runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby (S), 2006-11-17:
Det er en lidt besynderlig oplevelse først at høre skatteministeren sige, at det her er en lap, der ikke passer til det hul, der er skitseret.
Bagefter kommer Venstres ordfører og siger, der slet ikke er noget hul.
Så må Venstres ordfører sammen med sin egen partifælle blive enige om: Er der nu er en lap, der skal passe til det her hul, som ikke er der, og passer lappen så i givet fald?
Det bliver sådan lidt forvirrende indimellem.
Jeg skal sige, at for vores vedkommende er det her en lille sag.
Det lyder fra Venstres ordfører, som om det her stort set vil vælte dansk lovgivning, hvis man går ind og ændrer på det her lille punkt.
Jeg skal hilse og sige, at det vil det sådan set ikke, det er meget nemt at ændre det.
Og man må sige, når der så argumenteres fra ministerens side med, at det her jo er et tidligere tiltag, hvor man bare ikke tog højde for, at der er lørdag og søndag i hver uge – at det har der jo været i lang tid, kan man sige, og det burde man selvfølgelig have gjort dengang.
Men jeg kan da komme i tanker om et par andre lovforslag, hvor ministeren også glemte nogle små detaljer, og hvor vi efterfølgende, selv om vi ikke støttede lovforslaget, faktisk har sagt: O.k., det glemte man, og så lader vi den køre igennem, vi skal ikke stille os på bagbenene.
Det synes jeg ærlig talt man skulle erkende også i den her sammenhæng.
Så bliver der lagt op til en stor diskussion om, om det her er en skattebesparelse, eller om det bare er en fordel.
Lad os nu få det helt på plads.
Vi kan jo se på tallene, at der er nogen, der bevidst har indbetalt den 2. januar.
Det forstår jeg sådan set godt.
Det ville jeg også gøre, hvis jeg var i den situation.
Så det er helt naturligt.
Derfor er det også lige så naturligt, at vi siger: Hov, her er altså en lille smutter, lad os dog rette op på den.
Til ministerens argument om, at det her jo ikke ordner alle ting, man kan sagtens lave nogle andre ting, vil jeg sige: Men hvis vi kun skulle lave lovgivning, når vi ordnede alle ting, var vi ikke kommet særlig langt.
Der er tale om en lillebitte hul, som vi skal lukke ved et lillebitte tiltag.
Det kan vi godt støtte, for det er et udmærket forslag, som SF er kommet med.
Kim Andersen (V), 2006-11-17:
Der er altså efter min bedste overbevisning ikke tale om et hul i forbindelse med det spørgsmål, vi behandler her, og sådan som jeg hørte skatteministeren, sagde han, at der var tale om et ikkeeksisterende hul.
På almindelig dansk er det vel det samme som at sige, at skatteministeren heller ikke så, at der var et hul Men vil hr. Dyrby ikke gøre mig den tjeneste at fortælle mig og Folketinget, hvordan han og Socialdemokraterne i øvrigt definerer et hul?
For hvis det her er et hul, må der være meget, meget vide rammer for, hvordan et hul defineres i den socialdemokratiske terminologi.
John Dyrby (S), 2006-11-17:
Det bliver jo meget, meget spændende og meget vidt.
Der er ikke nogen, der har sagt, at der sådan set er tale om et skattehul.
Det var ministeren selv, der begyndte at snakke om lapper, der ikke passer.
Min mor er syerske, og jeg kan godt garantere for, at hun aldrig har lavet en lap til et hul, der ikke var der – det bliver svært.
Men hullet er der jo klart i det her tilfælde, nemlig at man ved virksomhedsordningen kan skyde sin frivillige skatteindbetaling 1 år ud i fremtiden, og det er det, der er problemet.
Så lad os dog lukke det, det er enkelt og ligetil.
Morten Homann (SF), 2006-11-17:
Nej, der er måske ikke tale om en skattebesparelse forstået på den måde, at man kommer til at betale skatten på et tidspunkt, men der er tale om en skatteudskydelse.
Man har endda mulighed for at udskyde skatten i 2 år på den her måde, fordi man har det her problem med to årsskifter i træk.
Så der er jo en væsentlig fordel forbundet med det her.
Men vi vil høre, om ikke det gør et indtryk på hr. Kim Andersen, at det godt kan være, han ikke selv kan se, der er nogle fordele forbundet med det her, men at folk i virksomhedsordningen sagtens kan se fordelen.
