runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Nu har der været lidt diskussion om de forskellige vedtagelser, og for at der ikke skal være nogen tvivl, vil jeg gerne sige, at Socialdemokratiet synes, Enhedslistens dagsorden indeholder utrolig mange positive ting, og mest af alt synes vi, det er meget positivt, at den indeholder handling.
I virkeligheden er det største problem ved den vedtagelse, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti har fremsat, måske, at der sådan set ikke er nogen handling i den, men det, der til gengæld er godt ved den, er, at det erkendes, at der stadig er betydelige miljøproblemer i Danmark.
Det synes vi er en vigtig erkendelse, som vi gerne vil holde regeringspartierne og Dansk Folkeparti fast på fremover.
Så var miljøministeren under diskussionen inde på, at Socialdemokratiet gerne vil føre en mere ambitiøs miljøpolitik.
Ministeren havde tilsyneladende lidt vanskeligt ved at finde mere konkrete ord, men det vil jeg gerne hjælpe ministeren med.
Jeg vil gerne sige, at et af de områder, hvor vi synes, regeringen helt klart er for uambitiøs, er forholdet til dansk landbrug.
Der ligger en uambitiøs vandmiljøplan, der ligger en uambitiøs pesticidplan, selv om pesticidforbruget faktisk nu er steget 2 år i træk, selv om det skulle være faldet, og desværre risikerer landbrugsforhandlingerne efter vores mening også at blive vældig uambitiøse, fordi man giver landbruget helle det næste år til at indsende ansøgninger om udvidelse af produktionen, og udvidelserne vil blive omfattet af de nye regler.
Det er klare eksempler på, hvor vi mener, regeringen er uambitiøs.
Hvis vi skal løse nogle af de problemer for de sårbare naturtyper, der er nævnt i rapporten, er det oplagt at tage fat her, og det vil vi gerne tilbyde miljøministeren at medvirke til.
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-13:
Det var mange ting på én gang, må jeg nok sige.
Det er jo meget interessant, at der lige pludselig er utrolig mange positive ting i Enhedslistens vedtagelsesforslag.
Der har dog ikke været så mange, at Socialdemokratiet har syntes fra starten, at de ville stemme for det eller gerne være med i det, men er gået sammen med SF og De Radikale om at lave sit eget og i øvrigt vil ende med at stemme for regeringens.
Man får ikke indtryk af en meget, meget klokkeklar linje hos oppositionen, men de er jo også lige meget, bare vi ender på det rigtige resultat.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg mener simpelt hen, at i den proces, der er i gang, skal vi lige præcis finde ud af, hvordan vi stadig kan have et landbrug i Danmark, der kan udvikle sig, hvordan det kan tvinges til at bruge ny teknologi, hvor det er relevant og fornuftigt, og hvordan vi kan nedbringe miljøbelastningen fra landbruget.
Ud fra det, der blev sagt, går jeg også ud fra, at hr. Johs. Poulsen også gerne vil være med til det, og det er da en utrolig ambitiøs plan.
Så synes jeg i hvert fald også, man skal være forsigtig med at kritisere resultatet, før man ser, hvad der rent faktisk kommer ud af de forhandlinger, der foregår lige nu.
Også på det felt har fru Pernille Blach Hansen jo desværre fået meldt Socialdemokratiet ud.
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Det er jo meget interessant, hvad miljøministeren kommenterer og ikke kommenterer.
Miljøministeren valgte f.eks. ikke at kommentere, at det er en uambitiøs vandmiljøhandlingsplan, og at det er en uambitiøs pesticidplan, regeringen har fremlagt sammen med Dansk Folkeparti.
Udviklingen er i de sidste 2 år gået i den stik modsatte retning af, hvad en i øvrigt uambitiøs plan lægger op til, det synes jeg da er interessant, og hvis ministeren er i stand til at frigøre sig fra Dansk Folkeparti og er i stand til at stille nogle strengere krav til Dansk Landbrug, er vi klar til at medvirke.
