runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-12-04:
Jeg vil da godt sige til hr. Kim Andersen: Ja, jeg er virkelig bekymret.
Vi har brugt år for at få opbygget en miljøvenlig energipolitik, det har kostet mange kræfter at få opbygget den, vi er blevet berømte i udlandet for den, den er blevet mødt med glæde, den har skabt os god økonomi, den har skabt os beskæftigelse, den har skabt os en virkelig stærk placering i eksportsektoren.
Så ja, jeg er bekymret for, at vi er ved at sætte det her over styr.
Men dog vil jeg sige, at der var et lille lysglimt, det var det allersidste, hr. Kim Andersen sagde, og det var, at Venstre ikke lukker nogen døre på forhånd.
Så vil jeg bare opfordre hr. Kim Andersen til heller ikke at gøre det til februar.
Fru Aase D. Madsen lider jo helt konsekvent af den opfattelse, at udviklingen af vores energiteknologier - vores vindteknologi, vores affaldsbaserede teknologier, vores biomasse, vores biogas, vores energibesparelser, vores udbygning med kraft-varme, vores gradvise effektiviseringer af udnyttelsen af energipotentialet i brændslerne - har kostet os penge, men det passer jo ikke.
Det har jo været en god forretning for Danmark. Det har været en god forretning, fordi vi har fået udviklet nogle teknologier, som har givet beskæftigelse, som har givet eksport, altså valuta, som har gjort, at vi på i hvert fald et af markederne, nemlig vindmarkedet, stadig væk har halvdelen af verdensmarkedet.
Det er faktisk ret godt gået af et land med kun 5 millioner indbyggere.
Så det passer simpelt hen ikke, når man siger sådan. Det passer jo heller ikke, at disse teknologier ikke er konkurrencedygtige, men årsagen til, at det kan se sådan ud, er, at mens nogle teknologier bærer alle deres miljøomkostninger i prisen - dem, vi forbrugere og industrien betaler - så er der andre energiteknologier, som ikke bærer den fulde pris, fordi prisen betales af andre, nemlig af skattekassen eller af sundhedsvæsenet.
Der er med andre ord tale om en regulær konkurrenceforvridning.
Så vil jeg bare sige til hr. Kim Andersen: Nej, jeg truer sandelig ikke med at give op, jeg truer sandelig med at blive ved.
Kim Andersen (V), 2003-12-04:
Jeg lyttede med interesse til fru Anne Grete Holmsgaards ordførertale, og jeg vil gerne sige, at jeg synes, at det i form og opbygning og måden, den blev holdt på, var en meget flot tale.
Men jeg synes, at den i sit indhold var lidt dyster og lidt for - ja undskyld mig - opgivende.
Jeg vil gerne endnu en gang slå fast, at Venstre og for den sags skyld også regeringen jo har vedkendt sig den tidligere regerings klimapolitik, den står vi ved, den er ganske ambitiøs.
At vi så, som det relativt lille land vi er med en meget, meget stor udenrigshandel pr. indbygger, ønsker at indfri de forpligtelser på en økonomisk ansvarlig måde, må man jo sige også er fornuftigt. Så vil jeg gerne sige, at vi skal bære vores andel af sække, men vi kan i dette lille land aldrig komme til at bære hverken det halve, det kvarte eller en tiendedel af verdens byrder i forhold til klimapolitikken.
Må jeg slutte af med at sige, at Det Konservative Folkepartis ordfører ikke kan være til stede her under debatten, men Det Konservative Folkeparti tilslutter sig en afvisning af beslutningsforslaget på lige fod med Venstre.
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-04:
Jamen er det ikke herligt, at andre partier kan gå herop på talerstolen og fortolke Dansk Folkepartis intention og politik!
Jeg ved, at det er venstrefløjen ganske udmærket til, og den benytter det i stor grad.
Fru Anne Grete Holmsgaard taler om, at Danmark ikke har båret sin sæk, tværtimod bærer andre større sække, end Danmark gør, osv.
Så vil jeg gerne spørge fru Anne Grete Holmsgaard, om fru Anne Grete Holmsgaard kan oplyse mig om, hvor meget det danske samfund i øjeblikket bruger af milliarder a la sække, hvor mange sække vi allerede for nærværende bruger på klimaet.
Det ville jeg meget gerne have haft at vide.
Jeg er gået til finansministeren, jeg er gået til Danmarks Statistik, jeg er gået alle vegne hen.
