runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Melchior (CD), 1998-01-22:
Jeg hørte egentlig hr. Helge Adam Møllers svar til hr. Svane som en lille åbning.
Han sagde godt nok, at han mente, der kom færre flygtninge, hvis hans forslag blev vedtaget
Nu er det jo for det første slet ikke sikkert, at hans forslag bliver vedtaget, hverken før eller efter et valg.
For det andet kan hr. Helge Adam Møller jo ikke vide noget om de næste 5 år, bare for ikke at gå til år 2020, som vi var ved i formiddags.
Hvis der nu kommer lige så mange eller flere flygtninge, som Danmark efter gældende regler og vores forpligtelser og vores selvstændighed ikke kan undslå sig for at tage, så forstod jeg faktisk hr. Helge Adam Møller sådan, at så ville en fordeling være rimelig.
Og det er det, der er blevet om spurgt fra mange sider, og det fremgik ikke af hr. Helge Adam Møllers ordførertale: Hvordan skal man så bære sig ad, hvis det ikke må være ved tvang? Og det har ikke noget med kommunalt selvstyre eller ej at gøre, som hr. Helge Adam Møller sagde i sin ordførertale, for der er masser af ting, som staten bestemmer hen over hovedet på kommunerne, og sådan skal det jo også være.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Ellers er den konservative politik jo ellers prisværdig klar.
Hr. Helge Adam Møller siger, at der bliver brug for færre boliger, fordi der kommer langt færre flygtninge, hvis De Konservatives forslag om 7-års-reglen bliver gennemført.
Det vil jeg egentlig godt have den konservative ordfører til at forklare, for der kommer jo ikke færre flygtninge, fordi der går længere tid, før de får varigt ophold.
Da de fleste konflikter jo varer lang tid og det er svært at sende folk tilbage, så vil stort set det samme antal som nu blive her.
at disse flygtninge i 7 år skulle bo i lejre.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Helge Adam Møller: Er det det, der er indholdet i det konservative forslag?
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Jeg skal ikke trætte forsamlingen med et langt indlæg.
Jeg vil bare lige sige, at sådan som Dansk Flygtningehjælp har administreret opgaven med at fordelingen af flygtninge i landets kommuner igennem de seneste år, har der jo altid været tale om en vis form for tvang, i og med det altid har påhvilet integrationslederne i det pågældende område at søge at lave aftaler med kommuneforeninger eller med kommunerne enkeltvis om at modtage det og det antal flygtninge på det og det tidspunkt.
Så der har jo foregået tvang.
Det gør det den dag i dag.
Jeg skrev det ned fra hr. Helge Adam Møllers tale, hvor der blev sagt, at kendskabet til dansk er en forudsætning for integration, i hvert fald i Danmark, og det vil jeg godt pille lidt i, netop med baggrund i B 55-forslaget, hvor V og K jo går op til 7 års midlertidig opholdstilladelse, før en eventuel fast opholdstilladelse kan gives: Hvis man tænker på en flygtningefamilie med børn, f.eks. en familie, der kommer som flygtninge og får nogle børn her, eller som måske har fået nogle af dem i tiden, før de begyndte flugten eller overvejede at flygte, og som måske har fået et enkelt barn i de ca. 2 år, hvor de har siddet i et asylcenter, og der så nu lægges 7 år oveni, så kan de da som forældre til et barn, der er søgt integreret i det danske samfund, ifølge det forslag nu risikere, at de efter ca. 10 år skal tvangstilbagesendes.
Hvordan stiller Det Konservative Folkeparti sig så til spørgsmålet om modersmålundervisning?
For det har vi jo også ved tidligere lejligheder hørt at man er imod.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Jeg kan være meget kort.
Jeg skal takke hr. Helge Adam
Møller.
Nu endte vi også her det samme sted som med fru Birthe Rønn Hornbech: punkt nr. 4 i beslutningsforslaget er indholdsløst.
Det vil sige, at så må Venstre og De Konservative stoppe deres megen diskussion om de facto-begrebet. For det, de har udtænkt indtil nu, holder ikke vand.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Til fru Anne Baastrup: Det, jeg prøvede på at fortælle, er, at jeg er ordfører for forslagsstillerne, altså De Konservative og Venstre, vedrørende B 71, og at jeg på et senere tidspunkt i debatten får mulighed for at samle alle de bemærkninger op, der er kommet til B 71 efter de normale procedurer i dette Folketing, og derfor kommenterer jeg i en sammenhæng alle de bemærkninger, der er kommet. Det kan da ikke være rigtigt, at vi går ind og diskuterer det enkelte forslag nu, når ordføreren bagefter har mulighed.
