runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Behnke (FRI), 2000-05-03:
Vi støtter forslaget, men vi kan lige så godt sørge for, at forslaget er så godt som muligt, inden vi skal stemme om det. I forbindelse med spørgsmålet om disse piratkort og diskussionen om adgangen til private hjem osv. skal vi huske, at retsplejeloven er ret præcis, og eftersom der i dette tilfælde kun vil være bødestraf, hvis private har et piratkort, kan man altså ikke få en dommerkendelse til at gå ind og ransage et privat hjem, hvis man har en mistanke.
Strafferammen skal være betydelig højere, før man giver den mulighed
, så det handler altså bare om, at når der er nogle, der sidder på et værtshus og praler med, at de har en stak kort i lommen, har man mulighed for at give dem bødestraf, fordi de har de kort.
Jeg kan forstå på ministeren, at ministeren ikke engang selv tror, at lovforslaget er redskabet til at forhindre brugen af disse piratkort.
Vores opfattelse er, at det, der foregår, er tyveri, og det undrer os, at man fra branchens side - fra Viasat og Canal Digital osv. - ikke er i stand til at føre en sag tilstrækkelig stærkt ved de danske domstole og få slået fast, at når folk bruger et sådant kort uden at betale for det, er det nøjagtigt det samme, som når man går ind i en restaurant og begynder at spise uden at ville betale for maden.
Der er tale om tyveri, og det burde ikke være nødvendigt med disse ekstra lovbestemmelser, man lad os se, hvad domstolene får ud af det.
Det er jo det eneste håb, vi kan have.
Med hensyn til TV Danmark er det jo rigtigt, hvad ministeren siger, at hvis der er nogle, der bare sender lokal-tv, er de ikke omfattet af EU's direktiv.
Men TV Danmark er af den lidt specielle konstruktion, at de både sender netværk og har vinduer, og mit spørgsmål til ministeren er: Hvilken status har disse vinduer i forhold til disse opmålinger, der skal finde sted af hhv. 10 pct. af programvirksomheden og 10 pct. af programbudgettet?
Hvordan optræder vinduerne?
Tæller de med, når ministeren skal ud med målestokken og afgøre, om man i TV Danmark har overholdt direktivet?
Jeg ved godt, at hvis der er nogle, der sender lokal-tv på Kanal København, er de ikke omfattet af direktivet, men når TV Danmark stiller vinduer til rådighed, hvilken status har de vinduer så i optællingen?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-05-03:
Jeg er ikke fuldstændig sikker i min sag, men jeg vil mene, de tæller med.
Jeg kan altså ikke give et fuldstændig klokkeklart svar på spørgsmålet, men det er noget af det, jeg gerne vil have lejlighed til at komme tilbage til i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så vil jeg i øvrigt bekræfte, at det ikke er dette lovforslag alene, der kan komme piratdekodere til livs.
Der skal også andre ting til, og det er først og fremmest vigtigt, at branchen fortsat gør noget for at sørge for, at det ikke er så nemt at knække koden, som tilfældet er.
Jeg er ret overbevist om, at man godt kunne gøre meget mere, end man gør i øjeblikket. Til hr. Rohde: Det er fuldstændig rigtigt, at det ikke behøver at være kulturministeren, der fastsætter brugerbestemmelserne for de lokale tv-stationer eller netværker.
Hvis man kan finde en anden løsning, er jeg fuldstændig indstillet på det, altså hvis vi kan finde en løsning, inden behandlingen af forslaget forhåbentlig er overstået, inden Folketinget går på sommerferie.
Hvis vi ikke når det, inden Folketinget går på sommerferie, har vi nemlig det problem, at vi ikke kan høre radio, når vi kører mellem Sverige og Danmark, og det ville sådan set være ærgerligt.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-03:
Jeg deler bestemt ministerens ønske om at få sagen på plads, inden sommerpausen.
Men skulle det i den sidste ende ske, at vi ikke gør det, kan ministeren vel lade være med at rejse sag mod Danmarks Radio, når de sender trafikmeldinger i røret mod Øresund.
Jeg skal ikke opfordre ministeren til ulovligheder, men jeg skal til gengæld opfordre ministeren til, at spørgsmålet om, hvorvidt TV Danmarks vinduer er med i opgørelsen eller ej, bliver fuldstændigt og præcist afklaret.