De kan ikke oplyse det, for det ligger nemlig ikke tilgængeligt nogen steder, og det er jo det, der er forfærdeligt.
Jeg har bedt om oplysninger: Hvor meget har Danmark ofret krone for krone i forhold til de andre lande i Europa?
Vi har jo betalt og betalt og betalt, vi er i hvert fald på forkant med betalingen, så derfor skal vi ikke tage spenderbukserne på.
Tværtimod skal vi være meget, meget økonomiske i de kommende år.
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-04:
Nu ved jeg ikke, om hr. Erik Mortensen var til stede, da der var en forespørgselsdebat, lige efter at regeringen var kommet med sin klimastrategiplan, hvor Dansk Folkeparti og regeringspartierne vedtog et forslag til vedtagelse, som anerkendte, at de målsætninger, der ligger i regeringens klimastrategi, går Dansk Folkeparti ind for.
Hr. Erik Mortensen må gerne stille flere spørgsmål, men jeg vil bare sige, at jeg vil svare det samme.
Erik Mortensen (S), 2003-12-04:
Det kan jo være svært at få et klart svar fra fru Aase D. Madsen.
Det må jeg nok sige.
Men jeg vil alligevel tolke de bemærkninger, der kommer nu, sådan, at man vedstår sig de store forpligtelser, som ligger foran os.
De forpligtelser er jo en del af Kyotoaftalen.
Hele kvotepolitikken er jo en del af vores samlede forpligtelser over for den aftale, vi har indgået.
Det gælder også det, vi behandler i dag, ellers var der ingen grund til at behandle det.
I og med at fru Aase D. Madsen anerkender det, går jeg ud fra, at hun også støtter det princip, som ligger i Kyotoaftalen, og de aftaler, som er indgået med et, som
man siger, bredt flertal i Folketinget.
Svend Auken (S), 2003-12-04:
Nu skal jeg ikke fordybe mig i, hvordan man tager iskerner op af undergrunden, mig bekendt ligger iskernen i isen oven på undergrunden, men lad det være.
Det, der imidlertid kan være af interesse, er: Mener fru Aase D. Madsen og Dansk Folkeparti, ligesom hendes ordfører sagde det under vores debat om Lomborg, at alt det der med klima er pjat, og i virkeligheden er alle de penge, som vi bruger på det her område - omstillingen med energibesparelser, vedvarende energi, alt det, som man gør rundtomkring i verden - penge ud ad vinduet?
Er det den opfattelse Dansk Folkeparti har?
Er det med den opfattelse, man realpolitisk støtter regeringen?
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-04:
Det er da sikkert rigtigt, at vi har tjent på det, men hvorfor kan vi så ikke få en normal opgørelse over, om vi virkelig har tjent på det?
Vismændene kom jo med en rapport, der viste, at man ikke havde tjent på vindmøllerne, tværtimod var det en udgift på 2 mia. kr. Og så røg hele the establishment op som trold af æske og beviste det modsatte.
Så det er jo helt fint.
Men hvis vi virkelig har tjent så mange penge, hvorfor skal det så blive ved at gå ud over energiforbrugerne?
Alt bliver jo kanaliseret over på energiforbrugernes regning.
Alle tilskud til el, de, der ligger i det - nu kan vi se det med hensyn til industriel kraft-varme -
bliver lige så fint luget ud af finansloven. Nu går de her jo så ikke videre, men ellers bliver det sat direkte over på elforbrugernes regning.
Man fik en regning på 2 mia. kr. i 1999 med SF's hjælp.
Der fik man en regning på 2 mia. kr., fordi de tilskud skulle ud af statskassen.
Og det tror jeg der er mange elforbrugere
der takker SF for.
Den tunge ende vender nedad i det her
spørgsmål
Dansk Folkeparti støtter realpolitikken, og det, der er realistisk i øjeblikket, er jo de udløbere af Kyotopolitikken, som vi diskuterer her, altså CO2-kvoterne.
Det er det, der er realpolitik.
Det tilbageskuende kan vi ikke rigtig bruge til noget.
Vi må tage, hvad vi har i øjeblikket, og tage stilling til de problemer, der ligger i øjeblikket, og så kan vi diskutere miljøpolitik en anden gang.
Men i øvrigt: Skal vi ikke lige se på, hvad de der iskerner, som man nu tager op fra undergrunden, indebærer?
Skal vi ikke lige »give it a chance« for at sige det populært på halvdansk?
