runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-22:
Det er svært helt at blive klar over, hvad hensigten er med dette forslag ud over at lukke grænsen for flere og flere asylansøgere.
Uanset hvad forsøger man at finde et figenblad, så man kan få forslaget til at se rimeligt ud og give en forklaring til befolkningen, så det ser rimeligt ud, uanset at det er totalt urimeligt.
Det er grundlæggende, når vi behandler asylansøgere, at vi skal behandle folk individuelt.
Det er en del af konventionerne, det er også en del af vores principper, og det er også en del af det, som SF mener er det helt grundlæggende for asylsagsbehandlingen.
Det kan man jo ikke, hvis man følger forslaget, for det er jo rigtigt, som flere har sagt, at selv om der er lande, der har tilsluttet sig den europæiske menneskerettighedskonvention, så er det jo ikke alle, der overholder den.
Vi ser det som ganske kynisk, når forslagsstillerne i bemærkningerne skriver
Hvad er det egentlig, man siger?
Man siger, at det, man faktisk vil, er at bruge asylansøgere, folk, der kan være forfulgte, som kanonføde, ganske vist i en god sags tjeneste, nemlig for at få andre lande til at overholde menneskerettighedskonventionen.
Men det bør da være os, der skal klare den opgave og ikke ved, at folk, der muligvis er forfulgte, bliver sendt tilbage.
Jeg synes, det er groft, kynisk og uværdigt.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at vi jo har lavet procedurer, der tager hensyn til, hvilke lande der er sikre.
Hvis der er personer, der kommer fra lande, som betragtes som sikre, jamen så har vi en procedure, som gør, at det går meget hurtigt, men stadig væk en procedure, som sikrer, at hvis der er grundlag for asyl, så kan vi fange det.
Så for os at se
har vi faktisk taget højde for, at der er lande, der er sikre, men samtidig også for, at folk kan få en asylbehandling, hvis de har brug for det.
Derfor er det her forslag efter vores mening helt overflødigt, og vi kan ikke støtte det.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
Jeg skal undlade at kommentere de her meget flotte tillægsord, som hr. Knud Erik Hansen kommer med på SF's vegne.
Vi er sådan set vant til, at SF har en diametral modsat opfattelse af Dansk Folkeparti af de her ting.
Jeg havde måske troet, at SF var på vej til at få en anden opfattelse, for det var faktisk hr. Knud Erik Hansen, der kort efter et tidligere medlem af Folketinget, hr. Henrik Svane, på baggrund af en tv-udsendelse om armenieres kriminalitet i Danmark sagde, at det nok var et område, der skulle kigges på, og det er faktisk den debat, der udløste, at Dansk Folkeparti satte sig ned og prøvede at se på noget, der var fremadrettet, altså et forsøg på reelt at gøre noget ved situationen, og det, vi er nået frem til, er faktisk efter min opfattelse utrolig afbalanceret.
Vi siger ikke, at personer fra alle Europarådets lande ikke skal have opholdstilladelse.
Vi vælger de 38 ud, der har underskrevet de protokoller, der er relevante, og det er jo faktisk utrolig sagligt.
Derfor vil jeg spørge
: Hvad er SF's bud på, hvad der skal ske, for noget må der jo ske med den her meget omfattende asylsøgning, vi ser?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-22:
Det, der sikkert adskiller Dansk Folkeparti og SF, er, at vi faktisk ser på konsekvenserne for nogle af de mennesker.
Det her forslag ser jo ikke på konsekvenserne, det foreslår bare en skematisk procedure, hvor man stopper folk ind i en kategori, og så bliver de afvist, uanset hvad. Vi er enige i, at det er et problem, hvis vi har mennesker, der systematisk kommer til Danmark og misbruger vores asylsystem til kriminalitet eller til andre ting.
Men samtidig skal vi finde en balance, som også sikrer, at de, der har asyl behov, også får deres sag behandlet og også kan få flygtningestatus i Danmark.
Den balance er der overhovedet ikke i det her forslag, snarere tværtimod.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
Men er det ikke rigtigt, at hvis vi skulle følge de principper, som SF lægger frem her, om, at alle, der har det skidt, skal have en asylansøgning behandlet i Danmark, så kan vi jo blive ved?
