runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2002-04-23:
Jeg troede, vi var kommet derhen, hvor man sagde, at nu var regeringen endelig samlet om en strategi.
Nu har vi spurgt sådan lidt om, hvad der egentlig er kriterierne for det, hvor stort et råderum det skal være, hvad arbejdsudbuddet går ud på, og hvordan ministeren vægter det osv., og det har været temmelig uklart.
Men hvornår kommer man så med nogle klare meldinger om de par spørgsmål om, hvor man ser problemerne i arbejdsudbudsproblematikken, og hvor stort råderummet skal være, førend det udløser nogle skattelettelser?
Når det tidspunkt indtræffer, så har vi muligheden for at få en god politisk debat om, hvor de skattelettelser skal ligge, for sådan har jeg forstået at regeringen vil arbejde.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
På nuværende tidspunkt, som det allerede er annonceret, sidder vi og arbejder med en vækststrategi, der skal pege mange år frem i tiden.
Vi er også nødt til at notere os, hvordan det ser ud i de lande, der omgiver os.
Hvor skal det så ligge henne?
Jeg kan kun gentage det, jeg allerede har sagt i dag til hr. Henrik Sass Larsen og andre, at vi vurderer på det råderum, der vil være, men det er endnu ikke fastlagt, om det skal være det ene eller det andet eller det tredje sted. Jeg har bare klart tilkendegivet, hvad der er prioriteringen for mit vedkommende, og det er netop, at man går ind og ser på, at man skaber flere arbejdspladser.
Det er nødvendigt i forhold til de opgaver, vi står over for.
Morten Homann (SF), 2002-04-23:
Jeg vil gerne følge op på den udmelding, som bl.a. også den nuværende økonomi- og erhvervsminister er kommet med, om, at sigtet med en skattesænkning, når den tid kommer, er at øge arbejdsudbuddet.
Nu ved jeg også, at embedsmændene i Økonomi- og Erhvervsministeriet sidder og regner på, hvordan og hvor stort et råderum der kan skabes til skattelettelser.
Vil økonomi- og erhvervsministeren oplyse, hvad det er for en type skattelettelser, om det er på bundskat, mellemskat, topskat, eller om det er nogle af de andre skatter eller afgifter, man umiddelbart vurderer vil give den største forbedring af arbejdsudbuddet, og om det også er den type af skattelettelser, som man så påtænker at gennemføre, når råderummet opstår i 2004, eller guderne må vide hvornår?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Nu vil jeg gerne have lov at sige, at det med skattetrykket kan jo regnes ud på mange, mange måder.
Vi har før valget regnet på, hvordan en LO-familie var stillet fra 1998 til 2001, for at give et retvisende billede.
Men vi kan jo diskutere herfra og til evigheden, om denne regering har et større skattetryk end den tidligere regering. Med hensyn til, hvor stort råderummet skal være, vil jeg gerne sige, at regeringen arbejder for at skabe så stort et råderum som overhovedet muligt.
Vi har også sagt, at vi vil tilrettelægge en økonomisk politik, og at det skal betales krone for krone.
Jacob Buksti (S), 2002-04-23:
Jeg hørte økonomi- og erhvervsministeren sige, at Socialdemokratiet ikke har koncentreret sig om skatten på arbejde i en årrække.
Det tror jeg økonomi- og erhvervsministeren
får meget, meget svært ved at dokumentere.
Mig bekendt er det sådan, at det faktisk lykkedes den tidligere regering at nedsætte skatten på arbejde ganske væsentligt.
Men det kan være, at økonomi- og erhvervsministeren er enig med skatteministeren i, at det er det følelsesmæssige skattetryk, vi har med at gøre.
Det må man da begynde at have en fornemmelse af, fordi det allerede er i 2004 - det er altså inden for et halvt til et helt år, man skal finde ud af det.
Af den økonomiske redegørelse, regeringen udgav i januar, fremgår det jo, at der højst er 3 mia. kr. til rådighed pr. 2004.
Gør det så ikke indtryk på økonomi- og erhvervsministeren, at i et svar til hr. Aage Frandsen på spørgsmål nr. S 1596 fremgår det af skatteministerens opgørelse, at af det samlede provenu på de 3 mia. kr. er der brugt 2,8 mia. kr. Det vil sige, at der er ca. 200-300 mio. kr. tilbage at sidde med.
