runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2003-05-09:
Jeg vil gerne starte med at takke Enhedslisten for at sætte fokus på kvaliteten i ungdomsuddannelserne.
En god uddannelse er vejen til et bedre liv socialt og økonomisk.
Det gælder for den enkelte, og det gælder for samfundet i sin helhed.
Ikke mindst i en tid med stigende arbejdsløshed er uddannelse helt afgørende for de unges fremtid og for Danmarks.
Helt grundlæggende handler det om, at de unge får de bedste redskaber til et langt liv og arbejdsliv.
Derfor er kvalitet et nøgleord, når vi ser på undervisningen på danske ungdomsuddannelser.
Danmarks vigtigste råstof er viden.
Det er den, vi skal konkurrere på, den, vi skal bygge vores fremtid på.
Socialdemokraterne har en klar målsætning om, at alle, der kan, skal have en ungdomsuddannelse, og at kvaliteten på ungdomsuddannelserne skal være i top.
Derfor er diskussionen om kvalitet i ungdomsuddannelserne vigtig, og vi skal hjælpe med til, at flere får en bedre ungdomsuddannelse.
Regeringens bud har vi set.
Vi har fået lovet en ungdommens finanslov, men hjælpen bestod i en gummicheck, og ude på landets gymnasier lider man i disse uger og måneder under, at amternes økonomi på grund af skattestop og en amtsaftale og den netop indgåede skatteaftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti er utrolig stram.
Det rammer også gymnasierne.
Derfor er det vigtigt, at vi hele tiden er opmærksomme på reelt at investere i Danmarks fremtid.
Der er flere måder at styrke kvaliteten på, og selvfølgelig betyder det noget, hvor mange elever der er i klasserne.
En fornuftig klassekvotient er derfor en forudsætning for, at de unge kan få en bedre uddannelse.
De svage elever får ikke så nemt ved at putte sig i mængden, og den enkelte elev får mere tid med sin lærer.
Derfor er det også vigtigt, at vi sikrer, at ungdomsuddannelserne har nogle gode fysiske, pædagogiske og økonomiske rammer, som gør det muligt at sikre en spændende undervisning.
Men som også andre har været inde på, skal man passe på med at gøre det statisk.
Efter vores opfattelse kan der også ske en god undervisning med mere end 24 i en klasse, og derfor er Enhedslistens forslag for usmidigt. Socialdemokraterne vil dog godt benytte lejligheden til at rette opmærksomheden mod, hvordan vi sikrer, at unge får tilstrækkelig undervisningstid med læreren.
Kvalitet i ungdomsuddannelserne handler nemlig ikke alene om, hvor mange der er til stede i undervisningslokalerne, men også om at der er en lærer til stede, når de er der, og at den undervisning, der bliver givet, er pædagogisk spændende.
Derfor kan det være en god løsning at indføre en timestyringsmodel, hvor man stiller krav til, hvor mange timer eleverne skal have.
Dermed sikrer vi os, at de unge får tilstrækkelig undervisning, og at ressourcerne bliver brugt målrettet på at forbedre elevernes viden.
Her får eleverne kontant glæde af de penge, der bliver lagt ud til skolerne.
Alt i alt synes vi, det er godt, at Enhedslisten har rejst den debat om kvaliteten på ungdomsuddannelsen, og vi ser frem til den videre behandling i udvalget.
Jens Christian Larsen (V), 2003-05-09:
I Venstre finder vi, at forslaget fra fru Pernille Rosenkrantz-Theil og fru Line Barfod er udtryk for en meget traditionel opfattelse af undervisningens organisering, der ikke tager særlig højde for den mangfoldighed og variation i undervisningsformerne, som præger ungdomsuddannelsernes undervisningsmiljø i dag.
Vi mener, at en gennemførelse af forslaget på en uhensigtsmæssig måde begrænser ungdomsuddannelsernes frihed til at kunne organiseres så fleksibelt som muligt.
Der kan fremføres konkrete forhold som begrundelse imod forslaget.
Jeg vil blot nævne et enkelt.
Det er kendt, at der igennem uddannelsesforløbet sker et frafald, og hvis man skulle tage udgangspunkt i et maksimaltal på 24, så ville man se, at klassekvotienten ville være faldet til et meget uøkonomisk, lavt niveau.
