runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-29:
Der er jo næppe nogen tvivl om, at hr. Poul Nødgaard og jeg nok ikke bliver enige om dette her tema - jeg kan se på hr. Nødgaard, at han er enig med mig i den påstand - men derfor kan det jo godt foregå på et ordentligt grundlag, vil jeg sige til hr. Nødgaard.
Når det bliver sagt her, at disse mange, der bliver danske statsborgere, udgør en tikkende bombe under den danske økonomi - det tror jeg er et ordret citat - så er det jo ganske simpelt ikke sandt, for om de er statsborgere eller de har permanent opholdstilladelse i Danmark, er jo helt ligegyldigt i forhold til den del af dem, som ikke kan klare sig selv, og som skal have offentlige ydelser.
Det at give statsborgerskab koster ikke én krone.
Så kan hr. Nødgaard være uenig i, at de får opholdstilladelse her i landet og den slags ting, men brug dog de rigtige argumenter i den rigtige situation!
Dette her lovforslag koster ikke statskassen én krone, for man får ikke flere offentlige ydelser af at være dansk statsborger.
Henrik Svane (RV), 2000-02-29:
Jeg vil gerne spørge hr. Nødgaard fra Dansk Folkeparti: Hvor mange af de asylansøgere, der søgte ind i Danmark sidste år, enten som de facto-flygtninge eller som almindelige flygtninge under de gældende konventioner, har sidste år fået asyl?
Kan hr. Poul Nødgaard fortælle den undrende forsamling, hvor mange der sidste år fik asyl i Danmark?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-02-29:
De mennesker, vi snakker om her, er mennesker, der har været ganske lang tid i Danmark.
Det er klart, at det koster i starten, men de, vi snakker om her, er generelt mennesker, der er gået hen og blevet en ressource for det danske samfund og yder noget i det danske samfund.
Så det at lægge dem for had på denne her måde synes jeg er uværdigt.
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-29:
Jeg vil godt spørge hr. Poul Nødgaard, om det er hans og hans partis holdning, at vi skal lade være med at give mennesker, som har været her i ganske mange år - de har jo været her i minimum 7 år, de har permanent opholdstilladelse - dansk statsborgerskab.
Skal de bare være her som fremmede statsborgere, eller mener hr. Poul Nødgaard i virkeligheden, at vi skal sende dem ud på trods af deres permanente opholdstilladelse?
Jytte Andersen (S), 2000-02-29:
Det er korrekt.
Jens Hald Madsen (V), 2000-02-29:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til boligministeren.
Jeg har læst for nogle dage siden i Licitation, at boligministeren har ønsker om at nedsætte en ekspertgruppe, som skal kigge på den private lejelov.
Er det korrekt?
Jytte Andersen (S), 2000-02-29:
Jeg vil kun gentage, at det lovforslag, som regeringen kommer med i morgen, baserer sig på et ønske om frivillige aftaler
med private udlejere, og vi har nogle gode og fornuftige forhandlinger, som jeg har tiltro til også fører til et resultat.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm nr. US 52
Rikke Hvilshøj (V), 2000-02-29:
I Venstre støtter vi også tanken om frivillige aftaler, men jeg vil alligevel høre ministeren, om jeg så kan få bekræftet, at det betyder, at ministeren ikke vil afvise, at der på et senere tidspunkt fra regeringens side vil komme et forslag eller en genfremsættelse af forslaget om tvangsanvisning.
Jens Hald Madsen (V), 2000-02-29:
Jeg vil gerne først ønske erhvervsministeren tillykke med ministerens oplæg, som der er mange gode tanker i.
Men ud fra et iværksættersynspunkt vil jeg gerne spørge erhvervsministeren, om det er selskabsbeskatningen, som er det mest væsentlige, hvis man skal i gang med at starte en virksomhed.
Er det ikke mere afskrivningsreglerne, man skal kigge på, og er det ikke mere det administrative bøvl, man skal kigge på, end lige netop selskabsbeskatningen?
Egil Møller (DF), 2000-02-29:
Det er sådan, at regeringen har afsat adskillige pejlemærker
- fire tror jeg - for hvor den vil hen i de kommende år. Men jeg mangler et pejlemærke for, hvornår regeringen mener, at kommunernes deltagelse i erhvervsaktiviteter skal ændres, så den ikke er konkurrenceforvridende.
