runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2006-02-23:
Det er jo meget imponerende med alle de gode ting, som Dansk Folkeparti har fået gennemført, ud over at de så også har været med til at få gennemført massive besparelser i Fødevarestyrelsen, besparelser, som jo selvfølgelig også går ud over den her kontrol, ligesom de går ud over alt muligt andet.
Jeg vil bare understrege over for ordføreren, at vi taler om 3,2 mio. kr.
Det er jo ikke en Storebæltsbro, vi taler om; det er ikke det, der slår bunden ud af hverken statskassen eller af finanslovforhandlingerne.
Hvis vi virkelig mener – og det mener vi jo faktisk fra forslagsstillernes side – at det her kunne være et væsentligt element i en forbedret dyrevelfærd i Danmark, så burde vi kunne finde de 3,2 mio. kr. om ikke på indeværende års budget, så dog i hvert fald på næste års budget.
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-23:
Jeg må for det første sige, at jeg jo er fuldstændig sikker på, at uanset hvilken finansminister der er her i landet, så har ministeren altid en lille smule sved på panden, når der bliver forhandlet finanslov, fordi man aldrig ved, hvordan det ender.
For det andet vil jeg sige, at hvis man går ind og kigger på finansloven, har der aldrig nogen sinde været afsat så mange midler direkte til dyrevelfærd, som der er blevet i den her regerings tid.
Det er sådan, at under den socialdemokratiske regering var der heller ikke en dyrevelfærdspulje; der var ikke afsat penge til dyrevelfærdsrejsehold; og det var heller ikke den socialdemokratiske regering, der faktisk øgede frekvensen i sin tid.
Jeg har også sagt her i dag, at når vi kommer til næste finanslov, må vi tale om denne problematik igen.
Vi rejste den jo faktisk ved sidste finanslov.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-23:
Jeg har en vis forståelse for, at Dansk Folkeparti som en del af finanslovforliget ikke er i stand til at gå ud og bevilge flere penge på nuværende tidspunkt.
Derfor hører jeg da også ordførerens delvise tilsagn om at kigge på den her sag igen i forbindelse med næste års finanslov som en god ting.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ikke det er rigtigt, at Dansk Folkeparti tidligere har taget hul på disse forhandlinger sådan forud for de egentlige finanslovforhandlinger.
Jeg tænker specifikt på en sag, der vedrører det, vi behandler i dag, ret nøje, nemlig sagen om, at vi gik fra 2 pct. til 5 pct.
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-23:
Som det tidligere har været nævnt under debatten her, som så blev afbrudt på grund af middagspausen, var der jo en forespørgselsdebat i Folketinget, som netop præciserede, at vi skulle øge det fra de 2 pct. til de 5 pct.
Og det er korrekt, at den aftale deltog Dansk Folkeparti i.
Vi har – det sagde jeg også til den socialdemokratiske ordfører – i forbindelse med sidste finanslov netop haft det her emne oppe at vende.
Jeg må sige, at det vel ikke er urimeligt, at vi, når fagkundskaben direkte i et notat under finanslovforhandlingerne peger på, at det her ikke nødvendigvis vil forbedre dyrevelfærden, vælger at sige, at så vælger vi et andet område, hvor vi er sikre på, at her kan vi måle dyrevelfærden hundrede procent med eksperternes rygstød, hvilket er mere, end man ville kunne på det her.
Altså, man skal jo ikke bare sige, at nu afsætter man nogle penge til dyrevelfærd, og så håber man på, at det går godt.
Man skal også undersøge til bunds, at det virkelig er dyrene, der får glæde af det.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-23:
Jeg synes, at der er et lille misforhold imellem det, Venstres og Dansk Folkepartis ordførere siger i forbindelse med den forbedrede dyrevelfærd, og så det, som ministeren sagde.
For nu siger Dansk Folkepartis ordfører, at eksperterne siger, at det ikke nødvendigvis vil forbedre dyrevelfærden.
Ministeren sagde det på en noget anden måde, sådan at man i hvert fald forstod det sådan, at det ikke nødvendigvis ville forbedre dyrevelfærden lige så meget som den tidligere øgning fra 2 pct. til 5 pct.
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-23:
Det kan godt være, at jeg har sagt det på den måde, som hr. Kristen Touborg har udtrykt det, det kan også godt være, at jeg har brugt nogle forkerte ord.
