runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2001-04-17:
For at starte med det sidste, så er det utrolig kompliceret.
Og det er også derfor, vi siger: Lad os nu se,
om arbejdsmarkedets parter kan finde ud af det.
Men ellers vil vi opfordre til, at det bliver en aftale mellem parterne.
Men vi kan jo godt inspirere dem lidt ved at sige: Vi har faktisk tænkt nogle tanker herinde; LO har selv sagt, at de synes, det er en god idé.
Kunne I så ikke prøve at se, om det kunne blive til noget?
Det er godt nok, at man arbejder meget, og så sparer man noget op, men hvis der så virkelig er drøn på virksomheden, når man faktisk har fået de her børn, kan det være lidt svært at gå fra og gå ned i tid.
Men hvis parterne er indstillet på det og man kunne starte nogle forsøgsvirksomheder eller andet, så synes jeg, vi er kommet et godt stykke vej.
Til fru Anni Svanholt: Jeg synes faktisk, ligestillingsdagsordenen er ved at være udtømt.
Det betyder
ikke, at vi skal gå i dvale.
Vi skal blive ved med at være opmærksomme på, om kvinder krænkes, og om der ikke er lige rettigheder, for det mener jeg bestemt der skal være.
Men hvis vi nu tager sådan noget, som fru Anni Svanholt selv nævnte, antallet af kvinder i Folketinget, så jeg bestemt gerne flere kvinder.
Men jeg bliver nødt til at spille bolden tilbage: Har SF ikke selv lige opgivet begrebet positiv særbehandling, fordi man mente, at nu var de dage ovre?
Der er sideordnet opstilling i de fleste partier - det kan man i hvert tilfælde beslutte om man vil have -
og så er det frit op til vælgerne at stemme på den kandidat, de vil have, og det er de personlige stemmer, der er afgørende.
Så synes jeg næsten ikke, man kan gøre mere.
Så er det vores opgave nu at forsøge at få flere kvinder i vælgerforeninger og andet.
Til hr. Frank Dahlgaard, som jeg jo vidste ville komme på talerstolen: Ja, jeg må sige, at jeg jubler over, at der er kommet flere vuggestuepladser.
Jeg tror ikke, hr. Frank Dahlgaard har prøvet at stå i en situation, hvor man ikke kan få sine børn passet, og hvor man ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er da utrolig afgørende for ligestillingen, om kvinderne også har deres plads på arbejdsmarkedet.
Og jeg ser ikke vuggestuer som en ond ting, men som en god ting, og vi skal så arbejde på, at de bliver bedre, så personalet, et godt personale, har lyst til at være der og arbejde der, så der ikke sker udskiftning, så vi ikke får en ringe personalesituation på området.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-17:
Jeg må spørge fru Henriette Kjær, om jeg virkelig hørte rigtigt.
Sagde fru Henriette Kjær - med udgangspunkt, går jeg ud fra, i et konservativt livssyn og en konservativ politik - at vuggestuer er forudsætningen for ligestilling?
Er det konservativ politik?
Står Det Konservative Folkeparti side om side med statsministeren og venstrefløjen og De Radikale og jubler over, at der er oprettet over 200.000 flere institutionspladser i Nyrupregeringernes levetid?
Er det institutionssamfundet for vore børn, som Det Konservative Folkeparti ønsker for at få denne her underlige form for ligestilling, hvor kvinder skal lege mænd?
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-17:
Det, der kalder mig op, er fru Margot Torps bemærkning om, at virksomhederne diskriminerer kvinder lønmæssigt.
Er det rigtigt? Kan fru Margot Torp give et eneste eller måske et par eksempler på, at det sker?
Vi har jo en lov om ligeløn - den har været i kraft i over 25 år - som kvinderne har i ryggen.
Jeg kender ikke eksempler på lønmæssig diskrimination mellem kønnene.
Kan fru Margot Torp give et eneste eksempel på det, eller var det en løs påstand, der bare blev slynget ud?
Egil Møller (DF), 2001-04-17:
Fru Margit Torp var inde på, at man ønsker ligestilling mellem kønnene.
Det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Men tror fru Margit Torp, at denne ligestilling mellem kønnene får nemmere vilkår i årene fremover, når vi ser, at der hver dag kommer mange muslimer her til landet?
Ifølge Koranen er det jo sådan, at manden har en fortrinsstilling frem for kvinden.
