runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2003-11-13:
Jeg takker for det åbne sind hos Venstres ordfører.
Det er dejligt, og derfor vil jeg bare gerne have bekræftet, at hr. Jens Vibjerg er enig med fru Eva Kjer Hansen, sin partifælle, når hun udtaler, at reglerne skal ikke være en hindring for folks engagement, for det vigtigste er, at folk har lyst til at levere en frivillig indsats, også selv om de er på dagpenge eller efterløn - og enig med formanden for kontaktudvalget til det frivillige sociale arbejde, Terkel Andersen, der siger: Det er urimeligt, hvis man f.eks. skal afstå fra et tillidshverv, fordi man er blevet arbejdsløs.
Det groteske er, at de, der har allermest travlt, nemlig de studerende og dem, der er i arbejde, har lettest adgang til det frivillige arbejde.
Og er hr. Jens Vibjerg ikke også enig med socialminister Henriette Kjær, der lovpriser det frivillige, sociale arbejde?
De mennesker kommer med et ægte menneskeligt engagement, de modtager ikke penge for at hjælpe, og de er jo noget andet end en sagsbehandler.
Det peger alt sammen i retning af, at der er bred opbakning i regeringen til, at vi i hvert fald ikke skal ødelægge det frivillige, sociale arbejde i Danmark med stive regler og bureaukrati.
Kan Venstres ordfører bekræfte det?
Jens Vibjerg (V), 2003-11-13:
Det er godt, når mennesker vil yde en frivillig og ulønnet arbejdsindsats på det humanitære og sociale område.
På en lang række områder kan man arbejde alt det, man vil, uden fradrag.
Det gælder en række fritidsaktiviteter, herunder instruktør og holdleder ved idrætsaktiviteter, hvor disse hverv ikke sædvanligvis udføres af lønnet personale.
Det kan være frivilligt, ulønnet arbejde i frivillige organisationer og foreninger, f.eks. humanitære, kirkelige, kulturelle og sociale organisationer.
De 4 timer kan også regnes som et gennemsnit over en udbetalingsperiode, og det betyder, at man kan have f.eks. 16 timer i 1 uge og ingen timer i 3 uger, hvis udbetalingsperioden er én gang pr. måned.
Vi må sige, at der er mange muligheder for at udnytte lysten til frivilligt arbejde, men der har også været megen usikkerhed om, hvad man kan og ikke kan.
Derfor anbefaler vi i Venstre, at man afventer denne vurdering, og vi afviser dermed beslutningsforslaget.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg kan forstå på ministerens manglende svar, at der er tale om, at man fra regeringens side finder, det er rimeligt, at man begrænser sin frivillige, sociale aktivitet, når man bliver arbejdsløs eller går på efterløn.
Hvis man tidligere har passet et hverv som besøgsven eller fodboldtræner eller deltaget i åben rådgivning, skal man begrænse sin aktivitet, når man nu får bedre tid.
Tak for det!
Martin Lidegaard (RV), 2003-11-13:
Det vælger jeg at tolke sådan, at ministerens første udsagn, nemlig at man under ingen omstændigheder vil indføre lempeligere regler, uanset hvad evalueringen viser, var en raptus, om jeg så må sige.
Man tager evalueringen seriøst og vil overveje, hvordan denne lovgivning skal skrues sammen efter evalueringen, men man vil ikke på forhånd lægge sig fast på konklusionerne.
Jeg er ked af at høre, at ministeren sådan set er enig i alle intentionerne i beslutningsforslaget, men ikke parat til at gøre noget ved problemerne.
Hvad er formålet med evaluering i foråret 2004
, hvis regeringen på forhånd har lagt sig fast på, at den ikke vil drage nogen konsekvenser af evalueringen?
Det kunne jeg godt undre mig lidt over.
Hvis man på forhånd siger, at man ikke vil røre noget som helst ved lovgivningen, hvorfor laver man så overhovedet evalueringen?
Det er da sådan set spild af gode kræfter.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om det er en samlet regering, der står bag dette her.
Den 8. maj har et andet Venstremedlem, fru Eva Kjer Hansen, jo udtalt sig meget varmt til Jyllands-Posten for en mere fleksibel ordning, og det samme har sådan set socialministeren.
Jeg vil bare sikre mig, at vi denne gang har en enig regering bag ministerens udmelding.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Det var en lang vej, vi skulle.
