runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Duetoft (CD), 2001-05-15:
Jamen jeg taler ikke om at have indflydelse på kunstnere.
Jeg taler om at have indflydelse på formidlingen.
Jeg er da meget bekymret over, at det er ministerudpegede, der sidder på to femtedele af det organ, der bl.a. skal være med til at afgøre, hvordan formidling af kunst skal være i Danmark.
Det er ikke styring af de enkelte kunstnere, men det er bestemt en styring af kunstverdenen.
Der kunne man jo godt frygte, at en meget politisk bevidst minister ville gøre sin indflydelse ganske meget gældende til at få lagt lige præcis den linje, som ministeren godt kunne lide. To ud af fem er ikke flertal, men det er immervæk en ganske god styrke at have i et rådgivende organ, og det er vi altså stadig væk bange for.
Lad os nu se, hvor galt det går.
Nu har vi da i alt fald fået ministerens ord for, at der er en eller anden form for opdeling.
Hvis der kommer de kompetencestridigheder, så må vi jo vende tilbage til det og tage dem op.
Men det bliver ikke noget, som ministeren kommer til at gemme væk, for jeg kan love for, at der er nogle her i salen, der nok skal være opmærksomme på det, hvis det, der sker, er noget makværk.
Så vil jeg i øvrigt sige, at når nu vores ændringsforslag bliver vedtaget, så stemmer vi selvfølgelig for lovforslaget, og hvis de nu mod forventning ikke skulle blive det, så stemmer vi nu for det alligevel, for generelt set er lovforslaget jo ganske godt.
Jamen det er da rigtigt, at ministeren har forsøgt at skrive sig ud af det.
Problemet var bare, at man brugte de samme ord i forbindelse med begge organer, og så er det jo svært at se, at der ikke er en kompetencestrid.
Men jeg forstår ministeren sådan, og jeg går ud fra, at ministeren bekræfter det, at det, vi taler om i forhold til Billedkunstsrådet, er ren teknik.
Det er økonomiske forhold, formidling og den slags.
Mens hvis vi nærmer os noget æstetik, nogle grundlæggende kunst- og kulturdiskussioner, er det Akademiraadet.
Det er altså der, skillelinjen kommer til at gå.
Ministeren overhørte åbenbart min frygt i sin sidste bemærkning.
Min frygt er jo netop, at man ikke har to rådgivere, men hele tiden vælger den, man har størst indflydelse på, for så kan man få sin vilje.
Det er måske fristende for en minister at gøre det, men det er jo der, frygten ligger. Er det rigtigt forstået, at det altså er det der lidt tekniske i den ene side, og at det er det sådan lidt overordnede i den anden side, og selv om ministeren har brugt samme ord flere gange, er det altså det, der ligger i det?
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-15:
Nu er vi jo nået det tidspunkt på aftenen, hvor den cerebrale funktion kan være lettere kompromitteret enten hos den, der skal spørge, eller den, der skal svare, og så vil jeg gerne have lov til at præcisere spørgsmålet.
Når Det Radikale Venstre lægger ud med disse afgifter, som godt kan gøre, at vi får vanskeligere ved at movere os rundt, at vi får vanskeligere ved at udbygge vores infrastruktur, vil jeg spørge, om hr. Morten Helveg Petersen ikke mener, at den måde, man lægger det op på, vil være med
til at skærpe en yderligere skævvridning af kongeriget Danmark i retning af en tiltagende centralisme, som jeg ikke mener er til gavn for befolkningen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Jeg sagde jo nok, at det var umuligt at hjælpe den radikale ordfører.
Det viste det sig jo også at være.
Jeg spurgte om nogle ting om integration, og jeg kunne ikke se, at man tog imod den hjælpende hånd.
Men jeg må spørge på en lidt anden måde for at prøve at få svar.
Det første spørgsmål, jeg ikke fik noget svar på,
var, hvad Det Radikale Venstres holdning er til det, to socialdemokratiske ministre har fremført om, at man skal bruge planloven til at trække asylcentre ned over hovedet på kommunerne, når man nu ikke kan få dem oprettet med det lokale demokratis hjælp.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er lidt foranlediget af det, fru Elisabeth Arnold stillede mig efter mit ordførerindlæg, hvor hun spurgte mig, hvor langt vi syntes, indvandringen skulle ned.
