runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-23:
Jeg tror, vi alle sammen flere gange har set denne udtalelse refereret i fjernsynet om at udvise ikke alene personer, som har begået et eller andet kriminelt, men hele familier, og jeg har bestemt haft nøjagtig det samme indtryk som hr. Arne Melchior af denne udtalelse.
Jeg synes, at fru Pia Kjærsgaard skylder Folketinget at korrigere det, hvis det er forkert.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jeg synes, det er vigtigt, at Dansk Folkeparti holder tungen lige i munden.
De, der kommer med en anden kultur, er det de 500.000, som ikke opfører sig ordentligt?
Jeg synes, fru Pia Kjærsgaard lige før sagde, at der var mange, der opførte sig ordentligt, men der var nogle kriminelle, som vi skulle tage fat på.
Jeg vil godt have at vide: Hvad skal de tal - 500.000, 700.000 - bruges til, hvis fru Pia Kjærsgaard mener, at det alene er de kriminelle, vi skal tage fat på?
Det er klart, at vi skal have fat på folk, uanset etnisk baggrund, der er kriminelle.
Men hvad skal tallene 500.000, 700.000 bruges til, når flertallet, som fru Pia Kjærsgaard sagde før,
faktisk opfører sig flot?
Det afgørende er, at de får lov til at fungere i det danske samfund.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-23:
Jeg vil da bare sige til hr. John Vinther, at han da kan tage det helt roligt.
Det, som hr. Henrik Svane sagde, var, at det åbenbart skulle være ekstremt, hvis man erkendte, at vi ikke kunne afhjælpe alverdens problemer.
Er det ekstremt?
Det er da bare en kendsgerning.
Det kan da ikke lade sig gøre.
Det har da ikke spor at gøre med at være højreorienteret eller ekstrem eller noget i den stil, og det var da det, hr. John Vinther burde have svaret.
Hvad er det dog for en gang vås?
Og må jeg så sige til hr. John Vinther, også bare for at hjælpe lidt til, med hensyn til familiesammenføringer, at det, jeg tror hr. John Vinther mener, og det, som man i det her Folketing også kommer til at tage stilling til, er, at retskravet på familiesammenføring afskaffes, og at det bliver langt mere individuelt, end det er i dag, så man ikke længere har et retskrav på at få sin familie sammenført i Danmark.
Men hr. John Vinther må endelig lade være med at bøje hovedet eller tage det ned under armen i forhold til at blive kaldt ekstrem eller yderst til højre eller noget i den stil, bare fordi man erkender, at lille Danmark kan ikke afhjælpe alverdens problemer.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Jeg vil godt spørge SF's ordfører ud fra det, der blev sagt: Vil SF's ordfører benægte, at Danmark er et kristent land, og at dansk lovgivning har Danmarks tusindårige kristendom som sin forudsætning?
Og mener SF's ordfører ikke, at danskere, som nu har præget dette land i årtusinder, selv skal have lov til at definere, hvad der skal være gældende kultur og tro i Danmark?
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
Jeg kender godt det gamle ordsprog, der hedder, at når man slår i et kobbel hunde, så hyler den, der bliver ramt.
Men hvis nogen bliver ramt, skal de så ikke have lov til at hyle? Hvad er det for noget nyt?
Hvad er det for noget?
Skal vi alle sammen være lændelamme og afrettede og bare danse efter fru Kjærsgaards pibe? Jeg skal yderligere læse op fra fru Kjærsgaards tale ved hendes landsmøde i fjor, hvor hun siger: »Kan man forestille sig en regering med ministre som Arne Melchior, Peter Duetoft og Mimi Jakobsen, som jo alle nærer et nærmest sygeligt had til Dansk Folkeparti?« Også dette er en grov overdrivelse, ligefrem en usandhed.
Vi hader aldeles ikke Dansk Folkeparti.
Så mange mennesker, så mange vælgere, de har,
kunne jeg slet ikke drømme om at hade.
Jeg taler endda godt og civiliseret og ubesværet med mange medlemmer - også herinde - af Dansk Folkeparti.
Men skulle man afskære mig fra at blive vred og rasende, hvis de siger noget sludder og beskylder nogen for noget, som ikke er rigtigt?
Den ret tror jeg også fru Pia Kjærsgaard forbeholder sig selv.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-23:
Hr. Arne Melchior har ikke forstået et levende pip af det hele.
