o.k. Men så vil jeg anbefale statsministeren at læse grundlaget for afgørelsen.
Der står f.eks., at ministeriets praksis ikke tager udgangspunkt i retlig lovliggørelse, men i fysisk lovliggørelse, og at almindelige retshåndhævelsessynspunkter entydigt peger på, at man skulle have sagt nej til Bilka.
Men kun et eneste argument findes for at sige ja, netop at der er et værditab.
Det tager kun 7 minutter, og man kan godt blive lidt forskrækket over, hvordan vi administrerer i det her land.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Vi kommer det ikke nærmere med hensyn til selve den afgørelse, der er truffet.
Det er justitsministeren, der har truffet den.
Jeg kender ikke noget til sagens baggrund.
Jeg har ikke blandet mig i sagsbehandlingen overhovedet.
Derfor må jeg også på det skarpeste tage afstand fra hr. Steen Gades påstand om, at når sagen er blevet flyttet fra miljøministeren, er det nok, fordi miljøministeren ikke ville træffe den afgørelse, som statsministeren ønskede.
Jeg har ikke ønsket nogen som helst bestemt afgørelse i den sag.
Jeg har slet ikke blandet mig i den.
Jeg har ikke haft nogen holdning til den.
Jeg har ikke udtalt mig til nogen som helst om den sag, for jeg har ikke nogen baggrund for at udtale mig om den.
Det eneste, jeg har taget stilling til, er det rent juridiske, nemlig at der kom en klar indstilling fra juristerne om, at i henhold til de skærpede regler om habilitet, der var udsendt tidligere af Finansministeriet og Justitsministeriet, var her en sag, som burde flyttes.
Og så flyttede jeg den.
Steen Gade (SF), 2005-05-31:
Jeg kan forstå, at statsministeren ikke har kendt noget til den her sag før i fredags.
Det eneste, statsministeren så har taget stilling til, er, at miljøministeren ikke ville gøre det, som statsministeren mente hun skulle gøre.
Det må jo være konklusionen.
Det kan jo ikke være, fordi selve substansen er statsministeren ubekendt, for det blev transmitteret vidt og bredt under De Konservatives landsråds møde og i mange udtalelser siden.
Det undrer mig, at statsministeren ikke har et syn på retsbevidstheden, når man i det notat, som ligger til grund for beslutningen her, skriver, at man gør forskel, og at det er sådan, at den her afgørelse ville have været anderledes, hvis det havde været en carport; at den ville være anderledes, hvis det havde været en lille købmand; at den ville være anderledes, hvis det havde været af mindre omfang, men at beslutningen om at lovliggøre kun træffes, fordi det er en stor investering.
Det undrer mig, at statsministeren ikke har et syn på det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jamen reglerne er meget klare.
Det er den pågældende minister selv, der skal henvende sig, hvis den pågældende minister mener, at der kan rejses tvivl om habilitet i henhold til de retningslinjer, der er sendt ud.
Jeg hørte ikke noget til sagen før i fredags og reagerede så med det samme.
Med hensyn til selve indholdet i den afgørelse, der er truffet af justitsministeren, har jeg ingen kommentarer, for jeg har ikke på nogen måde blandet mig i sagsbehandlingen og kender ikke til baggrunden for den beslutning, der er truffet, men har fuldt tillid til den.
Jeg synes ærlig talt, at hr. Søren Espersen skal lytte meget nøje til, hvad det er, jeg siger.
Det er naturligvis, at alle 25 skal have lov til at udtale sig, og altså, at Danmark også skal have lov til at give sin mening til kende.
Og vi har jo besluttet at høre den danske befolkning ved en folkeafstemning.
Det er mit udgangspunkt.
Men så føjer jeg jo også til, at forudsætningen for at kunne gøre det, selvfølgelig er, at der så også rundt om bordet er enighed om, at vi kan køre videre på baggrund af det traktatforslag, der ligger.
Det er de to ting, jeg siger, for det har jo ingen mening at afholde en folkeafstemning, hvis man ikke ved, hvad det er for et spørgsmål, man skal stille til befolkningen.
Der skal jo være en traktat at stemme om.
Steen Gade (SF), 2005-05-31:
Hvis det er så simpelt, er det egentlig sært, at statsministeren ikke for lang tid siden tog den sag væk fra miljøministeren.
Så jeg synes, at statsministeren skulle dæmpe sig lidt.