Er det med vilje, man har glemt et sådant femte punkt?
Eller ønsker regeringen fortsat, at kommuner og amter skal deltage i aktiviteter, der konkurrerer med det private erhvervsliv?
Pia Gjellerup (S), 2000-02-29:
Jeg vil trøste hr. Egil Møller med, at der er betydelig flere pejlemærker end fire.
Men lad det nu være.
Jeg synes ikke, der er grund til at sætte pejlemærker for, om det, der kan vedtages via lovgivning, skal være rigtigt eller forkert.
Pejlemærker handler om en udviklingsmetode, hvor man bevæger det danske samfund gennem en proces, og pejlemærker er som bekendt også noget, man betjener sig af i søfarten.
Det er noget, man sigter efter og lægger kursen efter, men det er ikke noget, som har betydning for, om man synes, at det, man beslutter, er rigtigt eller forkert.
Med hensyn til det kommunale og amtslige engagement i erhvervsaktiviteter er det sådan, at vi her i Folketinget vedtager rammerne for, hvad der er offentlig aktivitet inden for lovgivningens område, og så giver vi kommunerne fuldmagt.
Men når man i øvrigt bevæger sig uden for området og er derude, hvor kommunerne deltager i almindelig erhvervsaktivitet, gælder konkurrenceloven, såvel som den gælder for private virksomheder, og det betyder, at der er et forbud mod konkurrenceforvridende erhvervsstøtte.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-29:
Jeg vil sige erhvervsministeren tak for besvarelserne og spørge, om regeringen i forbindelse med den øgede fokusering, der vil være på hovedstadsområdet - som i øvrigt også er nævnt i redegørelsen - vil se på det problem, der opstår, når Øresundsforbindelsen åbner her til sommer, nemlig spørgsmålet om lukkeloven.
På den svenske side har man ikke nogen lukkelov, alt er liberalt i butiksverdenen derovre, hvorimod man i Danmark ikke har en tilsvarende mulighed for at holde åbent, når kunderne gerne vil have det, f.eks. om søndagen.
Er det noget, som regeringen på nogen måde har tænkt over?
Og hvad tænker man sig at foreslå på det tidspunkt, hvor Øresundsforbindelsen åbner?
Det kan betyde en flugt af kunder fra den danske side over til den svenske side,
eksempelvis om søndagen.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-29:
Ministeren og regeringen har jo fremlagt nogle planer med hensyn til integration og modvirkning af ghettodannelse.
Det, der har overrasket os noget i Enhedslisten, er retningen i de planer, for når vi læser de ting, der er fremlagt, er der i virkeligheden ikke rigtig noget kontant med hensyn til at skaffe bedre muligheder for, at flygtninge og indvandrere f.eks. kan få bolig i den private udlejningssektor, i pensionskassers ejendomme eller i andelsboliger, og nybyggeri i de kommuner, der hidtil har unddraget sig en indsats, ser vi heller ikke rigtig noget optræk til.
Derfor vil jeg egentlig godt spørge ministeren: Hvem er det egentlig, man har tænkt sig at forhandle det udspil med?
Birthe Skaarup (DF), 2000-02-29:
Dansk Folkeparti forstod udmærket hr. Villy Søvndals sarkastiske bemærkninger.
Vi har sagt, at vi støtter en VK-regering, og så siger
hr. Villy Søvndal, at det da er højst mærkværdigt, at vi gør det, når den afskaffede embedslægefunktionen, jeg tror, det var 1. juli 1992.
Det mener jeg også hr. Villy Søvndal er blevet af og til her i Folketinget.
Det eneste, jeg kan sige, er: Vi tegner ikke noget vrangbillede.
Vi prøver ikke at få folk til at blive bange ved at fremsætte det her forslag.
Vi vil godt have et uvildigt embedslægetilsyn, ud fra at de ældre skal føle sig trygge ved, at der ikke sker nogle ting på disse plejehjem, som vi synes er uacceptable.
Jytte Andersen (S), 2000-02-29:
Jeg vil godt sige tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at vi faktisk er meget optaget af, at vi ikke skal udvikle vores byer, så der bliver ghettoer, og vi vil gerne give kommunerne nogle redskaber, som de kan bruge til at modvirke ghettodannelse.
Nu er det jo sådan, at de to konkrete forslag fra min side først fremsættes i morgen, og jeg mener faktisk, at det er forslag, som alle Folketingets partier, også Enhedslisten, bør kunne gå konstruktivt ind og diskutere.
