runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-21:
Jeg synes, det er reelt nok, som fru Tina Nedergaard gjorde det her før, at hive i land i forhold til det, hun havde sagt tidligere om besparelser på Øststøtten, at der ikke var foretaget besparelser vedrørende udbetalinger.
Det var det, fru Nedergaard præciserede før, og det er så også o.k.
Men det svar om, at der ikke var foretaget besparelser, kom jo i forlængelse af spørgsmålet fra hr. Jørn Jespersen
om, hvorfor man i valgkampen ikke sagde noget om, at man vil skære på Øststøtten.
O.k., vi siger, der så ikke bliver foretaget besparelser vedrørende de direkte udbetalinger, som fru Tine Nedergaard siger.
Så kan jeg spørge, hvorfor der ikke var behov for, at regeringspartierne i valgkampen informerede om, at man rent faktisk ville foretage reduktioner, for så vidt angår tilsagnene, altså at man påtænkte så store ændringer, som rent faktisk er markeret nu med den nye Øststøttestrategi?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-21:
Fru Nedergaard sagde til en ordfører før, at der vist var brug for information eller oplysning, eller hvad det var.
Jeg tror, der er brug for information til fru Nedergaard - eller også bedre vilje.
Men nu skal det være meget enkelt: Kan fru Nedergaard anerkende, at der er forskel på bevillinger - bevillinger er noget, man opererer med i en ny finanslov - og så udmøntninger, at der bevilges mindre i finansloven for 2002 og 2003 end for tidligere år, og at det er udtryk for en besparelse på Øststøtten?
Tina Nedergaard (V), 2002-05-21:
Jeg er nødt til at præcisere, at det er udbetalingerne i 2002 og 2003, hvor vi ikke skærer.
Jeg kom i tanker om, at finansministeren på et tidspunkt udtalte, at man jo kan sammenligne det her med, at der tidligere var givet tilsagn om hans løn for i år, altså der var givet nogle tilsagn, men at det er den faktiske udbetaling, der interesserer ham.
Jeg forstår godt billedet, og jeg vil bruge det på den måde, at ligesom oppositionen i øjeblikket måske er kede af, at de ikke kunne nøjes med et tilsagn, men rent faktisk også måtte komme med konkrete udbetalinger til finansministerens løn
, således er det også med Øststøtten.
Vi bruger rent faktisk de penge, der er givet tilsagn om, og det gør vi med udbetalinger, der er større i 2002 og i 2003 i forhold til 2001.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-21:
Også jeg deler hr. Morten Helveg Petersens forundring over, at Venstres ordfører kunne sige, at der ikke bliver sparet på Øststøtten.
Vil det sige, at en lang række Østlande, dansk erhvervsliv, miljøorganisationer og samtlige partier herinde uden om regeringen, Dansk Folkeparti og hr. Eyvind Vesselbo har taget fejl?
Jeg husker hr. Eyvind Vesselbo sige: Jeg vil godt erkende, at der er skåret meget dybt, nok også for dybt, i miljøstøtten til Østlandene og udviklingslandene.
Det er nok tid til at revurdere og putte flere penge i den kasse.
Jeg vil sige, at hr. Eyvind Vesselbo er vi jo sjældent enige med i Socialdemokratiet, men i det her tilfælde er det dog et noget mere nøjagtigt udtryk for, hvad regeringens politik går ud på, end det, vi har hørt fra Venstres ordfører.
Er det sådan, at vi lever i en verden, hvor alle andre end Venstre tager fejl?
Det er jo det spørgsmål, der står tilbage.
Jeg går ud fra, at det var en fortalelse fra Venstres ordfører.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-21:
Jeg synes, jeg hørte Venstres ordfører sige, at man ikke sparede på Øststøtten.
Er det korrekt?
Jeg er nødt til at spørge, om Venstres ordfører vil gentage det udsagn fra Folketingets talerstol: Venstre sparer ikke på Øststøtten.
Det vil jeg godt bede om en bekræftelse på fra Folketingets talerstol.
Med hensyn til diskussionen om tilsagn og udbetaling er det jo sådan, at man fra regeringens side forsøger at sprede et røgslør ud over diskussionen, således at man forsøger at dække over, hvad der er virkelighedens verden.
Tilsagn er jo udtryk for en prioritering.