Det, jeg vil spørge statsministeren om, er, hvordan statsministeren har det med den afgørelse.
For statsministeren har jo gjort sig til ridder af, at lov skal holdes, og at der ikke skal være forskel på folk.
Men den afgørelse, som justitsministeren har stadfæstet, som giver Bilka lov til at blive liggende, er jo netop præget af, at der er forskel på folk, at det er, fordi det er en stor investering, og fordi der er mange penge på spil, at den her tilladelse er givet, og at det i øvrigt er i modstrid med alle de regler, man normalt anvender i den slags sager.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jeg vil overhovedet slet ikke gå ind i alle de der spekulative forestillinger.
Mit udgangspunkt er meget klart beskrevet i den udtalelse, jeg er kommet med her ved indledningen af debatten i dag, nemlig at hvert land skal have lov til at udtale sig, og det er selvfølgelig på basis af det traktatforslag, der ligger – hverken mere eller mindre.
Spm. nr. US 73
Jeg mener ikke overhovedet, at man kan stille det sådan op, som hr. Holger K. Nielsen gør, at det så er de fattige kommuner, der nu skal betale til Værløse og Farum.
Man har i hovedstadsområdet en pulje penge til at løse særlige problemer, og der er så lavet en aftale vedrørende sammenlægning af Farum og Værløse til én kommune, som i øvrigt jo så nu et meget bredt flertal i Folketinget står bag, og det er jeg meget tilfreds med.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-05-31:
Det er nødvendigt for mig at tage ordet for at gøre skatteministeren opmærksom på, at der ikke var nogen aftale.
Der var et udkast, som skulle præsenteres for de respektive grupper, og der skulle meldes tilbage den efterfølgende dag.
Jeg vil også gerne stille et spørgsmål, som ikke er blevet besvaret: Hvad var det for nye krav, som Socialdemokraterne og Radikale mødte med?
Det må da være nemt at svare på det.
Kristian Jensen (V), 2005-05-31:
Jeg skal ikke kunne sige, hvilken opfattelse hr. Frode Sørensen forlod forhandlingslokalet med; jeg kan bare sige, at det ikke kun fra regeringens side, men også fra Det Radikale Venstres side er det indtryk, at der var en aftale forhandlet på plads, som man ville gå hjem og anbefale over for sin gruppe.
Det blev klart slået fast også under andenbehandlingen her i Folketingssalen.
Hvad angår, hvilken rapport der ligger, så er det klart, at når den behandling, der skal være i ministeriet af en sådan rapport, og de konklusioner, som vi måtte vælge at drage af den, er tilendebragt, vil rapporten også blive offentliggjort ikke bare over for Skatteudvalget, men naturligvis også over for de medarbejdere, der vil være i den nye organisation.
Frode Sørensen (S), 2005-05-31:
Jeg spurgte skatteministeren, om det ville være en rapport, som Skatteudvalget kunne se, sådan at man også kunne bedømme, hvad det er for nogle effektiviseringer, som skatteministeren mener at vi blev enige om. Så vil jeg straks sige, at jeg ikke tror, skatteministeren selv mener, at vi var enige om den tekst den 12. maj, og jeg fatter egentlig heller ikke, at skatteministeren i sidste uge inviterede til nye forhandlinger, når det eneste, skatteministeren ville, var at fremlægge en fotokopi af det bilag, som blev udleveret af skatteministeren den 12. maj.
Kristian Jensen (V), 2005-05-31:
Jeg vil først sige, at det klart er sådan, at vi fra regeringens side hele vejen igennem har sagt, at det, vi tilbød, ville være at vende tilbage til den aftaletekst, der var forhandlet på plads den 12. maj.
Det er sådan set det, der har været vores tilbud hele vejen igennem.
Hvis man tager fat i, at den nye organisation skal kunne lave præcis den samme mængde kontrol og ligning og forhåbentlig også en stor del service og vejledning, hvad ville det så være muligt at klare den opgave med af personale, når man fjerner dobbeltarbejdet, tilsynsmyndighederne, og indfører stordriftsfordele og forbedrede arbejdsgange?
Der har vi fået en rapport, som ikke har været offentligt tilgængelig, og som ikke har været kendt for mig i hovedkonklusionerne på det tidspunkt, hvor vi forhandlede.
Derfor var rapporten ikke inddraget i de forhandlinger.
