runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Vi synes, at vores stemmer skal bruges til at gøre, ligesom man har gjort i Italien, hvor man har indført et forbud mod en række gensplejsede majs - og så vidt jeg ved også soja, det kan ministeren svare på, men i hvert fald majs.
Vi mener, at man også skulle gøre ligesom i Sverige, hvor man har sikret aftaler, således at der ikke er gensplejset foder, der indgår i fødevareproduktionen, i mælken og i kødet, således som det i stor skala er i Danmark, uden at forbrugerne kan se det, når de går ind i Brugsen for at købe deres liter sødmælk.
Jørn Jespersen (SF), 2001-01-11:
Jeg synes, jeg var ret omhyggelig med at gennemgå alle de forbedringer af udsætningsdirektivet, der ser ud til at kunne komme igennem på nuværende tidspunkt.
Det er en lang række krav, som har baggrund i SF-forslag, som det er lykkedes at gøre til dansk forhandlingslinje, og som ved hjælp af en kraftig og slagkraftig dansk indsats har vundet indpas i EU. De sejre er vi da naturligvis indstillet på at høste.
Det ville da være fuldstændig vanvittigt bare at kaste dem væk.
Det er ikke de sidste sejre, vi skal vinde i forbindelse med regulering af gensplejsning.
Der er mange flere, der skal vindes, men pointen er bare, at hvis ikke man er parat til at lade sine stemmer arbejde aktivt og gå ind og være en del af processen, men har nogle helt utopiske, urealistiske, ideelle fordringer, og før de er opfyldt alle sammen på én gang, vil man ikke være med i nogen som helst fælles forhandlingslinje, så har man sat sig selv uden for indflydelse.
Så får vælgerne ikke noget for deres stemme.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Jeg vil bare minde hr. Jørn Jespersen om, at sidste gang vi fremsatte et forslag på det her område, gik det faktisk ud på at stille nogle præcise krav til den danske forhandlingsposition netop for at opnå - trods alt - de forbedringer, som kunne være mulige inden for virkelighedens verden.
Så det har vi forsøgt, men det førte bare ikke til noget.
Jeg har meget svært ved at se, det må jeg unægtelig sige, at de ting er forbedringer, som ministeren og hr. Jørn Jespersen mener er forbedringer.
Nu kan det blive en meget teknisk diskussion det her, men det, jeg kan se, er, at man indfører en samlebåndsprocedure, hvor selskaberne får lettere ved at få godkendt gensplejsede organismer, fordi de bare skal henvise til, at de ligner dem, der allerede er godkendt.
Så går det glat igennem uden større besvær for selskaberne, og uden at de bagefter kan drages til ansvar for de ulykker, der måtte opstå i forbindelse med deres produkter.
Det blev jo heller ikke sikret.
Så at kalde det en forbedring, det, der nu ligger, skal man have en meget stor lup for på nogen punkter at kunne se.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-01-11:
Da vores ordfører på området, hr. Christian H. Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Beslutningsforslaget her er jo ikke nogen nyhed fra Enhedslisten, som også sidste år var på banen med forslag, der minder meget om det, vi behandler her i dag. Når vi taler om disse gensplejsede produkter, så ser man klart en tendens til, at forbrugerne faktisk ikke er særlig interesserede i disse produkter, men vi mener stadig væk som tidligere fremført, at forbrugerne skal have et frit valg, det vil sige, at forbrugerne skal have klar information om, hvorvidt de køber gensplejsede produkter eller ej.
Og det ser jo også ud til at virke optimalt og ganske godt herhjemme, for vi kan jo konstatere, at forbrugerne gang på gang vælger
disse produkter fra.
Så om forbrugerne vil købe de gensplejsede produkter,
er ikke noget, vi i Dansk Folkeparti har en opfattelse af, at staten skal blande sig i.
Staten skal heller ikke gå ind og sige til hele det danske landbrug, at nu udsteder man forbud mod dyrkning af de gensplejsede afgrøder i Danmark.
Problematikken, som bliver taget op af Enhedslisten - jeg tænker her på problematikken om, hvem der kan trumfe noget igennem i EU, og hvem der ikke kan - er ikke ny.
Der vil her fra talerstolen kunne nævnes talrige eksempler på, hvad EU faktisk gerne vil bestemme.
