runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-20:
Der er mangel på boliger i Danmark.
Det gælder både for boliger til unge og ældre og familier osv., og derfor er Kristeligt Folkeparti også med i efterårets boligpakke, som er en reform, der sætter massivt ind for at etablere flere boliger i Danmark.
Her har vi et forslag, der har til formål at skabe endnu flere boliger i Danmark.
Midlet i lovforslag nr. L 88 er at lade staten alene finansiere de nye boliger, så kommunerne ikke længere skal bidrage med grundkapitalen på 7 pct. Dertil kan jeg sige, at Kristeligt Folkeparti varmt støttede lovforslag nr. L 29 fra folketingsåret 2001/02, 2. samling, der sænkede den kommunale grundkapital fra 14 pct. til 7 pct.
Lovændringen har betydet, at nybyggeriet af almene boliger ikke har været større siden 1982.
Ifølge Jyllands-Posten af 10. februar er byggeaktiviteten i de danske kommuner rekordhøj.
Ikke siden 1982 har byggeriet af kommunalt støttede udlejningsboliger været så stort som i 2002.
Landets 271 kommuner gav sidste år et tilsagn om at bygge 14.000 nye familie-, ældre- og ungdomsboliger, og dermed når antallet af kommunalt støttede boliger op på knap 8.000 flere end i 2001.
Desuden mener vi, det er et sundt princip, at kommunerne selv afholder en vis del af udgifterne, for det vil også være med til at skabe en eller anden fornuftig balance.
Derfor kan Kristeligt Folkeparti ikke støtte lovforslag nr. L 88 og heller ikke beslutningsforslag nr. B 31.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-02-20:
Nu har hr. Keld Albrechtsen to gange angrebet den borgerlige indstilling til det almene byggeri.
Jeg synes, det er en sandhed med modifikationer, men det er åbenbart ikke lovligt
for borgerlige at have en positiv indstilling til det almene byggeris fremtid og fornyelse. Jeg plejer at rose Enhedslisten for i hvert fald at være velforberedte og nuancerede, men jeg kan sige, at det er ikke det, der ligesom skinner igennem i dag, for når hr. Keld Albrechtsen omtaler nedrivning af det almene byggeri, er det i hvert fald en sandhed med modifikationer.
De tanker, jeg har luftet,
er såmænd bare, at jeg synes, vi skal prøve at regne på, hvor mange penge der skal bruges til renovering og vedligeholdelse de næste 20-25 år, også i noget af det nyere almene byggeri, og så se på, om det måske ville være mere rationelt trinvist at bygge nyt, men selvfølgelig med en gennemtænkt genhusningsplan.
Det er i korte træk det, forslaget går ud på.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Jeg er såmænd ked af, hvis jeg ikke har kunnet leve op til forventningerne i dag, men jeg er også dybt taknemmelig, hvis det er sådan, at der er tale om en misforståelse.
Men jeg hører jo, at man stadig gerne vil undersøge, om man kunne rive almene boliger ned.
Jeg tror også - men det kan jo være, det er en misforståelse, og at det slet ikke har været tilfældet - at der blev nævnt bestemte boligområder: Gjellerupparken og Vollsmose.
Det synes jeg ikke var heldigt.
Men hvis det, der nu bliver sagt, er et udtryk for, at man godt er klar over, at det ikke var heldigt, skal jeg heller ikke fortsætte den diskussion.
Det er klart.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-02-20:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg synes nok, at underholdningsværdien er høj, men jeg synes også, at hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten skulle glæde sig lidt over, at vi faktisk kan få tilsagn om så mange almene familieboliger: knap 6.000 almene familieboliger mod godt 1.800 i 2001.
Det er klart, at der har været et behov for at bygget noget mere, det har man også siddet og vurderet.
Men vi kan jo gå tilbage til de gamle taler, der har været holdt her fra Folketingets talerstol inden for det sidste år, hvor man har været skeptisk: om tallet 8.000-9.000 nu ikke var overvurderet og lign. Nu er der faktisk tilsagn hjemme om et ret stort tal.