Det er da fuldstændig i modstrid med den formale forretningsorden.
Så skulle indenrigsministeren jo også fare på talerstolen, hver eneste gang der kommer en bemærkning til indenrigsministerens to forslag.
Det var bare den procedure, jeg foreslog, og som jeg i hvert fald vil følge. Så til hr. Bjørn Elmquist: Hr. Bjørn Elmquist spurgte jo tidligere og fik et klart og tydeligt svar fra Venstres ordfører, og da det er et forslag, der er fælles for Venstre og De Konservative, er der ingen forskel.
Jeg er enig i det, fru Birthe Rønn Hornbech sagde.
Og så til den radikale ordfører
: Hvis jeg forstod det rigtigt, var spørgsmålet, hvilken model vi ville stille i stedet for den dér tvangsfordeling.
Jamen vi må jo først konstatere, at hidtil har der ikke været de store problemer med at få fordelt de flygtninge, der skal være i en bolig. Det er faktisk lykkedes de sidste 15 år, ikke altid lige let, men det er lykkedes.
Nu ønsker vi jo klart og tydeligt at få lavet en udlændingelov, som giver langt færre adgang til Danmark.
Vi ønsker, at det livsvarige ophold ikke gives efter 3 år, men tidligst efter 7 år, så der altså bliver langt færre udlændinge, der skal placeres i boliger.
Når man hidtil har kunnet placere et stort antal uden at anvende tvang, har jeg lidt svært ved at se, hvorfor man pludselig skal anvende tvang, når der efter vores mening skal komme langt færre.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Det vil jeg gerne komplimentere for.
Så vil jeg i den forbindelse spørge: Når nu tvangsspørgsmål i fordelingen i kommunerne stred så meget mod konservativ overbevisning, hvordan har Det Konservative Folkeparti så tænkt sig at løse den problematik, at ikke alle kommuner er lige sindede ad frivillighedens vej at ville modtage flygtninge til integration? Hvilket bud har Det Konservative Folkeparti på det?
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Vi nåede også med hr. Helge Adam Møller til fase nr. 2.
Skal det være en minister ud fra nogle skønsmæssige overvejelser, som måske defineres politisk afhængigt af, hvordan flygtningesituationen er - dem, vi har modtaget i Danmark, og hvor mange der er på vej - eller skal det være Flygtningenævnet?
Hvis det er Flygtningenævnet, skal de så ikke have noget beskrevet i paragraffer, som de skal henholde sig til?
Præcis det samme spørgsmål stillede jeg fru Birthe Rønn
Hornbech for lidt siden.
Anne Baastrup (SF), 1998-01-22:
Nu er det rent faktisk sådan, at der på dagsordenen for Folketinget i dag står B 71.
I Det Konservative Folkepartis
forslag B 71 er en væsentlig - i hvert fald har den fået en selvstændig pind - del af integrationsplanen, at der højst må være 25 pct. fremmedsprogede elever i skoleklasserne.
Men jeg kan forstå nu, at hr. Helge Adam Møller ikke mener, at det alligevel er så centralt.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Men det får vi jo lejlighed til at diskutere i udvalget, når vi gennemgår hvert enkelt lovforslag.
Fru Anne Baastrup vil allerede nu godt ind og diskutere B 55, men jeg synes, vi skal vente lidt.
Det kommer jo på senere, der er en ordfører for forslagsstillerne, og vi har mulighed for direkte at diskutere det forslag.
Hvis der dér ikke kommer svar, så skal jeg meget gerne komme med det.
Så til hr. Bjørn Elmquist med retskravet: Jeg må konstatere, at der er i øjeblikket efter min bedste overbevisning er et retskrav, uanset hvad også fru Elisabeth Arnold tidligere sagde.
Fru Birthe Rønn Hornbech citerede noget juridisk litteratur, og jeg kan sige, det står helt nøjagtig i »Udlændingeret«, som er udgivet i 1995, af Lone B. Christensen, Niels Henrik Christensen, Gunnar Homann, Morten Kærum m.fl.
Det stod i den oprindelige lov fra 1983, hvor det blev indført.