Men jeg takker for, at jeg fik et klart svar på, at ferie, der ikke er blevet holdt i den femte ferieuge, ifølge det forslag, som ministeren har fremsat, kan udbetales.
Freddy Dam (V), 2003-11-13:
Hr. Ole Vagn Christensen taler fnysende om, at det her giver mulighed for, at lønmodtagerne kan afgive den femte uge imod betaling.
Jamen hvorfor ikke?
Hvorfor ikke give lønmodtagerne dette frie valg?
Er det, fordi man er bange for, at lønmodtagerne ikke selv kan styre, hvorvidt de har behov for ferie eller hellere vil have penge?
Jeg vil så godt spørge mere præcist: Hvad er det helt præcist, der er i vejen med, at det her forslag giver lønmodtagerne mulighed for automatisk at få fremsendt feriepenge, som de måske har glemt?
Hvem er det til glæde for, at Socialdemokratiet stemmer imod?
Lars Barfoed (KF), 2003-11-13:
Jeg har ved en tidligere lejlighed haft mulighed for at konstatere, at hr. Ole Vagn Christensen ynder at bruge Folketingets talerstol til sine generalprøver på 1. maj-talerne.
Jeg synes, det er lidt tidligt, at generalprøven finder sted i år, og jeg synes ærlig talt, at det her lovforslag, som ganske enkelt giver lønmodtagerne mulighed for at få deres feriegodtgørelse i større udstrækning end tidligere, er et lidt underligt forslag at have som grundlag for at holde så flammende taler, som hr. Ole Vagn Christensen gør.
Er det ikke korrekt, at en lønmodtager har krav på den femte ferieuge, og at det derfor ville være ulovligt, hvis en arbejdsgiver nægtede den pågældende at holde den ferieuge?
Sådan må det vel være.
Og så er det vel sådan, at det, hr. Ole Vagn Christensen siger, er, at arbejdsgiverne ville begå ulovligheder.
Det er jeg sikker på de ikke gør i nogen videre udstrækning.
Og så har man jo systemer til at sanktionere det, hvis det skulle være tilfældet.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Nej, kan jeg sige til hr. Lars Barfoed, jeg forholder mig til virkelighedens verden, og virkelighedens verden er ikke sagførere, jurister og den slags ting.
Virkelighedens verden er, om vi her i lovgivningen skal lukke op for, at den femte ferieuge ikke skal afholdes.
Det er det, der er virkelighedens verden, og det er det, vi lukker op for.
Og det er det, vi skal sørge for ikke sker.
Det er ikke den politik, vi i Socialdemokratiet er tilhængere af, og det gjorde jeg også opmærksom på.
Det er vi heller ikke på skatteområdet.
Det er ikke for de stærke, når vi laver lovgivning; det er for at have et værn for de svage.
Det er jo ikke et spørgsmål om fonde, og det er jo heller ikke det, der er hovedmotivet bag, at vi sådan set ikke kan tilslutte os det her forslag.
Det er netop den åbning, som man laver.
Og der undrer vi os over, at Dansk Folkeparti sådan set er med til at knæsætte et princip, som siger, at folk ikke mere har retten til at have den femte ferieuge.
Man kan afgive den og i stedet få nogle penge.
Det vil for os sige, at når vi oversætter det til dansk, så betyder det, at arbejdsgiverne har fået et instrument til at kunne sige til medarbejderne: I behøver jo ikke at holde ferie.
I kan få pengene udbetalt.
Jeg vil gerne vide, om det er en ulovlighed, de dér foretager sig.
Jeg har svært ved at se, at det skulle være en ulovlighed med det lovforslag, der ligger.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-13:
Jeg vil gerne tilslutte mig rækken af talere, som undrer sig over, at hr. Ole Vagn Christensen i den grad er indædt modstander af, at lønmodtagerne får udbetalt de penge, som
egentlig tilkommer dem.
Så vil jeg gerne spørge: Er hr. Ole Vagn Christensen ikke enig i, at hvis det var sådan, at der var arbejdsgivere, som pressede lønmodtagere til ikke at tage deres ferie, så ville det være ulovligt?
Det, hr. Ole Vagn Christensen så frygter, er, at arbejdsgiverne i større udstrækning skulle begå ulovligheder.