Det er ikke givet, at tallene fortsætter med at stige, det har jeg aldrig givet udtryk for, men jeg synes blot, vi skal glæde os over, at der bliver bygget så mange boliger, og så lade være med at være så negativ.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-02-20:
Jeg vil lade det være op til hr. Keld Albrechtsen at vurdere, hvorvidt jeg er heldig eller ej, men det, der ligger i forslaget, er, at der selvfølgelig skal bygges nyt.
Det, det handler om, det er såmænd bare en rentabilitetsberegning, kan man kalde det, af, om det bedre kan betale sig at bygge nyt frem for at renovere det gamle under hensyntagen til, hvordan det i sin tid er opført.
Men det kræver selvfølgelig en gennemtænkt genhusningsplan, og derfor har jeg også hele tiden sagt, at det er noget, der kunne gøres i etaper.
Jeg synes stadig, det er værd at få undersøgt, også i noget af det nyere byggeri, om pengene kunne bruges bedre på at bygge nyt frem for at renovere.
Men det har selvfølgelig ikke noget at gøre med indsatsen for i det hele taget at bygge nyt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Til ministeren vil jeg gerne sige, at vi deler helt glæden
over hver eneste ny almen bolig, der bliver bygget.
Den skal der ikke gå skår i. Men vi må også kigge på tallene.
Hvor meget er der rent faktisk blevet bygget i 2002? Hvad er tilsagnene, og hvilke perioder dækker tilsagnene, osv.?
Men jeg er helt enig i, at vi i fællesskab bør glæde os over hver eneste af de boliger, der rent faktisk bliver bygget.
Til fru Inge-Lene Ebdrup vil jeg blot sige, at jeg hører altså stadig, om end lidt indpakket, at Venstres ordfører godt vil undersøge, om hun ikke kan få nedrevet nogle almene boliger.
Det synes jeg ikke er klogt.
Men vi må jo bare notere os, at hun altså stadig roder med den plan om at nedrive almene boliger.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-02-20:
Jeg kommer til at tænke på ordene om det med at slå vand på en gås, men lad det nu ligge.
Men det kommer jo an på, hvordan man vender ordene, så på den vis har hr. Keld Albrechtsen sådan set ret.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-02-20:
Regeringen har for at sikre en bedre balance på boligmarkedet og for også at styrke vækst, velfærd og fornyelse på boligområdet igangsat en samlet boligpolitisk indsats, som vi også har været inde på i dag.
Vi har i den forbindelse bl.a. fremsat lovforslag nr. L 57 om fremme af privat udlejningsbyggeri, som blev vedtaget sidste år.
Regeringens forslag sikrer, at det igen bliver økonomisk attraktivt at investere i udlejningsbyggeri for at skabe et afkast af investeringen og også et moment, der er konkurrencedygtigt over for de lange obligationer.
Der er herudover en række grunde til, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Jeg har især hæftet mig ved, at det ifølge lovgivningen er ledelsen i den enkelte pensionskasse, der skal anbringe kassens midler, så pensionsopsparerne sikres den bedst mulige pension.
Det er endvidere værd at bemærke, at pensionsopsparere omfattet af arbejdsmarkedsordningerne som udgangspunkt ikke har indflydelse på, hvilken arbejdsmarkedspensionsordning de skal indbetale til.
Det bestemmes alene af aftalerne på arbejdsmarkedet.
Opsparerne vil således ikke have mulighed for at flytte deres opsparing til en pensionskasse, som har den investeringspolitik, der giver skattefradrag.
Sammenfattende må jeg på regeringens vegne afvise beslutningsforslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-02-20:
Vi kan ikke støtte forslaget, for dels bryder det med principperne om frivillighed og dels med hensynet til, at opsparernes penge skal forrentes bedst muligt, som også ministeren henviste til.
Vi mener, det er vigtigt, at der bygges boliger.
Vi mener også, at der med boligforliget i efteråret blev sikret, at der inden for de næste år bliver tilført mange boliger til det danske boligmarked.
