runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2002-10-08:
Dansk Folkeparti anser umiddelbart dette forslag for at være et rigtig godt initiativ i retning af at få så mange i uddannelse som overhovedet muligt.
Da vi lukkede for optag til den fri ungdomsuddannelse, var vi opmærksomme på, at der kunne opstå nogle gråzoner, og at de unge mennesker kunne have problemer med at finde den rigtige hylde i tilværelsen.
Vi anbefalede da også, at produktionsskoler var et af de steder, hvor en del af disse unge mennesker kunne gå hen.
Men jeg mener, at vi med dette lovforslag tilgodeser de unge mennesker og deres behov endnu mere.
Muligheden for at kunne gennemføre en erhvervsgrunduddannelse på en produktionsskole indebærer, at der for de unge er et ekstra incitament i at gå der, så de kan få en kompetencegivende uddannelse, oven i købet en uddannelse, som vil være meritgivende.
Desuden vil dette initiativ styrke de bogligt svage, så de kan komme op på et højere niveau og være i stand til at gennemføre en uddannelse, eksempelvis som deluddannelse.
Jeg mener, at der i lovforslaget også er taget højde for de økonomiske konsekvenser, som jo ikke er helt små, men der er dog et par enkelte knaster, som jeg vil have behandlet under udvalgsarbejdet.
Desuden har der gennem flere år været rejst spørgsmål om praktikdelen - at der er mangel på praktikpladser.
Tag ikke fejl af, at Dansk Folkeparti mener, at det er en strålende idé, at de unge mennesker kan komme ud i praktik, men det kan ikke nytte noget, at man hele tiden fortæller, at de nu skal ud i praktik, hvis praktikpladserne ikke eksisterer.
Det kan være lidt vanskeligt ude i kommunerne og ude på institutionerne at få påduttet flere og flere opgaver fra statens side.
Derfor må der foreligge nogle opgørelser, der indikerer, at ministeren ikke mener, at dette nye forslag vil skabe problemer med hensyn til et tilstrækkeligt antal praktikpladser.
under udvalgsarbejdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Nu forsøgte ministeren jo så at bagatellisere de tal over de trafikdræbte, som vi har diskuteret, og sagde, at der var usikkerhed.
En af usikkerhederne er: Hvad bliver virkningen af omrokeringen inden for politiet?
Det har vi flere gange bedt både de borgerlige ordførere og ministeren om at svare på.
Ja, nu får vi så at vide af ministeren, at i en overgangsperiode flytter man altså politi væk fra de mindre veje og over til motorvejene.
Det giver altså umiddelbart i den overgangsperiode en øget risiko for trafikuheld og fartoverskridelser på de mindre veje, hvor vi ved, der er mange trafikuheld.
Det peger altså i retning af, at det står værre til end i ministerens beregning.
Vi fik så at vide, at der derefter på sigt vil ske det, at man så kan flytte politiet tilbage: væk fra motorvejene og tilbage til de mindre veje.
Men så ved vi jo alle sammen godt, hvad der så vil ske til den tid: Så sker der en glidning, således at mange mennesker desværre igen begynder at køre et stykke over den tilladte fartgrænse, og så kommer der altså også flere trafikdræbte dér.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om hendes politimæssige rokader og hendes manglende ressourcer til i realiteten at gennemføre det her på en forsvarlig måde faktisk ikke peger mest i retning af, at den statistik, ministeren har fremlagt med de 2-3 dræbte, i virkeligheden er i underkanten - desværre - af det, der bliver virkeligheden.
Margrete Auken (SF), 2002-10-08:
Jeg sidder og leder desperat efter, hvor i bemærkningerne det er, der står, at man har færre ulykker, selv om gennemsnitshastigheden stiger.
Det sagde ministeren.
Det har jeg intet kendskab til.
Nogle steder har vi haft eksempler på, at hastighedsgrænsen øges, men det har altid været sådan, at gennemsnitshastigheden faldt de steder, fordi man havde øget politikontrol. Jeg tror ikke, der er nogen eksempler på, at gennemsnitshastigheden kan stige, uden at det kan ses på ulykkerne.
Det er der vist ingen eksempler på i hele verden.
Så vil jeg da også godt lige spørge ministeren: Altså noget af det, som jeg synes er skræmmende, er, at ministeren siger, at hastighedsgrænserne kun skal overholdes der, hvor det er farligt.
