runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Nej, det mener jeg ikke, for hvis man f.eks. går høringssvarene igennem, vil man kunne opleve, at en lang række organisationer påpeger, at de huller, vi lukker her, mener de faktisk ikke at der er nogen der bruger; der er ikke noget provenutab i dag.
Men vi lukker dem alligevel for at sikre, at der ikke kommer noget provenutab.
Det er ikke, fordi vi sidder og ser, hvad det er, folk går og beskæftiger sig med, alene for at finde huller, vi gennemgår rent faktisk også skattelovgivningen ganske minutiøst område for område for at se, om der er utilsigtede muligheder for at undgå beskatning.
Og derfor mener jeg rent faktisk, at det er korrekt, at vi lukker skattehuller, når vi bliver opmærksomme på dem.
Det er korrekt, at der i forbindelse med L 121 blev afgivet svar om, hvorvidt den gældende retstilstand også ville være gældende efter vedtagelse af sambeskatningsloven, men efter at vi havde afgivet det svar, var der ingen, heller ikke i udvalget, der forfulgte det og gjorde opmærksom på, at hov, det her må så give et skattemæssigt problem et andet sted.
Det skete først, da diskussionen dukkede op i efteråret 2005, og der meldte vi også i efteråret 2005, at vi ville fremsætte det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om ikke han synes, at det er lige vel flot, når fru Charlotte Antonsen påstår, at det er regeringens politik, at man vil lukke skattehuller umiddelbart, al den stund der i det her lovforslag er to vigtige skattehuller.
For det andet skattehuls vedkommende omkring kapitalfonde blev det, som skatteministe ren selv siger, diskuteret under lovforslag om sambeskatning i foråret, og så her 8-10 måneder efter sidder vi så og lukker hullet.
Så sent som i oktober måned
var diskussionen der konkret om kapitalfondenes opkøb
, og alligevel går der adskillige måneder.
Mener skatteministeren ikke, det er lige vel flot at sige, at man lukker hullerne umiddelbart, når der kan gå mere end et år, før der kommer handling ud af sagerne?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Ja, det vil nok komme inden for den definition, bestemt.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Jeg tror, det var fru Charlotte Antonsen, som under debatten med den socialdemokratiske ordfører slog fast, at det var regeringens politik, at hvis man ser et skattehul, så lukkes det umiddelbart.
Jeg tror, det ordret var, hvad hun sagde – nu skal man selvfølgelig passe på, når man forsøger at citere ordret.
Derfor er det lidt tankevækkende at se det lille skattehul, som bliver lukket i det her forslag, for virkeligheden er jo, at hullet i forbindelse med parcelhusreglen har stået åbent og været velbeskrevet i over 1 år, før det lykkedes skatteministeren at finde en umiddelbar løsning på det.
Så i virkelighed er det jo nok meget illustrativt for, hvordan det her fungerer: Hver eneste gang der bliver afdækket et skattehul, skal regeringen, Venstre, De Konservative og skatteministeren, simpelt hen slæbes til truget for at få lukket skattehullerne.
Når det så sker, som det gør med det her lovforslag, er det selvfølgelig fint og rigtigt, og det skal der ikke lyde et ondt ord om, men at kalde det umiddelbart synes jeg er noget af en tilsnigelse.
Som sagt: Det er glædeligt, når det lykkes at få regeringen til at lukke huller.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at det hver eneste gang skal være SF, som trækker forslagene frem og presser regeringen til at lukke huller.
Det er jo også det, der er tilfældet her.
Hullet i forbindelse med parcelhusreglen blev påpeget af SF for 1 år siden under udvalgsbehandlingen af et andet lovforslag, og hullet i forbindelse med kapitalfonde blev også først lukket, efter at der havde været lang tids skriveri i pressen og efter en lang række spørgsmål fra SF om det hul, der er i skattereglerne.
Der bliver efter alt at dømme lukket for en hel del af kapitalfondenes vedkommende, men det er stadig meget uklart, om lovforslaget også lukker hullet for et af de største opkøb overhovedet fra kapitalfonde, nemlig overtagelsen af TDC.
