Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Vi har jo i Dansk Folkeparti fremsat dette forslag med et klart ønske om at få flertal for det, og derfor er det selvfølgelig ærgerligt at høre, at der åbenbart nu er en række partier, der i modsætning til, hvad de i hvert fald har sagt i dagspressen, ikke ønsker at støtte forslaget, selv om de egentlig flere gange har sagt: Tak, det er en god idé.
Det kan man så undre sig lidt over, men det er der bare ikke noget at gøre ved, sådan er det åbenbart.
Grunden til, at vi har fremsat forslaget, er bl.a., at den meget anerkendte forsker i demografi, professor dr.polit. Poul Christian Mathiessen, i Jyllands-Posten den 29. august sagde: »I løbet af få årtier vil danskerne ophøre med at være en ensartet og homogen befolkning med rødder i samme religion, kultur, sprog, traditioner og værdinormer.
Stadig flere indvandrere og efterkommere vil stamme fra såkaldt mindre udviklede lande, såsom Tyrkiet, Irak, Iran, Somalia, Libanon m.v. og have en væsentlig anderledes religiøs og kulturel baggrund end den traditionelle danske.
I 1980 var det kun 26 pct., svarende til ca. 45.000 af samtlige indvandrere og deres efterkommere, der stammede fra de mindre udviklede lande.
I 2020 vil det ifølge Danmarks Statistik være 61 pct. - svarende til omtrent 500.000 mennesker.
Størstedelen af disse mennesker vil som udgangspunkt have en religion, en kultur og et sæt af traditioner, der markant adskiller sig fra de danske.«
Det er sådan set den påvirkning, som Dansk Folkeparti mener, man bør undersøge for en sådan udlændingekommissions vedkommende.
Vi må nok erkende, at det var for en del år siden, hvor denne meget massive indvandring, flygtningestrøm til Danmark, startede med 5.000, 7.000, 8.000, 10.000 og nu omkring 15.000-17.000 udenlandske statsborgere årligt, denne udvikling startede.
Udviklingen er fortsat meget markant, og det betyder, at det får en række afsmittende virkninger - ikke bare på udlændingepolitikken snævert set, men på indvandrerpolitikken, retspolitikken, kulturpolitikken og socialpolitikken.
Det var jo faktisk sådan, at i går, da indenrigsminister Thorkild Simonsen skulle præsentere sit udspil om de utilpassede unge, var det sådan, at otte ministre var involveret, og jeg tror endda, at indenrigsministeren sagde på pressemødet, at det nærmest var en kvalitet, at der stod otte ministre bag, for så var man sikker på, at det trods alt ville være noget godt, der kom ud af det.
Det vil altså sige, at udlændingepolitikken, som tidligere måske var ret snæver, nu udvikler sig til at få berøring med alle politikområder i det danske samfund.
Det er jo også sådan her i Folketinget, at i de forskellige udvalg, hvor folketingsmedlemmerne sidder, er det faktisk i alle udvalgene tilfældet, at man bliver stillet over for spørgsmål, der har med udenlandske statsborgeres rettigheder eller pligter eller ansvar at gøre.
Vi synes, der er et behov for at undersøge denne afsmittende virkning, og hvordan det vil udvikle sig, når der nu, som professor Poul Christian Mathiessen siger, i år 2020 altså vil være ½ million personer, der skal tages specielle hensyn til, som han siger.
Men det ser ud til, at der ikke rigtig er flertal for hverken det eller det tidligere forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti fremsatte, og det virker egentlig meget mærkeligt, må jeg sige.
Det har også været meget mærkeligt at høre de forskellige ordførertaler heroppefra.
Jeg ved ikke rigtig, hvad forskellen er, mellem at man sætter nogle til at lave en mindre hvidbog, eller man laver en kommission, men der må åbenbart være en forskel i Venstres opfattelse af tingene.
Det virker også lidt mystisk, når fru Birthe Rønn Hornbech siger, at man ikke vil lave en kommission, når bl.a. Venstre og også De Konservative har udtalt til Berlingske Tidende i mandags, at det var noget, der skulle laves, og at man vil støtte at lave en sådan udlændingekommission.
De Konservative ser helst, at en kommission arbejder ud fra et meget bredt grundlag, hvor andre landes udlændingepolitik undersøges og sammenholdes med danske forhold, mens Venstre ser frem til at få kontrolleret lovgivningen i forhold til internationale konventioner.
Men man diskuterer ikke, om der skal nedsættes en kommission eller ej.
Det er man enig i fra et flertals side.
Det eneste, man diskuterer, er, hvad kommissoriet skal være, og så er det altså, vi i Dansk Folkeparti har stillet os op med åbne arme her i Folketingssalen i dag og sagt: Jamen hvis det er kommissoriet, der er problemet, så lad os da kigge på det. Det afgørende for os er, at der bliver nedsat en kommission, så vi kan få belyst de forhold, så vi kan få nogle facts, nogle informationer, som vi bagefter kan bruge til at afgøre, om der skal ske en stramning her, eller der skal ske en lempelse dér, eller der skal laves et initiativ dér.
Sådan som jeg har forstået meningen med kommissioner, er det jo ikke sådan, at kommissioner skal bestemme politikken her i landet, men skal belyse forholdene.
Hvorfor har man ellers lavet en forsvarskommission f.eks.?