Det er korrekt nok, som hr. Keld Albrechtsen har noteret sig, at der ikke er lagt op til, at vi skal have et lovgivningsregelsæt, når det drejer sig om private udlejere eller pensionskassebyggeriet.
Vi har faktisk optaget forhandlinger med udlejerforeningen i Danmark her i sidste uge om pensionskassebyggeriet, og det er faktisk forhandlinger, som giver mig en forhåbning og en forventning om, at vi godt kan finde nogle muligheder for private aftaler, sådan at indvandrere i højere grad også kan bo i privat udlejningsbyggeri.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-29:
Jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at hvis der kun bliver tale om sådanne frivillige aftaler, så er der ikke udsigt til, at de får nogen særlig betydelig effekt.
Det har jo også tidligere været en mulighed for kommunerne at kunne lave frivillige aftaler med udlejerne, og det har ikke hjulpet alverden.
Så vil jeg også godt spørge ministeren, om ikke der også ligger i regeringens tanker, at man skal udvide disse forsøgsordninger, der giver boligforeninger adgang til at afvise eller i realiteten udelukke flygtninge og indvandrere fra bestemte boligområder, og om det ikke bekymrer regeringen, at hvis man på en gang lukker af i bestemte boligområder, men samtidig ikke rigtig får fremskaffet nogle andre boligmuligheder, ja, så flytter man simpelt hen bare ghettodannelsen hen i nogle andre almene afdelinger, typisk dem, som er nabo til dem, hvor problemerne har været.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren en gang til: Hvem er det egentlig stilet til? Vi har jo sendt regeringen en 7-punkts-plan, og vi er meget overrasket over, at regeringen ikke har reageret på den.
Til højre eller til venstre?
Poul Nødgaard (DF), 2000-02-29:
Ja, det udvikler sig til en vældig debat det her, og det er ganske godt.
Hr. Knud Erik Hansen sagde noget om, at de her personer var en ressource for det danske samfund.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Knud Erik Hansen: Hvor ved hr. Knud Erik Hansen det fra?
Hr. Knud Erik Hansen har ikke været ovre og gennemgå samtlige de mange hundrede ansøgninger, der danner grundlag for det her lovforslag.
Det, jeg sagde i min ordførertale, var, at jeg sidste gang, altså da det sidste lovforslag blev behandlet, blev stærkt bestyrket i min opfattelse af, at kun et fåtal af dem, der stod i det lovforslag, var i stand til at klare sig selv.
Og så ved jeg ikke, om det er en ressource at have folk her, som er overgivet til evig dansk forsørgelse.
Jeg personlig synes det ikke.
Men hensyn til antallet, som har været fremhævet, jeg ved ikke hvor mange gange, må jeg undersøge det.
Det er jo ikke afgørende at få at vide, om det er 10.000 eller 12.000, eller hvor mange der har søgt om asyl, men der er rigtig mange.
Det ved vi.
Tag bare ud til Københavns Lufthavn i Kastrup og se, hvor mange der kommer ind ad luftvejen til Danmark hver eneste dag.
Det koster flyselskabet 8.000 kr. i bøde, hvis det medbringer en person, der ikke har sine papirer i orden.
I Canada koster det 50.000 kr. pr. person, der kommer ind med fly, og det betyder, at der stort set ikke er nogen, der kommer illegalt ind i Canada, fordi bøden er så høj.
Flyselskaberne betaler ved kasse 1 de dér 8.000 kr., som
Så spurgte fru Dorte Bennedsen om statsborgerskabet.
Jamen vi synes ikke, de skal have det statsborgerskab, også selv om de skal blive.
Jeg synes, man skal være dansk for at kunne få et dansk statsborgerskab.
Og jeg vil så sige, at fru Dorte Bennedsen sidder som formand for Indfødsretsudvalget og dér er med til at give et utal dansk statsborgerskab, selv om de ikke kan et ord dansk.
Erkend det fra Folketingets talerstol, så befolkningen er klar over, at fru Dorte Bennedsen står i spidsen for, at en masse mennesker får et dansk statsborgerskab uden at kunne hverken sige goddag eller farvel.
Jytte Andersen (S), 2000-02-29:
Jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen tager sorgerne eller glæderne på forskud.