Når man kan stille sådan et spørgsmål som radikal, så må man også kunne stille det modsatte spørgsmål: Hvor højt et tal mener Det Radikale Venstre, Danmark kan modtage af fremmede hvert år, så det er forsvarligt, og så man overhovedet kan forestå den integration, Det Radikale Venstre taler om er så nødvendig?
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-15:
Nu er det, ligesom debatten får en eller anden interessant drejning, når fru Ulla Tørnæs spørger: Går regeringen ind for det radikale skatteudspil?
Jeg vil godt spørge den radikale ordfører, om det ikke netop er sådan mellem de to regeringspartier, at det er to forskellige partier, der hver især har lov til at gøre sig sine overvejelser og lægge sine egne forslag frem.
Det, der er det interessante, er selvfølgelig, om man efter en debat, efter overvejelser kan finde et fornuftigt kompromis.
Spørgsmålet er i virkeligheden: Er det ikke meget lettere for Det Radikale Venstre at finde det kompromis sammen med Socialdemokratiet, end det er sammen med Venstre, der har indtaget en fuldkommen betonagtig holdning på skatteområdet, og som er fuldkommen ufleksible?
Er det ikke netop det, at vi kan bevæge os i forhold til f.eks. den internationale udvikling, der gør, at vi kan finde et kompromis mellem de to nuværende regeringspartier?
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-05-15:
Først til hr. Preben Rudiengaard, hvis spørgsmål kom vidt og bredt omkring.
Jeg ved dårligt, hvad jeg skal svare på spørgsmålet.
Når hr. Rudiengaard spørger, om Det Radikale Venstre vil lave et eller andet centralakademisk reservat eller et eller andet i den stil, så ved jeg ikke rigtig, hvad hr. Rudiengaard forventer, at jeg skal svare.
Skal jeg stå og sige: Ja, det ønsker Det Radikale Venstre at oprette.
Selvfølgelig gør vi da ikke det.
Jeg synes, undskyld mig, at spørgsmålet er lidt besynderligt, og derfor vil mit svar på spørgsmålet måske også være lidt besynderligt.
Men som man råber i skoven, får man svar. Hr. Kristian Jensen kommer også tilbage til noget af det regionalpolitiske og til finansieringen af aktivering, og hvorvidt det er muligt.
Lad mig igen sige, at fra radikal side understreger vi fuld finansiering.
Det er en afgørende forudsætning.
Det har vi skrevet i oplægget, og det er helt afgørende.
Så siger hr. Kristian Jensen, at det så ikke kan lade sig gøre med den regering, vi sidder i.
Det paradoksale er, at det jo heller ikke kan lade sig gøre med Venstres hjælp, eftersom man ikke vil hæve en enkelt skat eller noget som helst, eftersom man har bundet og bastet sig selv på et skattestop. Så jeg ved ikke, hvem der har mest at komme efter
i den diskussion.
Så spørger hr. Jens Rohde endelig, om skattetrykket er steget, faldet eller har været nogenlunde konstant gennem de sidste 8 år.
Jeg har ikke min statistik med mig.
Jeg kan ikke svare på decimal, men jeg mener, at det er konstant, faktisk svagt faldende.
Så vidt jeg husker opgørelsen fra Økonomisk Oversigt er det i procent af BNP gået fra 48,8 ned til 48,3.
Eller er det noget i den retning?
Jens Rohde (V), 2001-05-15:
Jeg ved ikke, hvorfor hr. Morten Helveg Petersen egentlig aldrig rigtig svarer mig på de spørgsmål, jeg stiller her fra Folketingets talerstol.
Jeg spurgte ikke, om det samlede skatte- og afgiftstryk var steget siden 1965.
Det kan enhver jo sige sig selv, at det er det.
Det steg såmænd også under en borgerlig regering.
steget, om det har været status quo, eller om det har været svagt faldende, som vi har hørt flere af Socialdemokratiets ordførere sige det herfra.
Kan hr. Morten Helveg Petersen ikke give mig et svar på det?
Kristian Jensen (V), 2001-05-15:
Når hr. Morten Helveg Petersen ikke ønsker at kommentere spørgsmålet om de regionalpolitiske konsekvenser af deres forslag om at hæve benzinafgifterne, er det jo sådan set lidt tosset, for det er ikke bare noget, som Det Radikale Venstre har stemt for, de har ligefrem foreslået det. Så siger hr. Morten Helveg Petersen nok så flot, at det skal man bare kigge på i et totalbillede.
