runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Men en forbrugsfest er det altså.
Jeg vil gerne tage fat i den såkaldte finansiering af forbrugsfesten.
Så vidt jeg kan se, mangler der 6 mia. kr., men det er jo en helt anden diskussion.
Der blev sagt, at de steder, hvor der bliver anvist nogle penge, skulle det kunne holdes inden for skattestoppet.
Men det kan det ikke, kan jeg se, og derfor er jeg bare nødt til at høre, om man har ændret synspunkt, eller om man simpelt hen ikke endnu – trods det at det er ved at være en politik, der har nogle år på bagen – har forstået i Socialdemokratiet, hvad skattestoppet er.
Men det gør man som finansiering i Socialdemokratiets finanslovudspil, og jeg skal bare høre: Er det socialdemokratisk skattepolitik, at alle fradrag er på spil?
M055S49805080KAJE.FM.FM
Page 5017
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg er da utrolig skuffet over, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at forbedre førtidspensionisternes vilkår.
Skal jeg forstå det sådan, at man allerede nu vil melde fra og sige: Nej, kære førtidspensionister, de 3 mia. kr., som det er foreslået at finansiere over satspuljen, kan I godt glemme, for Dansk Folkeparti vil ikke være med til det?
Så vil jeg sige om den forbrugsfest, som Socialdemokratiet skulle lægge op til, at Dansk Folkeparti altså sammen med regeringen var med til at lave ufinansierede skattelettelser for 10 mia. kr.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-09-06:
Det nytter ikke noget at tale udenom.
Satspuljen går netop til de psykisk syge, til misbrugerne, til de hjemløse, til børnepsykiatri, til demente osv., og når nu hr. Sass Larsen og Socialdemokraterne har fået skudt deres finansieringsforslag for førtidspensionisterne ned, hvor vil hr. Henrik Sass Larsen og Socialdemokraterne så tage pengene fra?
Nu er det jo nogle år siden, man har prøvet det, men man er nødt til at være økonomisk ansvarlig, og den forbrugsfest, som Socialdemokraterne har lagt op til, er ganske uansvarlig.
Det kommer vi tilbage til på et senere tidspunkt.
Hvor vil man finde de 3 mia. kr., eller hvor meget det nu er?
Jeg forstod ikke rigtig regnestykket på TV 2 i går, da hr. Sass Larsen forsøgte at komme op til et eller andet, men hvor vil man tage pengene fra?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg har det lidt sådan, at det kan være vanskeligt for mig at forstå, hvorfor Dansk Folkeparti er indigneret over, at Socialdemokratiet vil gøre noget for førtidspensionisterne.
Alle de ting, der gør, at førtidspensionisterne, folk, der er på efterløn, folkepensionisterne og folk på kontanthjælp har nogle rimelig anstændige vilkår, er blevet vedtaget og gennemført på socialdemokratisk foranledning, inden der nogen sinde var et parti, der hed Dansk Folkeparti.
Vi mener sådan set, at vi har ejerskabet til hovedparten af de sociale reformer her i landet, og derfor ligger det os naturligt nok på sinde at gøre noget for de mennesker.
Det har vi ingen problemer med.
Med hensyn til satspuljeområdet ved jeg ikke, om fru Pia Kjærsgaard hentyder til, at man synes, det er urimeligt, at der reguleres med de 0,3 pct., men så skulle man jo ikke være trådt ind i forligskredsen, som man har bedt om at være med i de sidste par år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-09-06:
Det er igen angående førtidspensionisterne.
Det var lige før man kunne høre violinerne i baggrunden, da man hørte hr. Henrik Sass Larsens ordførertale, men jeg synes altså, det var hykleri.
Først og fremmest må vi jo lige huske, at det var en socialdemokratisk minister, som indførte den nye førtidspensionsreform, som Dansk Folkeparti ikke ønskede at være med i netop af den årsag, vi diskuterer her i dag: Der ville komme et A-hold og et B-hold.
Derfor har Dansk Folkeparti taget problemet op og siger, at nu skal der gøres noget for førtidspensionisterne, for det, der foregår nu, er ganske urimeligt.
Så kan jeg forstå, at Socialdemokraterne lige pludselig – hr. Kristian Thulesen Dahl har gjort rede for hr. Henrik Sass Larsens tidligere bemærkning – har skiftet mening.