Det forslag, der lægges op til, handler om, at der inden for den almene sektor skal gives kommunerne nogle muligheder for fleksible anvisningsregler.
Det er faktisk sådan, at 11 pct. af de 500.000 lejligheder, som er placeret i den almene sektor, har nogle problemer.
Så der er faktisk også et meget stort behov for inden for den almene sektor at se på, om man ikke kan bidrage til en bedre beboersammensætning, og det håber vi som sagt meget at vi kan forhandle med Folketingets partier om, også med Enhedslisten og SF, hvilket jo vil være meget naturligt, al den stund det er de to partier, som har været med til at føde forsøgsordningerne, som har virket ganske godt.
Når det drejer sig om den private udlejningsbolig, tror jeg også, der er behov for et lidt folkeoplysende arbejde. Det er ikke sådan, at private udlejere sådan helt generelt ikke har beboere, der har en etnisk baggrund, indvandrere eller flygtninge.
Gennemsnitlig er det faktisk sådan i den private udlejningsmasse, at der i 10 pct. af boligerne bor folk med etnisk baggrund.
Igen tror jeg, at hr. Keld Albrechtsen tager sorgerne på forskud.
Jeg vil godt appellere til Enhedslisten og til alle partier i Folketinget om at se på de forslag, før de tager stilling til, hvordan de eventuelt vil gå ind i forhandlingerne.
Jeg vil invitere til åbne forhandlinger om det.
Jeg så meget gerne, at Folketinget her samlet kunne give kommunerne nogle redskaber til at undgå ghettoer.
Det er sådan set det, det handler om.
Det tror jeg i og for sig ikke at der hverken til venstre eller til højre i salen er nogen uenighed om.
Vi ønsker ikke ghettoer.
Så lad os prøve at diskutere, hvad det er for nogle redskaber, vi så kan give, hvad det er for nogle muligheder, som kommunerne selv kan tage stilling til. Jeg lægger ikke op til et regelsæt, der skal dække hele Danmark.
Jeg lægger op til et regelsæt, som kommunerne kan bruge, hvis de beslutter sig for det, eller de kan lade være med at bruge det.
Det er en åben og positiv invitation, og jeg håber selvfølgelig, at lovforslagene bliver vedtaget, ingen tvivl om det.
Det indebærer jo også, at vi er parat til at forhandle undervejs.
Vi er meget bevidste om, at vi er en mindretalsregering.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-29:
Så står vi jo altså i den situation på bundlinjen, at de eneste, der bliver tvunget, altså er nogle almene boligafdelinger, som ikke i dag har problemer, men som så bliver udpeget til at være de eneste, der reelt kommer til at skulle tage hånd om problemerne.
Jamen sådan må man høre det, ministeren siger.
Jeg vil da leve i håbet indtil i morgen, men jeg vil godt spørge ministeren, om ikke det var klogt at udsætte fremsættelsen af de her forslag med henblik på at tage en runde med Folketingets partier for at se, hvad der i virkeligheden kan bære igennem her i Folketingssalen.
Men man har måske besluttet sig til, at man vil lave det her sammen med de borgerlige.
Hvis det er den reelle dagsorden, så vil jeg opfordre ministeren til at sige det rent ud.
Jytte Andersen (S), 2000-02-29:
Det lyder, som om Enhedslisten har besluttet sig for ikke at tage stilling til de her forslag, men har truffet beslutningen på forhånd.
Jeg fremsætter i morgen forslagene til diskussion.
Det er misforstået, når hr. Keld Albrechtsen siger, at andelsboligerne ikke er med.
Det er de faktisk.
Støttede andelsboliger får faktisk en forpligtelse til at bære et boligsocialt ansvar.
De almene boliger får også et ansvar, ligesom de har i dag.
Forskellen er, at det er alle almene boliger, der skal påtage sig et boligsocialt ansvar, og det er faktisk ikke tilfældet i dag. Der er jo masser af boliger inden for den almene sektor, som overhovedet ikke har nogen problemer af nogen art, og det kunne også godt være, vi skal prøve at se på det.
Det er alt sammen op til kommunerne.
De er bedre til det, end vi er.
De er tættere på, hvor problemerne er, og det er dér, de skal løses.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-02-29:
Som jeg hører ministeren sige det, så er der en stor tiltro
til, at vi kan klare meget af det her med de ordninger, vi har nu, og en lille smule mere frivillighed. Men det, som erfaringerne har vist, er jo, at der er så mange interesser i det her og så mange interesser i nogle gange at undvige at tage et socialt ansvar både i den almene sektor, hos den private udlejer og også i kommunerne.