Der står i bemærkningerne, at med indlemmelsen i udlændingeloven ønsker man at understrege retskravet på anerkendelse af de facto-flygtningestatus.
Så der er et retskrav i øjeblikket.
Det er det retskrav, vi ønsker at få væk og erstattet af en individuel vurdering, som, ligesom Venstres ordfører sagde for et øjeblik siden, godt på nogle områder må være strammere, end det er i øjeblikket, og det var derfor, jeg henviste meget klart til den praksis, man eksempelvis har i Tyskland, som er vores nærmeste naboland.
Mens der kommer 2.000 somaliere til Danmark, kommer i samme periode 2.500 til Tyskland.
I forhold til de 2.000, der kommer til Danmark, er det mindre end 1/5, der får ophold i Tyskland.
De øvrige bliver afvist, og det tyder jo på, at vi fortolker status på en helt forskellig måde, og Danmark gør det på langt den mest liberale måde.
Derfor bliver vi ved
med at være en flygtningemagnet, og det ønsker vi ikke.
Og så til sidst til hr. Henrik Svane, der spørger: Hvad med de børn, der er født i Danmark, og som har boet her 7 eller 8 år, og som efter vores forslag skal hjælpes tilbage til deres eget land, hvis situationen bliver normal?
Er det rimeligt, når vi vil afskaffe modersmålsundervisningen? Ja, selvfølgelig.
Jeg drømmer da ikke om, at de børn ikke, hvis de kommer fra Chile, for nu at tage et eksempel, har lært at tale chilensisk, hvis det er det sprog, man taler i Chile, jeg er ikke helt sikker.
Det er da enhver families naturlige pligt og opgave, selv om man bor i et fremmed land i 5, 6, 7 eller 8 år, at man ud over, at børnene i den offentlige skole lærer det sprog, vi taler her i Danmark, selv sørger for at undervise dem, eller at nogle forældre slutter sig sammen og giver dem en undervisning, så de kan lære deres modersmål.
Det er ikke betalt af den amerikanske stat, for forældrene tager ansvar for deres børn, og det ville jeg ønske der var nogle flere, der gjorde, både danskere og udlændinge.
Børnene er ikke samfundets ansvar.
Det er forældrenes ansvar.
Tom Behnke (FP), 1998-01-22:
Jeg vil forholde mig lidt til, at hr. Helge Adam Møller afviste forslagene fra Fremskridtspartiet:
Det har jeg sådan set ingen indvendinger imod, for det er en politisk stillingtagen, om man vil være med eller ej.
Men når vi tager B 79, pkt. 2, står der: retten til ophold i Danmark medfører ikke et retskrav på familiesammenføring.
Det er skrevet direkte af efter De Konservatives eget forslag.
Så at afvise forslaget på det grundlag synes jeg var lidt tyndt at gøre.
Det andet er med hensyn til de særrettigheder, udlændinge har i Danmark.
Her er jeg nødt til at præcisere, at spillereglerne er sådan, at udlændinge, der kommer til Danmark og skal etablere sig, kan få mere i etableringshjælp her i landet, end en tilsvarende dansk familie ville kunne, hvis de pludselig stod uden indbo i et tilfælde med en lejet lejlighed, hvor alt indboet f.eks. brændte og man ikke var forsikret.
Den udenlandske familie vil få mere i hjælp til etablering end den danske familie.
Derfor er det jo ikke et spørgsmål om, at udlændinge, der kommer her til landet, ingen hjælp skal have til etablering
Det er et spørgsmål om, at der skal være de samme regler for danskere og for udlændinge.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Det er bare ganske kort.
Vi skal jo senere i dag krydse klinger på andre spørgsmål inden for det samme tema.
Når hr. Helge Adam Møller siger, at Det Konservative Folkeparti ikke vil være med til at gøre Danmark til indvandrerland, vil det så betyde, at det forslag om 7 års midlertidigt ophold, før man kan få fast opholdstilladelse, som ligger i beslutningsforslaget fra V's og K's side, ikke skal opfattes, som det er skrevet?
Skal der slet ikke være mulighed for fast opholdstilladelse?
Tom Behnke (FP), 1998-01-22:
Fru Dorte Bennedsen påpeger noget ganske interessant i denne sammenhæng, nemlig spørgsmålet om, hvornår man egentlig bliver dansker.
