Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-07:
Som jeg har sagt tidligere i dag, har Kristeligt Folkeparti sympati for at forenkle og overskueliggøre regler på forskellige områder, og det står vi selvfølgelig ved.
Men i L 79 er forenklingen dog ikke acceptabel, og det er der flere grunde til.
Den fri ungdomsuddannelse skal afvikles, for - som der står i forslaget - er den fri uddannelse »... en kostbar omvej til målet.
Med det pres, der i dag er på arbejdsmarkedet, må unge ikke unødigt sinkes i deres vej
gennem uddannelsessystemet«
Men dette citat udtrykker i sin enkelhed regeringens holdning til netop denne type uddannelse.
Regeringen mener åbenbart ikke, at den fri ungdomsuddannelse er kompetencegivende, og så er den i øvrigt også spild af tid. I Kristeligt Folkeparti kan vi godt være enige med regeringen i, at for nogle vil den fri ungdomsuddannelse være en omvej.
Men for andre er netop den måde, den fri ungdomsuddannelse er sat sammen på, værdifuld, og en omvej er der vel ikke tale om, hvis den enkelte elev selv oplever sit valg som lige dét, der skal til for at tilegne sig kompetencer, som ikke kan måles her og nu, men som senere vil være til gavn for bl.a. arbejdsmarkedet og i hvert fald for den unge selv.
Vi taler om unge, som efter den fri ungdomsuddannelse enten kommer videre med en uddannelse eller kommer i arbejde.
Det er unge som på ingen måde ville have valgt en almindelig struktureret uddannelse af den simple grund, at de ikke lige passer ind i et fastlagt, eksisterende tilbud, og det vigtigste er vel, at de kommer i gang, får en uddannelse og kommer på arbejdsmarkedet.
Det er vel ikke tiden, der skal afgøre, hvorvidt det nu er godt eller skidt, og vi får altså noget for vores skattemidler.
Et andet område i L 79, hvor Kristeligt Folkeparti må sige fra, er daghøjskoleområdet.
Jeg har før givet udtryk
for, at jeg indimellem egentlig godt har villet spørge regeringen, om den også regner med en afvikling af daghøjskolerne.
Den eksisterende frie kvote fordeles som konsekvens af L 79 til kommunerne via bloktilskuddene, og det vil sige, at de kommuner, der har prioriteret at have et betydeligt antal daghøjskoletilbud eller stor daghøjskolevirksomhed, ikke kompenseres tilsvarende.
Vi kan bare sige det direkte: Eksisterende tilbud rammes ekstra hårdt af omlægningen, og med dette tiltag får daghøjskolerne særdeles vanskelige kår.
På dette område kan man jo godt sige, at der er tale om en forenkling, for der er flere daghøjskoler, der må lukke.
Men så er spørgsmålet, om det er det, vi og også regeringen ønsker. I L 79 er der også nye tilskudsregler for folkeoplysende voksenundervisning, hvilket kommer til at betyde markant øget deltagerbetaling.
Man kan selvfølgelig altid gå ind og se på deltagerbetaling og forholde sig til det konkret, men i lovforslag nr. L 79 er det formuleret på en sådan måde, at vælger en kommune at tilgodese en særlig gruppe - det kan være ordblinde, handicappede eller andre - og giver den gruppe en højere støtte, vil det betyde, at støtten til mere ordinære aktiviteter bliver mindre, og dermed vil der være en højere brugerbetaling.
Det modsatte kan selvfølgelig også ske, at kommunerne ikke ønsker at tilgodese særlige grupper, for det vil jo i den grad fordyre de andre tilbud, og så vil det være de særlige grupper, der skal betale et enormt højt deltagergebyr.
Der må jeg bare sige fra Kristeligt Folkeparti: Må dette dog aldrig blive en realitet.
Lovforslag nr. L 79 vil få en social slagside, som Kristeligt Folkeparti på ingen måde kan være med til.
Det bliver de udsatte, de handicappede, det bliver mennesker med kort uddannelse, der kommer i klemme med dette lovforslag.
Det er ikke et godt lovforslag, og jeg ved ikke, om jeg synes, at det er specielt gennemtænkt, men det må regeringen selv forholde sig til.
Et uddannelsessystem skal være kompetencegivende, ja, men det skal også være rummeligt.
Dette forslag understøtter ikke det, vi vil i Kristeligt Folkeparti, og vi kan på ingen måde tilslutte os lovforslag nr. L 79.