Altså når man siger, at der kun skal være kontrol, og så skal der i øvrigt selvfølgelig varskos om det osv., der, hvor det er farligt, er det jo et signal.
Det lå også lidt i den gamle regering, og det var noget af det, vi prøvede at modarbejde til sidst.
Hastighedskontrollen skal være stort set jo over det hele, fordi vores hastighedsgrænser skal respekteres over det hele.
Der er ingen steder, hvor de er vejledende.
De er absolutte.
Når ministeren nu siger, at man kun skal bruge den automatiske hastighedskontrol der, hvor det er farligt, og kun der, så får hun dermed sagt, at det gør ikke så meget, man kører for hurtigt de andre steder.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-08:
Jeg synes jo, at vi fremover her i Folketinget kan få mange sjove debatter om statistik og forudsætninger for lovgivning, hvis vi hver gang skal diskutere, om det nu er bedste skøn, eller det er noget, man direkte kan tage for pålydende, og så er det bare det.
Hidtil har vi jo i alt lovgivningsarbejde taget udgangspunkt i, at oplysninger f.eks. fra Vejdirektoratet er bedste skøn, og det må vi lægge til grund for lovgivningsarbejdet.
Det synes jeg trods alt vi gør os alle sammen en tjeneste i at fastholde, for ellers bliver det da helt umuligt fremover at føre debatter.
Jeg siger det på baggrund af, at ministeren - synes jeg - forsøger at underspille betydningen af tabel 8.
Jeg vil bare sige, at det kan jo altså også lige så godt være, at antallet af trafikdræbte bliver større, at antallet af trafikulykker kan blive større, end at det bliver mindre end det, der er indikeret.
Det er det ene aspekt, som jeg gerne vil bemærke efter ministerens svar til ordførerne.
Det andet er så, at ministeren meget gerne vil have, man skulle fokusere på tabel 2 i stedet for tabel 8, og det er da o.k., men jeg vil bare sige, at hvis regeringen ligesom ville have haft en mere generel debat om trafiksikkerhed, bl.a. på vores motorveje, så kunne det jo være, at det var et andet forslag, man skulle have fremsat. Så kunne det også godt være, at det skulle være regeringspartierne, Venstre og De Konservative, der skulle have rejst en forespørgselsdebat lige præcis om det tema.
Jeg synes, der var sådan en snert af bebrejdelse fra ministerens side i svarene til ordførerne om, at vi fokuserede altså på de forkerte elementer i lovforslaget.
Der vil jeg bare sige, at jeg synes ikke, det er rimeligt, at ministeren kommer med den mere eller mindre usagte bebrejdelse, for hovedelementet i lovforslaget er alt andet lige, også når man ser på regeringsgrundlaget, forslaget om at forhøje hastighedsgrænsen.
Sandy Brinck (S), 2002-10-08:
Ministeren svarer, at det er vigtigt, at befolkningen forstår, hvorfor hastighedskontrollen er der.
Det kan vi ikke være uenige i, men jeg tror nu mere, at det er et spørgsmål om, at den forståelse efterhånden måske har bredt sig ind i de konservative kredse, for nogle har jo bibragt befolkningen, at den automatiske hastighedskontrol var fuldstændig tilfældig, som økonomi- og erhvervsministeren tidligere har sagt det »fuldstændig tilfældig«, og regeringen - både Venstre og De Konservative - skriver i regeringsoplægget: »I dag satses der i for høj grad på automatisk hastighedskontrol på sikre omfartsveje.«
Når man nu har fået magten, og når man nu har fået viden, så er det pludselig blevet til noget, der opleves af befolkningen.
Ministeren skriver selv: »... selv om en sådan opfattelse måtte være ubegrundet.
Det er jo en ren tilståelsessag, en ren tilståelsessag, og det er sådan set også o.k.
Ministeren siger også, at hun vil gøre alt, hvad der står i hendes magt.
Så synes jeg, ministeren skal trække alle de besparelser, der har været på hele det trafiksikkerhedsmæssige område, tilbage prompte.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Jeg blev helt forbløffet, da jeg hørte ministeren sige, at nu skulle der gøres en ekstra politimæssig indsats de steder, hvor der f.eks. i forbindelse med sorte pletter og ekstraordinært mange trafikuheld var et større problem.
Der skulle man øge politiindsatsen, forstod jeg på ministeren.
Samtidig ved vi jo fra ministerens eget lovforslag, at det, der sker, er, at politiressourcerne flyttes væk netop fra de steder og i højere grad over på motorvejene.