De har sådan set indbetalt næsten 50 pct. ekstra i skat på grund af det her hul, når muligheden bød sig den 2. januar.
Så er det ikke tankevækkende, at folk i virksomhedsordninger i hvert fald godt kan se, at der er mulighed for at udnytte det her hul?
Kim Andersen (V), 2006-11-17:
Hr. Dyrby undgik behændigt at svare på det, jeg spurgte om, nemlig at prøve at give en forklaring på, hvordan han og Socialdemokraterne definerer et hul i den sammenhæng.
Kristian Jensen (V), 2006-11-17:
Jeg er bare nødt til at slå det fast, for hr. John Dyrby er åbenbart uopmærksom.
Jeg sagde: Det her er et ikkeeksisterende hul, man forsøger at tegne et billede af.
Det er ikke noget hul, at man kan udskyde sin skattebetaling.
Det har man kunnet på mange områder.
Hvis man nu begynder at sige, at det at udskyde skattebetaling er et hul, er der altså mange ting, som hr. John Dyrby og hr. Morten Homann må begynde at stramme op på.
Præcis som man så det tidligere, hvor man forkortede betalingsfrister, hvor man hentede pengene i virksomhedernes, borgernes og kommunernes lommer, når det var sådan, at staten ikke kunne få sin økonomi til at hænge sammen, så var det altså et klart brud på det skattestop, der har været gældende, siden regeringen trådte til i 2001, og et skattestop, som jeg har forstået at Socialdemokratiet har tilsluttet sig.
Derfor: Hvis man begynder at sige nu, at skatteudskydelse er det samme som skattehuller, har man lavet en helt ny definition på, hvad det er, man skal stramme op på, og dermed har man brudt den tilslutning til regeringens skattestop, som Socialdemokratiet hidtil har haft.
Hvis man endelig definerede det som værende et problem, lukker man ikke problemet, fordi den lap, man lægger frem her, ikke lukker det, man påstår er et problem.
Derfor er det et ikkeeksisterende hul.
Mener man, det er et problem, så løser man det ikke, og derfor er det et dårligt forslag.
John Dyrby (S), 2006-11-17:
Nu bliver det sådan rigtig surrealistisk.
Det er da meget skægt her en fredag eftermiddag.
Altså, først siger ministeren, at det her er et hul og at der i øvrigt ikke er tale om en skattebesparelse.
Jeg har jo aldrig sagt, at det er et skattehul.
Det var ministeren selv, der snakkede om et hul, hvor lappen ikke passede.
Nu siger vi så, at det er rigtigt, at der ikke er tale om skattebesparelse.
Nu skal vi så høre af skatteministeren, at vi næsten bryder skattestoppet, fordi vi bringer en skattelettelse ind i billedet.
Det har vi jo ikke gjort på noget som helst tidspunkt, det er skatteministeren selv, der forvrider kendsgerningerne i denne sag.
Helt klart og helt enkelt er der tale om at flytte nogle betalingsfrister fra et år til et andet år, og det er 3 dage, vi snakker om.
Det kan gøres meget enkelt, og vi synes, det er et fornuftigt forslag.
Der er ikke tale om noget som helst skattehul.
Det var ministeren selv, der startede med at snakke om huller og lapper, der ikke passer, og her er bare lappen, der passer.
Kristian Jensen (V), 2006-11-17:
Det er simpelt hen uanstændigt.
Jeg har sagt fra starten, at det er et ikkeeksisterende hul, så hr. John Dyrby skal ikke komme og påstå, at jeg kalder det et hul.
Det er ganske enkelt uanstændigt, og sådan plejer vi ikke at diskutere herinde.
Hvis man skal kunne afkorte kredittider, som der lægges op til her, er det et klart brud på den definition af skattestoppet, der har været gældende siden 2001, og det er også et klart brud på den tilslutning, Socialdemokratiet har givet til skattestoppet.
Derfor er det en ny politik, Socialdemokratiet lægger for dagen, hvis det er sådan, at man begynder at acceptere afkortninger af kredittider.
Det synes jeg er interessant, men jeg synes også, det er uanstændigt at lægge mig forkerte ord i munden.
Én ting er, hvis man misforstod første gang, men når jeg er gået herop igen og har præciseret, at jeg ikke har kaldt det et hul, er det uanstændigt at vedblive med at insistere på, at jeg skulle have sagt det.