For præcis 1 måned siden, da Dansk Folkeparti holdt sommergruppemøde, var der ikke nogen opbakning fra M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5016
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Socialdemokraterne og fra hr. Sass Larsen, men i søndags sagde Socialdemokraternes formand, at hvis man gør brug af satspuljemidlerne, tager man jo ikke noget fra nogen.
Hvordan skal det forstås?
Er det uvidenhed, eller er det dobbeltspil, eller hvad er det?
Man tager ikke noget fra nogen, når man tager fra satspuljemidlerne, blev der sagt, og det vil jeg godt høre hr. Sass Larsens bemærkninger til.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg kan bekræfte Venstres ordfører i, at jeg ikke går ind for et kommunistisk samfund, hvor alle skal være fuldstændig lige; det gør jeg ikke.
Jeg mener sådan set også, at det er meget sundt, at der er forskel på folk, og at det kan betale sig at tage et arbejde, og jeg mener også, det er meget sundt, at man kan tage en risiko her i samfundet og alt muligt andet.
Men jeg ønsker og mener som socialdemokrat, at det er utrolig vigtigt, at alle folk får lige muligheder for at få succes.
Det er sådan set det, jeg er meget optaget af, men man må selv gribe de muligheder, der er inden for de rammer, man nu engang har fået.
Det har jeg ingen problemer med at forstå.
Så vil jeg sige angående satspuljen, at det er rørende at høre Venstres omsorg for de allersvageste i samfundet.
Hvis man virkelig havde en rørende omsorg for dem, hvorfor aktiverer man så ikke sin egen finanslov?
Det kunne man jo bare gøre.
Alle de grupper, der i dag er omfattet af satspuljen, ville jo være kisteglade for at komme direkte på finansloven, og det er der da alle muligheder for at gøre.
Ingen problemer med det.
Men jeg kan love, at med hensyn til den pulje, som vi har udmålt til omkring 500 mio. kr., vil vi komme med en lang liste af gode forslag til, hvad vi synes, der lige præcis skal gøres på det sociale område, og det håber jeg de øvrige partier i Folketinget vil være med på.
Jens Rohde (V), 2005-09-06:
Det er måske derfor, at Socialdemokraterne ønsker, at fru Helle Thorning-Schmidts forbrugsfest skal betales af dem på efterløn og folkepension og af dem, som er begunstiget via satspuljen, nemlig de allersvageste: narkomanerne, de hjemløse, de sindslidende, de prostituerede, alkoholikerne.
Det er måske det, som hr. Henrik Sass Larsen mener er lighed, for det er jo på den måde, man finansierer de dele af sin finanslov, der er finansierede.
Det er jo den måde, man forsøger at finansiere den på, og man vil oven i købet tømme satspuljen de næste 5 år.
Hr. Henrik Sass Larsen ved jo godt, at satspuljen er på 670 mio. kr. om året, men man vil bruge 3 mia. kr. af den, så det hænger jo slet ikke sammen.
Er det virkelig det, hr. Henrik Sass Larsen forstår ved begrebet lighed?
Er det ikke bedre at bekende kulør og sige, at det var ærlig snak, da hr. Henrik Sass Larsen sagde, at der er tale om en sund ulighed?
Vi er sådan set meget enige i, at det er udmærket, at vi har en god dynamik i samfundet, og at det, at nogle tjener meget, ikke nødvendigvis gør, at andre mister en masse ved det, og er det ikke det, hr. Henrik Sass Larsen virkelig mener, når han taler om begrebet lighed?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Nu ved jeg ikke, hvad vi skulle bruge letmælksanekdoten til, men jeg vil godt svare på boligspørgsmålet.
Jeg synes, det er kedeligt, at det citat bliver brugt til at generalisere hele lighedsdebatten.
Jeg prøvede på fornuftig vis at sige, at det på alle måder er en uholdbar politik.
Fordi M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5015 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM priserne på ejendomsmarkedet stiger i øjeblikket, kan vi ikke gribe ind med ny beskatning, for det ville ikke være rimeligt.
For det første er værdistigningerne meget skævt fordelt over hele landet, så en beskatning ville ikke ramme præcist, ikke ramme rigtigt.
For det andet ville det sådan set medføre, at mange af de mennesker, som lige har fået en ejerbolig eller anden fast ejendom, ville risikere at blive sendt en tur ned ad slisken, så derfor tror jeg ikke, at man her og nu kan bruge direkte boligbeskatning i forbindelse med at regulere ligheden.