Det, som vi siger – og det siger jeg så nu – er, at det, som forslaget vil koste, nemlig øgningen i midler fra de 3,2 mio. kr. til de ca. 4 mio. kr., ikke nødvendigvis vil forbedre dyrevelfærden, ikke nødvendigvis.
Der har vi så valgt at sige: Jamen hvis vi skal gå ind og forbedre noget dyrevelfærd, så skal det være på en måde, som vi er hundrede procent sikre på kan måles.
Det kan også være, når vi kommer til finanslovforhandlingerne, at der er et andet område, hvor man siger, at der vil det faktisk være bedre at styrke dyrevelfærden, og så vil det være det, vi gør.
Vi vil gøre det optimale, det, som kan måles bedst, og som kan komme dyrene mest til gavn.
Per Clausen (EL), 2006-02-23:
Jeg forstår det på den måde, at hr. Christian H. Hansen er enig i, at det at bruge de 3,2 mio. kr. vil have en positiv effekt på dyrevelfærden, og i, at så går debatten på, hvor stor effekten vil være.
Jeg tror også, at hr. Christian H. Hansen er enig i, at de tal i den rapport, vi har fået, om dyrevelfærdskontrollen i 2004, viser, at der er noget galt med den måde, vi behandler vores landbrugsdyr på.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Christian H. Hansen: Er Dansk Folkeparti ikke af den opfattelse, at det er på dette område, der er brug for mere dyrevelfærd, og af, at det er på dette område, vi har brug for, at ministeren/regeringspartierne og Dansk Folkeparti kommer med konkrete bud på, hvordan man kan få mere dyrevelfærd på en anden måde end den, vi har foreslået?
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-23:
Jeg kan sige til hr. Per Clausen, ordfører for Enhedslisten, at jeg kan give ham delvis ret i det, han fremfører, med forståelse for, at vi altså står med det foran os, at vi jo skal ind i nogle forhandlinger om finansloven.
Jeg synes også, at det vil være givtigt at undersøge, om det nu lige skal være fra 5 pct. til 10 pct., eller om det måske skal være fra 5 pct. til en eller anden procentsats, og at man skal bruge nogle andre på et andet område.
Jeg synes også, at det vil være interessant at se, om det dyrevelfærdsrejsehold, der kommer op at stå, kan få nogen indflydelse på det her, men vi er villige til i forbindelse med en finanslov at gå ind og drøfte det her igen.
Vi synes bare også, at det er rimeligt, at når fagekspertisen i første omgang, uanfægtet af hvad der står i den her rapport, har sagt, at det ikke nødvendigvis vil forbedre dyrevelfærden, så vil vi gerne være sikre på, at det resultat, der kommer ud af det her – og det tror jeg jeg har fået sagt forståeligt nok – bliver til gavn for dyrene og ikke ender med en masse bureaukrati, som ikke hjælper.
Per Clausen (EL), 2006-02-23:
De har dog ikke sagt, hvad det er.
Jeg forstår også hr. Christian H. Hansen sådan, at det gør de klogt i at fortælle, nemlig hvilke andre metoder man kan bruge, inden der skal forhandles finanslov næste gang, for ellers mener Dansk Folkeparti, at det her forslag måske trods alt er bedre end ingenting.
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-23:
Jeg synes, at det – og det synes jeg altid, når vi snakker dyrevelfærd – altid er interessant at lytte til fageksperter, både når vi taler om stalddyr, som vi taler om i dag, og når vi taler kæledyr og andet, nemlig at lytte til, hvad de peger på vil være de rigtige redskaber.
Og det vil jeg naturligvis også synes frem til næste finanslov.
Det, som jeg tror er meget vigtigt, er også, at man, når man laver sådan en kontrol – og sådan er det jo så også i dag – så sørger for, at det er uanmeldt kontrol, og at man sørger for, at det er de brodne kar, man slår ned på.
Et andet faktum, man kunne tage ind i drøftelsen – og det tror jeg også vi har haft drøftet tidligere i Folketinget – er jo faktisk, om de dyrlæger, der kommer ude i besætningerne, er gode nok til at slå ned, når de ser noget, eller om de ikke er det.