Sådan plejer vi ikke at diskutere her i Folketinget.
John Dyrby (S), 2006-11-17:
Nu synes jeg altså, vi er ude på et plan, hvor det hele bliver lidt for dramatisk.
Jeg beklager, hvis jeg har forstået skatteministeren sådan, at ministeren snakkede om en lap, der skal dække et hul, den ikke passer til, mens ministeren mener, at hullet i virkeligheden ikke er der.
Hvis jeg har misforstået ministeren, beklager jeg det og skal gerne trække det tilbage.
Men det ændrer sådan set ikke ved, at denne lille sag i virkeligheden er enkel og ligetil.
Jeg deler ikke ministerens opfattelse af, at det er et brud på skattestoppet.
Jeg synes, det er en lille administrativ ændring, som set ud fra en helhedsbetragtning i virkeligheden er aldeles fornuftig, og jeg deler på ingen måde opfattelsen af, at den skulle være et brud på skattestoppet.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-17:
Det er et ganske lille hjørne af skattelovgivningen, SF her har slået ned på, men selv om det kun er et lille hjørne, vil jeg tillade mig at sige, at i Dansk Folkeparti finder vi, at det er et fornuftigt sted at slå ned.
På et senere tidspunkt opvejes det, når skatten kommer i kassen, men i den mellemliggende periode oplever kassen et likviditetstab og dermed et rentetab, som aldrig har været tilsigtet.
Derfor skal jeg sige, at i Dansk Folkeparti synes vi, det er et fornuftigt forslag, som SF har fremsat.
Men i år falder den 31. december på en søndag, så spørgsmålet bliver aktuelt ved årsskiftet, og der er sikkert mange, som af den grund har planlagt at gøre det på helt legal og lovlig vis.
Derfor synes vi ikke, det er en god idé, at lovforslaget skal træde i kraft i år, som SF foreslår.
Men jeg skal kvittere for, at SF har fremsat forslaget, og vi håber, at SF vil være med til at lave den lille ændring, som vil gøre, at vi også kan støtte det.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-17:
Det er jo påfaldende, hvordan man nogle gange kan forstå forskelligt, høre forskelligt og opfatte forskelligt.
Ministeren sagde faktisk meget rammende, at det handler om, at SF fægter ud i luften uden at ramme, så fægter SF lidt mere og forsøger at ramme, men glemmer fuldstændig at tænke på, hvem man rammer og hvordan man rammer.
Derudover er sagen simpelt hen den, at man i forvejen har rykket grænserne for skatteindbetaling i en sådan grad, at jeg kan huske, at jeg i flere omgange har kaldt det at sælge ud af arvesølvet.
Man kunne ikke få økonomien til at hænge sammen, så hvis man kunne få virksomhederne til at betale lidt hurtigere, give dem lidt kortere frister, skynde lidt mere på deres revisorer og tæske lidt mere på dem, kunne det betale for, at den tidligere regering ikke kunne få sin økonomiske politik til at hænge sammen.
Men nu er der slet ingen grænser for nidkærheden.
Nu skal folk pludselig sættes til overarbejde hen over julen, hvis årets sidste dag tilfældigvis falder i en weekend.
I Det Konservative Folkeparti er vi faktisk af den overbevisning, at det er det danske erhvervsliv, altså de mennesker, der arbejder hver eneste dag, som skal betale for vores velfærdssystem.
Vi synes faktisk, det er ganske i sin orden, at de har nogle rimelige frister for, hvornår de skal indbetale de skatter, som skal betale for velfærden.
Velfærden er afhængig af, at der kommer indtægter, men den er også afhængig af, at skattelovgivningen ikke er så nidkær, at ingen føler, de kan være her.
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte forslaget.
John Dyrby (S), 2006-11-17:
Så skal jeg jo så gentage, hvad jeg sagde.
Det sagde jeg i mit første svar, det siger jeg også nu i mit andet svar.
Og hvis ordføreren stadig har problemer med at forstå det, så gentager jeg det gerne, når vi kommer ned, men jeg kan næsten ikke forklare det på anden måde, og det står jo i papirerne.
Det er et udmærket forslag, SF er kommet med.
Det er i øvrigt meget klart.
Kim Andersen (V), 2006-11-17:
Venstre kan ikke støtte det her lovforslag fremsat af SF, og jeg kunne for så vidt blot henvise til de begrundelser, som skatteministeren netop har nævnt her fra talerstolen.
