Morten Helveg Petersen (RV), 2000-09-07:
Det Radikale Venstre står for en ansvarlig økonomisk politik.
Det burde ikke komme som en overraskelse for nogen i salen.
En stram og ansvarlig økonomisk politik var baggrunden for vores støtte til skiftende borgerlige regeringer op gennem 1980'erne, og en stram og ansvarlig politik er udgangspunktet for den nuværende regering.
Vi arbejder for reformer, hvor det er tiltrængt, og der er indgået reformer på en række områder.
Lad mig nævne hele tre arbejdsmarkedsreformer.
Vi har lagt vægt på aktivering, uddannelse og rådighed.
En socialreform fra 1998, en efterlønsreform fra 1999, og en førtidspensionsreform, der skal forhandles til efteråret 2000, hvor hensigten er at gøre arbejdsmarkedet endnu mere rummeligt.
Faktisk er regeringens reformtempo højere og mere ambitiøst end de takter, som vi hører fra visse dele af oppositionen. For Det Radikale Venstre har det været vigtigt, at denne fornyelse af velfærdssamfundet er sket med samvittighed, og vi er glade for at kunne sige, at reformerne også har kastet en række gode og fornuftige resultater af sig.
Tilbage i 1993 var der næsten ingen, der troede på, at det var muligt på én gang at opnå overskud på betalingsbalancen, overskud på de offentlige budgetter, høj beskæftigelse og lav ledighed.
Der var mange, der ikke troede, at ledigheden kunne komme under 10 pct., og at det var fuldstændig umuligt at opnå alle disse ting på én gang.
En ledighed, der er faldet med ca. 200.000 personer, og som nu er nede på omkring 5 pct., solide overskud på betalingsbalancen og de offentlige budgetter, høj beskæftigelse, gennemgribende strukturforbedringer af arbejdsmarkedet, en gæld, der fortsat falder, hvilket er til gavn for de unge og de kommende generationer.
For Det Radikale Venstre har det været afgørende at fastholde linjen i arbejdet med at skabe en sund økonomisk udvikling med en høj beskæftigelse.
Det er det bedste grundlag for fortsat at udvikle velfærdssamfundet, og det er det bedste grundlag for fortsat at kunne afvikle gæld til gavn for de kommende generationer.
Det er i det hele taget et imponerende konjunkturforløb: først at sætte gang i økonomien i 1993, for derefter at dæmpe aktivitetsniveauet, når det er ved at koge over, og så lade udlandet tage over.
Oppositionen, er jeg klar over, vil formentlig mere tilskrive dette forløb et held frem for regeringens dygtighed.
Den vægtning kan man så diskutere, men resultaterne er altså svære at pille ved.
Den radikale linje er fortsat, at vi holder fast i, at den bedste forudsætning for at gå ordentligt ind i fremtiden er at have et godt udgangspunkt i en solid økonomi.
Det er ikke altid populært.
Det er i hvert fald ikke løfter, der mangler.
Forslaget til finanslov for det kommende år fastholder regeringens fokus på en stram og ansvarlig økonomisk politik, og samtidig er der i finansloven et godt afsæt til fremtiden. Der er vægt på informationsteknologi, forskning, uddannelse og erhvervspolitik.
Fra radikal side vil vi gerne fremhæve, at finansloven også i år lægger op til, at dansk ulandsbistand skal være blandt de flotteste og førende i verden.
Det er radikalt hjerteblod, at Danmark går i spidsen for bidrag til den tredje verden.
Vi har fra radikal side kæmpet i årevis for at fastholde et dansk engagement i denne vigtige sag.
Derfor vender vi os også mod forslag om at skære i ulandsbistanden.
Da jeg hørte en radioavis melde om, at nu ville partiet Venstre skære i ulandsbistanden og give de samme penge til sundhedssektoren, troede jeg ikke mine egne ører.