Jeg har en svigerdatter, der kommer fra den tredje verden, og hende er jeg glad for.
Jeg er ikke spor bange for hende.
Min mor er svensk.
Min kone er norsk.
Min nabo er russisk, og på den anden side er der en, der er engelsk.
Jeg er ikke bange for nogen som helst af dem.
Der er ikke tale om nogen stor fare, overhovedet ikke.
Jeg skal ikke rubricere nogen og sige, hvor mange generationer der går, før de er integreret i det danske samfund og ikke længere er fremmede.
Dette er forskelligt.
Men det har jo vist sig, at nogle i tredje generation og fjerde generation stadig væk har svært ved at kunne det danske sprog, når de møder op i skolerne.
Og det var baggrunden for, at Danmarks Statistik efter moden overvejelse besluttede sig for at lave denne her indvandrerprognose og for at føre den ajour i 1997.
Det siger ikke noget om, at der om 20 år er 471.000 fremmede, som ikke er integreret i det danske samfund.
Men det sætter en overgrænse, og det giver os nogle tal at forholde os til, så de helt vilde tal forsvinder.
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
Jeg skal bare konstatere, at hr. Frank Dahlgaard ikke svarede på mit spørgsmål om, hvor mange generationer bagud man skal markeres som fremmed.
Da jeg var dreng, havde kongen en kammerherre, der hed
Schaffalitzky de Muckadell, da jeg var soldat, havde jeg en chef, der hed von Freiesleben, og da jeg var ung gift, havde vi en huslæge, der hed Bournonville de la Cour
Hvor mange generationer tilbage
vil hr. Frank Dahlgaard lave kunstige skel i denne befolkning?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Jeg skal blot på Venstres vegne meddele, at vi vil undlade at stemme for den af fru Pia Kjærsgaard udarbejdede vedtagelse ud fra det synspunkt, at formuleringen om antallet af udlændinge jo ikke er det, der er det vigtigste.
Det er kriterierne i udlændingeloven, og det er det, vores egen vedtagelse drejer sig om. Med hensyn til hr. Frank Dahlgaards vedtagelse, skal jeg bare sige til hr. Frank Dahlgaard: Det er for morsomt.
Vi stemmer imod.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-23:
Hr. Arne Melchior forsøger ligesom SF's ordfører at tage afstand fra den indvandrerprognose, som Danmarks Statistik lavede i 1991 og førte ajour i 1997, og som jeg finder er et godt grundlag, og som bør ajourføres hvert femte år.
En stor fare?
Næ, det ved jeg ikke, men der bliver nogle problemer.
Der svævede før 1991 og 1997 helt vilde tal i luften og debatten om, hvor mange der kom fra den tredje verden.
Nu har vi fået et sagligt grundlag, hvorpå vi kan forholde os til, hvor mange der er i dag, ikke med hensyn til statsborgerskab, men med hensyn til oprindelse, sådan at de helt vilde tal ikke kan komme frem i debatten mere.
Det må hr. Arne Melchior med sin holdning være glad for.
Det er jeg også.
Jeg ved ikke, om det er en fare, men det er en kæmpe udfordring, og det er et kæmpe problem, når man kommer fra den tredje verden til Danmark - for dem, der kommer, men også for dem, der er her, og for hele integrationen.
Men man må ikke sætte tal på. Hr. Arne Melchior og SF's ordfører har været blandt de fremmeste til at være modstandere af disse tal, som Danmarks Statistik er kommet med, og som er ubestridelige, men hvor man skal være varsom med at fortolke dem.
Også hr. Arne Melchior skal være varsom.
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Frank Dahlgaard, hvor langt man tæller i århundreder eller generationer, når det drejer sig om at beskrive et menneske som havende en anderledes etnisk og kulturel baggrund.
Er det tre, eller er det fem eller syv generationer?
Min egen slægts stamtavle viser, at jeg er syvende generation.
Mine børnebørn her i landet er niende generation.
Hvilken baggrund har de?
Og er det ligegyldigt, om de for længst er integreret fuldstændig i det danske samfund?
Skal de stadig væk skilles ud som værende anderledes?
Og selv efter en fremskrivning, som ingen er i stand til at foretage 20 år frem, overhovedet ingen, intet geni på jorden kan, og da slet ikke hr. Frank Dahlgaard, kan det jo altså ikke nytte at se en stor fare i, at hver tolvte borger for to, tre, fire generationer siden har en anden baggrund.
