runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorit Myltoft (RV), 1997-12-09:
I Det Radikale Venstre hilser vi med tilfredshed, at alle bestræbelser efterhånden heldigvis går på at forhindre, at mennesker sættes ud på et sidespor, som det er, når man henvises til passiv forsørgelse, hvis ledighed er eneste problem.
Naturligt nok får vi i disse år spørgsmål om, hvor alle skånejobbene, fleksjobbene, jobbene på særlige vilkår er, og videre siges det, at det da var meget bedre, hvis man kunne tilbyde såkaldt rigtige job.
Det skulle gerne forbedre deres jobmuligheder og dermed deres muligheder for selvforsørgelse og aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet.
Derfor kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Ole Løvig Simonsen (S), 1997-12-09:
Jeg skal i og for sig kun takke for de tilkendegivelser, der er kommet - bortset fra en enkelt - om, at man vil støtte regeringens forslag.
Men lad mig alligevel lige bruge anledningen til at komme med et par bemærkninger.
Det har glædet mig utroligt, at hr. Erling Oxdam er tilfreds, selv om det er et mindre forslag.
Det erkender vi jo også; det er ikke de store beløb, men det tæller jo med.
Det havde været glædeligt, hvis man havde vist samme imødekommenhed fra Venstres side, når det drejer sig om vores udstykningsafgift, men sådan hænger tingene jo ikke sammen. Så jeg vil gerne sige, at det her er da i hvert fald en økonomisk lettelse for den enkelte erhvervsdrivende inden for de områder, som vi i Boligministeriet har med at gøre.
Man kan selvfølgelig som hr. Villy Søvndal gøre opmærksom på, at der også kan være autorisation andre steder.
Der kommer jo på et eller andet tidspunkt en lovgivning om privat udlejning.
Nu er vi så småt ved at være færdige med den almene lejelov, i morgen fremsætter regeringen sin erhvervslejelov, og så kommer forhåbentlig også det sidste lovforslag her i det nye år.
Til hr. Kim Behnke: Jamen det er da rigtigt, der er da altid en administration med det.
Men jeg vil gerne sige, at det, der er afgørende her, er den sikkerhed, man har for, at den, der har autorisationen, også har ansvaret for de ting, der skal laves; derfor kan man adskille gebyrer fra autorisationsordningen.
Endelig skal jeg ikke lægge skjul på, hvis det ikke er gået op for Tingets medlemmer, at julen nærmer sig, og hvorfor skulle regeringen så ikke også være lidt imødekommende over for oppositionen?
Tom Behnke (FP), 1997-12-09:
Der er ikke tale om de store tiltag.
Der er måske tale om lidt præciseringer, og så er det vist også gjort med det.
Dér, hvor man så til gengæld har iværksat et nyt tiltag, er, at man siger til kommunalbestyrelserne, at de skal sørge for at indberette til arbejdsformidlingen, når der er en person, som står til rådighed for arbejdsmarkedet, så at de, der søger arbejdskraft til deres virksomheder, og som jo typisk henvender sig til arbejdsformidlingen, bliver gjort opmærksom på, at der altså også er ledige ressourcer at gøre godt med. Hr. Villy Søvndal sagde, at der er tale om en dobbeltadministration.
Det er der ingen tvivl om, men i Fremskridtspartiet har vi set med milde øjne på, at der i det her tilfælde er tale om dobbeltadministration, for formålet er ganske klart, at de, der søger arbejdskraft, med det samme, når de henvender sig på arbejdsformidlingen, kan få det fulde billede af, hvor mange og hvem der er til rådighed og dermed få den bedst kvalificerede til den stilling, de har ledig.
Men når jeg så kigger på den anden del af lovforslaget, som handler om de sanktionsmuligheder, der er, hvis ledige ikke ønsker at tage imod et aktiveringstilbud el. lign., så er vi i Fremskridtspartiet lidt skuffede over, at man har lavet den formulering, at kommunerne kan trække i f.eks. kontanthjælpen.
Efter vores opfattelse burde det være sådan, at hvis ikke man ønsker at tage imod et tilbud af en eller anden art, skal der trækkes i kontanthjælpen, medmindre man selvfølgelig er lovlig undskyldt på grund af sygdom el. lign.
Det er der ingen tvivl om.
Men at kommunen skal trække i kontanthjælpen burde være en skalbestemmelse.