I hvert fald vil vi støtte, at de tiltag, der skal tages, kommer igennem til gavn for det danske samfund; at vi ikke ødelægger samfundsøkonomien ved at holde fanen så højt, at vi ikke kan nå den økonomiske jord.
Svend Auken (S), 2003-12-04:
Det er ikke altid, strømmen af skældsord gør det ud for et svar på et simpelt spørgsmål.
Jeg spurgte fru Aase D. Madsen: Støtter Dansk Folkeparti i modsætning til tidligere og i modsætning til, hvad deres ordfører sagde under den netop afholdte miljødebat, teorien om, at øgede koncentrationer af klimagasser i atmosfæren fører til klimaforandringer, og at det har verdenssamfundet en pligt til at bekæmpe, altså det, der har fundet sit foreløbige udtryk i Kyotoprotokollen, som et bredt flertal i Folketinget står bag?
Støtter Dansk Folkeparti det eller ej?
Det er helt i orden, at fru Aase D. Madsen hverken kan lide mig eller min politik, det synes jeg er fint, og der er ikke noget nyt i det.
Til gengæld ville det være af interesse
for offentligheden at få at vide, hvad Dansk Folkeparti faktisk mener om det spørgsmål, der jo ligger bag hele vores diskussion om kvoter.
Man skal jo gnide sig i øjnene for kulstøv, når man har lyttet til fru Aase D. Madsen.
Jeg har imidlertid et spørgsmål, og det er spørgsmålet om Dansk Folkepartis forhold til Kyotoprotokollen.
Der har netop været en stor debat i Folketinget, hvor partiet benægtede, at der var en sammenhæng mellem øget koncentration af klimagasser i atmosfæren og klimaforandringer, og man sagde, at det hele var noget pjat.
Er man tilhænger af, at Danmark skal leve op til sine forpligtelser?
Fru Aase D. Madsen sagde, at det var noget, jeg havde fundet på, og at det var mig, der havde de store spenderbukser på.
Men jeg tror, hun er klar over, at det var et meget bredt flertal uden om Dansk Folkeparti, der tilsluttede sig Kyotoprotokollen efter meget grundige debatter, mange overvejelser og mange afstemninger her i Folketingssalen.
Kim Andersen (V), 2003-12-04:
Jeg synes, fru Elsebeth Gerner Nielsen svinger sig lidt højt op nu.
Der er jo ingen tvivl om, at vi i Danmark er foran, når det drejer sig om udviklingen af VE-teknologi.
Der er ingen tvivl om, at vi er anerkendte, at vi har gode valutaindtægter på området.
Men fru Gerner Nielsen bliver jo altså nødt til at erkende, at det i høj grad skyldes en politik, som vi er en del partier, der har stået bag, som har været med til at favorisere området dels med direkte statstilskud og dels med produktionstilskud fra forbrugerne.
Hvis ikke de elementer havde været der, havde disse virksomheder og denne teknologi ikke haft nær den samme chance for at udvikle sig. Så lad nu være med at komme og sige, at vi ikke har gjort noget for at nå dertil, hvor vi er.
Det drejer sig om at finde et rimeligt balancepunkt, hvor den vedvarende teknologi kan udvikle sig, uden at det går ud over konkurrenceevnen for andre virksomheder.
Det er det, denne regering har sat sig for, og det er det, som Venstre støtter.
Det her er et område, der egner sig til balance og ikke til fanatisme.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-04:
Noget af det, vi i Det Radikale Venstre er noget bekymrede over for øjeblikket - jeg er godt klar over, at det med at være bekymret ikke er særlig politisk korrekt for øjeblikket - er, at det ikke ser så godt ud for de decentrale kraft-varme-værker.
Jeg er alvorlig bange for, at der er en del af de decentrale kraft-varme-værker, der vil gå fallit i løbet af meget kort tid, bl.a. fordi vi nu går over til en mere markedsbaseret energisektor, hvilket vi på alle måder er enige i.
På den anden side har samfundet ganske enkelt ikke råd
til, at de decentrale kraft-varme-værker bare går fallit, og det forslag, der ligger her, er jo en måde at redde de decentrale kraft-varme-værker på
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad hr. Kim Andersen har tænkt sig at gøre for at hjælpe de decentrale kraft-varme-værker.
Hr. Kim Andersen må også få masser af henvendelser fra bekymrede bestyrelsesmedlemmer ude i de decentrale kraft-varme-værker.