Tror fru Margit Torp ikke, at det vil gøre det vanskeligere at opnå den ligestilling mellem kønnene, som vi også ønsker i Dansk Folkeparti?
Margot Torp (S), 2001-04-17:
Jeg har ikke navnet på et bestemt firma, som gør det.
Det er statistisk signifikant, at kvinder tjener mindre end mænd, når alt andet er skrællet væk. Til hr. Egil Møller: Jeg tror på, at det vil komme til at gå fremad, for der vil være meget stor brug for, at kvinder og mænd indgår mere alle vegne på arbejdsmarkedet end nogen sinde før, og også at der kommer flere mænd ind i nogle af kvindefagene. Så er det ganske rigtigt, at nogle af de indvandrere og flygtninge, der kommer hertil, har en anden kultur, men man ser trods alt, at ganske mange af dem lader deres unge piger uddanne meget.
Jeg tror, vi her vil komme til at se en meget, meget vigtig ressource i de ti år, der kommer, hvor vores egne ungdomsårgange er meget små.
I redegørelsen sættes der jo også særlig fokus på, at vi er sikre på, at flest muligt - både kvinder og mænd - kommer til at kunne forsørge sig selv.
Det er en grundlæggende værdi i vores samfund.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-17:
Fru Margit Torp kunne ikke komme med et eneste eksempel fra virkelighedens verden på det danske arbejdsmarked på, at der er en kvinde, der bliver diskrimineret og får en lavere løn end en mand for samme arbejde, og hvor forudsætningerne i øvrigt er ens - ikke et eneste eksempel, bare en henvisning til, som fru Margit Torp sagde, at det er godtgjort, at der er en lønforskel på 12 pct. Hvor er det godtgjort? Mig bekendt har den kvindelige forsker bag Socialforskningsinstituttets undersøgelse, der blev lavet for over et år siden, tilbagevist det misbrug, hvor regeringen og andre har benyttet denne undersøgelse til at påstå, at der er denne her forskel.
Det er der ikke.
Det er der ikke belæg for.
Det kan man ikke udlede.
Dette har forskeren sagt.
Forskeren er en kvinde, forskeren er forsker, og forskeren vil ikke misbruges.
Kan fru Margit Torp komme med et eneste eksempel fra virkelighedens verden på løndiskrimination?
Egil Møller (DF), 2001-04-17:
Ifølge Koranen er der mange eksempler på, at manden har en fortrinsret i forhold til kvinden.
Det kan man ikke bare bagatellisere, når man ser, at der for hver dag kommer endnu flere muslimer her til landet.
Tror fru Margit Torp virkelig, at det kan lykkes at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder, når det er dagens situation her i landet?
Margot Torp (S), 2001-04-17:
Til hr. Frank Dahlgaard: Det er jo netop derfor, vi nu laver en ligeløn.
Det har været utrolig svært at påpege, hvornår mænd og kvinder ikke tjener det samme for arbejde af samme værdi.
Der er lønklausuler og hemmeligholdelsesregler og hvad ved jeg.
Det vil fremover blive forbudt, og jeg tror helt fast på, at vi vil få mange flere eksempler frem i dagens lys, som viser, at der har været diskrimineret mod kvinder.
Til hr. Egil Møller: Jeg tror på - og det kan kun blive en gentagelse - at det, at samfundet vil efterspørge også disse kvinders ressourcer og talenter, vil betyde, at deres kultur i høj grad tilpasser sig vores kultur.
Vi vil i høj grad komme til at efterlyse deres viden og kunnen.
Ellers kunne det måske godt blive et problem.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-17:
Nu er fru Margit Torps ...
... Undskyld.
Nu er fru Margot Torps påstand kørt ned til en tro på, at der vil komme flere eksempler på løndiskrimination frem, når nu det hele ikke skal hemmeligholdes.
I øjeblikket er der jo ingen eksempler fremme, ikke et eneste eksempel fremme fra den virkelige verden i den offentlige debat.
Så selv om der kommer mange flere, vil flere gange nul stadig væk være nul.
Men lad os nu se, hvordan det går.
Jeg synes, at det er en trist sag, at regeringen og også fru Margot Torp har misbrugt og fortsat misbruger Socialforskningsinstituttets undersøgelse omkring løn mellem mænd og kvinder til at »godtgøre«, at der findes kønsmæssig diskrimination, når forskeren selv siger, at så langt kan man ikke gå og konkludere.