Det andet element er, at der i dag, og det fortsætter så også med det lovforslag her, er et loft på 20 pct. Man kan altså ikke trække mere end 20 pct. i kontanthjælpen, også selv om den pågældende person slet ikke møder op i en hel måned.
Vi synes i Fremskridtspartiet, at det er forkert, at man lægger et loft ind på de 20 pct., og vi ønsker derfor, at det loft bliver fjernet, således at kontanthjælpsmodtagerne kun får penge for den tid, de reelt er med i et aktiveringsforløb el. lign.
Og til sidst stemmer vi for lovforslaget.
Karen Jespersen (V), 1997-12-09:
Jeg er meget glad for den modtagelse, lovforslaget har fået, og jeg synes, der har været bred forståelse for, hvorfor vi kommer med dette tilsyneladende lille forslag, som trods alt har en vis signalværdi.
Og den vigtige signalværdi, der ligger i forslaget, er, at mange mennesker på kontanthjælp er ganske almindelige arbejdsløse, der kun har ledigheden som problem, og at de derfor også skal have adgang til de job, der kun måtte blive formidlet over arbejdsformidlingen, sådan at de hurtigst muligt kan komme ud i et almindeligt job.
Man kan sige, at det her forslag også er udtryk for, at vi er på vej tilbage til forholdene i gamle dage, hvor det var arbejdsformidlingen, der havde hele ansvaret for at formidle arbejde.
Men da der i en periode var den vurdering, at kontanthjælpsmodtagere blev ladt i stikken af det almindelige arbejdsformidlingssystem, fordi man dér ikke betragtede dem som almindelige arbejdsløse, begyndte man så i det sociale system at bygge en alternativ arbejdsformidling op.
Og det er jo her, vi i dag hovedsagelig har reglerne om det rummelige arbejdsmarked, dvs. for hele den indsats, der skal forebygge, at folk bliver hængende på passiv forsørgelse, og det har så medvirket til en fornyet interesse i det almindelige arbejdsformidlingssystem for også at gøre en indsats for disse mennesker i kontanthjælpssystemet, altså for dem, der kun har ledigheden som problem.
Man kan så spørge som hr. Villy Søvndal: Er det ikke dobbeltadministration, at der er to systemer?
Jo, det kan man godt sige, men sådan som verden ser ud i dag, kan man egentlig ikke undvære nogen af de to systemer, men der er en interesse i at få dem paralleliseret og få dem til at arbejde sammen i højere grad. Så vil jeg bare sige til fru Jette Gottlieb, at hendes bekymringer med hensyn til tilbagebetalingspligten altså ikke har noget med det her forslag at gøre.
Det er nogle regler, der har ligget i bistandsloven i flere år.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-09:
Jeg skal bare slutte med at sige, at vi i den socialdemokratiske gruppe godt kan ærgre os lidt over, at ingen - og her tænker jeg både på Arbejdsmarkedsudvalget og ministeriet og på vores ellers så opmærksomme omgivelser uden for dette hus - har fået øje på de forhold, som der nu rettes op på.
Men bedre sent end aldrig.
Flemming Oppfeldt (V), 1997-12-09:
Lovforslaget skal ses i lyset af den midlertidige pensionsopsparing, altså den 1 pct.-opsparing, der blev opkrævet ved, at man hævede bruttoskatten fra 8 til 9 pct.
Da loven blev vedtaget den 24. oktober, var man ikke opmærksom på nogle uheldige bivirkninger, og det er det, forslaget her råder bod på. Bl.a. yder arbejdsgiverne også - som det er nævnt tidligere - en feriegodtgørelse, altså et ferietillæg til lønmodtagernes midlertidige pensionsopsparing.
Det er den ene del af det, og den anden del er, at a-kasserne ved udbetaling af dagpenge nu får mulighed for at fratrække den midlertidige pensionsopsparing sammen med medlemmets ATP-bidrag, således at det samlede udbetalte beløb pr. uge nedrundes, i stedet for at der skal opereres med to forskellige beløb.
Vi taler altså her om et administrativt lettere forslag end det, der var før, og så er det o.k., og derfor anbefaler vi det.
Brian Mikkelsen (KF), 1997-12-09:
Vi er i roseklubben nu: Forslaget er en ren teknikalitet, som vi selvfølgelig også kan støtte fra konservativ side, for det retter op på nogle skævheder, som der skal rettes op på.
