Jytte Andersen (S), 1998-01-23:
SF's forslag indeholder otte elementer.
De fire første går ud på at styrke arbejdsmarkedsindsatsen over for ældre ledige, og de fire øvrige handler om efter- og videreuddannelsesmulighederne, seniorpolitikken på arbejdsmarkedet og de ældres arbejdsmiljø samt delefterlønsordningen.
Jeg er meget enig med forslagsstillerne i, at der skal sættes ind på flere fronter, og jeg synes, det er pinligt, at så mange ældre reelt oplever, at de bliver diskrimineret på arbejdsmarkedet og har svært ved at få fodfæste, hvis de først er kommet ud af det, fordi de ikke har kvalifikationerne.
Det er faktisk også sådan, at regeringen har taget en lang række initiativer på området og har søgt at styrke indsatsen over for de ledige over 50 år gennem den regionale arbejdsmarkedspolitik.
Vi har haft trepartsdrøftelser med arbejdsmarkedets parter, for det er jo dybest set også et ansvar, der påhviler
arbejdsmarkedets parter
netop for at ændre det billede af et arbejdsmarked, som eksisterer lige nu, og som ikke er særlig ældrevenligt.
Der lægges i forslaget op til, at arbejdsmarkedsindsatsen skal reguleres via lovgivning, men det er jeg nu ikke sikker på er den rigtige vej at gå.
Jeg tror mere på - og det viser sig faktisk også i de regionale arbejdsmarkedsråd - at det er gennem mål- og rammestyringen, vi skal sikre, at der tilrettelægges en regional arbejdsmarkedspolitik, som mere målrettet omfatter de lidt ældre på arbejdsmarkedet.
Der er også et punkt, som handler om, hvordan uddannelsesinstitutionerne skal forholde sig til de ældre, og dér er jeg i og for sig enig i, at man i nogle situationer også skal kunne overveje, om ældre skal have nogle andre typer kurser eller en anden mulighed - indholdsmæssigt, pædagogisk, eller hvad ved jeg. Dér er arbejdsmarkedsuddannelsessystemet, som jo hører under mit ansvarsområde, ganske fleksibelt.
Jeg tror til gengæld, man skal passe lidt på ikke at indtage den holdning, at fordi folk er over 50 år, skal de have noget helt særskilt, og at alle 50-årige skal ind på noget bestemt, for sådan er det jo ikke for de 50-årige, og det viser forsamlingen her.
Mange af os er jo over 50 år, og vi er faktisk ret forskellige, og vi er i øvrigt glade for, at vi er forskellige, og sådan er det jo også ude på arbejdsmarkedet: Dér er folk også meget forskellige, og derfor skal man passe på ikke at kategoriserer dem for meget efter aldersgrænsen.
Men jeg er sådan set enig i, at der kan være nogle ideer og nogle overvejelser til inden for de rammer, der nu er, både i Undervisningsministeriet og i Arbejdsministeriet at udvikle og udbyde kurser, som er mere målrettede til de ældre, der skal have et særligt indhold.
Hvis jeg har forstået beslutningsforslaget rigtigt, stiller forslagsstillerne forslag om, at ældre skal have en særskilt ret til deltidsansættelse og en særskilt ret til uddannelsesplanlægning og en særskilt ret til betalt frihed til uddannelse, og det er for så vidt gode forslag.
Spørgsmålet er bare, om vi her skal regulere det, som både ligger under samarbejdsudvalgene og under aftalesystemet, og om vi ikke hellere i god dansk ånd skal understøtte den sociale dialog og sige til arbejdsmarkedets parter, at de i højere grad skal indtænke nogle af disse elementer og prøve at påvirke personalepolitikken.
Seniorpolitikken er jo i bund og grund et personalepolitisk anliggende, og det er vel dybest set ikke noget, vi kan regulere via juraen og paragrafferne
, så sådan set er jeg faktisk lidt afvisende over for de dele af forslaget, som underminerer den danske model og måske også underminerer samarbejdsudvalgenes muligheder for at tilrettelægge personalepolitikken hensigtsmæssigt. Så er der et forslag om arbejdsmiljø, og her er det jo sådan, at arbejdsmiljøloven dækker alle, både ældre og unge og også dem midt imellem.
skal vi selvfølgelig være optaget af, at arbejdsmiljøet skal være i orden, og forskning i ældre og arbejdsmiljø er et vigtigt og også et prioriteret område.
Det er vigtigt at få viden om, hvordan arbejdsmiljøet påvirker ældre medarbejdere med hensyn til at trække sig ud af arbejdsmarkedet, og vi ved faktisk allerede noget om det, fordi der har været nogle undersøgelser i Arbejdsmiljøinstituttet.
Her har man særskilt kigget på nogle af de ting, der vedrører de ældre på arbejdsmarkedet, og er fremkommet med forslag til et koordineret forskningsprogram
om ældres arbejdsmiljø
Jeg synes, at den skitse, der nu foreligger, er meget relevant og interessant, og vi bør gå i gang med forskningsprojekter på dette vigtige område.
Så har SF også foreslået en ny og mere fleksibel model
for delefterlønsordningen.
Forslaget er ikke helt klart, men så vidt jeg har forstået det, går det i hovedtrækkene ud på, at delefterlønsydelsen skal udbetales for 17 timer om ugen uanset arbejdstidsnedsættelsens omfang, at ydelsen skal øges fra 82 pct. til 100 pct. af dagpengene, at der skal indføres et indtægtsloft, og at der derudover skal indføres en 200-timers-regel.
Dybest set får man en overkompensation ved at gå ned i arbejdstid i forhold til det, man ville få, hvis man arbejdede på fuld tid, og det er jo lige præcis det dilemma, vi er i, når vi snakker delefterløn.
På den ene side vil vi gerne give et rimeligt økonomisk incitament til at bevare nogle timer, men på den anden side skal der ikke være et så stort volumen i incitamentet, at det bliver mere attraktivt at gå på deltid end at blive på arbejdsmarkedet på fuld tid.
Vi har, som jeg har sagt tidligere i dag, haft firepartsdrøftelser om det rummelige arbejdsmarked, og også her er der diskussioner om delefterlønsspørgsmålet. Sammenfattende kan jeg sige, at regeringen er positiv over for mange af de elementer og mange af de intentioner, der ligger i SF's forslag; men en konkret lovregulering frem for mål- og rammestyring må vi afvise, og vi må også afvise de dele af forslaget, som bryder med det aftalemønster og det samarbejdsudvalgssystem, som i dag skal bidrage til at skabe
en personalepolitik, hvor ældre kan være med og føle sig tilpas
Jeg er meget enig i de dele af forslaget, der har med uddannelse og aktivering at gøre, og både i de diskussioner, vi har lige nu i ministeriet, og i dem, vi efterfølgende skal have med parterne, skal det drøftes, hvad succeskriterierne for arbejdsmarkedspolitikken skal være i 1999.
Et af succeskriterierne skal være, at de lidt ældre på arbejdsmarkedet får bedre muligheder for både at bevare deres job og til at komme tilbage til et job, hvis de har været væk i en periode.
Jeg vil gerne sige tak for forslaget, som jo har været længe undervejs og har været taget af dagsordenen nogle gange.
Jeg tror, forslaget kan bidrage til, at vi kan få en forhåbentlig god diskussion om ældres vilkår på arbejdsmarkedet, og nogle af de konkrete ting, der ligger i forslaget, f.eks. forskningsprojektet, er regeringen meget optaget af og støtter meget varmt.