Tove Videbæk (KD), 2003-12-04:
Da Kristendemokraternes ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Kristendemokraterne fremføre følgende: CO2-kvoterne er en del af den eksisterende energiaftale, som Kristendemokraterne er med i.
Da aftalen udløber ved udgangen af i år, ønsker vi at benytte lejligheden til at få lavet nogle CO2-kvoter, der er mere effektive i forhold til at få nedbragt Danmarks CO2-udledning.
CO2-kvoter spiller en helt central rolle, når vi beregner prisen for at producere energi, fordi vi herigennem også inkluderer de miljømæssige omkostninger ved produktionen.
CO2-kvoter er en af de mest effektive måder at nedbringe CO2-udledningen på.
Det lovforslag, L 8, som regeringen selv har fremsat, lægger op til en videreførelse af de eksisterende kvoter.
Det mener vi er uacceptabelt, hvis Danmark skal være med til at forbedre miljøet. Formålet med beslutningsforslaget er at sikre en opfyldelse af Kyotoaftalen.
Regeringen nævner i sit oplæg til klimastrategi, at medmindre der gennemføres nye tiltag, vil Danmark mangle 20-25 mio. t CO2 for at opfylde Kyotomålsætningen.
Dette svarer til 25-30 pct. af den samlede udledning af drivhusgasser.
I det nuværende system tildeles CO2-kvoterne som hovedregel ud fra CO2-udledningen 1994-1998.
Herved udsættes alle elproducenter for samme krav om at reducere CO2-udledningen, hvilket belønner de elproducenter, der i forvejen udleder mest CO2, mens elproducenter, der producerer på en energieffektiv måde, ikke opnår nogen bonus.
Det får den konsekvens, at bl.a. de kulfyrede værker under den nuværende ordning ikke har en tilstrækkelig tilskyndelse til at nedbringe CO2-udledningen.
Det er et uhensigtsmæssigt beregningssystem, hvis vores målsætning er at reducere CO2.
Kristendemokraterne ønsker at ændre reglerne for udstedelse af CO2-kvoter, således at elproducenter, der forurener mere end gennemsnittet, enten må nedbringe CO2-udledningen eller købe CO2-kvoter fra elproducenter, der forurener mindre end gennemsnittet og derfor kan sælge deres uudnyttede CO2-kvoter videre. Et andet problem er, at den eksisterende afgift for at overskride CO2-kvoterne er for lav.
På nuværende tidspunkt betales kun 40 kr. pr. ton CO2
ved overskridelse af kvoten.
I det fremsatte forslag er afgiften hævet til 170 kr. pr. ton CO2.
Den nuværende ordning har kun et formål, nemlig at sikre flere midler i statskassen.
Den skaber intet fælles ansvar fra producentens side for, at Danmark overholder sine internationale forpligtelser.
Det fremgår af ministerens svar på spørgsmål 3 til L 8, at hvis overskridelsesafgiften sættes til 120 kr. pr. ton CO2, er der lille sandsynlighed for, at afgiften vil blive betalt, idet der så vil være stor sandsynlighed for, at kvoterne vil blive overholdt.
Ellers er de jo ret overflødige. Vi vil gerne være med til at lave en ordning, der skaber et fælles miljømæssigt ansvar for de danske forpligtelser i Kyotoaftalen.
Med det fremsatte forslag skabes der nogle incitamenter for de enkelte producenter til at producere så miljørigtigt som muligt.
Vi ønsker mere miljø for pengene og ikke mindst mere miljø for fremtiden, så Kristendemokraterne støtter forslaget hundrede procent.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-04:
Jeg ved ikke, om jeg overhovedet skal bruge tid på det her, men jeg vil gerne have en dokumentation for, at det er rigtigt, at vores energipolitik indtil nu har været skadelig for dansk konkurrenceevne.
Hvor er det, hr. Kim Andersen har sin viden fra?
Så vidt jeg ved, er det sådan, at vi har været yderst konkurrencedygtige, bl.a. fordi vi har haft nogle fantastisk effektive kulfyrede kraftværker.
Der er en økonom, der hedder Michael Porter, som for nogle år siden var en stor guru også i de partier, som er repræsenteret her i salen i dag, som bl.a. sagde, at noget af det, der er nødvendigt, for at et lille land kan klare sig konkurrencemæssigt, er, at staten går ind og er med til at udvikle ny teknologi og er med til at skubbe gang i nye markeder.