Så ministerens forslag hænger ganske enkelt ikke sammen.
Jeg vil godt spørge ministeren om det en gang til, men jeg kan i hvert fald love, at eftersom det jo ikke ser ud til, at vi kan få svaret på den uløselige ligning her i dag, så vil vi bore meget i det spørgsmål i udvalget.
Så vil jeg bare slutte med at gentage det spørgsmål, vi har stillet hele debatten igennem: Mener ministeren og de to regeringspartier, at det er tilladeligt at vedtage lovgivning ud fra den udtrykkelige forudsætning, at det vil medføre et øget tab af menneskeliv?
Margrete Auken (SF), 2002-10-08:
Altså de 29 dræbte i 2000 skal jo sammenholdes med de 238 alvorligt tilskadekomne.
Det er et meget højt tal.
Jeg ved ikke, om ministeren er klar over, at der er mange af dem, der er døde siden hen.
Jeg spurgte i den anledning, om nogen kunne huske tallet nøjagtigt.
Hvis de dør efter et eller andet antal måndeder, vil de stadig væk være registreret som alvorligt tilskadekomne.
Det er nogle dramatiske tal.
Vi skal op og kigge på de tal, vi havde i begyndelsen af 1990'erne, lige efter at hastighedsgrænserne blev sat op, men da kontrollen intensiveredes, gik gennemsnitshastigheden ned, og det er selvfølgelig det afgørende i denne her sammenhæng.
Så vil jeg lige sige, når ministeren henviser til Vejdirektoratets skøn, at usikkerheden går jo begge veje.
Det kan sagtens blive værre, end der står her, og jeg synes det fremgår meget klart, at Vejdirektoratets vurdering af det også er, at det måske er et forsigtigt skøn med det der antal dræbte.
Jeg tror ikke, ministeren forstod, hvad det var, jeg sagde.
Når man siger, at der kun skal være automatisk hastighedskontrol - som i øvrigt 78 pct. af befolkningen nu accepterer; 78 pct. af befolkningen accepterer den automatiske hastighedskontrol og synes, det er en god idé - på de særlig farlige steder, så sender man et signal om, at det gør ikke så meget de andre steder, og det går jeg ud fra at ministeren ikke mener.
Hvis vi ikke har kontrollen der, og vi siger, at den heller ikke behøver at være der, så siger vi jo også, og det kan jeg høre ligger lidt indirekte i ministerens udsagn, at skidt med om der er lidt overskridelser der.
Lene Espersen (KF), 2002-10-08:
Det lagde jeg ikke skjul på i min tidligere besvarelse, og det beklager jeg meget at hr. Jann Sjursen ikke hørte.
Men det, der er en af pointerne, er jo, at når vi har at gøre med antal dræbte på motorvejene, så er det et forholdsvis lille antal i forhold til det meget store antal, der bliver slået ihjel på landevejene.
Det gør jo altså, at ét stort trafikuheld markant kan forandre tallene fra et år til et andet.
Derfor skal man være meget, meget, meget varsom med at sige noget stensikkert om, hvordan udviklingen kommer til at foregå.
Det, jeg har forsøgt at præcisere i dag, er, at vi lægger åbent beregningerne frem, også de beregninger, som giver et negativt billede af udviklingen.
Men vi må altså sige, at der er mange elementer, der skal tages ind i den samlede betragtning, og det, vi har valgt at gøre fra regeringens side, er at lægge meget stor vægt på trafiksikkerhedsmæssige foranstaltninger, der skal trække denne her udvikling i den anden retning.
Jeg håber bestemt på, at vi kommer i en situation, hvor trafikkulturen bliver langt, langt, langt bedre i Danmark, hvor man opfører sig ordentligt, og hvor man ikke mindst de steder, hvor vi ved, der bliver slået mange mennesker ihjel i dag - og det er, som mange af ordførerne har været inde på, ikke nødvendigvis kun på motorvejene, det er også på mange andre strækninger - altså gør, hvad vi kan for at sikre, at folk overholder hastighedsgrænsen.
Jeg synes bare, det giver god mening, at der, hvor man har den deciderede overvågning, og der, hvor man vil have sikkerhed for, at folk risikerer ikke kun 50 pct., men næsten 100 pct. sikkert at blive snuppet, hvis de kører for hurtigt, altså er de steder, hvor der sker mange ulykker i dag.
Så skulle det ligge nogenlunde fast.
