Brian Mikkelsen (KF), 2003-03-20:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at det danske sprogs fremtid ligger regeringen meget på sinde.
Sproget er det bærende element for den danske identitet.
Det er sproget, der adskiller os fra andre nationer, fra andre folk.
Uanset hvor dygtige vi bliver til andre sprog, er det på dansk, at vi udtrykker os bedst og mest nuanceret.
Der har gennem en intensiv offentlig debat om sproget vist sig at være forskellige holdninger til det danske sprogs fremtid.
Diskussionen fremhæver især bekymringen for indflydelsen fra det engelske sprog, som trænger sig ind i dansk gennem både medierne og forskellige kulturelle aktiviteter.
De engelske og amerikanske film, musikken og naturligvis it-sproget har indført nye ord i dansk dagligsprog.
Det er en udvikling, som sker med stor hastighed, og som synes at være fortsat accelererende.
Der er principielt ikke noget nyt i det.
Der har jo altid været fremmede påvirkninger af vores sprog.
I perioder meget stærke påvirkninger fra især fransk for et par hundrede år siden og også tysk.
Men også påvirkninger fra andre sprog.
Mange ord, som vi anvender til daglig, har udenlandsk oprindelse.
Det er vi sjældent opmærksomme på i den almindelige sprogbrug.
De oprindelige fremmedord er gledet ind som naturligt brugte danske ord.
Der er også grund til at sige, at dansk er et meget stabilt og konsolideret sprog.
Dansk er blevet anvendt inden for alle genrer, i fiktion såvel som i fagsprog.
Spørgsmålet er, om påvirkningen udefra i vores tid går så hurtigt, at dansk sprogs eksistens er truet eller vil blive udsat for en egentlig trussel. Jeg vil godt med det samme og meget klart sige, at det ikke er min opfattelse, at situationen er alvorlig på den måde, at det danske sprog er i fare for at uddø.
Men på den anden side mener jeg klart, at det er nødvendigt at være meget opmærksom på sprogets fortsatte udvikling, trivsel og fremtid.
Vi skal også i fremtiden kunne udtrykke os om alle mulige forskellige emner på dansk, og her peges der fra flere sider på faren for de såkaldte domænetab, dvs. en situation, hvor hele sproglige anvendelsesområder kan gå tabt på dansk, fordi de overtages af i øjeblikket især engelsk.
Det er en problemstilling, der er relevant inden for store dele af forskningsverdenen og på it-området.
Det er ikke nogen trussel i sig selv, at sproget forandrer sig.
Forskerne er enige om, at sproget forandrer sig en lille smule for næsten hver generation.
Derfor er dansk i dag ikke helt det samme, hverken udtalemæssigt, grammatisk eller på andre måder, som det var for 100 år siden eller 200 år siden
Hvis man i min generation ser film fra 1950'erne, kan man allerede der høre, at nudansk udtales på en anden måde.
Det må vi opfatte som en naturlig og uundgåelig udvikling.
Forskellen fra tidligere er, at man nok må sige, at påvirkningen fra engelsk er mere massiv i dag end nogen sinde, og at den kommer fra mange kilder.
Derfor er det en vigtig kulturpolitisk målsætning at støtte en dansk kulturproduktion. Det er særlig vigtigt på de områder, hvor man oplever, at danskproducerede produktioner er i skarp konkurrence med udenlandske produktioner.
Det er derfor, at regeringen i løbet af 2002 har arbejdet for at fastholde og videreudvikle dansk film.
Resultatet er den filmaftale, der er blevet indgået i efteråret med bred tilslutning fra Folketingets partier.
Med aftalen er der sikret økonomi til at fastholde en bred og mangfoldig produktion af dansk film, såvel spillefilm som kort- og dokumentarfilm.
Vi har styrket public service-stationernes engagement i dansk film, og vi har udviklet en strategi for talentudvikling gennem et bredt samarbejde mellem filmverdenens aktører.
Et andet meget væsentligt område er de danske public service-medier.
Derfor har vi med medieaftalen besluttet at fastholde to danske public service-stationer med ansvar for at levere nyheder af høj kvalitet og engagement i dansk sprog, film og drama.
Dermed sikrer vi også borgerne mulighed for at vælge kvalitet på dansk i den globale medieverden.
Det er også derfor, vi med støtten til dansk litteratur og dramatik via litteraturloven, Statens Kunstfond og teaterlovens fokus på dansk dramatik sikrer en fortsat høj produktion på områder, hvor det danske sprog er en bærende faktor.
Danske forfattere og dramatikere og andre, der udtrykker sig gennem sproget,
skal have mulighed for at arbejde med det og udvikle det fortsat.
Også Kulturministeriet har igangsat et sprogpolitisk arbejde.
Der er nedsat en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for Kulturministeriet, Undervisningsministeriet, Videnskabsministeriet, Dansk Sprognævn, Det Danske Sprog- og Litteraturselskab og Litteraturrådet.
Desuden er en række andre ministerier og institutioner involveret på hver deres område.
Det er arbejdsgruppens opgave at udarbejde et oplæg til en politik for det danske sprog.
Arbejdsgruppen arbejder med en række forslag, som vil blive præsenteret for regeringen, når arbejdet er færdigt omkring den 1. juni i år.
Derefter vil der blive mulighed for at se på forslagene og tage stilling til, hvilke konkrete initiativer der bør tages for at styrke det danske sprog.
Lad mig benytte lejligheden til at sige og slå fast -
i øvrigt ligesom den radikale ordfører -
at det jo ikke er meningen, at det her skal betyde, at vi værner om det danske sprog ved at putte sådan et beskyttelseshegn rundt om det danske sprog og putte det i en zoologisk have.
