runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Det falder jo godt i tråd med, at Socialdemokratiet også stemte for, at vi skulle have et loft over kontanthjælpen, fordi de i hvert fald dengang kunne se, at det nok er mest hensigtsmæssigt, at man ikke har mere ud af passiv forsørgelse, end når man er på lavtlønsområdet på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, det er klart fremgået i dag, at det, jeg arbejder med, er, hvordan vi på bedste vis kan understøtte de personer med sindslidelse, som har problemer; hvordan vi kan støtte dem enten i forhold til at komme i uddannelse eller komme i beskæftigelse og prøve at se på: Hvad er det for nogle initiativer, der er nødvendige?
Lad mig bare give et enkelt godt eksempel på, hvordan masser af støtte og målrettede tilbud har hjulpet en person.
En 45-årig mand havde i 7 år en depression.
Han var pludselig faldet ned i et sort hul, måtte opgive sin egen it-virksomhed og mistede sine sociale kontakter.
Han fik kontakt til Fountain House, hvor han langsomt fik lært igen at omgås mennesker, blev arbejdsmarkedsparat, fik opbygget sin selvtillid, og nu er han i beskæftigelse igen.
Det er det, jeg mener vi skal prøve at tage udgangspunkt i: Hvad er det for en hjælp og støtte, der skal til, for at man kan få plads på arbejdsmarkedet?
Når jeg skal høre fra fru Lise von Seelen, at folk taber motivationen, ved at det er sådan, at det økonomisk kan betale sig at komme i arbejde, så må jeg ærlig talt sige, at jeg synes, det er lidt bagvendt.
Men lad det nu ligge.
Når vi kigger på de forskellige grupper, så er det jo vigtigt at få fundet ud af, hvad det er, der eventuelt er hindringen for at komme i beskæftigelse.
Nu har vi i dag snakket meget om personer med sindslidelse, men vi har jo taget mange andre initiativer fra regeringens side.
F.eks. viser en tidligere undersøgelse vedrørende de svageste kontanthjælpsmodtagere, at mange har haft eller har problemer med misbrug.
Det gør vi så noget ved, vi har indført behandlingsgarantier.
Mange har problemer med manglende netværk.
Det gør vi nu noget ved, ved at vi får støtte- og kontaktpersonordninger.
Mange har problemer med gammel gæld, de slås med.
Det gør vi nu noget ved.
Vi kommer med en forsøgsordning for gældssanering.
Så regeringen tager altså fat om de problemer, vi får identificeret.
Thomas Adelskov (S), 2006-01-25:
Jeg bliver jo bare nødt til at konstatere, at der i Politiken den 14. december stod, og jeg citerer: Et af de mest omtalte lofter i dansk politik er måske ved at slå en lille revne.
Med statsministeren i spidsen åbner regeringen nu for, at bl.a. psykisk syge ikke skal straffes økonomisk af loftet over kontanthjælp, hvis de ikke magter at arbejde.
Citat slut.
Nu hører vi så i dag socialministeren sige, at det vil man ikke gøre.
Det er rigtigt, hvad socialministeren siger, at Socialdemokratiet har taget til efterretning, at kontanthjælpsloftet ikke virker, at det ikke får folk i arbejde, og så skal vi da lave det om, så skal vi fjerne det, så må vi bruge andre redskaber for at få folk i arbejde.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Ja, ordet slingrekurs skal man måske være varsom med at tage i sin mund, når man er repræsentant for Socialdemokratiet, hvad angår de forskellige områder.
Som vi jo netop har fået afdækket under debatten i dag, stemte Socialdemokratiet tidligere for loftet over kontanthjælpen; man syntes, det var hensigtsmæssigt, at der var forskel på at være på passiv forsørgelse og i aktiv beskæftigelse, og dér har man tilsyneladende ændret kurs.
Så det der med slingrekurs rammer vist tilbage igen på hr. Thomas Adelskov.
I regeringen lytter vi faktisk rigtig meget til Rådet for Socialt Udsatte, det er jo derfor, vi har nedsat rådet, nemlig for at de kan komme med kommentarer, for at de kan være den her kritiske vagthund med hensyn til indsatsen over for de svageste i Danmark, og langt, langt de fleste af rådets forslag er faktisk blevet omsat til konkret handling og til realiteter.