I hvor mange generationer skal man have været i Danmark, for at man kan regnes som dansker?
Fru Dorte Bennedsen siger med andre ord, at man med tiden bliver dansker, og dermed er det ikke længere rimeligt, at man bliver indregnet i statistikken over de udlændinge, der opholder sig i Danmark.
Spørgsmålet fra fru Dorte Bennedsen var, hvor mange generationer der så skal gå.
Man kunne også i den sammenhæng tage med i betragtningerne, at der jo er ganske mange udlændinge, der har været i Danmark i mere end 30 år, uden at blive danskere af den grund; end ikke deres børn ønsker at være danskere.
Der er selvfølgelig nogle få, der er blevet godt integreret, men langt hovedparten er jo ikke blevet det, så derfor er mit spørgsmål til fru Dorte Bennedsen: Hvor mange generationer er der i løbet af 22 år?
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Hr. Helge Adam Møller pegede på en række problemer, arbejdsløshedsproblemer og andre problemer, og jeg er ganske enig med hr. Helge Adam Møller i, at dem skal der gøres noget ved.
Vi kan se på arbejdsløshedsstatistikkerne, at indvandrere og flygtninge har vanskeligt ved at få job i Danmark.
Det skyldes efter min ganske bestemte overbevisning
ikke kun sprogproblemer, selv om nogle har sprogproblemer, men skyldes også det danske samfunds lukkethed om sig selv.
Men vi får jo rig lejlighed til senere på dagen at diskutere indenrigsministerens forslag til integration, som netop er fremsat for at sikre indvandrere og flygtninge muligheder i det danske samfund på lige fod med andre.
Så til spørgsmålene om statistik, og en venlig kollega stak mig et Storm P.-citat, som jeg godt kendte, men havde glemt: »Statistik er som gaslamper: de er gode at støtte sig til, men giver en ringe oplysning.«
Og det mener jeg faktisk også om Danmarks Statistik her.
Jeg kritiserer Danmarks Statistik for de forudsætninger, den lægger til grund.
De laver da selvfølgelig arbejdet ordentligt, grundigt osv. - ikke et ondt ord om det - men de har indlagt nogle forudsætninger, som jeg er uenig i.
Jeg er ikke enig i, at f.eks. fertilitetsraten bliver ved at være lige høj, og det har jeg faktisk belæg for.
Vi kan allerede se, at hos folk, der har boet her i mere end en generation, falder fertilitetsraten, så jeg synes ikke, det er rimeligt, at man i sådan en fremskrivning forudsætter, at den bliver ved med at være lige høj.
Jeg synes heller ikke, det er rimeligt, at man bliver ved med at sige, at uanset hvilken generation folk tilhører, er de indvandrere.
Jeg erindrer - og det har nok været i statistikken for 1991 - at de havde fået indlagt nogle kriterier, så det var på et hængende hår, at den daværende statsminister, Poul Schlüter, var indvandrer.
Han kunne lige akkurat snige sig igennem, fordi hans bedstemoder var dansk, eller hvad det nu var.
Jeg synes, vi skal sætte os ned, tænke os om og lade være med at have den skræk for, hvor folk i sidste ende kommer fra, hvad deres navne er, og spørge: Hvad har det danske samfund brug for?
Hvad har vi gavn af?
Der er altså næppe noget menneske her i landet, der ikke, hvis vi graver tilbage, på et eller andet tidspunkt har udlændinge som forfædre.
Det danske samfund og det nordiske samfund består af mennesker, der er kommet udefra, og det er dog gået helt godt.
Jeg synes faktisk ikke, det er så ringe endda, hvad vi har præsteret i vore lande, og derfor er vi nødt til at spørge: Skal vi acceptere alle de forudsætninger, Danmarks Statistik lægger ind?
Skal vi sige, at man bliver ved og ved og ved at være indvandrer?
Hvis ens forældre, bedsteforældre eller oldeforældre er kommet hertil på et eller andet tidspunkt, er man fortsat indvandrer, uanset om man er tilpasset det danske samfund, føler sig som dansk og er født og båren her.
Det er ikke rimeligt.
Dertil kommer så, at i Dansk Folkepartis definition af indvandrere er de tal, som jeg redegjorde for i mit første indlæg, jo ganske anderledes, for de taler kun om indvandrere fra Den Tredje Verden, mens statistikken taler om indvandrere fra hele verden.
