Hans Andersen (V), 2006-11-15:
Dette lovforslag, L 57, handler om forhøjelse af folkepensionsalderen som et led i udmøntningen af velfærdsaftalen fra juni 2006.
Det er jo en positiv udvikling, som bl.a. afspejler medicinske fremskridt, og at færre bliver fysisk nedslidte.
Danskerne får stadig flere raske år at leve i, og med uændrede regler vil længere levetid automatisk betyde, at danskerne bruger en stadig større del af deres raske liv på efterløn og pension.
Det skaber risiko for ubalance i den offentlige økonomi på længere sigt, og det begrænser samtidig mulighederne for forbedringer på andre områder.
Der er derfor enighed mellem Venstre, Det Konservative Folkeparti, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og De Radikale om at justere i tilbagetrækningssystemet, så det bliver mere robust over for den stigende levetid.
Hovedelementerne i lovforslaget er en forhøjelse af folkepensionsalderen til 67 år.
Folkepensionsalderen forhøjes gradvis fra 65 år til 67 år med virkning fra 2024, og fra 2027 er folkepensionsalderen således 67 år.
Der er med forslaget taget meget hensyn til, at der skal være tid til at indstille sig på den ændrede folkepensionsalder.
Personer, der er fyldt 48 år ved udgangen af 2006, berøres således ikke af lovforslaget.
De vil fortsat kunne overgå til folkepension som 65-årige.
Den gradvise forhøjelse af folkepensionsalderen til 67 år vil sikre, at danskernes stigende levetid også fører til flere aktive år på arbejdsmarkedet.
Det er nødvendigt.
Når der bliver flere ældre, stiger udgifterne til pension, ældrepleje og sundhed, og dermed øges behovet for en finansiering af vores velfærdssamfund.
Desuden vil der ske en indeksering af folkepensionsalderen.
Folkepensionsalderen reguleres med virkning fra 2030, hvis levealderen øges.
Reguleringerne sker med et varsel på 15 år, og hovedprincippet er, at den forventede periode som folkepensionist fastholdes til ca. 14½ år.
Her er det vigtigt at understrege, at hvis levetiden ikke stiger fra i dag, dvs. i forhold til den opgjorte levetid på 81,4 år i 2004-05, fastholdes folkepensionsalderen på 67 år.
Forhøjelse af folkepensionsalderen vil kræve fremsættelse af et lovforslag og en aktiv beslutning i Folketinget for hver gang, aldersgrænserne for folkepension m.v. skal ændres.
Der vil således være rig mulighed i partierne og i befolkningen for at diskutere og blive bekendt med forslag om forhøjelse af aldersgrænserne.
I dag behandler vi ligeledes L 58, hvori det foreslås, at der gennemføres en række konsekvensændringer i relevante love som følge af det samtidig fremsatte lovforslag om forhøjelse af folkepensionsalderen til 67 år.
Det foreslås, at der i love, hvor der i dag refereres til den konkrete folkepensionsalder på 65 år eller efterlønsalderen på 60 år, fremover refereres til folkepensionsalderen og efterlønsalderen.
Ud over konsekvensændringer indgår der i L 58 et forslag om, at modtagere af fleksydelse i lighed med efterlønsmodtagere får selvstændig ret til at anvende et sommerhus til helårsbeboelse, når de har ejet det i 8 år.
Endvidere foreslås, at aldersgrænsen på 65 år i lov om lån til betaling af ejendomsskatter fremover følger folkepensionsalderen.
Samlet set vil jeg gerne på Venstres vegne anbefale disse to lovforslag og dermed de omtalte ændringer, og særlig ændringen af folkepensionsalderen.
Længere levetid er en god udvikling både for den enkelte og for samfundet, og det sikres hermed, at balancen i den offentlige øko nomi ikke sættes over styr på grund af en utidssvarende tilbagetrækningsalder.