Nye tilsagn er jo udtryk for, at man i givent finansår vælger at sige, at der er visse ting, vi vil, og dermed er der også visse ting, som vi ikke kan, fordi der ikke er midler nok. Det, man har valgt fra regeringens side, er jo glasklart at sige: Jamen vi vil ikke finansiere Øststøtte på et ambitionsniveau, som den tidligere regering ville.
Men er sandheden ikke meget enkel: at man har valgt at prioritere? Man har valgt at prioritere det nationale frem for det internationale.
Man har valgt at prioritere på en måde, således at partiet Venstre, Danmarks såkaldte liberale parti, er politiske lysår fra, hvad Venstre var under den tidligere udenrigsminister, hr. Uffe Ellemann-Jensen, som selv opfandt Demokratifonden.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-21:
Til Venstres ordfører
, hvis Venstres ordfører ville lytte: Jeg fik desværre ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede før, og som jeg synes er meget afgørende. Hvorfor er det sådan, at man vil bevilge 560 mio. kr. i 2002 og 2003 til den nye Øststøttestrategi og ikke 1,4 mia. kr.?
Når man siger, at det er vigtigt, at landene bliver bedst muligt forberedt til EU-medlemskabet, overgangen til EU, hvorfor skal man så ikke bruge alle pengene, dem, som
også den forrige regering har afsat - det ambitionsniveau var vi enige om for blot et år siden - til at sikre, at vi ikke får det opdelte Europa?
Hvorfor skal man skære væk?
Det synes jeg man savner en argumentation for.
Det eneste, der bliver sagt, er: Jamen vi skal bruge de her 560 mio. kr. til korte, hurtigt implementerbare projekter.
Hvorfor ikke bruge endnu flere penge, sådan at vi sikrede os, at ambitionsniveauet var højt, sådan at vi sikrede os, at vi gav de øst- og centraleuropæiske lande den bedst mulige forudsætning for et EU-medlemskab?
Det er, som om man bare fornægter virkeligheden.
Det er, som om man ikke kan se, at her er en gigantisk nedskæring.
Det er, som om man helt ignorerer, at man muligvis ser et nyt sølvtæppe bevæge sig ned over Europa, som det også er nævnt af andre ordførere her fra talerstolen.
Jeg kan ikke forstå, hvad det er for en tankegang, der ligger
Og jeg håber egentlig, at Venstres ordfører kan svare konkret på, hvorfor man kan bruge 560 mio. kr. og ikke 1,4 mia. kr.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-21:
Fru Tina Nedergaard stillede sig lidt uforstående over for et spørgsmål, jeg stillede tidligere, om Bulgarien og Rumænien.
Jeg vil bare gerne bede Venstres ordfører om at bekræfte, at i regeringens fremtidige øststrategi indgår de her lande ikke.
Det er klart, at allerede givne tilsagn vil man opfylde, men der vil ikke i fremtiden under den Øststøttestrategi, der er lagt frem, være meget at hente for de lande her.
Og det er jo et godt eksempel på, at sølvtæppet rent faktisk går ned og det ikke bare er snak, men at det er realiteter.
Er det sådan, at Europas miljø har en sådan kvalitet, at man ikke kunne bruge de 1,7 mia. kr., der nu bliver sparet?
Og endelig det spørgsmål, som hr. Jann Sjursen stillede:
Hvorfor lytter man ikke til, at bl.a. dansk erhvervsliv siger, at ud over at være rigtig dårligt for miljøet, er det også rigtig dårligt for dansk erhvervsliv, det, Venstre her er ude i.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-21:
Ja, endnu en gang kommer vi et lille skridt nærmere at få opklaret, hvem der kommer til at miste de 1,7 mia. kr., og når man sammenholder fru Tina Nedergaards besvarelser med teksten til det forslag, som hun er medforslagsstiller til, kan man altså se, at der er en gruppe, der helt klart mister støtten i de kommende år, og det er Rumænien, Bulgarien, Ukraine, Moldova.
De, som enten er ansøgerlande, men uden aktuel mulighed for at blive optaget, eller som slet ikke er anerkendt som ansøgerlande, mister stort set muligheden for at få tilsagn.
Og det er sølvtæppet, som man dér er på vej frem imod.
Så er der de nuværende kandidatlande med mulighed for optagelse, Polen f.eks., ja, de bliver så henvist til at få tilsagn om nogle korttidsprojekter af begrænset rækkevidde,
sandsynligvis også af begrænset effekt
, hvorimod større sammenhængende projekter, som kunne række frem til det tidspunkt, hvor de kunne begynde at få penge fra EU, vil de altså ikke kunne få.
Det er den samlede skadevirkning.