Der er jo altså millioner og atter millioner af flygtninge rundtomkring i verden, som trænger mindst lige så meget, eller måske i virkeligheden meget mere end de flygtninge, vi tager hertil fra eksempelvis Rumænien og Rusland, lande, som jo vi siger skal ind i EU, ja, måske ikke Rusland, men Rumænien og mange af de centraleuropæiske lande skal ind i EU.
Der er det, at vi i Dansk Folkeparti mener, at man er nødt til at sætte en grænse et sted, og en naturlig grænse var da, at når et land underskriver FN's flygtningekonvention, som er det ypperste inden for disciplinen, ja, så kan det da selvfølgelig ikke sende flygtninge til Danmark.
Det burde sige sig selv.
Jeg efterlyser stadig væk: Hvad vil SF gøre ved den situation?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-22:
Det vil jo blive en ganske stor debat, som vi godt kan tage på et andet tidspunkt, og så skal vi gerne svare på den.
Det er jo det, der i høj grad er essensen i indvendingen
imod forslaget
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
SF er fuldstændig vild for, at Østeuropa skal ind i EU.
Så jeg vil godt spørge: Er det rimeligt, at lande som Slovenien og Rumænien, som er kandidatlande til at blive medlemmer af EU - vi opretter nu en ambassade i Slovenien - sender flygtninge til Danmark, der får opholdstilladelse?
Er det ikke det glade vanvid, hvis vi forestiller os, at EU skal have en række medlemslande, som sender asylsøgere til hinanden?
Altså hvad er det for nogen principper, man så har?
Der er det, jeg efterlyser, hvad SF på et tidspunkt vil gøre den her situation.
Vil SF bare lade stå til og acceptere
den nuværende tilstrømning på de her 22.600 familiesammenførte og asylsøgere om året?
Er det det, SF vil, ja, så god fornøjelse, for så ved vi godt, hvilke enorme problemer det vil give det danske samfund.
Vi er nødt til at sætte grænsen et sted, men den evner SF ikke at sætte.
Man kører bare derudad.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-22:
Vi sætter grænsen ved indholdet.
Men jeg synes egentlig godt, at det med EU kan være en ganske god illustration på den måde, at det er klart, der bruges mange stærke kræfter i EU på, at en del af det at være i EU også er, at man skal overholde menneskerettighederne.
Det er jo på den måde, vi skal påvirke det, og da ikke ved at sende enkelte folk tilbage, hvis det viser sig, at de er truet.
Vi har også haft gevaldige problemer f.eks. i Slovakiet.
Det er ved at udligne sig nu.
Men der ligger da et ganske voldsomt pres fra EU på Slovakiet, som gør, at det faktisk har skiftet ministerpræsident.
Vi skal jo den vej, at EU faktisk lægger pres på landene for overholdelse af menneskerettighederne, og ikke bruge folk, der er forfulgte, som kanonføde.
Jeg vil godt bruge et følelsesladet ord.
Jeg siger, det er uværdigt.
Jeg synes virkelig, det er uværdigt.
Så kan hr. Peter Skaarup tage det, som han vil, men jeg synes ikke, man kan være bekendt at fremsætte sådan et forslag.
Arne Melchior (CD), 2001-03-22:
CD kan naturligvis på ingen måde have sympati for endsige støtte det her forslag, uanset hvor mange gange endnu i eftermiddagens løb hr. Skaarup så vil gå herop.
I CD har vi jo vidst, som mange andre også har kunnet iagttage,
at Dansk Folkepartis generelle menneskesyn er milevidt fra vores.
Nu får vi så på ny et bevis for, at Dansk Folkepartis verdensbillede er teoretisk og urealistisk for nu at sige det på en høflig måde.
Stifteren af Dansk Folkepartis moderparti havde et udtryk, der hed papirnusseri.
Jeg kan godt gå en streg videre og sige, at papirspild og tidsrøveri er det, der er tale om, og intet som helst meningsfyldt.
Jeg har ikke flere ord om den sag.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
Jeg siger tak for denne meget korte ordførertale.
Nu kan jeg oplyse hr. Arne Melchior om, at Dansk Folkeparti egentlig ikke har noget moderparti.
Jeg ved ikke, om CD har et moderparti, men det har vi ikke.
Med hensyn til forslaget er det igen meget fattige kommentarer, der kommer, og det er jo et tegn på, at CD overhovedet ikke vil sætte nogen grænser for den flygtningestrøm, vi ser, ikke engang folk fra Europarådslandene vil man sætte grænser for, når det gælder om at søge midlertidig eller permanent opholdstilladelse i Danmark.