Men det kan vi altså ikke, så længe vi sidder i den store EU-saks.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-11:
Jeg kunne jo forstå, at hr. Fauerholdt har et meget optimistisk syn på tingene og mener, at der ikke er noget større behov for nogen regulering.
Men har jeg forstået hr. Fauerholdt rigtigt?
Mener hr. Fauerholdt også, at vi bare skal fortsætte med den eksisterende husdyrtæthed på de eksisterende betingelser?
Og hvis der er et amt, hvor der sagtens kan være plads til lidt flere husdyr, f.eks. Vestsjællands Amt, er det så dér, man godt kunne tænke sig, at der blev oprettet nogle flere svinefarme, og i givet fald hvor?
Er det i landsbyerne, de skal ligge, eller er det ude i det åbne land?
Hvor er det henne?
Jørn Jespersen (SF), 2001-01-11:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Vi mener, at vandmiljøplanen kun løser en meget begrænset del af de problemer, der er med landbrugets miljøpåvirkning, og derfor er der brug for en lang række andre tiltag.
Ammoniakhandlingsplanen er jo, som det allerede er påpeget, ikke en del af Vandmiljøplan II.
Det er aftalt, at regeringen skal fremlægge et forslag, men at forligspartierne i øvrigt står helt frit i forhold til det.
Jeg håber meget, regeringen vil snakke med SF om at få en god og virkningsfuld ammoniakhandlingsplan, for der er brug for, at vi får kigget på reglerne.
Jeg nævnte VVM-redegørelserne, hvor vi i dag har en situation, hvor ingen rigtig mener, at VVM-redegørelserne giver basis for og lovhjemmel til at stille de nødvendige miljøkrav til landbrugene.
Der er også brug for at kunne stille miljøkrav til landbrug under 250 dyreenheder.
De har en lang række effekter
på miljøet, så selvfølgelig skal man dér kunne fastsætte vilkår, som man kan over for virksomheder i alle mulige andre brancher.
Endelig er jeg meget interesseret i den samme diskussion, som hr. Kolstrup rejser, nemlig om hvor mange husdyr der overhovedet er plads til, hvis produktionen skal foregå på en bæredygtig måde.
Efter vores opfattelse er der ikke plads til en udvidelse af husdyrproduktionen, måske snarere tværtimod.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-11:
Jeg synes, det var en interessant tale, den konservative ordfører holdt.
Der var lige et par steder, hvor jeg blev meget glædeligt overrasket.
Jeg synes, det lød så godt, at det nærmest er værd at få gentaget, at den konservative ordfører finder det rigtigt, at vi får indført nye normer og direkte styrer elforbruget ud fra nogle effektive normer, der kan sikre effektive besparelser.
Jeg synes bare, at fru Eva Møller skal have lejlighed til at bekræfte det.
Forstod jeg det også korrekt, at det er meget vigtigt, at Danmark også selvstændigt spiller ud med en sådan politik under alle omstændigheder?
Eva Møller (KF), 2001-01-11:
Jeg beklager meget, at hr. Kolstrup nu igen kun har hørt det, han selv vil høre.
Der blev ikke sagt noget som helst om dette.
Jeg sagde udtrykkeligt, at Danmark gerne så, at vi lavede EU-normer, Det Konservative Folkeparti var tilhængere af EU-normer, normer, som blev aftalt i forbindelse med diskussioner med industrien på en sådan måde, at der kunne leves op til dem.
Og så sagde jeg, at vi kunne se på rent danske normer, men vi ville under ingen omstændigheder forringe konkurrenceevnen.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-11:
Jeg tror nok, jeg kom for skade at misforstå fru Eva Møller, men tilbage er dog, at fru Eva Møller godt kan forestille sig - er det korrekt opfattet - at Danmark selvstændigt vurderer, om man kan foretage nogle nye normstyringer af hensyn til energipolitikken, og dernæst kan man så overveje, hvordan det så er med konkurrencen.
Vi andre vil måske sige, at konkurrencen direkte kunne forbedres ved sådanne nye normstyringer.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-11:
Nu talte fru Anni Svanholt begejstret om Elsparefonden og elsparetiltag i det hele taget.
Men jeg vil gerne spørge fru Anni Svanholt, hvad søren vi skal gøre, når vi nu rigtig skal spare, med al den overskudsel, vi har.
