runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-29:
Dette lovforslag har jo tre hovedelementer, som må siges at være af ret forskellig karakter.
Først foreslås der indført en ny type andelsboliger, hvor der ikke ydes direkte offentlig støtte, men derimod gives kommunerne mulighed for at stille lånegaranti for en del af realkreditlånet.
I CD anerkender vi bestræbelserne på at forbedre mulighederne for at blande boligformerne i de enkelt by- og boligområder, og jeg synes derfor, det er en virkelig god idé at forsøge at fremme etableringen af ustøttede, private andelsboliger.
Derfor støtter vi også lovforslaget, og vi støtter, at kommunerne gives den mulighed for at yde garanti.
Man kan jo også håbe på, at kommunerne så vil stille krav til kvaliteten af byggeriets håndværksmæssige udførelse, sådan at vi ikke i den type andelsboliger ser de samme byggeskandaler, som vi gør i nogle af de andre typer andelsboliger. Så vil jeg ligesom Venstre gå over til det tredje element i forslaget, nemlig om ophævelse af kvoten for tilskud til servicearealer.
Det ser vi til gengæld ikke de store problemer i.
Så vil jeg tage ungdomsboligerne.
Dér foreslår man jo så en aftrapning af de særlige, midlertidige støtteordninger til ungdomsboliger.
En støtte, som dels består af huslejetilskud, dels består i henstand med betaling af nogle særlige lån, de såkaldte kriselån og henstandslån.
Denne del af lovforslaget er vi langt mindre tilfredse med i CD.
Her i landet er der altså en enorm mangel på egnede ungdomsboliger, og vi mener derfor, at det er et forkert signal at gennemføre denne foreslåede aftrapning.
Det er nemlig også de dårligste boliger, forslaget rammer.
Hvis det gennemføres, vil det medføre huslejestigninger og dermed en endnu større forskel mellem pris og kvalitet.
Så har nogle herfra sagt: 130 kr., 200 kr. og 50 kr.
Ja, det kunne også godt være, det var mere end 200 kr., men det betyder ikke så meget.
Derfor vil jeg samtidig gøre opmærksom på, at der er tale om boliger for unge og studerende, dvs. typiske lavindkomstgrupper, som huslejestigningerne vil ramme forholdsvis hårdere.
Det kan godt være, at alle, som er til stede her, uden de store problemer ville kunne bære den huslejestigning, som jeg sagde før, men hvad nu hvis man eksempelvis er på SU?
Desuden hænger forslaget jo dårligt sammen med regeringens målsætning om, at 30 pct. af en ungdomsårgang skal afslutte en videregående uddannelse.
Med en sådan målsætning nytter det jo ikke, at man yderligere belaster de uddannelsessøgendes økonomi således, at de i yderste konsekvens skal bruge mere tid til at arbejde og mindre tid til at studere.
Alt i alt er vi i CD altså noget forbeholdne over for dette lovforslag, eftersom vi ikke bryder os synderligt om det forslag, der vedrører nedtrapningen til ungdomsboligerne.
Den del vil vi faktisk allerhelst have ud af forslaget, og det er noget, vi vil arbejde videre med under udvalgsarbejdet.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Først vil jeg sige om det at afskaffe støtten til ungdomsboliger, at vi jo egentlig gerne vil have den der principielle debat om at adskille tingene.
Men det betød da selvfølgelig også, at studerende skulle have kompensation f.eks. via deres SU.
Det kunne være en af mulighederne.
Vi har sådan set sagt mange gange om bolipolitikken: Tag nu og adskil den fra det andet, og når man så ikke giver tilskud til bestemte kategorier af mursten, kompenserer man for det og giver til det enkelte individ.
Så der er selvfølgelig en balance i det.
Så kom hr. Frank Aaen med et meget smart spørgsmål, som også er relevant, nemlig om det så betød, at vi nu skal give kompensation over SU'en.
Nej, det gør det ikke.
Hvis hr. Frank Aaen læser lovforslaget, så står der faktisk, at man tager hensyn til den leje, som en studerende betaler i nybygget ungdomsboligbyggeri. Det, jeg synes er problemstillingen, er, at man sammenligner de forskellige murstenskategorier med hinanden.
Det, jeg vil have, er en anden form for fleksibilitet, hvor man ikke sammenligner mursten med hinanden og lejligheder med hinanden, for der er stor forskel på ungdomsboliger, og det ved hr. Frank Aaen også.
