runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Rønde (V), 1999-05-20:
Jeg har med undren læst Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning.
En ting er, at forslaget er ukonkret og ikke særlig sammenhængende.
Man kan ikke på 8 linjer lave en så gennemgribende reform af uddannelsessystemet, som forslaget lægger op til.
Alene af den grund kan Venstre ikke støtte forslaget.
I stedet burde vi dykke ned i de enkelte områder, når der er saglig grund dertil, og så se, hvad vi kan forbedre. Denne fremgangsmåde benyttede vi jo, da vi behandlede L 205,
og gennem seriøst arbejde fik vi saglige ændringer gennemført til gavn for de studerende og forhåbentlig generelt for kvaliteten af undervisningen på universiteterne. Noget andet er, at Venstre ikke kan støtte intentionerne i forslaget, som de er beskrevet i bemærkningerne, vedrørende Enhedslistens ledelsesønsker eller mangel på samme.
Vi vil for alt i verden undgå, at det danske uddannelsessystem bliver kastet tilbage til 1970'ernes kollektive styrelsesformer, der førte til ansvarsforflygtigelse og manglende ledelse.
Det er den måde at drive uddannelsesinstitutioner på, der er hovedårsagen til, at der i dag stadig ikke er den omstillingsparathed, som er nødvendig for at gennemføre Enhedslistens øvrige og udmærkede mål om ordentlige fysiske rammer, tidssvarende undervisningsmateriale og en fornuftig og fremadrettet prioritering af ressourcerne.
I stedet skal vi have reformeret styringsstrukturerne på de danske uddannelsesinstitutioner.
Indflydelse skal følges af ansvar.
Samfundet må løbende have indblik i, hvad det får for pengene, og den faglige kvalitet skal altid sættes i højsædet.
Disse mål står efter min mening ikke i modsætning til, at elever og studerende skal lære at fungere i et demokratisk samfund, for dels er fagligt veludrustede borgere bedre til at vurdere, om de fortælles sandheden eller ej, dels vil de få en mulighed for at lære, hvordan demokratiet de facto fungerer, at det ikke nytter bare at sige, at nu er det nok, men at man bør gå aktivt og forsvarligt ind i en løbende diskussion af, hvordan en uddannelsesinstitution skal bruge sine faglige og økonomiske ressourcer bedst muligt, og at man ikke altid får opfyldt alle sine krav.
Så lad os hellere bruge tiden til at se fremad ved at diskutere den slags tiltag end til at se bagud, som jeg synes Enhedslistens forslag lægger lidt op til.
Jeppe Kofod (S), 1999-05-20:
Først til fru Anne Baastrup: Som sagt er det ikke afgørende, hvordan elevers og studerendes arbejdsmiljø sikres, men det afgørende er, at det bliver sikret, og den undersøgelse, som også hr. Søren Kolstrup refererede til fra DSU og HK-Ungdom, påviser jo, at der på mange uddannelsesinstitutioner ikke er et ordentligt arbejdsmiljø for elever og studerende.
Jeg mener, at det, som det her tværministerielle udvalg bl.a. skal kigge på, er, om de eksisterende regler og reguleringer på området er tilstrækkelige for at sikre
elevers og studerendes arbejdsmiljø, og om de i øvrigt bliver fulgt af de enkelte uddannelsesinstitutioner.
Jeg vil gerne slå fast, at jeg mener, der påhviler os et stort ansvar for at få de enkelte uddannelsesinstitutioner til at leve op til et ordentligt arbejdsmiljø for elever og studerende, men jeg tror, at vi får rig lejlighed til at drøfte de her ting igen, når udvalget kommer med sin rapport.
Til hr. Søren Kolstrup: Jamen altså jeg er også interesseret i, at elever og studerende i høj grad er sikret indflydelse på deres sikkerhed på deres uddannelsessted
, og det vil vi gerne være med til at kigge på.
Jeg har ikke konkret svar på, hvordan det skal udmøntes.
Det tror jeg er meget forskelligt, alt efter hvilken uddannelsestype man går på.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-20:
Jeg vil godt gentage mit spørgsmål: Kan hr. Kofod og jeg være enige om, at det er fornuftigt, at elever har stemmeret og øget indflydelse i sikkerhedsudvalg, bare som et lille uskyldigt skridt på vejen mod øget indflydelse?