Derfor er det også forkert, hvad der skrives i den redegørelse, vi drøfter i dag, for den går også videre.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-04-17:
Jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det forventes, at fortrolighedsklausuler omkring løn bliver forbudt.
Er det udtryk for, at den socialdemokratiske ordfører allerede har forhandlet et flertal på plads?
For mig bekendt skal vi jo først have lovforslaget til behandling i Folketinget og til første behandling på torsdag.
Det var sådan mere en spøjs bemærkning til ordføreren.
Men jeg vil gerne spørge fru Margot Torp: Er der nogen konkrete initiativer på vej fra Socialdemokratiets side i forhold til at nå ud til kvinder med anden etnisk baggrund? Jeg har også noteret mig, at det er nævnt i redegørelsen, at her er der brug for en holdningsændring - sådan tror jeg det er formuleret i redegørelsen - men hvad er det
for nogle konkrete tiltag, der skal til, for at vi også når ud til denne her gruppe af kvinder med vores budskaber om, hvordan vi synes, tingene skal fungere i det danske samfund?
Hvordan får vi de kvinder med på lige fod med alle andre kvinder i Danmark?
Margot Torp (S), 2001-04-17:
Jeg tror, at det bliver noget med at støtte mange initiativer fra bunden, og jeg ved f.eks., at der et initiativ, der hedder Evas Ark, som her i København sørger for at samle kvinder af anden etnisk baggrund og laver et netværk og støtter dem i at komme videre med deres liv på en god måde her i Danmark.
Men der er uden tvivl brug for en lang række af initiativer, og jeg synes, at vi skal lade 1000 blomster blomstre og støtte dem, der har mest fundament.
Anni Svanholt (SF), 2001-04-17:
Det, der kalder mig herop, er, at fru Henriette Kjær, oven i købet to gange, siger, at ligestillingsdagsordenen er helt udtømt, der er bare lige et par småting, vi lige skal have klaret, så er det hele på plads og i orden.
Jeg må sige, at jeg er dybt forundret over, at De Konservative har så lavt et ambitionsniveau på området ligestilling.
For enhver kan jo konstatere ved at se i statistikken, at vi er milevidt fra det, vi i et moderne velfærdssamfund som Danmark vil kalde ligestilling.
Betyder det, at De Konservative er helt tilfredse med, at kun en tredjedel af Folketingets medlemmer er kvinder?
Er det sådan en naturlov, at det bare skal være sådan, og at det også er sådan i de kommunale folkevalgte råd, og at der f.eks. er store uligheder i forhold til løn - det var der nogle få bemærkninger om? Ser man i øvrigt på samfundet dér, hvor der er magt og indflydelse, ja, så er der jo stadig meget, meget store skævheder.
Og dér mangler vi jo i højere grad at få rettet op på ligestillingen.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-04-17:
Der er ingen tvivl om, at fru Margot Torp og jeg opfatter redegørelsen meget forskelligt, for jeg deler på ingen måde den begejstring, som fru Margot Torp gav udtryk for.
Tværtimod synes jeg, at den er meget generel, at det er meget lidt konkret handling, der kommer frem.
Den måde, jeg læser den på, bekræfter til fulde, at de fleste skal passes ind i de almindelige kasser, sådan at vi har alle anbragt, og jeg får det jo til fulde bekræftet af fru Margot Torp, i og med at jeg ikke kan få svar på ét eneste af mine konkrete spørgsmål vedrørende større fleksibilitet på arbejdsmarkedet, vedrørende deltid, vedrørende børnepasning osv.
Det bekræfter til fulde, at det netop er ting, som Socialdemokratiet ikke vil være med til, og derfor forbliver det ved de flotte ord.
Men vi skal snart have en førstebehandling af frit valg
på børnepasningsområdet, og der får fru Margot Torp så rig lejlighed til at være imødekommende i forhold til at skabe fleksibiliteten.
Med hensyn til fru Anni Svanholts spørgsmål skal jeg sige, at jeg ikke mener, at løsningen på nogen måde vil være at presse mændene til f.eks. at holde barselorlov.
Jeg tror heller ikke, at det vil være det rette for børnene, hvis det her skal foregå under tvang.
Derfor er vores bud på, hvad der skal ske, også omkring barselorloven, netop større fleksibilitet.
