runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-19:
Nu kræver det jo en grad af refleksion over dommens præmisser, for at man kan svare på mit spørgsmål, så derfor vil jeg godt omformulere det.
Når nu ordføreren siger, at det går positivt, og at det går i den rigtige retning, at regeringen arbejder for en snæver fortolkning af den her dom, hvem er det så, der skal fortolke den snævert?
En ting er, at regeringen gør det.
Det tror jeg med al respekt ikke at der er ret mange ude i Europa der interesserer sig for.
Hvem er det, man gerne vil have til at forstå den her dom snævert?
Det må jo nødvendigvis være EU’s institutioner, Kommissionen og Europa-Parlamentet.
Rådet er jo enigt.
Det har vi jo lige hørt ministeren sige.
Og der vil jeg bare gerne høre: Hvordan synes ordføreren selv, det går med at få Europa-Parlamentet og Kommissionen til at være enige med den danske regering og ordføreren i, at den her dom skal fortolkes snævert?
Jeg mener, vi har netop fået et nyt sagsanlæg.
Jeg har nævnt den tidligere, 440/05.
Så hvordan synes ordføreren selv, det går?
Helle Sjelle (KF), 2006-04-19:
Det er da klart, at det ikke er nogen nem sag.
Selvfølgelig er det ikke det, når der er noget, der er gået en imod.
Og det er da også noget, man skal kæmpe for.
Men jeg ved ærlig talt ikke, hvad det er at hr. Morten Messerschmidt egentlig forventer at den danske regering skal gøre.
Forventer hr. Morten Messerschmidt, at den danske regering skal sætte sig med armene over kors og sige, at det her nægter vi at deltage i og så i øvrigt, som det tidligere er blevet drøftet her i salen, bare sige, at vi ikke ønsker at være en del af Det Europæiske Fællesskab, og at vi i øvrigt ikke anerkender, hvad det er, domstolen dømmer?
Det synes jeg ville være meget uhensigtsmæssigt og meget ukonstruktivt.
Vi er tilhængere af et EU-samarbejde, og jeg ved godt, at det måske er der, at skoen egentlig trykker hos Dansk Folkeparti, at det måske er der, at vandene egentlig skiller.
Så synes jeg bare, man skulle tage og sige det ligeud frem for at lave den her form for leg, hvor det egentlig handler om, at der er noget, der er gået en imod.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-19:
Jeg synes jo, det er rørende at høre den omsorg, som fru Lone Dybkjær nærer for den danske justitsminister, og jeg har jo også kunnet konstatere, at ordførerens eget parti er meget interesseret i at komme i regering med benævnte justitsminister, måske under en regeringsleder, som man for ganske kort tid siden benævnte som ond.
Det synes jeg jo er interessant.
Derfor må man sige, at der i hvert fald er en vis vilje i ordførerens parti til at komme i regering.
Det leder mig hen til at spørge: Hvor rart synes ordføreren det er at være i regering i EUsammenhæng, når man kan se, at det faktisk slet ikke er Ministerrådet, som har den store betydning, at det faktisk slet ikke er politikere, der har den store betydning for, hvordan EU-samarbejdet udvikler sig?
Synes ordføreren ikke, der er et principielt problem i, at det skal være 25 dommere, der afgør, hvordan EU-samarbejdet skal skrues sammen, og at man tilsyneladende ikke må rette en kritik af det, når dommerne helt klart overtræder traktaten, helt klart går uden om deres kommissorium?
Så må man som politiker ikke engang sige noget imod det.
Jeg kan ikke forstå det, som ordføreren netop har fremført, på anden måde.
Derfor vil jeg bare høre, hvad det egentlig er for en indstilling, som ordføreren har til en regerings position i EUsammenhæng?
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-19:
Altså, for det første er der ikke tale om, at Det Radikale Venstre indgår i en VKR-regering.
For det andet foretrækker vi klart, hvis vi endelig skulle i regering, at være i regering sammen med folk, der har respekt for et EU-samarbejde og ønsker et EU-samarbejde frem for med mennesker, der ikke gør det.