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, som var inde på det her med de mange forskellige ligninger, at jeg har jo netop lige nu præciseret, at den automatiske hastighedskontrol bliver målrettet mod nogle af de strækninger, og at den nu bliver landsdækkende.
Så der bliver en intensiveret kontrol, bl.a. ved den automatiske hastighedskontrol.
Politiet vil så i en periode sætte ekstra fokus på motorvejene, når vi starter med det nye regelsæt om vognbaneskift, havariblink osv., for derved at få sikkerhed for, at folk overholder reglerne, at de har forstået de nye procedurer, så vi dér sikrer, at de nye regler ikke i sig selv skaber flere ulykker.
Per Dalgaard (DF), 2002-10-08:
Lovforslag nr. L 3 ligger jo i en fin forlængelse af stoppet og forsøget på at bremse den mængde afgifter, vi har været udsat for gennem mange år, og Dansk Folkeparti er helt på linje med regeringen i det her forslag.
Vi opfordrer regeringen til at fortsætte med at afskaffe unødvendige afgifter og stoppe stigningen i de eksisterende.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Sandy Brinck (S), 2002-10-08:
Som opfølgning af ministerens besvarelse vil jeg sige, at vi i Socialdemokratiet er meget enige i, at prioriteringen skal ligge lige nøjagtig der, hvor strækningerne er mest belastede, og hvor den største usikkerhed er.
Sådan har det faktisk også altid været.
Det, der sådan set er lidt bekymrende, er, at nok har befolkningen accepteret den automatiske hastighedskontrol, men det kniber lidt i de borgerlige folketingsgrupper, og det er måske der, at oplevelsen, som ministeren skriver i lovforslagets bemærkninger, skal ændres.
Det er sådan en slags psykoterapi her fuldstændig som med det følelsesmæssige skattetryk, men sådan må vi jo gøre det lidt indimellem.
Jeg tror, at ministeren lige så vel som alle vi andre har konstateret, at der ikke er flertal for ministerens lovforslag, og derfor vil jeg godt hjælpe ministeren lidt, for ministeren har jo fået en bunden opgave af Venstres valgløfter.
Jeg synes, at ministeren skal vide, nu når ministeren går hjem og tænker over det, at vi i Socialdemokratiet kan støtte langt, langt de fleste af de trafiksikkerhedsmæssige foranstaltninger, som ministeren foreslår.
Vi kan faktisk støtte dem alle sammen.
Der er måske nogle af dem, vi har nogle små spørgsmål til, men det skal overhovedet ikke komme an på det.
Der er vi med.
Vi vil også meget gerne i den sammenhæng sammen med ministeren kigge på de besparelser, som regeringen har på det her område, bl.a. over for Rådet for Større Færdselssikkerhed.
Vi kunne også godt overveje at tage en drøftelse med ministeren om, hvorvidt vi kan lave en bedre hastighedsdifferentiering, som også går ud på at se på forskellige tidspunkter af døgnet, vejrlig osv., altså en elektronisk skiltning, som kunne være mere fleksibel.
Alle de ting vil vi gerne, men så skal de 130 km/t. og de 120 km/t. på de præmisser, de er fremsat på her, tages ud af lovforslaget.
Det er blot, for at ministeren ikke går alt for slukøret
Der er faktisk veje til at nå frem til en beslutning her i Tinget, som er langt mere forsvarlig færdselssikkerhedsmæssigt, og som vi gerne bidrager til.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Jeg er også optaget af det spørgsmål om, i hvilket omfang ministeren lægger meget vægt på at få gennemført de dele af lovforslaget, som er begrundet i trafiksikkerheden, for der er jo nogle dele, som ministeren vil kunne få gennemført, hvis ministeren vil være med til at lave en opdeling af lovforslaget.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om det ikke, sådan som debatten er forløbet i dag, vil være en klog løsning, fordi vi så kan være sikre på, at de dele af forslaget, som ministeren jo angiveligt siger er meget vigtige, i hvert fald under alle omstændigheder bliver gennemført. Jeg tror også, at det vil være den løsning, som ministeren alt i alt vil kunne sove bedst med om natten.
Det tror jeg, for så vil ministerens samvittighed heller ikke komme i vanskeligheder.
Men jeg vil i hvert fald spørge ministeren: Var det ikke en mulighed?
Ministeren kan jo tælle mandaterne, sådan som debatten er forløbet, og tæller man mandaterne, ja, så er det, der kan gennemføres, den del, der vedrører de trafiksikkerhedsmæssige foranstaltninger.