Skulle flertallet, nogle og halvfems procent, af folk med dansk baggrund, endda spillende på hjemmebane,
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Vi kommer langt omkring, når vi diskuterer udlændingepolitik.
Og jeg synes, det er beskæmmende, at det, den lander på, i virkeligheden er en stor generel debat og så i virkeligheden en fornægtelse af problemerne.
Det er jo ikke rigtigt, som hr. Frank Dahlgaard siger, at vi ikke diskuterer problemerne.
Men problemerne bliver forvrænget og forstørret i en grad, så de ikke er til at kende.
Men det, som vi står tilbage med, er stadig væk en udlændingelov med nogle helt kontante ting, hvor der ikke bliver diskuteret noget som helst.
Vi har været flere ordførere heroppe, som har nævnt nogle kontante ting i udlændingeloven, den konkrete udlændingelov.
Der har været nævnt uledsagede børn, men hvor er ministeren henne i forhold til at kommentere det?
Der har været nævnt retssikkerhed for asylansøgere.
Der har været nævnt problemer omkring humanitær opholdstilladelse.
Alle disse konkrete ting bliver ikke kommenteret.
I stedet for har dette Folketing en kæmpe interesse i med hr. Frank Dahlgaard og fru Pia Kjærsgaard og lignende i spidsen at fremmane et billede, som ikke har noget med virkeligheden at gøre, og som gør, at vi i virkeligheden får en debat, som gør, at vi ikke tager fat dér, hvor der er en masse problemer.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Jeg skal ikke forlænge debatten, blot henvise til den begrundelse, som fru Birthe Rønn Hornbech netop har givet.
Og så skal jeg meddele på vegne af Det Konservative Folkeparti, at vi selvfølgelig stemmer for vores eget forslag
til vedtagelse
Vi stemmer imod hr. Frank Dahlgaards forslag til vedtagelse, og vi vil undlade at stemme for det af fru Pia Kjærsgaard fremsatte forslag til vedtagelse.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-23:
I 1991 lavede Danmarks statistik en prognose over udviklingen
i antallet af indvandrere fra den udviklede verden og fra den mindre udviklede verden, og det var der megen kritik af, men det var efter, at debatten havde rejst et åbenlyst behov
I 1996 spurgte jeg økonomiministeren, som jo har
Danmarks Statistik under sig, om ikke hun ville få den prognose ført ajour, og det fik hun så.
Og så fik vi den prognose, som er den seneste indtil dato - den kom i 1997, for 3 år siden - og den viste, at bare fra 1991 til 1997, på de 6-7 år, havde virkeligheden overhalet prognosen.
Der var altså kommet flere indvandrere ind i Danmark fra den tredje verden, folk med en helt anden kulturel baggrund, og det rejser selvfølgelig nogle problemer, og det gør problemerne større.
Man skal selvfølgelig passe på, hvordan man fortolker den statistik.
Men de seneste tal viser efter prognosen, at der om 20 år vil være 471.000 mennesker eller efterkommere efter mennesker med en rod i den tredje verden og med en anden kulturbaggrund svarende til 8,4 pct. af befolkningen, altså vil hver tolvte borger i Danmark have en fremmedkulturel baggrund.
Og disse mennesker vil jo ikke være jævnt fordelt over landet.
Det giver en lang række problemer
i skolerne og på uddannelsesinstitutionerne og en række andre steder.
Det skal man kunne debattere fordomsfrit uden at blive skudt i skoene, at man er racist, eller at man er imod de fremmede.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Når Venstre og Det Konservative Folkeparti har rejst denne forespørgselsdebat, er det ikke for at være deltagere i et populistisk hylekor, der slår på befolkningens angst og fordomme.
Danmark er et rigt, et civiliseret land, og vi har naturligvis en forpligtelse til at hjælpe mennesker i nød. En forudsætning for, at vi kan leve op til den forpligtelse, er, at der til stadighed er bred folkelig opbakning, forståelse og accept omkring den førte politik, og det igen kræver, at vi som politikere tør sætte hårdt ind over for det mindretal, der udnytter reglerne og vores gæstfrihed. Vi skal behandle asylsøgere med respekt, værdighed og anstændighed ...