Det har jo ikke været meningen med Forsvarskommissionen, at den skulle bestemme, at sådan og sådan skal politikken være.
Men det er jo ikke kommissionen som sådan, der skal bestemme politikken, og derfor forstår jeg ikke rigtig den berøringsangst, der har været fra f.eks. Venstre, De Konservative og Socialdemokratiet med hensyn til at lave en kommission.
Hvad er der i vejen for at undersøge, hvad der rent faktisk er facts, og hvad der kommer til at ske om nogle år i udlændingepolitikken?
Det er det, jeg ikke forstår, og så er det altså, vi i Dansk Folkeparti har sagt: Vi er ikke sat herind for at sidde ude på sidelinjen og råbe op.
Og alle partierne, undtagen regeringspartierne Socialdemokratiet og De Radikale - det erkender jeg - har sagt til Berlingske Tidende i mandags og til Politiken og Aktuelt i tirsdags, at de er enige.
Der er flertal for en kommission, vi skal lave en kommission på udlændingeområdet, og vi skal have undersøgt nogle ting.
Hvor er logikken henne?
Det er da ikke noget under, at der er mange uden for Christiansborgs tykke mure, der undrer sig såre over, hvad de her sørens politikere går rundt og foretager sig, når de siger til medierne og pressen, at de vil have en kommission, og så bagefter stemmer et forslag om det ned i Folketinget.
Det er dog utroværdigt, så det basker, må jeg nok sige.
Når jeg ser på, hvordan debatten ellers har været, kan jeg berolige nogle af partierne, bl.a. regeringspartierne, med, at det er jo ikke sådan, at dette ønske bare kommer fra Dansk Folkeparti eller CD, som også har været fremme med det. Det er også et ønske, der deles af Dansk Flygtningehjælp f.eks., bare for lige at tage nogle af dem, regeringen læner sig meget op ad, når den udformer sin politik, og her kan jeg igen læse op - for at vi er helt enige om, at det er holdningen - af Aktuelt fra i tirsdags, hvor der står: »Da der ikke er nogen tvivl om, at flygtninge- og udlændingepolitikken vil markere sig som et af de allervigtigste politikområder i de kommende år, ikke mindst frem til næste folketingsvalg, kan man jo lige så godt danne sig et samlet overblik.« Det siger Klaus Rothstein, der hilser tanken om udlændingekommissionen velkommen, for den er simpelt hen et nødvendigt aktiv for at opnå det rette grundlag for den videre debat.
Det er altså Dansk Flygtningehjælps pressechef, Klaus Rothstein, der har sagt det, så der burde jo være nogle muligheder for, at nogle af dem, der lytter meget og i nogle tilfælde med rette til Dansk Flygtningehjælp, også lige satte sig ned og lyttede lidt efter.
Fru Anne Baastrup havde ikke så høje tanker om Dansk Folkepartis intelligenskvotient.
Det kan jeg ikke rigtig kommentere, det må bero på andres bedømmelse, men jeg kan da sige, at når vi den 2. november har fremsat et forslag om en udlændingekommission, vil vi da selvfølgelig ikke, blot fordi der har været to forespørgselsdebatter i dag, sige, at så trækker vi vores forslag.
Det kunne da lige passe, at vi skulle lade os styre af, hvilke debatter der bliver rejst af andre partier med mange andre udgangspunkter end lige det udgangspunkt, vi har valgt.
Vi er f.eks., og det har jeg også sagt, villige til at give køb med hensyn til kommissoriet, men vi mener faktisk også, det her skal føre frem til en folkeafstemning om, hvorvidt man ønsker det multietniske samfund eller ej. Derfor fastholder vi selvfølgelig, at vi godt vil have lov til at debattere det forslag, vi har fremsat den 2. november, altså for næsten en måned siden.
Hr. Henrik Svane var inde på nogle ting, og jeg kunne ikke høre nogen særlig modstand mod at nedsætte en kommission, selv om det blev sagt i indlægget.
Det, hr. Henrik Svane mest var inde på, var noget om udlændinges kriminalitet, hvor han mente, at nogle tal viste, at udlændinges kriminalitet alligevel ikke var så voldsom høj endda, men her vil jeg bare henvise til det, som politidirektøren i København, fru Hanne Bech Hansen, har sagt, nemlig at 42 pct. af alle voldsforbrydelser i de københavnske politikredse her i 1999 er begået af udenlandske statsborgere eller efterkommere af disse. Det er også sådan, at man i august lavede et tjek på, hvor mange af de indsatte i fængslerne, der sad inde for grov kriminalitet.
Her viste det sig, at 16 pct. var udenlandske statsborgere, og set i forhold til, at befolkningsandelen af udenlandske statsborgere er 4,5 pct., er der altså tale om en klart højere kriminalitet.
Det er jo nogle tal, der ikke er til at imødegå, så derfor kan jeg ikke rigtig forstå, hvorfor der sættes spørgsmålstegn ved dem.
Vi kunne diskutere udlændingepolitikken i lang tid, men det, det handler om her, er ikke udlændingepolitikken, eller hvordan den skal strikkes sammen i det hele taget. Det, det handler om her, er den kommission, som Dansk Folkeparti har foreslået, og som et stort flertal har bakket op i medierne, men lige pludselig er løbet fra her i dag, og det forstår jeg altså ikke.