Så er der ét spørgsmål.
Hvem skal have de her penge?
Hvad vil regeringen bruge de 1,7 mia. kr. til, som altså spares i 2003 og 2004?
Jeg synes da, det er relevant at få besvaret det spørgsmål.
Det glemte
fru Nedergaard i sit svar til mig.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-21:
Det kan altså ikke passe, at V og K har brugt alle de 1,5 mia. kr., som man har skåret ned på udviklingsbistanden,
til hofteskader, for når man bebrejder miljøministeren, at han skærer ned på miljøområdet, har han også brugt pengene på hofteoperationer.
De kan jo ikke være gået til det område alle sammen, uanset hvor man har skåret ned.
Det synes jeg, man skulle prøve at få lidt mere styr på.
Men tilbage til spørgsmålet om, hvornår Venstre oplyste vælgerne om det her, for det nytter jo ikke at henvise til de 1,5 mia. kr., for den er allerede sparet på udviklingsbistanden til Syden.
Hvornår sagde man noget om miljøbistanden, som er ca. 800 mio. kr. ud over de 1,5 mia. kr.?
Kan vi ikke få at vide, om bare én eneste Venstremand eller -kvinde har sagt det til vælgerne forud for den 20. november?
Jeg tror ikke, at vi kan, men jeg synes, at fru Tina Nedergaard skal have chancen.
Så er der alle de lande, der ikke kommer med i EU.
Her har vi ikke fået svar på, hvordan Venstre ønsker at hjælpe de lande.
Jeg synes, det er fair nok, at man som ny ordfører ikke er inde i alle detaljerne, men så håber jeg, at statsministeren eller miljøministeren på et eller andet tidspunkt vil redegøre for regeringens linje på det punkt, for øststøttestrategien lægger jo ikke op til at hjælpe de lande, tværtimod flytter den pengene væk.
Der skal jeg oplyse fru Tina Nedergaard om, at der ligger overslag.
De siger ca. 900 mia. kr. for at nå fra det niveau, hvor landene er, til det, som EU-lovgivningen forpligter.
Og derfor er spørgsmålet, i hvilket omfang EU kan løse den opgave.
et rimeligt godt skøn over, siden man kan skære ned.
Tina Nedergaard (V), 2002-05-21:
Nu er jeg nødt til at slå det fast endnu en gang, og det gør jeg også gerne: Vi skærer ikke i øststøtten i 2002 eller i 2003.
Det er jo ikke korrekt.
Dem brugte vi på sygehusene.
Og så vidt jeg ved, var der et flertal i Folketinget, som fuldt ud støttede, at vi skulle nedbringe ventelisterne, men det er en anden diskussion. Jeg har også svaret på spørgsmål om Bulgarien og Rumænien.
Vi bruger fortsat midler på Bulgarien og Rumænien, men den konkrete udmøntning af strategien afventer vi, og så ser vi, hvordan det former sig.
Jeg kan sige det ganske kort: Tilsagnene til Øst- og Centraleuropa er ikke vigtige.
Hvis det, man ønskede i oppositionen, var, at vi skulle have givet nogle øgede tilsagn om støtte i 2005, 2008, 2009 osv., kunne man gøre det, men det ville ikke være ærligt og redeligt.
Det, vi har gjort, er at være realistiske og få det udbetalt i nye konkrete projekter, som forbereder udvidelsen af EU, og som forbereder lande på at komme ind.
Det er det, vi har gjort med den øststøttestrategi, som regeringen har fremlagt, hvor vi fastholder niveauet for 2001 i 2002 og 2003.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-21:
Fru Tina Nedergaard sagde før, at den tidligere regering ikke i sin øststøttestrategi tog højde for udvidelsen af EU.
Nu er udvidelsen af EU jo ikke nogen ny opfindelse, det skal siges, og man kan jo så med rette også spørge: Hvorfor tog Venstre og De Konservative så ikke højde for det sidste år, da man tiltrådte den tidligere regerings øststøttestategi?
Det synes jeg da er et godt spørgsmål.
Hvorfor brugte man ikke i valgkampen netop udvidelsen som argument for, at man skulle skære i øststøtten, sådan som vi hører det fra fru Tina Nedergaard og Venstre i dag?
Men lad mig prøve et andet sæt argumenter på fru Tina Nedergaard og Venstre.
Der er jo kommet meldinger fra forskellig side af erhvervslivet om, at man synes, at det er tosset, at regeringen skærer i øststøtten, alene af den grund, at det også giver eksportkroner, eksportindtjening til Danmark.
