runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2002-05-23:
Jeg har to spørgsmål til Venstres ordfører.
Hr. Flemming Oppfeldt sagde noget om drengebander, og det ene spørgsmål skal være relativt klart: Vil drengebander blive opløst af, at familierne fremover kun kan få støtte til de to yngste børn?
Så vil jeg også gerne spørge hr. Flemming
Oppfeldt: Er fjernelsen af revalideringsydelsen til den målgruppe, der er omfattet af lovforslag nr. L 126, det første skridt hen imod at fjerne revalideringsydelsen for andre borgere i Danmark?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Til ordføreren for Venstre, hr. Flemming Oppfeldt: Det Radikale Venstre er fuldstændig uenig i hele strategien bag det lovforslag, vi behandler her.
Jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge hr. Flemming Oppfeldt: Hvad gør vi over for de mennesker, som vi med sikkerhed ved ikke kan eller ikke skal integreres på arbejdsmarkedet, så det ikke nytter noget at sætte ydelsen
ned, fordi de ikke skal i noget arbejde?
Jeg tænker eksempelvis på fysisk og psykisk handicappede, torturofre og revalidender, altså mennesker, der aldrig nogen sinde kan supplere fattigdomsydelsen eller starthjælpen, som regeringen kalder den, med indtjening fra et rigtigt job.
Mener hr. Flemming Oppfeldt, at også disse mennesker skal rammes ved at få en lavere startydelse, altså ikke kontanthjælp, men startydelse, selv om de ikke skal ind på arbejdsmarkedet?
Er det rimeligt?
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg vil meget gerne spørge hr. Flemming Oppfeldt: Hvis hr. Flemming Oppfeldt mener, at det at sætte ydelserne ned virkelig medfører alle de lyksaligheder med hensyn til at få folk integreret på arbejdspladserne, og at folk får arbejde umiddelbart efter, at deres ydelser bliver nedsat, hvorfor skal denne lyksalighed så kun udbydes til udlændingene?
Hvis hr. Flemming Oppfeldt vitterlig mener, at det her virkelig kan løse arbejdsløshedsproblemet,
hvorfor skal det så ikke gælde alle andre arbejdsløse?
Hvorfor skal de behandles dårligere end udlændingene?
Hvorfor skal de diskrimineres i forhold til udlændingene?
Det kan da ikke være rigtigt, at vi får en masse bekymrede arbejdsløse danskere, som klager over, at de ikke kan komme i arbejde, fordi de ikke bliver behandlet lige så godt som udlændingene.
Bertel Haarder (V), 2002-05-23:
Der er forskel på at lægge vægt på afstamning og så på, hvor de nuværende, nulevende familiemedlemmer befinder sig.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-23:
Nej, jeg vil måske ikke ligefrem lykønske Dansk Folkeparti med den store indflydelse, men anerkende det; det bliver man jo nødt til.
Det gør man selvfølgelig kun, fordi Venstre og De Konservative har valgt, at det skal være på den måde, så der er ikke noget udemokratisk i det på nogen måde.
Det er jo et resultat af det valg, der blev truffet, at det er Dansk Folkepartis politik, som bestemmer udlændingepolitikken nu, og hvor vi så kan måle konsekvenserne i løbet af nogle år.
Men det, der kalder mig på talerstolen, er et lidt andet spørgsmål, fordi tidligere gik et fremtrædende medlem af Dansk Folkeparti på talerstolen i denne her debat og fremførte, at der var sket en besættelse af Vor Frue Kirke.
Og så vil jeg bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, da jeg ikke ved, om det er en aftalt linje, at det skal fremstilles på denne her måde i denne debat, om det er noget, at hr. Skaarup kan bekræfte, at der er sket en besættelse af Vor Frue Kirke.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Nok en lille forbrugeroplysning: Jeg har noteret mig, at integrationsministeren p.t. definerer Folkepartiet Liberalerne i Sverige som Det Radikale Venstres søsterparti.
Det plejer at være Venstres.
Det er bare til oplysning til hr. Peter Skaarup.
Jeg har forstået på Dansk Folkeparti og på adskillige af Dansk Folkepartis gruppemedlemmers indlæg i forskellige sammenhænge, og senest i dag har hr. Søren Krarup været på talerstolen og brugt vendingen, som jeg er helt enig i, at danske borgere skal have lighed for loven.