Som jeg nævnte meget konkret, vil jeg gerne, at man kan konvertere barselorloven til f.eks. deltidsarbejde eller til nogle ugentlige fridage, som jo også kan give bedre muligheder for, at mændene kan tage barselorloven, i og med at de på den måde får bedre muligheder for at kombinere arbejdsliv og familieliv.
Anni Svanholt (SF), 2001-04-17:
Fru Eva Kjer Hansen siger, at Venstre vil ikke være med til at tvinge mændene, men jeg må spørge fru Eva Kjer Hansen: Er det ikke et problem, som er konstateret igen og igen og igen, som er veldokumenteret, at mændene faktisk kun tager den barselorlov lige omkring fødslen og ikke tager del i den øvrige orlov?
Hvis man kan konstatere det igen og igen og igen, så må man vel også ud fra den tankegang, som fru Eva Kjer Hansen i øvrigt har givet udtryk for her, spørge: Jamen hvad skal vi så gøre ved det?
Her synes jeg ikke rigtig, at jeg har hørt noget om, hvad man så konkret vil gøre ved det.
Det kan jo faktisk lade sig gøre også inden for lovgivningsområdet, i og med at det er samfundet, der stiller nogle muligheder til rådighed.
Så kan man diskutere, hvordan de muligheder i øvrigt skal være indrettet, sådan at de bedst muligt tilgodeser formålet, altså at både mænd og kvinder skal have mulighed for at passe børn.
Margot Torp (S), 2001-04-17:
I Socialdemokratiet deler vi fru Henriette Kjærs og De Konservatives ønske om at opnå store grader af fleksibilitet for at få familieliv og arbejdsliv til at hænge sammen.
Fru Eva Kjer Hansen skylder mig stadig væk et svar på, hvordan man ud af denne redegørelse kan læse, for sådan blev det sagt i fru Eva Kjer Hansens ordførertale, at det her igen er et socialdemokratisk idégrundlag om, at alle skal være ens.
Hvordan man kan læse det ud af redegørelsen, fatter jeg overhovedet ikke.
Det har jeg ikke fået svar på; der er blevet talt udenom hver eneste gang.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-04-17:
Jeg skal skynde mig at korrigere fru Margot Torp, for jeg er absolut ikke interesseret i, at mænd og kvinder bliver ens. Sådan tror jeg at fru Margot Torp kom til at formulere det.
Men jeg vil gerne, når fru Margot Torp nu er lidt optaget af denne her fleksibilitet på arbejdsmarkedet og arbejdstiden, spørge: Er det så udtryk for, at Socialdemokratiet nu er indstillet på, at vi skal tage hensyn til alle børnefamilier med hensyn til børnepasningsbehov, og derfor skal alle kommuner indføre et frit valg mellem offentlig og privat pasning, sådan at de, der er på arbejde om aftenen og i weekenderne, også kan få hjælp til børnepasningen ligesom alle andre, der har de såkaldte normale arbejdstider?
Er det også udtryk for, at fru Margot Torp nu er enig i, at man ikke gennem overenskomster skal kunne nedlægge forbud mod, at en lønmodtager kan få deltidsarbejde?
Er fru Margot Torp enig i, at det skal være en aftale mellem arbejdsgiver og arbejdstager og ikke være noget, man forbyder i overenskomster?
Lad os få nogle konkrete svar.
Det ville være det, der flytter noget i forhold til ligestillingsproblemerne.
Til fru Anni Svanholt: Jeg synes, at jeg var inde på mange ting omkring barselorlov.
Lad mig understrege det meget klart: Vi vil ikke være med til at tvinge mændene til noget.
Vi synes, at familierne skal have nogle muligheder, og familierne skal finde ud af, hvordan de så vil udnytte barselorloven. Jeg vil gerne, at man kan konvertere dele af barselorloven til f.eks. at arbejde deltids og være deltids på barsel eller konvertere den til en ugentlig eller to ugentlige fridage over en meget længere tidsperiode i forhold til det, man kan i dag.
Jeg vil gerne, at vi dropper den der formynderiske holdning om, at hvis mændene vil have ekstra 14 dage, så skal det være, når barnet er 25 og 26 uger.
Vi har en masse konkrete ting, som vi gerne vil være med
til at ændre
; f.eks. nævnte jeg også, at jeg synes, det er afgørende for ligestillingen, at kvinder kan opnå fuld løn under barsel.
Dette er bare som eksempler.