Jeg kan dog ikke lade være med at tænke den tanke, at sammenholdes dette forslag med et af de andre forslag fra Enhedslisten, som behandles senere i dag, nemlig forslaget til lejelov, ville vi - hvis disse to forslag blev vedtaget - i hvert fald få det resultat, at pensionsopsparernes penge ikke ville blive forrentet særlig meget, måske endda tværtimod. Venstre kan ikke støtte forslaget.
René Skau Björnsson (S), 2003-02-20:
Det er mig.
Intentionen i Enhedslistens forslag er god.
I Socialdemokratiet er vi enige i, at pensionskasserne skal bidrage til løsningen af boligproblemerne.
De sidder på meget store formuer og har derfor et ansvar for samfundsudviklingen.
Vi er også enige i Enhedslistens påpegning af, at pensionskasserne skal investere i almindelige udlejningsboliger frem for i luksusboliger til et fåtal af meget velhavende borgere.
Alligevel kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Det skyldes for det første, at vi med boligaftalen i efteråret netop åbnede op for, at pensionskasser og selskabsskattepligtige investorer via et skattefradrag får mulighed for at bygge private udlejningsboliger inden for en ramme på 1 mia. kr. om året de næste 5 år.
Det skulle give omkring 800 boliger årlig, og vi har fra Socialdemokratiets side lagt meget vægt på, at det måltal skal nås.
Derfor er det også en del af aftalen, at vi og også ministeren er specielt opmærksomme på, om vi får merbyggeriet.
Der er altså nye muligheder for og incitamenter til pensionskasserne for at investere i udlejningsboliger, og derfor mener vi i Socialdemokratiet, at vi skal se, hvordan det virker, før vi begynder at tage yderligere initiativer på det her område.
For det andet mener vi også, at Enhedslistens forslag er teknisk besværligt.
Det er en noget indirekte og besværlig måde at støtte privat udlejningsbyggeri på, og det er også en af grundene til, at vi ikke kan støtte det.
Så på trods af de gode intentioner støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-02-20:
Forslaget fra Enhedslisten handler om pensionskassernes investering i nybyggeri.
Enhedslisten mener, at skattefradraget hos pensionsberettigede for bidrag eller præmier til pensionsordninger fremover skal betinges af, at bidrag eller præmie indbetales til en pensionskasse eller lignende, der investerer mindst 10 pct. i nybyggeri af boliger til udlejning til en rimelig anskaffelsespris. Jamen jamen jamen, hvad er en rimelig anskaffelsespris?
Er det en, hr. Keld Albrechtsen fra Enhedslisten vil foreslå, eller hvem skal gøre det? Ja, jeg spørger bare.
I boligforliget har vi gjort det muligt for pensionskasserne m.fl. at foretage skattemæssige fradrag for hele anskaffelsessummen.
Dette at målrette støtten på denne måde muliggør, at boligen kan udlejes til en pris, som den almene befolkning kan betale.
Boliger, som indgår i den ordning, har en maksimumanskaffelsespris.
Dansk Folkeparti ønsker selvfølgelig at se virkningen af den lovgivning.
Det drejer sig om L 57, lov om fremme af privat udlejningsbyggeri samt L 68, lov om ændring af ligningsloven og lov om beskatning af visse pensionskapitaler m.v.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-20:
Da vores ordfører, fru Carina Christensen, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Enhedslisten foreslår med B 32, at de personer, som er pensionsberettigede, kun skal kunne opnå et skattefradrag for deres pensionsindbetalinger, hvis deres pensionskasse følger nogle investeringsregler, der indebærer, at minimum 10 pct. af pensionskassens aktiver investeres i nybyggeri af udlejningsejendomme til en rimelig anskaffelsespris. Sigtet med forslaget er at afhjælpe mangelen på boliger ved bl.a. at sikre, at pensionskasserne bygger flere almindelige udlejningsejendomme til rimelige priser.
Derfor er vi også tilfredse med, at netop dette element er en væsentlig del af den boligpakke, som et flertal af Folketingets partier vedtog sidste år.
En boligpakke, som Enhedslisten desværre ikke ønskede at være en del af.
Der er tre væsentlige årsager til, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget. For det første ønsker vi ikke at blande os i, hvordan ledelsen i den enkelte pensionskasse vælger at anbringe
kassens midler.