Vi sender den til Norge, og vi producerer stadig væk mere el, mere el, mere el, og vi har et kæmpeoverskud; vi betaler oven i købet kraftværkerne i dyre domme for at stå stand by for at afbalancere denne el.
Og så vil jeg da gerne høre - og nu hopper man sikkert alle sammen i stolene her i det danske Folketing - om det mon ikke var bedre, at vi brugte den til dem, der har elvarme, i stedet for at sende overskudsellen, den dyre, prioriterede el, til Norge, til energifrådslandet Norge, som jo lukker vinduerne op - de har jo elradiatorer alle sammen og masser af el, ikke?
Den danske el kommer derop og bliver frådset til elvarme.
Hvorfor kan vi ikke lige så godt tillade vores egne hårdt trængte elvarmeforbrugere at bruge de store mængder overskudsel, vi har?
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-11:
Jeg er enig med SF's ordfører i, at energi/elbesparelser er et vigtigt tema, men det springende punkt er, hvad der er de vigtigste instrumenter.
Kan fru Anni Svanholt være enig i, at et af de vigtigste instrumenter, man har til effektive besparelser, f.eks. i den private sektor, netop er at gå ind og lave en direkte normstyring?
Og er fru Anni Svanholt på den baggrund indstillet på, at det er utrolig vigtigt, at de progressive kræfter i det her Folketing arbejder sammen, således at fru Anni Svanholt ikke kommer til at arbejde f.eks. på Venstres præmisser, hvilket jeg heller ikke tror fru Anni Svanholt vil bryde sig om?
Peter Hansen-Nord (V), 2001-01-11:
Jeg håber, når vi fremover skal have de her energipolitiske debatter, at forespørgerne er mere præcise med, hvad det er, vi skal diskutere, og egentlig også at vi selv i vores indlæg
er mere præcise og holder os til teksterne.
Nu har vi hørt et energispareindlæg.
Det er nok stort set det eneste, der ikke står noget om i forespørgslen.
Det er fint nok med mig, men da energipolitikken i forvejen er indviklet nok, vil jeg gerne sige til fru Anni Svanholt, at så er det ikke vores opgave at gøre den
mere indviklet over for befolkningen ved at blande alle mulige energipolitiske indgangsvinkler ind i en debat her i Folketingssalen.
Det får altså ikke befolkningen til at interessere sig mere for energipolitik.
Og jeg vil gerne spørge fru Anni Svanholt direkte, når nu vi endelig er rodet ud i denne her almene diskussion: Hvad mener man med »elvarmekonvertering i område 4«?
Anni Svanholt (SF), 2001-01-11:
Først til fru Aase D. Madsen, som jo er så vred over al den dejlige vedvarende energi, der bliver produceret: Jeg synes da, der er grund til at glæde sig; det går fantastisk godt, og måske overskrider vi det mål, der er.
Der er da virkelig grund til at glæde sig over al den forureningsfri energi, der bliver skabt, og alt det kul, der bliver fortrængt.
Så jeg synes, det skal være den melodi, vi skal have frem, og så skal vi selvfølgelig bruge strømmen selv. Det er klart, at efterhånden som der bliver en højere andel af vedvarende energi og fra forskellige typer af kilder, skal det overordnede energisystem naturligvis også i en højere grad kunne klare det og være et integreret energisystem, men det er der jo også folk der er optaget af.
Vi lægger meget vægt på, at man f.eks. i en revision af »Energi 21« får tilpasset transmissionssystemerne til den nye fremtid, for det er det, der virkelig batter, og i det lange løb er det både miljømæssigt fornuftigt, men også billigt.
Så til hr. Søren Kolstrup: SF er jo også meget optaget
af normer, for vi mener, at hvis vi kan ændre krav og normer, kan vi komme et meget langt stykke ad vejen.
Og det er der i og for sig allerede lagt sporene til i den aftale om energispareloven, og det er det, vi vil arbejde videre med. Vi mener faktisk også, at vi ikke bare kan sidde og vente på, at EU får taget sig sammen.