Tror hr. Morten Helveg Petersen og Det Radikale Venstre virkelig ikke på, at det vil have forskellige virkninger i forskellige egne af landet, hvis Det Radikale Venstres forslag om 1,25 kr. ekstra pr. liter benzin blev gennemført?
Er hr. Morten Helveg Petersens verdensopfattelse virkelig så fjern? Når hr. Morten Helveg Petersen hele tiden siger, at der er finansiering for det radikale skatteudspil, kan man sige, at der er store huller i den finansiering.
Vi har jo hørt det fra den socialdemokratiske ordfører i dag, at der ikke er nogen udsigt til, at regeringen kan komme igennem med den ændring af aktiveringen, som hr. Morten Helveg Petersen har brugt til finansiering i sin skattereform.
Der er store huller også i den sanering af fradragsmulighederne, som er en del af Det Radikale Venstres skattepolitik.
Dermed står man tilbage med en skattereform, der ikke hænger sammen, og så må jeg i øvrigt gentage skatteministerens ord om, at det heller aldrig vil blive gennemført med den regering, som hr. Morten Helveg Petersens parti er medlem af i øjeblikket.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-15:
Som en af dem, der bor i det mørke Jylland, vil jeg sige, at jeg oplever meget af det, der kommer fra radikalt hold, som led i den hellige centralisme.
Når jeg hører skatteudspillet, er det jo noget med øgede afgifter, og hr. Kristian Jensen var også inde på, at benzinafgifterne efterhånden gør det ganske umuligt for os at leve ovre vestpå. Det er også således, at Det Radikale Venstre jo efterhånden sikrer sig, at nu skal vi have den akademiske centralisme, således at vi fjerner alt, hvad der hedder uddannelsesinstitutioner osv. Man snakker om anstændighed og ansvarlighed.
Jeg vil gerne som borger ovre i Vestjylland spørge, om Det Radikale Venstre på længere sigt med det, man laver på den ene måde og den anden måde, er ude på at etablere et reservat for indfødte, som kan blive til glæde for de centralistiske akademikere, når de ønsker at holde ferie vestpå i Danmark.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-05-15:
Først til fru Ulla Tørnæs.
Vi taler jo om omlægninger i skattepolitikken, ikke ufinansierede skattelettelser.
Det er jo bl.a. derfor, at vi har lagt samtlige finansieringsforslag frem, som er tilgængelige på vores hjemmeside, hvor man kan læse forslaget i alle detaljer. Igen: Der er netop ikke tale om ufinansierede skattelettelser.
Så når jeg siger, at skatten sættes ned på arbejdsindkomst, så er der jo andre steder, hvor skatten eller afgiften måske stiger, og så er vi i øvrigt i konflikt med Venstres skattestop.
Derfor er denne sag og denne diskussion set med radikale briller et virkelig godt eksempel på, hvordan et skattestop faktisk hæmmer et parti som Venstre.
For man vil netop ikke gå ind og lave omlægninger af den type, som vi foreslår i det radikale skatteudspil.
Min beskedenhed forbyder mig i øvrigt at stå og citere alle de rosende bemærkninger, der er faldet om det radikale skatteudspil.
Det forbyder min beskedenhed mig.
Fru Gitte Lillelund Bech siger, at regeringen ikke har gjort nok med hensyn til integration, og hr. Thulesen Dahl er også lidt inde på det.
Fru Gitte Lillelund Bech siger så, at det er en tilståelsessag, at regeringen ikke har gjort nok.
Hvis det her var et problem eller en udfordring, der kunne løses ved lovgivning alene, så var det jo blevet gjort.
Nej, det er jo et spørgsmål om mentalitetsændringer, om holdningsændringer, om en masse mennesker, der skal vænne sig til, hvad den nye virkelighed er.
Det er jo ikke bare noget, man kan lovgive sig ud af fra centralt hold.
Nej, det skal anskues langt bredere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Jeg vil godt prøve at udføre en næsten umulig opgave, nemlig at komme den radikale ordfører til hjælp.
Det er logisk nok i forhold til den byge af spørgsmål, der her rejses fra nogle Venstrefolk om integrationen, at det selvfølgelig er umuligt for regeringen at sikre en vellykket integration af så mange mennesker, der hvert eneste år kommer til vort land fra fremmede kulturer.
Det er jo helt klart.