Anne Baastrup (SF), 1999-05-20:
Jeg stillede hr. Jeppe Kofod et ganske præcist spørgsmål: Hvad er det, hr. Jeppe Kofod mangler i den rapport, som et tværministerielt udvalg udarbejdede og afsluttede i marts 1996, som ikke kan løse problemet?
Hvad er det, der er problemet for hr. Jeppe Kofod, siden hr. Jeppe Kofod i hvert fald ikke kunne støtte og følge op på sine egne udtalelser i aviserne, og hvad ved jeg, som indebærer, at elever og studerende skal være omfattet af regler, der svarer til arbejdsmiljøloven?
Hvad er det, der mangler at blive belyst?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-05-20:
Hr. Tom Behnke lider helt åbenbart af en politisk identitetskrise, en alvorlig identitetskrise åbenbart, eftersom han følte sig kaldet til her fra talerstolen at udlægge teksten på Det Konservative Folkepartis vegne om, hvad vi havde af programmer inden for forskellige politiske områder.
Det tror vi ærlig talt at vi selv er noget bedre til, end hr. Tom Behnke er.
Jeg tror, hr. Tom Behnke skulle koncentrere sig om Fremskridtspartiets politik.
Derfor er vi glade for det kompromis, der er indgået, og vi føler ikke, at der er behov for at forsvare det kompromis, der er indgået. Med hensyn til landzonekompetencen er det fuldstændig korrekt, at Det Konservative Folkeparti mener, at landzonekompetencen skal ligge i primærkommunerne.
Det var der ikke mulighed for at komme igennem med i det forlig, der er indgået her, men dermed er sagen jo ikke taget af den politiske dagsorden.
Det er et generelt landspolitisk anliggende, som vi kan tage fat på i anden sammenhæng.
Til hr. Tom Behnke
Så vil vi andre efter bedste evne forsøge at tage os af Det Konservative Folkepartis.
Jeppe Kofod (S), 1999-05-20:
Til hr. Søren Kolstrups og fru Anne Baastrups spørgsmål omkring om DSU's og HK-Ungdoms undersøgelse af elevers arbejdsmiljø og også til det, der blev refereret fra café au lait-gruppens debatoplæg om samme emne, vil jeg blot sige, at vi afventer altså det her tværministerielle udvalgs resultater.
Det er for os ikke så afgørende, at der bliver vedtaget en lovgivning.
Det afgørende er, at der er hjemmel i lovgivningen til at sikre elevers og studerendes sundhed og arbejdsmiljø.
og så mener jeg, at vi skal følge op på det. Til hr. Søren Kolstrups spørgsmål om magtfordeling: Vi synes jo, at det eksempelvis var ganske fornuftigt, da man ved ændring af folkeskoleloven faktisk sikrede eleverne stemmeret i skolebestyrelsen.
Men samtidig vil jeg sige, at der selvfølgelig skal være en balance mellem de forskellige brugere af uddannelsesinsitutionerne, en balance i magtfordelingen, som gør, at elever og studerende selvfølgelig skal have en del af den magt, men de skal selvfølgelig dele den med andre, og man skal kunne indgå alliancer på kryds og på tværs.
Det er meget afgørende for demokratiet, at det kan udfolde sig på den måde.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-20:
Ja, det er jo altid noget, at vi kan føre en fælles samtale.
Vi er enige om intentionerne, og deltagelsesdemokratiet får et par pæne ord med på vejen.
at leve i sådan et samfund, hvor man kan blive enig om sådan nogle ting, i hvert fald på skoleområdet - jo næppe, når det gælder fabrikker og sådan nogle ting, men lad det ligge.
Men jeg har to spørgsmål til hr. Jeppe Kofod.
DSU og HK Ungdom har jo lavet en fin analyse af arbejdsmiljø og studiemiljø, og jeg vil spørge hr. Jeppe Kofod: Indebærer den analyse, at hr. Jeppe Kofod vil være med til at fremme ideer, forslag, der sikrer, at elever og studerende får bestemmelsesret, stemmeret, når det drejer sig om sikkerhedsudvalg m.m. som en centralistisk bestemmelse, der kan bruges decentralt?
Det andet spørgsmål er spørgsmålet om magtfordelingen.
Det er nok dér, vi har de største forskelle, men til afklaring: Ser hr. Jeppe Kofod et perspektiv i, at vi styrker eleverne via bestyrelserne, eller skal vi lægge vægten på elevråd m.m. og sige, at det er dér, det sner?