Derfor ønsker jeg, at man fik en debat, om man skulle give et enhedsbeløb til den enkelte studerende, og så måtte de studerende selv bestemme, hvordan de ville dække deres omkostninger og fordele beløbet.
Carsten Hansen (S), 1999-10-29:
Derfor har vi også, når vi har været med til at påvirke fremsættelsen af lovforslaget her, været kraftigt enige om aftrapningsordningen, som vi synes er uhyre vigtig.
Når man kigger på, hvad det betyder i tal, så er det altså 50 pct. af de boliger, vi taler om, som får en stigning
på under 100 kr.
, 35 pct. får en stigning på mellem 100 og 200 kr. om måneden, og 14 pct. får over 200 kr.
Der har altså været kigget lidt på det.
Jeg vil også sige til oplysning for hr. Knud Erik Hansen, at når vi ser på den samlede del af den boligmasse, vi taler om, så er det 73 pct., der ender på en husleje på under 1.500 kr., og i forhold til den sammenlignelige husleje må vi sige, at det tit er meget attraktive boliger, der i dag får støtte til at være endnu mere attraktive. Derfor synes vi, det er rimeligt, at der er en god aftrapningsordning, men også vigtigt, at vi får set på, hvor vi måske kan hente penge hjem til andre formål.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-10-29:
Men jeg forstår godt, at hr. Jens Hald Madsen står i den situation, hvis han har rådgivet Føtex i Roskilde om, at sådan kunne man bare bruge lovgivningen.
Det var sådan, vi nærmest forstod det, hr. Jens Hald Madsen sagde.
Der er intet lovsjusk i det her.
Det er en præcisering af, hvad der har været meningen med den daværende lukkelov, som vi havde, før Føtex gik ind og lavede angreb på den.
Men jeg kan forstå, det er det, hr. Jens Hald Madsen har medvirket til.
Altså man har her klart og tydeligt prøvet på at vildlede forbrugerne til en uanstændig handlemåde.
Og selv om de stod i flere tusindvis, eller hvad det nu var, hr. Jens Hald Madsen sagde, så gør det det jo ikke bedre. Der er altså ikke tale om lovsjusk, der er ikke tale om uanstændighed over for forbrugerne, men der er tale om, at hr. Jens Hald Madsen har vejledt nogle mennesker, og det synes jeg, de skulle give hr. Jens Hald Madsen en ordentlig afstraffelse for, nemlig ved at sige ...
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-29:
Lad mig henvende mig til den sidste ærede taler, fru Dorit Myltoft, som repræsenterer et parti, for hvem hensynet til lovkvalitet altid har stået i højsædet.
Der er ingen diskussion om, at er der usikkerhed om en lov, så er det selvfølgelig en kvalitetsforringelse, men der er heller ingen diskussion om, at fru Dorit Myltoft - og jeg tror alle i hendes gruppe - er enig med mig i, at hvis man gennemtvinger en lovgivning af denne her karakter som en hastelovgivning på 4 mødedage, hvor man starter førstebehandlingen på et tidspunkt, hvor ingen mennesker ved, at der overhovedet finder en behandling sted, så vil den samlede radikale gruppe, tror jeg, sige, at det kan Folketinget ikke være bekendt.
Det er ikke rimeligt.
Der må være plads til, at de mennesker, som interesserer sig for det her, kan komme i deputation, kan komme ind og blive hørt, kan få et svar på deres spørgsmål; at der bliver en ordentlig og rimelig og fair behandling i Folketinget.
Det er lovkvalitet, vil jeg sige til fru Dorit Myltoft.
Det er det, det handler om.
Det er derfor, jeg appellerede til Det Radikale Venstre om, at de - i hvert fald om nogen - er dem, der løfter fingeren i regeringen og siger: Tøv nu lidt, kære venner.
Det haster jo ikke så meget.
Lad os nu give den her lov en ordentlig behandling, og hvorfor dog jaske den igennem i løbet af 4 dage?
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Hr. Hovmand sagde, at hvis der var en butik på en jernbanestation, der har omsat for over den her omsætningsgrænse, så vil den få store problemer.
Jeg vil spørge hr. Hovmand, om hr. Hovmand har læst bemærkningerne til lovforslaget.
Det tyder det ikke på.
Der er da taget højde for det, og det er ganske simpelt.
