Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-28:
Når jeg har bedt om ordet fra starten, er det, fordi jeg føler trang til med det samme at slå fast, at jeg stærkt skal beklage, at der er nogle, der har forsøgt ligesom at sprede nogle oplysninger om faktuelle forhold, som man har kaldt dem, fra selve lovforslaget, som jeg i hvert fald ikke kan nikke genkendende til, og som jeg ikke mener har udgangspunkt i lovforslaget.
Det er synspunkter som f.eks, at der kommer til at stå huse på bakketoppe og ved havet i titusindvis.
Jeg kan se, at hr. Holger K. Nielsen ikke er i salen, og det synes jeg er beklageligt, når jeg har kunnet læse i flere indlæg, at man mener, at netop nogle synspunkter om, at det giver ar i naturen, ville gøre, at man kan sige, som jeg tror
SF har gjort, noget om en folkeafstemning
Der skal jeg selvfølgelig beklage, at vi ikke kan få den debat. Men jeg vil bare gerne starte med i hvert fald at slå fast, at når man påstår, at der efter lovændringen må bygges boliger overalt i det åbne land, ved strande og på bakketoppe, hvor der er en smuk udsigt, er det forkert.
Det står ikke i forslaget, og det er der på ingen måde lagt op til.
Tværtimod går lovforslaget ud på, at boligerne enten skal indrettes i en eksisterende bygning eller opføres i tilknytning til ejendommens hidtidige bebyggelsesarealer.
Det er jo sådan, at hvis den nye bolig ikke ønskes opført i tilknytning til de hidtidige bebyggelsesarealer, kræves der en landzonetilladelse.
Og der vil jeg kun sige, at vi jo bruger planlovens § 36, stk. 2, som efter lovforslaget også omfatter bl.a. de aftægts- og medhjælperboliger, der kan opføres på landbrugsejendomme over 30 ha.
Når kommunalbestyrelsen skal give en landzonetilladelse til placeringen og udformningen af en aftægts- eller medhjælperbolig, er det de gældende regler om sådanne tilladelser, der skal anvendes.
Og der vil jeg gerne gøre opmærksom på, at planlovens § 36, stk. 2, primært tager sigte på at beskytte de landskabelige værdier.
Vi kan også kigge i den gældende lanzonevejledning.
Der står om bestemmelsen i § 36, stk. 2: »Bestemmelsen giver landzonemyndigheden mulighed for at foretage en konkret vurdering ud fra miljø- og naturmæssige, landskabelige og trafikale hensyn, således at der opnås den bedst mulige beliggenhed og udformning af bygningerne, f.eks. i form af vilkår for tilladelsen.«
Det er side 33 i vejledningen. Så kan man sige - og det var jo også oppe i debatten, sidst vi diskuterede det - hvis vi nu ser på aftægts- og medhjælperboliger på landbrugsejendomme under 30 ha og andre boliger, så kræver de efter de almindelige regler en landzonetilladelse.
Og der kunne det jo have været dejligt, hvis denne debat havde indeholdt, at nogen ville have læst lidt op fra den vejledning.
Jeg indrømmer, at det jo forudsætter, at man kender den.
Jeg skal læse op fra vejledningen side 43: »Om sådanne boliger siges der bl.a. følgende i landzonevejledningen: Det gælder generelt, at enligt beliggende enfamiliehuse ikke bør tillades i det åbne land.
I forlængelse heraf gælder, at også lokalplanlagte boliger i landzone bør udlægges i tilknytning til landsbyer.« Bliver der ændret ved det?
Nej, og det ved man godt.
Der er nemlig stillet spørgsmål, og der er givet svar.
Man ved godt, at det bliver der ikke ændret ved.
Derfor kan jeg jo overraskes over, at vi alligevel skal lægge øre til, at nu skal man altså kunne bygge ude i det åbne land.
Det er overraskende.
Man ved udmærket godt, at det, det her gælder om, er, at vi går ind og diskuterer medhjælperboliger, aftægtsboliger.
Og det gælder boliger i nedlagte landbrugsbygninger.
Man kunne jo sådan set tage den debat og spørge: Hvad er
det nu, der er galt i, at en medhjælper kan bo tæt ved sin arbejdsplads
Ud fra et miljømæssigt synspunkt kunne det da være en god idé.
Jeg skal ikke her komme ind på, hvad man bruger af køretøj for at komme til og fra arbejde, men der kan da ikke være noget underligt i, at man bor tæt ved sin arbejdsplads.
Man kunne også spørge: Hvad galt kunne der være i, at nogle har en aftægtsbolig
, hvis man gerne vil have, at ens ældre forældre kunne få lov at blive boende der?
Det kunne man jo da sagtens forestille sig mange positive ting ved.
Jeg kunne i hvert fald godt.
Så er der endelig det spørgsmål om, at vi udnytter de bygninger, der er blevet tilovers på en ejendom.
Det er jo en god økologisk tankegang at sige, at når vi bruger af jordens ressourcer til at bygge de her bygninger, lader vi dem ikke stå og forfalde, selv om vi har råd til det; selv om vores økonomi tilsiger, at vi sådan set ikke behøver at tage os af de materialer, vi har hentet fra jordens ressourcer, og anvende dem.
Men hvor meget bæredygtig udvikling er der i det?
Jeg synes da, man skal prøve at anstrenge sig i hvert fald en lille smule for, at man måske kunne udnytte de bygninger.
Jeg tror da, at de fleste mennesker rundtomkring i verden vil være overrasket over, at vi har råd til at lade sådan nogle bygninger henligge til forfald uden at bruge dem.