Det kan være, der er tale om en forkert udlægning af Venstres politik, det håber jeg sandelig, men det skal ikke være usagt, at forslag om at skære i ulandsbistanden er noget, vi fra radikal side vender os imod. Ud over ulandsbistanden lægger finansloven også op til en flot og høj international indsats generelt.
Miljø-, freds- og stabilitetsrammen samt forsvarets fredsbevarende opgaver er også højt prioriterede områder fra radikal side.
Danmark høster store roser for vores flotte bidrag til internationale opgaver ude i den store verden, og vi er i Det Radikale Venstre optaget af, at denne flotte indsats kan videreføres.
Forslaget til finanslov skuer fremad mod vidensamfundet.
Fra radikal side lægger vi stor vægt på informationsteknologiens rolle og placering i det danske samfund.
På det radikale sommergruppemøde for nylig arbejdede
vi med at udforme en egentlig IT-politik, og det glæder mig at se i regeringens redegørelse, at netværkssamfundet løbende skal følges op.
Informationsteknologien kan bruges til at skabe et endnu bedre samfund, og det er vigtigt, at denne opgave også prioriteres politisk.
På uddannelsesområdet har kommunerne gennem de senere års aftaler med regeringen kunnet tilføre yderligere midler
til folkeskolen
Der har både være tale om stigende nettodriftsudgifter og flere penge til nyanlæg og vedligeholdelse.
Den seneste aftale for 2001 har givet kommunerne mulighed for at investere op til 3,5 mia. kr. i ombygninger og nyanlæg.
Også på uddannelsesområdet spiller informationsteknologien en vigtig rolle; en rolle, som styrkes ved yderligere investeringer i informationsteknologi i folkeskolen.
For Det Radikale Venstre er videregående uddannelser også et afgørende omdrejningspunkt.
Stærke videregående uddannelser er en forudsætning for et velfungerende arbejdsmarked og for udviklingen af den danske erhvervsstruktur, så den danske økonomi også er rustet til fremtidens vidensamfund.
Konkret er der på det her område indbudt til forhandlinger i efteråret om en flerårsaftale for de videregående uddannelser.
Rammerne for en tilsvarende aftale for forskningsområdet blev afklaret i foråret, og det er for Det Radikale Venstre helt afgørende, at de to aftaler kommer til at spille sammen, tæt sammen endda. Målet må være en samlet og sammenhængende politik for hele universitetsområdet.
Det kan sikre ro og stabilitet på institutionerne og for de studerende i en årrække.
Samtidig er det afgørende, at uddannelserne på universiteterne fortsat prioriteres højt, og at forankringen af forskningen fortsat styrkes.
På erhvervsområdet lægger finansloven op til en videreførelse og styrkelse af regeringens erhvervsstrategi ved gennemførelse af dk21, som den hedder.
Fra radikal side lægger vi vægt på, at vi gør os tanker om indretningen af fremtidens erhvervspolitik; en erhvervspolitik, der præges af, at konkurrencen bliver stadig hårdere og en kapital, der flytter over landegrænserne.
Derfor er der også god ræson i at sænke selskabsskatten med henblik på at tiltrække yderligere investeringer udefra.
Et par ord om euroen: Finanslovens forudsætninger er et ja til euroen.
Det er vist heller ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre argumenterer kraftigt for et ja til euroen.
Vi finder, at der er mange fordele for landet som helhed, og det har selvfølgelig konsekvenser, hvis det skulle blive et nej.
Egentlig undrer det mig, at det i debatten nærmest bliver opfattet som en fornærmelse, hvis man fremhæver det argument, at et valg har konsekvenser også for dansk økonomi.
Samtidig er det lidt sjovt og pudsigt at konstatere, at der aldrig har været så stor tilfredshed med den førte økonomiske politik, i hvert fald ikke fra de partiers side, som anbefaler et nej til euroen, og det er jo lidt ironisk.
Samlet set finder vi fra radikal side, at forslaget til finanslov er et godt udgangspunkt for de kommende forhandlinger, og vi håber fra radikal side på, at så mange partier som muligt vil deltage konstruktivt.