Der kunne nævnes andre forhold, men sammenfattende må vi sige, at vi ikke finder, at det er en rigtig udnyttelse af ressourcerne at sætte et maksimum på 24 elever, og vi kan derfor ikke anbefale forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Jeg skal altså forstå det sådan, at hr. Anders Samuelsen synes, det er fuldstændig ligegyldigt og ubetydeligt, at man slipper 30.000 kr. billigere i løbet af en 4-årig periode, hvis man køber en almindelig familiebil i forhold til, hvis der ingenting blev gjort, at vi sikrer, at man ikke risikerer en prisstigning på 30.000 kr. på en almindelig familiebil.
Det synes hr. Anders Samuelsen er fuldstændig ligegyldigt og ubetydeligt.
Det synes jeg ikke.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Jeg synes bare, det er dumt, når man kunne have lavet det på en sådan måde, at den bil, som var miljøvenlig, havde sikkerhedsudstyret i orden osv., kunne falde med 60.000 kr., og den bil, som ikke havde de ting der, fortsat kunne holde den samme pris.
Det havde da været bedre i stedet for at give alle 30.000 kr. For at sige det ligeud: Hvorfor ikke 60.000 kr. til den kloge model, 0 kr. til den åndssvage model?
Det havde været sund fornuft.
Man kunne næsten sige, at det, hvis man læser aviserne og tror på dem, så havde været god konservativ politik, men det er jo ikke det, som foreligger i dag.
Det er ikke det, som De Konservative støtter; de går imod deres egen politik.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-09:
Enhedslisten går ind for en politik, der er både miljømæssigt og socialt bæredygtig.
Det betyder, at vi skal føre en politik, som gavner transporten, hvor skadevirkningerne på miljøet er så små som muligt, og som begrænser den transport, som skader miljøet mere.
Det betyder, at vi skal holde priserne nede på den transport, som de dårligst stillede danskere benytter mest.
Regeringens politik går desværre ud på det stik modsatte.
Regeringens politik har således ført til, at priserne på den kollektive transport stiger med op imod 17 pct. på 2 år, og regeringens investeringspolitik fokuserer ensidigt på motorveje, mens den kollektive trafik og jernbanerne stort set intet får.
Regeringen har også opgivet at gennemføre en ændring af registreringsafgiften, som giver lettelser til de biler, som forurener mindst, og afgiftsforhøjelser til de biler, som forurener mest.
I Enhedslisten havde vi ellers set frem til at få gennemført netop en grøn registreringsafgift, så vi er meget kede af, at regeringen har droppet den tanke.
Betingelsen for, at Enhedslisten vil indgå i forhandlinger om ændringer af registreringsafgiften, er altså, at der skal være en sammenhæng mellem netop det sociale og det transportmæssige, og det er der ikke tale om her. Derfor skal jeg meddele, at Enhedslisten stemmer imod forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Kristeligt Folkeparti er som udgangspunkt fuldstændig enig i, at der bør ske en omlægning af registreringsafgiften, og at den ikke skal bruges til at sikre statskassen ekstra indtægter.
Desværre for forslagsstillerne er det måske også det eneste, vi er enige i. Kristeligt Folkeparti vil ikke være med til at bruge en omlægning af registreringsafgiften til at sikre skattelettelser for en bestemt gruppe i samfundet, nemlig bilejere. Kristeligt Folkeparti er bekymret over den kendsgerning, af registreringsafgiften og omlægningen af denne af forskellige regeringer mere ses som et skatteteknisk instrument til henholdsvis at sikre indtægter til statskassen eller give indirekte skattelettelser til bestemte grupper i befolkningen.
Kristeligt Folkeparti ser gerne en omlægning af registreringsafgiften i en mere miljøvenlig retning, dvs. en lavere registreringsafgift for brændstoføkonomiske personbiler samtidig med en neutralisering af effekten på statens provenu af de nye EU-regler til skærpelse af konkurrencen på bilmarkedet.
Såfremt bilpriserne stiger som følge af EU-reglerne, kunne registreringsafgiften på de brændstoføkonomiske personbiler nedsættes en gang årlig, så effekten på statens provenu neutraliseres.