Det er måske så 0,1, 0,2 pct. på mellemskatten.
Jeg vil gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren: Hvor stort skal råderummet være?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg har noteret mig, at man i Socialdemokratiet på det seneste er begyndt at interessere sig utrolig meget for skatten på arbejde.
Jeg vil gerne sige til hr. Henrik Sass Larsen, at det er vigtigt for regeringen, når vi vurderer fremtiden, den økonomiske politik, at vi får skabt råderum, at så arbejdsudbuddet indgår i det her.
Det synes jeg er utrolig vigtigt for denne her sag.
Men på nuværende tidspunkt er det ikke fastlagt, hvordan det endeligt kommer til at se ud.
Og i forbindelse med at der var udsendt pressemeddelelser fra den ene og den anden side, så behøver jeg vist ikke at fortælle hr. Henrik Sass Larsen, hvad den konservative skattepolitik var.
Jeg tror i øvrigt, at jeg i en spørgetid her i Folketinget har sagt, at det var jo ulige nemmere at køre partiets program igennem, hvis man nu havde 90 mandater.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-04-23:
Jamen hvorfor udsender man så pressemeddelelser, hvor man siger, at man ikke længere er forpligtet af det, man tidligere har sagt i valgkampen om, at det skulle være bundskatten og bruttoskatten?
Det har Venstre jo gjort.
Og De Konservative har hele tiden stået fast på, at det skal være mellemskatten og andet.
Vi nærmer os jo den dag, hvor regeringen skal i gang med arbejdet, hvis man skal nå at implementere nogle af de her skattelettelser, hvis det er for år 2004.
Derfor er det jo ikke noget urimeligt spørgsmål.
Skal det være sådan, at der lige pludselig kommer
hvid røg op et eller andet sted fra, hvor ministeren måtte sidde, og så kan den undrende befolkning stå og se på og sige: Nå, det endte lige dér?
Det ville da være rimeligt at inddrage de øvrige af Folketingets partier og sende nogle politiske signaler om, hvor man rent faktisk ønsker skattelettelser, for det er en vigtig diskussion netop, som ministeren understreger, med hensyn til arbejdsudbuddet.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg kan sige til hr. Henrik Sass Larsen, at nu drejer det sig om at tilrettelægge en økonomisk politik, så der bliver skabt råderum til skattelettelser.
Hvordan de så falder, når dagen kommer, vil vi vurdere nøje og aftale i regeringen.
Det er ikke fastlagt på nuværende tidspunkt.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-04-23:
Ja, undskyld, hr. formand, men det var mere et spørgsmål til økonomiministeren.
Det var derfor jeg regnede med, at det var i denne kategori.
Arbejdsudbuddet har man jo tidligere været inde at diskutere, og der har man bl.a. sagt, at der mangler incitamenter i bunden af skattesystemet, og det er noget, som statsministeren har slået meget på sin i argumentation.
Nu forstår jeg, at man er ved at gå væk fra det, og så er det, jeg spørger, om vicestatministeren så kunne give et klart svar på følgende i dag: Er man i regeringen gået helt bort fra at tale om bundskatten og bruttoskatten og i stedet for gået over til at sige, at vi skal koncentrere os om mellem- og topskatten, når og hvis der på et tidspunkt bliver råd til skattelettelser?
Kunne vi ikke få et klart svar på, hvad regeringens linje er?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Det står i regeringsgrundlaget: Først skattestop, dernæst lavere skat på arbejde, og forudsat at det fornødne råderum er tilvejebragt, vil regeringen fremlægge forslag til reduktion af skatten på arbejdsindkomst med ikrafttræden 1. januar 2004.
Det er utrolig vigtigt, når vi ser, hvad der pågår i landene omkring os, og med det vidensamfund, vi lever i, at vi prøver at indrette os, ligesom man gør andre steder.
Vi har set, hvad elementerne var hos Jospin i Frankrig, selv om det ikke hjalp så meget.
Vi har sagt, at når dagen kommer, er arbejdsudbuddet et utrolig vigtigt element at se på.
Hvordan forøger vi arbejdsudbuddet, når man skal komme med en skattelettelse?
Vi har jo den samme målsætning som den tidligere regering med hensyn til at hæve antallet af beskæftigede.