Hvor meget tror ministeren egentlig, at det her kan bære igennem, for når man læser udspillet, ser man jo lidt, at det skal bæres igennem af de gode viljer?
Hvor er det, vi faktisk har brug for at få fastsat nogle nye rammer, således at de gode viljer ikke kan spille kispus med forholdene og gøre, at vi ikke får løst problemerne?
Jytte Andersen (S), 2000-02-29:
Vi lægger op til nogle ændringer.
Det er ikke ordninger, som vi har dem nu.
Vi lægger faktisk op til nogle ændringer, der består i at lægge et beboermaksimum i de lejligheder, hvor der bor for mange.
90.000 lejligheder prøver det i disse år og gør det med meget stort held, med meget stor tilfredshed også hos beboerne og boligselskaberne, og det er faktisk det, de forslag, jeg kommer med i morgen, er baseret på.
Det er altså ikke noget, vi henter ned fra himlen.
Det er noget, der er afprøvet; det er noget, der er fuld tilfredshed med rundtomkring.
Jeg synes måske, at vi så skal vente med den videre debat om forslagene, til vi skal have førstebehandlingen.
Egil Møller (DF), 2000-02-29:
Jeg hørte for et øjeblik siden, at ministeren inviterede samtlige partier til en fordomsfri drøftelse af de forslag, som ministeren fremsætter.
Jeg går ud fra, at når der bliver sagt alle, så gælder det selvfølgelig også Dansk Folkeparti.
Har jeg ret i det?
Jytte Andersen (S), 2000-02-29:
Så vidt jeg er orienteret om Folketingets forretningsorden, har alle partier i dette Folketing en mulighed for ved første, anden og tredje behandling og under udvalgsarbejdet at deltage i det politiske arbejde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 51
Rikke Hvilshøj (V), 2000-02-29:
Lidt i forlængelse af den debat, der lige har været, har vi i Venstre til gengæld med glæde registreret, at ministerens vildskud om, at det skal være muligt for en offentlig myndighed at tiltvinge sig råderetten over hver 10. bolig i den private udlejning, ikke er blevet en del af regeringens seneste udlændingeudspil.
Jeg vil derfor spørge by- og boligministeren, om vi kan have tillid til, at forslaget om den her tvangsanvisning nu helt er skrinlagt af regeringen og ministeren i erkendelse af, at denne form for ekspropriation ikke er en farbar vej.
Jytte Andersen (S), 2000-02-29:
Det forslag, jeg kommer med i morgen, lægger op til, som jeg nævnte før, nogle udspil vedrørende den almene sektor og vedrørende andelssektoren samt et udspil til reelle og ordentlige forhandlinger med de private udlejere og pensionskasserne, og dem er vi gået i gang med.
Jeg synes ikke, at man skal forudskikke, hvad der kan ske i fremtiden.
Vi ser gerne, netop fordi vi gerne vil undgå ghettoer, at alle dele af boligsektorerne bærer et socialt ansvar.
Det er der også noget der tyder på at de kan komme til.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-29:
Jeg kan forstå, at regeringen altså i morgen vil fremsætte disse forslag til åben forhandling.
Den har ikke på forhånd ligesom angivet nogen retning.
Det betyder jo også, at den så heller ikke ved, om noget af det eventuelt kan gå hen og blive vedtaget, eller om noget af det omvendt kan gå hen og ikke blive vedtaget.
Så vidt jeg kan se, foreligger der en risiko for, at det skaber komplikationer i forhold til den aftale, som vi har indgået med regeringen om finansloven.
Det håber jeg ikke, og det ønsker jeg ikke, men jeg vil altså i hvert fald godt bede ministeren om at gå hjem i sit ministerium her i eftermiddag og kigge det udspil igennem en gang til, inden det så bliver fremlagt i morgen tidlig, for jeg må sige, at jeg er dybt bekymret over de meldinger og det, vi har kendskab til på nuværende tidspunkt, som regeringen har fremlagt.
Så jeg vil godt spørge, om ikke det måske var en idé at rådføre sig med partierne, inden man spiller ud med det, man har tænkt sig i morgen.