De skal have lov til det.
Jeg kan så oplyse hr. Arne Melchior om, at sidste år kom
der mange fra de her lande.
Der kommer formentlig også mange i år, fordi man ikke accepterer begrebet »sikre lande«.
Vil det f.eks. være rimeligt i fremtiden, at Rumænien og Slovenien bliver optaget i EU, optaget i Europarådet og så sender asylsøgere til Danmark?
Er det fornuftigt?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-22:
Det her forslag kan Det Radikale Venstre under ingen omstændigheder støtte.
Det er en pinlig afsløring af, at Dansk Folkeparti i al den tid, det har haft medlemmer af den parlamentariske forsamling i Europarådet, ikke har gidet prioritere
dette arbejde, ikke har bekymret sig om, hvordan arbejdet i Europarådet foregik, og overhovedet ikke har interesseret sig for de resultater, der er opnået i Europarådet. Når man bliver medlem af Europarådet, skriver man under på, at man vil holde konventionerne, flygtningekonventionerne og menneskerettighedskonventionerne, og en stor del af arbejdet i Europarådet består simpelt hen i at holde medlemslandene fast på de løfter, de har givet.
Derfor består arbejdet simpelt hen i at sige til landene: Hvis I ikke kan gennemføre de og de ting, ikke sørge for, at disse ting kommer i orden, så bliver jeres stemmeret suspenderet, og vi vil overveje at smide jer ud af Europarådet.
Derfor kan man ikke bare sige, at 38 af de 42 lande skal være sikre lande.
Det svinger med de politiske konjunkturer i de pågældende lande.
Det kan svinge fra valg til valg.
Det kan svinge fra det ene årti til det andet.
Et land som Tyrkiet har været medlem af Europarådet i over 50 år.
Tyrkiet har stadig væk problemer med menneskerettighederne.
Tyrkiet er stadig væk medlem af Europarådet, og der gives faktisk også stadig væk asyl i andre Europarådslande til borgere fra Tyrkiet, ikke alene på grundlag af at myndighederne ikke altid overholder menneskerettighederne, men også fordi myndighederne ikke kan beskytte de pågældende personer mod forfølgelse fra andre elementer i landet.
Der kan være bander, der kan være oprør i visse dele af landene, og der kan være områder, f.eks. med helt klar antisemitisme, som gør, at f.eks. jødiske borgere ikke kan være i fred og ikke kan udøve deres almindelige erhverv.
Derfor er det her forslag aldeles håbløst, og Det Radikale Venstre kan ikke støtte det.
Per Kaalund (S), 2001-03-22:
Nu fik vi jo hr. Peter Skaarups accept af, at formen, som Europarådet arbejder under, er i orden.
Man optager de nye demokratier, og man presser dem for at få dem til hurtigst muligt at overholde og respektere menneskerettigheder.
Er det ikke ensbetydende med, at man i konsekvens af det - må jeg spørge hr. Peter Skaarup - i en overgangsperiode må
acceptere, at så længe disse menneskerettigheder er under indførelse og gennemførelse i disse lande, må der nødvendigvis komme et antal asylansøgere fra disse lande?
Der kommer forhåbentligt færre og færre og til sidst slet ingen, som flere af de nye demokratier har bevist at de kan leve op til.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-22:
Jeg synes faktisk ikke, at jeg fik noget svar med hensyn til de to lande, jeg nævnte, nemlig Irak og Afghanistan.
Hvad er det for midler, de danske myndigheder kan bruge over for de irakiske henholdsvis de afghanske myndigheder, for at de skal tage deres borgere tilbage?
Hvad er det for pressionsmidler, vi har i Danmark?
Der er ingen andre lande, for hvem det er lykkedes at bruge nogen pressionsmidler over for de pågældende lande.
Hvad er det, Danmark kan gøre?
Hvad er det, hr. Peter Skaarup egentlig vil foreslå?
Jeg lytter meget gerne, hvis der er gode råd.
Indtil nu har jeg ikke fået nogen gode råd.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-22:
Hr. Knud Erik Hansen spørger om, hvad mit bud er på denne russiske jøde.