Det synes jeg er meget, meget vigtigt at vurdere.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-04-23:
Jeg skal bare ønske ministeren til lykke med, at han og hans parti tilsyneladende har sejret internt i regeringen i spørgsmålet omkring det her med skattelettelser. Vi har jo fået en pressemeddelelse ud fra bl.a. Venstres politiske ordfører, som siger, at det ikke længere er bundskatten, vi diskuterer, det er ikke længere bruttoskatten, vi skal diskutere, når der skal være skattelettelser.
Næ, det skulle man se bort fra, nu er det andre steder, man skal begynde at lempe.
Det er jo lige i De Konservatives ånd, så vidt vi forstår.
Der har man jo lagt forslag frem om mellemskatten og vil formentlig også gerne gå i gang med topskatten og sådan noget.
Så det vil vi gerne ønske til lykke med. Vi vil bare godt være helt sikre på, om det nu også er den linje, der har sejret i regeringen, og om vi kan forvente, at når der på et tidspunkt skal disse skattelettelser til, at det så ikke bliver bund- og bruttoskatten, som kommer til at stå for skud.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg tror egentlig, at hr. Keld Albrechtsen hører det, han vil høre.
Jeg har jo netop sagt i dag, at sådan noget som ungdomsboliger vil der bliver bygget flere af.
Der vil blive afsat et beløb på regeringens finanslov for 2003.
Og med hensyn til, at hr. Keld Albrechtsen mener, at det hele er gået i stå, og det hele går ad Pommern til, så er det ikke det syn, vi har på tingene.
Vi har bare sagt, at vi vil bruge flere elementer ud over det almene, som der er behov for.
Vi har jo netop sagt, at der er behov for at bygge flere boliger.
Så har vi også sagt, at der kommer forslag på andre områder.
Vi vil have pensionsinstitutterne til at bygge, så også almindelige mennesker kan sidde i det, for jeg er godt klar over, at huslejerne i pensionsinstitutternes byggerier, når man ser på dem, er meget høje.
Vi går ind og ser på lånerammerne, og vi ser på, om vi kan sænke afdragene på lånene i starten.
Vi vurderer flere aspekter for at få gang i de pensionsinstitutter, der egentlig meget gerne vil gå ud og anvende deres kapital til at bygge boliger.
Det er det, vi prøver på at få til at gå op i en højere enhed.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-23:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at ministeren og regeringen har et troværdighedsproblem.
Op til valget var alle inklusive regeringspartierne enige om, at der skulle sættes gang i nybyggeriet, og nu erkender ministeren både, at der bliver skåret drastisk ned på målsætningen for det almene nybyggeri, og at det samlede nybyggeri risikerer at rasle ned på næsten samme niveau som i de tidligere år.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke er opmærksom på, at der skal bygges omkring 30.000 boliger om året for bare nogenlunde at hamle op med behovet i de kommende år?
Og er ministeren nu nået dertil, at vi må se i øjnene, at den nye regerings snak om et forøget boligbyggeri var rent mundsvejr og vælgerbedrag, at der ingen ting var i det?
Man har reelt opgivet målsætningen om et forøget boligbyggeri.
Jeg kan ikke høre det anderledes.
Desværre er det jo det, ministeren i dag meddeler Folketinget.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg må gentage, at den daværende regering har indgået en aftale med KL.
Det, vi ganske forsigtigt har sagt, er, at vi forventer, at den aftale, der blev indgået med regeringen, holder.
Og det er stadig væk kommunerne, der må prioritere.
Og med hensyn til, hvornår der kommer udspil, så har vi som sagt det med grundkapitalen, og omkring pensionskassebyggeri har vi jo meldt, at vi vil komme med et forslag.
Vi så gerne, at der var andre end pensionskasserne, der byggede.
Der kan være nogle skattemæssige forhold, som vi vurderer på nuværende tidspunkt, men vi så også gerne, at andre private aktører ud over pensionskasserne gik om bord i det her byggeri.
Vi ønsker altså flere komponenter ind i det lovforslag, vi forventer at kunne fremsætte i løbet af maj måned.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-23:
Det kan jo ikke undgås, at der også kommer spørgsmål, som relaterer sig til det oprindelige forslag, der er fremsat i denne her sammenhæng.