Jeg synes, det er meget vigtigt at få drøftet: Hvor ligger hovedindflydelsen? Ligger den i bestyrelserne, hvor man ofte er gidsler, eller ligger den i elevrådet?
Margrete Auken (SF), 1999-05-20:
Først og fremmest vil jeg sige tak til ministeren for, at vi har fået bragt sagen på plads med Rialto.
Jeg synes, det er et godt stykke arbejde, der er gjort, og jeg synes, det ser rimeligt og fornuftigt ud hele vejen igennem.
Jeg har haft en enkelt bemærkning, som også fremgår af betænkningen, at jeg synes, vi skal overlade det til dem, der skal forvalte sagen siden hen, at sige, i hvilket omfang de synes der er produktion, der skal støttes hos Rialto, når der er produktion.
Jeg har i betænkningen gjort opmærksom på, at det er en ny sag, der er kommet ind med den her udviklingsfond, og i og med at den er det, kan man ikke uden videre sige, at det er de gamle betingelser, der kører videre.
Der sker jo det, at Rialto faktisk også har produktioner, og hvis de står med et projekt, der er tilstrækkelig spændende og nybrydende, og hvad ved jeg, og gerne ville søge, så er der ikke noget i den gældende lov, som indicerer, at de ikke skulle have lov til det.
Det eneste, der har været, er i selve lovforslaget, før ændringen er kommet ind.
Det er jo fair nok.
Man søger jo ikke, hvis man er på de vilkår.
Men netop fordi Rialto også laver andet end at være sal, mener jeg, det ville være forkert, om vi her på forhånd sagde, at de ikke havde lov til at gå ind og søge, fordi det ifølge loven er en ny sag.
Det står heller ikke nogen steder, at de ikke må, så det er kun en fortolknings- og åbningsmulighed, som jeg håber vi kan lade stå på den måde. Men bortset fra det - ikke bortset fra, for det er jo sådan set inkluderet - synes jeg, det er et udmærket stykke arbejde og vil meget anbefale, at man stemmer for såvel ændringsforslaget som loven.
Klaus Hækkerup (S), 1999-05-20:
Jeg vil godt sige til fru Tove Videbæk, at jeg tror, Kristeligt Folkeparti ser spøgelser, rigtige spøgelser, ved denne her lejlighed.
Selvfølgelig er der behov for, at både Frederiksborg Amt og Roskilde Amt møder op, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at virkelighedens verden, når arbejdet begynder i Hovedstadens Udviklingsråd, også tilsiger, at de vil gøre det.
Lad mig tage et helt tilfældigt eksempel.
Når man skal diskutere anlæg af Frederikssundsmotorvejen mellem København og Frederikssund, så er der i hvert fald to af områdets amtskommuner, der er stærkt involveret.
Der er jo ingen idé i at udbygge Frederikssundsmotorvejen alene i Frederiksborg Amt og så stadig væk have en kæmpe stopklods - vejspærring i virkeligheden - inde i Københavns Amt.
Der skal koordinering til, og der skal samarbejde til, og det er jeg helt overbevist om vil blive indholdet i hverdagen i Hovedstadens Udviklingsråd.
Tove Videbæk (KRF), 1999-05-20:
Det ændringsforslag, som Kristeligt Folkeparti har stillet, om, at der skal være 8 i stedet for 7 medlemmer til stede, for at Hovedstadens Udviklingsråd kan være beslutningsdygtigt, skyldes, at vi vil sikre, at enten Roskilde eller Frederiksborg Amt er repræsenteret ved behandling og vedtagelse af vigtige sager. Ifølge forslaget, som det ligger, skal der være 7 medlemmer til stede, for at udviklingsrådet er beslutningsdygtigt, så der er faktisk slet ikke behov for, at Frederiksborg og Roskilde Amter møder op til diverse møder i udviklingsrådet.
Københavns Amt, Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune har tilsammen 7 medlemmer og vil dermed kunne stemme en hvilken som helst sag igennem.
Et skrækscenario for os er da også, at Københavns Amt og Københavns og Frederiksberg Kommuner kan vedtage at nedlægge diverse institutioner i Roskilde og Frederiksborg Amter, selv om de to amter stemmer imod.
Vi mener ikke, det er rimeligt, at man skal kunne vedtage nogle for Roskilde eller Frederiksborg Amt vitale sager, uden at de er til stede eller stemmer for.