Jeg er efterfølgende blevet gjort bekendt med hovedkonklusionerne i rapporten, men jeg har ikke modtaget en endelig udgave af rapporten endnu.
Frode Sørensen (S), 2005-05-31:
Ja, men så kunne jeg jo stille spørgsmålet igen, som jeg ikke fik svar på i sidste uge.
Skatteministeren er citeret for at sige, at Socialdemokratiet og Radikale stillede med nye krav den onsdag morgen til forhandlingerne.
Jeg fik ikke svar på, hvad det var for nogle krav.
En anden ting, ministeren så måske lige kunne nævne herfra, er: Kan ministeren be- eller afkræfte, at der for nylig er modtaget en ekstern rapport om effektiviseringsgevinster inden for skatteområdet, og i bekræftende fald, er det så en rapport, som er tilgængelig eksempelvis for Skatteudvalget?
Jeg synes også, det kunne være interessant at vide, hvis denne rapport er afgivet, om det er en rapport, som var kendt på det tidspunkt, hvor de her forhandlinger blev ført.
Det var i hvert fald ikke en rapport, der blev nævnt på det tidspunkt.
Kristian Jensen (V), 2005-05-31:
For det første må jeg afvise hr. Frode Sørensens påstand om, at jeg ikke skulle have svaret på spørgsmål, der blev stillet under andenbehandlingen.
Det fik vi naturligvis afklaret dér.
Hr. Frode Sørensen spørger, hvorfor det var afgørende for mig som minister og for regeringen, at vi fik slået fast, at der ville komme markante omlægninger.
Til det kan jeg svare, at det var det, fordi det, vi står over for her med en fusion af den kommunale skatteside og den statslige told- og skatteforvaltning til en ny skatteorganisation, er en af de største omlægninger af skatteopkrævningen i Danmark, der er sket siden kildeskattens indførelse, måske endda siden indkomstskattens indførelse i sin tid, fordi vi får bygget en helt ny enhedsstruktur op, der giver nogle nye muligheder.
Derfor var det nødvendigt for os at få fastslået, også for det fremadrettede arbejde, at der ville komme markante omlægninger, og også, at der ville komme effektiviseringer i form af, at vi ville få afskaffet det dobbeltarbejde, der var.
Jeg er ked af, at den aftaletekst, der blev forhandlet på plads på mit kontor den 12. maj, ikke kunne nyde opbakning i alle folketingsgrupper, og derfor står vi i den situation, at vi nu kører videre med præcis det samme mål, som vi har haft hele vejen igennem, nemlig at lave en borgerforvaltning, der er mere serviceorienteret, mere målrettet til at kunne give ikke bare kontrol og ligning, men også service og rådgivning for borgerne.
Frode Sørensen (S), 2005-05-31:
Ved andenbehandlingen i sidste uge lykkedes det jo ikke at få skatteministeren til at svare på de spørgsmål, der blev stillet her fra min side.
Det var ærgerligt, men det kan selvfølgelig også være et svar i sig selv ikke at svare på spørgsmålene.
Derfor vil jeg prøve med et andet og se, om ministeren vil svare på det.
I forhandlingerne, der er foregået, var det jo fra ministeren et ultimativt krav for at give et 31. skattecenter, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre støttede, at der over de næste år skulle ske en markant effektivisering og omlægning af den måde, man løser skatteopgaven på i Danmark.
Nu ved alle jo, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre ikke kunne støtte dette for ministeren så afgørende krav.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge ministeren, hvilke problemer det nu giver for ministeren, og hvilken forskel, den støtte, som man ville have opnået fra Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, hvis man havde ændret til 31, ville have gjort.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Jeg vil godt gå fra Europa og tilbage til Danmark, nærmere bestemt Københavns Amt.
I sidste uge blev der som bekendt aftalt en ordning omkring den nye Furesø Kommune, hvor man skulle fylde hullet op efter Peter Brixtoftes uhyrlige pengeforbrug.
Det har bl.a. betydet, at der skal finansieres 50 mio. kr. fra den pulje, der skal hjælpe vanskeligt stillede kommuner i Københavns Amt.
Det betyder, at de fattige kommuner på Københavns vestegn skal finansiere det enorme pengeforbrug og forbrug af rødvin, som Peter Brixtofte har været ude i.
