runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Nu er det jo sådan, at tænketanken anbefaler, at de steder, hvor man har skolepraktik, skal man sikre sig, at der også er noget beskæftigelse bagefter, og hvad har virkeligheden været med skolepraktikken?
Jeg mener, at inden for det seneste kvartal er der kommet 500 ekstra reelle praktikpladser i virksomhederne, og det er netop praktikpladserne i virksomhederne, der giver beskæftigelse.
Hvad er det, vi skal uddanne de unge til?
Hvorfor sætter vi dem i praktik?
Jo, det er selvfølgelig, for at de skal have mulighed for at få et arbejde bagefter, og
Men det vil vi ikke.
Vi skal sørge for at udnytte vores ressourcer på den bedst mulige måde til gavn for de unge og til gavn for virksomhederne.
Det afgørende er, om de kan få et job bagefter, og det har de ikke kunnet få med den skolepraktikordning, vi kender i dag.
Carsten Hansen (S), 2004-06-03:
Det forslår jo som en skrædder et vist sted, at der kommer 500 nye praktikpladser.
Vi skal selvfølgelig glæde os over det, men der er stadig over 11.000 unge mennesker, der venter på en praktikplads, og det problem hjælper hr. Jens Rohdes besparelsesforslag og afskaffelse af uddannelsesgarantien jo ikke på.
Det er jo sådan, at man reelt har afskaffet uddannelsesgarantien, og tænketanken siger til hr. Jens Rohde og hans fæller i regeringen: Sørg dog for at genskabe skolepraktikken for at sikre de unge mennesker.
Det andet er, om hr. Jens Rohde har set AER-undersøgelsen, der i virkeligheden viser, at de unge mennesker kommer i arbejde.
Kun 20 pct. af dem får ikke et arbejde, når de er færdiguddannede, og er det ikke bedre end kontanthjælp, at 20 pct. godt nok ikke kommer i arbejde med det samme, men at 80 pct. gør det?
Hvad er alternativet?
Når man har afskaffet uddannelsesgarantien for de 7.800 og kun beholdt 1.200 pladser, er alternativet i dag kontanthjælp, og er det en måde at gøre det på? Så taler hr. Jens Rohde om ressourcerne.
Er det ikke et faktum, at når ordningen er endeligt indfaset, er der en besparelse på næsten ½ mia. kr., som tages fra dem, der er dårligst integreret, og så indfører man bare mesterlæren og sparer pengene her?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det er ikke sådan, at vi fjerner uddannelsesgarantien.
Alle har mulighed for at få uddannelse, men når vi uddanner folk, vil vi også sørge for, at de kan få et job bagefter, og det troede jeg sådan set vi er enige om er en ganske fin målsætning.
Når vi kan konstatere, at ledigheden for dem, der har været i skolepraktik, er fire gange så høj som for dem, som har haft en reel praktikplads i erhvervslivet,
er det da bedre at satse på, at de unge kan få nogle reelle praktikpladser, hvor der bliver skabt merværdi for både dem selv og virksomhederne, så de også kan få et job bagefter. Det er da den bedste måde at indrette uddannelsespolitikken på, og det er ganske enkelt derfor, vi har gjort, som vi har gjort.
Uno Larsson (DF), 2004-06-03:
Jeg vil gerne sige allerførst, at jeg hedder hr. Larsson og
ikke Larsen, men det er så en lille sag. Men det er da utroligt.
Det er ikke på gangene, man får det at vide.
Det er på udvalgsmøderne, man får det at vide.
Jeg mener, at udvalgsmøderne er vores arbejdsplads, og der skulle man gerne have det rigtige at vide, men det får man tilsyneladende ikke af Socialdemokraterne.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det har jo endnu en gang været et begivenhedsrigt år, så jeg synes sådan set bare, at vi skal komme i gang.
Derfor vil jeg bede statsministeren om over for Folketinget at redegøre for den indenrigs- og udenrigspolitiske situation.
Besvarelse
Margrete Auken (SF), 2004-06-03:
I Politiken i dag kan man læse Karin Riis-Jørgensens svar på
SF's forslag om fælles høje bundgrænser for selskabsskatterne i EU
, et forslag, som støttes af Socialdemokratiet og De Radikale.
Karin Riis-Jørgensen siger: Nej, for når vi ikke kan konkurrere på renten, må vi konkurrere på skatten.