Når der sidste år kom de her knap 23.000 asylansøgere og familiesammenførte, er det klart, at belastningen bliver så stor, også for dem, der efterfølgende skal boligplaceres i kommunerne, at integrationsmedarbejderne simpelt hen ikke kan nå at få integreret de her mennesker.
Vi kender det jo fra vores egne kommuner.
Lige så snart man er lige ved at have integreret det sidste hold og fået dem til at fungere, så kommer der et nyt hold, som kommunen skal integrere, så de i øvrigt dygtige integrationsmedarbejdere, der er i mange kommuner, simpelt hen ikke kan følge med.
Det er hovedproblemet i forhold til det her.
Også til hr. Morten Helveg Petersen: Hvad siger Det Radikale Venstre til Socialdemokratiets forslag om at bruge planloven til at tvinge kommunerne til at oprette asylcentre, når de ikke ønsker det?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få et svar på.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-15:
Det ser jeg som en ren tilståelsessag.
Og så vil jeg jo så spørge hr. Morgen Helveg Petersen om det her mod til forandring.
Er mod til forandring, at man faktisk tør sige, at nu vil vi gerne godkende nogle flere uddannelser, der er taget i udlandet? Er mod til forandring, at man faktisk i højere grad vil give kommunerne lov til, at de ikke skal tvangsaktivere, men at de tværtimod skal satse på sprogundervisning og en kombination af sprogundervisning og deltidsjob?
Men jeg vil da gerne høre hr. Morten Helveg Petersen, om det virkelig er det, Det Radikale Venstre vil.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-15:
For nu at være helt sikker på, at den radikale ordfører ikke er helt tonedøv, bliver jeg nødt til at spørge én gang til.
Hr. Morten Helveg Petersen svarede mig på mit spørgsmål, om Det Radikale Venstres skatteudspil ikke var i modstrid med regeringens politik, at det var det sandelig ikke.
Hr. Morten Helveg Petersen har også flere gange her i aften fra Folketingets talerstol understreget, at Det Radikale Venstre ønsker at sænke skatten. Jeg må spørge hr. Morten Helveg Petersen, om han ikke har noteret sig, at finansministeren i dag har understreget, at der ikke er plads til skattelettelser.
Det samme har vi hørt fra den socialdemokratiske ordfører, fru Pernille Blach Hansen, ja, vi har oven i købet ved flere lejligheder hørt statsministeren understrege, at der ikke er plads til skattelettelser.
Petersen endnu en gang: Går regeringen ind for de skattelettelser, som er indbygget i det radikale skatteudspil? Ja eller nej?
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-05-15:
Til det første spørgsmål om regionalpolitiske konsekvenser ved stigninger af benzinpriser osv.: Man skal jo se sagen i det lys, at der vil komme skattelettelser, i og med at vi skaffer finansiering og samtidig sætter skatten ned andre steder.
Hr. Kristian Jensen er nødt til at kigge på totalbilledet i vores forslag, det hører altså med.
I øvrigt kalder vi det en omlægning, men der er finansieringselementer i det, og så er der områder, hvor vi sætter skatten ned.
Det nytter ikke noget at tage et enkelt finansieringselement ud og sige: Hov, hov, bål og brand, nu vælter hele læsset!
Man er selvfølgelig nødt til at kigge på udspillet i sin helhed for at give det en fair chance og en fair behandling.
Hr. Jens Rohde gør grin med ekspertudvalg og syltekrukker, og jeg ved ikke hvad.
Jeg kan nu ikke se, der er noget odiøst i, at folk med forstand på tingene sætter sig sammen for at prøve at komme med nogle kloge betragtninger om forskellige emner.
Bemærkningerne i mit indlæg gik på, at skattetrykket i 1960 var 25 pct., og i slutningen af sidste årtusind var det omkring 50 pct. - 48,8 pct. eller et eller andet i den retning.
Vi kan skændes om decimalerne og alt det dér, men pointen er bare, at hvis man fortsætter med den stigningstakt, vi har oplevet siden 1960, kan det ikke lade sig gøre.
Så ville vi komme op på et skattetryk på 100 pct., i 2040, så det er selvfølgelig den kurve, der skal knækkes, hvis man vil sige det på den led.
Endelig med hensyn til de 100.000 flere i beskæftigelse og aktiveringsdiskussionen: Arbejdsministeren og økonomiministeren har også givet udtryk for, at der må være noget finansiering, som kan bruges i det samlede billede.
Vi har valgt at bruge de udsagn og inddrage dem i vores skattepolitiske oplæg.
