Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-07:
Med denne rodebutik af et lovforslag og med den debat, vi har lagt øre til i dag, ser vi
regeringens sande sorte uddannelsesansigt: Væk med det alternative, væk med det frie valg, væk med det anderledes, væk med store dele af tilskuddet til folkeoplysningen.
Daghøjskolerne skal slagtes, det er konsekvensen af dette lovforslag
, uanset hvad regeringspartierne ellers prøver at få det til at lyse af.
Vi mener, at der er brug for daghøjskolerne som et tilbud til flere forskellige grupper, der har meget lidt uddannelse, eller som simpelt hen har brug for noget omskoling.
Daghøjskolerne er vigtige for de handicappede, for de arbejdsløse, for de tosprogede og for de unge, der aldrig kom i gang med en uddannelse, og det er de daghøjskoler, den nuværende regering ønsker at slagte tre fjerdedele af.
Den fri ungdomsuddannelse har været en succes, siden den startede i 1995.
Den fri ungdomsuddannelse har bidraget til at få flere unge til at tage en ungdomsuddannelse.
70 pct. af de unge, der har brugt uddannelsen, ville ikke have påbegyndt en uddannelse, hvis ikke den fri ungdomsuddannelse havde eksisteret.
Når unge er færdige med den fri ungdomsuddannelse, er 52 pct. i arbejde og 38 pct. i gang med en anden uddannelse, og selv blandt dem, der falder fra, er 87 pct. i arbejde eller i uddannelse.
Det må virkelig siges at være en succes.
Men den skepsis er blegnet.
Vi har måttet indrømme over for regeringen, at den har været en succes, som har været en metode til at samle op på en gruppe, som ikke passede ind i det stive uddannelsessystem.
Men nu skal den fri ungdomsuddannelse nedlægges, selv om den er en succes, og selv om at den har bidraget til at få unge til at tage en ungdomsuddannelse.
Det kan godt være, at den fri ungdomsuddannelse aldrig har været Venstres kop te, men når den nu viser sig at være en succes og viser sig at reducere antallet af unge, der ellers ville være faldet uden for systemet, tæller det så ikke mere end Venstres smag for te?
At skabe et frit valg går jo netop ud på at give folk muligheden for at vælge noget, der er lidt skævt i forhold til de gængse systemer, for på den måde at få en bedre tilværelse til gavn for vedkommende selv, men bestemt også til gavn for samfundet som helhed.
Men det er åbenbart ikke sådan, regeringen forstår et frit valg, for regeringen vil fjerne muligheden for de lidt skæve unge fuldstændig og vil fjerne den uddannelse i danmarkshistorien, der i højeste grad har lagt op til individuelle løsninger og frit valg.
Derfor netop navnet den fri ungdomsuddannelse.
Jeg vil også gerne spørge regeringen, hvorfor man stopper uddannelsesplanerne den 31. januar, når lovforslaget ikke er vedtaget, og vi er i en situation, hvor regeringen i hvert fald ved fremsættelsen ikke kunne være sikker på, at det ville ske, hvor vi kan høre, at Dansk Folkeparti stadig ikke er helt sikre i deres sag, og hvor De Konservative åbner op for forhandling.
Jeg synes, det er lovgivning med tilbagevirkende kraft, og jeg synes, det er dybt beklageligt for de unge, der havde håbet på at gå i gang nu, at man uden at have fået vedtaget forslaget gennemfører noget lovgivning.
Jeg synes under alle omstændigheder, at det afslører, at regeringen på ingen måde har ment det seriøst, når den har indkaldt oppositionen til forhandlinger, og på ingen måde tager det seriøst, at der også skal være en anden- og en tredjebehandling af forslaget.
Hvis Danmark skal blive et velfærdssamfund for alle og ikke kun for to tredjedele, er uddannelse et af de allerallervigtigste områder.
Uddannelse til alle er nødvendigt, hvis alle skal have bedre og lige muligheder, men det ønsker denne regering ikke. Regeringen har så travlt med at spare, at den slags menneskelige hensyn er blevet komplet ligegyldige.
Med lovforslaget står vi også over for en voldsom nedskæring af folkeoplysningen.
Kommunerne skal gå fra at finansiere to tredjedele af den enkelte forenings udgifter til en tredjedel, og samtidig skal kommunalbestyrelserne nu definere kernefag og kerneemner.
Det kan godt være, at jeg er et meget ungt mennesker og derfor ikke har været med i hele folkeoplysningens historie - så lang tid tror jeg heller ikke folk kan leve - men jeg troede faktisk, at den frie folkeoplysning nærmest var en grundpille for et liberalt og socialt menneskesyn.
Jeg troede faktisk, at en af ideerne var, at det private initiativ og befolkningens kreative hoveder skulle danne grundlaget, men jeg tager tydeligvis fejl.
Igen handler det for Venstre om, at det frie valg går ud på, at det er systemet, der laver tilbud, som man så frit kan vælge imellem, men at man som individ ikke selv kan komme med de tilbud.
Jeg synes, det er et spørgsmål om, at hvis man laver noget som helst, der falder uden for systemets tænkning,
må man sejle sin egen sø.
Det er systemet frem for alt, det er vi alene vide-tankegangen.
Jeg synes, det er totalitært, jeg synes, det er arrogant, og jeg synes, det er forfærdeligt, at Venstre fremsætter dette forslag.
Men baggrunden er jo den samme, som den har været hver gang for denne regering.
Det handler om at spare 110 mio. kr. i år og 270 mio. kr. næste år, og hvor er det sørgeligt, at det er den slags, der skal slagte folkeoplysningen.
Jeg har selv været vejleder for den fri ungdomsuddannelse, og derfor er jeg temmelig berørt over, at den nu skal nedlægges.
Jeg vil sige, at jeg er meget, meget glad for de elever, der nåede at få taget den fri ungdomsuddannelse.
Jeg ved, hvor meget det har betydet for dem, og jeg er usigelig ked af det på vegne af alle de kommende årgange, der ikke får den mulighed.
Jeg har været så ked af det, hver evig eneste gang jeg i løbet af den sidste uge har måttet svare på en mail fra unge, som spørger, om det stadig væk er muligt at starte uddannelsesplaner, om hvad de skal stille op, hvis lovforslaget bliver vedtaget.
Det eneste, jeg har kunnet svare de mennesker, de unge, der har sat deres håb til den fri ungdomsuddannelse, er, at vi desværre har fået en regering, der er fløjtende ligeglad med deres fremtid og hellere vil spare nogle penge.