Det synes jeg også er noget man skal drøfte i forbindelse med de debatter, vi har, om dyrevelfærd.
Allan Niebuhr (KF), 2006-02-23:
Jeg vil indledningsvis udtrykke stor sympati for det forslag, der er fremsat.
Jeg er helt enig med forslagsstillerne i, at dyrenes velfærd skal have en høj prioritet, og i, at vi selvfølgelig skal gøre en stor indsats for at sikre, at produktionsdyr i landbruget trives og har det godt.
Når jeg så skal vende mig direkte mod det fremsatte forslag, der går på at øge frekvensen fra de nuværende 5 pct. til 10 pct., må jeg imidlertid på nuværende tidspunkt melde fra over for forslaget.
I 2004 blev der foretaget en omlægning af kontrollen af de omhandlede dyr fra 2 pct. til 5 pct., og samtidig overgik besøgene til at blive uanmeldte.
Udpegning af besætninger blev i et vist omfang også risikobaseret.
Samtidig ændrede kontrollen sig også fra alene at omhandle EUregler til nu også at omfatte de nationale regler.
Det kan derfor ikke alene tilskrives øgningen fra 2 pct. til 5 pct., at resultaterne ændrede sig så markant, som tilfældet var.
Fra konservativ side er vi derfor også noget usikre over for, om øgning fra 5 pct. til 10 pct. vil give den samme markante effekt, som jeg tror forslagsstillerne forventer.
Jeg vil gerne holde fast i, at det risikobaserede element jo netop gør, at der, hvor der er de brodne kar, der, hvor fejlene opstår, er der mulighed for hyppigere besøg, og det gennemhuller jo også lidt det, som fru Mette Gjerskov var inde på tidligere i debatten, nemlig at man får besøg hvert 20. år.
Det er jo at bruge en statistik sådan rimelig lemfældigt, for der er jo netop med det risikobaserede nemlig mulighed for at gå ind der, hvor man ved, at risikoen er størst, og få tilset dyrene væsentligt oftere end hvert 20. år.
Der er endvidere i finansloven skabt rum for igangsættelse af andre tiltag for at sikre dyrevelfærden.
De tiltag vil vi også godt give en chance for at give resultater, hvorfor vi på det foreliggende grundlag ikke vil kunne stemme for forslaget, som vi behandler i dag.
Jeg kan dog, og det er min afsluttende bemærkning, garantere, at vi, ligesom Folketingets øvrige partier, også i fremtiden vil have fokus rettet mod, at dyrene i dansk landbrug passes forsvarligt og har et godt liv.
På den baggrund kan jeg naturligvis ikke afvise, at det også i fremtiden vil blive nødvendigt at komme med yderligere stramninger og tiltag på kontrolsiden.
Jeg vil gerne slå fast, som også ordføreren for Dansk Folkeparti var inde på, at vi ikke er blinde for, at det her kan blive et emne, der kan blive taget op ved de kommende finanslovforhandlinger, men på nuværende tidspunkt må vi afvise det fremsatte forslag.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-23:
Jeg har en kommentar til ordførernes bemærkninger om, at man ikke kan bruge statistik på den måde, at 5-procents-kontrolbesøg kun betyder ét besøg i den enkelte besætning hvert 20. år.
Når man siger i gennemsnit, så må det vel være rigtigt, for den omstændighed, at man anvender risikobaseret udtrækning, indebærer jo ikke flere besøg, den indebærer sådan set bare, at der er nogle, der får flere besøg, og så er der endnu længere imellem, at andre får besøg.
Så det må vel være rigtigt, at det gennemsnitligt stadig væk sker med så langt et mellemrum.
Synes Det Konservative Folkeparti godt nok, at det er tilstrækkeligt, at man får besøg for kontrol af dyrevelfærd hvert 20. år i gennemsnit?
Allan Niebuhr (KF), 2006-02-23:
Vi tror fra konservativ side, at det er vigtigt, at man sætter ind der, hvor man forventer, at der er en grund til at sætte ind.
Og jeg er helt overbevist om, at langt, langt den største del af de danske landbrugere er fornuftige mennesker, der godt ved, at de får det bedste afkast af at behandle deres dyr ordentligt.