Ledelsen har en forpligtelse til at anbringe disse midler bedst muligt, og selv om det måske ganske rigtigt er en udmærket investering at sætte penge i udlejningsbyggeri, skal det være frivilligt for pensionskasserne, om det er sådan, de vælger at investere. For det andet ønsker vi ikke at straffe de pensionsopsparere, som ingen indflydelse har på, hvilken arbejdsmarkedspensionsordning de skal indbetale til.
Ganske enkelt fordi dette alene bestemmes af aftalerne på arbejdsmarkedet. Disse opsparere har ingen mulighed for at flytte deres opsparing til en pensionskasse, som har den investeringspolitik, der giver skattefradrag.
I stedet får de en skatteforhøjelse, fordi de mister deres fradrag.
Det ønsker vi i Det Konservative Folkeparti på ingen måde at medvirke til.
For det tredje har vi i modsætning til forslagsstillerne ingen problemer med, at pensionskasser nu får lov til at opføre ejendomme med henblik på salg.
Med boligpakken fik pensionskasserne mulighed for at opføre privat udlejningsbyggeri, hvor indtil halvdelen af lejlighederne kan sælges som ejerlejligheder, uden at de har været lejet ud forinden.
Mindst 15 lejligheder i ejendommen skal dog forblive udlejning til helårsbeboelse.
Også dette tiltag vil bidrage til, at vi får flere private udlejningsboliger.
Det Konservative Folkeparti kan af disse årsager ikke støtte det foreliggende forslag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-02-20:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Politisk er jeg uenig i sigtet, og sagligt set må jeg sige, at forslaget ligger hinsides det, der kan realiseres. Hvis man endelig gjorde det, ville man skabe sig et bureaukratisk monstrum, som ville være umuligt at have med at gøre.
Og det kan principielt ikke være den enkelte pensionsopsparings fradrag/ikkefradrag, der skal være afgørende her.
Det kan ikke være pensionsopspareren, der her skal bære en risiko.
I øvrigt er det forkert at diktere pensionskassernes investeringspolitik i detaljen.
Det må bestemmes ud fra andre hensyn.
Så er der endelig spørgsmålet om, hvad der er en rimelig anskaffelsespris, som jo er en kerne i forslaget, og det vil give anledning til utrolig store vanskeligheder at fastsætte en sådan.
Forslaget kan vi ikke støtte.
Anders Samuelsen (RV), 2003-02-20:
Det er jo ikke nogen ny debat, vi har i Folketinget i dag om, hvorvidt det er muligt at hente flere penge ude i Nordsøen.
Man kan spørge sig selv, hvorfor debatten dukker op med jævne mellemrum, for der ligger jo nogle aftaler, de er indgået, og der ligger nogle beskatningsregler, som er kendt af alle.
Hvorfor er det så, at denne debat gang på gang dukker op?
Det gør den, fordi riget fattes penge, i det omfang man ønsker at sætte skatten ned på arbejde eller eventuelt bruge pengene på andre gode formål.
Denne gang er det bl.a. afledt af det skatteudspil, som er kommet fra Socialdemokratiets side, som bygger på, at der skal hentes flere penge i Nordsøen.
Spørgsmålet er så, om dette er den rigtige vej at gå, at gå ind med eventuelt forholdsvis hårdhændede metoder for at hente nogle flere penge, fordi man pludselig opdager, at Nordsøen er blevet en bedre forretning, end man forudsatte eller troede eller overhovedet drømte om, dengang aftalerne blev indgået.
Det, der foregår ude i Nordsøen, er ikke for tøsedrenge for at sige det ligeud.
Det er risikofyldte investeringer, det er store investeringer, og det er investeringer, som er langsigtede.
Derfor er det også væsentligt, at man er varsom med at ændre i de grundlæggende spilleregler, som har været gældende for dem, der går i gang ude på Nordsøen.
Hvornår er man så kommet dertil, at man siger, at det er vi fløjtende ligeglade med, og nu vil vi have flere penge ude fra Nordsøen?
Hvordan er man kommet dertil, at det er nødvendigt?