Ja, mit bud er, og det har jeg sagt, at jeg mener, at der er så store dispensationsmuligheder, så store muligheder i lovgivningen i dag, at man sagtens vil kunne finde en løsning på det.
Det, der er det afgørende for os, er ikke, at der er nogle enkelte personer, som bestemt er forfulgte, for det tror vi også der er, men det er der over hele verden.
Der er utrolig mange mennesker, der er forfulgte, der et utrolig mange mennesker, som dør, enten fordi de bliver forfulgt, eller fordi de sulter, og dér er spørgsmålet: Kan vi i Danmark løse hele den situation?
Det kan vi ikke, og derfor er det også, at jeg siger, vi er nødt til at finde nogle løsninger, som giver noget, og det vil SF altså ikke være med til på det her område.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Jeg erkender, at jeg ikke har et fuldt og færdigt citat, men jeg kan i hvert fald høre på det, som hr. Lars Kramer Mikkelsen siger, at hr. Lars Kramer Mikkelsen også mener, det er urimeligt, at de lande sender flygtninge hertil, som får opholdstilladelse.
Sådan forstår jeg i hvert fald hr. Lars Kramer Mikkelsens udtalelse.
At Socialdemokratiet så ikke modsat det, jeg troede, nemlig måske ville være på vej mod at lade det få nogle konsekvenser for de lande, altså ville ændre sin udlændingepolitik for alvor, er så bare ærgerligt.
Jeg troede faktisk, at der var grøde i Socialdemokratiet på det område, og at man godt kunne se, at udlændingepolitikken skulle ændres.
Det er så ikke tilfældet, men det kunne jo godt være, at det var tilfældet.
Til hr. Per Kaalund om formen i Europarådet: Jeg siger ikke, at formen er perfekt, men vi deltager i europarådsarbejdet.
Vi mener faktisk, at det er vældig fornuftigt, at Danmark er medlem af Europarådet og prøver at påvirke situationen, men vi mener, at vi er for slappe, når det f.eks. gælder Tyrkiets undertrykkelse af menneskerettighederne, som hr. Søren Søndergaard tidligere har været inde på, når det gælder, at de borgere kommer her til landet fra europarådslande, og jeg synes også, Socialdemokratiet burde indse, at det er et problem.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-22:
Det problem, som asyladvokaterne oplever, er, at der har udviklet sig en praksis i nævnssagerne for ikke at inddrage sagkyndige, og det er udgangspunktet for forslaget.
I den situation er det nødvendigt at bryde med den tradition, at nævnet beslutter, at der ikke kan gives tilladelse til, at der føres sagkyndige, og indføre i lovgivningen og forretningsordenen, at advokaten har ret til at indkalde sagkyndige og andre. I dansk ret er der generelt fri bevisførelse, hvilket vil sige, at der som hovedregel ikke kan ske nogen udelukkelse af bestemte beviser, vidner osv.
Det følger af den fri bevisførelse, at der er fri ret for advokaten til at føre de vidner, han vil, og det harmonerer altså ikke godt med, at det er Flygtningenævnet selv, der ifølge loven og forretningsordenen afgør, hvem det kan tillades at føres som vidner eller sagkyndige.
Når vi ønsker, at der skal gives den mulighed, er det selvfølgelig, fordi vores udgangspunkt er asylansøgerens rettigheder.
Men jeg opdagede lige pludselig - og det synes jeg jo er meget interessant - at andre læser »mulighed for« som mulighed for Flygtningenævnet.
Det viser jo bare perspektivforskellen.
Vi mener, at asylsystemet skal tage udgangspunkt i asylsøgerens muligheder for at få en retfærdig sag, mens andre tager udgangspunkt i systemets mulighed for at træffe beslutninger hen over hovedet på asylsøgeren.
Det er efter vores opfattelse fuldstændig klart, at det, der i dag kræver Flygtningenævnets tilladelse, men sker i meget lille omfang, er noget, der fremover skal være en rettighed, man har. Vi håber, der er andre end SF, der er positive over for det, for hvis det ikke er tilfældet, må vi i hvert fald endnu en gang konstatere den skærende modsætning mellem det, man går ind for, når det gælder andre, der kommer i klemme i systemet, og den ret, man vil tildele asylansøgere.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-22:
I stedet for at harcelere over alle de ordførere, som efter hr. Søren Søndergaards opfattelse ikke har forstået en dyt af det hele, kunne det være, hr. Søren Søndergaard skulle læse sit forslag og bemærkningerne en gang til og måske i formuleringerne finde årsagen til, at der åbenbart er opstået misforståelser om sagens rette sammenhæng.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-22:
Men det må vi jo bare konstatere.