Og det er måske den type argumenter, som jeg vil mene at Venstre i det mindste burde have forståelse for.
Så jeg vil høre: Den del af kritikken fra erhvervslivet, som ikke bare går på eksportindtjeningen, men også på, at øststøtten gør gavn, er det ikke noget, der betyder noget for Venstre?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-21:
Jeg må holde Venstres ordfører fast på noget af det, Venstre sagde i valgkampen, selv om det jo egentlig er lidt paradoksalt, at det skal være mig.
Det er helt korrekt, at hvad angår ulandsbistanden og miljøbistanden til udviklingslande, havde man en diskussion, men der står da ikke mig bekendt på noget tidspunkt beskrevet i medier og udtalelser, at øststøtten skal holde for.
Vil Venstres ordfører venligst give noget dokumentation for den påstand om, at man i valgkampen har sagt, at støtten til Central- og Østeuropa skulle holde for? Er sandheden ikke, at Venstre sparer på alt, hvad der har med det internationale at gøre, ulandsbistand, miljøbistand til østlandene, miljøbistand til udviklingslande, Udenrigsministeriet generelt, faktisk alt, hvad der har med det internationale at gøre, fordi man er tvunget til at finde penge til at overholde et skattestop?
Er det ikke det, der er sandheden? Endelig, og det antager jeg er en ren formsag, ifald ikke alle de lande, som vi alle håber bliver medlemmer af EU, bliver medlemmer: Er fru Tina Nedergaard så indstillet på, at den danske støtte til Central- og Østeuropa kører videre på uforandret højt niveau, også med hensyn til nye tilsagn?
Det må jo være en ren ekspeditionssag for fru Tina Nedergaard at svare ja til dette.
Tina Nedergaard (V), 2002-05-21:
Ja, jeg vil jo så frygteligt gerne have tid til at svare alle på alle spørgsmålene.
Altså lad mig lige slå fast igen over for hr. Jørn Jespersen: Grunden til, at vi ikke oplyste vælgerne om, at vi ville spare på Øststøtten, er, at vi ikke sparer på Øststøtten.
Med hensyn til den samlede miljøstøtte bliver der indkaldt til Mifresta-forhandlinger, hvilket statsministeren også redegjorde for i sin tale. Desuden er der stor bekymring for, at vi ikke giver mulighed for øget tilsagn i perioden efter 2004.
Jeg kan bare konstatere, at den nuværende regering ikke går så meget op i tilsagn, men rent faktisk i de udbetalinger, som modtagerne får, og således er der jo igen en forskel fra den tidligere regering.
Det er også sådan, og det er jeg nødt til at svare
Derfor er der ingen grund til at lægge op til mere, end det er muligt at gennemføre.
Så var der en direkte misforståelse, tror jeg, fra en af spørgerne, som var inde på, at de miljøprojekter, man gennemfører, har begrænset effekt.
Det mener jeg ikke er rigtigt.
Med hensyn til investeringsbehovet på miljøområdet er det jo væsentligt lige at holde fast i - og det er til hr. Jørn Jespersen - at miljøkapitlerne jo er afsluttet og lukket, og derfor må man sige, at de har nået de mål, som var sat for optagelse.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-21:
Der er altså ikke megen mening i at diskutere det reelle indhold i regeringens Øststøttestrategi, for den er jo bekendt for os alle sammen, og det er en dramatisk nedskæring i bevillingerne.
Det, vi diskuterer, er, hvorfor regeringen ikke har sagt det tydeligere, og nu ved vi også, at man har lagt tal for 2 år sammen, og man har lagt aktiviteter og bevillinger sammen.
Det plejer ikke at være nogen særlig hæderlig måde at lave statistik på, og det er heller ikke særlig normalt, men det var for at sløre.
Men det, jeg synes er mere interessant og stadig aktuelt, er at få at vide fra statsministerens side, hvorfor man ikke fortalte vælgerne det før valget.
Det forhold, at der forhåbentlig kommer en del nye lande med i EU i 2004, er formentlig ikke nyt for regeringen, det er jo ikke noget, man har opdaget efter den 20. november.
Det kunne have givet anledning til en åben og demokratisk debat
om, hvorvidt det nu var den fornuftigste måde at gøre det på, men hvorfor fortalte Venstre ikke vælgerne forud for valget, at det var det, man ville gøre?