Og der vil jeg godt spørge statsministeren, om Venstres folketingsmand i Glostrupkredsen virkelig kan være enig i, at de fattige kommuner på Vestegnen skal være med til at finansiere, at de forholdsvis velstillede i Værløse og Farum skal have den her hjælp?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jeg er slet ikke enig i hr. Holger K. Nielsens måde at beskrive det på, som om det er vestegnskommunerne, der skal betale noget gilde.
Og de pengestrømme, der er mellem kommunerne, er langt mere komplekse end den måde, som hr. Holger K. Nielsen stiller det op på her.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Jeg går ud fra, at Venstres folketingsmedlem valgt i Glostrupkredsen er enig med mig i, at det her vil komme til at koste penge for de kommuner, der ligger i Glostrupkredsen, bl.a. Ishøj, Albertslund og Høje Taastrup.
Jeg vil godt spørge statsministeren: Vil han være villig til som lokalt folketingsmedlem derude at arbejde for, at skaderne bliver så minimale som muligt, for at man skal redde Peter Brixtoftes overforbrug i Farum?
Det synes jeg at Venstres folketingsmedlem valgt i Glostrupkredsen burde være enig i.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jeg kan ikke anerkende hr. Holger K. Nielsens påstande eller regnestykker.
Og i øvrigt er det jo sådan et meget indviklet forløb af penge, der er mellem kommunerne i hovedstadsområdet i det hele taget.
Vi har da en klar forhåbning om, at den nye kommune vil få en så solid økonomi, at den med tiden oven i købet vil kunne bidrage positivt til den almindelige udligning i hovedstadsområdet.
Så man kan slet ikke gøre det op på den måde, som hr. Holger K. Nielsen gør.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Jeg håber, at statsministeren vil medgive, at denne her ordning vil betyde, at bl.a. kommuner som Ishøj og Albertslund og Høje-Taastrup kommer til at bidrage til festen i Farum.
Så spørger jeg igen: Hvordan kan statsministeren, der er valgt i Glostrupkredsen, med fuld ansvarlighed gå med til, at hans vælgere derude skal være med til at finansiere Peter Brixtoftes overforbrug af rødvin og penge i Farum?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Sandheden er, at det her vil gå ud over de penge, der bliver givet til de fattige kommuner på Vestegnen.
Hvem ellers skal finansiere det her?
Efter vores foreløbige beregninger vil der blive tale om en 6-7 mio. kr., der bliver taget fra Ishøj og Albertslund for at finansiere det her.
Kan det virkelig være ansvarligt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jeg går ud fra, at fru Pernille Blach Hansen selv kan læse reglerne, som de fremgår af den redegørelse, som Finansministeriet og Justitsministeriet afgav i februar 2004.
Min medvirken i den sag har bare været at sprede dem rundt til bl.a. Folketingets medlemmer.
Så fru Pernille Blach Hansen kan jo bare selv læse dem.
Det hele er en lang omgang hykleri.
Dengang det drejede sig om den tidligere miljøminister, var der ingen grænser for, hvor meget reglerne skulle skærpes.
Det viser bare, at det ikke kan tages alvorligt, det er rent hykleri.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-31:
Jeg vælger at tage statsministerens ord, der er sagt i en lettere ophidset tone – det kan jeg godt forstå, det er en svær sag for regeringen – som en konstatering af, at statsministeren ikke ønsker at oversende en redegørelse til Folketinget, som præciserer omfanget af de her regler, som miljøministeren tilsyneladende ikke har forstået.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jeg håber, at fru Pernille Blach Hansen selv kan høre, hvor dybt, dybt useriøst det, fru Pernille Blach Hansen står her og siger, er – at kalde dem mine private regler.
Det er regler, der er lavet af Finansministeriet og Justitsministeriet på baggrund af en kritik, der har været rejst i bl.a. Folketinget.
Så er reglerne blevet skærpet af Finansministeriet og Justitsministeriet.
At kalde det mine private regler, synes jeg simpelt hen er så dybt, dybt useriøst, at det burde man næsten ikke kunne få sig selv til at sige.
Jeg har bare fulgt reglerne.
Jeg kunne da sagtens rent politisk leve med, at miljøministeren afgjorde den sag, men vi er da nødt til at leve op til forvaltningens bestemmelser, som altså på det her punkt er blevet skærpet i lyset af en kritik, der var tidligere.
Jeg synes, at fru Pernille Blach Hansen skulle vælge sine ord med omhu.
At kalde det mine private regler, det er simpelt hen useriøst.
Det kan jeg slet ikke tage alvorligt.