Med hensyn til diskussionerne om landbruget synes vi, det er uambitiøst, at man i en forhandling på forhånd afskriver sig muligheden for at gennemføre nogle nye regler, der også skal gælde for det eksisterende landbrug.
Det burde selvfølgelig ikke være sådan, at nu ved det danske landbrug, at det skal forhandles næste år, og så skal man skynde sig at søge, for så er man ikke omfattet af de nye regler.
Det var det krav, vi meget klart stillede til miljøministeren, inden forhandlingerne gik i gang.
Vi ville gerne være med til at lave nogle nye regler, for det syntes vi var en god idé.
Men vi ville også gerne sikre, at det eksisterende landbrug blev omfattet af dem, så der ikke blev skabt et hul, som gav mulighed for, at en masse kreative mennesker kunne nå at søge om udvidelse, før de nye regler trådte i kraft.
Det var sådan, man gjorde, da man indførte miljøregulering af industrien, og vi synes, det også ville have været oplagt at gøre det over for landbruget, og vi er kede af, at der ikke var opbakning til det i regeringen.
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-13:
Fru Pernille Blach Hansen må undskylde, men når jeg kun har 60 sekunder til at forholde mig til pesticidhandlingsplanen, vandmiljøplan I, II og III, landbrugets fremtidige udvikling og tre forskellige vedtagelsesforslag, kan det godt knibe med at nå det alt sammen.
Angående pesticidplanen giver fru Pernille Blach Hansen jo selv svaret.
Jeg er ikke sikker på, om fru Pernille Blach Hansen er klar over det, men samtidig med at hun kalder den uambitiøs, siger hun også, at udviklingen går i den gale retning, fordi den simpelt hen er så ambitiøs, at det er svært at leve op til den.
Men det ændrer jo ikke ved det, som fru Pernille Blach Hansen også godt ved at jeg i den grad har sagt i et samråd i Folketingets Miljøudvalg: Det er regeringens politik at stå fast på de ambitiøse mål, der er lagt i pesticidhandlingsplanen, og som fru Pernille Blach Hansen også ved, har Dansk Landbrug jo sagt, at de nu vil gøre en meget stor indsats for at få landbruget til at gå i den retning.
Så blot til den sidste ting om de eksisterende landbrug: Når jeg i første omgang primært har fokus på de eksisterende landbrug, der vil udvide, og de, der vil nyetablere sig, er det jo, fordi den landmand, der er 58 år og har et par hundrede eller 500 eller måske 3.000 grise, ikke nødvendigvis skaber de helt store problemer de sidste år, inden hans landbrug måske bliver fusioneret med nogle andre, og dermed falder ind under de krav, vi vil stille til ansøgningerne til nye bedrifter.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-13:
Jeg vil først sige til hr. Per Clausen, at jeg ikke føler, det er en kunstig problemstilling med natur og miljø kontra sundhed.
Det drejer sig om, hvad man prioriterer højest, og hvis man forebygger ved at være aktiv på miljø- og sundhedsområdet, behøver man jo ikke rydde op bagefter og genoprette naturen, så derfor mener jeg, det er en vigtig problemstilling, når der skal prioriteres på miljø- og naturområdet.
Men det, jeg egentlig vil spørge hr. Per Clausen om, er, at da Enhedslisten jo plejer at være meget grundig i både forelæggelsen og forberedelsen af forespørgsler som denne, kan hr. Per Clausen selvfølgelig også svare på, hvor mange job der ligger i vedtagelsesforslaget, hvad beskæftigelseseffekten af det er, og hvor meget det vil koste det danske samfund og den enkelte borger at realisere det.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er meget enig med hr. Eyvind Vesselbo i, at forebyggelse er bedre end genopretning og oprydning, og det er sådan set også det, der er pointen i vores forslag.
Vi vil tage fat på at forebygge nogle ting og skabe nogle forandringer i samfundet, der vil gøre, at miljøproblemer i hvert fald vil opstå i langt mindre omfang, end de gør i dag.
