runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 1999-05-27:
Vi kan altså konstatere, at økonomiministeren vedstår det referat, der er givet i dagbladet Information den 20. maj.
Med andre ord, økonomiministeren siger og vedstår i dag, at det kan blive aktuelt at fjerne resten af rentefradraget, når pinsepakken er faset
helt ind
Det står nu fast.
Jeg har ikke i dag påstået, at regeringen har sagt, at så skal det være sådan.
Men når vi er nødt til i Folketinget at tillægge betydning, hvad økonomiministeren siger, er det jo, fordi vi alle sammen husker, at Det Radikale Venstre før sidste valg i marts 1998 fremlagde et ret barsk skatteprogram, som Socialdemokratiet i valgkampen lagde afstand til, men som Socialdemokratiet efter valget gennemførte i pinsepakken i det store og hele, som Det Radikale Venstre havde sagt.
Der er ingen, der skal beskylde Det Radikale Venstre for løftebrud.
Der er snarere tale om trusler.
Derfor er det vigtigt ikke bare for Folketinget, men for hele befolkningen at vide, hvad der venter efter næste valg, såfremt Det Radikale Venstre stadig væk er i regering med Socialdemokratiet, nemlig at økonomiministeren har åbnet muligheden for, at rentefradaget helt skal fjernes.
Der er ingen, der siger, at regeringen i dag har besluttet, at det er sådan, det skal være.
Men det, alle ved, og det, økonomiministeren i dag har bekræftet, er, at sådan en plan har Det Radikale Venstre, og historien taler for, at så er der al mulig risiko for, at det også bliver politik, hvis Det Radikale Venstre er i regering. Det skal vælgerne bare vide, når de går til valg
Marianne Jelved (RV), 1999-05-27:
Citatet er korrekt, men der står jo netop ikke det, hr. Anders Fogh Rasmussen slutter sit indlæg med her: at rentefradraget skal fjernes.
Det er ikke det, der står i de citationstegn.
Og hvad står der videre i artiklen?
Det får vi ikke noget at vide om.
Står der, at regeringen har planer om at fortsætte med at reducere rentefradraget?
Det står der nemlig ikke noget om.
Der er ikke taget stilling til det, og derfor er det forkert, når Venstres formand står her på talerstolen og siger, at det er besluttet, at rentefradraget skal væk efter pinsepakkens indfasning.
Så må jeg konstatere, at vi stadig væk ikke har fået svar på, om en eventuel - og vi håber ikke, det sker - kommende borgerlig regering vil hæve værdien af rentefradraget igen, så pinsepakkens effekt fjernes.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1999-05-27:
Jeg håber da bestemt, at økonomiministeren er klar over, at hvis hun beskylder nogen for citatfusk, kan det i hvert fald ikke være mig.
Så må jeg adressere den videre til dagbladet Information, for jeg har ikke gjort andet her i dag end at læse op, nøjagtig hvad der står i dagbladet Information, og så har jeg stillet spørgsmål.
Den 20. maj bringer dagbladet Information følgende historie med økonomiministeren: Det bliver endnu dyrere at låne i fremtiden.
Husejerne må belave sig på et endeligt farvel til rentefradraget, skriver journalisten.
Det skal økonomiministeren ikke lastes for, men det er dog journalistens konklusion efter samtalen.
Men så er økonomiministeren citeret for følgende: »Jeg kan godt se for mig, at vi fortsætter reduktionen af rentefradraget.«
Og videre siger økonomiministeren: »Man kan bestemt ikke afvise, at det vil være en god idé på det tidspunkt, hvor vi har faset det hele ind.«
- pinsepakken altså.
Det er det, økonomiministeren ordret er citeret for.
Hvis det er citatfusk, er det altså ikke mig, der begår det.
Er det forkert citeret?
For så synes jeg, Folketinget bør vide det.
Det er rigtigt, at økonomiministeren ikke tager stilling til det, men økonomiministeren siger, at det kan blive aktuelt, og hvis det er korrekt citeret og det fastholdes, det, der står her, er det interessant for os at vide: Er Socialdemokratiet enig i økonomiministerens forudsigelse af, at resten af rentefradraget skal fjernes, når pinsepakken er faset ind?
Det vil være meget interessant at få at vide.
Marianne Jelved (RV), 1999-05-27:
Jeg er ved at vænne mig til citatfusk.
Sagen drejer sig om, at Det Økonomiske Råd har udsendt sin rapport for få dage siden.