Nej, det tror jeg ikke.
Men jeg tror, at nu stiller vi os ikke i vejen længere, nu kan der da i hvert fald være nogle tilfælde.
Hr. Ole M. Nielsen fra Kristeligt Folkeparti siger: Det bliver meget få, om nogen.
Det kan godt være, men så kan vi da i hvert fald sige til hinanden, at nu stiller vi os ikke i vejen.
Det er jo tankevækkende - jeg forsøgte sådan set også at fortælle det sidste gang - at vi har indrettet en planlov, der f.eks. forhindrer et ældre ægtepar i at kunne blive boende på en ejendom, selv om de gerne ville det, så de kunne hjælpe deres handicappede søn med at kunne fortsætte med at drive den ejendom, fordi det nu engang er sådan, at han har behov for, at de bor i nærheden.
Det er jo tankevækkende, at en kommune og et amt skal tvinges til at sige nej på grund af planloven.
Så kan det da godt være, at man kan sige, at det bliver ganske få tilfælde.
Jamen så lad da i hvert fald de her tilfælde blive nogle, hvor det kunne være muligt.
Så har nogle været meget optaget af: Når man opfører de her boliger, vil man så ikke bare kunne spekulere, lave et
eller andet i dem
Jamen jeg er jo nødt til at fortælle
ganske enkelt, hvordan det foregår, hvis man vil benytte sig af muligheden for aftægts- eller medhjælperbolig.
Kommunen modtager de omhandlede sager som en ansøgning
om byggetilladelse.
Hvor ejendommen ligger i landzone, skal ansøgeren i forbindelse med ansøgningen redegøre for, hvorfor der ikke kræves landzonetilladelse.
Det er jo det, ansøgeren skal redegøre for, hvorfor der ikke kræves landzonetilladelse.
Det vil sige, at ansøgeren skal oplyse, at der enten er tale om en bolig, der skal bruges i forbindelse med et generationsskifte, eller en medhjælperbolig.
Det skal vedkommende kunne forklare.
Disse oplysninger må kommunen som udgangspunkt lægge til grund.
Er kommunen i tvivl om, hvorvidt ansøgeren har til hensigt at opføre en aftægts- eller medhjælperbolig, kan kommunen bede om nærmere oplysninger, herunder oplysninger om navne på den eller dem, som skal bo i huset. Er der tale om en medhjælperbolig, må kommunen dog efter omstændighederne selvfølgelig affinde sig med en oplysning om, at medhjælperen først skal ansættes, når boligen er opført.
Men finder kommunen det ikke sandsynliggjort - og det er jo spillereglerne, som de er, om man så kan lide dem eller ej, men sådan er spillereglerne - at der er tale om en aftægts- eller medhjælperbolig, som ikke kræver landzonetilladelse, ja, så kan den nægte at udstede byggetilladelse, og afgørelsen herom kan påklages til Naturklagenævnet efter planlovens § 58, stk. 1, nr. 4. Man kan selvfølgelig have den betragtning, at man siger:
Vi stoler ikke på kommunalpolitikerne.
Men så sig dét.
Men det er da ikke, fordi man ikke har spillereglerne.
Lad mig kort sige noget om, hvilke hensyn der skal varetages, og hvilke krav der skal stilles, når kommunalbestyrelsen giver byggetilladelse til en aftægts- eller medhjælperbolig.
Inden der kan gives byggetilladelse, skal kommunalbestyrelsen efter bygningsreglementet for småhuse undersøge, om byggearbejdet er i strid med følgende anden lovgivning: Lov om planlægning, lov om naturbeskyttelse, lov om bygningsfredning, lov om skove, lov om miljøbeskyttelse, lov om affaldsdepoter, lov om arbejdsmiljø, lov om offentlige veje, lov om private fællesveje, lov om byfornyelse, lov om varmeforsyning, lov om midlertidig regulering af boligforholdene, beredskabsloven, museumsloven og lov om stormflodserstatning. Hvis nogle er bekymrede over, at der ikke er love nok, man skal gennemgå, inden man giver sådan en byggetilladelse, behøver de ikke at være det.
Det er altså værktøjerne, de ligger her, og de værktøjer skal man selvfølgelig bruge.
Jeg kan roligt sige, at jeg har været ked af - det er det rigtige ord - at man har forsøgt at sige en masse om, at nu kan man bare bygge ude i det åbne land.
Helt galt
Jeg synes da - sagt til hr. Holger K. Nielsen - at så skulle man sige det; det står dér og dér i loven, at nu kan man bygge ved strandene, nu kan man bygge på bakketoppene.
Jeg går ud fra, sådan kender jeg i hvert fald hr. Holger K. Nielsen, at han må vide, at det er aftægtsboliger, det er medhjælperboliger, og det er de boliger, som kan indrettes i tiloversblevne bygninger.
Og jeg håber og tror også på, at når vi ser, hvordan det kommer til at virke, kan det i hvert fald gøre det en lille smule lettere, at man kan få understøttet de lokalområder og de landdistriktsområder, hvor jeg jo må sige, at det kan være helt afgørende for, at man kan bevare sine skoler, sine daginstitutioner og sine butikker.
Det er jo sådan, at skulle der flytte nogle folk derud, sker der vel ingenting.
Når man tænker på, hvor mange der har boet der før, kunne man jo godt forestille sig, at der kan komme lidt flere folk derud.
Jeg tror faktisk, det vil styrke landdistrikterne.