Det er det, vi har gjort med den vedvarende energi, og det er derfor, at Danmark har en kæmpe andel, når det drejer sig om eksport af vedvarende energikilder.
Det er derfor, vi står os så godt på det internationale marked.
Det er vi ganske vist ved at ødelægge nu, desværre, på grund af den politik, der føres, men jeg tror sagtens, at der kunne rettes
op på det igen, hvis man ville.
Nu behøver vi ikke at give tilskud mere.
Det er jo også det, der ligger i vores forslag. I stedet for at give tilskud giver vi vindmøllerne en CO2- kvote, som kan sælges, fordi de producerer miljøvenligt, fordi de med andre ord bidrager til en samfundsmæssig gevinst, som bør prissættes, og det skal markedet gøre.
De får med andre ord det tilskud, de kan få i kraft af, at de sælger kvoten til en markedspris.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-12-04:
Med hensyn til vindkraftens økonomi vil jeg bare henvise fru Aase D. Madsen til de mange indlæg, der var i forbindelse med vismandsrapporten.
Med hensyn til de tidligere statstilskud til vindkraften og VE var vi med til at fjerne dem fra finansloven og lægge dem over på priserne direkte, og det synes jeg faktisk er en meget fair måde at gøre det på.
Det er jo sådan, at langt de fleste elforbrugere, hvad enten det er industrien eller det er husholdninger, faktisk vil kunne hente det hjem igen, hvis der politisk blev satset på energibesparelser.
Det er jo et af problemerne, at hele den side, der hedder energibesparelser, med ganske få undtagelser er blevet lagt fuldstændig død, til trods for at der er utrolig meget at hente der.
Pensionisterne, som fru Aase D. Madsen altid tager meget til sig, når hun skal skælde ud på os andre, har faktisk mulighed for at nedsætte deres energiregning, hvis de får noget råd og vejledning og støtte til, hvordan de sørger for at spare på energien.
Det er dog en langt bedre måde at gøre det på.
Men jeg er klar over, at regeringen ikke er så vild med det, for det går jo ud over skatteprovenuet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-04:
Problemet er så, som fru Aase D. Madsen udlægger det, at vi har haft en liberal politik.
Det vil sige, at vi ikke er gået ud og har sagt, at der kun er plads til så og så mange vindmøller.
Det, det her forslag lægger op til, er, at miljøomkostningerne bliver integreret i priserne.
I stedet for at vi skal give tilskud til den miljøvenlige produktion med henblik på at leve op til vores internationale mål på miljøområdet, får vi integreret omkostningerne i prisen på elproduktionen, så det bliver den energiproduktion, som har den største CO2-emission pr. kW, der får de største omkostninger.
Sådan burde det jo netop være.
I stedet for at give tilskud til den miljøvenlige produktion burde vi integrere de udgifter, der er forbundet med den miljøfjendtlige produktion i varernes priser - med andre ord i energipriserne fra eksempelvis de kulfyrede kraftværker.
Det her er en måde at gå over til et meget mere markedsbaseret system, hvor vi får integreret miljøomkostningerne i energipriserne.
Det er fornuftigt, det er liberalt, og jeg kan ikke forstå, hvorfor et liberalsindet parti som Dansk Folkeparti ikke kan støtte det.
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-04:
Det er jo en underlig energipolitik - jeg regner med, at fru Elsebeth Gerner Nielsen gennem årene har været med til at lave energipolitik - at man ikke ligesom koordinerer med hensyn til, hvor meget vind vi har brug for.
Vi gav fuldstændig los for de mange vindmøller, samtidig med at man opbyggede decentrale kraft-varme-værker.
Har man da ikke haft fantasi til at forestille sig, at det vil give et kæmpe problem?
Det har man tilsyneladende ikke, og det koster det danske samfund rigtig mange millioner kroner.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-04:
Jo, det er det, og derfor er vi nødt til at finde en løsning
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-04:
Nu talte fru Elsebeth Gerner Nielsen så varmt om de decentrale kraft-varme-værker, der havde problemer.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad er det, der gør, at de decentrale kraft-varme-værker har problemer?
Er det, fordi man en kold, blæsende vinternat ovre på Vestkysten skal producere meget varme, og så har man lige pludselig også for meget vindmølleel?
Er det ikke et af de problemer, som man må se i øjnene det giver de decentrale kraft-varme-værker?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-12-04:
Jamen det passer jo ikke, at der ikke er noget loft.
Det står jo faktisk i lovgivningen, hvad det er, der er tilskuddene, som betales af forbrugerne.