Og jeg er også parat til at sige, at danske statsborgere skal have lighed for loven. Derfor spørger jeg hr. Peter Skaarup, hvordan Dansk Folkeparti vil forklare, at ophævelse af retskravet på familiesammenføring - og nu taler jeg ikke om, hvor gammel man skal være, men det principielle i det, og den tilknytningsvurdering, der skal være - harmonerer med det princip.
Jeg henviser til spørgsmål 7 og svaret på det.
Der står allersidst: »Om tilknytningskravet vil være opfyldt, og om der vil kunne meddeles tilladelse til ægtefællesammenføring i en situation som den i spørgsmålet beskrevne,
vil således afhænge af de samlede konkrete omstændigheder og af den individuelle vurdering heraf i hver enkelt sag.«
Peter Skaarup (DF), 2002-05-23:
Jamen jeg må igen takke fru Elisabeth Arnold for anerkendelsen af det politiske arbejde fra Dansk Folkepartis side.
Jeg er da glad for, at man roser så højt, hvad vi har opnået her.
Med hensyn til tallene: Jamen jeg synes, jeg sagde meget klart, at man kan ikke forudsige - og det tror jeg fru Elisabeth Arnold er meget klar over - at nu kommer der 100 flygtninge, eller nu kommer der 500 flygtninge.
Det, vi kan sige, er, at tallene falder, og hvis vi sammenligner med sidste år allerede nu i år, så taler vi om ca. en halvering af det antal asylsøgere, der er kommet.
Det betyder altså noget, at regeringen har barslet med det her forslag, og at der nu er lavet en aftale med Dansk Folkeparti.
Alene menneskesmuglernes forsøg på at få folk til Danmark er ikke længere intense, mig bekendt ikke så intense, som de har været indtil nu i hvert fald.
Og der vælger man måske at sende folk, som ikke er så reelle flygtninge som dem, vi gerne vil tage, til Sverige eller til andre lande.
Og det er egentlig meget fornuftigt; det er den politik, vi gerne vil frem til. Hr. Kamal Qureshi er inde på et liberalt parti.
Jeg må lige minde om, at det er det, der svarer til Det Radikale Venstre i Sverige.
Det er et parti, der ligger på spærregrænsen.
Det er et parti, som ikke er kendt for andet - i den danske debat i hvert fald - end at man er utilfreds med den danske udlændingepolitik.
Vi siger bare, at det ikke er en saglig kritik.
Det er ikke en fornuftig kritik. Vi siger også, at vi ikke har noget imod - og det er til fru Ritt Bjerregaard - at man kritiserer, at man snakker, at man debatterer.
Vi svarer bare igen.
Vi dukker ikke hovedet.
Og det synes jeg Socialdemokratiet skulle følge op og sørge for, at vi finder nogle gode danske løsninger på den danske udlændingepolitik. Det er ærgerligt, at Socialdemokratiet har meldt sig ud og ikke er med på, at der skal ske nogle stramninger, som hele Socialdemokratiets bagland synes er fornuftige.
Tænk på de socialdemokratiske borgmestre på Vestegnen.
Tænk på Anker Boye og andre, der har sagt, at det her er fornuftigt.
Skulle man ikke prøve at overveje i Socialdemokratiet, om man ikke burde følge op på det? Til sidst vil jeg sige, at vi kan diskutere det her fra nu af og resten af dagen.
Det ændrer ikke ved, at vi i dag og under tredjebehandlingen vedtager ting, der medfører ændringer, der medfører forbedringer i forhold til udlændingepolitikken.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-23:
Ja, selv hvis det kun var socialdemokrater, der havde udtalt sig, demokratisk valgte socialdemokrater i andre lande, som ønsker at drøfte et resultat, som Dansk Folkeparti har et ansvar for, hvorfor i alverden så ikke tage debatten?
Der er jo ikke noget som helst mystisk ved, at der er partier, der vender sig imod de elementer af fremmedfjendskhed, som indgår i den aftale, der her er indgået.
Så forsvar dog den politik, som Dansk Folkeparti står for, i stedet for at prøve at gøre det til et spørgsmål, om man kan lide den ene eller den anden person.
Og så har hr. Kamal Qureshi jo fuldstændig ret i, at hvis man endelig ikke vil lytte til, hvad socialdemokrater siger, så har der sandelig været andre at lytte til, hvis man vel at mærke overhovedet er villig til at lytte til, hvad andre siger.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg vil meget gerne spørge hr. Peter Skaarup, om ikke det er rigtigt, at formanden for Folkepartiet Liberalerne i Sverige har udtalt: »Bertel Haarder er utroværdig. Hans integrationspolitik går ikke ud på at integrere folk, som har behov for beskyttelse, men at holde dem ude af Danmark.