Jeg kan også give den socialdemokratiske ordfører ret i, at det da er ærgerligt, at vi ikke fandt ud af fejlen dengang.
Men det er jo nemt at være bagklog, og nu kan vi i hvert fald støtte, at der bliver rettet op på det.
Aage Frandsen (SF), 1997-12-09:
Uanset at dette lovforslag er en opfølgning af et lovforslag, som vi ikke har del i, kan vi støtte lovforslaget her.
Det er jo et tegn på, at der somme tider, når vi lovgiver herinde i Folketinget, er ting, som vi har lidt for meget hastværk med, og at vi derfor overser nogle problemer, og det må vi nok sige er sket i det her tilfælde.
Næste gang de laver et lovforslag lidt hurtigt, skal de skal bare tænke på, at der kan være ting og sager, som de måske ikke umiddelbart er opmærksomme på.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 1997-12-09:
Lovforslaget her er af rent teknisk art, og det handler - som hr. Aage Frandsen ganske rigtigt siger - om at rette op på nogle af de ting, som ikke er kommet med i det første forslag om den tvungne ATP-opsparing, nemlig at der kan opkræves en feriegodtgørelse af opsparingen, og at a-kasserne får lov til at trække opsparingen i understøttelsen samtidig med ATP-indbetalingen.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Poul Nødgaard (DF), 1997-12-09:
Rundt omkring i de danske kommuner har man vidt forskellige måder at administrere tingene på, og heldigvis for det.
Og jeg er sikker på, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget - og det gør det helt givet, og det vil Dansk Folkeparti også støtte - så tror jeg ikke, det vil få den store effekt i den kommune, jeg kender noget til, for dér gør man allerede nu en meget stor indsats for, at folk, der får kontanthjælp, kommer i arbejde, og det gælder både de unge og dem, der måske er lidt oppe i alderen. Men under udvalgsarbejdet kan vi støtte det her, fordi det også tager sigte på, at de kommuner, der eventuelt ikke foretager noget som helst med hensyn til kontanthjælpsmodtagerne, nu får pligt til at sørge for at få de pågældende kontanthjælpsmodtagere ind i arbejdsformidlingssystemet og dermed forhåbentlig på vej til et job, en uddannelse eller lignende.
Så Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Men jeg vil da lige komme med den lille randbemærkning, at hvis man nu forestillede sig, at Dansk Folkeparti havde fremsat det her forslag, før regeringen gjorde det, var vi nok blevet beskyldt for at være stakkelhadere og meget andet, og så er det utrolig modigt gjort af en socialdemokratisk regering at fremsætte et forslag, der går så tæt på folk, som det her gør, men det tør den tilsyneladende, og hurra for det!
Tom Behnke (FP), 1997-12-09:
Det betyder ikke, at Fremskridtspartiet støtter det oprindelige forslag.
Det gør vi fortsat ikke.
Vi synes, det var en rigtig dårlig idé, at man lavede denne tvangsopsparing, men disse tekniske korrigeringer støtter vi.
Ole Donner (DF), 1997-12-09:
Dansk Folkeparti kan støtte boligministerens forslag helt og holdent.
Vi synes, det er en god ting, at vi kommer i gang
Nu har man i 20 år opkrævet dem og har formentlig kun haft til administrationen, måske ikke engang det.
Kim Behnke (FP), 1997-12-09:
Der må ikke herske nogen tvivl om, at når det gælder en afskaffelse af en lang række af de usaglige gebyrer, der findes i det offentlige, er Fremskridtspartiet selvfølgelig parat til at stemme for.
Man kunne så spørge: Hvad er egentlig de faktiske omkostninger ved at administrere disse ordninger?
Det mangler der nemlig bemærkninger om i de ellers grundige bemærkninger til et beskedent forslag.
Det står der ikke så meget om.
For konsekvensen af, at man fjerner gebyret, er jo, at det bliver skatteyderne under ét, der kommer til at betale for administrationen af de her ordninger.
Så kan man sige: Jamen er det så rimeligt, eller burde det stadig væk være sådan, at det er gas- og vandmesteren, der betaler for at få sin autorisation?
Det er trods alt
noget, han lader fremgå både af sit brevpapir og sit visitkort, at han er statsautoriseret.
I den forbindelse er det imidlertidig sådan, at for os er det ikke økonomien, der er afgørende for at få fjernet disse autorisationsgebyrer, det er det administrative besvær.