Så vil jeg spørge hr. Hovmand, om hr. Hovmand ved, hvor stor en procentdel af dagligvarerne der omsættes
i de dér 22-23 OBS'er og Bilkamarkeder og på benzinstationerne i forhold til de procenter, der omsættes i de varehuse, som det her rent faktisk handler om, altså Superbrugsen og Kvickly og Føtex og de store købmænds varehuse osv.
Det er jo marginalt, hvad der omsættes for af dagligvarer i de butikker, som er nævnt i Aktuelt i dag.
Så vil jeg endelig spørge hr. Hovmand, hvad det egentlig skal gavne at udsætte tredje behandling til tirsdag 8 dage, eller hvem skal det gavne.
Frank Aaen (EL), 1999-10-29:
Hr. Svend Erik Hovmand taler meget om lovkvalitet og skælder så i samme sætning ud på den gældende lukkelov.
Så vil jeg gerne bede hr. Svend Erik Hovmand bekræfte over for Folketinget og befolkningen, at hele den gældende lukkelov er et resultat af utallige natteforhandlinger med hr. Svend Erik Hovmand som deltager.
Der er ikke en sætning i den dér lukkelov, der gælder i dag, som hr. Svend Erik Hovmand ikke har været hen over mere end én gang.
Der er ikke skrevet et komma i den lov, som hr. Svend Erik Hovmand ikke har nikket ja til.
Er det ikke tilfældet?
Er det ikke også tilfældet, at midt under den afsluttende behandling af den her lov, da kom der et amerikansk firma rendende og sagde: Kan vi ikke lige ændre lidt på en paragraf her i allersidste sekund?
Derfor fik vi i allersidste sekund, efter at al forhandling, al betænkning og alt var lavet færdig, lige pludselig et nyt ændringsforslag, som hævede omsætningsgrænsen, bare fordi et enkelt lille firma, 7-Eleven, kom og bad: Kan vi ikke lige hæve den lidt?
Var det også lovsjusk?
Ja, det var i hvert fald lovsjusk.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Jeg skal så lige gøre opmærksom på, at præcisering af en lov rent faktisk kan, når det er nødvendigt af hensyn til administrationen, befordre, at det sker hurtigt.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-29:
Må jeg sige til min gode ven, hr. Ole M. Nielsen, der spørger hvem det skal gavne at udsætte loven: Det skal først og fremmest gavne demokratiet.
Det skal først og fremmest gavne de mennesker, hvis interesser vi alle sammen her i Folketinget er valgt til at varetage.
De skal have lejlighed
til at se: Hvad er det for en lov?
Hvad er det, den omhandler?
Hvad er det for konsekvenser, den medfører?
Hvad er det for nogle kontrolbestemmelser, man vil have indført?
Alt det skal de have lejlighed til at spørge om i et ordentligt, velordnet, demokratisk samfund.
Det er derfor, vi har tre behandlinger.
Det er derfor, vi har mulighed for, at deputationer kan møde frem, at folk kan tage telefonen og ringe til deres folketingsmedlem eller skrive et brev, hvis de har lyst til det.
Derudover vil jeg så sige til hr. Frank Aaen, som siger, at der ikke er én sætning, ikke ét komma, ikke noget som helst i den nuværende lukkelov, som jeg ikke har stemt for:
Jeg vil da gerne gøre opmærksom på, at det lige præcis var det, der var pointen.
Venstre undlod at stemme, og hvorfor gjorde vi det?
Det gjorde vi, fordi vi sagde, at nu havde vi jo fremsat et forslag om helt at ophæve lukkeloven.
Og hvad gjorde regeringen, efter at vi havde fortalt om det helt urimelige i den eksisterende lov med kaffeposer, som man kunne købe, og kaffefiltre, som man ikke kunne købe, og jeg ved ikke hvad, så gik statsministeren frem, og så sagde han: Det er klart, den lov kan vi ikke leve med, den skal laves om.
Det var havneregel, det var omsætningsgrænser
, osv.
Det var det, vi advarede imod.
Det var derfor, vi sagde: Vi vil selvfølgelig være glade ved at få gennemført de 80 pct., og derfor stemmer vi ikke imod, fordi så var loven faldet.
Men vi er ikke glade ved, at den ikke får helt 100 pct., og derfor undlod vi at stemme.
Bjarne Laustsen (S), 1999-10-29:
Nu vil jeg ikke spørge hr. Svend Erik Hovmand om, hvad forskellen er på kaffeposer og kaffefiltre, men jeg tror nu heller ikke, det var det, Venstres ordfører mente.