Så det er jo noget pjat at sige, at der ikke er noget loft.
Men hvis fru Aase D. Madsen er så optaget af at få elpriserne ned, ville det klogeste da være at sikre udbygning af kapaciteten, for jo mere man smider ud på markedet, jo mere falder prisen.
Så det er da det mest effektive.
Så jeg vil sige, at jeg forventer en positiv holdning fra fru Aase D. Madsen, når vi kommer til det næste forslag om at udbygge havvindmøllekapaciteten.
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-04:
Det er da klart, at fru Anne Grete Holmsgaard må stå heroppe og forsvare sin egen politik med at forøge elregningen med 2 mia. kr. for forbrugerne.
Så spørger jeg bare fru Anne Grete Holmsgaard: Hvor er loftet?
Han kan sige, at det kan det danske samfund
Men når det bliver kanaliseret direkte over på elforbrugerne, så er der jo intet loft, så er det en blankocheck.
Det er det, der er det farlige, og det er derfor, vi her i Folketinget skal være økonomiske, når vi laver vores klimaplaner, fordi der reelt ikke er noget loft over, hvad vi kan lægge over på elregningerne.
Derfor er det politikernes store ansvar, at det er os, der lægger loftet.
Det er liberalt med hensyn til vindmølleopbygning.
Liberalismen er god, men når man samtidig giver så store tilskud til vindmølleproduktionen, at de skyder op som paddehatte - bare se i 1999, hvor vi fik overgangsordningen, hvor man skulle skynde sig at have de meget store tilskud, der gav 60 øre pr. kW, var der et boom, for det var jo en guldgrube - er det så liberalisme?
Er det liberalisme at give så mange tilskud, at udviklingen løber løbsk, som den har gjort, og som det derefter koster samfundet mange, mange millioner kroner for at få bragt på plads igen, bl.a. ved nedlukning af decentral kraft-varme?
Kim Andersen (V), 2003-12-04:
Jeg har jo godt registreret det gennem nogen tid, at fru Anne Grete Holmsgaard er vred, er skuffet, er fortørnet, er bekymret.
Nu indrømmer fru Anne Grete Holmsgaard også selv, at hun ikke er så optimistisk.
Så jeg håber, at lysenes tid, som vi nu går ind i, vil bringe lidt mere optimisme ind i fru Anne Grete Holmsgaards sind, sådan at fru Anne Grete Holmsgaard på SF's vegne vil være beredt til et konstruktivt samarbejde om at finde en løsning på Danmarks CO2-reduktionsforpligtelser og kvoteproblematikken for 2005.
Fra Venstres side er vi beredt til et konstruktivt samarbejde, vi lukker ikke nogen døre på forhånd, vi er åbne over for at samarbejde om en reel løsning af disse problemer.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-04:
Fru Lissa Mathiasen må altså også anerkende, når jeg siger, at det formelt set da er fuldstændig rigtigt, at denne her sag ikke har noget med abortlovgivningen at gøre.
Men jeg kan jo godt sige, at det er ulogisk, at vi f.eks. tager stilling til det her i dag, når vi så faktisk har den abortlovgivning, vi har, lige så vel som en del af de parter, der har været hørt i forbindelse med det her lovforslag, rent faktisk rejser de selvsamme problemstillinger.
Lovforslaget postulerer jo højt og flot, at det her ikke giver anledning til overvejelser i relation til lov om svangerskabsafbrydelse.
O.k., det kan man vælge at sige.
Det erkender jeg.
Men man kan altså også godt vælge at sige, at lovforslaget her giver anledning til at overveje nogle elementer i relation til lov om svangerskabsafbrydelse.
Det siger en del af de høringsparter, der også har været hørt om lovforslaget.
Så kan Socialdemokraterne, og så kan regeringen godt vælge at sige: Det vil vi ikke gøre.
Jeg spørger bare og har spurgt flere gange, hvorfor man ikke vil gøre det.
Og det er altså bare, fordi man vil holde tingene meget skarpt adskilt, så man ikke prøver at tænke lovgivningen her og de ting sammen.
O.k., det må jeg så bare konstatere, og så kommer vi ikke videre med det.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at lovgivningen her i sig selv berører eller anfægter den nuværende lov om svangerskabsafbrydelse; det gør den ikke, selvfølgelig gør den ikke det, men derfor kan den godt give anledning til, at man gør sig nogle overvejelser, og det er det, jeg har spurgt ind til.