Frank Jensen (S), 1998-04-14:
Jeg vil indlede med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget, og jeg vil byde de nye ordførere, der har deltaget i forhandlingerne her, fru Margot Torp og hr. Karsten Nonbo, velkommen.
Og jeg er glad for, at lovforslaget stort set blev positivt modtaget hele vejen rundt.
Regeringen og jeg har valgt at fremsætte lovforslaget til en første behandling i denne folketingssamling med henblik på en genfremsættelse i den kommende folketingssamling.
Og det er jo i lyset af de bestræbelser, som regeringen gerne vil gøre sig for at sikre en ordentlig kvalitet i lovtilblivelsen.
Men med de mange positive tilkendegivelser, der kom ved førstebehandlingen her, kan det jo være, at Folketinget allerede vil vedtage lovforslaget inden sommerferien, og det vil vi ikke forhindre.
Men det, som regeringen lægger afgørende vægt på, er, at loven under alle omstændigheder kan træde i kraft pr. 1. januar 1999, sådan at alle nye staldsystemer, som tages i brug efter den dato, skal leve op til de forbedrede krav med hensyn til dyrevelfærden for drægtige søer og for gylte.
Jeg skal i øvrigt ikke kommentere indholdet i lovforslaget, for ordførerne har jo flittigt været inde på, hvor forbedringerne ligger, og dem er der mange af.
For lovforslaget er jo tilvejebragt efter et godt samarbejde i den arbejdsgruppe, som jeg nedsatte i samarbejde med fødevareministeren, og som foruden repræsentanter for vore ministerier også bestod af Peter Sandøe, professor i dyreetik på Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole, og af en repræsentant for Dyrenes Beskyttelse, der med sin egen personlige kapacitet, nemlig som præsident for denne organisation, har givet et godt bidrag til det forarbejde, der førte frem til fremsættelsen af lovforslaget.
Det er i øvrigt en arbejdsgruppe, som nu skal fortsætte sit arbejde med henblik på, at Danmark kan være godt forberedt til også på andre områder at sætte både finger- og fodaftryk på udviklingen i det europæiske samarbejde om at forbedre dyrevelfærden, altså også for slagtegrise.
Dernæst er vi i gang med overvejelser om at indlede forhandlinger med fjerkræavlerne om at forbedre forholdene for fjerkræ dér, hvor jeg ser at det er nødvendigt at forbedre disse forhold.
Men det er et spørgsmål, som regeringen vil vende tilbage med et initiativ om direkte over for branchen og senere eventuelt over for Folketinget, hvis det er noget, der skal føre frem til egentlige lovændringer.
Efter indlægget fra hr. Karsten Nonbo stod det lidt uklart for mig, hvordan Venstre egentlig stiller sig, når det kommer til stykket, altså om man vil stemme for lovforslaget.
Men det kan skyldes, at jeg ikke var opmærksom nok, eller at ordførertalen var en lille smule ulden med hensyn til tilkendegivelsen fra partiet Venstre.
Det skortede jo ikke på tilkendegivelser fra Venstre
Men som også hr. Keld Albrechtsen var inde på, skal der være
rodemateriale, som foruden til at beskæftige dyrene, så de i deres adfærd kan få afløb for deres almindelige instinkter, også kan bruges i fødeindtagelsen og dermed give dem den mæthedsfølelse, som er så afgørende for drægtige søer og gylte i løsdrift.
Det er jo noget, der allerede er erfaring med,
skal jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, for vi står jo ikke uden erfaringsgrundlag.
Heldigvis har landbruget allerede af egen drift uden lovgivningsmæssige krav taget det her nye staldsystem til sig i et meget stort omfang, og det gør, at der foreligger et godt erfaringsgrundlag, som også giver mulighed for, at vi fra lovgivningsmagtens side af hensyn til dyrevelfærden kan fastlægge et krav om disse nye staldsystemer.
Men det kunne være interessant, hvis vi under behandlingen her kunne få lidt mere afklaring af, hvordan Venstre egentlig stiller sig til lovforslaget.
Så til fru Pernille Sams og andre, der har været inde på spørgsmålet om overgangsperioden, og hvor der også hos den konservative ordfører - sådan forstod jeg det - var overvejelser om, hvorvidt man eventuelt kunne afkorte perioden med overgangsbestemmelserne.
Det er sådan, at de eksisterende staldsystemer efter den 1. januar 1999 først lovpligtigt skal være udskiftet inden for en overgansperiode på 15 år.
Og vi har fra regeringens side valgt at lægge dette åremål på 15 år efter moden overvejelse og ud fra, hvad der er den normale afskrivningsperiode for bygningsmæssige forhold inden for landbrug, som vi jo ved normalt er på omkring 15 år og endda på helt op til 20 år, når det drejer sig om bygninger.
Jeg skal sige til hr. Tom Behnke, som spurgte
: Det er jo sådan i dag, at dyreværnsloven giver den til enhver tid siddende justitsminister mulighed for at udstede nye krav efter forhandling med fødevareministeren og jo også i høj grad efter forhandlinger i europæisk regi.
Men jeg mener, at de forandringer, vi her foretager, og de krav, vi her påfører landbruget, er så store og grundlæggende, at de kræver en involvering af Folketinget. Og det er baggrunden for, at jeg har valgt at fremsætte det som et selvstændigt lovforslag om indendørs hold af drægtige søer og gylte.
Men med de meget positive tilkendegivelser, der er kommet fra partiernes ordførere her i dag, ser jeg frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Og skulle det ende med, at Folketinget gerne vil vedtage regeringens lovforslag inden sommeren, vil vi også kunne leve med dét.