runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-01:
Dette lovforslag ligner en række enkeltbestemmelser uden indbyrdes sammenhæng.
Der er tale om en opsamling af forslag om regelændringer, som der er fremsat ønsker om fra den kommunale verden.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget om, at reglerne om valg af borgmester og formænd for de stående udvalg i kommuner med såkaldt mellemformsstyre ændres, så der bliver mulighed for at foretage disse valg under ét som forholdstalsvalg.
Dermed kan man forhindre, om jeg så må sige, at den valggruppe, som borgmesteren tilhører, tiltusker sig en ekstra plads ved, at den ved flertalsvalg valgte borgmester tilmelder sig det efterfølgende forholdstalsvalg som en enmandsgruppe.
Det har næppe været hensigten med de eksisterende regler, at der skulle være mulighed for en sådan kreativ tænkning ved besættelse af udvalgsposter.
Men overgangen til forslagets skitserede regler er jo altså en mulighed, som kommunen kan benytte sig af, det er altså ikke nogen pligt.
Dette forhold kunne give anledning
til følgende spørgsmål: Vil det hermed være muligt for et flertal i en kommunalbestyrelse at holde fast ved de kendte regler og på den måde fravriste mindretallet en udvalgspost? Hvis det er tilfældet, er vi jo for så vidt lige vidt, så dette spørgsmål må vi have besvaret under udvalgsbehandlingen. De øvrige elementer i forslaget behøver jeg ikke at kommentere.
Dem kan vi støtte.
Altså en positiv melding fra Det Konservative Folkeparti om dette lovforslag.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-01:
Lovforslaget indeholder en række oprydninger og forenklinger, som SF kan støtte.
Herudover skal jeg kun koncentrere mig om en enkelt ting, nemlig om lovforslagets bestemmelse om, at valget af borgmester og formænd for stående udvalg foretages under ét som forholdstalsvalg med den konsekvens, at den gruppe, der opnår den største kvotient ved valget, udpeger borgmesteren.
Ved sidste kommunevalg fulgte vi jo bl.a., hvordan Socialdemokraterne i København fik fordel af, at borgmesteren kunne anmelde sig som en enmandsgruppe, og det er naturligvis helt urimeligt.
Det at have borgmesterposten giver i sig selv
en meget stor fordel, og der er absolut ingen grund til at øge denne fordel. SF kan støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-01:
Jeg skal på vegne af Dansk Folkepartis ordfører, hr. Poul Nødgaard,
fremsætte følgende bemærkninger til lovforslaget: Dansk Folkeparti er i det store og hele enig i indenrigsministerens lovforslag, dog med et par kritiske bemærkninger. Min første kommentar vedrører pkt. 5, § 65, stk. 5-7.
Ved den foreslåede formulering kan en kommunalbestyrelse med virkning for kommende valgperioder bestemme, at valget af formanden for kommunalbestyrelsen og formændene for de stående udvalg foretages under ét.
Lovændringen bør give sikkerhed mod, at der skiftes gruppe under selve konstitueringsproceduren.
Endvidere bør det præciseres i bemærkningerne, om og hvor ofte kommunalbestyrelsen kan ændre styrelsesvedtægten, herunder om der ved kommende valgperioder forstås mere end én fremtidig valgperiode.
Min anden kommentar er til pkt. 4, § 32, stk. 2, hvorefter man udvider mulighederne for underskriftsberettigelse.
Det er selvfølgelig udmærket og mere fleksibelt, at der er flere personer, der er underskriftsberettigede, men samtidig er der den betænkelighed, at jo flere personer der er legitimeret til at underskrive sådanne dokumenter, jo større er risikoen for fejl og for uhensigtsmæssige eller ukorrekte dispositioner.
Som det er nu, kan der ved enkelte møder i realiteten kun indkaldes stedfortræder ved sygdom.
Så kan jeg da for egen regning tilføje, at vi i Gladsaxe Kommune, hvor jeg er medlem af byrådet, nu i anden periode kører en forsøgsordning, eller skal vi snarere sige en dispensationsordning efter aftale med Indenrigsministeriet, og den forsøgsordning giver mulighed for i de stående udvalg at benytte stedfortræder ved fravær også på grund af andre forhold end sygdom, men altså blandt byrådets medlemmer.