Regering og Folketing har efterhånden i mange år overvejet, hvordan man kan omlægge registreringsafgiften i en mere miljøvenlig retning
Der mangler ikke rapporter på området, men der mangler en politisk stillingtagen til problemstillingen.
Vores tanker i den retning betyder også, at vi ikke er enige i de vurderinger, der er i regeringens forslag om, at der ingen nævneværdige miljømæssige konsekvenser vil være af forslaget. Med regeringens sædvanlige brug af omvendt forsigtighedsprincip, der lyder noget i retning af, at så længe man ikke har prøvet det af, har miljøet i hvert fald ikke taget skade, virker det, som om man næsten selv tror på, at forslaget er miljøvenligt og ikke bare handler om en skattelettelse til bilejere. Kristeligt Folkeparti hopper ikke på den galej og ønsker ikke at støtte en omlægning af registreringsafgiften, som ikke tager hensyn til de for os at se absolut nævneværdige miljømæssige konsekvenser.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Hr. Anders Samuelsen taler rask væk om at kaste penge væk, men kan hr. Anders Samuelsen ikke bekræfte, at det, der er tale om her, er, at der kan komme nogle ekstraindtægter til staten, og de ekstraindtægter vil vi ikke tildele staten, dem vil vi lade blive hos bilisterne.
Kan hr. Anders Samuelsen ikke bekræfte, at det er det, der er tale om?
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Nu er det jo sådan, at de to partier er prisværdigt klare uden for salen, så derfor vil jeg gerne bede ministeren om at forholde sig til det, de to partier siger, og det er vi enige i, nemlig at i første omgang skal man have sat en stopper for, at man brandskatter sikkerhedsudstyr, der kan redde menneskeliv.
Er det noget, regeringen vil arbejde for og i givet fald hurtigt?
Det er det, som de to partier siger.
Er det noget, regeringen vil arbejde på? Det vil vi meget gerne deltage i, men hvis ikke regeringen vil arbejde på det, så er det jo igen noget, som ligger der i den konservative kulturarv sammen med Dansk Folkeparti.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-05-09:
Jeg tror lige, at der er behov for at sætte et par ting på plads.
Nu skal jeg i øvrigt ikke tale på de to partiers vegne, det gør de udmærket selv, og jeg skal selvfølgelig ikke forsøge at udlægge, hvad de har sagt eller ikke sagt.
Jeg skal bare konstatere, at vi er enige om en aftale, vi er enige om et forlig, vi er enige om lovforslag, og deri er der mig bekendt overhovedet ingen slinger i valsen.
Nu taler hr. Buksti så om sikkerhedsudstyr, og der vil jeg da bare gøre opmærksom på - og det er her, at jeg vil bortvejre eventuel tvivl - at det i øjeblikket er sådan, at der jo er nogle regler for lempelse i sikkerhedsudstyret, for ABS-bremser, for justerbare sidespejle, for bagrudeviskere, en række ting, som har betydning.
Jeg har ikke afvist, at man kunne se på, om der kunne være andre ting af sikkerhedsmæssig karakter, men lad os nu tage denne her sag først.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg synes, det er meget fint, at ministeren siger, at han ikke har afvist, at man vil se på det.
Kan vi så ikke få det positivt?
Vil man se på det eller ej?
Er det sådan, at regeringen vil arbejde med de her ting og i givet fald fremsætte forslag, eller er det bare løsagtige forslag, som er fremsat, for at man ligesom kan holde gryden i kog sådan for at give indtryk af, at man stadig arbejder med noget, som man er gået ind på på glædens dag på et langt mindre niveau.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-05-09:
Det er nødvendigt for mig at understrege, at regeringen selvfølgelig er tilhænger af sikkerhed i vores bilpark, og naturligvis indgår i overvejelser, hvis det påvises, at der kan være behov for at justere de nuværende regler, og hvis vi kan løse problemet inden for de i øvrigt overordnede regler, vi har om økonomi osv.
Det er klart, at det skal finansieres på den ene eller den anden måde.
Lad os nu afvente, hvad der videre sker i den faglige bedømmelse af de der sikkerhedsspørgsmål.