Når vi snakker om, at der skal sikres den mulighed, har man to forskellige perspektiver.
Nogle har det perspektiv, der hedder Flygtningenævnets mulighed, og den ligger, som jeg sagde i min tale, i forretningsordenen.
Noget andet er den mulighed, som eksisterer for asylansøgeren, og det er klart, at den uklarhed skal selvfølgelig præciseres.
Men det, der så bliver interessant, er, hvad det betyder for de forskellige partiers stillingtagen, og det har fru Elisabeth Arnold jo redegjort for nu.
Men når vi nu får den misforståelse rettet, betyder det så, at Det Radikale Venstre støtter forslaget?
Det ville da være rart at høre.
Karen Jespersen (S), 2001-03-22:
Forslagsstillerne bag beslutningsforslag nr. B 127 opfordrer til, at der oprettes et uafhængigt landevurderingsorgan, som skal have til formål løbende at indsamle informationer og viden om forholdene i flygtningeproducerende lande og stille denne viden til rådighed for alle parter i asylsystemet.
Nogle af disse kilder er danske myndigheder; det drejer sig f.eks. om Udenrigsministeriet og Udlændingestyrelsen.
Herudover indhentes baggrundsmateriale fra forskellige organisationer, både danske og internationale; jeg kan nævne Dansk Flygtningehjælp, Amnesty International, UNHCR og forskellige andre internationale menneskerettighedsorganisationer.
Udlændingemyndighederne er således f.eks. i besiddelse af det amerikanske udenrigsministeriums årlige rapporter om menneskerettighedssituationerne i et stort antal lande, og herudover er udlændingemyndighederne i besiddelse af f.eks. rapporter fra det canadiske flygtningenævns dokumentationscenter, rapporter fra EU-arbejdsgruppen CIREA og rapporter fra andre landes myndigheder i øvrigt samt i en vis udstrækning artikler fra internationale tidsskrifter.
I dag er en vigtig kilde til baggrundsmateriale også Internettet, hvorfra oplysninger kan hentes direkte.
Det betyder, at oplysninger kan hentes nemt og hurtigt fra en række myndigheder og anerkendte organisationer.
Netop denne informationskilde indebærer imidlertid, at udlændingemyndighederne må foretage en meget kritisk vurdering af såvel kilden som den indholdsmæssige værdi af det meget omfattende tilgængelige materiale, der findes på Internettet. Udlændingemyndighederne vil i mange tilfælde søge at indhente oplysninger om de samme forhold fra forskellige sider.
F.eks. kan Flygtningenævnet i det tilfælde, at man fra én interesseorganisation, menneskerettighedsorganisation eller advokat, har modtaget et generelt baggrundsnotat om forholdene i et land, anmode Udenrigsministeriet om en udtalelse om, hvorvidt de pågældende oplysninger kan bekræftes. Min konklusion efter denne gennemgang er, at jeg ikke finder, at der er behov for oprettelse af et særligt landevurderingsorgan, idet udlændingemyndighederne allerede i dag er i besiddelse af og fortsat indhenter baggrundsmateriale fra mange forskellige danske og udenlandske myndigheder og organisationer.
Jeg finder på den
baggrund heller ikke, at der er grundlag for at indhente oplysninger fra andre lande om sådanne landevurderingsorganer
Regeringen kan derfor indstille, at beslutningsforslaget ikke vedtages.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-22:
Enhedslisten ønsker med B 127 at oprette et uafhængigt landevurderingsorgan, som løbende skal indsamle informationer og viden om forholdene i såkaldte flygtningeproducerende lande og efterfølgende stille denne viden til rådighed for alle parter i asylsystemets forskellige led.
Formålet hermed er ifølge forslagsstillerne at sikre det bedst mulige og mest uafhængige informationsgrundlag for asylsagsbehandlingen.
En sådan informationsindsamling finder imidlertid allerede sted.
Udlændingemyndighederne indsamler således omfattende materiale fra flere forskellige kilder om forholdene i de lande, hvorfra der kommer flest flygtninge, og disse kilder omfatter Udenrigsministeriet, Udlændingestyrelsen, Dansk Flygtningehjælp, Amnesty International, UNHCR og flere andre danske og udenlandske organisationer, instanser og arbejdsgrupper.