Det er en ordning, der i øvrigt ikke er særlig benyttet, og den har ikke givet anledning til problemer eller misbrug.
Tværtimod har den gjort det politiske arbejde mere fleksibelt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-01:
Lovforslag nr. L 155, forslag til lov om ændring af lov om kommunernes styrelse, er ganske rigtigt, som en tidligere ordfører var inde på, en tilretning af forskellige ting.
Jeg skal kort meddele, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget, men også vil se hen til det, fru Else Winther Andersen bl.a. spurgte om, nemlig hvordan en udvidelse og mere fleksibel brug af suppleantordningen skal virke.
Jeg synes, det er væsentligt og vigtigt, at vi, inden vi vedtager lovforslaget, har mere klare mål for, hvordan det skal foregå og i hvilket omfang.
Derudover er jeg enig i lovforslaget og mener, at netop spørgsmålet om, hvorvidt valg eller konstituering skal foregå i én omgang, er vigtigt.
Vi opfatter det i CD lidt som fusk
med systemet, når man ud over intentionerne med reglerne, som vi ser det, har brugt andre metoder.
Jeg ser også hen til svaret fra indenrigsministeren, i forhold til om det her er bindende, eller det bare er noget, man kan vælge.
Jeg synes, det er en væsentlig diskussion, om ikke vi skal afskære muligheden for at lave den slags efteranmeldelser.
Så skal jeg også på vegne af hr. Ole M. Nielsen fra Kristeligt Folkeparti meddele, at Kristeligt Folkeparti vil støtte lovforslaget og gå positivt ind i arbejdet mellem første og anden behandling.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-01:
Jeg vil sige, at det jo er skæbnens ironi, at jeg nu er ordfører på dette lovforslag, for det er jo sådan, at hvis dette lovforslag havde været vedtaget for 4 år siden, stod jeg ikke her i dag.
Så havde jeg været sundhedsborgmester i København.
Sådan var nemlig resultatet af konstitueringsforhandlingerne, og sådan var resultatet i 13 dage i København efter sidste kommunevalg.
Men det viste sig jo, at der var et hul i loven.
Overborgmesteren kunne anmelde sig som en enmandsgruppe, og så røg matematikken i hele konstitueringen.
En samlet Borgerrepræsentation har derefter rettet henvendelse til Folketinget for at få lavet loven om, for ingen ønsker, at den situation kan opstå igen.
Der er ingen, der ønsker at forhandle på det grundlag.
Så alene af den grund kan Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Men vi kan også støtte både forslaget om bemyndigelse til økonomiudvalget om at træffe afgørelse om kurser for kommunalbestyrelsesmedlemmer, de ændrede regler for underskrivelse af dokumenter og udvidet adgang til stedfortræderindkaldelse.
Frank Aaen (EL), 2001-03-01:
Vi kan også støtte de øvrige elementer i forslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-03-01:
Det er dog den mest ynkelige gang udenomssnak, jeg længe har lyttet til.
Jeg vil bare bede Socialdemokratiets ordfører om at bekræfte, at det arbejde, der pågår i EU, jo er et arbejde om udbud i sin substans: Hvad er det for tærskelværdier, der skal være?
Hvad er det for nogle tidsfrister, der skal gælde, når man udbyder opgaver?
Det, vi taler om her, er jo proces.
Det er jo netop et forsøg på at skabe et sæt regler, som sikrer alle de gode ting, hr. Klaus Hækkerup taler om, nemlig at der ligger omtanke bag, inden man udbyder en opgave, at man forholder sig til, hvorledes medarbejderne skal inddrages, at man sikrer, at der forudgående i kommunalbestyrelsen er en principiel diskussion om eventuelle sociale klausuler osv. Jeg må sige, at jeg er mere end almindelig forundret over, at Socialdemokratiet, som har brugt hele tiden siden statsministerens nytårstale til at sprede gift omkring det her værktøj, som man senest i kommuneaftalen sidste år ellers har opfordret kommunerne til at bruge, ikke vil tage det her processkridt for at sikre, at det bliver brugt med omtanke.