... men vi skal ikke være blinde for, at der kommer mennesker her til landet, der vel vidende, at deres mulighed for at opnå asyl er ikkeeksisterende, kommer med det ene formål at nå at stjæle så meget som overhovedet muligt, inden de igen sendes ud af landet.
Lad mig komme med et eksempel hentet fra et notat fra Udlændingestyrelsen af 8. september i år.
Dér kan man i en tabel se, at der fra Georgien indrejste 45 asylsøgere i første kvartal i år, 42 georgiske asylsøgere blev i samme kvartal sigtet for overtrædelse af straffeloven, og antallet af georgiske asylsøgere, der rent faktisk fik asyl, var nul.
Det er en tankevækkende statistik.
Indenrigsministeren lagde hårdt ud.
De skulle isoleres på en øde ø.
Befolkningen har krav på at få at vide, om den nuværende regering har den evne og den vilje, der skal til for at få nedbragt sagsbehandlingstiden og gribe hårdt ind over for disse asylsøgere.
Det er baggrunden for den rejste forespørgselsdebat.
Besvarelse
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Jeg vil tilråde hr. Knud Erik Hansen, når Folketingstidende er blevet trykt, at læse, hvad jeg svarede i sidste runde, for her mener jeg, at jeg svarede på det spørgsmål.
Til hr. Arne Melchior vil jeg sige: Det er ikke en mistænkeliggørelse af Dansk Flygtningehjælp, men omvendt er det altså også sådan, at i Det Konservative Folkeparti har vi i denne særlige situation, hvor vi taler om mennesker, der - som jeg sagde før - med en til vished grænsende sandsynlighed ikke kan få asyl, tiltro til, at de mennesker, der sidder i Udlændingestyrelsen og behandler sagerne ud fra saglige kriterier, udmærket godt er i stand til at vurdere dem.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Nu ventede jeg et par runder i håbet om, at jeg fik et svar.
Jeg spurgte, hvor Det Konservative Folkeparti stod med hensyn til retssikkerheden i dette spørgsmål, og jeg vil godt spørge stille og roligt: Hvis man fjerner Dansk Flygtningehjælps rolle, er det så ikke en forringelse af retssikkerheden for asylsøgere?
Jeg synes ikke, der er noget formål med at snakke om Dublinproceduren, så det kan vi godt springe over.
Den giver ikke nogen sikkerhed for asylansøgere.
Der er selvfølgelig et problem, men at slette Dansk Flygtningehjælps medvirken, er det ikke en forringelse af retssikkerheden?
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
Jeg har en vidtgående sympati for hr. Vinthers måde at fremlægge tingene på, men han skal ikke tro, at han og hans parti og Venstre er ene om foruden retssikkerheden også at lægge vægt på det omgivende samfunds tryghed.
Det gør vi vist alle sammen.
Det, jeg savner svar på efter de korte bemærkninger, der er blevet fremsat, og de spørgsmål, der er stillet, er: Hvorfor skal Dansk Flygtningehjælp udelukkes?
Man skal da have en bisidder, man skal da have nogen, der skal se sagen fra den anklagedes, den mistænktes synspunkt, så vedkommende endda på fremmed grund og under vanskelige omstændigheder ikke er overladt til sig selv.
Jeg har ikke spor sympati for de væmmelige eksistenser, der kommer til det ene land og det andet land, herunder også til vores land, for at stjæle.
Men vis dog den mildhed og respekt for retssikkerheden, at de selvfølgelig skal have en bisidder!
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Til hr. Henrik Svane skal jeg blot komme med den faktuelle korrektion, at jeg sådan set ikke sagde, at der var en til vished grænsende sandsynlighed for, at de pågældende var kriminelle.
Det Konservative Folkeparti lægger stadig vægt på retssikkerhed, og det vil vi blive ved med. Med hensyn til hr. Helge Bo Jensens spørgsmål må jeg blot konstatere, at vi lægger måske nogen vægt på det omkringliggende samfunds retssikkerhed over for de mennesker, der kun kommer her til landet med det formål at begå kriminalitet, men vi har jo ikke foreslået, at der ikke skal være nogen sagsbehandling.
Vi har blot foreslået, at man laver en lynsagsbehandling og smidiggør den.
Jeg har fuld tiltro til, at systemet som sådan - de mennesker, der sidder og kigger på de sager - udmærket godt er i stand til at vurdere, om der i et enkelt tilfælde ud af mange, der kommer eksempelvis fra Georgien, skulle være noget, der lignede grundlag for asylstatus i Danmark, men det behøver man altså ikke have et meget langt forløb for at kunne konstatere.