Selvfølgelig kan man godt forundre sig over en dom.
Der er ikke tale om, man ikke kan være kritisk over for en dom i den forstand, at man forholder sig til den og prøver at forholde sig kritisk til, hvad der i øvrigt foregår i domstolen.
Det er bare ikke det samme som det, ordføreren foreslår, nemlig at man skal lade være at rette sig efter en dom, med andre ord træde uden for et retsligt samarbejde, ikke respektere retsligt samarbejde.
På anden måde kan forslaget ikke forstås.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-19:
Nej, det er sandelig heller ikke meningen.
Det er i den grad sådan, det skal forstås,
det kan jeg fuldstændig bekræfte over for fru Lone Dybkjær.
Derfor vil jeg bare spørge, om det er fru Lone Dybkjær fuldstændig ubekendt, at mange lande rundtomkring i EU faktisk har et stort efterslæb med at implementere forskellige love, også selv om tidsfristerne er udløbet.
Gør det overhovedet ikke indtryk?
Altså, er euforien så massiv i Det Radikale Venstre, at man ikke engang kan se igennem det og få øje på de her problemer?
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-19:
Det Radikale Venstre er ikke fidel over for EUsystemet.
Det er ikke ensbetydende med, at vi ikke er kritiske over for systemet.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det ikke er hr. Morten Messerschmidt, der er med til at være en øjenåbner for os i den sammenhæng.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-19:
Jeg forstod, at ordføreren og SF er imod, at man kan lave strafferetsafgørelser med flertal.
Jeg må så blive rettet, hvis det er forkert forstået.
Under den præmis vil jeg gerne høre: Hvad er det for nogle artikler i EF-traktaten, som ordføreren gerne vil have formuleret anderledes for at undgå det her?
Nu har vi hørt to ordførere, begge fra venstrefløjen, sige, at det bare handler om, at vi ikke formulerer lovene klart nok, koncist nok, at det er derfor, vi kommer i den her misere gang på gang.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-19:
Altså, jeg har faktisk ikke med et eneste ord sagt, at vi er imod, at man kan lave straffebestemmelser under søjle 1, og det kan man jo i øvrigt også ifølge den traktat, vi er under nu.
Det har jeg ikke sagt med et eneste ord.
Jeg har heller ikke sagt, at forfatningstraktaten skulle have været lavet på en anden måde.
Jeg læste sådan set op af det, hr. Morten Messerschmidt selv har skrevet i sit beslutningsforslag, og sagde, at der i hvert tilfælde ikke er noget grundlag for at sige, at det, domstolen har gjort her, er at forsøge at snige forfatningstraktaten ind ad bagdøren.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-19:
Fru Anne Grete Holmsgaard siger, at man skal formulere sig på andre måder for at undgå, at det bliver domstolen, der træffer afgørelserne.
Jeg har forstået, at man i hvert fald ikke har hørt et jubelkor fra SF over den her dom, så noget må der jo være, man er utilfreds med.
Så hvad er det for nogle elementer i EF-traktaten, som SF mener kunne have været formuleret anderledes for at undgå det her, og hvordan skulle de have været formuleret anderledes?
Det må da være det mindste, man kan forklare, ellers er det jo ikke andet end varm luft, vi hører fra SF, når ordføreren står og siger, man skulle have formuleret sig anderledes.
Man er nødt til at have en vision om, hvordan man så skulle have formuleret sig.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-19:
Hr. Morten Messerschmidt blander æbler og pærer sammen.
Det her handler jo ikke om forfatningstraktaten.
Den her dom er afsagt på grundlag af den traktat, vi har i øjeblikket, nemlig Nicetraktaten.
Derfor er det noget sludder, også det, der står i beslutningsforslaget om forfatningstraktaten.
Det, jeg sagde, var, at jo mere præcis man er i sin lovgivning, jo mindre råderum er der naturligvis for domstolen til at gå ind, og det er jo for så vidt ganske logisk, at det er på den måde.