Så vil jeg stadig gerne have en kommentar til, at formanden for Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, hr. Eyvind Vesselbo, den 5. april sagde til Politiken: »Jeg vil godt erkende, at der er skåret meget dybt, nok også for dybt, og der skal flere penge i den kasse.«
Har hr. Eyvind Vesselbo fuldstændig misforstået det, eller er der bare forskellige linjer i Venstre, så vi i virkeligheden kan imødese, at forskellige Venstremedlemmer støtter vores forslag til vedtagelse?
Hvordan forholder det sig?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-21:
Det er jo i virkeligheden meget simpelt: man trækker to tal fra hinanden.
Hvis man tager, hvad udbetalingerne har været tidligere, sammenligner med, hvad de nye tilsagn bliver fremover, og trækker de to tal fra hinanden, kan man få den reduktion, som hr. Morten Helveg Petersen efterlyser, og det kan man se i denne publikation.
Selv hr. Jeppe Kofod er nu kommet så vidt, at han erkender, at der er logik i at genoverveje, hvordan støtten skal tilrettelægges efter 1. januar 2004.
Tilbage står derfor i og for sig kun ét punkt, hvor hr. Jeppe Kofod føler, at han kan anklage regeringen, og det er at sige: Ja, det kan være godt alt sammen, men det er et holdningsskift fra regeringspartiernes side i forhold til det, de sagde sidste år.
Jeg har lagt mærke til det her forslag til vedtagelse, som hr. Jeppe Kofod og andre har fremsat.
Der står noget i indledningen, som jeg egentlig har følt en lille smule forundring over, nemlig at SR-regeringen fik meget bred tilslutning i Folketinget i sommeren 2001, også fra de nuværende regeringspartier.
Nu har vi prøvet at lave lidt kulegravning af det, fordi vi var slået med lidt forundring, og vi kan ikke se, hvornår det er sket.
Det er muligt, at hr. Jeppe Kofod kan oplyse mig om, hvorledes det skulle være sket, for vi har altså ikke kunnet se det nogen steder.
Men under alle omstændigheder er det altså regeringens opfattelse, at det er det eneste ansvarlige at tage højde for, at fra 1. januar 2004 sker der noget nyt.
Og der er da kommet et positivt resultat ud af debatten i dag, nemlig at også hr. Jeppe Kofod har erkendt, at det er meget fornuftigt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-21:
Jeg forstår da godt, hvis det har været en lang dag for statsministeren, for der har jo været mange forespørgsler osv.
Det kan da også være fristende at forfalde til lidt almindelig humor om skolepengene tilbage osv., og jeg skal da være en glad modtager, hvis det er en konsekvens af regeringens skattestop.
Det skal jeg da gerne medgive statsministeren.
Men jeg er bare lidt usikker på, om det nu er den samme strategi, vi har i hånden, eller om statsministeren sidder med en korrigeret version, for den tabel, som statsministeren nævnte, siger i runde tal 1,1 mia. kr. i nye bevillinger.
Men spørgsmålet er: Hvor siger regeringen åbent og ærligt, at man beskærer det nye tilsagn med i alt 1,7 mia. kr. over 2 år?
Hvor er det, man åbent og ærligt lægger frem for folk, at man skærer drastisk ned?
Det fremgår altså ikke af strategien.
Det kan godt være, man er lidt irriteret over, at det fyger med tal i debatten, men undskyld mig: Det er vel den eneste lejlighed, vi har haft til at diskutere en så vigtig strategi som Øststøttestrategien her i Folketingssalen.
Vi har jo ikke haft mulighed for det før, fordi tingene har været temmeligt forhastede fra regeringens side på dette felt.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-21:
Jamen jeg er da glad for, at statsministeren nu siger, at jeg skulle have erkendt et eller andet med hensyn til, at der er en ny situation efter 2004.
Det har jeg sådan set hele tiden
været bevidst om.
Men det, som er vigtigt i denne sag, er en ganske bestemt ting.
Statsministeren spurgte, hvad der er Socialdemokratiets politik frem til EU's udvidelse, som forhåbentlig finder sted i 2004.
Det er den Øststøttestrategi, som vi fremlagde i sommeren 2001, og som et bredt flertal af partierne, inklusive Venstre, stod bag.
Det er vores politik.
Der blev også givet klart tilsagn om, at vi skulle give 1,7 mia. kr. mere i 2002 og 2003 end det, regeringen har valgt at give med sin politik
, så det er egentlig meget simpelt.
Vi lagde vores politik klart frem, og vi fik Venstres støtte.