Man kunne også sige: Så må vi konkurrere på, hvem der kan lave det største hul i spanden, for det er jo klart, at hvis vi har lave selskabsskatter, tiltrækker det virksomheder.
Hvis Karin Riis-Jørgensen tegner Venstre, skal konkurrencen altså gå på, hvem der kan lave det største hul i spanden, og vi har lige set, at man er i fuld gang med det.
Til sammenligning har USA 40 pct. og Japan 42 pct. Jeg vil spørge Venstre: Er det virkelig Venstres politik, at man ikke skal konkurrere på kvalitet og på, hvem der kan lave de bedste produkter og har de bedste samfund, men på hvem der har den ringeste skattepolitik?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Nu er der jo mange områder, der kan konkurreres på, og et af dem kan selvfølgelig også være udgiftsniveauet.
Vi har jo her i Danmark et højt udgiftsniveau, når vi sammenligner os med mange andre lande, men det betyder jo ikke, at vi ikke klarer os endda rigtig godt.
Alle internationale undersøgelser viser jo, at vi ligger i top, når det handler om at være konkurrencedygtig og have en konkurrencedygtig økonomi.
Det er selvfølgelig noget, man altid skal overveje, men jeg vil i hvert fald sætte et meget stort spørgsmålstegn ved, hvor meget skattepolitik EU egentlig skal lave.
Personligt vil jeg i hvert fald have en meget, meget forsigtig tilgang
til, at vi begynder at åbne den sliske, der hedder skattepolitik, på en lang række områder i EU.
Vi kan se i dag i B.T., at tidligere statsminister hr. Poul Nyrup Rasmussen vil have skat på udenrigshandel, men det er noget, som vil koste omkring 5 millioner arbejdspladser i Europa, så jeg vil godt lige have lov til at sige: Lad os nu se, hvordan udviklingen spænder af, og lad os tage det meget stille og roligt med skatter i EU.
Margrete Auken (SF), 2004-06-03:
Jeg er ganske enig i, at man skal være forsigtig med, hvad man gør, men her står vi over for nogle helt åbenbart grænseoverskridende problemer.
Landene spiller ud med, hvem der har de laveste skatter, og der er ikke penge til at finansiere det velfærdssamfund, som vi jo er enige om vi skal have, hvis vi laver et så stort hul i skattekassen som muligt.
Vi ligger mig bekendt på 30 pct., vi burde ligge 5 pct. højere, men der kan hurtigt komme et pres.
Vi kan komme i den situation, at vi bliver presset til at sætte procenten ned, og hvis Venstre så oven i købet siger, at det er en smaddergod konkurrenceparameter at have den ringeste skattepolitik, så vi kan tiltrække virksomheder, når man, igen med Karin Riis-Jørgensens udtryk, ikke kan konkurrere på renten på grund af ØMU'en - ja, så må man jo lave et stort hul i skattekassen. Jeg vil spørge igen: Er det Venstres skattepolitik, er det Venstres konkurrencepolitik, at vi i stedet for at sørge for at have penge til forskning, udvikling og alt det andet, jeg synes der skal til for at få en god og konkurrencedygtig industri, sørger for at komme til at ligne et lousy uland?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg vil sige til fru Margrete Auken, at vi to bliver nok aldrig nogen sinde enige om, at en lav skat nødvendigvis er ensbetydende med en ringe skattepolitik.
Jeg ved godt, og det var jeg også inde på i min tale
, at den offentlige debat her i Danmark nærmest tager udgangspunkt i, at jo højere skatterne er, desto mere velfærd har vi, og jo bedre fungerer samfundet.
Men sådan behøver det ikke nødvendigvis at være.
Vi skal jo også være konkurrencedygtige over for resten af verden, og jeg har ikke til sinds at sige her fra talerstolen i dag, at jeg rent umiddelbart synes, det er en god idé at åbne for skattepolitik i De Europæiske Fællesskaber og altså heller ikke, at EU skal fastsætte bundgrænser for skatter.
Thomas Adelskov (S), 2004-06-03:
Nu er det jo en ny debatform, som ikke tvinger ordføreren til at svare på spørgsmålene, og det giver mig altså kun en ekstra gang til at gentage spørgsmålene.
Jeg er sådan set ret ligeglad med, hvad det er for noget musik, hr. Jens Rohde har spillet som discjockey i Viborg.