Her er det nemlig ikke kun én kapitalfond, men fem kapitalfonde, og sådan som jeg læser forslaget, er det i hvert fald ikke dækket ind, og det vil altså sige, at det fortsat vil være muligt for de fem kapitalfonde, som køber TDC – en af landets største virksomheder – at udnytte hullerne i skattelovgivningen, udnytte reglerne om tynd kapitalisering og udnytte de særlige regler om fradrag for koncerninterne renter.
Det er jo selvfølgelig glædeligt, at noget af hullet bliver lukket, men det er helt ærligt ikke særlig kønt, at skatteministeren vælger kun at lukke hullet halvt og stadig lader skattehullet stå pivåbent for de fem kapitalfonde, som vælger at købe TDC.
Derfor vil jeg under udvalgsarbejdet arbejde for at få lukket hele skattehullet, og jeg håber at få skatteministerens tilsagn om, at han også vil bidrage med at få lukket helt, så vi ikke lader muligheden for den største virksomhedsovertagelse i meget lang tid stå åben.
Selvfølgelig vil SF støtte forslaget, for det er da et skridt i den rigtige retning.
Men forslaget kan og skal forbedres, og skatteministeren må simpelt hen kunne gøre det bedre.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-01-25:
Indtil nu har debatten jo været langt omkring, og det har givet mig det indtryk, at der i et meget stort parti kunne være behov for en studiekreds i, hvad skattehuller egentlig var for noget, men det bliver nok en af vinterens sysler.
Man kan for tiden konstatere, at der har været flere danske og udenlandske kapitalfonde, der har opkøbt danske koncerner, hvor opkøbet foretages gennem et til lejligheden oprettet dansk holdingselskab, eventuelt med en høj grad af lånefinansiering og dermed betydelige renteudgifter.
Herved nedbringes umiddelbart den skattepligtige indkomst i Danmark i den opkøbte koncern.
Kapitalfonde har ofte en tynd kapitalisering, der indebærer, at kapitalfondens holdingselskab har fradrag for renteudgifter uanset størrelsen af gælden til kapitalfonden, mens værnsreglerne går ud på, at gælden maksimalt må udgøre 80 pct. af balancen.
De sidste 20 pct. skal udgøres af egenkapitalen, således at der ikke er fradragsret for den del af gælden, der ligger ud over de 80 pct., hvis gælden er til ejerselskabet, idet den ikke anses for forretningsmæssigt begrundet, men er udtryk for et ønske om at nedbringe den skattepligtige indkomst i datterselskabet.
Det Radikale Venstre deltager gerne i lukning af det skattehul.
Jeg synes, skatteministeren i samme forbindelse skulle overveje behovet for lovgivning om offentlig indsigt i omfanget af de offentligt tilgængelige oplysninger i det stadig større antal af kapitalfonde.
Ofte er kapitalfondene og deres virke af større samfundsmæssig betydning end mange børsnoterede selskaber, hvor der er lovgivning om information, regnskab og tilgængelighed.
Det vil blive behandlet godt af Det Radikale Venstre i udvalget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-01-25:
Jeg tror, det var nyttigt, at hr. Mikkel Dencker lige opsummerede, hvad L 116 handler om.
Det handler nemlig om to ting, to skattehuller.
Først handler det om, at når store danske selskaber købes, købes de af et til lejligheden overtaget holdingselskab.
Hvis det holdingselskab er et ganske almindeligt aktieselskab, er der ingen problemer, så er der ikke noget skattehul, så gælder reglerne om tynd kapitalisering og transfer pricing.
Men der er et problem, når holdingselskabet optræder som et såkaldt KS, altså et kommanditselskab, fordi der i så fald ikke er sambeskatning og der ikke er transfer pricing-regler.
Det vil sige, at der bliver direkte fradragsret for hele den udenlandske opkøbsfond.
Det betyder, at det overskud, der er i det danske firma, elimineres af en meget stor renteudgift, der er i holdingselskabet.
Vi synes, det er fint, at skatteministeren – og jeg vil godt tillade mig at bruge ordet rettidig omhu – er inde at lukke dette skattehul.
Hvad der har været mindre omtalt i dag er, at der jo altså også er erhvervsejendomme i Danmark, der er underlagt en ejendomsavancebeskatning.
