Tove Videbæk (KRF), 1999-04-15:
I det sidste års tid har der været alt for megen uro på baggrund af nedskæringer og forringelser på børne- og ældreområdet i kommunerne.
På ældreområdet var der et halvt hundrede kommuner, der skar ned på hjemmehjælpen.
De allerfleste kommuner leverer dog en god service, og der er mange gode historier, som aldrig når ud til pressen.
Men det er på grund af de dér 15-20 pct. af kommunerne, der gør det alt for ringe vedrørende hjemmehjælp, der har været megen uro, og det var helt rimeligt.
Og jeg kan sige til hr. Ebbe Kalnæs, at det var altså ikke bare nullermænd, det drejede sig om.
I Danmark ligesom i de fleste andre europæiske lande har vi valgt at afinstitutionalisere på ældreområdet.
Dette med »længst muligt i eget hjem«, som vi er gået ind for, kan jo være godt nok, hvis altså både plejen og den praktiske hjælp i eget hjem følger med.
Det er især vedrørende den praktiske hjælp, der har været problemer.
Det må naturligvis sikres, at de ældre kan være fuldt ud trygge ved, at når de får brug for hjælp, så får de den, og at de får den hjælp, de har behov for, især da
her i FN's ældreår
I den undersøgelse, som Socialforskningsinstituttet har offentliggjort i marts måned vedrørende omsorg for børn og ældre i forskellige europæiske lande, er Danmark blandt de bedre lande på nogle områder, men på børne- og orlovsområdet sakker Danmark uhjælpeligt agterud.
I Danmark bliver børnenes tilværelse i modsætning til den ældre del af befolkningens mere og mere institutionaliseret.
Danmark er i top, når det gælder andelen af børn, der passes i institutioner i løbet af dagen, og det er jeg for min del ikke ret stolt af, blandt andet fordi vi samtidig er totalt i bund vedrørende småbørnsforældres muligheder for at få orlov, og det er katastrofalt.
Den danske forældreorlov er både kortere og mindre fleksibel, og orlovsydelsen er lavere end i de andre nordiske lande.
I Finland kan forældre f.eks. blive hjemme, til barnet er fyldt 3 år, og tilmed til en forholdsvis høj orlovsydelse.
I Danmark har forældre ret til et halvt års orlov og mulighed for i alt op til ét års orlov, og ydelsen er helt nede på 60 pct. af dagpengesatsen.
Regeringen har i lang tid lovet bedre forhold for børnefamilierne, men den har lige så længe nølet med at indfri dem.
For mig afslører det, hvordan regeringen egentlig prioriterer.
Familierne er først og fremmest leverandører til det danske arbejdsmarked.
Det viser f.eks. forældreorlovens kranke skæbne.
Da arbejdsløsheden faldt i starten af 1990'erne, blev satsen for forældreorlov sat ned fra 80 pct. til 60 pct. af højeste dagpengesats.
På den måde spændte regeringen ben for orlovsordningernes store succes, og hermed afslørede
regeringen jo samtidig, at forældreorloven er en arbejdsmarkedsforanstaltning mere end en familiepolitisk foranstaltning. Vi må have bedre muligheder for børnefamilierne i Danmark.
Kristeligt Folkeparti fremsatte tidligere på foråret tre forslag, nemlig ret til deltid til småbørnsforældre, ret
til deltidspasning i alle kommuner og ret til tilskud til forældre, der vælger selv at passe deres børn.
Selve modellen for, hvordan vi vælger at forbedre forholdene,
er ikke det afgørende for os. Det afgørende er, at forholdene forbedres, at den enkelte families valgmuligheder sikres, og at der bliver fleksible pasningsmuligheder, eventuelt fleksibel børneorlov.
De gode intentioner, som en bred vifte af partier her i Folketinget har vedrørende denne sag, bør ikke drukne i ideologi.
Det skylder vi familierne og ikke mindst børnene i Danmark.
Vi må skabe rammer, der gør det muligt for småbørnsforældre at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet og samtidig være mere sammen med deres børn.
I dag er det for mange forældre et enten-eller.
Men det modsvarer ikke flertallets ønsker.
Det er disse overordnede initiativer, som vi mener der i første omgang og i langt højere grad er brug for.
Der er grund til at se på forholdene også for syge og udstødte som nævnt i SF's og Enhedslistens forslag til vedtagelse, men forslaget, som det ligger her på bordet i dag, kan vi ikke støtte og heller ikke Fremskridtspartiets.