Det, jeg synes er interessant, er hr. Jens Rohdes svar til befolkningen på, hvilke yderligere opgaver der skal privatiseres.
Jeg kan godt gentage spørgsmålene.
Men lad mig spørge igen: Vil man gøre det på skatteområdet?
Forestiller man sig, at cpr-numrene skal overdrages til private firmaer? Vil man gøre det på inkassoområdet?
Vil man gøre det på specialundervisningsområdet?
Hvor er det, man ønsker flere privatiseringer?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det handler jo overhovedet ikke om privatiseringer.
Det handler om, at vi får større kommuner, og det handler om en hel masse andre ting.
Det handler bl.a. om, at ansvaret kun skal ligge ét sted.
Jeg tror sådan set, at der er mange ting, som vi er enige om kunne være fornuftige, og det må vel også være derfor, at Socialdemokraterne gerne ser, at der kommer større kommuner.
Men jeg har svært ved at se, hvordan man vil kunne gennemføre det ad frivillighedens vej, hvis det er sådan, at man vil lægge alle de opgaver, som amterne har i dag, i regionerne.
Vi siger bare, at når kommunerne får et større befolkningsunderlag, er det jo helt naturligt, at nogle måske vil sige: Fint nok, nu kan det godt betale sig at drive et rengøringsfirma eller give hjemmehjælp eller andre ting, som det offentlige har monopol på i dag, for nu er der lige pludselig et så stort befolkningsunderlag, at vi har mulighed for at drive en rentabel virksomhed.
Hvis den enkelte borger skal have et frit valg, skal der være nogle flere leverandører, men det er jo tydeligt, at Socialdemokraterne er imod det frie valg.
Det står den enkelte borger frit for at vælge den offentlige løsning, men hvis man ikke er tilfreds med den offentlige løsning, hvorfor skal man så ikke have mulighed for at vælge den private løsning?
Hvis der ikke er flere leverandører, er der jo ikke noget reelt frit valg, uanset hvad vi måtte vedtage herinde, og det er såmænd bare det, det handler om.
Det handler ikke om privatiseringer.
Sandy Brinck (S), 2004-06-03:
Så må vi jo bare konstatere, at vi ikke kunne få et bud på, hvad det er for nogle opgaver, som skal privatiseres og udliciteres.
Hr. Jens Rohde må vel ligesom jeg dagligt modtage et ganske betragteligt antal henvendelser fra pårørende til brugere af de sociale tilbud, som faktisk kræver et ret højt og specialiseret fagligt niveau, og jeg er lidt interesseret i, hvad hr. Jens Rohde svarer disse borgere.
Hvad vil hr. Jens Rohde f.eks. svare hr. Jens Johansen, som skriver: Vi har en autistisk søn på snart 15 år, som er helt afhængig af hjælp hele døgnet rundt. Såfremt det ikke sikres, at opgaverne bevares i regionalt regi, eventuelt i lidt større regioner end de nuværende amter, mener jeg ikke, at Socialdemokraterne skal lægge ryg til et forlig.
Perspektiverne er for uhyggelige.
Sådan skriver hr. Jens Johansen, som er far til et barn
med autisme.
Hvad vil hr. Jens Rohdes svar til de bekymrede pårørende være?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Først og fremmest er det jo sådan, at vi har lyttet til handicaporganisationernes udmeldinger.
Vi har haft møder med De Samvirkende Invalideorganisationer og Dansk Handicapråd, og ligesom handicaporganisationerne er vi selvfølgelig også optaget af, hvordan vi sikrer en bedre opgaveløsning i fremtiden.
Jeg vil godt sige, at det jo er en lidt sjov diskussion, vi har i dag.
Man begynder at tale om, hvorvidt regionerne
skal have den ene eller den anden opgave, og så bliver det lige pludselig ligesom gjort til, at amterne klarer det hele fantastisk i dag, selv om der jo er mange problemer allerede i dag.
Allerede dengang, man flyttede de pågældende områder fra staten ud i amterne, var der meget stor bekymring.
Over de seneste år har der været en stigende tilfredshed, men jeg ser altså ikke noget problem i, at man på en lang række af de sociale områder får en mere borgernær kontakt, og at kommunerne får noget mere muskelkraft til at løse de opgaver.