Derfor mener vi stadig væk, at det er vigtigt, at man kan se til at slå ind lige nøjagtig der, hvor man forventer, at de brodne kar findes.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-23:
Er De Konservative enige i, at en øgning til 10procents-kontrolbesøg ikke betyder, at man skal opgive det at have risikobaseret udtrækning, og dermed også enige i, at et 10-procents-kontrolniveau vil give et bedre dyrevelfærd end den, som man har i dag med 5 pct. – altså, at det ene ikke hindrer det andet, man kan jo fortsætte med at have den risikobaserede udtrækning?
Allan Niebuhr (KF), 2006-02-23:
Jeg vil sige det på den måde til hr. Kristen Touborg, at vi tror, at fagkundskabens undersøgelser også bør have en vis indflydelse på de beslutninger, vi træffer her.
Når fagkundskaben siger, at vi får mere ud af at bruge ressourcerne anderledes end det, der ligger i det her forslag, så er vi ikke blege for at gøre det, men som jeg også sluttede med at sige, er vi til gengæld heller ikke blege for at slå til, hvis det viser sig, at behovet er der.
Hvis vi skal tage det sidste først, så kan jeg sige, at det på nuværende tidspunkt er indholdet.
Jeg sagde før, at fagkundskaben mener, at vi kan gøre det her bedre, og vi har sat nogle ting i gang med den nuværende finanslov, som vi mener er rigtige, og som i hvert fald skal have lov til at bevise deres værdi.
Når jeg før sagde det med de 20 år, var det, fordi fru Mette Gjerskov til Venstres ordfører sagde, at man kunne forvente, at man fik besøg hvert 20. år.
Det blev imødegået af Venstres ordfører her fra talerstolen, hvorefter fru Mette Gjerskov gik på talerstolen igen og gentog, at når man havde fået besøg, så kunne man vente i 20 år på at få et besøg igen.
Derfor siger jeg, at der tales om et gennemsnit, som jeg ikke kan genkende.
Lene Espersen (KF), 2006-02-23:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen: Jo, jeg er meget enig i, at retshåndhævelse altid skal være på dagsordenen, og at der er brodne kar – det gælder sådan set inden for alle livets forhold – som ikke kan overholde gældende lovgivning.
Derfor er det vigtigt, at vi har en effektiv og en synlig kontrol, og det gælder også på det her område.
Derfor er der også allerede for længst taget initiativ til, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti sikrer, at der sker en forøgelse af kontrollen, men også en udvidelse af den måde, der kontrolleres på.
Pointen i min afvisning af beslutningsforslaget går for det første på, at hvis man vil have endnu mere kontrol, så koster det penge, og det må man så levere i forbindelse med efterårets forhandlinger om en finanslov.
Det kan hvert parti have hver deres ønskeseddel til, men forudsætningen må være, at man selv møder op med pengene, hvis man også vil have æren for alle de gode gerninger.
For det andet er det Fødevarestyrelsens vurdering, at hvis man måtte ønske at bruge flere penge på dyrevelfærd, så er det et tosset område at gøre det på.
De 3,2 mio. kr., det vil koste, vil dyrevelfærdsmæssigt være brugt bedre, hvis man bruger dem et andet sted.
Man får altså med andre ord ikke den gevinst ud af det, som man kan få ved at bruge pengene på anden måde.
Det er bl.a. baggrunden for, at regeringen afviser beslutningsforslaget, selv om vi er enige i intentionerne: netop at sikre, at der er ordentlig dyrevelfærd.
Søren Pind (V), 2006-02-23:
Efter mange års tilløb sker der nu en afklaring af forholdene for ægtefællepensioner.
Det har stået klart, at der i mange tilfælde opstod en skævhed i fordelingen af disse, særlig i forbindelse med skilsmisse og separation.
For Venstre er der klart tale om et positivt skridt i den rigtige retning.
I visse tilfælde kunne den ene ægtefælle udtage meget store pensioner, hvor den anden ægtefælles pension skulle deles mellem parret.
Dette gøres der i disse lovforslag op med.
Udgangspunktet er nu, at hver udtager sin pension, der jo er møntet på netop den enkeltes situation, når arbejdslivet ophører.
Hver kan således udtage sin såkaldte rimelige pension.
Dette rimelighedskrav forholder sig til det, der normalt knytter sig til den pågældendes arbejde og levefod.