Så skal det ikke mangle på vilje heller fra Enhedslistens side, ligesom fru Sandy Brinck var inde på fra Socialdemokratiets side.
Så er vi klar til at hjælpe ministeren.
Lene Espersen (KF), 2002-10-08:
Jeg kan berolige hr. Keld Albrechtsen med, at jeg sover ganske fremragende om natten, så det behøver hr. Keld Albrechtsen ikke at bekymre sig så meget om.
Jeg vil dog sige tak for mange af de venlige tilbud.
Nogle vil måske beskylde mig for at være den rene Peter Plys, for jeg har faktisk den opfattelse, at jeg på regeringens vegne vil sige, at vi vil have begge dele.
Vi vil både have en forøgelse af hastigheden, og vi vil også have alle de trafiksikkerhedsmæssige kompensationer, der forhåbentlig gør, at vi får en bedre trafikkultur i Danmark med færre trafikdræbte i årene, der kommer.
Derfor er vi naturligvis meget positivt indstillet over for de partier, der er indstillet på at hæve hastigheden på motorvejene der, hvor det er trafiksikkerhedsmæssigt sikkert, samtidig med at jeg selvfølgelig er glad for det klap på skulderen, som jeg trods alt føler regeringen får for de mange trafiksikkerhedsmæssigt fornuftige, gode, nye tiltag, som dette lovforslag også indeholder.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Jeg vil bare sige, at det bekymrer mig godt nok, hvis det er sådan, at ministeren virkelig mener at kunne sove godt om natten, selv hvis det her lovforslag bliver gennemført i sin helhed.
Sandy Brinck (S), 2002-10-08:
Jeg vil bestemt ikke kalde ministeren for Peter Plys, men ministeren må jo forholde sig til, at der ikke er flertal for de 130 km/t.
Derfor synes jeg sådan set, at hvis man skal kunne forstå sagligheden i ministerens egen understregning af de trafiksikkerhedsmæssige initiativer, så må det også være sådan, at man tager imod et tilbud om at kunne få gennemført i hvert fald dele af regeringens lovforslag, nemlig alle dem, som sikrer, at vi ikke får flere dræbte, og så undlader den del, som har en ret stor sandsynlighed for at føre til flere dræbte.
Gudrun Laub (V), 2002-10-08:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Det er et lovforslag om forskellige betalingsbestemmelser, og med dette lovforslag lægges der låg over afgifterne.
Fristelserne til at skrue på afgiftsskruen bliver fjernet, og det er især inden for færdselslovens område.
Automatikken pilles ud, og så må der fremover kun ske reguleringer ved lov og kun, når det er begrundet af økonomiske hensyn, dvs. når omkostningerne ved ekspeditionen bevisligt er blevet større end de fastfrosne gebyrer.
På færdselslovens område drejer det sig om parkeringsafgifter og diverse gebyrer for kørekort, bilsyn, nummerplader, ejerskifteregistrering.
Det er områder, hvor man hurtigt kan blive fristet til at dreje på skruen i krisetider, hvis man sidder og mangler penge for at få tingene til at hænge sammen.
Men det skal være slut med det, og betalingen skal ikke kunne bruges som skat.
Det er slut.
På biblioteksområdet blev der i maj 2000 indført en regulerbar maksimumsgrænse, og den bliver også låst fast på et kronebeløb i lovforslaget.
På retsafgiftslovens område er der indgået en dataaftale mellem stat, amter og kommuner, og den indebærer, at offentlige forvaltningsmyndigheder skal have adgang til digitale tinglysningsdata til kostpris.
Nu ændres loven, så man fremover ikke skal betale for den konkrete transaktion, men betalingen reguleres via bloktilskuddene.
Det vil sige, at man slipper for meget bureaukrati.
Væk med unødig brug af tid på at registrere, hvem der er oplyst om hvad, og væk med, at den ene offentlige institution sender regninger til den anden, når det drejer sig om oplysninger, som tager mindre tid end regningen for oplysningen.
Det er effektivisering, der vil noget, og Venstre støtter lovforslaget.
Sandy Brinck (S), 2002-10-08:
Socialdemokratiet skal absolut ikke stille sig i vejen, hvis det har regeringens høje prioritet.
Per Dalgaard (DF), 2002-10-08:
Vi har ikke i forbindelse med dette lovforslag koncentreret os om at tage hånd om de bløde trafikanter.
Det her lovforslag handler om motorvejene.