De har jo ikke været særlig hurtige, og derfor var det ønskeligt nok, at vi også i Danmark måske på nogle områder kunne gå foran og sige: Jamen vi vil altså stille nogle krav her, og vi vil være med til også at fremme de nye typer af apparater. Jeg når ikke mere nu.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-01-11:
For lige ganske kort at komme tilbage til det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Socialdemokratiet, SF, CD, De Radikale, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti.
Elvarmekonverteringsområde 4.
Vi er derude, jeg vil ikke sige hvor kragerne vender, men hvor de i hvert fald er ude for at se, hvordan der ser ud.
Og der vil jeg gerne høre, hvad ideen er.
Er det ikke rimelig elegant både miljømæssigt og på anden vis, at folk, der bor derude, kan få en særlig discount på at købe el til at varme deres huse op?
Vi ved alle sammen, at vi har et enormt overløb på el.
Vi ved alle sammen, at vindmøller og vedvarende energi kører om natten, hvor der ikke er behov for det.
Vi ved, at prisen på den nordiske elbørs er ultra lav, den er endda en gang imellem så lav, at det ikke engang kan svare sig at sende den derop eller overhovedet handle den.
Er der ikke en rimelig god idé i, at de mennesker, der bor derude på landet, har mulighed for at bruge den el og varme op og få frosset deres frysere ned på de tidspunkter, hvor vi har denne enorme produktion af el, som vi ikke kan bruge til noget som helst?
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-11:
Jeg kan konstatere, at fru Anni Svanholt - som jeg - mener, det er vigtigt at foretage normstyring direkte og om fornødent også, at Danmark går i spidsen.
Det er et synspunkt, som jeg selvfølgelig gerne vil holde fru Anni Svanholt fast på, men jeg skal ikke nægte, at jeg somme tider er lidt bekymret med hensyn til, om fru Anni Svanholt går ind ad de rigtige døre eller ikke de rigtige døre.
Men det tilkommer ikke mig at være herre over det endnu.
Anni Svanholt (SF), 2001-01-11:
Til hr. Peter Hansen-Nord: Der har jo været en ordning om elvarmekonverteringen i det åbne land, det vi kalder område 4, men der er åbenbart ikke flere penge til rådighed.
Der er faktisk en masse mennesker, som var stillet i udsigt, at de kunne få ændret deres elvarme til anden form for opvarmning.
Det har vist sig, at Elsparefonden er rigtig gode til det der med elvarmekonvertering.
De har fået presset prisen ned, og de kunne jo få arbejdet, og de fik også mulighed for at operere i område 4, hvor det handler om, at nogle kan gå over på f.eks. solvarme og træ, og altså væk fra elvarmen.
For der er jo andre muligheder for at lave miljøvenlig opvarmning, og vi skal sørge for, at man også i område 4 får omlagt til miljøvenlig opvarmning.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-01-11:
Nu skal det ikke være ren historie alt sammen, men det er altså ikke mere end 20 år siden, at et stort flertal af partier herinde - inklusive SF - gik ind for elopvarmning.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at når man har en vare, der bliver produceret, som el bliver produceret, og - hvad fru Anni Svanholt godt er klar over - hvor der er lange perioder i løbet af et døgn, hvor denne produktion ikke kan aftages, er det så ikke økonomisk og miljømæssigt optimalt at anvende det ude i område 4.
Vi kan jo ikke tale om ledningsforbundet kollektiv opvarmning eller andet derude.
Den problematik er blevet skærpet med de prioriterede strømaftag, både fra decentrale kraftvarmeværker og fra vindmøller og alt muligt andet, så vi oplever, at der finder strømproduktion sted i et omfang, der ikke kan aftages.
Flisfyr kan de godt finde ud af.
Der har jo i forvejen været en tilskudsordning til at lave flisfyr og alt muligt andet.
Det kan man bare fortsætte med, det er ikke noget
problem.
Så jeg vil gerne spørge: Hvor langt skal prisen på el ned, før det er en god idé at bruge den til elopvarmning ude
i område 4?
Anni Svanholt (SF), 2001-01-11:
Det er ikke korrekt, at strømmen ikke bliver afsat.
Men hr. Peter Hansen-Nord ved jo nok, at man ikke lige sådan kan se forskel på strøm, ikke?
Jeg synes da også, det er udmærket, at andre, f.eks. nordmændene eller svenskerne, kan få glæde af noget af den vedvarende energi, som vi producerer her i Danmark.