Både hos virksomhederne og hos de offentlige instanser, som skal stå for det, er gebyrer i den her størrelsesorden, og som skal betales og med rykkerskrivelser og frem og tilbage, noget, som er helt unødvendigt.
Men vi kunne jo måske udfordre ministeren til at fortælle os, hvad de faktiske omkostninger er ved at administrere ordningerne, vel at mærke eksklusive opkrævning af gebyrerne.
Så kunne vi se på, om det er noget, der ved en senere lejlighed bør etableres som en ordning, erhvervslivet selv skal betale for, frem for at det er skatteyderne generelt.
Men så over til den måde, som ministeren fremlægger det på i sin fremsættelsestale.
Der er jo ingen tvivl om, at det er sådan et af de forslag, som af socialdemokratiske folketingsmedlemmer og andre politikere fra det parti vil blive brugt ude omkring i forsamlingshusene som et eksempel på, hvor godt man gør det for erhvervslivet.
Derfor synes vi ikke, der er nogen grund til at bruge fremsættelsestalen til at holde så festlig og så flot og så farverig en beskrivelse af, hvor god man er ved dansk erhvervsliv.
Det bør man gemme til anden lejlighed, hvor man kommer og pålægger dansk erhvervsliv store afgifter.
Men dette lille beskedne forslag, som bedst kan betragtes som et forslag, der er med til at gøre det lidt nemmere at drive erhvervsvirksomhed, støtter
Fremskridtspartiet.
Poul Qvist Jørgensen (S), 1997-12-09:
De hyppige ændringer af ophavsretsloven er et godt eksempel på det.
Med det foreliggende lovforslag om at styrke beskyttelsen af databaser m.v. er det hensigten at gennemføre et EF-direktiv om retslig beskyttelse af databaser på de punkter, hvor den danske lov ikke allerede er på linje med direktivet.
Vi skal ikke fra Folketingets talerstol komme rundt i alle krogene af dette forslag, der er stærkt præget af teknik, men lad mig udstøde et lille hjertesuk.
Det kan godt være lidt frustrerende at opleve, at lobbyisterne, hver gang vi har et ophavsretligt problem, vil gøre det til et mere teknisk problem, end det måske retteligen er.
I hvert fald kan det være en lille smule frustrerende, at man på forhånd får at vide, at man ikke skal sige, at det er for teknisk svært, for det er nok det, vi vil sige alligevel.
Nyt i forhold til tidligere er indførelsen af det såkaldte sui generis-princip, som tjener det formål at beskytte et værk, i dette tilfælde en database, i ophavsretlig henseende mod uretmæssig benyttelse.
Det er mig bekendt, at tilsvarende regler allerede er eller vil blive indført i resten af Norden, hvad der som bekendt tæller med, eftersom de nordiske lande samarbejder om ophavsretsområdet, og det er noget helt centralt for os i den fællesnordiske kulturpolitik. Samtidig foreslår ministeren at ændre reglerne om aftalelicensordningerne således, at materiale fremstillet ud fra digitale media i princippet ligestilles med fotokopier fra tilgængelige bøger, og det er vel netop den del, der har vakt størst interesse blandt de berørte parter.
Lad mig sige, at forslaget synes at være helt i tråd med, hvad Socialdemokratiet ønsker på det overordnede niveau, idet vi ønsker at fremme ligestillingen mellem sammenlignelige ophavsretsmedia.
At producenterne har haft indvendinger, skal ikke afskrække os, men vi forudser en interessant debat i Kulturudvalget.
Vi kan tilsige vores støtte til et forsøg på at få et hurtigt udvalgsarbejde - i hvert fald er det noget, der gerne skulle være klaret forholdsvis hurtigt - men i øvrigt et udvalgsarbejde, hvor vi kan få afklaret forslagets konsekvenser i alle detaljer.
Men lad mig slå fast, at det er vigtigt for os, at vi fastholder ophavsrettighedshavernes ret til deres eget produkt, også selv om avanceret teknik og nye mediamuligheder er taget i brug.
Den nye teknik og de nye muligheder får os ikke til at ryste på hånden i en sag, der kan se lille ud, men som ret beset ved en forkert håndtering kunne medføre en kursændring i dansk, i nordisk og i europæisk ophavsretstradition, idet jeg lige ser bort fra England et øjeblik.