Den ejendomsavance skal normalt til beskatning, men hvis det er sådan, at avancen bruges til køb af en parcelejendom, altså en af de typer ejendomme, der efter parcelhusreglen er fritaget for skat ved avancen, så omklassificeres ejendommen.
Og læg nu mærke til her: Det betyder ikke, at skatten falder ved omklassificering.
Nej, skatten falder først, når den her normalt skattefritagne ejendom sælges.
Det vil sige, at der altså skal betales skat af en ejendom, som normalt er skattefri, når den sælges, fordi den er købt og finansieret med midler fra en ejendom, som der skulle have været betalt skat af.
Alt i alt meget fornuftigt, og derfor støtter Det Konservative Folkeparti forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-01-25:
Jeg ved ikke, om jeg skal opsummere, hvad L 116 går ud på – det er så længe siden, vi har talt om det – men lovforslaget her har som nævnt af de foregående ordførere til formål at foretage lukning af nogle konstaterede huller i skattelovgivningen.
Primært er forslaget møntet på at tage højde for kapitalfondes opkøb af danske virksomheder og deraf afledte konsekvenser, hvis det forholder sig sådan, at kapitalfondene er organiseret som kommanditselskaber.
I disse tilfælde kan de gældende værnsregler for tynd kapitalisering, armslængdeprincippet og kildeskat på renter ikke anvendes, og det forhold rettes der med lovforslaget her op på.
Desuden skal det nævnes, at lovforslaget også retter op på, at genanbragt ejendomsavance i en erhvervsejendom, som siden omklassificeres til et parcelhus, med de gældende regler er skattefri.
I Dansk Folkeparti er vi interesserede i at få lukket alle skattehuller, og vi stemmer derfor for lovforslaget i dag.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at SF også under den tidligere SR-regering pressede på for at få lukket skattehuller.
En del af dem lykkedes det at få lukket, for andres vedkommende lykkedes det ikke.
Jeg vil selvfølgelig meget gerne pynte mig med fjer, men helst ikke nogle, jeg har lånt, og jeg vil sige, at lige netop de to konkrete huller, vi taler om her, er altså først blevet blotlagt i den nuværende regerings tid, så det er svært at klandre SR-regeringen for dem.
Det er rigtigt, at SR-regeringen også skulle slæbes til fadet nogle gange.
Men jeg synes dog, at hvis man skal fordele ære og skyld i denne sammenhæng, kunne man f.eks. se på sådan noget som TDC-sagen, hvor det faktisk lykkedes at få den tidligere socialdemokratiske skatteminister til at fremsætte et lovforslag, som ville have lukket hullet, hvorimod det jo var en Venstreskatteminister, som besluttede, at hullet ikke skulle lukkes, men stadig skulle stå åbent, så TDC kunne få uberettigede milliardfradrag.
Jens Rohde (V), 2006-01-25:
Jamen hr. John Dyrby står i sin ordførertale og siger, at der er andre pivåbne skattehuller.
Vi tillader os at spørge: Hvilke er det?
Det kan vi ikke få noget svar på.
Derfor prøver vi selv at afsøge det.
Det er vel meget naturligt.
Jeg beder ikke hr. Dyrby om at fortælle, hvordan han vil lukke disse skattehuller; jeg beder hr. Dyrby om at konkretisere sit eget udsagn om, at han uden at blinke kan nævne tre skattehuller, som står pivåbne.
Hvis hr. John Dyrby mener at kunne gøre det uden at blinke, hvorfor er det så så svært at gøre det fra talerstolen?
Det må jo være, fordi det er en lidt vanskeligere opgave end som så, og på den måde kan vi så sige: Fint, så takker vi for svaret.
Men så må vi bare konkludere, at begrebet skattehuller er meget bredt og meget vidt i den socialdemokratiske optik, og det kan altså bruges i enhver form, når det er sådan, at der skal kradses penge ind, fordi man selv politisk vurderer, hvilke skatter der er rimelige og urimelige.
Men tak for den konklusion.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-25:
Så skulle man næsten bede hr. John Dyrby om at komme med de tre eksempler, som han fik, og helt præcist konkretisere, hvad det så er for nogle skattehuller, som vi taler om at Socialdemokratiet vil lukke.