Angående de økonomiske og beskæftigelsesmæssige konsekvenser ved jeg i hvert fald med sikkerhed, at en lang række af de forslag, vi har fremsat, vil føre til øget beskæftigelse.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-13:
Skal jeg forstå hr. Per Clausens svar sådan, at man ikke har lavet eksakte beregninger af, hvor mange job det vil give?
Man kunne måske godt have lavet nogle beregninger, som sagde, at uden den dynamiske effekt vil det give så og så meget, men med den dynamiske effekt kan vi forvente os sådan og sådan.
Og med hensyn til økonomien kunne man have sagt: Hvor meget vil det koste den enkelte borger, og hvor meget skal skatten forhøjes med, for at det kan realiseres?
Så vil jeg sige, at jeg er glad for, at vi er enige om, at forebyggelse er en væsentlig ting, og at det er bedre at satse her end senere at være nødt til at genoprette, både når det gælder sundhedsområdet og miljø- og naturområdet.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-13:
Når jeg siger, at regeringen ikke gør nok på det her område, mener jeg det også.
Jeg mener sagtens, at man kunne finde en løsning med Københavns Kommune, hvor man kunne spørge: Hvor er det så, at problemerne ligger?
Det, der er forskellen i hele den her diskussion, er, at venstrefløjen står og siger, at den vil have alt forbudt, hvor vi i Dansk Folkeparti siger, at vi altså godt kan se, at når bilerne opfylder visse grænseværdier, kan de selvfølgelig køre inde i det afgrænsede område, som vi vil kalde en miljøzone.
Vi går ikke ind for et totalt forbud, vi går ikke ind for ekstra skatter på området.
Vi har afsat 30 mio. kr. til eftermontering af partikelfiltre, og vi har ved sidste finanslov afskaffet afgiften på partikelfiltre til almindelige biler.
Når man påstår, at der ikke sker noget på området, er det kun, fordi man godt ved, at det her bliver sendt ud til mange, og man håber så på, at folk tror på det, som hr. Per Clausen siger.
Men det er jo ikke fakta.
Fakta er, at der bliver gjort en masse på området, afskaffelse af afgifter og diverse ting.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Vores forslag vil ikke give noget som helst behov for at gennemføre skattestigninger.
Et enkelt sted har vi meget præcist beskrevet, at vi mener, at nogle af de ekstraordinære indtægter, staten har i dag fra nordsøolien, bl.a. på grund af de meget høje oliepriser, ville det være langt mere fornuftigt at bruge til at investere i og sikre forsyning af vedvarende energi i fremtiden frem for at læne sig tilbage i stolen og sige: Nu samler vi pengene ind og lader dem ligge i statskassen.
Det er bare ét eksempel.
På en række andre områder vil det, at vi insisterer på, at man skal udvikle en fødevareproduktion, som satser på høj kvalitet, på at være i balance med naturen og i høj grad også på dyrevelfærd, føre til, at uanset om vi i fremtiden skulle blive udkonkurreret de steder, hvor man kan lave masseproduktion lige så godt som i Danmark, vil de produkter stadig have en overlevelsesmulighed, så også her eksisterer der gode beskæftigelsesmuligheder i fremtiden.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-13:
Jeg har et par kommentarer til overførsel af teknologi.
Når vi er positive over for at bruge det, der hedder CDM-mekanismen, altså at man kan handle kvoter med den tredje verden, skyldes det to ting.
For det første at det giver en god mulighed for at overføre teknologi, men det, der er vigtigt i den forbindelse, er, at det bliver den bedste af den bedste teknologi, der overføres, og ikke det, vi selv synes er udtjent.
Den anden årsag til det er, at det i hvert fald med den miljøminister, vi har nu, er helt klart, at Danmark har frasagt sig muligheden for at handle med varm luft.
Det er ude af billedet, og det er meget vigtigt for os.