Det undrer mig såre.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-01:
Jeg skal kun sige til Venstres ordfører, at hvis jeg har misforstået Venstres ideologi og hensigter med forslaget, så må jeg tage det på min kappe.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-03-01:
Jamen jeg vil såmænd bare bede hr. Kristen Touborg om lige over for mig at påpege, hvor i forslaget det fremgår, at forslagsstillerne kun synes, udbud er et værktøj til alle de ting, hr. Kristen Touborg sagde.
Altså, som jeg læser forslaget - og jeg har haft en vis indflydelse på ordlyden - så mener jeg ikke at kunne erindre, at det fremgår, at de to partier, der står bag forslaget, peger på, at udbud alene er værktøjet.
Det er ét blandt flere.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-01:
Forslaget handler om, at kommuner og amtskommuner skal forpligtes til at formulere en udbudspolitik.
Forslagsstillerne er af den opfattelse, at de mindre vellykkede udbud, der har været inden for den sidste tid, ikke skyldes, at en opgave er sendt i udbud, men at kommuner og amter ikke har været præcise og velovervejede nok ved gennemførelsen af udbudene.
Forslagsstillerne er endvidere af den opfattelse, at udbud er et godt instrument til at skabe fornyelse, bedre kvalitet og større effektivitet i den offentlige sektor.
SF er fuldstændig enig i, at den offentlige sektor skal være en dynamisk, effektiv og serviceminded virksomhed.
Den skal kunne yde kvalitet i opgaveløsningen og være en arbejdsplads, hvor arbejdsmiljø, uddannelsesmuligheder og udvikling er i højsædet.
Borgerne har krav på synlighed i de ydelser, kommunen eller amtet tilbyder.
Der kræves derfor, at amter og kommuner kan beskrive deres virksomhed og give klare meldinger om, hvilke mål og hvilke kvaliteter de har prioriteret i den kommunale opgaveløsning.
De prioriteringer skal tages på baggrund af den lokale virkelighed, de økonomiske og fysiske rammer, den politiske sammensætning af befolkningen og befolkningens sammensætning og dermed ønsker og behov.
Forslagsstillerne har også fuldstændig ret i, at der i den kommende tid vil være en hård kamp om at rekruttere arbejdskraft.
Den offentlige sektor skal derfor arbejde målrettet på at blive en attraktiv arbejdsplads, hvis den skal være i stand til at yde den service, borgerne har brug for.
Hvis det ikke sker, vil amter og kommuner ikke have noget valg i forhold til udbud, idet arbejdskraften vil mangle.
Alene primærkommunerne ved vi skal bruge ca. 100.000 medarbejdere frem til år 2006, hvis blot det nuværende niveau skal holdes.
Men SF er uenig med forslagsstillerne i, at kun udbud er et godt instrument til at skabe fornyelse, bedre kvalitet og større effektivitet.
Men hvordan de vil arbejde med det,
er klart deres egen opgave og hører efter vores opfattelse ind under det kommunale selvstyre.
Så SF kan altså ikke støtte forslaget, som det foreligger her.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-01:
Spørgsmålet om aktindsigt er jeg ikke parat til at tage stilling til her på talerstolen.
Jeg synes, at vi under udvalgsbehandlingen kunne få nærmere belyst, hvordan de eksisterende regler er, om der er mangler i de eksisterende regler.
Og så må vi overveje det.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Nu er der jo tale om et lovforslag, som man efter det her beslutningsforslag skal pålægge regeringen at fremsætte, og jeg vil godt spørge den konservative ordfører, om De Konservative også mener, det er klogt at fremsætte lovforslaget og vedtage det her i Folketinget, før EU har taget stilling til udbudsdirektivet.
Jeg vil da også godt spørge den konservative ordfører om et af de andre punkter, jeg nævnte, nemlig spørgsmålet om, at der skulle være aktindsigt i den del af den offentlige opgave, som private entreprenører udfører, aktindsigt hos den private entreprenør.
Et af Venstres medlemmer af Europa-Parlamentet har jo netop beklaget sig over, at der i en konkret sag ikke var det, og jeg vil godt spørge: Er det et element, som De Konservative også mener bør indgå, eller mener Det Konservative Folkeparti, at det ikke bør indgå?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-01:
Jeg vil gerne sige til hr. Klaus Hækkerup, at det forslag, der er fremsat her, er et udmærket forslag, som jeg kraftigt kan anbefale Folketinget at støtte.