Dér foreslår vismændene, at regeringen, Folketinget fortsætter med at reducere rentefradraget.
Europa-Kommissionen har i en landebeskrivelse og henstilling til Danmark, herunder regeringen - det vil blive behandlet på Det Europæiske Råds møde her i Køln, det blev behandlet i Ecofin i tirsdags - anbefalet, at Danmark fortsætter med at reducere rentefradragsværdien.
Jeg får spørgsmålet, om jeg er enig med vismændene, af Informations journalist og svarer: Regeringen har ingen planer om det, men jeg kan godt se for mig, at på et tidspunkt kunne man fortsætte reduktionen af rentefradragsværdien.
Men jeg noterer mig også, at hr. Anders Fogh Rasmussen ikke svarer på hr. Morten Helveg Petersens spørgsmål.
Hr. Morten Helveg Petersen spurgte fuldstændig klart: Vil der med en kommende borgerlig regering ske en forhøjelse af rentefradragsværdien, så vi er tilbage igen, hvor vi var inden pinsepakken?
Det svar vil vi gerne have.
Ja, Venstre er det meget svært at finde ud af.
Først anerkender hr. Anders Fogh Rasmussen, at jeg svarer, og at jeg endog svarer klart, på de spørgsmål, der bliver stillet.
I næste omgang skal jeg høre - og jeg citerer: den ulyst, økonomiministeren har til at svare klart.
Jeg har ingen ulyst til at svare konkret på spørgsmål, men jeg noterer mig, at uanset at der er stillet det samme spørgsmål, som er meget enkelt - der kan svares ja eller nej - fire eller fem gange fra denne talerstol, har Venstres formand ikke lyst til at svare på, om rentefradragsværdien bliver hævet, så pinsepakkens effekt elimineres, hvis der, uheldigvis, kommer en borgerlig regering. Det noterer jeg mig.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1999-05-27:
Det bliver han så.
Hr. Morten Helveg Petersen spørger, om tiden dog ikke er inde til, at Venstre anerkender pinsepakkens positive virkninger, og der skal jeg bare slå fast over for hr. Helveg Petersen, at dertil er vi ikke kommet, og dertil kommer vi ikke.
Dertil kommer vi aldrig.
Pinsepakken har et forkert sigte.
Jeg kan så sige til hr. Jens Peter Vernersen, at den dér talgymnastik har vi jo været igennem rigtig mange gange.
Jeg kan oven i købet genkende tallene fra hr. Jens Peter Vernersens mange indlæg i tidligere debatter her.
Årsagen er formodentlig den, at vi regner på forskellig måde.
Jeg fastholder mine tal, at over 4 år betyder pinsepakken 28 mia. kr. mere til boligejerne, 30 mia. kr. mere til pensionssparerne.
Regeringen har jo selv været ude i problemer.
Jeg tror oven i købet, det er Kammeradvokaten, som har mere end antydet, at den pensionsbeskatning, regeringen har lavet, er på kanten af grundloven.
Jeg tror da nok, at regeringen har nogle vanskeligheder, for så vidt angår pensionsbeskatningen,
bare for at tage det.
Hr. Morten Helveg Petersen rejser spørgsmålet om rentefradragets værdi.
Nu ved jeg jo godt, at det sådan set ikke er min opgave at stille spørgsmål, jeg skal jo svare, men det er også et svar: Økonomiministeren har været fremme med i dagbladet Information den 20. maj 1999 at sige følgende: »Jeg kan godt se for mig, at vi fortsætter reduktionen af rentefradraget.«
Og vi savner nok under den her debat svar på, f.eks. fra Socialdemokratiets side, om Socialdemokratiet er enig med økonomiministeren i, at rentefradraget skal reduceres yderligere, ja, helt fjernes.
Det er faktisk det, den radikale økonomiminister har sagt skal ske.
Til hr. Keld Albrechtsen: Det dér med CNN's billeder har jeg nu ikke nogen klar erindring om.
Jeg kan bare sige, at jeg har givet en forklaring på, hvorfor stemningen i befolkningerne muligvis skiftede, og det er muligvis, fordi man selvfølgelig bliver meget påvirket af billeder, man ser på CNN.
Det var såmænd bare det, jeg gerne ville forklare.
Al den dér snak om fælles lønpolitik, som hr. Keld Albrechtsen er inde på,
lever fuldstændig op til den fantasifuldhed, som hr. Keld Albrechtsen altid har demonstreret i den her type debatter.