Ja, det kan f.eks. være, hvis det er blevet så bydende nødvendigt for os at få sat skatten markant ned på arbejde, at vi ikke kan skaffe pengene andre steder fra og derfor bliver nødt til at hente dem derude.
Også selv om det måske er en kortsigtet strategi at gøre det, fordi det kan føre til, at man mister sin troværdighed i en sådan grad, at man får langt færre penge ud af det næste gang, man skal forhandle aftaler på plads.
Vi er ikke i Det Radikale Venstre kommet dertil, at vi mener, at man kan bryde ind og lave drastiske ændringer fra den ene dag til den anden.
Vi har sådan set
i vores skatteudspil vist, at det sagtens kan lade sig gøre at fastholde sin troværdighed og samtidig sikre en så markant nedsættelse af skatten på arbejde, at langt de fleste danskere højst kommer til at betale 40 pct. i skat af den sidst tjente krone.
Derfor er der selvfølgelig altid god grund til, at staten går sine aftaler efter og ser, om man kunne gøre det bedre, om man kunne forhandle sig frem til nogle bedre løsninger med dem, der er i sving, og med dem, man har aftaler med.
Derfor kan vi også fint støtte det forslag til vedtagelse, som er lagt frem fra Venstre og Dansk Folkeparti og De Konservative i dag, som opfordrer regeringen til inden den 1. oktober 2003 at fremlægge en redegørelse om de muligheder, der er for at få flere penge til huse.
Det kan vi sådan set støtte.
Det er der ikke noget som helst problem i.
Det skal man altid gøre.
Man kunne næsten sige, at det er at udvise rettidig omhu, som jeg tror en kendt erhvervsleder i Danmark ville beskrive det.
Så det forslag til vedtagelse kan vi godt støtte.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Nu nævnte hr. Niels Helveg Petersen såvel lejelovsfunktionen som vismændenes rapport.
Når man ser på lejelovskommissionen, som i 1996 kom med den meget klare hilsen, at hvis man gik ind og lavede en fri markedsleje, så ville det faktisk betyde, at vi i gennemsnit ville se en stigning på 39 pct. af lejeniveauet. Tilsvarende sagde vismændene i det, vi kalder DØR-rapporten, i 2001 - også fordi huspriserne havde udviklet sig siden, og de ting hænger jo sammen - at man i gennemsnit ville se en markedsleje, der ville stige med omkring 43 pct.
Er det De Radikales holdning, at unge, som står foran at skulle ud på boligmarkedet, har en fordel af, at man laver den her form for afregulering?
Freddie H. Madsen (DF), 2003-02-20:
Nu er det jo sådan, at kommunerne selv kan bestemme, om der skal være omkostningsbestemt husleje i deres kommune, og vi er af den opfattelse, at det må man så ud fra de her ting selv prøve at regulere.
af regelforenklinger på det her område, før vi tager endelig stilling til, hvad der egentlig skal ske her.
Jeg synes, det er et fantastisk godt forslag, Det Radikale Venstre her er kommet med; det kan vi tilslutte os, når den tid kommer, og når det bliver indarbejdet i regeringens forslag.
Morten Homann (SF), 2003-02-20:
Som jeg sagde tidligere under debatten om et af Enhedslistens lovforslag, er vi i SF meget optaget af, at den situation, vi har lige for øjeblikket, hvor vi har to forskellige lejereguleringer eller lejelove, absolut ikke er hensigtsmæssig, så i det lys må jeg sige, at så er der i hvert fald også behov for at lave nogle reformer af lejelovgivningen.
For det handler nemlig om, at sådan noget som en bolig ikke bare er en vare ligesom alt muligt andet; det er jo ikke noget, hvor man, hvis man er utilfreds med varerne i én butik, så bare kan gå hen et helt andet sted.
Det handler også om, som Det Radikale Venstre ganske rigtigt anfører, at boligen er så grundlæggende en nødvendighed for mennesker, at det magtforhold, der eksisterer mellem udlejere og lejere, aldrig nogen sinde kan blive lige, og at der derfor er behov for en lejeregulering for at sikre, at man også tager højde for lejerens interesser.
Det gælder naturligvis også det helt centrale spørgsmål
omkring lejen, som er, hvor mange kroner og øre der skal betales for at bo.