Vi risikerer, hvis vi ikke håndterer det her ordentligt, at glide over i en mere amerikaniseret model, der er imod den europæiske model - den model, vi støtter.
Vi kan ikke acceptere den amerikaniserede model, hvor droit moral og WIPO-vedtagelser ikke synes at tælle så meget.
Vi vil med andre ord arbejde for, at der skal arbejdes og lovgives således, at det skal være let at være lovlig.
Det er et citat fra den sidste nye publikation på området.
Man må vel kalde det et partsindlæg i sagen.
Jeg citerede fra »Ophavsretten i medierne« fra oktober 1997.
Torben Rechendorff (KF), 1997-12-09:
Det er næsten på dato et år siden, vi sidst kiggede på ophavsretsloven, og man kan selvfølgelig sige, at det var lidt ærgerligt, at vi ikke fik det her med på det tidspunkt, men det er der jo flere grunde til, først og fremmest tidsfaktoren.
Jeg synes som de to tidligere ordførere også, at det nok er bedst, at Folketinget selv tager stilling til, hvad der er et teknisk kompliceret lovforslag, og hvad der ikke er det.
Dette er selvfølgelig teknisk kompliceret, og det er jo ikke så mystisk.
Sagens substans er jo teknisk kompliceret. Jeg skal på den konservative folketingsgruppes vegne sige, at selve sagen, om jeg så må sige, implementeringen af EU-direktivet, kan Det Konservative Folkeparti støtte.
Lovforslaget har vel fire elementer: beskyttelsen af databaserne, ændring af aftalelicenssystemet, ændring af loven, så man også får gengivelse af værker til at omfatte Folketingets institutioner, og så indførelse af aftalelicensordning for gengivelse af kunstværker i alment oplysende fremstillinger.
Vi har en række spørgsmål, og de er, jf. det første, også af teknisk art og egner sig bedst til udvalgsdrøftelse.
Jeg vil dog også sige, at af de høringssvar, som vi allerede har set, og som jeg ikke har haft lejlighed til at studere i alle detaljer, falder Danske Dagblades Forenings og Den Danske Forlæggerforenings fælles henvendelse i øjnene.
Den vil vi med særlig omhu dyrke i udvalget.
Men jeg siger igen: Jeg kan ikke se, at der kan opstå sådanne vanskeligheder, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Niels Højland (FP), 1997-12-09:
Lovforslag nr. L 94 ophavsretsloven
: Nr. 1 til nr. 4 er vi direkte modstandere af, nr. 5 og nr. 6 kan vi for så vidt godt støtte, såfremt de stod alene, men den sidste del er i bedste fald overflødig, men mere sandsynligt vil den nok senere skabe et hav af problemer. Samlet er vores vurdering, at forslaget er kommet for tidligt.
Bliver det vedtaget, som det foreligger,
vil der efterfølgende blive tale om så betydelige ændringer, at det vil være bedre at vente.
De fleste ændringer er der heller ikke behov for at gennemføre hverken nu eller senere.
Hvorfor skal der f.eks. ændres i § 13, 14 og 21?
Der er ikke noget behov for kollektiv forvaltning på disse eneretsområder, hvor rettighedshaveren fuldt ud har mulighed for at forvalte egne interesser.
Ydermere er der ikke taget højde for, hvordan man skal forholde sig til de allerede eksisterende velfungerende kontraktforhold.
I langt de fleste forhold - også ved undervisning -
har rettighedshaveren sikret sig ved individuelle aftaler, som også har den fordel, at rettighedshaveren har en tæt kontakt til i dette tilfælde undervisningsinstitutionen.
Nr. 5 og nr. 6 er derimod ganske rimelige, og Fremskridtspartiet er ganske enig i deres berettigelse.
Bemærkningerne til lovforslaget er fornuftige.
Der bør ikke være for meget bøvl ved gengivelser af kunstværker i alment oplysende fremstillinger.
Her vil en forenkling være på sin rette plads.
Når det drejer sig om kopiering i forbindelse med sagsbehandling inden for de offentlige myndigheder, bør problemet også overkommes.
Hertil er forslaget udmærket.
Ingen grund til al den bøvl
, hvis det kan undgås. Den sidste del af forslaget er utilstrækkeligt bearbejdet og bør sendes direkte tilbage.
Alene det, at ordvalget er forskelligt fra direktivet, vil føre til alle mulige rettelser senere.