Jeg kender ikke et sådant forslag, men jeg kan sige, at Venstre ikke er tilhænger af politisk fastsatte lønlofter.
Hvad enten det er nationalt, eller det er på EU-plan, synes vi, at den slags bedst aftales mellem arbejdsmarkedets parter.
Skal hr. Lars Kramer Mikkelsen virkelig lades i stikken?
Jens Peter Vernersen (S), 1999-05-27:
Efter min opfattelse klæder det ikke en oppositionsleder at komme med vilde påstande.
Der kom vilde påstande om, hvordan personskatterne var steget.
Jeg kan henvise hr. Anders Fogh Rasmussen til at læse svaret på spørgsmål nr. S 1752.
Det er et spørgsmål, som er stillet af Venstres hr. Thor Pedersen. Svaret viser klart, hvad der er sket med personskatterne fra 1994 til 1999.
Den stigning, som hr. Anders Fogh Rasmussen påstår er sket, er ikke sket.
Hr. Anders Fogh Rasmussen kommer med en vild påstand om, hvad der sker med pensionssparerne.
De skulle betale 30 mia. kr. over 4 år efter pinsepakken.
Der ligger også svar på, hvad der vil ske med pensionssparerne, svaret på spørgsmål nr. S 903.
Pensionssparerne vil få en udgift på ca. 2 mia. kr., og jeg kan oplyse, at allerede det første år, 1998, går
det faktisk den modsatte vej
Der ligger også et svar med hensyn til de grønne afgifter, der afviser den påstand, som hr. Anders Fogh Rasmussen fremsatte.
Det klæder ikke en oppositionsleder at komme med vilde påstande, der ikke er dokumenteret.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen mente ikke, at Socialdemokratiet og SF bevægede sig meget i debatten om udlicitering, hvorefter vi fik et skoleridt i gammelliberalisme af værste skuffe. Man kunne næsten sige, at hamskiftet var ved at ske på talerstolen, og det var da interessant nok.
Nu er vi jo nogle, der kan huske, hvordan det gik, da vi havde en borgerlig regering i 10 år, hvor arbejdsløsheden steg og steg, elendigheden steg og steg, og nu hører vi så en tale fra en Venstreformand, der fortæller, at det her velfærdssamfund ikke længere skal være skattefinansieret.
Nu skal der ikke være grønne afgifter.
Nu må skatterne ikke stige, men vi skal have bedre service, for vi har i virkeligheden en tredjeklasses service over for borgerne.
Dér er det så, kæden ryger af.
Hvordan skal tingene finansieres?
Skal vi ikke høre lidt dokumentation fra Venstre?
Hvordan skal det foregå?
Hvad er det for nogle hele offentlige enheder, der skal lukkes?
Hvad er det for nogle sygehuse, der skal lukkes, for at vi kan få privathospitaler nok til at klare servicen?
Hvad er det for nogle personalegrupper, der skal holde for?
Hvem er det, der leverer tredjeklasses service?
Hvad er det for en stil at lægge for dagen?
I øvrigt tror jeg, borgerne har set elendighed nok i 10 år, så spørgsmålet er, om det var nødvendigt at stille spørgsmålene.
Men svarene er jo rare at få alligevel.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-05-27:
Jeg vil godt bede hr. Anders Fogh Rasmussen besvare det spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stillede for lidt siden, om, hvad hr. Anders Fogh Rasmussen egentlig mente, da han sagde, at hvis CNN's billeder har gjort, at stemningen vender, så viser det, at NATO's strategi er rigtig.
Så sagde hr. Anders Fogh Rasmussen, at Venstre er imod et lønloft.
Skulle det forstås sådan, at Venstre vil være med til sammen med os andre at sige til regeringen, at den på topmødet i Køln den 3.-4. juni skal sige nej til det tyske formandskabs forslag om, at der indføres en aftale om lønloft inden for EU?
Og skal det forstås sådan, at når hr. Anders Fogh Rasmussen har studeret euroen korrekt og det går op for ham, at der skal føres fælles lønpolitik i forbindelse med euroen, så vil det også medføre, at Venstre siger nej tak til at deltage i euroen?
Eller skulle det bare forstås som tom snak fra hr. Anders Fogh Rasmussens side, når han sagde, at han var modstander af lønpolitik?
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-05-27:
Men derefter vil jeg trods alt glæde mig lidt over rosen
af den omfattende finanslovaftale.
Alligevel er det lidt fantastisk at høre Venstres formand berømme finanslovaftalen på den måde, som han gør.