Grunden til, at jeg nævner disse to amter, er netop, at de har luftet deres skepsis og deres bekymring over for Hovedstadens Udviklingsråd, mens Københavns Kommune og Københavns Amt jo klapper i deres små hænder og hilser Hovedstadens Udviklingsråd velkommen. Kristeligt Folkeparti mener, at dette ændringsforslag skal med i loven om Hovedstadens Udviklingsråd, hvis der skal være bare den mindste smule fairness over for Roskilde og Frederiksborg Amter i denne lov.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-05-20:
Det vil sikkert være spildte Guds ord på Balle Lars at komme med en kort bemærkning her til hr. Tom Behnke, men jeg er nødt til af hensyn til folketingsreferatet at gentage, at Det Konservative Folkeparti mener, at landzonekompetencen skal ligge i primærkommunerne.
Det er et landspolitisk anliggende, som vi tager fat på i en anden sammenhæng.
Vi havde ikke mulighed for i den her konstruktion med den politiske konstellation, som ville gøre noget for hovedstaden, specielt at lave det for hovedstadsområdet, men det er heller ikke for os det centrale.
Det er, at vi får lavet en sådan ordning på det rigtige tidspunkt for hele landet.
Anne Baastrup (SF), 1999-05-20:
Det er jo interessant, at Socialdemokratiets ordfører også i pressen er gået ud og har sagt, at elever og studerende skal være omfattet af arbejdsmiljøloven.
Det var et meget interessant indlæg, som Socialdemokratiets ordfører på daværende tidspunkt kom med, og det er også ganske interessant nu: Hvad er det, hr. Jeppe Kofod forventer, at det tværministerielle udvalg, vedrørende at elever og studerende skal være omfattet af arbejdsmiljø, eventuelt skal komme med?
Hvad er det, det skal komme med, som er forskelligt fra det udvalgsarbejde, som blev afsluttet marts 1996?
Handler det i virkeligheden om, at den socialdemokratiske ungegruppe - er det café au lait-gruppen? - rent faktisk bare ville i pressen?
De fik nogle flotte overskrifter, og så ender det overhovedet ikke med noget som helst andet end præcis den samme rapport, som er skrevet.
Jeg vil meget gerne have, at hr. Jeppe Kofod fortæller ganske præcist: Hvad er det, der mangler at blive belyst?
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-05-20:
Den sidste bemærkning, hr. Knud Erik Kirkegaard kom med, er jeg fuldstændig enig i, og det er præcis dét, det handler om her: Benhårde kundeklausuler, som har karakter af konkurrenceklausuler.
Og hvem skal for resten afgøre, om det er tilfældet?
Jo, det skal domstolene, og det vil altså sige, at vi kan sidde her og vedtage en lovgivning efter hr. Knud Erik Kirkegaards hoved, som med sikkerhed vil medføre hundredvis af sager, måske tusindvis af sager ved domstolene
Det er da ikke rimeligt, når vi er i den situation, at vi på forhånd kan se, at udviklingen bliver sådan, og derfor er der meget mere fornuft i at støtte det ændringsforslag, der er kommet fra ministeren om lukke hullet, så vi slipper for spekulationen.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-05-20:
To helt korte spørgsmål til hr. Søren Kolstrup.
Dér vil jeg godt spørge hr. Søren Kolstrup: Berører det ikke Enhedslisten, at rapporten her efter et seriøst arbejde siger, at man vil miste 16.000 helårsarbejder i landbruget og bearbejdningsindustrien, 16.000 arbejdspladser?
Er det på grund af, at miljøet og folkesundheden vil blive bedre, eller hvad skyldes det, at man går ind for at lave en total afvikling af pesticider?
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-05-20:
Jeg synes da, der er grund til at minde hr. Knud Erik Kirkegaard om, hvad der i grunden er udgangspunktet for lovforslaget.
Udgangspunktet var, at vi vil have begrænset misbruget af konkurrenceklausuler.
Det var den fornemste opgave for dette Folketing at få begrænset misbruget af konkurrenceklausuler.
Men efterfølgende kan vi jo konstatere, at det er omgivelserne uden for dette hus ikke enige i, selv om vi nu laver nogle begrænsninger, selv om vi nu pålægger nogle forpligtelser ved indgåelse af konkurrenceklausuler.
For hvad gør man, og hvordan er det, man rådgiver alle mulige steder?