Det, vi drøfter i dag, er imidlertid en anden sag, som jeg synes er kolossalt vigtig, og som jeg håber at Socialdemokratiet også vil støtte, når det kommer til stykket.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Nu kan man jo åbenbart lette økonomien for folk på mange måder.
Ministeren står heroppe og siger, at ministeren og regeringen har lettet økonomien for bilejerne med 1 mia. kr.
Jeg håber, at bilejerne kan forstå, at der sådan set ikke er nogen, der har fået flere penge på grund af de her lettelser, fordi de lettelser, ministeren snakker om, er lettelser, som ville komme, hvis de stigninger, der var, havde slået igennem. Så der er intet, der er billigere.
Men hele pointen er jo, at der er et bredt flertal for at lette på en anden måde, og jeg vil sådan set bare efterkomme Venstres ordførers opfordring til at bede om ministerens holdning til, at de to partier, Venstre har indgået den her aftale med, nemlig De Konservative og Dansk Folkeparti, i dagens Jyllands-Posten nærmest giver indtryk af, at man har fremsat et fælles forslag om lavere bilafgifter.
Afgifterne på miljøvenlige biler og sikkerhedsudstyr skal ned, lyder det fra Dansk Folkeparti og De Konservative.
Det støtter vi, og det har jeg kunnet høre at det er der ret mange andre partier, som vil støtte.
Hvordan kan det så være, vi ikke har fået det her?
Hvad er regeringens holdning til det her?
Er det bare varm luft sådan på dagen, hvor vi skal diskutere det her, eller er det reel politik?
Er det sådan, at der her ikke er nogen splittelse, og at man vil tage det op?
Vil man komme med et nyt forslag?
Eller hvad?
Kan vi ikke godt få svar på det, for ellers er det jo ikke til for os andre at forholde os til, om den der glædens dag, den konservative ordfører følte, er sådan den lille glæde her i dag og ikke den glæde, som står i Jyllands-Posten.
Erik Mortensen (S), 2003-05-09:
Nu skal jeg lige forstå hr. Freddy Dam korrekt.
Den snak, man vil tage,
er det en ren intern snak?
Hr. Freddy Dam siger, at det, der ligger her, så er regeringens politik.
Men stadig væk udtaler skatteministeren, at på baggrund af de ting, som er fremført omkring miljørigtige og tekniske løsninger i forbindelse med en afgift, indgår det på ingen måde i regeringens overvejelser, og man har ingen planer om overhovedet at fremsætte lovforslag eller initiativer i den retning.
Så må spørgsmålet jo være: Har ministeren én politik og Venstre en anden?
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Jeg vil netop lade hr. Jacob Bukstis forklaring af sammenhængen i det socialdemokratiske oplæg, alle undtagelserne sat til side, stå til troende, og i virkeligheden er det jo en meget god beskrivelse af, hvor mange elementer der er, der er i spil, og hvor kompliceret det kan blive at beregne sin skat.
Til sammenligning vil jeg sige, at man i SF's skatteoplæg vil ende med at have tre skattesatser.
Det er dét.
Der er ikke spørgsmålet om aftrapningen af fradrag, ikke spørgsmålet, om man har beskæftigelsesfradrag, som også bliver aftrappet osv., som kan være med til at opretholde en social profil i et oplæg, som tjener mange andre formål.
Men det gør altså tingene mere komplicerede i sidste ende.
Og når regeringens skattereform er blevet vedtaget, vil folk få endnu sværere ved at finde ud af, hvad de egentlig skal betale i skat.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg tror også, at vi kan få nogle interessante og fornuftige drøftelser med SF.
Det har jeg overhovedet ingen problemer med, og det er heller ikke sådan, at vi nødvendigvis skal mene, at det er de vises sten hele vejen rundt.
Men jeg synes altså nok, at man gør sig temmelig meget umage for at gøre det en lille smule mere kompliceret, end det nødvendigvis er.
Hvis vi nu tager det meget firkantet og set ud fra den enkelte, så kan det deles op ved, at man har 20 pct. i bruttoskat.
Når det er væk, betaler man så kommune-, amts- og kirkeskat af resten op til topskattegrænsen, og så betaler man topskat.
Sådan er det.
Så bliver det i bunden, hvor man lægger et beskæftigelsesfradrag ind, og i toppen, hvor man lægger en aftrapning af fradragene.