Man skulle nærmest tro, at finanslovaftalen udelukkende byggede på forslag eller krav fra Venstre, hvor sagen jo i virkelighedens verden var, at Venstre stort set nøjedes med at nikke til regeringens forslag ud fra parolen om, at hvis regeringen mener, det er nødvendigt, så stemmer Venstre for.
Men mit spørgsmål knytter egentlig an til pinsepakken.
Under behandlingen af pinsepakken blev Det Radikale Venstre udskældt af Venstres ordfører for at være røde lejesvende, og det er jo en smertelig oplevelse for en ung radikal.
Mit spørgsmål til hr. Anders Fogh Rasmussen går på, at når nu EU og OECD og en stribe internationale organisationer vurderer pinsepakken så positivt, som tilfældet er, hvordan vurderer Venstres formand så virkningerne af pinsepakken i dag?
Er Venstres formand parat til at anerkende, at pinsepakken faktisk var et fornuftigt indgreb? Mit spørgsmål er helt konkret til Venstres formand
: Vil en eventuel kommende borgerlig regering ligefrem forhøje værdien af rentefradraget?
Elisabeth Arnold (RV), 1999-05-27:
Når De Konservative taler om retssikkerhed, så lytter jeg altid ekstra, bliver meget opmærksom, for så er jeg klar over, at så kan der være problemer.
Fru Pia Christmas-Møller sagde, at dommene, der var faldet her for nylig, hvor to pushere ikke blev udvist, var en trussel mod retssikkerheden.
Folk, der begår forbrydelser i Danmark, skal straffes med samme lovregler, uanset om de er danskere eller udlændinge, uanset om de er rige eller fattige.
Ud over det kan man over for en udlænding, der har begået noget strafbart, foretage en udvisning, men det er altid udtrykkelig fastsat, at der skal tages hensyn til omstændigheder, forhistorie, de særlige personlige forhold, der gør sig gældende dér.
Netop det var jo tilfældet med de to domme, der er faldet for ikke så længe siden.
Anni Svanholt (SF), 1999-05-27:
Jeg kan naturligvis kun bekræfte, at SF har arbejdet ihærdigt for et lille storamt med udgangspunkt i nærhed, sammenhæng og direkte demokrati i god overensstemmelse med de anbefalinger, som opgavekommissionen er kommet med.
Jeg må så her sige, at vi desværre har måttet konstatere, at der var så stor uenighed hos Socialdemokraterne, og at Venstre ikke kendte deres besøgelsestid, så den mulighed, der var for at lave det lille storamt, blev tabt på gulvet.
Det beklager vi dybt.
Jeg kan så bare her i dag konstatere, at De Konservative og fru Pia Christmas-Møller er langt mere optaget af en luftig Ørestad, og hvad svenskerne foretager sig, end at løse de påtrængende opgaver, der er på sygehusområdet.
Man har jo ikke med denne her borgmesterklub fået sammenhæng i opgaveløsningen, og det ansvar bærer De Konservative hermed.
Jan Petersen (S), 1999-05-27:
Ja, jeg fik jo ikke noget svar fra fru Pia Christmas-Møller.
Det, jeg fik, handlede om, at jeg åbenbart havde en bestemt mening om, hvordan love skulle laves, sådan at de ikke skulle kunne læses af alle.
Jeg mener dybest set det modsatte, men jeg anfægtede blot i al sin enkelhed, at det skulle tillægges speciel betydning, at juridisk uddannede medlemmer af dette Ting havde svært ved at forstå dem.
Det kunne da godt være, jeg kunne forstå dem, selv om jeg ikke er juridisk uddannet, men at et juridisk uddannet medlem af Tinget ikke kunne forstå dem.
Det var pointen.
Men jeg anfægtede, og det er det, der er det mest interessante, den sammenhæng, det lovforslag blev placeret i, nemlig dårlig lovkvalitet.
Det opfylder samtlige betingelser, som har været diskuteret i Udvalget for Forretningsordenen omkring lovkvalitet: grundig forberedelse, god tid til behandlingen herinde og alt, hvad der næsten kan findes deri.
Så derfor er min pointe egentlig: Hvis fru Pia Christmas-Møller - og der er åbenbart flere eksempler på det - benytter ordet dårlig lovkvalitet til at dække over noget, hun er uenig i, eller noget hun ikke vil, så devalueres hele det seriøse arbejde, vi har lavet med lovkvalitet.