Det forekommer mig helt absurd at forestille sig, at de skulle gøre det i større udstrækning.
Er det ikke det, hr. Ole Vagn Christensen i virkeligheden påstår?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-13:
Jeg vil ganske enkelt spørge hr. Ole Vagn Christensen, om han ikke synes, at det er godt, at borgere i Danmark, som egentlig har nogle penge til gode, nu kan få nogle af de her penge tilbage, som nogle fonde ellers ville rende med, LO eller hvem det er, der kunne tænkes at ville have snabelen ned i denne her kasse.
Jeg troede, at hr. Ole Vagn Christensen og hans parti egentlig arbejdede for den enkelte arbejder ude i landet, men jeg kan forstå, at de nu hellere vil have, at man faktisk fjerner de her penge fra borgerne, fordi de synes, at de ligger bedre i en stor fonds lomme.
Til det med den femte ferieuge: Jeg kan ikke se, hvordan det skulle være ringere for de enkelte borgere, at de nu kan få nogle af de her beløb udbetalt.
Jeg kan ikke se, at det har indflydelse på den femte ferieuge, hvis man ikke får sine penge udbetalt her.
Freddy Dam (V), 2003-11-13:
Jamen jeg savner fortsat svar på, hvad det er, der netop i dette lovforslag gør, at der pludselig kan konstateres et nyt pres på lønmodtagerne.
Så skylder hr. Ole Vagn Christensen mig også svar på, hvorfor det nu er, at folk ikke selv må oppebære de her beløb, at de absolut skal hen i fondene.
Endelig mangler jeg svar på, om ikke SR-regeringen selv har flyttet kæmpestore beløb af feriepenge for at opfylde statsbudgettet.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Nu er jeg ikke i tvivl om, at hr. Freddy Dam udmærket kan læse forslagets tekst, og i forslagets tekst står der, at man udsætter udbetalingen, og det giver en bedre forrentning.
Det kan man ikke komme uden om, ellers er der i hvert fald noget, man har misforstået.
Man skriver det også direkte i forslaget.
Angående det der med den femte ferieuge: Hr. Freddy Dam får vel ligesom alle os andre masser af breve om G-dagene
, hvordan folk næsten ikke tør forlange at få deres G-dage udbetalt.
Det er ikke mere end 8 dage siden, der var sådan et brev.
Hvem er det, man overlader magten over den femte ferieuge til?
Det er selvfølgelig arbejdsgiveren, som på den måde her får et instrument til at presse sine lønmodtagere.
Det her er endnu værre, det her er en endnu værre situation, hvor man sådan set tager den femte ferieuge, og det kan man gøre.
Hr. Freddy Dam må modbevise det, hvis det er sådan, at det ikke kan lade sig gøre.
Jeg skal senere vende tilbage til spørgsmålet fra hr. Jørn Dohrmann.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-13:
Jeg har også nogle enkelte spørgsmål til hr. Ole Vagn Christensen.
Finder Socialdemokratiet ikke, at det er rimeligt, at de, der har optjent de her feriepenge, også er dem, der får pengene, i stedet for at pengene skal gå til store fonde og den her slags ting, hvor de kommer folk til gode, som har penge nok til at holde ferie i store luksussommerhuse og sådan noget?
Er det ikke mere rimeligt, at de kommer de familier
til gode, som måske ikke har for mange penge at gøre godt med, og som gør en ekstra indsats i det danske samfund
Jeg kan ikke
se, hvordan det skulle være familiefjendtligt, som hr. Ole Vagn Christensen var inde på.
De her penge kommer jo netop tilbage til de familier, når det er et lille beløb, vi snakker om.
Freddy Dam (V), 2003-11-13:
Vil hr. Ole Vagn Christensen ikke godt gøre mig den tjeneste
at forklare, hvordan det nu er, at arbejdsgiverne mere konkret får flere penge ind som følge af dette her forslag? Jeg vil også godt bede hr. Ole Vagn Christensen om at bekræfte, at der ikke er nogen lønmodtager, der på grund af dette her lovforslag mister retten til 5 ugers ferie.
Retten til 5 ugers ferie bibeholdes i enhver henseende.
Så vil jeg godt bede hr. Ole Vagn Christensen om at svare på, hvad det er der gør, at man hellere vil have lønmodtagerens feriepenge ind i centrale fonde i stedet for at overlade pengene til lønmodtagerne selv.