Og hvis hr. Klaus Hækkerup kan overbevise os om, at den liste på fem punkter, som vi har opregnet, ikke er fuldstændig, så er vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis parate til at supplere listen.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-01:
I SF så vi gerne, at der blev udarbejdet et såkaldt farlighedsindeks for pesticider, men vi erkender også, at det er en svær og måske en umulig opgave.
Perimor er ganske vist et bedre og mere målrettet middel i forhold til insekter; det bekæmper lus, men skåner mariehøns.
På den anden side har aktivstoffet i Perimor en større risiko for at blive udvasket til grundvandet, og det er mere giftigt for fugle.
Dermed har vi jo denne her meget vanskelige balancegang imellem grundvand, giftighed og skånsomhed i forhold til visse dyre- og plantegrupper.
Så det er ganske svære afbalanceringsvilkår, vi har her.
Derfor kan en rangordning af pesticiderne efter farlighed meget nemt blive et valg mellem pest og kolera.
Den eneste løsning på det dilemma er jo i virkeligheden den økologiske produktion, men det er ikke det, vi diskuterer her i dag. Vi havde i SF gerne set, at afgiften blev omlagt, så det blev en afgift på behandlingshyppighed, som også Bichel-udvalget og som skatteministeren nævnte, der blev realiseret.
Vi kan forstå, at den rapport, der er undervejs, kommer snart.
Den skulle jo oprindelig være kommet inden udgangen af år 2000, så det kan være, vi i dag kunne få at vide, hvornår den så kommer, og hvor meget den dermed bliver forsinket.
Den lægger op til, at man ganske vist, sådan som jeg forstod på skatteministeren, kan indføre en afgift på behandlingshyppighed med en bedre miljøeffekt, men der er problemer med, at det muligvis bliver mere bureaukratisk af den grund.
Derfor er vi selvfølgelig helt enige i, at vi må finde den rigtige balance og se på rapporten, når den foreligger.
Jeg forstod også på skatteministeren, at regeringen er indstillet på, at hvis miljøeffekterne af sådan en afgift på behandlingshyppigheden opvejer eller mere end opvejer nogle bureaukratiske vanskeligheder, er regeringen indstillet på at se positivt på at benytte den mulighed. Så det glæder vi os til at diskutere.
Vi kan ikke støtte det forslag, der ligger i dag.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Jeg vil godt sige, at jeg synes, det var en underlig indledning, hr. Knud Erik Kirkegaard havde i sin ordførertale.
Men det glædede mig meget, at hr. Knud Erik Kirkegaard allerede nu starter med at erkende, at de fem punkter, som V og K har nævnt skal medtages, når man skal overveje en udbudspolitik, er for få, og for egen regning nævner arbejdsmiljøet.
Det glæder mig meget, for det var præcis et af de otte punkter, jeg nævnte,
som vi fra Socialdemokratiets side også - synes jeg selv - meget konstruktivt fandt burde indgå i det, kommunerne skal tage stilling til, når de formulerer en udbudspolitik.
Så jeg er glad for, at hr. Knud Erik Kirkegaard på denne måde bekræfter, at det, der er udarbejdet af V og K, er udarbejdet for hurtigt, for de har ikke nået at få det hele med, og dermed indirekte bekræfter, at der selvfølgelig er et godt grundlag for at overveje tingene yderligere.
Det er ikke nogen logisk slutning, som hr. Lars Løkke Rasmussen søger at drage, at vi ikke gerne vil have, at kommunerne overvejer disse ting.
Vi vil bare ikke skride til lovgivning på nuværende tidspunkt, og det er det, forslaget går ud på.
Lad mig så i øvrigt sige, at jeg synes, at hr. Lars Løkke Rasmussens udlægning var utrolig skuffende.
Jeg står her og siger, at Venstre sammen med De Konservative har nævnt fire punkter i forslaget, fint.
Jeg nævner otte punkter, som jeg synes også bør indgå, og hvad er Venstres holdning til det?
Er det ikke konstruktivt?
Er det ikke et input, der netop siger: All right, kom an, lad os se, hvad det er, der skal indgå?
Jo, det er lige præcis, hvad man er.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-03-01:
Hvis det var forvrøvlet, må det jo falde tilbage på den socialdemokratiske ordfører, for jeg lavede bare en logisk slutning på, hvad det var, der blev sagt.