Jeg vil godt sige til spørgsmålet om god lovbehandling, at der er stillet 98 spørgsmål til forslaget på nuværende tidspunkt, og det er selvfølgelig, fordi borgerne er optaget af det, der sker.
Det er jo ikke ene spørgsmål, vi har fået.
Vi får jo alle sammen e-mail fra folk, der er bekymret for det ene og det andet inden for det her område, og når den bekymring bliver rejst over for os, og man beder mig som formand for Skatteudvalget om at bringe disse spørgsmål op i udvalget, så gør jeg det naturligvis.
Når den bekymring bliver rejst, er det jo også, fordi befolkningen, jo mere det diskuteres, ser, hvor vilkårligt det foregår.
Der har været masser af eksempler fremme her på det seneste om fuldstændige vilkårligheder, som er helt uacceptable, helt uacceptable, og i forbindelse med det forslag, vi så behandler her, nr. L 202, er det selvfølgelig et spørgsmål om at få disse vilkårligheder væk.
Det kan jo ikke være rimeligt, at noget, folk beskattes af, skal bero på de rene tilfældigheder.
Det kan ikke være rimeligt.
Peter Christensen (V), 2002-04-23:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er utrolig glad for, at vi er enige om, at lovforslag nr. L 180, altså det oprindelige lovforslag, får en seriøs og grundig behandling her Folketinget, så der ikke kan være tale om lovsjusk på det område.
Til hvorvidt lovforslaget så vil virke, eller om der efter hr. Anders Samuelsens definition kunne være tale om en anden form for lovsjusk, vil jeg sige, at det mener jeg simpelt hen ikke at der er tale om.
Altså der er god tid til at bygge en ny vurderingsorganisation op fra Told og Skats side, så det er ikke sådan efter min mening, at det her kastes ud, og, som der blev sagt, at det var de rene tilfældigheder, det skulle bygge på fremover.
Jeg mener sådan set også, at det er fint, at der er stillet 98 spørgsmål i den her sag.
Helt ned til ganske små detaljer er man da klar over, hvad svarene er.
Jeg mener da også, at de svar, der ligger på de 98 spørgsmål, viser, at det her ikke bare er noget, der udkastes tilfældigt, og som ikke er gennemtænkt.
Så jeg er ganske tryg ved, at Told og Skat får bygget en vurderingsorganisation op, som også vil kunne virke fint, når næste vurdering skal begynde.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Om lovgivningen bliver forsvarlig her i Folketinget, skal vi
jo ikke konkludere, når vi er midt i en udvalgsbehandling, og jeg er helt enig med hr. Jacob Buksti i, at der er stillet mange spørgsmål, men vi synes, at der er mange af svarene, der måske efterlader flere spørgsmål, end de giver svar. Det, jeg reagerede på, var, at hr. Peter Christensen siger, at Told og Skat får god tid til at bygge en ny organisation op.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Klagerne kommer ind frem til 1. juli.
Man har i kommunerne afskaffet de vurderingsmænd og de vurderingsformænd, der skal tage sig af dem.
Den organisation ovre hos Told og Skat, der skal tage sig af dem, er man end ikke startet på at bygge op, og de folk, der skal ansættes, er ikke i Told og Skat i dag.
Der er ingen organisation til at modtage klagerne, og derfor er det ubegribeligt for mig, at hr. Peter Christensen gang på gang siger noget, der er i direkte modstrid med det, som er grundlaget for, at vi har fremsat det her forslag.
Det er en ægte bekymring, må jeg sige til hr. Peter Christensen.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-04-23:
Nogle gange overgår virkeligheden ens vildeste fantasi.
Miljøministerens idé om at udstykke byggegrunde i de danske skove var en af disse.
Man ser det for sig: I skovens dybe, stille ro ligger der parcelhuse ...
... et helt villakvarter med asfalterede veje, indlagt strøm, vand, varme, kloak.
Der kører biler og skraldebiler.
Væk er de fredelige, idylliske naturoplevelser og skovturene, hvor man ikke hele tiden møder andre mennesker.
Væk er freden og roen
Det er det, miljøministeren vil.