Jeg ved ikke, hvem forslagsstillerne havde forestillet sig kunne være mere uafhængige.
Socialdemokratiet ser derfor ikke nogen grund til at indhente oplysninger fra yderligere kilder og mener, at forslagets hensigter allerede opfyldes under den nuværende procedure for asylansøgning, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-22:
Kan hr. Lars Kramer Mikkelsen fra Socialdemokratiet ikke forklare mig, hvordan det kan gå til, at Flygtningenævnet kan træffe en afgørelse i en konkret flygtningesag på grundlag af et notat fra Udenrigsministeriet, der siger, at det ikke er forbundet med den store fare at være i besiddelse af eller uddele »De Sataniske Vers« i Iran?
Kan hr. Kramer Mikkelsen fortælle mig, hvordan det kan ske, hvis man indhenter informationer fra andre lande eller fra andre organer?
Og kan hr. Kramer Mikkelsen så fortælle mig, hvilke andre institutioner, hvilke andre organer, hvilke andre lande i hele den vide verden der har fået den vanvittige opfattelse, at det ikke var forbundet med særlig risiko at være i besiddelse af eller uddele »De Sataniske Vers« i Iran, som det danske Udenrigsministerium fandt ud af, og som det danske Flygtningenævn lagde til grund, da man afviste den pågældende som asylansøger?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-22:
I Venstre kan vi ikke støtte forslaget.
Vi finder, at der allerede er mulighed for at indhente oplysninger så mange steder, at det giver mulighed for en grundig behandling af sagerne, og vi ønsker ikke, at sagerne skal trækkes i langdrag, så vi kan altså ikke støtte forslaget.
John Vinther (KF), 2001-03-22:
Jeg kan henholde mig til indenrigsministerens redegørelse om, hvordan man allerede i dag tilvejebringer oplysninger i en bred vifte og ikke kun henholder sig til én instans, men indhenter oplysningerne flere steder.
Jeg får derfor nu for tredje gang i dag, og vel at mærke for tredje gang i træk, lejlighed til at karakterisere et beslutningsforslag som inderlig overflødigt, og vi kan ikke støtte det.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-22:
Dette forslag og måske også de to foregående forslag rejser virkelig en mere principiel debat om, hvem der skal varetage nogle interesser: om det er tilstrækkeligt at have ét system, og om dette system tilvejebringer de nødvendige oplysninger.
Jeg tror faktisk, det vil forbedre retssikkerheden, hvis der er uafhængige instanser, der er med til at tilvejebringe oplysningerne, for det er jo ikke kun et spørgsmål om, hvilke oplysninger der er tale om.
Det er rigtigt, som det er sagt, at man henter oplysninger mange forskellige steder fra, men det afgørende er, hvem der tager beslutning om, hvilke oplysninger der skal indhentes, og om der skal gøres et stykke arbejde for at revidere det oplysningsgrundlag, man har.
Det tog ganske lang tid, og det krævede faktisk også et politisk pres for at sikre, at man fik fornyet baggrundsoplysningerne.
På det tidspunkt sagde man, at serberne roligt kunne vende tilbage til Østslavonien, fordi amnestiloven gjaldt.
Uanset at der lå oplysninger mange andre steder fra, var det de oplysninger, der kom fra Udenrigsministeriet, Flygtningenævnet baserede sin afgørelse på.
Man lagde vægt på amnestiloven, men nævnte ikke, at den ikke fungerede.
Jeg tror, det i en sådan sag klart ville have hjulpet, at der havde været et uafhængigt organ, der kunne have sagt, at der også er andre oplysninger.
Vi tror, det vil øge retssikkerheden, hvis vi får et uafhængigt organ.
Det betyder jo ikke, at Udlændingestyrelsen og andre vil være ude af spillet.
Det er klart, at de skal være med.
De er jo en af de parter, der har brug for de oplysninger, og som også skal spille med.
Men vi tror, det er vigtigt, at det bliver et uafhængigt organ, der afgør, hvordan man indsamler oplysninger, og hvilke oplysninger man skal indsamle. Derfor ser vi meget positivt på beslutningsforslaget og vil sandsynligvis støtte det ved den afsluttende behandling.