Det er ikke integration.«
Jeg vil gerne høre, om ikke det er korrekt citeret.
Jeg kan ikke huske det helt, jeg var ikke selv med på turen, jeg kan ikke huske helt konkret, hvordan det var, men pointen er bare, at det er ikke kun socialdemokrater rundtomkring i Europa, der har udtrykt kritik af den førte udlændingepolitik i Danmark.
Er det ikke korrekt?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Jeg må sige til hr. Peter Skaarup, at jeg nu kan få konstateret det, som jeg også havde anet, nemlig at Dansk Folkeparti entydigt selv dikterer, hvornår denne aftale skal genforhandles.
Dansk Folkeparti har fat i nøglen til videreudviklingen af den aftale, der bliver indgået her.
Man må sige, at regeringen fuldstændig er Dansk Folkepartis logrende puddelhund, og det er jo en meget ejendommelig situation at se, men jeg må sige, at det igen er et politisk arbejde, som man må anerkende.
Men jeg vil godt sige til hr. Peter Skaarup, at med hensyn til den virkning, der kommer af denne her udlændingestramning, kan man altså ikke beskrive, hvor mange færre der skal komme, man kan ikke beskrive, hvor mange færre familiesammenføringer der skal komme.
Men fru Birthe Rønn Hornbech sagde for en times tid siden som Venstres ordfører, at med denne her lovgivning vil det være helt klart, at danske statsborgere vil komme til at lide.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om det kan tænkes, at lidelserne for danske statsborgere efter denne lovgivning måske kunne få Dansk Folkeparti til at se, at disse krav var for stramme, f.eks. på familiesammenføringsområdet.
Kunne man tænke sig, at det gik
den vej?
Peter Skaarup (DF), 2002-05-23:
Først til fru Elisabeth Arnold.
Det er klart, at vi er da glade for, at Det Radikale Venstre synes, at der er udført et dygtigt stykke arbejde fra Dansk Folkepartis side, og vi takker da for at det menes.
Men jeg vil sige omkring succeskriterierne, at det er umuligt at sige, hvordan det her kommer til at ende.
Vi er sikre på, at det medfører en kraftig begrænsning i tilstrømningen, en begrænsning i antallet af familiesammenførte. Men fru Elisabeth Arnold ved jo lige så godt som jeg, at vi ikke på forhånd kan sige, hvad der sker rundtomkring i verden af flygtningekatastrofer; det kan Dansk Folkeparti heller ikke sige.
Men vi kan sige, at vi forventer
Og det er jo også en udvikling, vi allerede har set, hvis vi kigger på de første tal, der er kommet for i år.
Jeg kan sige til fru Elisabeth Arnold, at der står jo i den aftale, der også er optrykt i betænkningen på side 61, pkt. 9 c, at i tilfælde af en pludselig opstået massetilstrømning af flygtninge mødes regeringen og Dansk Folkeparti med henblik på en drøftelse af den nærmere håndtering af den situation.
Det vil jo gøre, at vi i hvert fald er opmærksom på det, som jeg kunne forestille mig at fru Elisabeth Arnold overvejer, nemlig hvis nu der sker noget i Kosovo, i Bosnien eller i Afghanistan, og der kommer mange asylsøgere.
Så må vi vurdere, hvad vi gør for at imødegå den udvikling og først og fremmest hjælpe folk lokalt i nærområdet.
Det er jo hovedindsatsen både fra regeringens og Dansk Folkepartis side. Fru Ritt Bjerregaard taler om den offentlige politiske debat.
Skal svenskerne ikke have lov at sige, hvad de vil?
Jo, selvfølgelig.
Vi skal bare ikke dukke hovedet.
Vi skal bare tage slagene med oprejst pande og sige: Jamen det mener de, vi mener noget andet.
Men må jeg så ikke godt sige, at det virker jo lidt mystisk, at den kritik, vi oplever fra svensk politisk side, er fra socialdemokratiet først og fremmest.
Vi husker jo meget godt op til østrigske valg, hvem der var, der argumenterede for sanktioner mod Østrig, fordi de nu tilfældigvis valgte en regering, som socialdemokraterne i Europa ikke kunne lide.