Jeg citerer fra Jyllands-Posten den 8. februar i år: »Hvorfor kan kommunerne ikke få lov til at tilbyde attraktive byggegrunde inde i skovene, når det er en god idé for både børn og voksne?«
Et andet citat samme dag: »Der findes en række attraktive områder, hvor man sagtens kunne bygge boliger.«
Vi har stillet denne forespørgsel i dag for at få miljøministeren til at uddybe sine tanker.
Hvilke skove er det, der skal være byggegrunde i?
Hvor mange parcelhuse skal vi have?
Skal det være i Rold Skov, skal det være i Dyrehaven?
Synes ministeren virkelig, at et sådant forslag er værdigt for en miljøminister, der skal varetage miljøet i Danmark?
KL. 14.05 Er det et columbusæg, ministeren her har fundet?
Og hvad med ideerne om at privatisere statens skove, som Venstres miljøordfører, hr. Eyvind Vesselbo, samme dag lancerer, og som ministeren tilsyneladende bakker op? Vi synes, der er brug for at få afklaret, hvad det er, ministeren har af tanker for de danske skove.
Indtil nu er det i hvert fald meget beskæmmende, hvad der er kommet frem. Jeg kan bare slutte med et citat fra miljøministeren, som siger: »Vi skal ikke have en så firkantet holdning til, hvad der er skov.
Kommunerne skal således have tilladelse til at anlægge boliger inde i skovene.« Jeg synes, det er skræmmende perspektiver, vi har for den danske natur- og miljøpolitik, hvis miljøministeren ser det som sin fremmeste opgave at få bygget så mange parcelhuse som muligt inde i skovene.
Så kan vi samtidig sælge statens skove, og så skal det nok gå rigtig godt for dansk natur og miljø.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Det er jo svært, for der er altså ret meget »goddag mand - økseskaft« i det her.
Ministeren forholder sig overhovedet ikke til vurderingssekretariaterne, der har en masse dygtige folk.
Men de er bare ikke dygtige til - for det har ikke været deres opgave - at foretage besigtigelser og tage sig af forhandling med borgerne.
Det har været opgaven for vurderingsrådene og deres vurderingsmænd, og de er der ikke længere, for dem afskaffer ministeren pr. 1. maj.
Det har ministeren end ikke på noget tidspunkt gjort et forsøg på at forholde sig til.
Så med hensyn til KL: Der er sådan set ikke noget nyt der.
Jeg husker, at en skatteminister, der hed hr. Anders Fogh Rasmussen, tilbage i 1989 indgik en aftale med en KL-formand, der hed Thorkild Simonsen, om at lave et system a la det.
Det lykkedes os heldigvis at forhindre det, også i
anden omgang med kloge folk fra Det Konservative Folkeparti
, selv om de kloge folk fra Det Konservative Folkeparti også dengang sad i regering med Venstre.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-23:
Til det sidste spørgsmål: Jeg skulle såmænd bare have fundet det nøjagtige nummer på det svar, jeg har givet på præcis det spørgsmål, som formanden for udvalget stiller.
Han vil kunne finde det svar, jeg har givet, og jeg synes, at nu, da vi behandler det andet forslag, er det mest reelt, at jeg henviser til det skriftlige svar, jeg oven i købet har givet om lige præcis det spørgsmål.
Så vil jeg sige om det med kommunale sekretariater: Jeg siger bare, at den løsning, vi foreslår, som er baseret på et første led uden lægmandselement og et andet led med lægmandselement, jo ikke adskiller sig fra den løsning, som KL peger på.
Så kan hr. Ole Stavad mene, at det ikke kan gøres så hurtigt med den konstruktion, vi her bygger på, altså de kommunale sekretariater og regionernes sagsbehandling, som vi lægger op til.
Der er jeg altså nødt til at sige til hr. Ole Stavad, at den arbejdsbyrde, som nu ligger, er en arbejdsbyrde, man alene kan koncentrere sig om, nemlig klagerne.
Jeg synes altså, man lige skal være opmærksom på, at den overgangsordning, vi her har etableret, faktisk er en meget gennemtænkt overgangsordning.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-23:
Det her spørgsmål er jo så alvorligt, at det ikke er nok sådan at omtale sagen i runde vendinger, og at det hele jo nok går.
Jeg spurgte Venstres ordfører, om Venstre var interesseret i at rette op på disse vilkårligheder.
Det kom der ikke noget svar på, og det må jo her i Folketinget forstås sådan, at det har man ingen problemer med.