Hvis TV Danmark i sin normale programvirksomhed med gode danske produktioner som »48 timer«, og hvad de ellers laver, overholder de 10 pct., og de er så uheldige, at der et af stederne bliver knaldet et bånd på med en amerikansk vækkelsesprædikant
, så de ikke overholder de 10 pct., ville det jo være helt urimeligt over for TV Danmark, hvis de skulle lide under det
, så hvis de 10 pct. er med, må der altså være en ret præcis beskrivelse af, hvad der så skal ske.
Det bedste ville nok være, at de åbne vinduer ikke er med i opgørelsen af de 10 pct., for ellers slipper vi ikke for diskussionen om, hvad det er for en form for lokal-tv, der bliver sendt.
Jens Rohde (V), 2000-05-03:
Nu er det selvfølgelig på kort sigt meget relevant at diskutere TV Danmark, for det er dem, der bliver berørt i denne situation.
Men det er jo ikke kun TV Danmark, det er jo også de mange kanaler, der bliver jordbaserede siden hen via det digitale net. Så vil jeg sige vedrørende den problematik, hr. Kim Behnke rejser over for kulturministeren
, og kulturministerens ikke helt afklarede viden/holdning til, hvorvidt de lokale vinduer skal med, at der er altså tale om et direktiv og ikke en forordning i EU.
Det betyder, at der er en vis ramme, vi kan arbejde indenfor, så mon det ikke i den sidste ende vil være en beslutning, vi selv skal træffe her i det danske Folketing?
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-03:
Det er en kommentar til hr. Kim Behnkes problemer med de 10 pct.
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Behnke, om disse amerikanske vækkelsesprædikanter plager ham meget.
Jeg kan ikke begribe, hvis de gør det, for reglerne er sådan, at nogle steder skal 80 pct. af det, som man sender på ikkekommercielt lokal-tv, være lokalt stof, og det vil sige, at det skal være produceret i det lokale område med lokale producenter og lokale medvirkende. De steder, hvor man kræver mest, skal det være 90 pct., så jeg ved ikke, hvorfor hr. Kim Behnke skulle have problemer med de sidste 10 pct., og jeg vil bare spørge hr. Kim Behnke, om han er vidende om, at disse procenter eksisterer.
Frank Jensen (S), 2000-05-03:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den positive modtagelse af dette lovforslag.
Jeg er glad for, at et stort, bredt flertal er enig om at fastholde den praksis, vi har, at når hjemmestyret i Grønland ønsker at hjemtage et område, som ikke har betydning for rammerne for rigsfællesskabet, så bakker et meget bredt flertal bakker op om at give den bemyndigelse via lov til, at det kan overdrages til hjemmestyremyndighederne i Grønland.
Det, som har givet anledning til debatten, er et spørgsmål om, hvad der er god presseetik, og det er jo et område, vi efter den danske medieansvarslov har overdraget til selvregulering hos danske medier, hvor de danske medier selv har fastlagt, hvad der er god presseetik, og det er en regulering, som medierne selv skal sikre håndhævet.
Når vi nu overfører det her ansvar for at regulere feltet til de grønlandske medier, så er det altså en kompetence, som ligger hos det grønlandske Landsting, hos de parlamentariske myndigheder, men det er jo altså ikke en betingelse, at de rammer skal fyldes ud af Landstinget.
Det kan her vælge det samme som i Danmark, nemlig at overlade det til en selvregulering i medierne at fastlægge, hvad der er god presseetik.
Men det er klart, at den fremtidige regulering, også for så vidt angår pressen i Grønland, naturligvis fortsat skal ske inden for rammerne af grundlovens og menneskerettighedskonventionens regler om ytringsfrihed.
Hr. Kristian Jensen fra Venstre stillede mig et spørgsmål om historien i tilblivelsen af lovforslaget her, og det er korrekt, som det også er gengivet i lovforslaget, at ønsket blev fremsat af Grønlands Landsting i forårssamlingen 1996.
Nu er det sådan, at den danske lovgivning først blev ikraftsat i 1997, og der er altså først endeligt blevet taget stilling til spørgsmålet fra det grønlandske Landstings side her den 8. marts 2000, og det er jo altså baggrunden for, at lovforslaget først kommer på Folketingets bord, efter at det grønlandske Landsting har afgivet sit endelige høringssvar på det lovforslag, som har været sendt i høring.