Har man ikke tillid til, at folk selv kan administrere deres penge?
Endelig vil jeg bede hr. Ole Vagn Christensen om at bekræfte, at SR-regeringen selv tidligere har inddraget kæmpe beløb af hensyn til statsbudgettet.
Freddy Dam (V), 2003-11-13:
Jeg er jo nødt til at henvise til, at baglandet udgøres af de der ca. 75.000 medlemmer, som Venstre har.
Nu er det sikkert ikke alle 75.000, der har bedt om lige at få det her forslag på bordet, men en væsentlig del af dem har, og jeg er ikke i stand til at sige, hvem af de 75.000, der lige præcis har bedt om at få det på tapetet.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører, om partiets bagland i den her forbindelse er arbejdsgiverorganisationerne eller arbejdsgiverne, som har en interesse i at kunne presse deres medarbejdere til ikke at afholde ferie, når det ikke er opportunt for virksomheden.
Eller hvem er baglandet i den her forbindelse?
Freddy Dam (V), 2003-11-13:
Et synspunkt som det, jeg har gjort mig til talsmand for her i dag, er jo altså ikke et synspunkt, som Venstres gruppe sidder og opfinder sådan ud af den blå luft.
Det er naturligvis et synspunkt, der kommer fra drøftelser med Venstres bagland over mange, mange herrens år.
Det er ikke rimeligt at lægge til grund, at det bare er noget, som partierne har fundet på som en slags beskæftigelsesterapi.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Jeg er glad for, at vi kan konstatere, at der sådan set ikke foreligger en eneste begrundelse for, at det skulle være lønmodtagerne, som har ønsket at få ændret feriepengesystemet.
Det er jo en erkendelse, som ikke fremgik helt så klart, da hr. Freddy Dam holdt sit første indlæg.
Men hr. Freddy Dam skal selvfølgelig ikke høre for, at hr. Freddy Dam er indstillet på, at det er sådan, at det ikke er lønmodtagerne, men partier herinde i Folketinget, der også på det her område vil til at dirigere rundt med arbejdsmarkedets parter.
Freddy Dam (V), 2003-11-13:
Jeg er ked af at konstatere, at hr. Ole Vagn Christensen tilsyneladende ikke hørte særlig godt efter under mit første indlæg.
Det, jeg sagde, var rent faktisk, at der var flere partier her i Folketinget, der hen over årene havde udtrykt utilfredshed med reglerne, sådan som de var.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at der er massevis af lønmodtagere, der har været og er utilfredse med, at disse feriepengebeløb overgår til fonde i stedet for til lønmodtagerne selv, men det kan jeg naturligvis ikke føre noget bevis for.
Endelig skal jeg sige, at det jo er en sag, som har været på Venstres dagsorden igen og igen over de senere år, og det tror jeg også hr. Ole Vagn Christensen er opmærksom på.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Hr. Freddy Dam fremførte i sit indlæg, at flere lønmodtagere har udtrykt utilfredshed.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad hr. Freddy Dam bygger det på, om det er egen forudseenhed, eller om der foreligger et materiale, som kan godtgøre en sådan udtalelse.
Det, jeg har forstået af denne debat, er, at den er affødt af, at Dansk Folkeparti har forlangt, at det var lønmodtagernes penge, og derfor skulle regeringen komme med et forslag.
Vi kommer jo senere tilbage til, om den her ændring, der nu lægges op til, var den, som Dansk Folkeparti sådan set havde et ønske om.
Jeg havde opfattelsen af, at da Dansk Folkeparti fremlagde sit forslag, skulle man netop slå fast, at det her var lønmodtagernes penge og ingen andres.
Freddy Dam (V), 2003-11-13:
Flere af Folketingets partier har gennem årene været utilfredse med, at feriegodtgørelse, som lønmodtagerne ikke har hævet, er tilfaldet fonde i stedet for lønmodtagerne
Det foreliggende lovforslag retter i videst muligt omfang op på denne problemstilling.
Efter forslaget vil det fremover være således, at nettobeløb under 1.500 kr. under alle omstændigheder automatisk udbetales til lønmodtagerne, hvis de ikke er hævet inden udløbet af ferieåret.