Dorte Bennedsen (S), 2000-11-23:
Jeg synes, Det Konservative Folkeparti skal passe på, at man ikke vender tingene på hovedet.
Baggrunden for, at vi overhovedet har en å.g.-procedure, er jo, at man for år tilbage så, at der var sager, hvor man måtte skønne, at der nok var en rimelig oplagt chance for, at de var åbenbart grundløse.
Men netop for at sikre, at disse sager fik en ordentlig behandling, sagde man, at det ikke kun skal være de offentlige myndigheder, som behandler dem.
Så drog man Dansk Flygtningehjælp ind i proceduren og fik derved den hurtige procedure, som jo har virket vældig godt, bl.a. da vi havde problemet med balterne for nogle år tilbage.
Men nu kommer Det Konservative Folkeparti og siger, at vi har brug for en hasteprocedure osv. osv., og så skyder man det element ud, der skulle sikre retssikkerheden for disse mennesker.
Det Konservative Folkeparti var meget optaget af retssikkerhed i går på nogle andre områder, og det havde vi en lang debat om.
Men hele denne procedure er jo lagt til rette for at sikre retssikkerheden, og rent faktisk har jeg forstået, at hvis de ikke ligefrem er jøder, betragtes de russiske ansøgere som åbenbart grundløse, og jeg synes altså, det er at vende tingene på hovedet pludselig at ville squeeze Dansk Flygtningehjælp ud.
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-23:
Det er jo netop det, retssikkerhed handler om: Hvad skal der ske med de i dette tilfælde fortvivlende få, som måske er rigtige forfulgte, som kommer fra et sted, hvor de er blevet forfulgt?
Er De Konservative indstillet på at følge det op med en procedure her i landet, som i virkeligheden bliver en fortsættelse af forfølgelsen, fordi de bliver straffet for noget, de ikke har gjort, men som nogle andre har gjort?
Er det en retsstat?
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Nu var der megen uro i salen, da jeg begrundede forespørgslen, og derfor skal jeg gerne til ære for hr. Helge Bo Jensen og andre gentage de tal, som jeg har fundet i et notat fra Udlændingestyrelsen af 8. september i år.
Man kunne se, at der i første kvartal i år var indrejst 45 georgiere.
I samme kvartal blev 42 sigtet for overtrædelser af straffeloven, og i samme kvartal, altså helt frem til andet kvartal år 2000, er nul georgiske asylsøgere meddelt asyl.
Jeg synes, det tegner et billede af, at der kommer mennesker fra visse lande, hvor man med meget stor sikkerhed kan sige, at de pågældende ikke opfylder kriterierne for at blive tildelt asyl.
De kommer alene med et andet formål.
Jeg er enig i, at der selvfølgelig skal være en sagsbehandling, for det er vi forpligtet til, også konventionsmæssigt.
Men det kan jo ikke være sådan, at man hele tiden bliver ved med at bruge de meget lange sagsbehandlingstider som undskyldning for, at der ikke gribes ind lige netop over for denne gruppe asylsøgere.
Jeg ynder i virkeligheden at kalde dem kriminelle forklædt som asylsøgere, for det er jo ikke folk, der nogen sinde kunne få asyl.
Jeg kunne ikke drømme om at mistænkeliggøre Dansk Flygtningehjælps arbejde, og det er heller ikke det, der er vores formål.
det naturligvis om at smidiggøre og effektivisere sagsbehandlingen så meget som overhovedet muligt, og i de sager mener vi altså ikke, der er grundlag for, at Dansk Flygtningehjælp skal medvirke i proceduren.
Det er i al beskedenhed og forsigtighed baggrunden for vedtagelsesforslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Vi er i SF enige i, at det er et problem med de kriminelle asylansøgere, som kommer hertil med det formål at begå kriminalitet.
Men vi har en bekymring over forslaget til vedtagelse, og den går på: Hvordan sikrer man rent faktisk, at de, der kommer her, også får en retmæssig behandling?
Vi har åbenlyst grundløs-proceduren, hvor Dansk Flygtningehjælp netop er med, ikke som en garanti, men som et filter for at sikre, at der ikke sker de store ulykker, når vi anvender åbenlyst grundløs-proceduren, og jeg vil godt spørge hr. John Vinther: Hvor er retsgarantierne henne?