Jeg synes, det er ude af enhver form for proportion, når SF i den her forbindelse taler om skattehul.
Det er der på ingen måde tale om.
Der er tale om, at man følger almindelige fastsatte regler for frivillig indbetaling, og der er ikke tale om nogen som helst form for skattebesparelse.
Der er tale om, at man går over en månedsdato ved nytår, når sidste frist for betaling er en lørdag eller en søndag, og det følger de almindelige regler for indbetalinger, og vi ser ikke nogen som helst grund til at ændre på gældende praksis.
Der er ikke tale om hul, og der er ikke tale om skattebesparelse, så vi forstår ikke rigtig proportionerne i SF's forslag.
Kristian Jensen (V), 2006-11-17:
Jeg vil lige starte med at slå fast, at der jo ikke er noget hul.
Man undgår ikke at betale skat.
Spørgsmålet er, hvorvidt der er en rentefordel ved, at man kan få en udskydelse af skatten.
Problemstillingen her er jo forårsaget af, at bl.a. SF har strammet så meget op på betalingsfristerne, at man har indført en regel, der hed, at man skulle betale omkring nytår.
Tidligere kunne man betale senere på året.
SF var med til at stramme det op, så det betød, at man skulle betale til nytår, uden at tage højde for at der så i 2 ud af 7 år er en problemstilling med hensyn til forfaldstidspunkt i weekender og på helligdage, og der derfor er mulighed for at udskyde det til det efterfølgende år.
Så det er sådan set SF, der selv med sin fremrykning af betalinger har været med til at skabe en problemstilling, og nu er det så, at SF kaster sig over det sidste hjørne af beskatningen, som man kan få øje på, men uden reelt at gøre noget ved problemet.
For hvis SF virkelig mente, at det her var et problem, kunne SF så tillade, at der ville kunne tages af privat opsparing; kunne SF tillade, at pengene ville kunne lånes andre steder, og at hævningen af virksomhedsordningen dermed blev udskudt til året efter?
Man påstår, at der er et hul, som ikke eksisterer, og lukker det med en lap, der ikke passer.
Kim Andersen (V), 2006-11-17:
Det her forslag skal så medføre nogle ændringer og ajourføringer af tinglysningsafgiftsloven, som er nødvendige ved indførelse af digital tinglysning, skibsregistrering og luftfartøjsregistrering.
Samtidig sker der nogle ændringer ved den gældende storkundeordning, og der sker ændringer, for at SKAT efterfølgende skal kunne foretage kontrolbesøg hos de pågældende storkunder.
Derudover er der nogle mindre tekniske konsekvensændringer, og vi kan fra Venstres side tilsige det her forslag vores støtte.
John Dyrby (S), 2006-11-17:
Med dette lovforslag kommer vi et skridt videre i digitaliseringen i hele den danske administration, så vi kan helt og varmhjertet støtte forslaget.
Man kan indvende, at det skulle være kommet lidt tidligere, men det synes jeg er en bagatel.
Så vi glæder os over, at det nu er på vej – også på dette område.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-17:
Jeg skal heller ikke gøre det så langt – det ser ud til, vi kan ordne det her lovforslag på ganske kort tid, så jeg skal ikke trække tiden ud.
Jeg skal sige fra Dansk Folkeparti, at vi synes, at lovforslaget lyder meget fornuftigt.
Det er nogle logiske og meget fine ændringer, der lægges op til her, og vi glæder os over, at der er administrative lettelser både for erhvervslivet og for det offentlige.
Det er jo også meget godt.
Hvad vi især synes er rigtig godt
er, at vi her i dag kan lave nogle afgiftsfritagelser, uden at det koster noget som helst.
Det vil vi gerne se mere af.
Men jeg skal sige, at vi støtter lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-17:
Også den sidste bemærkning kan jeg da fuldt ud tilslutte mig, ligesom vi fra konservativ side fuldstændig kan tilslutte os det her lovforslag, som vi ser som en naturlig forlængelse af digitaliseringens muligheder, sådan at de, der bruger det offentlige systemer meget, får let adgang til det, kan gøre det over nettet, slipper for papir, og at det så naturligvis er SKATs opgave at tjekke dem efterfølgende.