Som jeg sagde, er vi enige i, at det er en balancegang, og med til den balancegang hører helt klart, at vi skal have nedbragt vores drivhusgasudslip.
Kvotetildelingen skal ned på et lavere niveau, og i den forbindelse vil jeg godt spørge miljøministeren, om hun er indstillet på at forhandle planen.
Da den sidste plan blev lavet, var der ingen forhandling, og den kom i øvrigt heller ikke i offentlig høring.
Det gik meget stærkt, og jeg tror også, ministeren vil sige ja til, at det var en meget uhensigtsmæssig proces, så mit spørgsmål er: Er der vilje til at forhandle planen?
Ja, det er det samme, vi vil gøre.
Vi synes, vores eget forslag til vedtagelse er bedre og mere fremad- og handlingsrettet, men jeg vil sige, at efter det er blevet understreget i det forslag til vedtagelse, der er fremsat af regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti, at man erkender, at det går bedre på nogle områder, men at der fortsat er betydelige områder, hvor der er behov for en målrettet indsats, så kan vi stemme for det.
Det henviser i øvrigt også til den vedtagelse fra maj sidste år, som vi gav anledning til ved at rejse en forespørgsel om miljøteknologier.
Der ser vi meget frem til den diskussion, vi skal have her, når miljøministeren kommer med sin redegørelse og sin handlingsplan for udvikling af miljøteknologier.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Nu er Det Konservative Folkeparti jo et parti, der ofte bekymrer sig om, at vi skal efterlade vores samfund i en god stand til vores efterfølgere.
Men er hr. Christian Wedell-Neergaard ikke enig med mig i, at det på miljøområdet er endnu vigtigere at sørge for at aflevere tingene i en ordentlig stand, og at det nok er uholdbart, at vi har så stort et ressourceforbrug, som vi har i dag, ikke kun når vi tænker på noget så banalt som global retfærdighed, men også hvis vi tænker på vores efterfølgere?
Og er det derfor ikke vigtigt, at vi netop i den nuværende situation gør en stor indsats for at få omstillet f.eks. vores energiproduktion?
Er vi ikke i den enestående, gunstige situation, at vi har økonomiske ressourcer til at gøre det, når vi har milliardindtægter fra Nordsøen, som ikke skal klattes væk, men måske med fordel kunne investeres i udvikling af vedvarende energi?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
Nu sker der det mærkelige, at jeg vil erklære mig enig med hr. Per Clausen.
Hele den første del af hr. Per Clausens indlæg omhandler jo et område, hvor vi burde kunne blive enige.
For det er rigtigt, at generationsskiftekontrakten er meget afgørende for Det Konservative Folkeparti, og det er også rigtigt, at nedbringelse af ressourceforbruget er et afgørende element, og at vi må satse på det.
Så kommer vi til uenighederne.
Det synes jeg naturligvis vi skal diskutere ned i mindste detalje, og vi skal afdække de uenigheder, der er.
Men det overordnede, at vi arbejder for at opfylde generationskontrakten, synes jeg er helt afgørende.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Er hr. Christian Wedell-Neergaard så ikke også enig med mig i, at de succeser, vi har haft, f.eks. vindmøllesuccesen og de forbedringer, der er sket med kulkraftfyring, er udtryk for en kombination af vilje til for det første at afsætte statslige, offentlige midler, for det andet at give nogle andre økonomiske incitamenter og for det tredje at stille nogle politiske krav?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
Vindmølleeventyret er et fyrtårn i historien om vedvarende energi.
Det er et fyrtårn, som kan ses langt ud over Danmarks grænser.
Det er et område, hvor vi kan sige, at vi er førende, et område, som fuldt ud lever op til drømmen om et miljøteknologisk eventyr, som ender i en eksportsucces med arbejdspladser og mange andre ting.
Derfor er det et eksempel til efterfølgelse.