Jo, det er der bestemt.
Frank Aaen (EL), 2005-05-31:
Jeg kan forstå, at statsministeren afviser forslaget fra SF om at lave en aftale eller en pagt, der om ikke andet så i hvert fald i ord øger hensynet til beskæftigelsen og den sociale udvikling sammenlignet med, at man har en forfatning, der efter vores opfattelse kun lægger vægt på kapitalens frie bevægelighed.
Det er det eneste sted, hvor ordet »sikrer« står i forfatningsudkastet.
Alle andre steder er det nogle målsætninger og hensigter.
Men det bliver statsministeren og Enhedslisten nok ikke enige om.
Jeg skulle spørge: Er der slet ikke nogen kontakter mellem regeringen og partierne bag det nationale kompromis, altså SF, Socialdemokratiet og de andre japartier, på baggrund af det, der er sket i Frankrig?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Det er min opfattelse, at der allerede i forslaget til traktat ligger en kraftig styrkelse af de bestemmelser og de målsætninger, der er på det sociale og arbejdsmarkedsmæssige område, på en måde, som vi er fuldt tilfredse med fra dansk side.
Så jeg ser personlig ikke noget behov for en yderligere styrkelse af de elementer.
De ligger allerede i traktatforslaget, og det er i øvrigt også en af grundene til, at jeg synes, at traktaten som helhed repræsenterer et godt og afbalanceret kompromis.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jeg synes, jeg har udtrykt meget klart, at den danske regerings udgangspunkt er, at vi bør fortsætte på en sådan måde, at alle 25 får lejlighed til at udtale sig, men forudsætningen for det er naturligvis også, at vi ved, hvad det er, vi skal stemme om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Aaen (EL), 2005-05-31:
Så vil jeg da gerne bruge mit sidste spørgsmål til at bede statsministeren om at uddybe lidt: Hvad går den slags kontakter ud på?
Man kunne godt høre i fjernsynet forleden dag, at der var flere af partiformændene for japartierne, der næsten ordret sagde det samme.
Man kunne godt høre, at det var om ikke samme spindoktor så i hvert fald resultatet af en samtale.
gør partierne bag det nationale kompromis sig i fællesskab i anledning af nejet i Frankrig, eller er det en hemmelighed for befolkningen?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-31:
Jamen jeg er da glad for at få bekræftet, at Danmarks statsminister i hvert fald vil søge at påvirke de andre lande, men jeg synes ikke, det står fuldstændig klart, hvad retning det er, man ønsker at påvirke de andre lande i.
Er statsministeren ikke enig i, at når det kræver enighed blandt medlemslandene og man ikke har den enighed, så bør den påvirkning også bestå i, at man forsøger at få de andre lande overbevist om, at nu er forfatningen faldet på det demokratiske alter, fordi Europas borgere ganske enkelt ikke ønsker en forfatning for Europa? Vi har også set i England, hvordan Tony Blair er ude med overvejelser om, at hvis nu også Holland, som skal stemme i morgen, afviser forfatningen, så er der ikke noget at stemme om.
Det må man så antage vil være Storbritanniens indstilling til topmødet.
Kan vi ikke få en lidt mere klar definition af, hvad det er for en indstilling, den danske statsminister vil komme med til det her topmøde?
Er det, at uanset hvad franskmændene har sagt, uanset hvem der siger nej, så fortsætter vi bare med at tromle derudad, fordi vi har en idé om, hvordan EU skal se ud, uanset hvad befolkningerne ønsker, eller er det, at nu falder projektet på gulvet?
Nu synes jeg, det virker endnu mere uklart, for på den ene side siger statsministeren, at det er topmødet, der skal afgøre, hvad udfaldet skal være.
På den anden side fastholder statsministeren nu, at alle afstemningerne skal gennemføres.
Hvis det skal være topmødet, som bestemmer, så må statsministeren vel også have en holdning til, hvordan statsministeren vil søge at påvirke de andre regeringsledere, og hvad vil i givet fald så den holdning være på topmødet?
Er den rigtige holdning at have ikke, at nu har Frankrig sagt nej, nu er forudsætningerne for at ændre traktaten ikke længere til stede, og derved skal der ikke være nogen folkeafstemninger?
Jeg har forståelse for, at statsministeren i Danmark ikke kan beslutte på andre landes vegne, men for Danmarks vedkommende kunne statsministeren vel godt.