Henrik Dam Kristensen (S), 2001-04-26:
Beslutningsforslag nr. B 133 om ændring af efterlevelseshjælp og efterlevelsespension er et af tre forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat for at tilbageføre de ændringer, som blev gennemført i forlængelse af finanslovforliget for 2000.
Forliget resulterede blandt andet i indførelse af efterlevelseshjælp og ophævelse af efterlevelsespension, og det er altså disse regler i forbindelse med dødsfald, der skal være, som de var indtil den 1. april 2000.
Forslaget vil have store negative konsekvenser.
Ved at afskaffe efterlevelseshjælpen mister en masse mennesker en ret, de har i dag.
Det være sig efterlønsmodtageren, der mister sin ægtefælle, eller pensionisten eller den unge butiksassistent, der mister sin samlever.
Det var nogle af de grupper, som førhen ikke kunne få hjælp fra det offentlige, når de mistede deres kære, men fik denne mulighed ved indførelsen af efterlevelseshjælpen.
Før var det nemlig kun pensionistægtepar, der levede sammen, der kunne få en ydelse ved den andens bortgang.
Og det er efterlevelsespensionen, som efter beslutningsforslaget skal genindføres. Forslaget fra Dansk Folkeparti ville kunne betyde, at efterlevende efterlønsmodtagere, samlevende pensionister og en række andre grupper mister op til 10.000 kr., hvis det vedtages.
Jeg skal understrege, at de gifte pensionister ikke mister retten til en ydelse i forbindelse med ægtefælles dødsfald ved den lovændring, der trådte i kraft pr. 1. april 2000.
Det, der skete, var, at der i stedet for elftelevelsespension blev indført et indtægts- og formuekriterium, som gjorde, at de dårligst stillede pensionister, eksempelvis dem, der kun har en folkepension og ATP, fortsat kunne få en ydelse.
Dansk Folkeparti har ud over beslutningsforslaget om tilbageførelse af regler om efterlevelseshjælp og efterlevelsespension også stillet forslag om at neutralisere virkningen af lovforslag nr. L 138
Virkningen af L 138 er, at pensionsudbetalingen ophører dagen efter, at pensionisten er afgået ved døden.
Efter de regler, der gjaldt indtil den 1. april 2000, ophørte udbetalingen af pensionen først ved udgangen af den måned, hvori pensionisten døde.
Baggrunden for ændringer af reglerne om pensionsudbetaling var at harmonisere reglerne for ophør af udbetalte overførselsindkomster ved dødsfald, idet udbetalingen af overførselsindkomster på de fleste områder ophører ved dødsfald.
Pensionisterne var således stillet anderledes end andre befolkningsgrupper på overførselsindkomst.
En konsekvens af det tidligere regelsæt var også, at den pension, der vedrørte perioden fra dødsfaldet og til månedens udgang, i mange tilfælde rent faktisk tilfaldt dødsboet, fordi afdøde var enlig.
På baggrund af fordelingen mellem enlige, samlevende og gifte pensionister viser beregningerne faktisk, at over halvdelen af de merudgifter, som en neutralisering af L 135 vil medføre, vil tilfalde dødsboer og ikke efterlevende ægtefæller.
Det mener vi i regeringen ikke ville være en gavnlig konsekvens af en tilbageførsel af reglerne.
Ud over de ulemper, som jeg har været inde på, vil en vedtagelse af beslutningsforslaget også medføre betydelige merudgifter.
Den samlede offentlige udgift ved at tilbageflytte reglerne vil være i størrelsesordenen 172 mio. kr. Jeg er imidlertid godt klar over, at de nye regler har medført visse uhensigtsmæssigheder over for efterlevende ægtefæller, som får et tilbagebetalingskrav fra kommunen.
For efterlevende pensionistægtefæller bliver der derfor også indført en undtagelsesbestemmelse.
For denne persongruppe skal for meget udbetalt pension i dødsfaldsmåneden ikke tilbagebetales.
Denne undtagelse skal ses i lyset af, at det netop er disse personer, der ikke længere modtager efterlevelsespension.
Det er også vigtigt, at reglerne om pensionsudbetaling ikke ses isoleret fra reglerne om efterlevelseshjælp, som jo har medført en forbedring for mange andre befolkningsgrupper ud over pensionisterne, samtidig med at også samlevende pensionister har fået forbedret stillingen i tilfælde af samleverens dødsfald.
Efterlevende pensionistægtefæller har jo på lige fod med andre fået mulighed for at søge om efterlevelseshjælpen.
Desuden blev der indført den ændring, at pensionen til den efterlevende pensionist omregnes til enlig status med virkning fra dagen efter, at dødsfaldet har fundet sted.
Der sker således en hurtig tilpasning til pensionistens status som enlig.
Men det er også vigtigt for mig at påpege, at jeg fortsat følger udviklingen på området.
Jeg har haft møder med ældreorganisationerne.
Jeg samler de henvendelser, jeg får fra borgere, som skriver til mig om de konsekvenser, det har, når ens ægtefælle eller samlever afgår ved døden.
Reglerne blev ændret i forbindelse med finanslovaftalen
for 2000
Derfor finder jeg, at en eventuel ændring må drøftes med de partier, som var med i den forudgående aftale, og eventuelt andre partier i forbindelse med drøftelserne omkring den kommende finanslov.
Regeringen kan således ikke tilslutte sig beslutningsforslagene.