Jeg mener, at lighedsproblemet skal løses på en anden måde, og jeg går sådan set meget ind for, at alle får lige muligheder her i samfundet.
Frihed er jo tilstedeværelsen af værdige valgmuligheder for den enkelte, og i min tale prøvede jeg at påpege, at nogle af alle de mennesker, der ikke kom med i første opsving, har vi nogle forpligtelser over for.
Nu har vi mulighed for at hive dem med op, og på den måde kan vi skabe lighed.
Jens Rohde (V), 2005-09-06:
Jeg kan ikke forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl er så overrasket over det meningsskifte, vi ser hos Socialdemokraterne, for i øjeblikket er det jo med socialdemokratisk politik som med letmælk: Der går ikke ret mange dage, så er udløbsdatoen overskredet.
En mere spektakulær ting, som også har været nævnt fra Folketingets talerstol i dag af hr. Peter Christensen, er jo, at hr. Henrik Sass Larsen har en holdning til begrebet lighed og ulighed, og det er jo interessant i betragtning af, at det spørgsmål er blevet rejst mange gange fra salen her i dag af de socialdemokratiske folketingsmedlemmer.
Hvad er det egentlig, hr. Henrik Sass Larsen mener, når han siger: Hvad er det for en ulighed?
Bistandsklienten i den anden ende af Køge bliver jo ikke fattigere af, at prisen på min bolig stiger.
Jo, meningen står sådan set rimelig klart for de fleste af os, men jeg vil godt have at vide, om det er udtryk for socialdemokratisk politik, og om hr. Henrik Sass Larsen har opbakning i sin folketingsgruppe til det citat.
Han har jo også sagt til Børsen, at den ulighed, vi ser i samfundet i dag, er udtryk for noget sundt.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Socialdemokratiet har, også siden den nye førtidspensionsreform blev indført,
altid haft som mål, at vi på et tidspunkt skal løfte de gamle førtidspensionister, som blev efterladt, da vi lavede den nye ordning.
Jeg er udmærket godt klar over, at der er en problemstilling, men grunden til, at man ikke gjorde det i første ombæring, er, at man dengang ikke kunne finde midlerne til det, hvilket jeg også nævnte i min tale.
Det, jeg reflekterede på i den udtalelse til avisen, var, hvad jeg konkret ville anbefale at putte direkte på vores finanslovforslag.
Det figurerer ikke på vores finanslovforslag, det fremgår, at vi vil anvise midlerne fra satspuljen.
That's it!
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jamen jeg glædede mig faktisk.
Det fik jeg også tak for i starten af besvarelsen, og så endte det åbenbart med det modsatte.
Jeg vil gerne spørge: Er det ikke korrekt, at i starten af august 2005, altså i år, svarede hr. Henrik Sass Larsen på spørgsmålet om, hvorvidt der skulle gives et løft til førtidspensionisterne, at det nok ikke var holdbart, og at Socialdemokratiet ville prioritere andre områder højere?
Der er mange gode formål, man kan give penge til, men vores finanslovudspil vil afspejle, at der er andre steder, vi mener der er behov for at prioritere, blev der sagt.
Er resten ikke en gevaldig snakken udenom med hensyn til, om man bruger satspuljemidler eller ej?
Hvis man bruger satspuljemidler til førtidspensionisterne, går jeg ud fra – det håber jeg da meget – at de mennesker, der normalt har været begunstiget af satspuljemidlerne, altså de absolut mest udsatte mennesker i vort samfund, automatisk skal have penge fra en anden kasse, eller hvad?
Ellers hænger det jo slet ikke sammen, og så er det et finanslovspørgsmål.
Sandheden er, at for 4 uger siden mente Socialdemokratiet det modsatte af det, de mener i dag.
Da ville de ikke give penge til førtidspensionisterne, men nu vil de søreme give 3 mia. kr.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg er glad for at kunne begejstre Dansk Folkeparti med nye spændende initiativer i dansk politik, for jeg har indtryk af, at Dansk Folkeparti hænger meget sammen med regeringen, og der må jo helst ikke ske så meget, så det er godt, at der kommer noget nyt, man kan byde med på.
Så vil jeg sige: Nej, vi prioriterer netop ikke førtidspensionisterne på finansloven, vi anvender jo satspuljen til det.