Derfor vil jeg selvfølgelig ikke svare på, hvad der skulle have været anderledes i forfatningstraktaten, for det er ikke det, det handler om.
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-19:
Jeg skal henvise til den debat, vi havde den 30. marts, og den brede dagsorden, der blev vedtaget, og skal derfor ikke repetere den generelle diskussion.
Men jeg vil dog glæde mig over, at det ikke er alle sager i Folketinget, der skal dobbeltbehandles med 3 ugers mellemrum, for så kunne det godt være lidt svært at nå arbejdet igennem.
Vi er også tilhængere af, at Danmark retter sig efter domstolsafgørelser.
Vi synes, at Domstolens afgørelse i den her sag er ganske bemærkelsesværdig og vidtrækkende, og derfor vil vi selvfølgelig også arbejde videre med konsekvenserne af en sådan dom og følge regeringens arbejde i den her sammenhæng.
Jeg synes så også, som jeg også sagde under forespørgselsdebatten, at vi også kan bruge det her konstruktivt og sige, at det har været en nyttig afgørelse, der er kommet, fordi den også har været en øjenåbner for os i retning af, hvordan vi skal forholde os til direktiver i fremtiden.
Det var så også det, synes jeg, der fremgik af den høring, vi havde i Europaudvalget om Domstolen og Domstolens arbejde.
Der var det klare ved den høring vel, at den fortalte os, at vi skal være meget præcise med de formuleringer, vi har i vores direktiver, og at runde formuleringer, som kan løse nogle politiske problemer, måske ikke er det, man skal benytte sig alt for ofte af i en EU/EF-sammenhæng.
Vi vil så nok spørge justitsministeren i forbindelse med, at vi skal have et udvalgsarbejde – det går jeg også ud fra at ordføreren er interesseret i – om, hvad konsekvenserne egentlig vil være, hvis vi ikke vil følge dommen.
Hvad betyder det for Danmarks situation?
Justitsministeren har sagt, at justitsministeren ikke kan sidde som justitsminister.
Det er jo klart nok.
Det må man da håbe at ingen justitsminister for så vidt kan.
Så kunne vi så få en justitsministerløs regering.
Men man kunne jo også spørge lidt bredere: Hvad er så konsekvensen for Danmark?
Det synes jeg ville være nyttigt at få belyst.
Jeg går da også ud fra, at hr. Morten Messerschmidt vil bidrage med adskillige spørgsmål i forbindelse med sit eget lovforslag, som så måske kan afklare nogle af de ting, som forbløffer os lidt i selve beslutningsforslaget.
Ole Sohn (SF), 2006-04-19:
Det er for mig at se en lidt besynderlig situation, og det er også en besynderlig argumentation, ministeren kommer med, her hvor regeringen – på flertallets vegne formoder jeg – afviser lovforslaget med den begrundelse, at flertallet bedst er i stand til at vurdere, hvilke former for oplysninger der må komme frem i en given sag.
Er det ikke, også set med ministerens øjne, lidt betænkeligt for den almindelige retssikkerhed, at der ikke er en mindretalsbeskyttelse, som gør, at man som mindretal har mulighed for at afprøve værdien af de beslutninger, flertallet træffer i store og komplicerede sager?
Jeg går ud fra, at hvis man som en retskaffen regering træffer beslutninger, er man også i stand til at tåle at blive kigget i kortene i store og komplicerede sager.
Kamal Qureshi (SF), 2006-04-19:
Det er sådan set en kommentar til den diskussion af sammenhængskraften, som er interessant.
For hvis vi skal have sammenhængskraft i det danske samfund, og i øvrigt for den sags skyld i det danske rigsfællesskab, må vi vel nødvendigvis lægge et kriterium for det fællesskab, som så at sige indeholder fællesnævneren for det hele.