Høringsprocessen, skal jeg sige, har af Landstinget været sat i kraft allerede i 1999, men først den 8. marts tog det stilling, og hvis hr. Kristian Jensen fra Venstre ønsker at se alt det på skrift, så er jeg naturligvis rede til også i et skriftligt svar at redegøre for historien i tilblivelsen
af lovgivningen
Der er altså ikke tale om lovsjusk her.
Tingene har taget den tid, de skal, men der, hvor tingene i høj grad har taget tid, er også hos de grønlandske myndigheder, men der er ikke noget særskilt forkert ved, at de grønlandske myndigheder tænker sig godt og grundigt om, og at det har fået den parlamentariske behandling, som det har skullet have.
Med de faldne ord fra ordførerne ser jeg frem til en konstruktiv og god udvalgsbehandling af lovforslaget.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-03:
Frihed 2000 støtter også lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2000-05-03:
Jeg vil også på Enhedslistens vegne bare sige, at vi støtter lovforslaget om, at de omtalte områder flyttes til Grønlands ansvarsområde.
Det synes vi er en god proces.
Grønlands Landsting har ønsket det, og konsekvenserne vil være, at Grønlands hjemmestyre så får kompetencen til at foretage nøjagtig den samme regulering, som Folketinget kan foretage på medieområdet for Danmarks vedkommende.
Vi synes, det er en god proces, at flere ting rykker derover, og støtter lovforslaget.
Ole Donner (DF), 2000-05-03:
Som det er fremgået fra flere af ordførerne, er det jo et enkelt forslag, vi har liggende her, og jeg skal sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Vi synes, det er en god ting, at man overdrager de her forhold til det grønlandske hjemmestyre, og vi vil medvirke til en hurtig sagsbehandling og vedtagelse af lovforslaget.
Jytte Wittrock (S), 2000-05-03:
Der er i dette lovforslag tale om en række ændringer og tilføjelser til eksisterende lov, nemlig hele syv elementer.
For det første gives der hjemmel til, at større trafikanlæg kan sprede lydprogrammer.
Der er ikke i tunnelen radiodækning fra svenske og danske FM-kanaler, som normalt anvendes til trafikinformationer af vejmyndighederne.
Øresundskonsortiet, som har ansvaret for sikkerhed i anlægget, vil med forslaget få mulighed for at sende radio via kabel, og bilisterne vil således kunne modtage informationer over bilradioen.
Det er et meget vigtigt sikkerhedsredskab.
For det andet er der tale om en fastsættelse af regler for fordelingen af Danmarks Radios og TV 2's digitale programmer i fællesantenneanlæg.
Det er væsentligt for os, at pligten til at fordele Danmarks Radios og TV 2's digitale programmer sideløbende med de analoge kun pålægges de antenneanlæg, som allerede fordeler andre digitale programmer.
Denne bestemmelse skal sikre, at digitaliseringen af fælles antenneanlæg bliver styret af efterspørgslen fra forbrugerne og ikke bliver en her-og-nu og for kostbar investering for især mindre anlæg og den enkelte bruger.
For det tredje er der tale om at gøre Telestyrelsens afgørelse i »must carry«-spørgsmål, altså pligten til at fordele programmerne, endelig.
Det er en tilpasning til den gældende praksis.
Og med det fjerde punkt, som handler om Danmarks Radios og TV 2's regnskaber, skabes der overensstemmelse med årsregnskabsloven - også en praktisk og god foranstaltning.
For det femte er der tale om implementeringen af EF-direktivet »Fjernsyn uden grænser«, hvorefter der kan fastsættes krav om en vis andel af europæiske programmer i nationalt netværk.
Kulturministeren gives hjemmel til at fastsætte regler om denne andel.
Det er en tilpasning til EU-lovgivning, som i praksis har betydning for lokalt tv i nationalt netværk.
Så på lige fod med Danmarks Radio og TV 2 og dansk satellit- og kabel tv skal stationer, som sender ud over et lokalområde, ind under denne bestemmelse.
Denne ændring er affødt af en udtalelse fra Kammeradvokaten om manglende hjemmel i gældende lov, og det rettes der hermed op på.