Man siger: Det er vi for resten fløjtende ligeglade med, nu laver vi kundeklausuler, for de koster os ikke noget.
Og så står vi med præcis det samme resultat, når vi har fået vedtaget lovforslaget, hvis ikke vi får lukket det hul ved kundeklausulerne.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-05-20:
Jeg kan bare sige, at der er forskel på min og fru Helga Moos' måde at læse indenad på.
Helga Moos (V), 1999-05-20:
Jamen dem har jeg da sandelig set, og jeg kan da fortælle, at hvis man læser dem med bare lidt fornuft, så viser det sig, at først skal man have indført et økologisk mærke, som de har tillid til på det tyske marked osv.
Det ligger simpelt hen så langt ude i fremtiden, at vi når at få betalt for meget økologi, der bliver hældt over og solgt som konventionelt, inden der overhovedet bliver etableret noget af det.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-05-20:
Jeg kender ikke den undersøgelse, fru Helga Moos henviser til, men jeg er da ikke i tvivl om, at der også findes andet end pesticider i grundvandet.
Vi har måleapparaturer, der kan finde stort set alt, hvad der ledes efter i grundvand, og
naturligvis også det der.
Med hensyn til økologien vil jeg anbefale fru Helga Moos at henvende sig enten i Fødevareministeriet eller i Udenrigsministeriet og få de tre undersøgelser, der er lavet i Tyskland, Storbritannien og Frankrig, om mulighederne for de økologiske markeder.
Der vil fru Helga Moos kunne se, hvilke muligheder der var, hvis landbruget i øvrigt tog et tag i sig selv og i andelsbevægelsen og fik rettet sin produktion derhen, hvor efterspørgslen var.
Helga Moos (V), 1999-05-20:
Jeg ved ikke, om fru Vibeke Peschardt er klar over, at en meget stor del af den økologiske mælk nu bare bliver hældt i den konventionelle mælk, at markedsandelene for økologisk mælk har været faldet i første kvartal i år, når det gælder harmoniprodukterne, fra 21 til 19 pct.
Det viser, at der er nogle, der ikke rigtig gider det dér.
De 26 mia. kr., som det ifølge Bichel-rapporten vil koste med en total omlægning, er vi altså nogle, der siger nej til.
Når det gælder rent grundvand, kan jeg fortælle, at nede på Als har man fået tjekket alle de offentlige boringer og de private boringer, hvorfra der bliver solgt vand til andre, og det viser sig, at forureningsproblemet er kloroform og benzen, på trods af at der har været sprøjtet meget nede på Als.
Det er ikke sprøjtemidlerne, der forurener boringerne dér.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-05-20:
Som tidligere sagt: Vi tager den til efterretning i første omgang.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-05-20:
Jeg vil gerne gentage mit sidste spørgsmål: Støtter
Dansk Folkeparti konklusionerne fra Bichel-rapporten, ja eller nej?
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-05-20:
Som svar til fru Pernille Blach Hansen: Når vi siger, at vi vil se nogle konsekvenser, så er det, fordi vi ikke ser Bichel-rapporten som en færdig facitliste, som jeg sagde, og
fordi vi gerne vil følge nogle ting i den fase, som måske kører af stablen, og så se, hvilke konsekvenser de giver. Det er derfor, vi er mere afventende i vores forslag til vedtagelse, end man er i det andet forslag, der er fremsat.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-05-20:
Når hr. Svend Aage Fauerholdt i vedtagelsen opfordrer til en langt grundigere undersøgelse, vil jeg gerne spørge: Skal det forstås som et udtryk for, at Dansk Folkeparti ikke ser Bichel-rapporten som en grundig og rimelig dækkende undersøgelse af, hvordan vi kan få udfaset eller mindsket brugen af pesticider generelt?
Så siger hr. Svend Aage Fauerholdt også, at de berørte erhverv skal inddrages mere, men det er jo netop det, man har forsøgt at gøre med Bichel-rapporten, og det er jo netop det, der er hele fidusen: at de berørte erhverv og de berørte interesser faktisk er blevet enige om det her.
Så hvordan søren vil hr. Svend Aage Fauerholdt have at man skal gå endnu videre ad den vej?
Til slut vil jeg gerne spørge: Støtter Dansk Folkeparti konklusionerne fra Bichel-rapporten, ja eller nej?