Arne Melchior (CD), 1998-01-22:
Fru Dorte Bennedsen beskæftigede sig i sin tale meget med statistikken.
I forespørgslen er der tale om Danmarks Statistiks analyse.
Jeg vil gerne bede fru Dorte Bennedsen bekræfte, at hun er enig i den definition, som Nudansk Ordbogs allernyeste udgave giver af begrebet.
Statistik forklares således, at det er en samling af tal, som repræsenterer fakta om forholdene i et land, en by og lign., at det er læren om indsamling, bearbejdning, repræsentation og analyse af talmæssige fakta.
Er fru Dorte Bennedsen enig med mig i, at i denne efter min mening rigtige og eneste mulige forståelse af begrebet statistik, foreligger der slet ikke nogen statistik?
Danmarks Statistik, som har udgivet den, kalder det jo heller ikke en statistik.
De kalder det et muligt udviklingsforløb, og der er da knagensparkemig - hvis man må sige det - en milevid forskel på en statistik, som altså konstaterer fakta, og en statistik, der går ud på fremskrivninger af en masse ting, som er rene gætterier op til nonsens.
Som sagt kalder Danmarks Statistik altså ikke selv sit arbejde for en statistik og ikke heller en analyse, således som forespørgerne i deres forespørgsel i dag har kaldt det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-01-22:
Fru Dorte Bennedsen tager meget generelt afstand fra Danmarks Statistiks analyse.
Hun generaliserede, at sådan noget statistik kan bruges efter forgodtbefindende.
Det er det indtryk, man sidder tilbage med.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Dorte Bennedsen, om Socialdemokratiet tager afstand fra den vurdering af de økonomiske omkostninger, der er ved udlændinge i Danmark, som Økonomiministeriet har lavet for nylig.
Dér bygger man på fremskrivninger, på mindre kriminalitet i forhold til i dag og derfor på færre udgifter til retsvæsenet, på en lang række vurderinger af, at mange udlændinge, som i dag ikke er i arbejde, når de har været her i længere tid, vil komme i arbejde og betale skat i stedet for at være modtagere af overførselsindkomster osv. Man laver fremskrivninger ud fra nogle meget optimistiske vurderinger.
Vil fru Dorte Bennedsen med nøjagtig det samme citat, som hun brugte for et øjeblik siden, tage afstand fra den beregning?
Jeg er ikke sikker på det, men det kunne være interessant
Derudover synes jeg også, det er ærgerligt, at fru Dorte Bennedsen i den grad bliver ved med at forsøge at tale uden om de meget konkrete spørgsmål, der er stillet.
Jeg skal kun nævne et enkelt af dem, for tiden er knap.
Jeg spurgte helt konkret, om der ikke er en grænse for Socialdemokratiet for, hvor mange udlændinge der kan komme her til landet for at få en succesfuld integration af dem, der kommer, for når man hører fru Dorte Bennedsen her i dag, virker det, som om det er udgangspunktet, at jo flere udlændinge, der kommer til Danmark, jo bedre, og jeg synes som repræsentant for Dansk Folkeparti, at det er et skræmmende perspektiv, at en repræsentant for Danmarks for tiden største parti kan komme med sådan nogle meldinger her fra Folketingets talerstol.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-01-22:
Jeg må bede fru Dorte Bennedsen om at passe på med at angribe Danmarks Statistik for denne fremskrivning af det mulige udviklingsforløb.
Når vi har denne debat i dag, er det faktisk, fordi Det Konservative Folkeparti ønskede at få nogle holdepunkter for, hvordan det kunne gå i fremtiden, og på den baggrund stillede jeg den 11. april i fjor følgende spørgsmål til bl.a. økonomiministeren: I hvilket omfang har
forudsætningerne med hensyn til årlig indvandring, fertilitet og dødelighed hos indvandrerne i Danmark hidtil vist sig at holde stik i Danmarks Statistiks rapport for december 1991?
Da svaret kom - nu har jeg det ikke her på talerstolen - var konklusionen, at når det drejede sig om fødselshyppigheden, havde den vist sig at være større på de få år fra 1991 og frem til 1995-96, hvor man havde tal.
Den har vist sig at være større end det højeste alternativ, og det er jo på den baggrund, at Danmarks Statistik har tænkt sig nøje om og analyseret tallene, før de kommer med denne fremskrivning, der lægger sig på en uændret høj fertilitet.