For det har sådan set været lidt fraværende i den ordførertale, hr. John Dyrby har holdt, og også i nogle i de svar, der er kommet.
Vil hr. John Dyrby nævne tre hurtige skattehuller, der skal lukkes efter hr. John Dyrbys og Socialdemokratiets mening?
Jens Rohde (V), 2006-01-25:
Hr. John Dyrby vil have, at vi skal være konkrete, og så spørger vi f.eks. til, om hr. Dyrby – uden at blinke, som han sagde fra talerstolen – kan give tre konkrete bud på skattehuller, som skal lukkes.
Så får vi svaret: Ja, dem kan jeg godt komme med, dem får I, når tid er.
Men nu giver vi Socialdemokraterne en chance for at definere helt konkret, hvad de mener et skattehul er.
Det er jo ret vigtigt, om det er noget, man definerer klart, eller om man mener, at det er noget, man politisk vurderer som værende urimeligt.
Det er da ret vigtigt for borgerne at vide, og det er jo sådan set det eneste, vi spørger ind til.
For man har jo travlt med at sige, at regeringen ikke lukker skattehuller.
Det er vi så i gang med nu, og så beder vi Socialdemokraterne, fordi de finansierer en hel del af deres udgiftsposter med lukning af skattehuller, om at være en lille smule konkrete på det område.
Det er os, der beder Socialdemokraterne om at være konkrete.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Hr. Morten Homann konkluderede forkert i sin indledning.
Jeg sagde netop i mit forrige svar, at vi også lukker skattehuller, selv om der ikke er nogen, der har påpeget, at de er blevet benyttet endnu.
Og der er i høringssvarene en række af organisationerne, der siger, at vi faktisk går for langt, at det slet ikke er nødvendigt, for der er ikke nogen, der benytter det regelsæt, vi nu ændrer.
Så det er faktisk sådan, at vi lukker skattehuller, uanset om vi oplever dem i praksis eller i teorien, men når der er en mulighed for at misbruge skattelovgivningen, så bliver det lukket.
Og så er det korrekt, at vi tilkendegav i efteråret 2005, at vi ville lave ændringen, men det er først nu, vi har førstebehandlingen af lovforslaget.
Fra tilkendegivelsen og til vi skriver et konkret lovforslag, er vi nødt til også at kvalitetssikre, at vi får alle områder med, og vi kan så konkludere ud fra høringssvarene, at der er endnu et hjørne af spørgsmålet omkring kapitalfondes opkøb af virksomheder, som vi kommer til at lave et ændringsforslag til.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
I Socialdemokratiet er vi jo overordentlig opmærksomme på at få lukket skattehuller, altså der, hvor personer eller selskaber helt urimeligt kan unddrage sig beskatning og skattebetaling på bekostning af alle os andre.
Nu er det ikke nogen nyhed, at danske og udenlandske kapitalfonde opkøber danske selskaber.
Herved nedbringes den skattepligtige indkomst i Danmark og i den samlede koncern.
Kapitalfondene kan være organiseret som kommanditselskaber, der ifølge dansk skatteret ikke betragtes som selvstændige skattesubjekter.
I stedet er det de enkelte deltagere, der er skattepligtige, og da ingen af investorerne ejer mere end 50 pct. i holdingselskabet, omfattes de ikke af de såkaldte værnsregler.
Det kan være et problem.
Værnsreglerne går ud på, at en meget stor andel af gæld i et opkøbende selskab ikke anses for forretningsmæssigt begrundet, men er udtryk for et ønske om at nedbringe den skattepligtige indkomst i datterselskabet.
Det er sådan set fornuftigt nok.
Men når kapitalfondene ikke er omfattet af værnsreglerne, er det altså et problem, og vi hilser velkommen, at lovforslaget vil være med til at lukke det.
Så sådan set er vi meget tilhængere af det, lovforslaget forsøger at gøre, nemlig at lukke et skattehul.
De øvrige ændringer i lovforslaget, bl.a. med hensyn til parcelhusreglen, er vi også tilhængere af, og dem kan vi støtte.
Således er lovforslaget et skridt i den rigtige retning, det skal der ikke lægges skjul på.