Ja, det var jo også socialdemokraterne i Danmark og i andre lande.
Man argumenterede nærmest for, at der skulle laves sanktioner.
Og på den måde mener jeg, det er forkert, hvis socialdemokratiet blander sig og bagtaler Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Ja, allerførst kan jeg jo ikke tilbageholde en lykønskning til Dansk Folkeparti
, fordi de på meget dygtig politisk vis har formået at få trukket den borgerlige regering endnu længere ud i fløjen, end den var i forvejen.
Den aftale, der er lavet, siden vi havde første behandling af forslaget her,
viser jo klart, i hvilken retning Dansk Folkeparti ønsker at gå.
Men mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup er følgende: Der blev sagt ved beskrivelsen af den nye aftale, at man vil se, hvordan den har virket, og så vil man genforhandle den.
Og det er så klart, at det er Dansk Folkepartis del af aftalen. Men jeg vil gerne spørge: Hvad er succeskriterierne?
Hvis den virker, hvad er det, den skal virke på?
Hvor mange færre flygtninge skal der komme?
Hvor mange færre familiesammenføringer skal der komme?
Med andre ord, hvad er det for et omdrejningspunkt, der får Dansk Folkeparti til at sige: Nu vil vi have genforhandlet aftalen, eller nu virker den godt nok?
Det svæver hen i det uvisse; det står nemlig ingen steder i betænkningsbidraget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-23:
Så vidt jeg husker, sagde jeg, at det var dybt, dybt beklageligt, og at jeg mente, at regeringen skulle tage det meget seriøst, at man modtog en kritik udefra.
Så noterede jeg mig, om ikke det var bedre med en dialog, i stedet for at man kritiserede hinanden fra højre og fra venstre for henholdsvis flygtningepolitik og integrationspolitik.
Og så sagde jeg, at man fra den svenske side skulle tænke på, hvorvidt man opnåede det, man ønskede, netop at vi fik en god debat i Danmark, eller om man opnåede det, at måske nogle danskere netop rykkede tættere sammen i stedet for.
Det mener jeg godt at jeg stadig væk kan stå inde for, og det var det, jeg sagde i dag.
Men jeg mener nu stadig væk, at det vigtigste budskab var, at regeringen skal være dybt bekymret over den kritik, der er kommet, fordi den ikke bare er kommet fra Sverige og den svenske regering, men fordi den også er kommet fra UNHCR og fra andre europæiske lande.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-23:
Jeg synes, det er o.k., at man siger, at det er lidt kringlet formuleret.
Det er helt i orden.
Det kan man godt komme til, og det tager man så til efterretning i Socialdemokratiet, går
jeg ud fra.
Nok om dét.
Men tilbage til Sverige og den svenske elites kritik af de beslutninger, som bliver taget i det danske Folketing.
Nu er jeg ikke hundrede procent sikker på, at det var fru Sophie Hæstorp Andersen, der optrådte på tv, men det tror jeg at det var.
Det, den pågældende fra Socialdemokratiet sagde, var, at det faktisk ikke var så godt, at man modtog den kritik fra Sverige, eller fra den svenske elite, for det fik blot danskerne til at rykke tættere sammen.
Det er fuldstændig korrekt.
Det er netop det, der sker med sådan nogle ting, at det vil danskerne naturligvis ikke finde sig i.
Hvad i alverden er meningen?
Vi bliver kritiseret af andre landes regeringer for de beslutninger, vi tager i det danske Folketing til gavn for den danske befolkning.
Jeg har aldrig hørt noget lignende.
Men bemærkningen om, at det blot får danskerne til at rykke tættere sammen, vil jeg da godt have, at fru Sophie Hæstorp Andersen gentager, hvis der er mulighed for det.
Jesper Langballe (DF), 2002-05-23:
I forlængelse af hr. Peter Skaarup vil jeg også gerne minde fru Sophie Hæstorp Andersen om, at hun begyndte sit ordførerindlæg med at sige, at hun nu ville tale om ændringsforslagene, hvorefter fru Sophie Hæstorp Andersen gik over til at tale om Mona Sahlin.
Jeg synes egentlig, der er noget ganske tankevækkende ved det, som der er grund til at sætte på plads her i dag fra talerstolen.
I begyndelsen af 1970'erne var der en engelsk forfatter Roland Hunford, som skrev en aldeles fremragende bog, der hed »The New Totalitarians«, de nye totalitære.
Den bog handlede om Sverige.