Vi vil sikre, at borgerne ved, at pladserne i de eksisterende tilbud også er til stede efter en strukturreform.
Borgere og kommuner skal kunne have adgang
til den nødvendige rådgivning og vejledning
Her vil jeg igen sige, at jeg håber, at Socialdemokraterne vil gå meget aktivt ind i diskussionen om, hvordan vi kan lave et videns- og kompetencecenter, hvor borgerne kan få en udredning og efterfølgende gå til kommunen med en ordentlig viden om, hvad det er, familiemedlemmet har brug for.
Vi håber, at Socialdemokraterne vil indgå i en konstruktiv diskussion.
Desværre har vi ikke mødt ret meget konstruktivt endnu, men blot oplevet spørgsmål og svar, men måske kan fru Sandy Brinck bidrage med nogle gode ideer fra Socialdemokraterne over for den undrende befolkning.
Sandy Brinck (S), 2004-06-03:
DSI siger meget klart nej tak til kommunale fællesskaber, Landsforeningen Autisme skriver
: »Al erfaring og beregning viser, at kommunerne skal have en størrelse på mellem 200.000 og 250.000 indbyggere for at sikre en økonomisk og ikke mindst faglig bæredygtighed ...«
- det er erfaringer, man har fra de nordiske lande - »... det er derfor chokerende at opleve, at regeringen fuldstændig tilsidesætter disse erfaringer.« Landsforeningen LEV skriver, at den er ingen protestforening og heller ikke har nogen partipolitisk orientering.
Den er en handicapforening, som ønsker opgaverne varetaget i regionerne, og som hr. Mogens Lykketoft sagde tidligere i dag, er det også det socialdemokratiske bud.
Gør det slet ikke indtryk på hr. Jens Rohde og Venstre, at handicaporganisation efter handicaporganisation siger: Hvis vores pårørende skal have ordentlige tilbud, bliver I nødt til at lave tilbuddene tæt på borgerne i regionen frem for at lave dem i nogle kommuner, der ikke magter opgaven, eller sende dem til staten, som ved gud ikke er tæt på borgerne?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det er jo ikke sådan, at den ekspertise, der findes i dag, forsvinder, fordi man laver strukturen om.
Jeg ved godt, at det er sådan noget, man måske godt kan være lidt bange for, men det sker jo ikke.
Meget af den viden, man henter, når man skal finde ud af, hvad det handler om, diagnosticeringen osv., henter man jo i de videnscentre, som allerede findes i dag, og som regeringen gerne vil styrke.
Det er i hvert fald meget få gange, at det er amterne, der træffer beslutningen: Du har den diagnose, og derfor har du brug for det og det og det og det.
Så er jeg nødt til at sige til fru Sandy Brinck, som desværre ikke var til stede, fordi Socialdemokraterne ikke ønskede at forhandle videre: Vi har haft et meget, meget konstruktivt møde med De Samvirkende Invalideorganisationer.
Her var der en klar konstruktiv vilje til at fremlægge nogle forslag med det udgangspunkt, at vi ikke skulle lappe på de problemer, der findes i dag, men sikre, at tingene blev grundlæggende bedre, end de er i dag.
Der kom nogle forslag fra De Samvirkende Invalideorganisationer, som regeringen har taget til sig, og som vi glæder os til at drøfte og fremlægge, når Socialdemokraterne og De Radikale kommer til forhandlinger i morgen.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-06-03:
Både statsministeren og hr. Jens Rohde har oplyst, at de lovede forbedringer for de ældre, især på hjemmehjælpsområdet, er sket.
Hvor er forbedringerne på hjemmehjælpsområdet?
Statsministeren sagde inden valget: Vi skal af med stregkodetyranniet, herudover skal alle ældre have mere praktisk hjemmehjælp, og der skal også være noget omsorgstid
til de ældre.
Kan hr. Jens Rohde oplyse mig om, i hvilke kommuner de ældre har fået mere tid?
I den virkelige verden ser det sådan ud, at alle ældre snarere har fået skåret deres reelle hjemmehjælstid ned.
Herudover siger hr. Jens Rohde og statsministeren, at de ældre, som har en meget dårlig økonomi, har fået en ældrecheck. Ud af 800.000 mulige er det kun 40.000 ældre, der har fået en ældrecheck.
Jeg kender mange ældre, som har knoklet hele livet på en fabrik.