Hvis den uhævede feriegodtgørelse, løn under ferie eller ferietillæg er mindre end 3.000 kr., kan lønmodtageren efter skriflig anmodning få beløbet udbetalt, hvis ferien er afholdt.
Uhævede beløb, der er større end 3.000 kr., kan lønmodtageren også få udbetalt
efter anmodning, hvis ferien er optjent i et ansættelsesforhold, der er ophørt, eller hvis ferien stammer fra den femte ferieuge. På den anden side sikrer forslaget, at der sker modregning, hvis lønmodtageren har fået arbejdsløshedsdagpenge, kontanthjælp eller ydelse efter lov om børnepasningsorlov i løbet af ferieåret, så der ikke sker dobbelt forsørgelse.
Vi har den grundopfattelse, at det i videst muligt omfang bør være den, der har optjent et pengebeløb, der skal have ret til at disponere over pengene.
Vi har fuld tillid til, at borgerne selv kan administrere deres forhold, og at det derfor ikke er rimeligt, at de uafhentede feriepenge overlades til fonde, som lønmodtagerne ikke har nævneværdig indflydelse på.
Disse opfattelser følger lovforslaget som sagt et langt stykke ad vejen.
Omvendt må vi erkende, at feriepengereglerne er et ganske kompliceret område, hvor der er mange hensyn at tage.
Men med det foreliggende forslag er der efter vores opfattelse taget de fornødne hensyn til gældende EU-regler, overenskomsterne på arbejdsmarkedet og de administrative omkostninger i forbindelse med ændringerne, og derfor kan Vesntre støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-13:
Vi må nok konstatere, at vi ikke får svar på alle de spørgsmål, vi egentlig stiller til hr. Ole Vagn Christensen.
Men hvor er det lige, det står i lovforslaget, at man kan tvinge lønmodtagere til ikke at tage deres femte ferieuge?
Det synes jeg hr. Ole Vagn Christensen ligesom mangler at påpege.
Og så vil jeg også spørge hr. Ole Vagn Christensen: Har Socialdemokratiet aldrig fået nogen breve fra den almindelige befolkning, den arbejdende befolkning, om, at man ønsker at få de penge, man personlig selv har tjent i al redelighed, udbetalt? Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide fra hr. Ole Vagn Christensen.
Nu får Feriefonden måske lidt færre penge i kassen her, men kan man ikke sige til Feriefonden, at den skal til at forrente pengene på en ordentlig måde, så den også har penge i fremtiden, i stedet for at man bare skal give en blankocheck, sådan som det er foregået i mange år?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Jeg håber, at hr. Dohrmann læser, hvad han selv sagde her i sin sidste replik.
Hvis en lønmodtager skriver til hr. Jørn Dohrmann, at han ikke kan forstå, hvorfor han ikke får udbetalt sine feriepenge, så håber jeg, at hr. Jørn Dohrmann skriver til den lønmodtager: Det har du sandelig ret til at få, det er jo dine penge.
Så derfor har jeg lidt svært ved at se den sammenligning.
Så er der det, som hr. Lars Barfoed er inde på.
Man legaliserer jo, at den mulighed kommer til at eksistere.
Det er jo derfor, vi er meget stærkt imod det her forslag.
Det er jo ikke de småting, der ellers ligger i forslaget, men det er virkelig det, at man sådan set går ind og legaliserer, at den svage part kan blive udsat for ting fra en stærkere part, og at man endda kan gøre det på lovlig baggrund.
Det kan man ikke gøre i dag.
Det er vel også derfor, det skal ændres.
Det er vel, fordi den svage part ikke skal have det valg at kunne stå af over for sin arbejdsgiver i det øjeblik, at presset er der. Derfor vil jeg holde fast i - til hr. Jørn Dohrmann - at det her er et angreb på lønmodtagerne.
Man er med til at legalisere, at lønmodtagernes sikkerhed bliver truet og bliver udsat for at kunne blive truet, så derfor mener jeg
sådan set, at der er god grund til, at vi går imod det her forslag.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Det blev ret klart, da Venstres ordfører havde ordet, at det, det handler om, er, at folk skal have udbetalt deres feriepenge i stedet for at afholde ferie, og jeg vil da høre, om det ikke også er Socialdemokratiets opfattelse, at der, hvor vandene skilles i Folketingssalen, er, om feriepenge skal bruges til at sikre, at der bliver afholdt ferie, eller om de skal bruges som en slags overarbejdsbetaling.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Ja, det er det, der er så usympatisk ved det her forslag.