Det vil sige, at prøven nødvendigvis så må være sådan, at det er en prøve, der kan bestås af enhver person på en arbejdsplads, uanset om det er på en dansk arbejdsplads, på Færøerne eller i Grønland, at man så at sige tager nogle kernediskussioner og siger, at det her er noget, som alle danskere kender til, og det burde folk så kunne, og det vil vi også gerne lære de nye, der kommer hertil.
Det er vel den måde, man kan skabe sammenhængskraft på i det danske samfund, og ikke ved at lave nogle regler, som gør, at det måske kun er nogle meget få af dem, der sidder og udformer de her regler, som overhovedet kan bestå en sådan prøve.
Hovedparten af for den sags skyld Folketinget tror jeg kunne have svært ved at leve op til de kriterier.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-19:
Når der i lovforslaget er lagt op til, at der skal være tale om et begrænset kommissorium for undersøgelseskommissionen, er det netop, fordi der i en sådan situation lægges vægt på, at der kan skabes viden, som en regering meget, meget ofte vil være meget, meget imod kommer frem.
Vi ønsker netop at begrænse det for ikke at få en meget omfattende og langvarig proces, og så vidt jeg kunne høre, var justitsministerens eneste afgørende argument, at man ikke kunne have disse årelange forløb.
Men det er der taget højde for, der bliver netop ikke tale om årelange forløb.
Endvidere havde justitsministeren den opfattelse, at forslaget kunne blive et led i et politisk spil.
Ja, men det er alt det, Folketinget foretager sig, også.
Vi behøver ingen undersøgelseskommissioner for at føre et såkaldt politisk spil, men vi skal have undersøgelseskommissioner for at få bedre og reelle oplysninger, som både Folketinget og offentligheden kan tage bestik af og træffe beslutninger på grundlag af.
Magnus Heunicke (S), 2006-04-19:
»Vil ministeren redegøre for, hvordan han vil sikre, at rejsende med DSB som hovedregel bliver tilbudt den billigste billet af DSB’s salgsmedarbejdere, herunder rabatordningen Orange?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet er stillet på baggrund af artikler i dagspressen i uge 15, herunder Ekstra Bladets »Harry og co. holder kæft med rabat« den 10. april 2006.
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-19:
Lovforslaget her er en opfølgning på aftalen om styrkede danskkundskaber, som vi lavede den 8. december 2005.
Vi vedtog dengang, at der ud over prøven i dansk skulle udarbejdes en prøve, der kunne dokumentere den nye danske statsborgers viden om det danske samfund, dansk historie og dansk kultur.
Udarbejdelsen af en sådan prøve skal imidlertid forelægges Folketinget, og derfor behandler vi sagen her i dag.
Venstre støtter dette forslag, idet vi er af den bestemte opfattelse, at det at kunne dansk og have viden om den danske historie og kultur, netop når man får dansk statsborgerskab og dermed får nogle øgede rettigheder, er af betydning både for integration, trivsel og beskæftigelse her i landet.
Prøven, som Folketinget med lovforslaget giver ministeren bemyndigelse til at udarbejde, vil bestå af 40 spørgsmål, hvoraf de 28 skal besvares korrekt.
Der vil blive udarbejdet en speciel lærebog, der giver baggrund for, at disse spørgsmål kan besvares, og prøven vil kunne tages både på et af de sædvanlige prøvesteder eller efter selvstudium.
Her vil i øvrigt være en opgave, som oplysningsforbundene fint kan påtage sig.
I Venstre er vi tilfredse med, at dansk kultur, historie og samfundsforhold vil få en styrket placering også i den almindelige 3-årige danskundervisning, der tilbydes nyankomne udlændinge.
Og vi er tilfredse med, at lovforslaget præciserer, at den endelige bekendtgørelse om prøvernes indhold og tilrettelæggelse vil blive sendt ud til høring.
Endelig er vi i Venstre tilfredse med, at det præciseres, at dette lovforslag ikke berører den aftale fra december, hvori det slås fast, at ansøgeren om dansk statsborgerskab, som kan dokumentere at lide af en fysisk eller psykisk sygdom af mere alvorlig karakter og derfor ikke mener at kunne opfylde betingelserne for danskprøve og for denne prøve i danske forhold, kan få forelagt spørgsmålet om dispensation fra kravene for Indfødsretsudvalget.