De får kun folkepensionens grundbeløb plus det højeste personlige tillæg, men de har ikke fået nogen ældrecheck.
De har ventet, de har troet på regeringen, men de har intet fået, så jeg vil godt høre
: Hvor bliver alt det, man har lovet de ældre, af?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Der er rent faktisk sket en lang række forbedringer for de ældre, bl.a. med de frie valgmuligheder, som de ældre har fået.
Der er også blevet tilført ældreområdet betydelige pengebeløb, både når det gælder tilskud til forskellige hjælpemidler, og når det gælder hjemmehjælpen.
De 500 mio. kr., som vi har afsat til hjemmehjælpen - det diskuteres jo noget i øjeblikket, om de er gået til bureaukrati - er ikke
en engangsforeteelse.
Det er penge, som fortsætter i systemet år efter år, altså en permanent ydelse, et permanent løft til hjemmehjælpen på 500 mio. kr. årligt, og dertil kommer ældrechecken.
Der er satset massivt over for de ældre over en bred bank, og uanset om der er uenighed om, hvor meget der skal til, og hvordan vi skal indrette systemet, har jeg derfor en lille smule svært ved at acceptere, at Socialdemokraterne ikke anerkender, at der er tilført ældreområdet betydelige midler.
Når vi har diskussionerne herinde, bliver vi tit kritiseret for, at vi giver alle pengene til de ældre, men vi kan da ikke både skære ned over for de ældre og give dem for mange penge.
Begge dele kan da ikke være sandt ...
Jeg står egentlig og bliver en lille smule i tvivl om, hvorvidt Socialdemokraterne overhovedet er interesserede i at forhandle, og det har jeg sådan set været længe, for jeg har aldrig nogen sinde tidligere oplevet, at forhandlinger er forløbet på den måde, som de er her.
Socialdemokraterne har ikke på et eneste punkt budt på, hvad det er, de vil.
Det står fuldstændig uklart for den danske befolkning og også for os, der endda har siddet i forhandlingslokalet med hr. Frank Jensen og hr. Ole Stavad, hvad det er, Socialdemokraterne egentlig vil.
Det minder mig om, at som teenager var jeg engang discjockey på et diskotek i Viborg - Smedekroen hedder det, navnet fortæller næsten alt, men anyway.
Her kom der nogle gange nogle hærdebrede typer op og sagde: Spil noget ordentlig musik!
Så sagde jeg: Det kan jeg godt, hvad skal det være?
Det er lige meget, du skal bare spille noget ordentlig musik!
Det er utrolig vanskeligt at forholde sig til, hvad ordentlig musik er, men det er faktisk nøjagtig det samme billede, vi ser nu.
Det er i hvert fald poppet op flere gange
under forhandlingerne, at Socialdemokraterne hele tiden om vores politik siger - det vidner hr. Frank Jensens tale også om: Spil noget ordentlig musik, spil noget ordentlig musik! Men når vi så spørger, hvad det er for noget musik, der skal spilles, har man ikke noget svar på det.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-06-03:
Det kan da godt være, at der er givet nogle ekstra penge til hjemmehjælp, men de er gået til administration af fritvalgordningen.
Det er noget, der er pålagt kommunerne, det har ikke været noget, de ældre har ønsket, for vi kan jo se, hvor få der har tilmeldt sig den.
I øvrigt er det sådan, at når man taler om frit valg på hjemmehjælpsområdet, er der ikke frit valg mellem det offentlige og det private.
Serviceydelserne må man nemlig ikke yde på det kommunale område, men det må man godt på det private, så den holder ingen steder.
Så taler hr. Jens Rohde om ældrechecken.
Jamen gå dog ud
Regeringen taler så tit om den virkelige verden, så prøv dog at følge med, når det gælder de ældre, som man gang på gang har udsultet.
Gør dog noget ved det, følg dog op på det.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg ved godt, at jeg talte længe før, men jeg tror, fru Jette Bergenholz Bautrup ville blive ret utilfreds, hvis det var sådan, at jeg overhovedet ikke brugte et eneste ord på hendes sidste indlæg.
Jeg vil bare spørge: Hvor ved fru Bautrup fra, at de ældre slet ikke vil have et frit valg?
Det er dog en meget monopolistisk indstilling til, hvem der har viden om hvad.