Vi kunne ikke finde 3 mia. kr. til at prioritere dem direkte på finansloven, men vi har længe arbejdet med en idé om at anvende satspuljen til det, og vi har siddet og kigget på, hvordan den nye førtidspensionsreform blev gennemført.
Det blev den faktisk med M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5014
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
satspuljens midler, og de midler, der vil tilflyde satspuljen de næste par år, vil jo blive ret pæne.
Det gør, at man netop har råd til at tage det næste træk her, det er derfor, vi har foreslået det, og jeg kan da ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke glæder sig over det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jeg vil gerne på dette tidspunkt i debatten sige tusind tak til hr. Henrik Sass Larsen og Socialdemokratiet, fordi Socialdemokratiet er med til at gøre det politiske liv langt mere spændende og uforudsigeligt.
Hver morgen, når man står op, tænker man: Gad vide, hvad Socialdemokratiet vil i dag!
Jeg havde det også sådan i går, og i går var jo ikke nogen undtagelse.
Det var endnu en god dag, hvor Socialdemokratiet ville noget nyt.
Jeg skal selvfølgelig her, hvor tiden er kort, kun hægte mig fast i et enkelt emne, hvor det jo er fremragende at se, hvordan Socialdemokratiet kan bevæge sig i løbet af kort tid, nemlig på førtidspensionsområdet.
Vil hr. Henrik Sass Larsen bekræfte, at for 4 uger siden mente hr. Henrik Sass Larsen ikke, at der skulle prioriteres midler til førtidspensionister på finansloven?
Det kan være, jeg tager fejl, og at det kun er 3, men jeg mener nu, det er 4 uger siden, hr. Henrik Sass Larsen havde det synspunkt.
Kan han bekræfte det?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg har en glimrende idé.
Hvis Enhedslisten interesserer sig så meget for satspuljen, som Enhedslisten jo er det eneste parti der ikke er med i, kunne man bare træde ind i forligskredsen.
Det var da også en mulighed.
Vi skal jo tænke på, at satspuljen blev lavet på et tidspunkt, hvor det år for år var sådan, at man skulle fastsætte, hvad satserne for landets svageste overførselsindkomstmodtagere skulle være næste år.
Her sikrede et bredt flertal i Folketinget, at der skete en løbende regulering, så de pågældende ikke gled bagud for velstandsudviklingen, men man afsatte også nogle penge, som var målrettet enkeltreformer, så man kunne hive folk op, som vi f.eks. har gjort med den nye førtidspensionsreform, og man lavede en pulje, som gjorde, at man kunne bruge pengene til at hjælpe netop nogle af grupperne på overførselsindkomst, så de fik mulighed for at få et bedre liv.
Sådan er indretningen af satspuljeforliget, og jeg synes sådan set, det er en god indretning.
Hvis man kigger på, hvad vi gennem 1990'erne, også med Enhedslistens hjælp, skabte af konkrete fremskridt og resultater for dem, vi kan kalde de dårligst stillede i dette hersens samfund, er der ingen grund til at skamme sig over det.
Vi fik skabt mange gode resultater, og vi er stadig optaget af, hvordan de dårligste her i landet har det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Det er da den tåbeligste undskyldning i verden.
Men det bliver man altså ikke den fattiges værner af.
Mig bekendt har vi ikke hørt Socialdemokraterne sige andet, end at der ikke er råd til velfærd i fremtiden.
Det er altså den dagsorden, der er sat, men det har de borgerlige jo altid sagt, så det er ikke ligefrem et Socialdemokrati, der sprudler af, at nu skal vi udvikle velfærdssamfundet.
Jeg vil sige: Find tilbage til den gamle linje, så kan vi begynde at snakke sammen.
Jeg vil sige om satspuljeforliget, at vi jo har alle tiders mulighed.
Hr. Henrik Sass Larsen glemte at fortælle mig, hvor pengene kom fra, så nu spoler vi lige tilbage dertil.
Hvorfor bruger man ikke sin vetoret?
I det forlig er der nemlig en sjov lille mekanisme, der gør, at hvis et af partierne nedlægger veto, bliver alle pengene tilbageført til de mennesker, man har taget dem fra.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Nu har Enhedslisten og de partier, som ligger forud for Enhedslisten, gennem årene givet mange gode råd, og det har aldrig været godt nok, når vi andre har lavet noget.