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-05-20:
Vi har i Dansk Folkeparti følt, at Bichel-rapporten var meget interessant læsning, men at de ting, som De Danske Landboforeninger og Dansk Familielandbrug gør opmærksom på i et brev af 11. maj, er lige så interessante, for dér konstaterer man, at den danske godkendelse af pesticider af internationale eksperter er vurderet til at være en af verdens strengeste med hensyn til beskyttelse af grundvandet.
Og man konstaterer også, at der gennem de seneste år er gennemført en revurdering, hvor man har fjernet en række miljø- og sundhedsskadelige pesticider, at forbruget af pesticider i Danmark er lavt set i forhold til andre lande, som vi sammenligner os med, og at det lave indhold af pesticider i vore fødevarer ikke har nogen påviselig negativ indflydelse på sundheden.
Det er trods alt fire ting, som taler for, at vi er godt med her i Danmark. Vi skal også tænke på beskæftigelsen, når vi læser rapporten igennem, og tager vi bare gartneri og frugtavl, så eksporteres der årligt for 2 mia. kr., og hvis vi fuldstændig fjerner pesticiderne, er der jo et problem med vores indtægter på det område, og med hensyn til bærproduktionen siger rapporten jo også, at vi vil få ca. 50 pct. mindre i udbytte.
Og hvad er så alternativet til dét?
Det er jo, at vi begynder at importere forskellige produkter, og dér har vi måske intet kendskab til, hvad der bliver brugt af pesticider og andre ting ved fremavlingen af dem i andre lande.
Og skal vi efterleve rapporten, skal vi have indført nogle mekaniske metoder her i landet, selvfølgelig med dyre indkøb og anvendelse af en dyr arbejdskraft til følge.
Så i Dansk Folkeparti føler vi ikke, at rapporten er en færdig facitliste, som vi skal rette os efter, og derfor skal jeg på Dansk Folkepartis og Fremskridtspartiets vegne fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Idet sikringen af Danmarks vandmiljø, herunder drikkevand og grundvand, tillægges stor betydning, vedtog Folketinget den 15. maj 1997 at nedsætte et udvalg til blandt andet at undersøge konsekvenserne af en afvikling af pesticidforbruget.
Folketinget tager Bichel-rapporten til efterretning og pålægger regeringen at lade denne indgå i de videre overvejelser, men opfordrer til en langt grundigere undersøgelse af konsekvenserne - herunder at indhente udtalelser fra de berørte erhverv, inden en egentlig handlingsplan iværksættes.«
Hans Christian Schmidt (V), 1999-05-20:
Jeg har før sagt, at SF skal passe på med hele tiden at blive fastlåst i et billede, hvor man helst skal finde nogle, der har en anden holdning end den, som de mennesker giver udtryk for.
Så hr. Steen Gade er nødt til at leve med, at vi i Venstre siger, at vi har den holdning på miljøområdet.
Jeg håber da, at det går an.
Og her vil jeg kun sige, at vi følger udviklingen, og får vi en ny forskning og en ny teknologisk udvikling, som kan lette pesticidtrykket, er det da klart, at vi synes, det er en god idé.
Steen Gade (SF), 1999-05-20:
Det skal være min sidste bemærkning i den her runde, men jeg kunne jo ikke få Venstres ordfører til at sige, at det er et forløb, hvor vi skal nedbringe belastningen med pesticider fortløbende, også efter de næste 3 år, og det er jeg jo ked af, for man kan vel ikke læse Bichel-udvalgets anbefalinger på anden måde, end at Bichel-udvalget tænker sådan, at man har en proces, hvor belastningen fortsat skal mindskes.
Jeg har i hvert fald ikke kunnet læse den anderledes, for der står, at det er en trestrenget strategi for nedsættelse af pesticidanvendelsen, og at det indebærer en generel nedsættelse af pesticidanvendelsen, en nedsættelse af eksponeringen af biotoper samt en øget økologisk omlægning.
Derfor kan jeg egentlig ikke forstå, at Venstre både siger, at det er en fantastisk god rapport, og så alligevel ikke tør sige, at vi også om tre år skal diskutere, hvordan vi kommer videre med det, som vi nu bliver enige om til efteråret.
Men o.k., hvis det er vilkårene, må vi jo nøjes med at følges med dem, der vil med til Roskilde, og så se, om de også synes, det kunne være sjovt at nå Englandsfærgen på et eller andet tidspunkt.