Altså vi kan jo her konstatere, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at sende en forpligtende opfordring til landets kommuner om, at man forud for udbud også bør overveje, om de skal suppleres med sociale klausuler.
Det er tankevækkende, og det bekræfter jo bare indtrykket af, at man slet ikke seriøst vil gå ind i den her debat, men at man har reserveret det til valgkampen.
Det er dobbeltmoralsk, det er hyklerisk, det er under lavmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Vi har intet sagt om, hvad kommunerne skal gøre fra nu af og frem til det tidspunkt, hvor der måtte foreligge et nyt udbudsdirektiv fra EU.
Det er klart, at selvfølgelig må og bør kommunerne - set med vores øjne - tage sociale klausuler
Det er der ikke noget der forhindrer dem i.
Det, vi bare siger, er, at selv om de skal overveje, at noget skal ind - og det, Venstre har foreslået, er, at vi nu vedtager en lov, der siger, at man skal overveje, om det skal ind - risikerer vi, at EU siger, at det slet ikke må komme ind.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-03-01:
Skal jeg forstå det sådan, at indtil der foreligger et nyt EU-udbudsdirektiv, vil det ikke være nogen socialdemokratisk anbefaling over for de kommuner, der i mellemtiden foretager udbud, overhovedet at indtænke sociale klausuler?
Der er alene tale om, at man pålægger kommunerne at overveje, om der i tilknytning til udbud skal tænkes sociale klausuler ind.
Men det er åbenbart ikke socialdemokratisk politik.
Der skal vi altså læne os tilbage og vente på, hvad man mener nede i EU.
Det undrer mig også.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Nu er det jo sådan, at vi i Folketingets Kommunaludvalg havde lejlighed til at drøfte bl.a. det her spørgsmål på det møde, vi havde med repræsentanter for medlemmerne af EU's regionsudvalg.
De understregede meget klart, at der er en række uafklarede forhold vedrørende det direktiv om udbud, som EU arbejder med for øjeblikket.
Kan vi f.eks. skrive en social klausul ind her i Danmark, der siger, at der ikke må forekomme produkter, der er tilvejebragt ved børnearbejde?
Kan en kommune gøre det?
Og der må man sige, at sådan som EU's direktiv ser ud i dag, er svaret nej.
Kan vi så vedtage en lov, der, sådan som Venstre har foreslået det, pålægger kommunerne at gøre det, og forvente, at den lov vil blive ratificeret?
Det er i det hele taget så uklart, hvad grundlag vi har at træffe en beslutning på, så det vil være helt omsonst, at det her Folketing går ind og gør det. Og hvis hr. Lars Løkke Rasmussen havde været til stede ved det møde i Kommunaludvalget, ville han også have fået den opfattelse.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-01:
Også jeg syntes, det var bemærkelsesværdigt med den frygt, som den socialdemokratiske ordfører havde for at fornærme nogen i EU-systemet.
Det synes jeg ikke vi skal være så nervøse for, vi kan godt selv forholde os til tingene.
Jeg synes i øvrigt, at det var lidt besynderligt, at de punkter, som Venstre og De Konservative har peget på her, var det helt forkert at tage stilling til, men de punkter, som hr. Klaus Hækkerup nævnte, var det så helt i orden at tage stilling til.
Jeg har endnu ikke set logikken i hr. Klaus Hækkerups argumentation
, men det kan selvfølgelig være min fejl - det tror jeg dog ikke.
Ideologi er noget bras, sagde min tidligere partiformand
og statsminister Poul Schlüter for nogle år siden - en udtalelse som der efterfølgende var megen diskussion om internt i Det Konservative Folkeparti. Men jeg vil gerne her slå fast, at når man som politiker skal tage stilling til udlicitering, er en ideologisk facitliste i hvert fald noget bras.
Det er gældende, uanset om ideologien siger udlicitering for enhver pris, eller om den siger det modsatte.
For Det Konservative Folkeparti er spørgsmålet meget enkelt.
De penge, vi som politikere hiver op af skatteydernes lommer, er det vores pligt at udnytte optimalt, så vi får den bedst mulige opgaveløsning til den billigste pris.
Og når vi ønsker at sikre dette, er udbud af opgavens løsning et fortræffeligt redskab.