Dette sidste punkt i lovforslaget er en udvidelse af bestemmelsen om forbud mod erhvervsmæssig omsætning m.v. af piratdekodere.
Erfaringen har nemlig vist, at det ikke har haft tilstrækkelig effekt over for piratvirksomheden at forbyde fremstilling og salg.
Nu udvider vi dette forbud til, at det også er forbudt at eje piratdekoderne.
Hvis man som privatperson er ejer af et sådant kort, vil man efter lovens vedtagelse kunne risikere bødestraf.
I Socialdemokratiet synes vi, at det er et rigtigt initiativ i forsøget på at stoppe den ulovlige virksomhed.
Alt i alt er der tale om en række elementer, som vi i Socialdemokratiet kan tilslutte os.
Anne Baastrup (SF), 2000-05-03:
Da SF's ordfører ikke kan være til stede, skal jeg bare meddele, at SF støtter lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2000-05-03:
Det er en lille lovændring, vi har her, der vedrører reglerne
for medieområdet på Grønland
Det er en nem lille sag, og derfor er der en enkelt ting, der undrer mig meget, nemlig at baggrunden for det her er, at Grønlands Landsting i sin forårssamling 1996 - i forårssamlingen 1996! - drøftede det her og havde et ønske om at overtage sagsområdet, og først nu her i foråret år 2000 kommer det frem til, at vi lovbehandler det i det danske Folketing.
Det undrer mig, at det tager 4 år i Justitsministeriet at finde frem til, hvilke paragraffer der skal ændres, for at Grønlands hjemmestyre kan overtage dette område.
Det kunne da være rart at få at vide, hvorfor lovgivningen kommer så sent, og det kunne være rart at vide, hvorfor en lov, der har sit udspring i 1996 og dermed bør være godt gennemarbejdet, skal fremsættes så sent som den 12. april i et folketingsår, hvor vi sandt for dyden har rigeligt at se til.
Alle disse betragtninger om, hvorfor det har taget så lang tid, skal dog ikke komme selve lovforslaget til skade, da vi i Venstre mener, at det er en fornuftig lovændring, at vi overdrager beføjelserne på medieområdet til det grønlandske hjemmestyre.
Vi har også bidt mærke i, som den socialdemokratiske ordfører var inde på, at der har været debat om, i hvilken grad det nu ville blive hjemmestyret og Landstinget, der skulle definere god presseskik, og vi ville da gerne vide, hvilke overvejelser Landstinget har haft i sin tid, da det bad om svaret.
Selv om det ligger nogle år tilbage, må det være muligt for Justitsministeriet at oversende de redegørelser og forhandlinger til udvalget, der har været i Landstinget i sin tid. Jeg skal på Venstres vegne sige, at vi støtter lovforslaget, at vi gerne vil hjælpe til en hurtig udvalgsbehandling, og jeg skal også på Kristeligt Folkepartis vegne sige, at de støtter lovforslaget.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-03:
Mellem det grønlandske hjemmestyre og den danske regering er der aftalt et regelsæt gående ud på, at hjemmestyret kan overtage lovgivningsområder i det omfang og i den takt, de grønlandske myndigheder ønsker det.
Et godt og et rigtigt princip.
Ved overdragelsen vil den hidtidige medieansvarslov fortsat være gældende i Grønland, indtil hjemmestyret eventuelt har gennemført ny lovgivning på området.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at overdragelsen og dermed eventuelt kommende nye regler har vakt en del debat i journalistkredse først og fremmest i Grønland, men til dels også i Danmark. En naturlig konsekvens af kompetenceoverdragelsen er, at den videre debat om problemerne og om eventuelle nye regler hører hjemme i den grønlandske offentlige debat og skal løses af de grønlandske politikere. Vi kan, som jeg startede med at sige, støtte dette lovforslag og tilsiger det en hurtig behandling, og dette gælder også Det Radikale Venstre.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-03:
Går det, som det plejer at gå, vil man selvfølgelig kunne holde en lang tale om, hvilke personer der er med i forslaget, og hvilke kriterier de ikke opfylder efter Frihed 2000's opfattelse.
Men da vi rent faktisk på nuværende tidspunkt ved ganske lidt om ansøgerne, vil jeg vente med at redegøre for, hvordan vi forholder os til ansøgerne, til efter afslutningen af udvalgsbehandlingen, altså ved andenbehandlingen af forslaget.