Udgangspunktet er, at der så vidt muligt ikke skal ske deling af pensionerne mellem f.eks. to udearbejdende ægtefæller.
Samtidig skelnes der i lovforslaget mellem korterevarende og længerevarende ægteskaber, hvor der, ifald der er tale om et korterevarende ægteskab, ikke skal ske deling.
Lovforslagene giver samtidig familier mulighed for at indrette sig sådan, at skønt opsparingen måtte foretages af den ene part i familien, sker der efterfølgende en rimelig fordeling, hvis der måtte indtræde skilsmisse.
Den sidste tid har budt på supplerende høringssvar, der efter ellers imødekommende tilkendegivelser nu retter en voldsom kritik mod lovforslagene, herunder for at bryde aftalefriheden, for at være unødig proceskrævende og for at være besværlige.
Til det er at sige, at der naturligvis vil være sager, hvor afgrænsningen af f.eks. de foreslåede fordelingsmekanismer skal afprøves ved domstolene, som det sig hør og bør.
Det rimelighedsskøn, der er lagt ind i lovforslagene, skal naturligvis præciseres, men mig ville det ærlig talt forekomme kunstigt, hvis det niveau helt firkantet skulle lægges af Folketinget.
Jeg er tryg ved, at den opgave overlades til forhandling mellem parterne først og fremmest, men om fornødent ved domstolene.
Efter nogle sager vil det finde sit kendte og fornuftige niveau.
Forslagene er samtidig et vigtigt skridt til at sikre større ligestilling mellem kønnene i Danmark.
Den skævhed, der har præget disse områder, vil nu blive rettet, således at særlig kvinder generelt får større adgang til også at få andel i pensioner ved skilsmisse, samtidig med at man i højere grad giver familierne mulighed for at indrette sig, som de vil.
Vi er i Venstre således tilfredse med regeringens lovforslag og ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-23:
Nu er det sådan, at det vil være urealistisk – det ved fru Mette Gjerskov også godt, for fru Mette Gjerskov har også en vis erfaring med folketingsarbejde – at begynde at tage hul på finansloven allerede nu og lægge et element ind her og et der.
Det kunne jo ende med, at inden vi kom til sommer, havde vi fået lagt så mange elementer ind, at der sådan set ikke var grund til at forhandle en finanslov, fordi der simpelt hen var fyldt op på alle hylder.
Fru Mette Gjerskov ved godt, at sådan spiller klaveret ikke.
Det, der er vigtigt med hensyn til den forøgelse, der skete i 2003 fra 2 til 5 pct., er også, at man har fået elementet med uanmeldte besøg ind.
Jeg sagde lige før, at jeg opfordrede ministeren til også at kigge på, om der kunne være andre områder, hvor det ville være givtigt, at man gik ind og øgede dyrevelfærden.
Vi har i forbindelse med den sidste finanslov øget dyrevelfærden på en række punkter.
Dansk Folkeparti er kommet igennem med en dyrevelfærdspulje på 10 mio. kr., og vi er kommet igennem med det her med rejseholdet bare for at nævne nogle af tingene.
Og der er det, jeg mener, at hvis man skal gøre noget på dyrevelfærdsområdet, skal man gøre det seriøst.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-02-23:
Det Radikale Venstres ordfører på området, hr. Ole Glahn, kan desværre ikke være til stede, og derfor er det faldet i min lod at sige et par ord om det her beslutningsforslag.
Jeg har med interesse fulgt debatten, men da jeg ikke er fødevareordfører, kan jeg ikke rigtig komme med den helt tilstrækkelige punch, når jeg skal anbefale det her beslutningsforslag.
Jeg vil dog blot sige til den diskussion, der har været om risikobaseret prøveudtagning og om spiritusprøver, som den forrige ordfører også nævnte, at hvis man slet ingen kontrol har, så løber folk aldrig nogen sinde nogen risiko for at blive snuppet i kontrollen, men det er jo selvfølgelig klart, at det ikke er det samme, som at der slet ikke er nogen problemer.
Derfor kan man jo kun konstatere, om der fortsat er problemer i landbruget, hvis man, efter at man har øget hyppigheden af kontroller, ikke finder øgede anmeldelser af overtrædelser af dyreværnslovgivningen.