Hertil kommer, at den enkelte udlænding gennem en række uddannelser i øvrigt kan opfylde de krævede danskkundskaber, sådan som det har været sædvane hele tiden.
Venstre kan støtte dette forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-04-19:
Ordføreren var jo meget glad for alt det, som lovforslaget præciserer, og det kan man jo altid være glad for.
Jeg havde forventet også at få en enkelt bemærkning om alt det, lovforslaget ikke præciserer, for det virker jo dybest set som et lovforslag, hvor vi giver integrationsministeren ret til at lave en prøve, som hun næsten, med visse undtagelser, selv kan vurdere, hvordan skal sættes sammen.
Det præciseres nemlig ikke, hvilken slags spørgsmål det er, ud over at det er noget med historie, samfundsforhold osv.
Der har floreret mange rygter om, at det bl.a. kunne være sådan nogle multiple choice-opgaver om, hvorvidt man kendte årstallet for reformationen eller stavnsbåndets ophævelse, eller hvad ved jeg.
Forestiller Venstres ordfører sig, at den slags spørgsmål vil kunne indgå i indfødsretsprøven?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-19:
Der går ikke rygter om, at det er en multiple choice-agtig prøve.
Derfor lagde jeg meget vægt på at sige, at når prøven er endeligt udarbejdet af de sagkyndige mennesker, der skal lave den, så vil den endelige bekendtgørelse blive sendt ud til orientering og til bemærkninger osv. og til høring, sådan som det plejer at foregå med den slags ting.
Det er jeg meget tilfreds med, for så kan hr. Simon Emil Ammitzbøll også få lejlighed til at se, hvad det drejer sig om.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-04-19:
Og så vil jeg bare sige, at grunden til, jeg sagde rygter, er, at der i lovforslaget står, at der f.eks. kan være tale om spørgsmål, hvor prøvedeltageren skal angive det korrekte svar blandt flere svarmuligheder, i parentes multiple choice-spørgsmål.
Men det kan jo også være så meget andet, ligesom så mange andre forhold i det her lovforslag ikke er særlig præcise.
Men nok om det.
Mit andet spørgsmål skal handle om den sidste ting, som ordføreren nævnte i sin tale, nemlig at folk med mere alvorlige psykiske/fysiske handicap jo stadig kan have mulighed for at søge dispensation, også for det her, hvis de gerne vil have dansk indfødsret.
Men er det ikke korrekt, at det kan de ikke, hvis de lider af posttraumatisk stress-syndrom?
Det fremgår, så vidt jeg er orienteret, af den aftale, som fru Britta Schall Holberg har indgået sammen med De Konservative og Dansk Folkeparti.
Det er det ene.
Det andet er: Hvordan forholder fru Britta Schall Holberg sig til den udmærkede kritik, som hr. Allan Niebuhr fra De Konservative har fremført af netop det punkt med manglende dispensationsmulighed for torturofre med posttraumatisk stress-syndrom?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-19:
Det er meget godt, at man præciserer heroppefra, hvad det er, Venstre er glad for i det her lovforslag.
Det vil senere blive udmøntet, og så vil der blive lejlighed til at se, hvordan udmøntningen sker, og til at kommentere den.
Med hensyn til det sidste spørgsmål kan jeg sige, at det netop var derfor, jeg sagde, at det var vigtigt at sige, at de, der har svære psykiske sygdomme, og som kan dokumentere det, ligesom det har været aftalt hele tiden, og som det har været aftalt i aftalen fra den 8. december, har mulighed for at få forelagt deres sag for Indfødsretsudvalget.
Det har jeg det godt med.
Det var det, spørgsmålet gik på.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-19:
Nu stillede den radikale ordfører jo et meget præcist spørgsmål, nemlig om den kritik, der er rejst i forbindelse med en bestemt form for handicap.