Så devalueres det, for man skal ikke kunne komme og dække sig ind under dårlig lovkvalitet, bare fordi man er uenig.
Der må være en eller anden grad af desperation i det her.
Ole Hækkerup (S), 1999-05-27:
Ja, under mottoet »lad os sige tingene ligeud« og »lad os dog sige tingene, som de er«, snakkede fru Pia Christmas-Møller om den ukontrollerede vækst i de offentlige udgifter.
Derfor er mit første spørgsmål, om fru Pia Christmas-Møller kan bekræfte, at væksten i det offentlige forbrug siden 1993 har været lavere end væksten i den samlede økonomi.
Og mit andet andet spørgsmål er: Hvis man fastholder fru Pia Christmas-Møllers eget udsagn om den ukontrollerede vækst i det offentlige forbrug, så kunne jeg jo forstå, at den blev hæmmet, hvis vi forøgede udgifterne til forsvaret, og at finansieringen til det her større og større kassespænd skulle findes ved at gøre op med lommepengesamfundet.
Pia Christmas-Møller (KF), 1999-05-27:
Undskyld, det kan ikke være en menneskeret, at man skal have lov til at rejse til et andet land og dér bryde det lands love for at sætte andre menneskers liv på spil.
Det kan ikke være en menneskeret.
Til fru Dorit Myltoft vil jeg gerne sige, at kraftvarmesagen ikke har noget at gøre med elreformen.
Regeringen forsøgte at få kraftvarmesagen ind i elreformforhandlingerne, men det lykkedes ikke.
Man var enige om, at elreformen efterlod et problem, som siden hen skulle løses.
Men hvordan dette problem skulle løses, havde man ikke i forbindelse med elreformforliget aftalt.
Så kommer regeringen med et udspil.
Og grundlaget for forhandlingerne er, at regeringen garanterer, at dette forslag ikke vil føre til afgiftsstigninger.
Det sker, efter at Det Konservative Folkeparti har stillet som krav, at man ikke vil være med til nye afgiftsstigninger.
Derfor indretter regeringen sit forslag sådan, at man svarer, at det ikke vil føre til afgiftsstigninger.
Det tror vi på.
Derfor meddeler vi, at vi vil lade sagen passere.
Den anden del af løfterne fra regeringen var, at de retssager, som i øjeblikket kører bl.a. i Århus Kommune, men også andre steder i landet, ikke ville blive påvirket af dette lovforslag.
Altså det såkaldte kontorcirkulæres juridiske bindinger ville ikke blive påvirket det mindste af dette forslag.
Det var vilkårene for den forståelse, der var om, at vi skulle afstå fra at stemme.
Siden viser det sig jo ved hjælp fra mange borgmestre
ude i landet, at regeringens oplysninger ikke er entydige. Man er dybt uenig.
Man kommer med meget stærke argumenter fra kommunal side.
Regeringen fastholder, at det ikke vil føre til afgiftsstigninger, og på det grundlag har vi så valgt at undlade at stemme til kraftvarmesagen.
Men jeg kan hilse og sige, at vi har vredet så mange garantier ud af skatteministeren, at skulle det vise sig, at borgmesteren bl.a. fra Århus får ret, så står
skatteministeren med en meget, meget dårlig sag, og så snakker vi om anvendelse af ministeransvarlighedsloven.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-05-27:
Det er selvfølgelig fuldstændig rigtigt. Men jeg vil så gerne spørge fru Pia Christmas-Møller: Betyder det, at vi kan imødese et ændringsforslag fra Det Konservative Folkeparti, der pålægger domstolene at se bort fra Danmarks internationale forpligtelser i form af vores medlemskab af Menneskerettighedskonventionen og andre internationale konventioner?
Betyder det, at Det Konservative Folkeparti vil melde Danmark ud af det gode selskab?
Dorit Myltoft (RV), 1999-05-27:
I marts i år blev der indgået en aftale om en elreform.
Det Konservative Folkeparti deltog, og partiets ordfører roste oven i købet aftalen.
Aftaleparterne var indbyrdes enige om, at nødvendig følgelovgivning og eventuelle opståede tvivlsspørgsmål skulle behandles i samme konstruktive ånd, som forhandlingerne om elreformen foregik i.
Jeg forstår derfor ikke fru Pia Christmas-Møllers udsagn om, at loven om afgifter på brændsler som opfølgning på elreformens liberalisering skulle være et tegn på mangel på lovkvalitet.