Arne Melchior (CD), 2000-02-29:
Hr. Nødgaard talte om, hvem der skal betale for en del af de mennesker, som ved en sådan lov får dansk statsborgerskab.
Hr. Nødgaard burde vide, men nu oplyser jeg ham så om det, at i de sidste 15, 20, 30 år, i hvilke vi har modtaget et større antal nye danskere end tidligere, og for øvrigt i den samme periode, hvor vi har betalt mere i tredjelands bistand, end vi gjorde tidligere, er vi danskere jo kun blevet rigere.
Det kan altså ikke være, fordi det har været så dyrt, at vi ikke har haft råd til det, når vi samtidig har kunnet hæve vor egen og vores svages levestandard.
Pia Gjellerup (S), 2000-02-29:
Selv om vi bevæger os lidt langt væk fra hovedspørgsmålet, hvilket i øvrigt illustreres af, at erhvervsstrategiredegørelsen jo ikke handler om lukkeloven, så lad os bare tage den diskussion.
Så synes jeg måske, det er skuffende, at det ikke er blevet fuldstændig klart, hvad strategien er i forhold til lukkeloven, nemlig at vi her i løbet af den næste halvanden måneds tid får den afsluttende analyse af, hvordan de samfundsøkonomiske forhold, beskæftigelsesmæssige forhold og butiksstrukturmæssige forhold har været efter den lukkelovsændring, der blev lavet sidst, og bud på, hvordan forskellige scenarier af lukkelovsændringer kunne udmønte sig.
Det ventes i april måned.
På det grundlag vil vi så have en debat med henblik på at kunne leve op til det, vi har vedtaget her i Folketinget, nemlig en revision af lukkeloven i dette år, og det vil regeringen lægge op til i efteråret.
Jeg vil så sige, at jeg ikke har nogen meldinger om, i hvilken retning en revision skal gå.
Det ville være forkert, når vi netop lægger op til en debat, men jeg kan give det lille bidrag, at hvis det lige netop med hensyn til Øresund - jeg er glad for, at hr. Peter Skaarup sagde »kan betyde en flugt«, han var lige ved at sige »betyder en flugt« - så var, at der er danskere, der drager til Sverige om søndagen, så er det jo et bidrag til integrationen.
Det er nu ikke det lys, jeg vil se det i, men vi behøver jo ikke at være triste hele tiden, vi kan også se det på en lidt humoristisk måde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-29:
Et utal af personer kan ikke et ord dansk og får alligevel dansk statsborgerskab - det skulle jeg stå op og bekræfte her.
Hr. Poul Nødgaard ved godt, at det ikke er sandt.
Han ved udmærket godt, det ikke er sandt.
opfylder sprogbetingelserne.
Så får vi i udvalget forelagt nogle samrådslister.
Og det er korrekt, at der på den liste var, om det nu var 20 eller 25 kan jeg ikke huske.
Det var folk, som var torturofre.
Jeg kan huske en, som havde en strubecancer.
Det var ældre mennesker, som var analfabeter.
Det er den type, hvor vi person for person tager stilling til, om vi vil dispensere eller vi ikke vil dispensere.
Men det var - jeg vil gerne købe hr. Nødgaards tal, nemlig 26 - 26 ud af knap 6.000 på det her lovforslag.
Det er ikke et utal, og jeg synes ikke, hr. Nødgaard skal sprede den betragtning, at vi bare sprøjter dansk statsborgerskab fra os til folk, der ikke kan sige et ord på dansk.
Det er simpelt hen ikke sandt.
Så vil jeg gerne have at vide
: I hr. Nødgaards svar til mig sagde han - det er muligt, det var en fortalelse - at man skal være dansk for at få dansk statsborgerskab.
Her må jeg indrømme, at dér holder min evne til at forstå op, men jeg vil meget gerne have uddybet, hvad det egentlig nærmere betyder.
Jeg er dansk, jeg har ikke særlig brug for et dansk statsborgerskab.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-02-29:
Selv om man har en politisk interesse i at blande andre ting ind i det, så synes jeg, at det er værd at holde sig til sagen.
Det hedder sig ifølge hr. Nødgaard, at der strømmer masser ind i landet som følge af det her.
Altså nu må man måske ikke sige, at det er noget sludder, men det er det altså.
Det er jo ikke derfor, folk kommer ind i landet.
Folk kommer ind i landet på helt andre regler end statsborgerskab.