Hermed kan der skaffes sikkerhed for, at skatteydernes penge udnyttes optimalt, og udbud forhindrer selvsagt ikke, at den offentlige myndighed selv kan byde på opgaven.
I de sidste måneder har der været en heftig polemik om udbud og udlicitering.
Der har været en række eksempler fremme i den offentlige debat, hvor udliciteringen er gået skævt.
Det kan skyldes fejl og manglende dygtighed hos det firma, der byder på opgaven og derved får overdraget udførelsen af opgaven, men det kan også skyldes manglende omhu hos den udbydende offentlige myndighed.
Jeg er ikke i tvivl om, at hvis man opgør det samlede regnebræt, vil der være væsentlig flere succeshistorier om udlicitering, end der er fiaskohistorier.
Men det er fiaskoerne, der dominerer mediedækningen. Derfor ønsker vi med dette beslutningsforslag at være med til at sikre, at kommuner og amtskommuner, der står foran en udbudsforretning, forbereder sig grundigt gennem formulering af en udbudspolitik, hvor man tager stilling til i hvert fald fem vigtige og afgørende spørgsmål. For det første en præcis beskrivelse af krav og betingelser for kvalitet.
Der skal for det andet tages stilling til, hvorvidt man selv ønsker, at der skal afgives bud på opgaven.
For det tredje hvordan man vil kontrollere, at den beskrevne kvalitet også opnås.
For det fjerde en stillingtagen til medarbejderindflydelse og personalets retsstilling, og her vil jeg godt for egen regning føje til: herunder også arbejdsmiljøspørgsmål.
Når de offentlige myndigheder efter omhyggeligt at have overvejet disse centrale spørgsmål
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-03-01:
Vi hører næsten daglig, at pesticider belaster miljøet.
Derfor er det beslutningsforslag, som vi skal diskutere her i dag, højaktuelt. Mindre afgifter på de pesticider, som er mindst miljøskadelige, må være det rigtige.
Dansk Folkeparti er medforslagsstiller på det her beslutningsforslag.
Vi ser sådan på det, at afgiften på forskellige pesticider er blevet en udgift for de forbrugere, der har behov for at drive landbrug og gartneri på en forsvarlig måde.
Miljøvenlige pesticider blev der sat spørgsmålstegn ved i dag.
Der er virkelig miljøvenlige pesticider og i særdeleshed for det produkt, som det er meningen skal gro frem.
Vi snakker om forbruget af dem.
Vi må da tro på de mennesker, som har med det at gøre, og som mener, at forbruget passer til omsætningen og til de lus og andre forskellige ting, som forekommer i den daglige produktion, og som skal angribes.
Vi er jo noget forskellige herinde i Folketinget.
Vi er måske nogle, som daglig eller flere gange ugentlig har kontakt med de afgrøder, som gror op, og vi kan se, hvornår der er behov for, at man sætter ind med en behandling.
Vi snakker også om hyppigheden.
Behandlingen skal selvfølgelig være der, når der er brug for det.
Det vil enhver producent af fødevarer selvfølgelig rette sig efter. Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, stiler hen imod, at de pesticider, der er mindst belastende for miljøet, bliver brugt.
Det er vores håb i Dansk Folkeparti, at vi kan nedsætte afgiften på dem.
Vi håber da i Dansk Folkeparti, at vi, selv om der er modstand imod det i dag, kan samles om det og virkelig lytte til den producerende del af Danmarks befolkning, så den kan få et ord med her.
Jeg lagde mærke til, at ministeren slet ikke afviste det her forslag.
Måske er der mulighed for en omlægning af disse afgifter.
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-01:
Da vores ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Enhedslisten er enig i, at der kan være behov for, at kommunerne i langt højere grad formulerer en politik om udbud og udlicitering. Problemet er, at der med det her forslag også fremstår en hyldest til udlicitering som et redskab til besparelse, og det vil vi ikke støtte.
Der er ikke bare tale om, at der betales dyre lærepenge i kommunerne.
Der er jo også tale om ødelagte arbejdspladser, nedslidt personale og folk, der bliver fyret grundløst i udliciteringsprocessen.
Der er mange erfaringer af den slags.
Så vi vil altså ikke støtte et forslag, der i den grad lægger op til, at udlicitering i sit væsen betyder væsentlige muligheder for besparelse.