Sådan som jeg forstod forslaget, er det faktisk dem, man er ved at fjerne.
Er Det Konservative Folkeparti ikke et parti, der går ind for, at vi skal være en retsstat?
Jeg oplever faktisk, at det, man siger her, er, at fordi det er asylansøgere, er retssikkerheden ligegyldig.
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-23:
At De Konservative har en forkærlighed for at spærre folk inde, så mange som muligt så meget som muligt, er næppe noget nyt.
Men det undrer mig alligevel, at de mener, at man kan se af folks statsborgerskab eller hudfarve, eller hvad det nu kan være, om de er kriminelle eller ej, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om De Konservative på den måde virkelig går ind for en kollektiv afstraffelse af grupper, hvor der er nogle, der har vist, at de er kriminelle.
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Tak for besvarelsen, men jeg mangler bare at få svar på én ting.
Hr. John Vinther sagde i sit sidste indlæg, at der er en til vished grænsende sandsynlighed for, at de alle sammen er kriminelle.
Hvordan vil man sikre, at de få procent, der rent faktisk får asyl, får en retfærdig behandling?
Jeg vil indledningsvis sige til hr. John Vinther, at jeg er meget enig i de betragtninger, Det Konservative Folkeparti gør sig for at stoppe tilvandringen til landet af folk, der kommer hertil og søger uberettiget asyl og samtidig hermed begår berigelseskriminalitet og anden kriminalitet.
Det vil vi fra radikal side gøre alt, hvad vi kan, for at stoppe, her er vi selvfølgelig enige.
Men jeg er lidt betænkelig ved den formulering, man har i forslaget, hvor man opfordrer regeringen til at lave en lynbehandling, en hastebehandling.
Jeg går ud fra, at Det Konservative Folkeparti er klar over, at der rent faktisk bliver givet asyl til nogle af dem, som kommer fra nogle af de lande, vi taler om her.
Hvordan vil Det Konservative Folkeparti sikre, at den asylbehandling, som skal foregå, foregår retfærdigt, så vi ikke taber nogle af dem, der rent faktisk har et beskyttelsesbehov?
Og endelig vil jeg godt bede hr. John Vinther om at forklare os lidt mere om, hvorfor Dansk Flygtningehjælp efter De Konservatives mening ikke længere skal indgå i asylbehandlingen.
Hvad er årsagen til det?
Jann Sjursen (KRF), 2000-11-23:
Dér kan vi nok finde hinanden, tror jeg, når det kommer til stykket.
Må jeg sige til hr. Henrik Svane: Det er klart, at jeg ikke sådan forventer, at det første, man skal præsentere en asylansøger for, er, at vedkommende får en midlertidig arbejdstilladelse.
Men det er klart nok, at det skal gennemtænkes, og jeg trækker da gerne nogle enkelte af de ord, jeg sagde
tidligere, i mig igen med tilbagevirkende kraft.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jeg var til et møde for halvt års tid siden med en hel masse fra etniske minoriteter, og vi havde en meget spændende debat.
Så sad der nogle nede i hjørnet og skreg op om den skrækkelige danske kultur og det skrækkelige danske samfund, og at vi bare skulle mase det ned.
De var ganske få, og i pausen kom en af mine bekendte hen og sagde til mig: Knud Erik, du skal ikke være bekymret over det her.
Det er dem, vi kalder for vores nazister.
Men det var ikke flertallet.
Der er nogle få, klart, der ikke kan forstå at trække grænsen, det er der ingen tvivl om.
Men lad være med at sige, at det er hovedparten af alle med anden etnisk baggrund eller muslimsk baggrund.
Det er det ikke.
Og så om ligestilling: Det er da rigtigt, at der foregår nogle ting i etniske minoriteter omkring ligestilling, som ikke er SF's kop te.
Men man må ikke tegne det som et billede, der bare er sort-hvidt på dén måde, for det er det ikke.
Det er meget mere nuanceret, for det indgår i en anden kulturel sammenhæng.
Men det betyder da ikke, at vi ikke godt kan tage en diskussion om det, og hvis vi følger lidt med - det kan godt være, fru Pia Kjærsgaard ikke gør det - så er der faktisk blandt etniske minoriteter en ganske stor diskussion om mange af de her ting.