Det kan ingen være tjent med.
Der vil opstå diverse tvistigheder omkring det problem, og det vil koste store summer.
Ingen eller kun de færreste i administrationen har givet dette lovforslag positive bemærkninger, og når man ser høringssvarene, er der heller ingen, der ligefrem efterlyser forslaget på nuværende tidspunkt og siger noget positivt om forslaget, men det må vi selvfølgelig se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Men for Fremskridtspartiets vedkommende må vi give udtryk for, at vi i hvert fald ikke, som forslaget ser ud for øjeblikket, kan støtte det.
Jette Gottlieb (EL), 1997-12-09:
Da vores ordfører, hr. Keld Albrechtsen, ikke kan være til stede, vil jeg fortælle, at vi anser det her for at være en ganske lille ændring, som jo altså begrundes med forenklinger
Men til gengæld vil det jo betyde omlægninger og merudgifter for Elektricitetsrådet, fordi registreringer og ajourføring af installatører fortsat skal ske dér. Derfor kan vi overhovedet ikke se noget formål med det.
Vi kan ikke se, hvorfor gebyret til autorisation af elinstallatørerne skal bortfalde, og vi vil sådan set foreslå, at den årlige indtægt på de 3,5 mio. kr. bevares og den eksisterende registreringsform fortsætter.
Jytte Wittrock (S), 1997-12-09:
Der er her tale om endnu et eksempel på, at regeringen ønsker at lette små og mellemstore virksomheders administrative byrder.
Fra 1998 afskaffes med dette lovforslag gebyrer på Boligministeriets område vedrørende autorisation af elinstallatører, gas-, vand- og sanitetsmestre og kloakmestre.
Der er tale om både en administrativ lettelse og en økonomisk lettelse, som jeg på Socialdemokratiets vegne skal anbefale.
Erling Oxdam (V), 1997-12-09:
Det er godt nok småpenge, der her fratages statskassen, 3½ mio. kr. om året er det opgjort til, men der er jo noget, der hedder, at de mange bække små kan komme til at udgøre en stor å, eller noget lignende.
Jeg har set, at regeringen arbejder på efterhånden at få forskellige gebyrer afskaffet.
Den anden dag kommer han så med 3½ mio. kr. for gebyrer, der ikke skal betales længere.
Det er jo en lidt blandet forretning, men lad os få nogle flere af dem, hvor gebyrerne bliver frafaldet.
Torben Rechendorff (KF), 1997-12-09:
Da mit partis ordfører ikke kan være til stede her, skal jeg
på Det Konservative Folkepartis vegne sige, at vi meget nødig vil gribes i at gå imod en gebyrafskaffelse.
Derfor kan vi støtte boligministerens forslag, og boligministeren må gerne hilse den øvrige regering og sige, at de skal bare komme an, hvis der er mere i skuffen.
Villy Søvndal (SF), 1997-12-09:
Det er jo ikke et voldsomt stort forslag, vi behandler i dag, og med ministerens ord i fremsættelsen »... et led i regeringens forsatte bestræbelser på at lette det administrative besvær for små virksomheder.«.
Jeg synes godt, man kan mærke den muntre grundtone bag formuleringen i det.
Det er jo så også et forslag af meget begrænset værdi.
Den årlige betydning af det, vi behandler her,
er 1,4 mio. kr. Vi vil godt støtte, at vi fritager virksomhederne for det; vi vil nemlig hellere være med til at lave nogle store generelle ordninger i stedet for en stribe af småordninger til at sikre, at virksomhederne også betaler det, de skal.
Det eneste morsomme ud over det synes jeg så i øvrigt
er, at vi kræver autorisation i forhold til gas og i forhold til el.
Det skal bestå, og det skal fungere.
Og det skal det selvfølgelig også.
Vi foreslog også sidste år, at man lavede autorisation i forhold til folk, der lejer huse ud.
For hvad nytter det, at gas og el fungerer, hvis huset i øvrigt falder sammen?
Men de samme partier, som er varme tilhængere af autorisation på det her område - Venstre og De Konservative - afviste på det bestemteste, at det var klogt at lave autorisation i forhold til udlejere.
Det kan jeg ikke forestille mig at man afviser igen efter at have stemt for det her forslag.
Dorit Myltoft (RV), 1997-12-09:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget om de gebyrlettelser, som er nævnt i forslaget.