Det må jeg så høre om skatteministeren har: Synes skatteministeren, at det er i orden, at vi bare lader stå til, fordi vi ikke har haft vurderingsordningen i den nye form så lang tid, at alt er vurderet korrekt?
F.eks. er et hus til 17 mio. kr. vurderet til 7 mio. kr., skal vi så se bort fra, at vedkommende betaler så meget for lidt i skat, mens alle, der har et parcelhus i et mere normalt prisleje, betaler skat til sidste øre?
Synes skatteministeren virkelig, det er korrekt?
Jeg kan godt forstå, at skatteministeren har travlt med at kigge efter, for det er en alvorlig sag det her.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Jeg synes, at ministeren bruger meget tid på at snakke om L 180, og hvordan det kan komme til at se ud hen ad vejen.
Det synes jeg at der er meget god grund til at diskutere.
Det gjorde vi også forleden, da vi havde første behandling.
Men det, ministeren stadig væk ikke forholder sig til, er overgangen.
Ministeren siger, at de fleste vil blive sorteret fra, inden de går videre til de nye vurderingsklagenævn.
Jamen det er jo dér, at ministeren ikke på noget tidspunkt har forholdt sig til, at de kommunale vurderingssekretariater de allerfleste steder - indtil for et års tid siden var det endda forbudt - ikke har haft det som en naturlig del af deres opgave at kunne tage ud på egen hånd, og de fleste steder var de heller ikke med vurderingsmændene og vurderingsformanden ude.
De, der er vant til at tage sig af klagerne, foretage besigtigelserne, foretage forhandlingerne med borgerne, er der ikke.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-23:
Den tid, det tog at komme herop, skal jeg nok trække fra min taletid.
Jeg har ikke planer om en længere tale.
Den her debat har efterhånden været lang nok.
Vi støtter dette forslag, fordi vi synes, det er noget kludder, der er lavet i L 180.
Vi skal ikke afvise, at vurderingsmyndighederne ikke kan indrettes på en anden måde end den, der er i dag.
Det kan de sikkert.
Vi er dog stærkt imod at fjerne så stor en del af det folkevalgte element.
Det fjerner den almindelige vælgers fornemmelse af, hvem det er, der administrerer og styrer systemet, og det er i sig selv et problem.
Det andet er så, at man laver systemet her med forskellige svagheder, og den værste svaghed er jo, at man laver en overgangsordning, som er alt, alt for kort.
De problemer, som kan opstå, er vist rigeligt beskrevet i debatten her og den forrige debat, vi havde.
Det er derfor, vi valgte at gå med i det lovforslag her, som jo reelt kan kaldes et ændringsforslag til L 180, om at forlænge den eksisterende ordning i 1 år, så man har tid til at behandle de klager og finde ud af, hvordan man laver den ideelle organisation - forhåbentlig i et bredt forlig.
Vi håber meget, at der findes en eller anden løsning, så L 202 får flertal.
Pernille Falcon (EL), 2002-04-23:
Allerede ved førstebehandlingen af L 180 om ændring af vurderingsorganisationen og vurderingsprocessen gav Enhedslistens ordfører udtryk for, at vi er positive over
for, at man forsøger at forenkle og modernisere vurderingsorganisationen og vurderingsprocessen.
Vi understregede imidlertid også, at vi var skeptiske over for et forslag, der erstatter et system baseret på lægfolk med et system, som ensidigt er baseret på embedsmænd.
Vi mener, det er afgørende for et vurderingssystems legitimitet i forhold til befolkningen, at der træffes afgørelser, som opfattes som rimelige og fornuftige, og her kan netop lægfolk spille en meget vigtig rolle. Grundliggende går vi ikke ind for, at man fjerner det nære samfunds repræsentanter i vurderingen til fordel for centralt placerede embedsmænd.
Den type centralisering er vi ikke glade for.
Vi var også skeptiske over for regeringens forslag om at overflytte vurderingsopgaven fra et kommunalt til et statsligt niveau.
Umiddelbart mener vi, at netop lokalkendskabet ofte vil være en stor fordel i bedømmelsen af de her sager.
Det er ikke lykkedes for ministeren at fjerne vores skepsis på de her områder i løbet af det hidtidige udvalgsarbejde.