Men nu, her et halvt år efter valget, ser vi altså, at der desværre er lagt en helt ny politik frem fra regeringens side, som nedprioriterer den danske Øststøtte.
Men at der er en ny situation fra 2004, er alle enige om, og det er da ikke noget vi behøver bruge lang tid på at debattere.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-21:
Først til hr. Jeppe Kofod: Jeg vil gerne sige tak til hr. Jeppe Kofod for - i hvert fald som jeg har lyttet mig til det - det klareste udsagn under denne debat vedrørende Socialdemokratiets hensigter efter den 1. januar 2004.
Jeg takker for hr. Jeppe Kofods klare tilsagn om at drøfte ændringerne efter 1. januar 2004, fordi hr. Jeppe Kofod og også Socialdemokratiet erkender, at fra det tidspunkt, hvor ansøgerlande bliver til medlemslande, er der en ny situation.
Jeg må forstå det sådan, at hr. Jeppe Kofod - hvis jeg må have lov til at bruge det udtryk, som ofte anvendes i disse kredse - har erkendt, at der er en ny
situation fra 1. januar 2004, og hr. Jeppe Kofod derfor indrømmer, at så er det fornuftigt at foretage en nyvurdering af, hvordan vi tilrettelægger støtten.
Men så savner vi bare, at hr. Jeppe Kofod forklarer os, hvordan man skal tilrettelægge støtten frem til 1. januar 2004, hvis det ikke netop skal være på den måde, regeringen har gjort det, altså ved at give støtten en kortfristet karakter, så den får maksimal effekt frem til det tidspunkt, hvor landene bliver medlemmer, så vi kan hjælpe dem maksimalt til blive klar til medlemskab.
Det er jo logikken i det.
Så til hr. Morten Helveg Petersen: Vi har haft det før, men jeg tager det gerne igen.
Hvis hr. Morten Helveg Petersen tager den udgivne publikation fra regeringen, slår op på side 4 og tager tabel 3, kan hr. Morten Helveg Petersen dér se, hvad de nye bevillinger til Øststøtten udgør i 2002-2003.
Jeg indrømmer, at man stiller det krav til læserne, herunder hr. Morten Helveg Petersen, at de skal kunne dividere med to for at få den årlige bevilling, men vi har forudsat, at det kan hr. Morten Helveg Petersen og andre, og så er det meget nemt at sammenligne de nye bevillinger med de tidligere udbetalinger; det er meget, meget nemt.
Det fremgår fuldstændigt åbent af denne publikation, og hvis det er indviklet, må jeg sige, at så har denne debat i hvert fald afsløret, hvor vigtige de forhandlinger, som undervisningsministeren har i gang om en styrkelse af det faglige niveau i folkeskolen, herunder regneundervisningen, er.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-21:
Først til statsministeren: Der er ikke nogen, heller ikke jeg selv, der har påstået, at bistanden til de lande, der bliver medlem af EU, ikke bliver lagt om den dag, hvor de træder ind i EU.
Jeg vil gerne have dokumentation for, at jeg har påstået det, men det har jeg altså aldrig.
Jeg har alene koncentreret mig om 2002 og 2003 og det sænkede ambitionsniveau, som regeringen har lagt for området.
Det er det første.
Det andet, jeg gerne vil sige, er: Hvorfor lægger regeringen en Øststøttestrategi frem netop nu, når man endnu ikke ved, hvilke lande der bliver optaget i EU i 2004?
Og hvorfor indkalder man ikke de partier, som står bag Mifresta-rammen, til en diskussion af den strategi, man vil følge fra 2004 og frem, på det tidspunkt, hvor man ved, hvilke lande der bliver optaget i EU i 2004?
Det synes jeg er vigtigt at få svar på, og det er vel almindelig parlamentarisk praksis.
Men modsat den tidligere regering
har man bare fremlagt en strategi for Folketinget, hvor man har skåret 1,7 mia. kr. i den danske tilsagnsramme uden at drøfte det med Folketingets partier, og det synes vi er beklageligt.
Hvad er Socialdemokratiets politik?
Socialdemokratiets politik er den Øststøttestrategi, som blev fremlagt i sommeren 2001, og som et bredt flertal af partierne stod bag. Det er vores politik, og det var også Venstres daværende politik, men tilsyneladende har man fuldstændig skiftet politik.
Vi står ved det, vi fremlagde dengang, men der er nogen, der har skiftet standpunkt for at spare penge, og det er ærgerligt.