Anni Svanholt (SF), 2001-04-17:
Det er udmærket, at der bliver en senere konkret debat om de forslag, men når vi taler om lige vilkår på arbejdsmarkedet for begge køn osv., så kommer vi da netop ind på spørgsmålet
om, hvordan barselorloven og børnepasningsordningen skal være indrettet
Det er helt centralt.
Det gælder selvfølgelig også spørgsmålet om barselsfondsmuligheder, hvor jeg vil sige, at det ikke skal være sådan, at det er kvinderne, der er den usikre arbejdskraft og som følge deraf også får en lavere løn.
Tingene hænger jo sammen på den måde.
Jeg vil da gerne spørge fru Eva Kjer Hansen, om Venstre også er indstillet på, at vi må gøre noget ekstraordinært for, at mændene også i højere grad får reel mulighed for at passe deres børn.
Margot Torp (S), 2001-04-17:
Jeg synes ikke, at fru Eva Kjer Hansen svarede på, hvordan hun kom til den konklusion, at det her handler om, at mænd og kvinder skulle være ens.
For det andet vil jeg gerne sige, at på side 5 i redegørelsen står der faktisk, at der vil blive taget initiativ til en høring med det formål at sprede gode eksempler fra virksomheder, der har arbejdet med fleksible arbejdstidsmodeller.
Hvis ikke det handler om præcis det samme, som fru Eva Kjer Hansen snakkede om, så ved jeg ikke, hvad det handler om.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-04-17:
Det kan godt være, at der er nogle flotte ord om, at man værdsætter mangfoldighed.
Men det, jeg savner, er konkret handling, og derfor gjorde jeg meget ud af fleksibiliteten i forhold til arbejdsmarkedet.
Jeg nævnte meget konkret behovet
for f.eks. mere deltidsarbejde, bedre pasningsmuligheder. Altså hvor man tager konkrete initiativer for at åbne op for, at man i større udstrækning kan kombinere tingene.
Her savner jeg en tilkendegivelse fra Socialdemokratiets side om, at man vil være med til at fremme mulighederne for deltidsarbejde, at man vil være med til at fremme valgmuligheder mellem offentlig og privat pasning, børnepasning på tværs af kommunegrænser osv.
Hvor er de konkrete initiativer i forhold til fleksibiliteten?
Til fru Anni Svanholt skal jeg sige, at jeg med hensyn til barselorloven ikke synes, at jeg ville starte på førstebehandlingen af de lovforslag, der kommer til behandling senere på ugen.
Vi vil i Venstre meget gerne drøfte, hvordan barselorloven kan gøres meget mere fleksibel, hvordan far eller mor kan udnytte barselorloven og f.eks. flytte rundt på de tidspunkter, hvor de gerne vil holde barselorloven,
sådan så man igen på det område ikke bare er tvunget til at være væk fra arbejdsmarkedet i en kortere eller længere periode, men kan indrette det efter aftale med sin arbejdsgiver og dermed få den fleksibilitet for familierne, som vi så meget efterlyser.
Anni Svanholt (SF), 2001-04-17:
I forbindelse med kvindernes internationale kampdag den 8. marts fremførte hr. Anders Fogh Rasmussen et forslag om, at Venstre ville komme med et forslag om udvidelse af barselorloven. Det er vi jo sådan set også meget optaget af i SF, og man kan sige, at det bl.a. har været baggrunden for, at vi har fremsat et forslag om forlænget barselorlov.
Men jeg kunne slet ikke høre på Venstres ordfører, at der skulle ske noget her i Folketinget på det område.
Det handlede jo stort set om, at det var arbejdsmarkedets parter, det var fagforbundene, der skulle gøre en indsats, og det var krav, man skulle have ind i overenskomsterne osv.
Det er også vigtigt, men skal der slet ikke ske noget, har Venstre opgivet det, har man trukket det helt tilbage, vil man overhovedet ikke være med til det længere?
Der var ikke ét eneste ord om det.
Margot Torp (S), 2001-04-17:
Jeg vil gerne spørge fru Eva Kjer Hansen, hvordan hun kan komme frem til, at denne her ligestillingsredegørelse snævert fokuserer på ligestilling som noget, der skal gøres ens, når det går igennem hele redegørelsen, at man værdsætter mangfoldighed.
Der står i slutningen, i perspektiverne, at der med mangfoldighed som omdrejningspunkt i ligestillingsarbejdet er gjort op med opfattelsen af, at ligestilling kræver og betyder, at alle skal være ens.
