Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
SF ønsker på enhver måde at sikre, at flygtningebegrebet ikke udsættes for misbrug.
Det er afgørende vigtigt, at der i befolkningen ikke er usikkerhed om, at en flygtning er et menneske, der konkret har brug for beskyttelse, og som er på flugt på grund af frygt for forfølgelse.
Samtidig finder vi det betænkeligt, at udlændingemyndigheden ikke oplyser efterretningstjenesterne om asylansøgere, som har begået terrorisme eller overgreb på menneskerettighederne i udlandet, således at efterretningstjenesterne er bekendt med, hvem det er, der søger om asyl her i Danmark.
Når vi skal lave den nødvendige afgrænsning af, hvilke virkemidler den danske stat skal bruge for at få afdækket, om der sker misbrug af flygtningebegrebet, eller om en asylsøger har begået terrorisme eller overgreb på menneskerettighederne i udlandet, er det imidlertid vigtigt, at vi i hvert fald som et minimum - og der har jeg forstået, at det er integrationsministerens rettesnor - overholder de internationale konventioner.
Her skal jeg især fremhæve den europæiske menneskerettighedskonvention.
Disse konventioner er lavet for at beskytte det enkelte menneske, og den type internationale retsregler må ikke blive tilsidesat ved en hovsalovgivning.
SF vil derfor bruge udvalgsarbejdet til nøje at få afdækket den risiko, der umiddelbart virker ganske nærværende, for, at der ved dette lovforslag sker overtrædelse af de internationale konventioner.
Lad mig i flæng nævne menneskerettighedskonventionens art. 8 om beskyttelse af privatlivet, torturkonventionen for at forhindre tilbagesendelse til tortur. Så vil jeg godt gøre Venstres integrationsminister opmærksom på, at vi for et par år siden brugte megen tid på at behandle persondataloven, hvor jeg som SF'er havde et meget fint samarbejde med Venstres ordfører.
Jeg vil derfor opfordre integrationsministeren til at se på Datatilsynets høringssvar.
Jeg vil sådan helt stilfærdigt og på jysk sige, at de overvejelser, som vi - Venstre og SF - lagde til grund i arbejdet med persondataloven for et par år siden, tilsyneladende i dag er fuldstændig ligegyldige for regeringen. Samtidig åbnes der for beslutninger, der ikke giver det menneske, som det hele kommer til at handle om, mulighed for at tage til genmæle.
Det er interessant, at Flygtningenævnet, som jo nu står foran en tydelig beskæring, tilsyneladende har sendt det her høringssvar, før det var klar over, hvordan det skulle angribes, og i og med at det sendte det, får det formentlig også beskåret sine penge.
Men Flygtningenævnet gør opmærksom på, at det har en domstolslignende funktion.
Det var helt afgørende for Folketinget, dengang vi lavede begrænsningen i ombudsmandsloven, at Flygtningenævnet er at sammenligne med en domstolslignende organisation.
Ikke desto mindre har man i § 45 b, så vidt jeg husker det, lavet en begrænsning i Flygtningenævnets kompetence til at afgøre sagen frit.
Konsekvensen af § 45 b må nødvendigvis være, at man efterfølgende med opsættende virkning kan indbringe den sag for domstolene, og at Folketingets Ombudsmand naturligvis er berettiget til at gå ind og kontrollere den her type afgørelser.
Det er en total tilsidesættelse af, hvad Flygtningenævnet angivelig skulle stå for.
Vi vil bruge udvalgsarbejdet til at få afdækket de åbenlyse huller, der er i det her lovforslag.
Jeg synes, det er pinligt, at integrationsministeren blot har taget lovforslaget stort set uændret fra en socialdemokratisk minister.
Jeg synes, det er meget, meget dårligt, og jeg synes, det skal laves om, i hvert fald hvis det er sådan, at integrationsministeren stadig væk vil holde fanen højt med hensyn til, at det her handler om, at man skal overholde menneskerettighedskonventionerne og måske også af hensyn til Venstres politik om beskyttelse af den enkelte persons privatliv.