Derudover er der naturligvis også den ganske naturlige lettelse, at man betaler afgiften, når afgiften skal betales, og der derfor ikke skal tilbagebetales, hvis det viser sig, at man ikke får tinglyst sine papirer alligevel.
Det er en naturlig følge af digitaliseringen og en administrativ lettelse, som vi bakker op om.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-17:
Fra radikal side hilser vi dette positive skridt i den digitale verden velkommen.
Lovforslaget indeholder mange tilpasninger og moderniseringer, så det vil få en særdeles velvillig behandling fra Det Radikale Venstres side.
Morten Homann (SF), 2006-11-17:
Jeg havde forberedt mig på et langt indlæg fra den radikale ordfører.
Der blev jeg skuffet.
Jeg skal sige, at SF støttede indførelsen af den digitale tinglysning i foråret, og vi støtter også den skattemæssige konsekvens af den og støtter det her lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2006-11-17:
Det kan jo gøres langt, og det kan gøres kort.
Jeg er glad for, at der er opbakning til forslaget.
Det er jo et følgelovforslag af digitaliseringen.
Jeg tror på, at det, at vi digitaliserer tinglysning, vil være til gavn og glæde for mange, og jeg kan være enig med andre i, at det kunne have været rart, hvis vi havde fået det tidligere.
Men skal vi ikke bare glæde os over, at nu har regeringen sikret, at der kommer digital tinglysning.
Morten Homann (SF), 2006-11-17:
Jeg skal bare undskylde, at jeg glemte at nævne under mit ordførerindlæg, at Enhedslisten også støtter forslaget – bare til skatteministerens oplysning.
Morten Homann (SF), 2006-11-17:
Jeg undrede mig bare lidt over, at skatteministeren i sit indlæg jo nærmest kom til at fremstille det, som om der ikke er nogen fordele forbundet med skatteudskydelse.
Er det sådan generelt et synspunkt, som præger skatteministeren og Skatteministeriets virke, at man synes, det er ligegyldigt, hvor længe nogen kan udskyde sin skat, når bare den bliver betalt på et eller andet tidspunkt; og at når den kan udskydes med de rentefordele, det indebærer, og den planlægningsmulighed, der er indlagt i det, så er det lige meget, bare det kommer på et eller andet tidspunkt?
For så er der sådan set ret mange ting, som begynder at stå mere klart med hensyn til, hvorfor skatteministeren lader så mange huller stå åbne.
Så er skatteudskydelse fuldstændig ligegyldigt i skatteministerens univers?
Kristian Jensen (V), 2006-11-17:
Det må skyldes, at hr. Morten Homann ikke har hørt efter, for jeg sagde tydeligt, at det, man får ud af det her, ikke er, at man slipper for at betale skat, men at man får en rentefordel.
Derfor er forslagsstillerens påstand om, at man her ville kunne gøre op med en skattebesparelse på 649 mio. kr., fejlagtig.
Det, der er spørgsmålet, er, om man vil acceptere, at nogle kan udskyde en skat.
Hvis man ikke vil acceptere det, så må man bare konstatere, at forslaget her slet ikke dækker det problem, man forestiller sig, for der er mange andre muligheder for at udskyde hævningen i virksomhedsordningen: Man kan trække af sin private opsparing, man kan trække af kassekreditten, man kan låne hos andre og dermed udskyde hævningen af virksomhedsordningen til det efterfølgende år.
Alt det tager forslaget her ikke højde for.
Derimod går det ind og rammer en lang række andre, som nu ikke længere vil få mulighed for at vente til den 2. januar, hvis det er sådan – i de 2 ud af 7 år – at nytårsdag falder på en weekend.
Morten Homann (SF), 2006-11-17:
Det kan godt være, at skatteministeren ikke kan se, at der er nogen fordel forbundet med at benytte sig af ordningen for folk under virksomhedsordningen.
Det er der ganske mange mennesker under virksomhedsordningen, som har kunnet.
Hvis man sammenligner det, der skete i 2004, hvor man ikke havde den her problemstilling, med det, der skete i forbindelse med årsskiftet 2005-06, hvor man havde den her problemstilling, vil man kunne se, at det stort set var samme beløb, som blev indbetalt i skat i løbet af december måned i begge år.
Men derudover var der et ekstra beløb på 1,3 mia. kr., som blev indbetalt efterfølgende, altså i virkeligheden den 2. januar 2006, oven i de skatter, som svarer til dem, som blev betalt i 2004.