Men når man stiller nogle ganske simple, enkle spørgsmål, så er det da underligt, at vi ikke kan få at vide, hvad det er, Venstre vil. Venstre siger, at vi skal have noget længere tid.
Jo, men selv om vi nu fik noget længere tid, hvad mener Venstre så?
Det er da ikke et spørgsmål om underholdningsbranchen.
Jeg troede, vi alle sammen var i holdningsbranchen, og derfor må det da være ganske ærligt at spørge efter, hvad Venstre mener?
Jeg er godt klar over, at man undlod at stemme sidste gang.
Men der ligger et helt konkret lovforslag, der stopper et hul i den eksisterende lovgivning, og der må man da klart kunne spørge Venstre om, hvad de mener i den givne sag.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Indtil videre har jeg kun hørt hr. Svend Erik Hovmand tale om procedurer
Hr. Svend Erik Hovmand har heller ikke svaret på det spørgsmål, jeg stillede: Hvem støtter Venstre?
Er det landsbyerne? Detailforretningerne?
Er det De Danske Samvirkende Købmandsforeninger? Er det handelsstandsforeningerne?
Er det storcentrene? Er det detailhandelen med en eller to eller tre ansatte?
Hvem er det?
Er hr. Svend Erik Hovmand parat til ved en total liberalisering af lukkeloven sådan provokeret af enkeltbegivenheder at sige, at man løber en risiko for, at butiksstrukturen ændres, så folk, der ikke har bil, ældre og andre ikke har adgang til at kunne handle.
Det vil jeg meget gerne have et svar på.
Frank Aaen (EL), 1999-10-29:
Hr. Svend Erik Hovmand prøvede at fordreje mit spørgsmål og kom på den måde uden om at svare klart, og derfor bare én gang mere: Der er ikke én eneste paragraf i den lov, der i dag gælder, som ikke er godkendt af hr. Svend Erik Hovmand, som ikke er forhandlet i timevis med hr. Svend Erik Hovmand.
Det er altså hr. Svend Erik Hovmands og Venstres og De Konservatives fortjeneste, at loven blev vedtaget, for deres stemmeafgivning og også det at undlade at stemme, havde man forhandlet sig til.
Man havde også forhandlet sig til, at man kunne få alt opfyldt og alligevel undlade at stemme for loven.
Men det bøjede man sig for i regeringen - meget særpræget - for det havde man forhandlet sig til.
Men ansvaret for den gældende lov er lige så fuldt hr. Svend Erik Hovmands som det er de øvriges, der stod bag loven i sin tid.
Derudover, hvis jeg i 1995 havde sagt fra talerstolen, at Føtex skulle holde åbent om søndagen, hvad havde hr. Svend Erik Hovmand så sagt?
Hvis jeg den 1. oktober i år havde spurgt hr. Svend Erik Hovmand: Kan Føtex holde åbent om søndagen?
Så havde hr. Svend Erik Hovmand sagt nej.
Derfor siger jeg bare: Har ikke selv Venstre brug for en overvejelse om, hvorvidt, når man ser så overraskende en udlægning af en lov, lovgiver så selvfølgelig straks bør gribe ind.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-29:
Jeg har forstået på hr. Bjarne Laustsen, at han fortsat er i tvivl om vores holdning til det af regeringen fremsatte lovforslag.
Det undrer mig lidt, men jeg vil gerne afsløre for hr. Bjarne Laustsen, at Venstre ikke kan medvirke til at fremme regeringens forslag.
Derefter vil jeg gerne sige til ministeren, som jeg gerne vil byde velkommen til at blande sig i debatten, hvis ministeren føler trang til det, hvad jeg kan forstå at ministeren gør: Vi tog lige før sommerferien en beslutning, som regeringen havde tøvet meget, meget længe med, en beslutning, som gik ud på, at al erhvervsrelevant lovgivning i fremtiden skal forelægges et testpanel.
Det var et stort, bredt flertal i Folketinget, der blev enige om det.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Har dette forslag været forelagt et testpanel?
Så til de øvrige spørgsmål.
Ja, jeg har jo svaret hr. Frank Aaen om beslutningsprocessen for den eksisterende lovgivning.
Vi havde gerne set, at man havde gennemført det, som vi oprindelig foreslog.
Det gjorde man ikke.
Tilbage var 20 pct., som giver problemer i dag, og det advarede vi allerede imod dengang.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Et par gange har det lydt heroppefra til Venstres ordfører: Hvem støtter Venstre?