Men uanset man måske engang for mange, mange, mange år siden gik ind for elvarme, så har det været SF's erklærede politik i mange år at gå ind for elvarmekonvertering, og det er jo også derfor, vi varmt støttede, at Elsparefonden blev etableret med det formål.
Helga Moos (V), 2001-01-11:
Er det så ikke en idé at bruge strømmen til opvarmning i område 4, i stedet for at vi er i en situation, hvor vi direkte skal stoppe møllerne?
Nu har vi bygget dem, og så skal vi stoppe dem, det er da vanvid.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-11:
Hvor stort et provenu tror fru Anni Svanholt, vi mister hele vinteren igennem, hvor vi har den store kraftvarmeproduktion, og vindmøllerne snurrer, som jeg ved ikke hvad?
Det var netop noget af det, jeg ville have klargjort, og det er jo bl.a. derfor, jeg har rejst denne forespørgselsdebat. Vi køber i dyre domme den kæmpe produktion til op til 60 øre pr. kW, og så sender vi den til Norge og eksporterer den.
Ja, den bliver jo produceret, ikke?
Og vi sender den til Norge.
Man får jo en producentpris for hver kilowatt, man laver på en vindmølle, og hver kilowatt, man laver på et decentralt kraftvarmeværk, og så sender vi den til Norge til en tiendedel af prisen, og de gnider sig i hænderne.
De får el til dumpingpris, og vores egne elvarmeforbrugere de sidder dér og betaler skyhøje varmepriser.
Det hænger ikke sammen, fru Anni Svanholt.
Anni Svanholt (SF), 2001-01-11:
Jeg har da hæftet mig ved, fru Helga Moos, at Venstre også er tilhænger af havmøller og udbygningen af havmøller og i og for sig har været enig med SF i det, der ligger i elreformen.
Og i øvrigt også støttet f.eks. Middelgrunden, som vel nok er de første havmøller, der kommer op.
Og vi har naturligvis brug for den vedvarende energi, der bliver produceret.
Som jeg sagde tidligere, er vi meget optaget af, at vi - også set i det perspektiv, at det bliver
en stadig større andel - skal sørge for, at transmissionssystemerne er bedre gearet til at modtage og arbejde med, sådan at vi får det optimale ud af den vedvarende energi.
Man kunne jo også tænke den tanke, at man kunne udnytte
vedvarende energi i højere grad dér, hvor vi har problemer med at få reduceret CO2-udslippet, nemlig inden for transporten. Eksempelvis til togene.
Der er jo elektrificerede tog.
Man kunne forestille sig, at det var vigtigt at få vedvarende energi dér, og at man også i højere omfang støttede elbiler, så man kunne bruge det.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-01-11:
Jeg føler trang til inden ordførerindlægget også at komme med et lille pip her.
Fru Anni Svanholt: Er det ikke sådan, at en gang imellem skal man kapitulere og erkende, at strøm, som vi kender det, ikke kan gemmes i noget videre omfang
, og derfor kunne der være en vis idé i, at de, der ligger alleryderst, kunne friholdes, når de brugte elvarme frem for at kaste den i grams, stoppe møllerne eller sælge den til en for lav pris? Kunne vi ikke godt erkende det, selv om vi selvfølgelig meget gerne vil elkonvertere på alle måder, så snart man kan komme i nærheden af et kollektivt system?
Og selvfølgelig også omvendt: hvis nogen har lidt overskudsflis osv. kan give dem i tilskud til kedlen, så de kan komme af med det.
Fint for mig, men skal vi ikke erkende trods alt, at der kunne være en vis idé i det i nogle af de yderste og mest enkle elinstallationer langt ude på marken, at det måske var bedre og også fornuftigt miljøpolitisk at bruge pengene til noget andet og nå noget længere i CO2-fortrængningen?
Helga Moos (V), 2001-01-11:
Da det er ordføreren, der har kørt os ud på sidesporet, bliver jeg nødt til lige at spørge: Med hensyn til den analysegruppe, der skal nedsættes, som skal kigge på, at vi er gået fra en situation med varmeoverløb til en situation med eloverløb, finder fru Anni Svanholt så ikke, at det er en fornuftig idé, at vi tænker det hele igennem i stedet for at være fikseret på område 4?