Ulrik Kragh (V), 2001-05-15:
Hr. Morten Helveg Petersen kom ind på de centrale emner,
Det samme har vi hørt fra den socialdemokratiske ordfører
tidligere på dagen.
Vi har også hørt fra hr. Morten Helveg Petersen, at der skal findes finansiering til det radikale skatteudspil, og jeg har forstået, at den bl.a. skal findes ved besparelser på aktiveringsområdet.
Vi taler om et centralt emne i regeringens 10-års-plan, så vil De Radikale fastholde deres skatteudspil med offentlige budgetforbedringer?
Eller er aktivering ikke et så vigtigt led i 10-års-planen, at man er nødt til at gennemføre den?
Hvad vil De Radikale?
Tror de, de kan få den øvrige del af regeringen med på det?
Jens Rohde (V), 2001-05-15:
Ja, hvilke ting har regeringen efterhånden ikke nedsat et ekspertudvalg til at vurdere?
Det er jo syltekrukke på syltekrukke på syltekrukke, fordi man ikke tør have en holdning til tingene, navnlig ikke i Det Radikale Venstres regeringspartnerparti, Socialdemokratiet.
Jeg hørte hr. Morten Helveg sige om skatten, at man kan regne den ud på mange måder, men én ting er sikker: Stigningerne kan ikke fortsætte, og Det Radikale Venstre kræver, at det bliver prioriteret.
Det synes jeg er en tilståelse.
Hvis hr. Morten Helveg virkelig mener det, han siger om stigninger, hvordan hænger det så sammen med, at man i vedtagelsen kan skrive, at en række velfærds- og miljøforbedringer er gennemført uden stigninger i det samlede skattetryk?
Kan vi lige få et klart svar fra Det Radikale Venstre: Er det samlede skatte- og afgiftstryk steget under denne regering, eller er der status quo, eller fastholder man, at det har været svagt faldende, som vi har hørt de socialdemokratiske ordførere sige fra talerstolen flere gange i dag?
Kristian Jensen (V), 2001-05-15:
Også her i dag er De Radikale meget glade for at tale om deres skattelettelser, som skatteministeren i øvrigt har lovet her i salen overhovedet ikke bliver til noget, fordi ingen del af det radikale udspil nogen sinde bliver regeringens politik.
Det, der ligger i cocktailen, er bl.a. et skattesmæk til boligejerne, som får en højere skat på boligen, og en yderligere afgift på benzinen på 1 kr. plus moms, dvs. 1,25 kr. oven i de i forvejen rekordhøje benzinpriser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Helveg Petersen: Hvordan hænger det sammen med bl.a. det forslag til vedtagelse ved forespørgsel nr. F 58, som Det Radikale Venstre selv var medforslagsstiller til, nemlig at man skal indtænke alle de regionalpolitiske konsekvenser, når man fremlægger forslag?
Hvordan tror man, det vil gå i de tyndtbefolkede egne, hvis det radikale skatteudspil for alvor bliver gennemført, og benzinafgiften dermed bliver forhøjet med ikke mindre end 1,25 kr. oven i det alt for høje niveau, den ligger på i dag?
Hvordan er det
med hele finansieringssiden og de såkaldte 4 mia. kr., man gerne vil have med ind?
Hvad er det for nogle skattelettelser, som De Radikale går og lover, men som skatteministeren har sagt
aldrig bliver til noget?
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-05-15:
Fru Ulla Tørnæs siger, at Venstre langtfra er enige med Det Radikale Venstre med hensyn til finansieringen af skatteoplægget, og spørger så, hvordan det i øvrigt harmonerer med regeringens politik.
Jeg ser ikke den store modstrid, forstået på den led at regeringen jo også har nedsat et ekspertudvalg, der skal kigge på internationaliseringens betydning for fremtidens skattesystem, altså med andre ord: Det er et emne, som man tager yderst alvorligt.
vores bud, inklusive finansieringsforslag, som selvfølgelig er knap så morsomme i forhold til, at der er gode gevinster at tjene ved gå ind for at sænke skatter osv. osv.
Men vi har i hvert fald spillet konkret ud og valgt at gøre det på den led.
Hr. Jens Vibjerg spørger med hensyn til integration i det private i forhold til det offentlige: Burde det offentlige ikke gå foran?
Jo, det burde de da.