Den miljøteknologiske handlingsplan, som fremlægges, er et forsøg på at afprøve nogle af de mekanismer inden for andre områder for at sikre, at man samtidig med en miljøteknologi, som skaber en bedre naturtilstand, får en knowhow og nogle muligheder for at skabe arbejdspladser og eksport.
Vi kan ikke forfølge de konkrete instrumenter, som blev brugt i vindmølleeventyret, men jeg anerkender, at kombinationen af på den ene side at stille skrappere krav til f.eks. landbrugets udledning og på den anden side at forske i og udvikle en ny miljøteknologi i sig selv er en sammenhæng, der også er inden for andre områder.
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Nu hørte jeg godt, at ordføreren forsøgte at træde lidt vande i partikeldiskussionen, om ikke vi kunne skubbe den til næste uge, hvor der er et par konkrete forslag.
Jeg vil love den konservative ordfører, at da tager vi den også.
Men det skal alligevel ikke afholde mig fra at spørge – vi har diskuteret det i dag også med Dansk Folkepartis ordfører – om den konservative ordfører synes, at det er tilfredsstillende, når der er afsat 30 mio. kr., at der så indtil nu kun er brugt 3 mio. kr. på et så vigtigt område.
Synes den konservative ordfører, at det er rigtigt og positivt, at vi stadig væk venter på at komme i gang med de forsøg med miljøzoner, som f.eks. Københavns Kommune har arbejdet med i rigtig lang tid?
Er det tilfredsstillende for den konservative miljøordfører?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
Det var kun et tilbud til fru Pernille Blach Hansen, nemlig at jeg på næste fredag vil være forberedt og kan give det bedst tænkelige svar.
Nu kan jeg forsøge sådan at gætte mig til, hvad jeg i virkeligheden mener på det her område, men på næste fredag vil jeg kunne fremdrage alle detaljerne, det kan jeg ikke lige nu.
Jeg vil sige, at min holdning er, at miljøzoner er til gavn for borgerne.
De vil nedbringe partikelforureningen, og vi må arbejde på hurtigst muligt at finde en løsning.
Det er ikke tilfredsstillende, at det har taget så lang tid at finde en løsning på det problem, men jeg respekterer, at der er nogle forhindringer, som det har været vanskeligt at få hold på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
Det Radikale Venstre er kendt for at have en ambitiøs miljø- og naturpolitik, og det synes jeg også hr. Johs. Poulsen giver udtryk for.
Men det er klart, som jeg har forklaret i min ordførertale, at der også i regeringens forslag til vedtagelse ligger et ønske om at tage hånd om de betydelige områder, hvor der er brug for en indsats.
Kunne Det Radikale Venstre ikke anerkende det og stemme for regeringens og Dansk Folkepartis forslag?
Johs. Poulsen (RV), 2006-01-13:
Som jeg allerede var inde på i min ordførertale, mener vi, at der er områder, som kræver en betydelig større fokus end i dag, og i den her debat ikke mindst det, vi ser i det internationale perspektiv, nemlig den miljømæssige belastning, som må foregå globalt med det forbrug, vi har.
Det er baggrunden for, at vi har ønsket at præcisere det i et forslag til vedtagelse.
Men vi anerkender de formuleringer, der er anvendt i VKO's forslag, hvor man taler om, at det går den rigtige vej med hensyn til at løse nogle af miljøproblemerne, underforstået at der er en lang række andre, hvor det altså ikke går den rigtige vej.
Samtidig anerkender vi, at man siger, at der fortsat er betydelige områder, hvor der er behov for en målrettet indsats.
De områder vil vi meget gerne være med til at drøfte også i den kommende tid, for det er jo en fælles opfattelse, at situationen er sådan.
Det er også baggrunden for, at vi er positivt stemt også over for det forslag til vedtagelse og vil kunne stemme for det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-13:
På mit ur står der 4 min
. Pyt, det skal vi ikke kævles om.
Det må man jo heller ikke med formanden.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
Altså, det er ikke noget problem.