Så det kan godt være, at skatteministeren ikke kan se fordelen ved det hul, som findes i den nuværende ordning, men det er det altså ganske mange folk under virksomhedsordningen, som har kunnet, og de har som sagt indbetalt 1,3 mia. kr. ekstra i skat for at udnytte det her hul i ordningen.
Jeg vil bare spørge, om fru Charlotte Dyremose ikke har funderet lidt over, hvorfor det kan være, at hvis man sammenligner indbetalingerne fra december måned 2004, hvor man ikke kunne benytte hullet, med indbetalingerne fra december 2005, hvor man kunne benytte det, blev der stort set indbetalt det samme beløb i de 2 år.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-17:
Al den stund jeg ikke ser noget hul, kan jeg heller ikke se, at der er nogen, der har benyttet sig af det.
Jeg mener ikke, der er tale om et hul, jeg mener, der er tale om en ganske rimelig fleksibilitet i skattelovgivningen, der sikrer, at vi trods alt ikke er så nidkære, som tilfældet ville være, hvis SF havde magt, som de har agt.
Frem for at vurdere, hvad jeg får læst og ikke får læst, synes jeg altså, hr. Morten Homann skulle bruge sine kræfter på at høre, hvad jeg siger heroppe fra Folketingets talerstol.
Jeg sagde, at jeg ikke mener, der er tale om et hul.
Jeg mener, der er tale om en godt nok meget lille og meget begrænset fleksibilitet, der alligevel sikrer, at skattesystemet ikke er så nidkært, som det ville være, hvis hr. Morten Homann havde magt, som han har agt.
Det var det, jeg udtalte mig om, og jeg synes, hr. Morten Homann skulle have lyttet til det, jeg sagde.
Morten Homann (SF), 2006-11-17:
Jeg skal også her starte med at sige, at Enhedslisten støtter forslaget, og sige tak til de partier, som har støttet forslaget.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som bl.a. skatteministeren har sagt, at de nuværende regler er nogle regler, som et enigt Folketing har vedtaget, og som SF også har støttet, og det står vi fuldt og helt ved.
Men nu er det heldigvis tilladt, at man kan blive klogere, og at man kan blive opmærksom på nogle problemer, man ikke har været opmærksom på tidligere, og det er tilfældet i det her.
Når det så samtidig, som den radikale ordfører var inde på, er kombineret med, at der faktisk er opstået nogle nye muligheder i kraft af digitaliseringen af hele skatteområdet, synes jeg, at det er helt på sin plads, at man tænker sig om en ekstra gang og ser, om ikke det kan lade sig gøre at finde en bedre løsning.
For sagen er jo netop her, at det er en konflikt mellem mennesket og systemet.
Det er selvfølgelig rigtigt, at der ikke er nogen, som ønsker at pålægge folk, der står i den ulykkelige situation, at de har mistet en ægtefælle, nogen unødvendige byrder med at få afregnet boet og afregnet skatten; det er der selvfølgelig ingen der ønsker.
Men spørgsmålet er, om det ikke med de muligheder, som vi har, kan lade sig gøre at lave en korrekt afregning af skatten, uden at det kommer til at ligge den efterlevende ægtefælle til byrde, for det er klart, at det for mange mennesker har en stor betydning, om man er medlem af folkekirken eller ej.
Det kan være, at man har valgt at melde sig ud af folkekirken og derfor ikke ønsker at betale kirkeskat.
Vi kan jo også forestille os den modsatte situation, hvor man faktisk aktivt har meldt sig ind i folkekirken og ønsker at bidrage til den, mens den efterlevende ægtefælle har meldt sig ud og derfor ikke betaler kirkeskat.
Så jeg mener, at det i begge tilfælde taler for, at vi beregner den korrekte skat.
Det er netop at sætte mennesket før systemet og respektere det enkelte menneskes valg, som også Dansk Folkepartis ordfører påpegede i sit indlæg.
Derfor er jeg glad for, at der er et flertal, som bakker op om ideen om, at vi skal have brugt de moderne muligheder for at lave en mere korrekt skatteberegning for den enkelte og på den måde sætte mennesket før systemet, og jeg håber også, at det kan være stof til eftertanke for regeringspartierne, som tilsyneladende ikke tager det så tungt, om man nu sætter mennesket eller systemet først.
Men jeg er glad for, at vi har et flertal, og jeg glæder mig til den videre behandling af forslaget.
Afstemning