Jeg er ikke enig med ordføreren fra Venstre i, at det her er udtryk for rettidig omhu.
Det er sådan, at det her skattehul har været kendt i endog en rum tid, så det er på tide, at der bliver gjort noget ved det.
Men jeg vil også være ærlig og sige, at det altså ikke nytter noget, at regeringen læner sig tilbage og med bind for øjnene venter på, at andre skal opdage skattehullerne, før regeringen beslutter sig for at lukke dem.
Et lidt underligt element i lovforslaget er, at det ikke indeholder en vurdering af, hvor mange penge det berørte skattehul omfatter.
Så svært kan det vel ikke være at beregne, hvor mange penge der indtil nu er hældt ned i netop dette skattehul.
For regeringen plejer at have den noget besynderlige opfattelse, at når et skattehul lukkes, skal gevinsten føres tilbage til dem, der har tjent på skattehullet, og det synes vi måske ikke er helt rimeligt.
Men som sagt, Socialdemokratiet kan støtte forslaget, ligesom vi varmt kan støtte andre tiltag for at lukke skattehuller.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-25:
Hr. John Dyrby sagde, at der var mange skattehuller, der skulle lukkes.
Nu har vi her de sidste par dage hørt ledende fagforeningsfolk og socialdemokrater slå til lyd for, at en gevinst, som boligejerne får takket være prisstigninger på boligen, godt kan betragtes som et skattehul.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Lad os lige få en ting helt på det rene: Når vi snakker om beskatning og skattehuller, er der ikke på noget tidspunkt nogen i mit parti, der har sagt, at den eksisterende ejendomsværdibeskatning er udtryk for et skattehul.
Vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi vil beskatte ejendomsavancer, altså avancer i forbindelse med f.eks. fast ejendom og parcelhuse.
Det vil jeg godt sætte en tyk streg under at vi aldrig nogen sinde har givet udtryk for.
Vi mener ikke, at den eksisterende beskatning med ejendomsværdibeskatning osv. er udtryk for et skattehul.
Det har vi aldrig nogen sinde sagt.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-25:
Tak for det klare svar.
Det betyder altså, at Socialdemokraterne vil garantere boligejerne, at de ikke som foreslået i det tidligere forslag om skatteloft vil skulle betale skat af den værdi, som boligen repræsenterer i dag.
Er der så i hr. John Dyrbys optik nogen som helst forskel på regeringens skattestop på boligen og så den socialdemokratiske model?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Det er lidt underligt, at jeg, når vi behandler et lovforslag, der hedder L 116, så bliver spurgt om Socialdemokratiets skattepolitik i alle mulige andre sammenhænge.
Helt ærligt, det har jeg ikke tænkt mig at svare på.
Jeg vil holde mig til det lovforslag, det drejer sig om her.
Vi vil meget gerne drøfte den samlede skattestruktur og den samlede skattepakke med regeringen i andre sammenhænge, meget, meget gerne, men jeg kan ikke rigtig se, at det har noget med L 116 at gøre.
Inger Støjberg (V), 2006-01-25:
Den nuværende regering har i løbet af året lukket en lang række skattehuller: på afskrivningsberettiget aktiekreditlempelse ved sambeskatning, på koncerninterne lån, på momsregler for visse magasiner og inden for sambeskatning, en lang række huller, som den tidligere SR-regering jo tilsyneladende ikke havde øjnene åbne for.
Derfor synes jeg, at det kunne være relevant at spørge ind til de forskellige beskatningskilder, som vi af erfaring ved at Socialdemokraterne har et rigtig godt øje til.
En hel del af disse vedrører miljø.
I hr. Svend Aukens tid som miljøminister var det en helt central del af den socialdemokratiske politik at adfærdsregulere via afgifter.
Så jeg vil gerne spørge, om det stadig er socialdemokratisk politik, at det er fornuftigt at adfærdsregulere igennem afgifter.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Igen synes jeg ikke, at det har ret meget med L 116 at gøre, men jeg vil da godt svare på spørgsmålet.
Min holdning er, at det godt kan være fornuftigt i nogle sammenhænge at adfærdsregulere, men vi har sagt meget klart, at med det skatteniveau, vi har i øjeblikket, er der ingen grund til at opkræve mere i samlede skatteindtægter.