Vi vil naturligvis under udvalgsarbejdet stille de spørgsmål, som vi plejer at stille, så vi kan få afdækket, hvem af ansøgerne der har begået kriminalitet, hvem der ikke er i stand til at forsørge sig selv, og hvem der har gæld til det offentlige osv., og så vil vi under andenbehandlingen, i forbindelse med at vi stiller en række ændringsforslag til lovforslaget, tage debatten.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-05-03:
Da mit partis ordfører, hr. Helge Adam Møller, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Den konservative folketingsgruppe kan støtte, at de fleste af de personer, der er opført på lovforslaget, kan blive danske statsborgere.
De har opfyldt de gældende bestemmelser og har levet op til de krav, der stilles, for at man kan blive fuldgyldige medlemmer af det danske samfund med alle de pligter og rettigheder, dette medfører.
Men jeg vil godt atter i dag nævne, at Det Konservative Folkeparti finder, at der stilles for få krav for at opnå dansk statsborgerskab, og derfor vil vi igen i den kommende folketingssamling søge at skaffe flertal for at ændre reglerne på en række områder.
Vedrørende de konkrete navne, der står på dette lovforslag, må jeg desværre igen konstatere, at de regler, som et flertallet i Folketinget udenom Det Konservative Folkeparti har fastlagt, betyder, at der er medtaget personer, som har begået grov, personfarlig kriminalitet
Alle disse personer vil vi stille ændringsforslag om og foreslå, at de ved andenbehandlingen udtages af lovforslaget.
Men vi kender jo flertallets holdning til dette spørgsmål.
De vil gøre alle til danske statsborgere, men vi stiller ændringsforslagene alligevel, så hver enkelt folketingsmedlem ved andenbehandlingen kan afgøre med sig selv, om man vil stemme ja eller nej.
Den konservative folketingsgruppe siger i hvert fald nej til de personer, jeg her har omtalt.
Ole Donner (DF), 2000-05-03:
Da Dansk Folkepartis ordfører på udlændingeområdet, hr. Poul Nødgaard, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det foreliggende lovforslag, og vi beklager meget, at der er ændret på reglerne, så det nu bliver sværere at komme ned i substansen af disse lovforslag.
Men hr. Poul Nødgaard vil ved andenbehandlingen komme med en nærmere redegørelse for lovforslaget og nærmere forklare, hvorfor vi ikke kan støtte forslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-05-03:
Da mit partis ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Den konservative folketingsgruppe kan støtte lovforslaget, der er lavet efter ønske af det grønlandske hjemmestyre og betyder, at Grønland nu selv får kompetencen til at fastsætte regler om ansvarsforholdene på medieområdet. Det finder vi godt og naturligt og vil derfor gerne medvirke til, at dette lovforslag får en hurtig gang her i Folketinget.
Kim Andersen (V), 2000-05-03:
Jeg vil gerne sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg forstår hr. Søndergaards bekymring for, at det forhold, at et navn optræder i et bestemt arkivmateriale, skal give anledning til, at en anmodning om aktindsigt i arkivet bliver afslået.
Men jeg vil gerne sige, at med det, der ligger i denne vedtagelse, og det, der er intentionen bag den, er det ikke tilstrækkeligt.
Der skal være tale om personoplysninger, som er belastende for personen, for nationen eller for en gruppe aktører i den pågældende situation.
Det, at man alene optræder med navns nævnelse, vil for mig at se ikke være nok
Derfor er det jo også ganske fornuftigt, at vi får nedsat en arbejdsgruppe, som skal kulegrave sagsområdet og indhøste internationale erfaringer.
Jeg vil gerne sige til hr. Peter Skaarup, at jeg mener
Jeg mener, at administrationen af arkivloven med denne vedtagelse får klare retningslinjer for at administrere mere liberalt i ordets bogstaveligste forstand.
Karen Jespersen (S), 2000-05-03:
Jeg kan sige, at vi følger og jeg følger det allerede meget nøje.
Der er truffet afgørelse - nu kan jeg ikke huske det præcise tal - 12-13 gange i Højesteret om de her udvisningssager, og det er sådan kun lidt under halvdelen, tror jeg, det er, hvor udvisningen er blevet stadfæstet, og i det andet antal sager er udvisningen blevet underkendt.