Nu tildeler jeg jo ordføreren yderligere taletid, og så kan ordføreren redegøre for, hvad det er, når vi når dertil.
Men jeg har et spørgsmål.
Der er udarbejdet en analyse af den globale miljøbelastning fra produktionen af varer til det danske marked.
For der er jo tale om varer bl.a. produceret i Kina, og man kan der kun skønne over ressourceforbruget, man kan jo ikke opgøre det eksakt.
Hvorfor stiller man det spørgsmål?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-13:
Det gør vi for at få det gjort synligt, at der er et ressourceforbrug, som belaster miljøet.
Det belaster miljøet i den tredje verden, men det er altså os, der bruger varerne og produkterne.
Jeg synes, det er i vores fælles interesse at få lavet en analyse, der gør det her mere gennemskueligt.
Hvordan den skal laves, mener jeg er op til en drøftelse, men hvis det er sådan, at hr. Christian Wedell-Neergaard er positiv over for det, så synes jeg, det ville være rigtig godt, for selv om regeringen har fremsat et andet forslag til vedtagelse, kunne vi jo gå videre med det her i en anden sammenhæng og måske arbejde os frem til en enighed om, at det ville være rigtig godt at få lavet sådan en analyse.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
Jo, men nu fremstår der det her tal på 75 pct. reduktion af ressourceforbruget, som om man her kunne tale om eksakt videnskab.
Det kan man jo ikke.
Man kan ikke præcis måle det, for hvad er det, man måler, og hvordan skal man gøre det op osv.?
Der er jo en lang række problemer i den analyse, som man har bedt om her.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-13:
Fru Anne Grete Holmsgaard har sammen med Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre fremsat et forslag til vedtagelse.
Nu har fru Pernille Blach Hansen og hr. Johs. Poulsen sagt, at selv om man selv har fremsat et forslag til vedtagelse, vil man stemme for regeringens forslag til vedtagelse.
Er det det samme, som fru Anne Grete Holmsgaard vil gøre?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-17:
Det kan jo kun blive en gentagelse, for vi har efterhånden været mange gange omkring det.
Som jeg siger, synes jeg, at ngo-rapporten er meget nyttig, fordi den giver os en pejling af, hvad organisationerne synes er vigtigt, og hvilke ting de synes der skal mere fokus på.
Den siger ikke noget om den generelle udvikling, og jeg tror, at både statsministeren og jeg har refereret rigeligt til, hvad det er, vi har af kendte tal på nuværende tidspunkt, hvor der jo kun er meget små udsving.
Det, jeg synes er vigtigt, er jo så at følge op på, hvad det er for nogle konkrete problemer, der gør sig gældende.
Netop i ngo-rapporten blev der peget på sådan noget som gældsproblematikken og de sårbare enlige mødre, og lige præcis på de to områder har vi jo taget initiativer, har vi taget fat.
Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Man kan sige, at vi har fået bekræftet af debatten i dag, at regeringen mener, at gamle statistikker er vigtigere og tror mere på dem end på de organisationer, der er ude at arbejde blandt de allersvageste i vores samfund, tror mere på dem end det råd, som statsministeren selv har nedsat, nemlig Rådet for Socialt Udsatte.
De mennesker, som arbejder tæt på det her, er jo enige om, at de svageste i vores samfund har fået det værre.
Man kan sige, at det, vi har hørt i dag i debatten, er forskellene i dansk politik.
Regeringen vil ikke erkende, at de svageste har fået det værre i Danmark, regeringen vil ikke gøre noget ved det, regeringen mener ikke, at der er et problem i den stigende ulighed, og det er jo meget godt at have fået det frem.
Næste gang håber jeg på, at vi ligesom får lidt mere styr på, hvad regeringen mener om psykisk syge, om de skal straffes med kontanthjælpsloftet, eller om man skal finde en løsning på det.
Der har vi stadig væk en statsminister, som ikke helt har svaret på det og heller ikke ville svare på det i dag.