Og underforstået: Er det de store eller de små?
Svaret kom ikke tydeligt frem, men der blev sagt: Vi støtter demokratiet.
I Dansk Folkeparti støtter vi forbrugernes frie valg og muligheder for at gøre indkøb.
Det er forbrugerne, der selv skal bestemme, hvor og hvornår de vil gøre disse indkøb.
Jeg går ud fra, at også Venstre bakker op om Forbrugerrådet, om forbrugernes frie valg på det område.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Hr. Svend Erik Hovmand spurgte i sin tale om, hvis interesser
man varetager.
Jeg vil gerne spørge hr. Svend Erik Hovmand, om det ikke også er i Folketingets interesse, at den udøvende minister på området kan administrere de af Folketinget vedtagne love.
Det sker dog, at domme afsagt f.eks. i landsretten kan vise, at det kan være nødvendigt med en præcisering af hensyn til administrationen af loven.
Det er også med til at give et løft i lovkvaliteten.
Bjarne Laustsen (S), 1999-10-29:
Jeg vil også gerne spørge: Hvad betyder det, når man siger, man ikke kan medvirke til gennemførelsen?
Vil man stemme imod, eller vil man undlade at stemme?
Jeg vil også gerne spørge: Gælder det hele Venstres gruppe?
Har Hr. Svend Erik Hovmand hele Venstres gruppe bag sig?
Nu ville det nok være naivt at tro, at man kunne få hr. Svend Erik Hovmand til her fra denne talerstol at løfte sløret for, hvad der foregik i Venstres gruppeværelse.
Det vil undre mig såre, om det gælder hele Venstres gruppe, når det ses i forhold til det, man siger og taler om ude i forsamlingshusene, hvor det drejer sig om udviklingen af landdistrikterne, og i nærområderne.
Hvis man ikke giver de små butikker en konkurrencefordel, kan jeg ikke se, hvordan Venstre kan løfte den opgave.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-29:
Jeg tror, man skal være meget varsom med, som vi hørte det her for et øjeblik siden, at sige: Hvem har glæde af hvilken lovændring?
Jeg tror, man må sige, at der var meget stor skepsis over for den liberalisering af lovgivningen, der fandt sted sidste gang, blandt masser af handlende i landdistrikterne.
Jeg havde selv den opfattelse, at det ville være en fordel for de handlende i landdistrikterne.
Og vi må jo altså i dag erkende, at sådan er det også gået.
Der er adskillige hundrede butikker, som kan takke den nuværende liberalisering for, at de overhovedet lever i dag.
Jeg tror, der stadig væk er mange butiksindehavere, som mener, at der er en række problemer i den gældende lovgivning.
Derfor mener jeg, at det er rigtigt, at vi får en revision af vores lukkelov næste år med henblik på en yderligere liberalisering. Der er ingen tvivl om vores holdning til det forslag, som regeringen her har fremsat.
Vi mener, det er lovsjusk; vi mener, det er dårligt gennemarbejdet, og derfor kan vi ikke støtte dette forslag.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Jeg synes, det er rart at høre, at der er en vis forståelse for nødvendigheden af at præcisere loven i forhold til den eksisterende lukkelov.
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om hun er opmærksom på, at det ikke bare drejer sig om én butik, men om tre butikker i landet, og hvis man skal rejse sagerne ved domstolene, kan man regne med, at det tager ca. halvandet år for en sag. Vi har tilsagn om, at vi i løbet af det næste års tid skal lave en revision af den eksisterende lukkelov.
Er det så ikke meget rart, at vi benytter muligheden for at skabe ro og tid til at kunne få fat i de ting?
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Jeg synes også, at fru Pernille Sams beskrev problemet så rigtigt og egentlig ønsker at medvirke til at løse problemet, men faktisk ikke angiver nogen løsning på det.
Den dér, den er for restriktiv.
Men hvad så?
Er det så bare at lade stå til, indtil vi får loven revideret om et år, mens alverdens butikker afprøver grænsen?
Det er der så i øvrigt belæg for at man kan gøre forholdsvis billigt.
Bøderne for at have lukket op mange søndage til Føtex og andre butikker har været 5.000 kr. eller noget i den retning.
Det er vel sandsynligvis, hvad man tjener ind på en times tid eller to.
Er det en rimelig tilstand at lade udvikle sig i en lang prøveperiode?