Det var en skildring af totalitærstaten Sverige, og jeg vil sige i den aktuelle anledning, at fru Mona Sahlin med hele den debatkultur eller mangel på samme, hun lægger for dagen, virkelig repræsenterer det totalitære drag ved Sverige, der forsøger at hindre enhver fri debat.
Derfor er en kritik fra Sverige i virkeligheden at regne på linje med en kritik i sin tid fra Sovjetunionen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-23:
Jeg startede jo netop med ikke at gå ind i en debat om, hvilken type land Sverige er - eller andre af vores europæiske naboer for den sags skyld.
Jeg tror, vi har meget tilovers for vores svenske naboer, lige så vel som vi har meget tilovers for og meget til fælles med vores tyske og alle mulige andre naboer.
Den debat gik jeg ikke ind i, men jeg tog det udgangspunkt, fordi det var kernen i de ændringsforslag, vi har stillet, og det var også det, jeg oplyste før.
Når vi har oplyst i vores betænkningsbidrag, at vi er villige til at se på boligkravet, så er det jo ikke det samme som at sige, at vi skal ud og forhandle og alt muligt andet. Det lader vi sådan set regeringen om.
Altså forhandlingsoplæg og alt muligt andet vender vi tilbage til til efteråret.
Det, vi godt vil have afklaret, er, hvad betyder
»snarest muligt«, hvad betyder »forpligte« i aftalen med Dansk Folkeparti
Derved siger vi bare, at det vil vi godt se på, før vi tager nogen som helst beslutning til den ene side eller den anden side.
Jamen vi ved godt, at der er uhensigtsmæssige sider ved at støtte et krav om, at man skal være 24 år, før man kan blive familiesammenført her til Danmark.
Vi ved også godt, at det vil betyde, at nogle ikke kan blive familiesammenført, selv om de måske er 21 eller 22 år og har giftet sig med en udenlandsk ægtefælle.
Men vi har valgt at indgå i debatten om det her, fordi vi mener, at vi har et problem i Danmark med nogle patriarkalske familier, som desværre lægger et pres på nogle yngre døtre eller nogle yngre sønner, så der kommer nogle kulturkløfter, som er meget svære at overkomme.
Derfor går vi lige netop ind nu og siger, at denne her model måske kunne være en løsning, vi er i hvert fald villige til at se på det.
På den måde synes vi faktisk, at det handler meget godt om ligeværd mellem mennesker, for det går jo netop ud på at skabe et ligeværd mellem unge, uanset hvilken baggrund de har.
Som sagt er der nogle uhensigtsmæssige sider ved det, og dem tager vi med, fordi vi mener, det er en samfundsopgave at løse det her problem.
Nu er min tid opbrugt, så tak for taletiden.
Søren Krarup (DF), 2002-05-23:
Fru Sophie Hæstorp Andersen nævnede som noget af det, hun beklagede, at Flygtningenævnet ikke længere rummer Dansk Flygtningehjælp.
Som bekendt var det Dansk Flygtningehjælps daværende formand, Hans Gammeltoft-Hansen, der var manden bag den udlændingelov i 1983 og årsagen til hele katastrofen.
Det har altid forekommet os uhyrligt, at et privat foretagende sidder i en officiel administrativ stilling og har været placeret i Flygtningenævnet og været med til at afgøre, om sagerne blev afgjort på den ene eller den anden måde.
Vi hilser med glæde, at Dansk Flygtningehjælp ikke længere sidder i Flygtningenævnet.
Jeg ville, hvis det ikke lyste rødt, også have benyttet lejligheden til at sige et par ord om disse foregangslande, Belgien og andre, som skulle være retningsvisere for os, hvor jeg måske ville pege på, at forholdet er det modsatte: Danmark er et foregangsland for alle de europæiske lande, der nu kommer efter os.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-23:
Jeg kan forstå på Socialdemokratiet, at man åbenbart ikke længere mener det, man selv har sagt for et øjeblik siden på talerstolen.
Man mener heller ikke det, man har skrevet i sin egen betænkning til forslaget, for man stiller nu en række andre krav til liberalisering af dette her udlændingelovforslag for at stemme for.