Jeg mener, at man bør diskutere det her meget grundigt og sige, at det, at man ved at øge kontrollen fra 2 til 5 pct. får en kraftig øgning af antallet af anmeldelser, tyder på, at der fortsat virkelig er noget galt, og at der fortsat kan vindes noget på dyrevelfærdsområdet ved at øge antallet af stikprøvekontroller.
Ud over at det selvfølgelig vil fange nogle rigtige syndere, så vil det også have en generalpræventiv virkning, for den større risiko for at blive opfanget af kontrollen vil selvfølgelig også betyde, at der er nogle, der overholder reglerne, som ellers ikke ville gøre det.
Med disse få bemærkninger vil jeg blot anbefale beslutningsforslaget til vedtagelse, og hvis nogen skulle finde på at genoptage diskussionen af det op til finanslovforhandlingerne, så medvirker Det Radikale Venstre også meget gerne der.
Allan Niebuhr (KF), 2006-02-23:
Fagkundskaben er mangeartet og har mange forskellige indgangsvinkler til tingene, og der kan være nogle, der synes, det er godt, og nogle, der synes, det er mindre godt.
Jeg har bestemt fra starten sagt, at jeg har fuld forståelse for det her lovforslag, og vi vil meget gerne være med til efterfølgende, hvis det bliver nødvendigt, at se på det, men vi har bare søsat nogle ting nu, som vi godt vil have lige får lov til at virke.
Med hensyn til det der med de 5 år og de 30 år: Jeg tror, fru Mette Gjerskov selv var inde på, da hun stod her på talerstolen og snakkede om politikontroller, som hun ikke havde noget imod at føle sig mistænkeliggjort af, at det at være risikobaseret jo kan være, at man måske hvert andet år bliver tjekket ved en spirituskontrol, hvis man kører de forkerte steder, hvor andre måske i et helt liv aldrig nogen sinde bliver stoppet.
I det her tilfælde kan risikobaseret jo være, at der, hvor man ved, at de brodne kar skal kigges lidt tættere efter, kan man komme på hyppigere besøg.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-23:
Jeg vil nu stadig væk fastholde, at man kan vente både 20 og 30 år på at få besøg.
Det er fint, at man laver en risikobaseret kontrol, men det er ikke nogen som helst garanti for, at man finder alle dem, der har problemerne, ellers ville vi jo ikke have så mange politianmeldelser, som vi har.
Hvis de allerede var fundet sidste år, så var der vel ikke flere problemer, men det er der altså, må vi bare konstatere.
Jeg forstår altså, at det jo så alligevel måske ikke helt er økonomien, men indholdet i forslaget, der er noget galt med, for sagkundskaben siger noget andet, siger hr. Allan Niebuhr.
Men Det Veterinære Sundhedsråd anbefaler faktisk det her forslag.
Jeg synes, det er positivt, at Dansk Folkeparti om ikke i dag så dog i det mindste til næste år vil tale om det her.
Jeg har ikke set nogen alternative forslag til det her.
Det, vi hele tiden hører, er, at der kan gø res andre ting.
Hvad for nogle andre ting?
Lad os dog få dem på bordet, så vi kan se dem.
En af de ting, Fødevarestyrelsen selv skriver her, er, at et argument for at øge frekvensen fra 5 til 10 pct. vil være, at kontrol af et større udsnit af besætningerne vil have en større generalpræventiv effekt.
Det taler altså for det.
Kan Dansk Folkeparti i det mindste ikke være med på at sige, at vi vedtager det her forslag nu med en dato fra den 1. januar 2007, så vi kan få det ind i næste års finanslov?
Jeg beder selvfølgelig om ordet, fordi ordføreren sagde, at jeg har en lemfældig omgang med statistikkerne, og det må jeg naturligvis anholde.
Det er i gennemsnit hvert 20. år.
Det vil jeg gerne have lov at holde fast i.
Hvis jeg skulle være rigtig lemfældig, så ville jeg måske sige, at det betyder, at nogle bliver kontrolleret hvert femte år, og nogle måske kun hvert 30. eller hvert 50. år.
Men det var faktisk ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde i gennemsnit hvert 20. år.
Det mener jeg overhovedet ikke er lemfældig omgang med nogen som helst statistik.
På nuværende tidspunkt, sagde ordføreren, vil han ikke gå ind for forslaget.