Og det er jo lige præcis sådan, det på alle områder er med en lov, at de mere præcise grænser bliver fastlagt af retsinstansen, af domstolene.
Et andet eksempel, vi kunne tage, er f.eks., hvornår man har ret til at få tilkendt en førtidspension.
Dér kan man heller ikke skrive ind i en lov, lige præcis hvornår det og det og det menneske skal have ret til at have en førtidspension.
Dér kan man være nødt til at få det afprøvet ved domstolene.
Og på samme måde med den her bestemmelse og på samme måde med en lang række andre bestemmelser, hvor det er umuligt at skrive ind i loven, at lave en lov så præcis. Det ville være helt absurd, at man tog højde for alle konkrete tilfælde.
Og så med hensyn til, om der er givet instrukser, vil jeg sige: Som jeg erindrer det her, er jeg ikke blevet gjort bekendt om, at der er nogen instrukser, der er ændret. Jeg mener, at reglerne stadig væk er sådan, at man er nødt til at tage stilling i de konkrete sager, og det er på den måde, at man siger: Hvor er det i den her bestemmelse i loven, at grænsen til menneskerettighederne ligger?
Og det er dér, man må sige: Jamen hvis man vil gå længere end det, så kan man ikke længere tilslutte sig den europæiske menneskerettighedskonvention.
Og dér ved jeg ikke, om hr. Peter Skaarup vil sige: Jamen det skal Danmark også efter vores, efter min mening.
Vi er nødt til at tage den konsekvens at melde os ud af den europæiske menneskerettighedskonvention for at få lov at lave nogle andre regler.
Marianne Jelved (RV), 2000-05-03:
Det er sjældent, jeg er hr. Frank Dahlgaard direkte taknemlig, men det er jeg faktisk efter sidste uges behandling af et forslag fra hr. Frank Dahlgaard.
Jeg mener, det var i den foregående uge, hr. Frank Dahlgaard havde et beslutningsforslag, der gik ud på, at den danske regering skulle overveje at revaluere, altså opskrive kronen.
Der var massiv opbakning i Folketinget til, at vi fastholder fastkurspolitikken i Danmark, så en opskrivning er ikke noget, der indgår i regeringens overvejelser på nogen måde.
Tværtimod vil vi gøre meget for, at vi kan fastholde fastkurspolitikken, uanset hvad resultatet i øvrigt bliver af folkeafstemningen den 28. september.
Så vil jeg sige - og det har jeg sagt mange gange, og jeg gentager det gerne, også gerne næste onsdag, hvis det er nødvendigt - at det er forkert at betragte euroens styrke som et spørgsmål om euroens forhold til dollaren.
D-marken har jo altid været betragtet som en stærk valuta, og hvad var og er succeskriteriet for en stærk valuta?
Det er, at den pågældende valuta bevarer sin købekraft i det pågældende land, det område, hvor valutaen bruges.
D-marken har svinget meget bare inden for de sidste 15 år, hvor D-marken har været betragtet som en stærk valuta og har været ankervaluta for de andre valutaer i euro-området.
Den har svinget fra 3 D-mark for en dollar til 1½ D-mark for en dollar.
Det er den størrelsesorden, jeg taler om.
Med hensyn til købekraften køber man stort set lige så meget i dag for en euro, som man gjorde for 1 år siden, i de lande, der har fastlåst deres valuta, og derfor er det en stærk valuta, der kan leve op til det formål, der hedder prisstabilitet.
Det er det, der er succeskriteriet.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-03:
Jeg var i kontakt med Nationalbanken i går, og vil økonomiministeren ikke bekræfte, at kronens kurs målt efter det indeks for kronekursen, som Nationalbanken udregner hver dag, i de sidste 16 måneder er faldet med næsten 8 pct.?
Det er altså en ufrivillig, glidende nedskrivning af den danske krone, en devaluering af den danske krone med 8 pct., med de kortsigtede fordele og langsigtede ulemper, der er ved det, fordi vi har fulgt euroen, der tumler nedad.
Kan ministeren bekræfte det?
Og hvordan hænger det sammen med en fastkurspolitik, når svenske kroner, norske kroner, engelske pund, amerikanske dollars, japanske yen
og alle de andre 32 valutaer er steget?
Hvordan hænger det sammen?