Socialdemokratiet har i sit betænkningsbidrag skrevet på side 8: »Konsekvenserne af ovenstående holdninger til L 152 er, at Socialdemokratiet tilslutter sig intentionen i store dele af lovforslaget, men må afvise det samlede lovforslag, såfremt Socialdemokratiets to ændringsforslag ikke vedtages.«
Det var nøjagtig det, Socialdemokratiet også sagde fra talerstolen, nemlig at de ville støtte forslaget, men at de ikke kunne støtte det i den nuværende form, medmindre man fik lavet de to ændringer, som der var tale om.
Der må også være lidt konsekvens i det, man siger fra Folketingets talerstol, og skriver i de papirer, der omdeles i udvalgene.
Gør det slet ikke indtryk heller på fru Sophie Hæstorp Andersen, at en række kommunalpolitikere, bl.a. Anker Boye, den tidligere formand for KL, Odenses borgmester, siger, at det er en god aftale, og at en række socialdemokratiske folketingsmedlemmer siger, det er en god aftale?
Gør det så ingen indtryk?
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-23:
Det første, jeg vil sige, er måske i virkeligheden en gentagelse af noget af det, hr. Peter Skaarup sagde, for jeg hørte fru Sophie Hæstorp Andersen svare hr. Peter Skaarup før, at Socialdemokratiet ikke ville stemme for, selv om Socialdemokratiets ændringsforslag eventuelt blev vedtaget.
Men der står faktisk i betænkningen: Et mindretal i udvalget, S, indstiller lovforslaget til vedtagelse med de stillede ændringsforslag.
Det tolker jeg sådan, at hvis vi andre nu skulle få lyst til at stemme for Socialdemokratiets ændringsforslag, så stemmer Socialdemokratiet for det samlede lovforslag.
Så vil jeg tillade mig at stille et spørgsmål, som kan hjælpe lidt på min hukommelse: Jeg så en udsendelse forleden i fjernsynet, hvor de svenske kritikpunkter blev fremført, og hvor fru Sophie Hæstorp Andersen faktisk imødegik den svenske kritik.
Jeg var så stolt af og så glad for, at vi var flere om at synes, at Sverige ikke behøvede at blande sig på det her punkt.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Jeg vil gerne understrege og prøve at gøre det meget, meget klart, at jeg taler altså ikke om mennesker, der bor i Danmark og ikke har dansk indfødsret.
Jeg taler om danske statsborgere.
Der laves med denne lovgivning en ny bestemmelse, der også vedrører danske statsborgere, og det er noget nyt.
Der står i svaret - og jeg synes, det er meget illustrativt - at udlændingemyndighederne inddrager samtlige de foreliggende oplysninger i sagen, der kan belyse ægtefællernes samlede personlige og familiemæssige situation.
Der er tale om en konkret vurdering i hver enkelt sag på baggrund af de samlede forhold, der konkret gør sig gældende for det enkelte ægtepar.
Der indføres et skønsprincip over for danske statsborgere.
Det vil altså sige, at hvis mine børnebørn og andre menneskers børnebørn er så uheldige at forelske sig i og gifte sig med en, som ikke er dansk statsborger, kan de ikke uden videre vide, om de kan få lov til at bo i Danmark.
Hvordan kan Det Konservative Folkeparti forklare over for sine vælgere, at der gøres forskel på danske statsborgere?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-23:
Jeg kan godt gøre den debat kort og sige, at naturligvis afviser Dansk Folkeparti Socialdemokratiets ændringsforslag, men det er fru Sophie Hæstorp Andersen, der selv må rode sig ud af de problemer, som hun har skabt, både ved at skrive lidt kringlet i betænkningsbidraget og komme med det samme fra talerstolen.
Nok om det.
Men jeg vil godt sige lidt om debatten i Sverige.
Nu siger man, at vi bliver kritiseret af Sverige.
Gør vi det?
Vi bliver kritiseret af Mona Sahlin, vi bliver kritiseret af den svenske statsminister, en socialdemokrat, og enkelte andre politikere.
Jeg opfatter ikke, at svenskerne kritiserer Danmark, og i øvrigt er det jo slet ikke det, sagen drejer sig om.
Det, sagen drejer sig om nu, er, at Folketinget vedtager en lovgivning, som så vidt muligt lever op til det, som flertallet, der fik mandatet den 20. november, har lovet den danske befolkning.
Jeg vil godt spørge fru Sophie Hæstorp Andersen: Hvis nu ulykkerne skulle ramle ned over Danmark, og Socialdemokratiet fik flertal ved næste valg, så man kunne ændre på det her, ville man så rulle loven tilbage til det, den er i dag?
Det vil jeg godt have et konkret svar på.