Vi giver de ældre et tilbud om frie valg, det er ikke noget, vi trækker ned over hovedet på dem, men hvis vi giver dem det frie valg, er der nogle, der benytter sig af det, og alle undersøgelserne har jo vist, at efter indførelsen af det frie valg er tilfredsheden med hjemmehjælpen og ældreplejen rent faktisk steget.
Jeg synes, det skal være op til den enkelte, om man ønsker et frit valg, og det er jo det, vi har gjort.
Vi trækker ikke noget ned over hovedet på nogen, vi giver folk muligheden for at vælge en anden leverandør, hvis de er utilfredse med den leverandør, som de har, og hvis de er tilfredse med den kommunale hjemmehjælp, hjemmepleje og ældrepleje, er det helt fint for os.
Lene Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg vil gerne vende mig lidt mod de kommentarer, hr. Jens Rohde havde om regeringens forskningsfond.
Det er sådan, at i Socialdemokratiet vil vi vanvittig gerne prioritere forskningen, men vi vil gerne gøre det på en kvalitetssikret måde, og det er sådan set derfor, vi er imod forskningsfonden. Jeg vil gerne spørge, om hr. Jens Rohde ikke synes, han svinger sig en smule for meget op på det samarbejdende folkestyres vegne, når hr. Jens Rohde ikke mener, der bliver ført blokpolitik, og samtidig bebrejder bl.a. Socialdemokratiet, at vi ikke har klappet i hænderne af forskningsfonden.
Socialdemokratiet har aldrig på noget tidspunkt været så meget som i nærheden af at få en invitation til forhandlinger om forskningsfonden.
Aldrig nogen sinde er vi blevet spurgt, man har klappet den på plads sammen med Dansk Folkeparti én gang for alle, og så har man sagt, at det var så det.
Jeg synes, det siger noget om, hvordan man forhandler i den regering, som hr. Jens Rohdes parti jo udgør hovedparten af.
Det andet, jeg lige vil spørge om,
er: Hvordan kan afkastet på i bedste fald 100 mio. kr. ekstra til forskning næste år være - jeg tror næsten, jeg citerer - den mest ambitiøse satsning på forskningen, der hidtil er set?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det, at regeringen vil afsætte 16 mia. kr. til en forskningsfond, er en meget, meget stor satsning og en meget større satsning på forskning, end der overhovedet er set tidligere, og vi har også valgt at målrette forskningen, så pengene ikke bare glider ud en masse forskellige steder.
Vi siger: Her ønsker vi at blive de bedste, og derfor skal der satses på forskning i højteknologi, nemlig bio-, nano- og informationsteknologi.
Det er det, regeringen vil med fonden.
Nu har jeg også forstået, hvorfor Socialdemokraterne ikke vil være med.
Man har ikke spurgt dem først, om det var en god idé, og så lægger de den typisk fornærmede attitude for dagen, men den kan danskerne jo i virkeligheden ikke bruge til ret meget.
Lene Jensen (S), 2004-06-03:
Det er altid et meget godt trick at beskylde Socialdemokraterne for at være sure, og jeg tror, at det er det bogstavrim, Venstres ordfører ikke kan stå for.
Jeg er ikke fornærmet over ikke at være blevet spurgt først, men jeg synes, det er uklogt, at regeringen overhovedet ikke henvender sig, når den siger, at den vil satse på forskning.
Men jeg tror sådan set, jeg kender forklaringen, for man ved jo godt, at i Socialdemokratiet og i øvrigt også i andre partier er man mest interesseret i at lave kvalitetssikret forskning gennem det forskningsrådgivende system, som regeringen i øvrigt selv har fået gennemført.
Her handler det bare om noget andet.
Så vil jeg bare bede hr. Jens Rohde medgive, at som det i øvrigt fremgik af den konservative ordførers tale, vil denne enorme satsning i bedste fald give 100 mio. kr. til næste år.
Det er alt for lidt til forskning, det skulle vi faktisk gerne have som en fælles ambition, så det ville altså være befriende, hvis ikke det lille bitte forskningsdun blev pustet op til at være en præmiehane, der bliver kørt rundt i manegen.
Pengene er der jo ikke, de kommer måske på sigt, men det er afkastet, der bliver brugt, og det bliver aldrig 16 mia. kr., men måske 100 mio. kr. til næste år.