For når man læser det, som jeg også sagde i min indledning, så ser det ud, som om det er et forslag, der alene handler om uhævede feriepenge.
Derfor kan jeg godt forstå, at spørgsmålet blev rejst.
Jeg opfatter også det, der kom fra Venstre, sådan, at det skal undergrave feriesystemet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-13:
Lønmodtageren har altid krav på at holde 5 ugers ferie om året.
Det fremgår af ferielovens § 8, og lovforslaget ændrer ikke § 8.
Der er altså ikke tale om, at retstilstanden ændres i forhold til i dag.
Forskellen er alene, at med de nye regler har lønmodtageren mulighed for alligevel at få sine penge, hvis den femte uge af en eller anden grund ikke er blevet holdt. Det pres, som nogle lønmodtagerorganisationer frygter, er således et pres, der allerede ville være der i dag, og der er ikke noget, der tyder på, at de uhævede feriepenge i dag stammer fra ansættelsesforhold, hvor lønmodtageren er blevet tvunget til ikke at holde ferie.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Med andre ord: Er der mulighed for, at man kan bytte om på ferie og penge?
Det er jo det, hele snakken drejer sig om.
Angående spørgsmålet om den femte ferieuge og feriepengene vil jeg gerne spørge beskæftigelsesministeren: Kan beskæftigelsesministeren bekræfte, at der ikke indføres en forøget risiko for, at vi kan komme i den situation, at lønmodtageren ikke får sin ferie, men i stedet for får penge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-13:
Jeg vil gerne starte med at takke de ordførere, der har støttet lovforslaget.
Hvert år, når ferieåret er gået, står der ca. 170 mio. kr. tilbage i uhævede feriepenge.
Det er feriepenge, som er optjent af lønmodtagerne, men som de ikke har fået udbetalt, fordi de af forskellige årsager ikke har holdt hele deres ferie.
Med lovforslaget er det regeringens ønske, at disse uhævede feriepenge i højere grad vil kunne udbetales til lønmodtagerne og dermed komme dem til gavn, som har optjent dem.
En konsekvens af forslaget er, at lønmodtageren i højere grad end i dag vil få mulighed for at få udbetalt feriepengene.
Denne form for frihed for den enkelte til selv at vælge ligger godt i tråd med vores generelle ønske om at give borgerne mere indflydelse på deres eget liv.
Det har været nævnt, at denne valgfrihed vil føre til et øget pres på lønmodtagerne for ikke at holde ferie.
Jeg deler ikke denne bekymring.
Denne ret vil være den samme som i dag.
Men hvis ferien af en eller anden grund alligevel ikke er blevet holdt, får lønmodtageren så nu trods alt sine penge.
Ferieretten er bl.a. sikret gennem EU-retlige forpligtelser.
Det er derfor ikke muligt at udbetale alle de uhævede feriepenge.
Derudover vil der være en del, som i stedet for at holde deres ferie har modtaget
offentlig forsørgelse i form af f.eks. kontanthjælp eller dagpenge.
Disse personer skal naturligvis ikke kunne spekulere i at blive forsørget af det offentlige og samtidig få udbetalt feriepenge.
Lovforslaget er udformet således, at det tager højde for disse to problemstillinger.
Udbetaling af den femte ferieuge, feriepenge fra ophørte ansættelsesforhold samt den automatiske 1.500-kroners-regel skal sikre, at så meget som muligt kan udbetales, uden at det er i strid med EU-reglerne.
Modregning i feriepengene for perioder med kontanthjælp eller dagpenge skal sikre mod dobbelt forsørgelse.
Nogle vil muligvis mene, at lovforslaget er kompliceret.
Det er jeg ikke utilbøjelig til at give dem ret i.
Men resultatet er, at folk i højere grad får udbetalt nogle penge, som de selv har været med til at optjene.
Og så synes jeg ikke, at vi skal lade os stoppe af, at det ikke altid kan gøres ved at slette en paragraf eller lignende.
Hvis lovforslaget giver anledning til uafklarede spørgsmål, er jeg sikker på, at disse vil kunne afklares under udvalgsbehandlingen.