Det er det meget firkantede.
Det behøver ikke være helt så kompliceret.
Det er klart, at øvelsen kommer til at se meget kompliceret ud, for man skal netop have fat i alle de her knapper.
Det tror jeg også SF vil være enig i.
Nej, det er det sådan set ikke, for det har den simple konsekvens, at marginalskatten - skatten af den sidst tjente krone - falder.
Og det er et selvstændigt formål.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Jeg kan høre, at der er sket det for hr. Anders Samuelsen, som også skete for en del andre mennesker - lyder det i hvert fald til - nemlig at hr. Anders Samuelsen har læst en artikel i Berlingske Tidende, som gav et eksempel, som Berlingske Tidende havde fundet på, og som Berlingske Tidende havde regnet sig frem til, og som Berlingske Tidende satte i forbindelse med nogle andre udtalelser fra Det Konservative Folkeparti.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Næ næ, vi har altså hr. Barfoeds ord for, at vi skal have reguleret den her børnecheck, så den kun kommer de folk til gode, som har behov for den.
Det er sådan set udtryk for en prioriteringsdebat, som hr. Barfoed lægger op til.
Vi kunne eventuelt følge i sporet på det argument og sige: O.k., så prøver vi at se på, hvad det betyder, hvis vi aftrapper den fuldstændig for familier, der tjener 400.000-500.000 kr., så en familie, der har over 500.000 kr. i indtægt, må betragtes som værende så velbeslået, at den ikke behøver børnechecken længere.
Hvad betyder det for marginalskatten for den her familie?
Det betyder såmænd, at den vil opleve en stigning på 33 pct. i marginalskat.
Sådan en familie vil komme op over 80 pct. i marginalskat ifølge det konservative forslag.
Så forstår jeg simpelt hen overhovedet ikke, hvordan man kan gå efter Socialdemokraterne i forhold til det med marginalskatteproblemet, når man selv er kommet med et forslag, som lægger op til en marginalskat på en ganske almindelig familie, som tjener 400.000-500.000 kr., på over 80 pct.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Nu kommer hr. Jens Peter Vernersen ind på finansieringsdebatten igen.
Jeg kan jo ikke sige andet end, at ja, der er fundet nogle finansieringselementer, og i regeringens udspil er det altså lykkedes at reservere noget af væksten, der gør, at de mennesker, der nu får skattelettelser med regeringens forslag, er dem, der bidrager til væksten.
Der reserverer vi lidt af det, som de bidrager med, til at sikre, at de ikke behøver at betale de penge.
Det er en reel skattelettelse.
Så er der igen det der med, at det er de dårligst stillede, der kommer til at betale.
Det er altså ikke sådan, at der er nogen, der betaler, når man bremser væksten.
Vi taler ikke om besparelser, men vi taler om en mindre stigning i de offentlige udgifter.
Det er, som om det slet ikke er nået rigtigt igennem.
Det er altså det, vi taler om.
Vi taler ikke om beskæringer, men vi taler om mindre stigninger.
Men stadig stigninger.
Jeg synes, at det er en flot måde, det er lykkedes at finansiere det her skatteoplæg på.
Så til hr. Jacob Buksti: Jo, jeg skal gerne bekræfte, at man i det socialdemokratiske forslag forsøger at lette skatten på arbejde.
Jeg har også forsøgt at udtrykke min store sympati for, at man gør det, og min anerkendelse af, at man har indset det problem, der ligger i den høje beskatning.
Dog gør man det, at man sender et signal om, at der skal være større forskel.
Dem, der har mange penge, skal betale relativt mere, end dem, der ikke har, og en formue skal også beskattes.
Det er det her signal om, at rigdom bryder vi os ikke om.
Så til hr. Anders Samuelsen med hensyn til de klare prioriteringer: Jo, jeg nåede næsten lige at anerkende Socialdemokraterne for det.
Jo, helt sikkert, så kan vi diskutere politikken på det grundlag.
Der er nogle klare prioriteringer.
Vi har lagt op til nogle diskussioner, men vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi skulle gøre det.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Jeg vil bare lige sikre mig, at fru Charlotte Dyremose når at svare på det spørgsmål, som jeg stillede, som hun så ikke fik svaret på sidste gang, og jeg vil supplere med et mere.