Meningen er, at vi skal styrke det danske sprog, udvikle det danske sprog.
Det er en styrkelse af sproget, regeringen vil satse på, ikke et defensivt værn.
Jeg vil gerne her nævne nogle af de væsentligste problemstillinger i arbejdet med en politik for det danske sprog.
For nu at tage mit eget område, kulturlivet, først: Det er af største betydning, at der er en stor, kontinuerlig kultur- og kunstproduktion på dansk.
Jeg tænker her på dansksprogede film, radio og tv-produktioner, litteratur og dramatik, dansk musik.
Det er vigtigt at satse på nye produktioner, hvor sproget er den bærende faktor.
Danske forfattere, dramatikere og andre, der udtrykker sig gennem sproget, skal have mulighed for at arbejde med det og udvikle det fortsat.
Vi har i Kulturministeriet to institutioner, der arbejder med og forsker i sproget, nemlig Dansk Sprognævn og Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, som begge udfører et stort og professionelt arbejde.
De arbejder også begge med nutidens dansk.
Men der er også en vigtig opgave i at dokumentere tidligere tiders danske sprog, og her er det især Sprog- og Litteraturselskabet, der gennem store projekter gør en betydningsfuld indsats.
Efter traditionsprincippet skrives ord og ordformer i dansk i overensstemmelse med den praksis, der har været gældende siden indførelsen af regler på området i 1892.
Efter sprogbrugsprincippet skrives ord og ordformer i dansk i overensstemmelse med den praksis, der følges af gode og sikre sprogbrugeres skriftlige sprogbrug.
Det betyder, at nye og fremmede ord kan komme ind i sproget, når der kan konstateres en sådan praksis.
Denne overvejende deskriptive metode har bl.a. betydet, at dansk fortsat kan være et levende sprog under fortsat udvikling. Der ligger endvidere en opgave i at løse spørgsmålet om sproget og digitaliseringen.
Der er allerede initiativer i gang, hvor sproglige værker og litterære tekster digitaliseres og lægges på internettet, således at alle kan få adgang til dem.
Jeg ser gerne, at det bliver muligt at styrke den udvikling yderligere, således at vigtige opslagsværker, ordbøger og andre sproglige værktøjer bliver digitaliseret og lagt ud til bred afbenyttelse og styrkelse af den almindelige dannelse og viden på dansk.
Det siger sig selv, at også uddannelsespolitikken er en vital faktor i en politik for det danske sprog.
Jeg hører til dem, der mener, at danskundervisningen skal styrkes så tidligt som overhovedet muligt.
Vi ved alle sammen, at det engang ikke var så vigtigt, ja, måske ikke engang god tone at kunne stave og sætte kommaer korrekt.
Da jeg som ganske ung gik i skole i 1970'erne, var det god tone i den skole, jeg gik i, at det var ligegyldigt, om man kunne stave.
Den dansklærer, jeg havde, fortalte os, at det såmænd ikke betød så meget, for det kunne man altid lære, når man kom ud og væk fra skolen.
Det er jo en helt, helt, helt forkert indstilling, og det har heldigvis også ændret sig i skolen, så skolen er blevet bedre fra 1970'erne og op til i dag.
Men i samarbejde med Undervisningsministeriet vil arbejdsgruppen tage spørgsmålet om dansk i undervisningssystemet op for at se på mulighederne for en styrkelse af danskfaget.
Forskning i sproget er et andet meget vigtigt område.
Vi bør være opmærksomme på, at megen forskning foregår på engelsk, og at videnskabelige afhandlinger og titler ofte skrives på engelsk eller andre fremmedsprog, for at de dermed umiddelbart kan nå ud til større kredse af fagfolk.
Derved opstår der fare for de såkaldte domænetab, jeg talte om i indledningen.
Også det spørgsmål vil arbejdsgruppen se nærmere på i et samarbejde med Videnskabsministeriet.
Arbejdsgruppen vil studere, hvilke forslag og initiativer der tages i andre lande på sprogområdet, herunder spørgsmålet om, hvorvidt man på tilsvarende måde som i Sverige skal overveje at lovfæste, at dansk er det sprog, der skal benyttes i lovgivningen og i den offentlige forvaltning.
Arbejdsgruppens opgaver vil desuden omfatte en lang række emner, bl.a. spørgsmålet om danskundervisning i forbindelse med integrationen af flygtninge og indvandrere i Danmark.
I forbindelse med dansk i udlandet vil arbejdsgruppen se på den danskundervisning, der foregår i udlandet.
Arbejdsgruppen vil også med Udenrigsministeriet drøfte spørgsmålet om dansk i EU i lyset af, at der snart kan ventes mange nye medlemslande i EU.
Endvidere indgår spørgsmålet om offentligt og privat samarbejde i forbindelse med sprogpolitiske initiativer som et emne i arbejdsgruppens drøftelser.
Jeg kan nævne andre emner, som vil blive taget op under denne proces.
Det bliver bl.a. spørgsmålet om dansk sprogteknologi, dvs. de tekniske muligheder i forbindelse med syntetisk tale og talegenkendelse, som er under udvikling.
Endelig skal de danske dialekter behandles i arbejdsgruppen.
Der har vi en god fortaler i Folketingets nye formand.
Det er en rigdom for sproget, at vi har en række forskellige danske dialekter, og det er beklageligt, at udviklingen har medført, at dialekterne efterhånden udviskes.
Jeg er overbevist om, at der vil komme en række konkrete
og konstruktive forslag ud af arbejdsgruppens anstrengelser.
Der vil blive rum for en debat om forslagene hen over sommeren, og så tager vi stilling til forslagene i efteråret.
Hermed vil jeg gerne lægge op til et bredt politisk samarbejde om en fælles styrkelse af det danske sprog.
Forhandling