Det er lidt ud ad samme tangent, når fru Gitte Lillelund Bech spørger
: Når arbejdsløsheden er højere blandt flygtninge/indvandrere end blandt traditionelle danskere, om man så må sige, hvor er så anstændigheden henne?
Jamen det er jo netop det, vi skal tage fat på, og det er netop det, handlingspakken for bedre integration bl.a. har til hensigt at forsøge at rette op på.
Vi er sådan set enige i, at vi ikke har været gode nok til det før i tiden, og derfor har vi forsøgt at opstille en plan for, hvordan vi kan blive bedre til det i fremtiden. Jeg giver for så vidt spørgerne ret: Jo, vi skal blive bedre til det, og vi skal gøre det ud fra anstændige argumenter, men så sandelig også, fordi vi har brug for de fremmede i vores økonomi i fremtiden.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-15:
Det var sådan set også den radikale ordførers meget pæne ord om ansvarlighed og anstændighed og mod til forandring af bl.a. integrationspolitikken, der fik mig til at tage ordet.
Jeg forstår, at netop nøgleordene ansvarlighed, anstændighed og mod til forandring er nogle, Det Radikale lægger meget vægt på, og derfor er jeg nødt til at spørge den radikale ordfører, om det er noget nyt, for hvor er anstændigheden, og hvor er ansvarligheden, når arbejdsløsheden for indvandrere er fire gange så høj som for danskere, hvis vi ser på forholdene i dag? Hvor er ansvarligheden, og hvor er anstændigheden, når mere end hveranden dansker fra et flygtningeland er på overførselsindkomst?
Og hvor er ansvarligheden, og hvor er anstændigheden, når der blandt de flygtninge og indvandrere, der har en videregående uddannelse med fra hjemlandet, er 61 pct.s ledighed, når ledigheden kun er 30 pct. blandt dem, der har taget en videregående uddannelse herhjemme?
Jeg synes, det er nye toner fra De Radikale, men jeg vil gerne vide: Hvor er ansvarligheden, og hvor er anstændigheden, bare i det eksisterende grundlag, regeringen baserer sin integrationspolitik på?
Jens Vibjerg (V), 2001-05-15:
Vi hørte den radikale ordfører sige, at vi skal have en anstændig integration, og at det var svært at få arbejde, hvis man havde et forkert navn.
Vi har for nylig hørt økonomiministeren sige, at det er en vigtig opgave at få indvandrere integreret, og det er jeg meget enig i.
Men føler Det Radikale Venstre så ikke, det er flovt, at 3,5 pct. af de ansatte i industrien er nydanskere fra tredjelande, mens kun 1,8 pct. i den offentlige sektor har denne baggrund?
Er det ikke flovt, burde det offentlige ikke gå foran, burde det offentlige ikke vise vejen?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-15:
I forbindelse med afslutningsdebatten sidste år fremhævede jeg i et spørgsmål til Det Radikale Venstres ordfører, fru Elisabeth Arnold, en artikel i dagbladet Børsen, som handlede om et skatteudspil fra Det Radikale Venstre.
Hun sagde, at det var et debatoplæg, der var sendt ud, det var ikke på Det Radikale Venstres vegne, det var ordførerens eget ansvar, og det var et debatoplæg til baglandet.
Jeg må sige, at jeg er meget godt tilfreds med, at økonomiminister Marianne Jelved nu er blevet en del af den radikale studiekreds og dermed også har blåstemplet det radikale debatoplæg.
Jeg må konstatere, at nu hvor valget nærmer sig,
har den radikale skatteordfører, hr. Anders Samuelsen, endelig fået lov til at mene det, som oprindelig stod omtalt i dagbladet Børsen, og det er jeg selvfølgelig også meget godt tilfreds med
Jeg vil imidlertid understrege, at vi i Venstre ikke er enige i Det Radikale Venstres skatteudspil, bl.a. fordi det er finansieret med flere grønne afgifter og hårdere boligbeskatning, og sådan kunne jeg såmænd blive ved, hvis ellers tiden tillod det.
Men da jeg nu må forstå, at det oplæg, som kun var på hr. Anders Samuelsens vegne tidligere, nu er blevet Det Radikale Venstres politik og Det Radikale Venstres skatteoplæg, vil jeg gerne spørge den radikale ordfører, hvordan det udspil harmonerer med den politik, regeringen fører.
Jeg ser nemlig Det Radikale Venstres skatteudspil som værende i direkte modstrid med den skattepolitik, som regeringen fører.