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-11:
Den prop vil jeg sandelig gerne se, for jeg er ved at få en prop, når jeg hører det, der bliver sagt her.
Hr. Peter Hansen-Nord tæller slet ikke havvindmølledelen med, og netop som jeg nævnte i min ordførertale før, går kablerne til havvindmøllerne ind over PSO'erne.
Men de bliver igen skjult under alle disse tariffer, og det medfører igen hastigt stigende priser.
Vi får et enormt problem, når disse havvindmøller kommer, for jeg vil næsten have lov til at sige, at jeg vil æde min gamle hat på, at det ikke bliver til markedspris, den el leveres, for så er der overhovedet ingen, der vil binde an med 8 mia. kr.
Det er jo lagt over til elselskaberne, det er dem, der skal finansiere, og det gør de jo ikke, uden at der kommer en eller anden afsmitning på elpriserne, og det bliver ikke billigt.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-01-11:
Vi tager ikke ordet i Dansk Folkeparti her i dag for at sige, at landbrugerne er kriminelle.
Dansk Folkeparti er ikke med i Vandmiljøplan II, men vi er selvfølgelig utrolig meget opmærksomme på, hvad der faktisk sker over det ganske land med vandmiljøet og mange andre ting, som hører ind under det miljømæssige område.
Man snakker om harmonisering, og det er, som om det allerede skulle være på plads.
Men vi ved også, at der stadig vil gå et stykke tid, før harmoniseringen mellem dyreenheder og hektarer opfylder kravene i den lovgivning, som vi har vedtaget her i Folketinget. Der er blevet fokuseret utrolig meget på gyllen i dag.
Vi, der bor ude i det åbne land, har jo fulgt med og set, at slangemetoden ved udbringning af gyllen næsten er en realitet overalt, og det kan være stærkt medvirkende til, at ammoniakudslippet formindskes.
De Danske Landboforeninger og De Danske Familiebrug er i et evalueringsnotat fremkommet med tal, som fortæller om en kraftig reduktion af kvælstofudvaskningen.
Det er da klart, at vi også i Dansk Folkeparti vil kigge på tingene og være med til at gøre det endnu bedre for miljøet, men vi ved også, at det måske kan tage lidt længere tid end den stramme tidsplan, som mange arbejder under.
Det, som landboforeningerne og husmandsforeningerne er kommet med, ser jo utrolig godt ud, og det må også siges, at der er en vilje inden for landbruget til at opnå de resultater, man nu engang er blevet pålagt af et flertal her i Folketinget.
Men hvad med de andre planer?
Lever det offentlige op til dem?
Lever amterne f.eks. op til, at de skulle etablere våde enge på så mange tusinde hektar?
Nej, det gør de slet ikke.
Det er også blevet nævnt her fra talerstolen, at det beløb, man vil give til at købe landbrugsjord for, i dette tilfælde 25.000 kr. pr. ha, slet ikke er den pris, landbrugsjord handles til i dag.
Det er meget mere forståeligt, at der til skovrejsning bliver budt op til 100.000 kr. pr. ha, og det er da til at forstå for den, der har lidt forstand på forretning, at her kan man nemmere få fat i arealerne.
Når man fra Enhedslistens side peger på nogle ting, der skal tages stilling til i dag, må vi helt klart fra Dansk Folkepartis side sige fra.
En yderligere afgift på kvælstof duer ikke, og angående husdyrtætheden: Jamen der er ingen, der har mere forstand på husdyrtæthed end de landmænd, som arbejder med det i det daglige.
Skulle vi dog ikke alle sammen give dem en chance
for i et godt samarbejde med andre at finde frem til et facit, som passer til det danske samfund? Så blev det også nævnt fra Enhedslistens side om økologisk landbrug, at det er startet herhjemme, og at det ser ud til, at varerne er efterspurgt.
Den må blandes med den almindelige mælkeproduktion og homogeniseres, fordi produktionen allerede er for stor i dag inden for det økologiske landbrug.
Man skal have føling med, hvad der sker, for at man måske kan opfylde de krav og de normer, som stilles.
Men vi ser fortrøstningsfuldt på fremtiden, også for det danske landbrug, som der fokuseres på i Vandmiljøplan II, og vi håber, at det sker på en sober måde og i en god forståelse fremover.