Derfor synes jeg, at det giver god mening, at man regulerer huslejen.
Men princippet om, at huslejen skal være reguleret, og at huslejen i et eller andet omfang skal afspejle de omkostninger, der er forbundet med at drive udlejningsbyggeri, synes vi er nogle fornuftige grundprincipper. Set i det lys er det klart, at så er det her forslag et skridt i den helt forkerte retning.
Her går man i retning af at deregulere boligmarkedet og - hvis man følger lejelovskommissionens arbejde - i retning af huslejer, som alt andet lige vil stige, og man går altså imod, at man kan udvide den beskyttelse, som så fortsat ligger i de nuværende regler, uanset at de også har deres svagheder.
Den beskyttelse kan ikke udvides, hvis man stemmer for det radikale forslag.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen, om han kan bekræfte, at det her forslag kan risikere at være en total bombe under nogle af vores landkommuner.
Vi har gennem de senere år set landkommuner, som netop i kraft af boligreguleringslovens regler har haft mulighed for at kunne gribe ind, når de var nødt til det.
Der, hvor vi har set landkommunerne komme i klemme,
er netop i spørgsmålet om boligspekulanter, som lever af at købe faldefærdige rønner op for derefter at leje dem ud.
Der har vi netop set landkommuner gå ind og benytte de muligheder her, som man nu fra radikal side vil tage fra dem - benytte de muligheder netop for at have nogle redskaber til at værge sig mod de boligspekulanter, som lejer nogle gamle rønner ud til en meget dyr leje.
Er det ikke rigtigt forstået, at det her faktisk vil være en bombe under de kommuner?
Det kan da ikke være meningen, at man fra radikal side har tænkt sig at skabe det problem i forhold til vores landkommuner.
Jeg skal lade være med at nævne navne, men vi har set det oppe omkring Viborg og Herning, vi har set det i Storstrømsområdet, og vi har også set det andre steder; vi har set nogle meget ubehagelige ting ske netop i kraft af
boligspekulanter.
Ulrik Kragh (V), 2003-02-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, om han har oplevet nogen kommuner, der er startet som ureguleret og efterfølgende har skiftet til at blive reguleret.
Har hr. Keld Albrechtsen nogen eksempler på det?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Jeg skal ærligt tilstå, at jeg ikke kan årstalslisten over, hvornår hver enkelt kommune har indført huslejereguleringen, men den vil vi jo i udvalget kunne få fra ministeren.
Men det skal jo i alle tilfælde besluttes af kommunalbestyrelsen.
Jeg kan selvfølgelig bekræfte, at det forholder sig sådan, som fru Lissa Mathiasen siger.
Det vil netop typisk være i mindre kommuner, fordi de største kommuner har huslejeregulering, så det vil typisk være i de mindre kommuner, hvor der opstår et problem, fordi der er et lille boligmarked i den pågældende kommune, og det kan påvirkes af nogle ganske få aktører på det marked, således at huslejesituationen kommer ud af kontrol i den pågældende kommune.
Det kan ske.
Og når det sker, skal kommunalbestyrelsen have mulighed for at gribe ind.
Det er den mulighed, som det her beslutningsforslag fratager kommunen. Jeg tror, det er meget væsentligt, at man gør sig det klart.
Det er ikke sikkert, det er det, der har været hensigten med det radikale forslag, at fratage lige netop de kommuner deres handlefrihed, men det er altså det, der er konsekvensen af forslaget.
Det er derfor, vi bønfalder Det Radikale Venstre om at frafalde den idé.
Morten Homann (SF), 2003-02-20:
Nu kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti i denne sag også vil afvente, hvad regeringen mener, før man gør sin stilling endeligt op, men det kunne egentlig være spændende at høre hr. Freddie Madsen: Hvordan stiller Dansk Folkeparti sig sådan rent principielt til spørgsmålet om omkostningsbestemt husleje?
Er Dansk Folkeparti tilhænger af, at man har en omkostningsbestemt husleje eller ej?
Det synes jeg også kunne være interessant at få at vide og i øvrigt også for Dansk Folkepartis vælgere.