Jeg tror, at man vil kunne finde ud af, at alt, hvad vi har vedtaget af lovgivning, alt, hvad vi har vedtaget af reformer, og alle de fremskridt, vi har lavet, har Enhedslisten fra starten af været imod, indtil de er blevet gennemført, men så var det godt nok, og så var det noget, der ikke måtte laves om.
Socialdemokratiets historie er den modsatte af Enhedslistens og den yderste venstrefløjs historie.
Vi har skabt konkrete resultater til fordel for netop de fattige i samfundet; vi har skabt et samfund, som er meget lige, og vi har skabt et succesfuldt velfærdssamfund.
Det er vores fortjeneste sammen med andre partier i dette Folketing, som har påtaget sig et ansvar.
Det står vi sådan set ved, og vi går gerne den vej skridt for skridt en gang til.
Det har vi ingen som helst problemer med.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5013 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
»Du være den Fattiges Værner«
– hvis jeg havde haft et glas vand, som hr. Henrik Sass Larsen har nu, er jeg altså bange for, at jeg ville kløjes i det.
»Du være den Fattiges Værner«
– jamen hvor er det, de penge til førtidspensionen skal komme fra?
Det synes jeg lige hr. Henrik Sass Larsen selv skal bekendtgøre over for landets pensionister, dagpengemodtagere og førtidspensionister.
Er det ikke rigtigt, at der, hvor man vil finde de penge til førtidspensionisterne, er i satspuljen?
Jo, de kommer da fra landets fattigste, så det er da en skæg måde at være de fattiges værner på.
Jeg kan godt forstå, at det for det gamle Socialdemokrati er blevet lidt rustent at tale om lighed, men jeg er overbevist om, at vi i Enhedslisten har nok pædagogisk snilde til at forklare det gamle parti, hvad lighed drejer sig om, og hvordan man er de fattiges værner.
Det er man ikke ved at tage penge fra førtidspensionisterne for at give de samme penge tilbage til dem.
Morten Østergaard (RV), 2005-09-06:
Jeg mener, at hr. Peter Christensen tidligere har udtrykt glæde over, at det rent faktisk går godt for det her land, og at BNP rent faktisk stiger, og derfor er det jo ærgerligt, at det ikke rækker længere end til store smil og brede målsætninger, når det kommer til en opprioritering af forskningsindsatsen.
Hvis vi skal være et førende vidensamfund, så er det nødvendigt, at vi kommer i et andet gear, så er det nødvendigt, at regeringen gør mere end bare at komme med tomme løfter.
Derfor må vi sige, at det er en skuffelse, at finansordføreren for det største regeringsparti i dag ikke kan sige andet end: Jo, vi har da skruet lidt op for blusset.
Vi er ikke nærmere Barcelonamålsætningerne, og derfor klinger det hult, når man taler om, at vi skal være et førende vidensamfund.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Det var et godt citat, det var et vigtigt citat.
Når jeg lytter til partierne, lytter jeg mig egentlig ikke til nogen uenighed om vigtigheden af, at Danmark kommer i front med forskningen.
Vi har sagt, at når vi når til 2010, så skal vi bruge minimum 1 pct. af BNP på offentlig forskning, og det mål vil vi nå.
Vi har også bedt Globaliseringsrådet om at komme med en strategi M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5005
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM for, hvordan vi udmønter den satsning, så vi ikke bruger pengene i blinde, men at vi fokuserer.
Det afventer vi, og så vil vi poste endnu flere penge i forskningen næste år og året efter.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at der alene i år bliver omkring 0,5 mia. kr. ekstra af andelen af BNP, hvis vi skal gøre det op i det.
Det er jo sådan lidt en mærkværdig målestok, for det betyder, at hvis det går dårligt i landet, så bruger vi jo endnu mere på forskning, og det giver ikke rigtig nogen mening, men nu er det altså det, der er målestokken, og vi bruger flere penge på forskning ...
Morten Østergaard (RV), 2005-09-06:
Hr. Peter Christensen havde tidligere et citat, og jeg vil også godt her starte med et citat: »Vi har en vision om Danmark som et førende vidensamfund.
Vi vil øge indsatsen med forskning og udvikling markant, og vi vil forbedre uddannelserne yderligere.