Der skal være plads til forskellighed, og den skal have lov til at udfolde sig i det enkelte menneske og i fællesskaber, på arbejdspladsen osv. osv. Så jeg undrer mig meget over, hvordan en anden konklusion kan komme på tale.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-04-17:
Blot lige for at få slået ned, at vi skulle have nogen ønsker om, at politiet skulle bruge helt uanede ressourcer på at give underretning: Har hr. Helge Adam Møller ikke hørt, at sådan noget kan klares elektronisk?
Helge Adam Møller (KF), 2001-04-17:
Jo, jeg har hørt meget om elektronikkens velsignelser.
Jeg kan huske, at da jeg startede i Folketinget for en del år siden, sagde man, at nu fik vi snart indført elektronik og pc'er, og så ville mængden af papir aftage drastisk.
Men der er 10 gange så meget papir hver dag i Folketinget, som der var, da jeg startede i 1984, så jeg er ikke sikker på, at det er så let at klare det.
Der er også noget, der hedder taletidskort osv., og det er utrolig kompliceret og utrolig dyrt, både mandskabsmæssigt og økonomisk, hvis man skal kunne følge det.
Jeg er selvfølgelig villig til at diskutere, og jeg vil meget gerne blive klogere, men jeg har meget svært ved at se, hvilken gavn det enkelte menneske har af at få denne oplysning.
Det er jo fuldstændig overflødigt. Så taler hr. Søren Søndergaard om de tilfælde, hvor alle 25.000 er under mistanke.
Det tror jeg er en teoretisk betragtning.
Jeg har i hvert fald svært ved at finde et eksempel, for i enhver stor og omfattende forbrydelse har
politiet jo altid
nogle, skal vi sige, særlig mistænkte, enten enkeltindivider eller grupper af personer, og derfor vil man altid kunne skille et forholdsvis lille antal ud fra det store antal.
Det er lidt en strid om - ja, måske ikke kejserens skæg, jeg skal ikke gøre mig klog på det, men jeg mener, det er en teoretisk betragtning.
Søren Søndergaard (EL), 2001-04-17:
Vi kan komme ind på den teoretiske betragtning i en anden sammenhæng, men det, der undrer mig i hr. Helge Adam Møllers indlæg, er, at det umiddelbart lyder besnærende, og at der argumenteres konsekvent, men at konsekvensen af det ikke tænkes igennem: Hvad bliver det næste?
Det var præcis det spørgsmål, Venstres ordfører stillede, og derfor kunne jeg godt tænke mig at stille et meget præcist spørgsmål om roadpricing: Når der nu bliver et flertal i Folketinget for at få indført roadpricing, vil det så være sådan, at Det Konservative Folkeparti vil fremsætte et forslag om, at politiet også skal have mulighed for at få at vide, hvor de enkelte bilister har været på bestemte tidspunkter ved hjælp af roadpricingsystemet?
Er det noget, der ligger i Det Konservative Folkepartis arsenal i denne samling eller eventuelt, når Det Konservative Folkeparti engang ad åre kommer i regering?
Helge Adam Møller (KF), 2001-04-17:
Det er der jo ikke tale om her.
Her er tale om, at mig bekendt er danske teleabonnementer, siden vi indførte telefonen engang i forrige århundrede, altid blevet registreret i det lokale telefonselskab, når de taler i deres telefon, hvad enten det er den gammeldags eller mobiltelefonen.
Ellers kunne vi jo ikke få regninger, og alle oplysningerne er lagret.
Men når der nogle få gange om året sker en alvorlig forbrydelse et eller andet sted, er det, vi siger, at der skal være mulighed for, at politiet, når forbrydelsen er sket, skal kunne få at vide, hvilke mennesker der har brugt deres mobiltelefon i det snævre område og inden for det snævre tidsrum, hvor man regner med, forbrydelsen er sket.
Det synes vi er rimeligt, for det er jo ikke et traditionelt indgreb i meddelelseshemmeligheden.
Der er ikke nogen, der får at vide, hvad vedkommende har talt om.
Der er ikke tale om, at man åbner et brev eller aflytter noget.
Man får bare at vide, at der har været en mobiltelefon dér, og den har været åben, og der har været talt i den.
Det synes vi er et meget lille indgreb i betragtning af, at man kan opklare en del alvorlig kriminalitet, et meget lille indgreb.