Er det også noget af det, Venstres ordfører er vældig glad for?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-19:
Jeg vil gerne præcisere igen, at det, jeg sagde, var, at endelig er vi i Venstre tilfredse, og at her præciseres, at dette lovforslag ikke berører den aftale.
Den aftale, der er lavet om dette spørgsmål med hensyn til dispensationerne og alt det der, vedrører ikke det her lovforslag.
Det her lovforslag vedrører alene en bemyndigelse til ministeren til at udarbejde en multiple choiceprøve af den karakter – eller hvordan den nu kommer til at se ud.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-19:
Som det formentlig vil komme til at fremgå af debatten, er der virkelig meget, der ikke står i dette lovforslag, som man kunne forestille sig skulle stå i dette lovforslag, mens der her virkelig står noget om det, vi har spurgt om.
Det står i bemærkningerne i anden spalte på side 2 og i første spalte på side 3, men det kan jeg forstå er noget af det, Venstres ordfører så mener ikke hører til lovforslaget.
Jeg vil anse det for at være en kritik af lovforslaget og et forsøg på faktisk at undgå at svare på spørgsmålet, som jo er meget enkelt: Ville man kunne få dispensation for posttraumatisk stress-syndrom, eller ville man ikke kunne?
Ville Venstres ordfører være tilfreds, hvis man kunne det, eller er Venstres ordfører glad for, at man ikke kan det?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-19:
Det var jo netop derfor, jeg sagde, at der jo er de samme dispensationsmuligheder, som der er inden for den almindelige danskprøve til at få dispensation, hvis man lider af en psykisk sygdom af særlig alvorlig karakter.
Den mulighed ligger der også her.
Og det var dertil, jeg svarede, at jeg er glad for, at den dispensationsmulighed er her, så jeg kan ikke forstå spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2006-04-19:
Jeg har også lyttet med interesse, både til ordførerens tale, selv om jeg ikke sad i salen på det tidspunkt, men på mit kontor og lyttede med, og også til svarene, og jeg undrer mig over, at Venstres ordfører siger, at det så ikke har noget med det her forslag at gøre.
Hvornår får Folketinget så mulighed for at tage stilling til det spørgsmål?
Og er Venstres ordfører enig eller uenig med den konservative ordfører om, at vi har et reelt problem, der stiller nogle mennesker i en umulig situation med hensyn til at få dansk indfødsret med den aftale, der er indgået mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti?
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-19:
Jeg bliver jo nødt til igen at sige, at det ikke er den aftale, der er til diskussion her i dag.
Det, der er diskussionen her i dag, er spørgsmålet om at give en bemyndigelse til integrationsministeren om at lave den indfødsretsprøve, som er en del af aftalen.
Det er det, lovforslaget handler om, og i det lovforslag er der nøjagtig den samme dispensationsmulighed, som i øvrigt ligger i aftalens ordlyd.
Ole Stavad (S), 2006-04-19:
Jeg går ud fra, at ordføreren selv synes, at det er centralt og relevant, da ordføreren jo selv tog spørgsmålet op i sin ordførertale.
Og der er jo en særlig historie bag indfødsret og måden, vi håndterer den på her i Tinget, som man kan diskutere om stadig væk er relevant, som tingene har udviklet sig.
Britta Schall Holberg (V), 2006-04-19:
Ork jo, vi har sandelig diskuteret det, sidste gang vi havde første behandling af et indfødsretslovforslag.
Det er bare slet ikke det, det lovforslag her handler om.
Det handler igen, siger jeg så, om en bemyndigelse til ministeren til at udarbejde den prøve, som er en del af aftalen.
Og så vil jeg gøre opmærksom på, at aftalen er indgået mellem et flertal i Folketinget, og det er jo også Folketinget, hvis jeg lige må have lov at sige det.
Det næste er, at den aftale i meget høj grad fulgte den praksis, som et flertal, som i øvrigt også indbefattede Socialdemokratiet, har ført siden, i hvert fald så længe jeg har siddet med i Folketinget her siden sidste folketingsvalg.