Hvad skulle vi ellers have gjort?
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Den konservative ordfører, fru Pernille Sams, nævnte, at den nuværende lovgivning på området er konkurrenceforvridende.
Det er jeg enig med ordføreren i.
Så nævnte ordføreren samtidig, at man ville stemme imod det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Der er en mulighed i det beslutningsforslag for, at man yderligere liberaliserer den lov, vi kender i dag.
Det undrer mig, at De Konservative, der siger, at loven i dag er konkurrenceforvridende, ikke vil være med til at ændre på det forhold i liberalistisk retning.
Det undrer mig.
Pernille Sams (KF), 1999-10-29:
Til hr. Egil Møller først: Vi har ikke taget forskud på, hvordan ændringerne i den nuværende lukkelov skal komme til at se ud.
Vi har sagt, at når der skal ske ændringer, skal det ske efter grundigt gennemarbejdede drøftelser, og vi ønsker, at detailhandelens organisationer skal være inddraget i disse drøftelser.
Derfor vil vi ikke på nuværende tidspunkt tage stilling til, hvad konklusionen skal være.
Vi synes, det er håbløst med sådan en hovsaløsning, hvor man lige, fordi der nu er en butik i Roskilde, der vælger at provokere, laver et helt generelt forslag, som Dansk Folkeparti har valgt at gøre.
Derfor stemmer vi imod det.
Til de to andre, der spurgte: Kristeligt Folkeparti spørger om, hvad vi så skulle have gjort.
Ja, vores opfattelse er, at man skal løse det problem, der er skabt, og man skal ikke forsøge at stramme loven yderligere op i forhold til loven, som den er i dag.
Vi har ikke noget imod en præcisering, hvis det bare var en præcisering, som hr. Claus Larsen-Jensen kalder det, men der er tale om mere end en præcisering, og det er problemet.
Man skaber en konkurrenceforvridning butikker imellem med det forslag, regeringen har lagt på bordet, hvor to ens butikker bliver behandlet forskelligt, alt efter hvornår de er etableret, om de har valgt at udnytte en tidligere lovlig åbningsadgang om søndagen, eller de ikke har valgt at udnytte den.
Vi synes, det er konkurrenceforvridende og urimeligt over for ellers ens butikker.
Det er jo helt forudsigeligt, at sådan vil det gå, fordi det er urimeligt. Nu lyser den røde lampe, så jeg er nødt til at gå ned.
Jeg kan ikke nå at svare på det hele, men det vil jeg så få lejlighed til på et senere tidspunkt.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om hun er opmærksom på, at det, som bliver kaldt konkurrenceforvridende om omsætningsgrænsen på jernbane- og rutebilstationer, i virkeligheden er til for at sikre, at de store butikker ikke bare frit skal kunne fortolke den nuværende lukkelov, og at det i virkeligheden er en præcisering af den eksisterende lov, når man sætter den dispensationsregel ind.
Så vil jeg gerne spørge, om det ikke gør lidt indtryk på den konservative ordfører, når formanden for Danmarks Handelsstandsforening og Hvidovres Erhvervsforening i dag i Børsen vender sig klart imod fiflerier i forhold til lukkeloven, at De Samvirkende Købmandsforeninger gør det samme, og at de henvendelser, vi indtil dato har fået i Erhvervsudvalget, har nøjagtig det samme synspunkt.
Jeg kan stadig væk konstatere, at jeg ikke har fået svar på et spørgsmål, jeg har rejst et par gange over for hr. Svend Erik Hovmand.
Venstre vil tilsyneladende prøve at tage de billige, populistiske fribilletter hjem på denne her sag uden at rage uklar med nogen, for man mener ikke noget om noget som helst.
Derfor må jeg spørge hr. Svend Erik Hovmand
: Hvad vil Venstre, hvis Venstre ikke kan støtte dette forslag?
Vil Venstre stemme imod, eller vil man undlade at stemme?
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Mit spørgsmål er, jeg har nemlig ikke hørt det fra De Konservative: Ønsker man også grundige overvejelser her af det forslag, som regeringen har fremsat?
Det er lovjaskeri, og det har Venstres ordfører også været inde på.
Det går for stærkt, vi har ikke mulighed for en demokratisk opfølgning af det lovarbejde, der bliver fremsat denne gang fra regeringens side, med den hastighed der lægges op til.
Kan fru Pernille Sams bakke op om, at vi får lidt mere tid til at gå ind i disse drøftelser?