Jeg og andre savnede faktisk, at Det Konservative Folkeparti som forligspartner var gået konstruktivt ind i denne del også i stedet for at komplicere løsningsmulighederne ved at blande andre forhold ind, der principielt intet havde med elreformen at gøre.
Jørgen Estrup (RV), 1999-05-27:
Jeg var glad for, at fru Pia Christmas-Møller her i anden omgang lød lidt gladere for forsvarsforliget.
Jeg synes egentlig, det var lidt forstemmende.
Og jeg tror godt, jeg kan leve med, at fru Christmas-Møller beskylder Det Radikale Venstre for at ville afvæbne forsvaret, når bare fru Christmas-Møller lover at blive ved med at indgå så gode forlig, at man faktisk kan reducere kasernestrukturen med ca. en tredjedel; det er faktisk ret godt klaret.
Det sætter vi pris på, så tager vi gerne de byrder, der ligger i også at blive beskyldt for ting, der er urimelige.
Må jeg godt holde fast ved én ting: Jeg tror ikke, fru Christmas-Møller vil benægte, at det fra Det Konservative Folkeparti lød, at regeringens besparelser var på 8 mia. kr., og at det var helt uacceptabelt.
Jeg tror også alle ved, at den indrømmelse, der kom, var på fire gange 450 mio. kr. plus et ukendt provenu ved salg af ejendomme.
Det er 6 mia. kr., der er tilbage.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-05-27:
Flere valgmuligheder, lavere skatter og for højt offentligt forbrug var verset.
Jeg tror ikke, vi fik noget bud, men hvor er det præcis, der skal skrues ned for blusset, hvordan skal det gøres, og hvem skal der i øvrigt skrues ned for?
Skal det ske ved privatiseringer, så skal pengene jo skaffes, inden disse privatiseringer foregår, ellers kommer pengene jo til at fosse ud af statskassen.
Jeg tror i virkeligheden faktisk, der er mange mennesker, der kan huske tilbage og huske 10 års borgerlig regering, hvor skattetrykket steg som aldrig før, hvor arbejdsløsheden steg til højder a la 1930'erne, og hvis skatten skal ned, så må vi altså have nogle bud på, hvordan det skal finansieres, det her konservative samfund, som fru Pia Christmas-Møller var oppe og beskrive. Så hvor er det, der skal lukkes, og hvem skal ud af vagten, for at de privatiserede ting kan komme i sving?
Det synes jeg er interessant at få at vide.
Anni Svanholt (SF), 1999-05-27:
Fru Pia Christmas-Møller fremhævede meget resultatet med Hovedstadens Udviklingsråd.
I SF synes vi ærlig talt ikke, der er noget at prale af.
Det er i bund og grund en sørgelig historie, fordi Udviklingsrådet jo overhovedet ikke løser de problemer, der er i hovedstadsområdet, det løser ikke det demokratiske underskud, der er i hovedstaden.
Tværtimod bliver det her jo bare et udviklingsråd, et indirekte valgt organ, en borgmesterklub uden politisk kontrol og synlighed.
De Konservative har tilsyneladende fuldstændig solgt ud af de demokratiske principper og måske i virkeligheden været mere optaget af at sikre egne borgmestre en eller anden placering.
Sådan virker det, når man på den måde fuldstændig ser bort fra de anbefalinger, som Opgavekommissionen er kommet med, og går ind for og oven i købet fremhæver, at det her er så glimrende, at man får et indirekte valgt organ, som ikke kan løse opgaverne.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-05-27:
Vi vender for et kort øjeblik lidt tilbage til pusherdommen.
Fru Pia Christmas-Møller sagde med en næsten vrængende tone: De her internationale konventioner, menneskerettigheder og sådan noget, om det virkelig skulle være så vigtigt.
Er det en menneskeret at rejse til et andet land, bryde dets love og bringe andres liv i fare?
Nej, fru Pia Christmas-Møller, det er det selvfølgelig ikke.
Det er en forbrydelse, ikke at rejse til et andet land, men det er en forbrydelse at bryde landets love og bringe
andres liv i fare.
De skal i fængsel.
De er dømt.
Men det er en menneskeret at få en fair rettergang.
Det er en menneskeret at blive stillet for en dommer og få en forsvarer, som kan belyse ens sag for domstolen, sådan at domstolen kan træffe en ordentlig afgørelse.
Det er det, der er sket i det her tilfælde.
Menneskerettighederne skal overholdes, også selv om man synes, det er nogle udlændinge, som ikke har så meget ret som andre.