Sådan er det.
Jeg kan ikke besvare det meget anderledes.
Inger Støjberg (V), 2006-01-25:
Med det her svar ved vi nu, at det så betyder, at der igen åbnes for indførelse af nye afgifter og stigninger i eksisterende afgifter, hvis Socialdemokraterne kommer til magten igen.
Det mest tankevækkende ved den politik er, at det i høj grad rammer de svageste, fordi alle indkomster skal betale den samme afgift.
Så meget for ligheden, kan jeg bare sige.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Helt ærligt, skulle vi ikke prøve at bringe den her debat op på et rimelig højt niveau?
Det kan ikke nytte noget, at vi står og banker hinanden oven i hovedet med de her myter og skævvridninger, som spørgeren lige har gjort.
Kunne vi ikke prøve at diskutere, hvad det er for en skat, vi betaler i Danmark, og hvor den kommer fra?
Man glemmer i øvrigt at fortælle, at vi også har sænket skatterne tilsvarende på lige så meget andet.
Sådan bliver skattedebatten ved med at køre, og vi opnår intet med det.
Vi når ingen steder.
Jeg synes ærlig talt, at spørgsmålet er meget, meget forsimplet og enkelt.
Jeg ved egentlig ikke, hvad jeg skal svare på det andet end at sige: Nej, jeg deler ikke det verdensbillede, som spørgsmålet er udtryk for, overhovedet ikke.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-25:
Det er så et meget konkret spørgsmål til hr. John Dyrby, håber jeg.
Nu har vi hørt indlægget fra den socialdemokratiske ordfører.
Generelt er det jo sådan, at Socialdemokraterne i mange af deres finanslovudspil gerne vil have, at dansk erhvervsliv skal have en lang række udgifter,
det har vi set gentagne eksempler på.
Men når man nu forholder sig til, at den her regering bl.a. har indført en mulighed for at fremføre underskud og øget momskredittid for mindre virksomheder, er mit spørgsmål bare, om hr. John Dyrby og Socialdemokraterne betragter sådanne tiltag som skattehuller.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Jeg tror ikke, at man skal strø om sig med den her definition af skattehuller og sige, at alt, der ikke er opkrævet skat af eller lignende, så er et skattehul.
Jeg må stadig holde fast i, at hvis man utilsigtet giver nogen, selskaber eller personer, muligheder for at få meget store skattefradrag eller betale urimeligt lidt i skat – lad os bare kalde det, hvad det er – er vi meget opmærksomme på at gå ind og lukke det meget hurtigt.
Jeg har en fortid inden for skatteområdet gennem mange år.
Forleden dag ringede jeg til en af mine meget gode venner, der underviser i skat, og spurgte: Kan du sådan uden at blinke nævne tre skattehuller?
Han sagde: Ja, det kan jeg sagtens.
Dem fik jeg.
Det er sådan nogle ting, vi skal drive frem og debattere.
Der har ikke været taget umiddelbar aktion på et sådant skattehul.
Men vi bidrager meget, meget gerne til den debat, og vi bidrager meget gerne til at lukke de her skattehuller; det arbejde går vi gerne ind i.
Jamen jeg kan love spørgeren, at de skal nok komme, de skal nok komme.
Nu er det altså ikke en del af L 116, men de skal nok komme meget snart.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-01-25:
Nu er det jo sådan, at L 116 handler om, at regeringen nu lukker skattehuller.
Det har vi gjort i dag, det har vi gjort tidligere, ja, faktisk hver gang, der opstår et hul, har den her regering forsøgt at lukke skattehullet.
Derfor kunne jeg jo godt tænke mig at vide: Hvad er det for nogle skattehuller, som Socialdemokraterne så mener skal udgøre deres finansiering?
For vi hører jo hele tiden, at det er skattehullerne, der skal lukkes og dermed udgøre en finansiering af de finanslovforslag, som Socialdemokraterne har fremsat.
Derfor vil jeg da gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokraterne betragter det som et skattehul, at man med denne regulering har valgt ikke at regulere de grønne afgifter opad i takt med inflationen.