... Vi sætter det mål, at det offentlige og de private virksomheder tilsammen øger indsatsen med forskning og udvikling, så vi i 2010 når op på et beløb svarende til mere end 3 pct. af landets samlede produktion.«
Men hvad er så virkeligheden?
Ja, når vi kigger på det i dag, må vi sige, at i forhold til de Barcelonamålsætninger, som der henvises til, nemlig dem, hvor Europa i fællesskab har forpligtet sig på at øge midlerne til forskning, så er vi i dag længere væk end dengang, regeringen overtog ansvaret.
Kan hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at det i virkeligheden er sådan med regeringens finanspolitik på forskningsområdet, at den bedst illustreres af tavlen bag ved ham, hvor der står, at vi behandler forslag til finanslov for finansåret 2004: Det går tilbage og ikke fremad?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Lige en sidste bemærkning til det med kompensation til kommunerne for forslaget: Der bliver kompenseret samlet.
Alle kommunerne bliver kompenseret samlet krone for krone, punktum.
Det har regeringen givet sit ord på, og det har kommunerne accepteret som værende det, man har forhandlet om, og sagt ja til resultatet.
Så jeg mener, at De Radikale måske egentlig også burde drøfte det med kommunernes forhandlere og høre, om der egentlig overhovedet er noget at være uenige om, for det mener jeg egentlig ikke der er.
Det hele kører som aftalt.
Man vil netop kunne se i det finanslovforslag, vi fremlægger, at det er et bådeog.
Vi kan både sikre en lavere forældrebetaling for at have børn i daginstitution og så gøre noget mere for folkeskolen.
Så jeg synes da, man skal glæde sig også fra radikal side over, at vi kan begge dele, at der netop er plads til selv med en ansvarlig økonomisk politik stadig væk at lave serviceforbedringer i det her land.
Det viser vi med vores finanslovudspil.
Klaus Hækkerup (S), 2005-09-06:
Jeg lagde mærke til, at Venstres ordfører lige præcis faldt ned i den rille, han har været i hver eneste gang, han skulle besvare et spørgsmål, nemlig påstanden om, at Socialdemokraterne bare vil ud og brandskatte.
Men jeg lagde også mærke til, at Venstres ordfører sagde, at Venstre ville tage hånd om de svageste i samfundet.
De 10 pct. svageste i det her samfund, dem med de laveste indkomster, har i de sidste 8 år i alt haft en stigning på 2.700 kr.
Hvad vil Venstre gøre for at rette op på de 10 pct. svagestes indkomststigning i det her samfund?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Vi jagter ikke lighed.
For os er det helt afgørende, hvordan vi tager hånd om de svageste.
Det synes vi et samfund skal måles på.
Samfundet skal ikke måles på, hvor lige det er.
Hvis Socialdemokraterne virkelig mente, at de ønskede absolut lighed, kunne de jo genindføre en hård brandskatning af boligejerne.
Det er det eneste, der vil ændre på det forhold, vi ser.
Jeg vil bare helt stilfærdigt understrege, at OECD senest har skrevet en landerapport, der siger, at Danmark stadig væk er det mest lige samfund, der findes.
Man er vist mere lige i Burkina Faso, men det er nu ikke en lighed, jeg synes vi skal sigte efter eller arbejde på at opnå.
Klaus Hækkerup (S), 2005-09-06:
Nu M055S49805080KAJE.FM.FM Page 4998
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM har jeg allerede mange gange hørt hr. Peter Christensen sige, når han skal svare på det spørgsmål, at Socialdemokratiet eller SF eller Enhedslisten jo bare er ude på at brandskatte folk.
Det svar søger jeg ikke efter.
Jeg søger svar på: Hvad mener Venstre er fair og rimeligt?
Hvis vi tager de sidste 8 år og ser på et pensionistægtepar, der har en gennemsnitlig disponibel indkomst på omkring 112.000 kr., så er dets indkomst steget med 7.000 kr. Tager vi de 10 pct. rigeste, som har en disponibel indkomst på 350.000 kr., så er den steget med 85.000 kr. Er det rimeligt, at de, der er på overførselsindkomster, skal nøjes med en stigning på 7.000 kr., mens dem, der tjener mest i det her samfund, har en stigning på 85.000 kr.?
Finder Venstre, at det er en rimelig profil at have i indkomstfordelingen, og vil Venstre gøre noget for at rette op på det?