På motorvejene kan der også færdes ældre mennesker, det ved de godt, og nogle af dem har desværre kørt som såkaldte spøgelsesbilister.
Det kan jeg ikke se at vi kan lovgive os ud af overhovedet.
Det er et helt andet problem.
Margrete Auken (SF), 2002-10-08:
I modsætning til fru Sandy Brinck synes jeg sådan set, at det er opmuntrende, at argumenter har gjort indtryk på Venstre.
Det synes jeg faktisk.
Men det uhyggelige synes jeg så består i, at man siger, at på trods af at man får at vide, at det her koster, så gør man det alligevel.
Når hr. Karsten Nonbo lige nu sagde, at tro ikke er nok, vi må have det undersøgt, er jeg altså helt enig med hr. Nonbo i det synspunkt.
Men hvis nu de undersøgelser viser, at det vil give yderligere ulykker, hvis man sætter hastighedsgrænsen op, altså på de andre vejstrækninger,
vil Venstre så sige, o.k., så lader vi være, eller vil Venstre sige, at det tager man med?
Det er jo det, det hele går på i øjeblikket.
Man kan jo selvfølgelig også gøre det, som Venstre gør i øjeblikket - altså ikke hr. Nonbo, men regeringen - at man simpelt hen fyrer folk.
Altså de folk i Vejdirektoratet, der har forstand på det her, bliver jo færre og færre, og de bliver fyret rundtomkring.
Jeg ved ikke, om Rådet for Transportforskning nu også skal ryge, for det jo faktisk har sagt nøjagtig det samme.
Men hvis man ikke fyrer folk, og hvis man sørger for, at statistikkerne er i orden, hvis man sørger for, det er ordentlige undersøgelser, vil hr. Nonbo så sige: Jamen selvfølgelig vil vi da ikke sætte hastighedsgrænsen op, hvis det giver flere ulykker?
Og det er jo ikke kun dræbte, der er jo også tale om virkelige lemlæstelser i det her.
Per Dalgaard (DF), 2002-10-08:
Der er ikke noget som hastigheder på motorveje, der kan ophidse folket.
Under valgkampen var der mange røster fremme om, at hastigheden på motorvejene i Danmark nok kunne sættes op uden de helt store problemer.
De, der kører på motorvejene i dag, ved, at det rent faktisk allerede er sket.
Vi går i Dansk Folkeparti ikke ind for, at enhver ting, som sker ude i samfundet, også skal laves til en lov.
Men biler og veje er i dag konstrueret på en sådan måde, at de sagtens kan klare 130 km/t. Og jeg forstår egentlig ikke helt det kludetæppedanmarkskort, der er lavet omkring motorvejene for at få dem til henholdsvis 110, 120 og 130 km/t. i dag.
Argumenterne omkring bilerne kører på mange niveauer.
Biler er i dag konstrueret på en helt anden måde end i gamle dage.
130 km/t. for biler på motorveje er ikke noget problem.
Desværre gik der i sidste samling lidt kage i det forslag om 130 km/t., som Dansk Folkeparti fremsatte, og det blev afvist. Dansk Folkeparti er ked af den udvikling, det her forslag nu har gennemløbet, og vi har svært ved at finde en god begrundelse for den pludselige ændring, der er opstået omkring motorvejenes beskaffenhed.
Det kunne være meget rart at få belyst, hvad det egentlig er, der har gjort, at nu kan man pludselig kun køre 120 km/t. på en motorvej, hvor man tidligere havde planlagt, at det skulle være 130 km/t. I et af de høringssvar, der er givet, skriver Dansk Vejforening om 3.1.3. Vejtekniske forhold
: »... mens nye motorveje er bygget således, at de er beregnet til hastigheder på i hvert fald 140 km i timen«.
Som jeg sagde tidligere i dag, kan jeg ikke forestille mig, at nogen i dag kan konstruere motorveje, som kun kan klare 110 km/t. og måske 120 km/t., hvis man kører pænt.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Så det, der ligger i, at man kun kan køre 110 og 120 km/t., sådan som regeringen foreslår, er meget problematisk for Dansk Folkeparti. Jeg vil dog sige, at der er nogle gode elementer i forslaget, f.eks. det, at man nu åbner en større mulighed for at fratage en fører, som kører vildt og ubehersket, hans køretøj.
Det finder vi ganske udmærket.
Men forslaget som helhed, sådan som det fremgår i dag, kan vi ikke støtte.