De Konservative er specielt rasende over det her med, at man skal tage fra folk, der tjener meget.
Men man må på den anden side rose Socialdemokraterne for at være klare i deres prioritering, egentlig lige så klare som De Konservative.
For De Konservative sagde i deres oprindelige skatteudspil, at det skulle være de allerfattigste, der skulle betale.
Det var altså ulandsbistanden, der skulle lægge for, så man fik råd til skattelettelser.
Kan man egentlig sige, at den prioritering er forskellen mellem de to partier, altså de allerfattigste er De Konservatives bud, og de rigeste er så Socialdemokraternes bud?
Er det en rigtig konklusion?
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Vil fru Charlotte Dyremose ikke godt bekræfte, at det socialdemokratiske forslag indeholder lettelser for folk med topskat, og at regeringens ikke gør det?
Vil fru Charlotte Dyremose ikke også godt bekræfte, at det socialdemokratiske forslag hæver grænsen for, hvornår topskatten indtræder, og at regeringens ikke gør det?
Der er altså ikke hold i argumentationen om, at vores forslag skulle føre til hjerneflugt osv., for hvis der var det, burde de allerede være flygtet på grund af regeringens politik.
Faktisk er det sådan, at vi gør noget ved det problem.
Vores forslag har en rimelig social profil, vi har topskatten med, men det har De Konservative ikke fået med i regeringens forslag, og hvordan har fru Charlotte Dyremose det med det?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Vi er jo fremme ved et meget principielt spørgsmål: når man laver sådanne skattelettelser, hvordan skal de så finansieres?
Vi har altså valgt at anvise præcis, hvordan de skal finansieres.
Hvis man et år skyder 5 mio. kr. ind i en pensionsordning, foreslår vi, at de ikke kan trækkes fra, men vi har også en forskydning af pensionsbeskatningen, så pensionen ikke bliver ringere pension.
Vi har anvist finansieringen i modsætning til det, som fru Charlotte Dyremose nu er med til med VK-regeringens skatteoplæg, nemlig at lade de dårligst stillede betale.
Der er jo kun ét sted, pengene kan tages, hvis de ikke kommer ud af den blå luft, og det er hos de ældre, hos de syge, hos børnene, på uddannelserne og ude i kommunerne.
Det er sådan set et valg, om man vil lave sine skattelettelser med finansiering fra de dårligst stillede side eller fra de steder, hvor pengene er, og her er vi ikke i tvivl.
Men det kunne jo være dejligt, hvis det var sådan, at De Konservative blev lidt mindre i tvivl, og det er de åbenbart blevet, i og med at de roser elementer i vores skatteoplæg.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Hr. Jacob Buksti kender udmærket de konservative holdninger til topskatten.
Mit problem er først og fremmest, at man sender det signal, at de, der tjener meget, bryder man sig ikke om, så der skal være et større hop til dem.
Ud over det kommer selvfølgelig også, at disse mennesker bl.a. kommer til at betale via en højere boligbeskatning, og hvad der ellers ligger af beskatninger i det socialdemokratiske forslag.
Vi har diskuteret tidligere, og vi har også diskuteret det i forbindelse med det tidligere lovforslag, at med regeringens forslag, som vi Konservative bakker op, er det sådan, at man laver en reel skattelettelse for alle i arbejde og ikke de skatteomlægninger, der er i det socialdemokratiske forslag.
Hr. Jacob Buksti og måske også hr. Jens Peter Vernersen overhørte måske, at jeg også roste elementer i Socialdemokratiets forslag.
Det er jo sådan, at jeg virkelig anerkender, at man har indset nødvendigheden af at sænke skatten på arbejde, og jeg sagde faktisk også, at ud over de elementer, som jeg er bekymret over og går op i her, er der væsentlige positive elementer i det her, fordi man ønsker at sænke skatten på arbejde og give et incitament til at arbejde mere.
Men jeg er bekymret for dele af finansieringen, bl.a. den del, der gør, at erhvervslivet bliver straffet yderligere via beskatning af bl.a. kapitalafkast osv.
Så kan jeg se, at jeg først når hr. Anders Samuelsen i næste omgang.