Det vil jeg bare minde om.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Må jeg så sige, at jeg stoler i hvert fald mere på Danmarks Statistik, end jeg gør på regeringens forskellige økonomer i de forskellige ministerier, og det være sagt helt klart.
Men jeg vil også godt udforske fru Dorte Bennedsens syn på, hvad der egentlig skal ske fremover.
Hvad skal der ske med den udlændingepolitik, som ifølge en bestilt måling fra LO i går offentliggjorde, at socialdemokratiske vælgere faktisk synes, at udlændingepolitikken er det største problem, Danmark har, og at det er det, man først og fremmest skal tage stilling til.
Mor er ikke vred, mor er skuffet.
Jeg vil godt høre, om fru Dorte Bennedsen har samme syn på den sag, eller om hun mener, at de i stedet skulle prøve at lytte lidt til, hvad der foregår blandt deres egne vælgere.
Ikke sådan at forstå, at Dansk Folkeparti er ked af, at mange socialdemokrater er flyttet over til os, men sådan at forstå, at vi faktisk også betragter det her problem som et meget stort problem.
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Hr. Arne Melchior spurgte mig, om jeg var enig med ham i de definitioner, som Nudansk Ordbog gav på statistik, og det er jeg selvsagt.
Statistik er god at støtte sig til, når man har sådan en bagudrettet statistik; når den er fremadrettet, kan den måske være et pejlemærke, men så må man være meget omhyggelig med, hvad det er for nogle forudsætninger, man lægger ind.
Det er i hvert fald ikke facts, det handler om, det er et forsøg på at kigge i krystalkuglen og se, om man kan se noget i den.
Hr. Thulesen Dahl klandrede mig for, at jeg kritiserede Danmarks Statistik ganske generelt.
Det er ikke sandt.
Jeg går ind på nogle helt konkrete punkter i deres forudsætninger og siger, at de forudsætninger mener jeg ikke er rimelige at lægge ind.
Danmarks Statistik siger jo også selv, at det skal vurderes ud fra forudsætningerne og derfor kan give en betydelig usikkerhed eller noget i den stil.
Jeg mener ikke, at de forudsætninger er rimelige at lægge ind.
Så er det spørgsmålet om grænsen for, hvor mange vi kan modtage.
Det minder mig om - nu kan jeg aldrig huske, om det er Dansk Folkeparti eller Fremskridtspartiet, der siger, at vi skal lave en kvote for, hvor mange flygtninge vi kan acceptere her i verden - men jeg vil gerne sige om dette at modtage udlændinge i Danmark, som gerne vil slå sig ned her af den ene eller den anden grund
, at det nuværende niveau ikke er noget problem.
Jeg kan se, at fru Pia Kjærsgaard ser meget forfærdet ud, men det overrasker mig ikke.
Det var jo meget fikst af fru Pia Kjærsgaard at tage udgangspunkt i Ishøj, som uden sammenligning er den kommune i landet, der har flest indvandrere og udlændinge.
Det var også fikst ligesom at antyde, at det er det generelle over hele landet, at sådan ser det ud.
Nej, hvis vi får grebet, og igen vil jeg henvise til integrationsloven, disse problemer fornuftigt an, er de ikke store.
Det er klart, at Ishøj i henhold til den fordeling, der skal foregå efter integrationsloven, næppe tildeles yderligere mennesker af fremmed herkomst, for den har procentvis væsentlig flere end andre, men der er jo masser af steder.
Se på Ringkøbing, hvor vi fik bosnierne over, og hvor selv Fremskridtspartiets repræsentant sagde, at det da var godt, at vi fik en flygtningelandsby i Ringkøbing, for nu er de gledet ind, er blevet god arbejdskraft og er blevet et væsentligt bidrag til livet i Ringkøbing.
Hvis man har som udgangspunkt, at man vil gøre fremmede statsborgere i Danmark til et hovedproblem, råber selv guderne forgæves, men hvis man gider sætte sig ned og se lidt rimeligt på det her og sige: Ja, vi har nogle problemer, og hvordan løser vi dem?
- og det drejer sig om beskæftigelse og andre ting - så vil man opdage, at det niveau, hvorpå vi får udlændinge ind her i landet, ikke er noget problem.
Og der er jo faktisk gennem årene foretaget en del skærpelser på området, og med det niveau, vi kender i dag, er der ingen grund til at frygte problemet.