Jeg vil bare understrege, at den linje, der er i dag i de her spørgsmål fra regeringens side, er nøjagtig den samme, som den var i december måned.
Der er ikke spor forskel, og det tror jeg også blev nøje afklaret i forbindelse med spørgsmålene til statsministeren.
Thomas Adelskov (S), 2006-01-25:
Det er jo en gevaldig slingrekurs, vi må konstatere for denne regering.
Først nedsætter man et råd, som man vil lytte til, men man følger ikke rådene om, at man sådan set skal afskaffe kontanthjælpsloftet, fordi det fører til mere fattigdom.
Man står bare fast.
Så melder regeringen i december måned, at nu vil man hjælpe de psykisk syge, som ikke er i stand til at arbejde, og som bliver ramt af kontanthjælpsloft og den særlig lave ungdomsindsats.
Så konstaterer vi her i dag, at nu siger socialministeren, at det vil man ikke, man vil gøre en masse andet – det vil vi i øvrigt også gerne være med til – men man vil ikke prøve at hjælpe dem, så de har en ordentlig økonomi.
Før hørte vi socialministeren sige, at man skulle prøve at hjælpe dem, så de kunne leve en aktiv tilværelse.
Til det bliver jeg nødt til at spørge socialministeren: Mener socialministeren, at man kan leve en aktiv tilværelse, hvis man har 300 kr. om måneden til mad og til at forsørge sig selv?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Der er det jo vigtigt at holde fast i, hvorfor vi har loftet over kontanthjælpen, og hvorfor vi har starthjælpen.
Loftet over kontanthjælpen er for at sikre, at det økonomisk kan betale sig at arbejde.
Starthjælpen er indført af to grunde:
Den ene grund er, at vi har ønsket at indføre en form for optjeningsprincip.
Det indebærer, at man skal have boet i Danmark i 7 år for at kunne få de fulde ydelser.
Den anden grund er, at der også i den sammenhæng skal være en motivation til at tage arbejde eller uddanne sig.
Det er altså afgørende for regeringen, at der også er det her økonomiske incitament til at komme i arbejde.
Der er jeg jo fuldt ud klar over at vi er uenige, men jeg synes altså ikke, det er hensigtsmæssigt, hvis man kan have mere ud af det økonomisk på passiv forsørgelse, end når man er i beskæftigelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
Jeg er fuldstændig enig med socialministeren i, at det bedste, der kan ske for de her mennesker, er, at de kommer i arbejde.
Så er der en lang række andre problemer med gæld, og jeg ved ikke hvad, men når organisationerne direkte siger, at kontanthjælpsloftet og den særlig lave starthjælp fører til øget fattigdom, så kunne det klæde ministeren at erkende: Ja, sådan er det.
Så kan man jo stå ved det, eller man kan lade være med at stå ved det, men bare erkende, at sådan er det.
Her er ikke nævnt noget om gæld, her er kun nævnt kontanthjælpsloft og starthjælp, og det siger de fører til øget fattigdom.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Jeg synes, det er lidt useriøst at blive ved med at henvise til Politikens fortolkning af, hvad statsministeren sagde.
Jeg bemærkede nemlig, at hr. Thomas Adelskov var til stede, da statsministeren under tidligere besvarelse af spørgsmål ordret gengav, hvad det rent faktisk var, der var blevet sagt. Jeg synes, at det, der er vigtigt, er, at folk ikke havner i en fastlåst situation, men kan hjælpes videre enten med uddannelse eller med beskæftigelse.
Nu skal jeg jo ikke med hensyn til kon krete eksempler kunne sige, hvad det er, der gør sig gældende, hvad det er for nogle udgifter, man har i de enkelte familier, men det, der er vigtigt, er jo, at vi sætter ind med den støtte og den hjælp, der er brug for, for at man netop kan komme videre i den situation, man er i, for at man får en chance for at være med på arbejdsmarkedet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
Nu var mit ærinde med det her spørgsmål ikke sådan en generel fattigdomsanalyse, men bare at se på lige præcis de to spørgsmål, der handler om kontanthjælpsloft og starthjælp.
Jeg vil godt citere lidt fra denne rapport fra ngo'erne, hvor der blandt andet står: Flere organisationer lægger vægt på, at det indførte loft over kontanthjælpen samt den nedsatte ydelse vedrørende starthjælp har betydning for, at målgrupperne er i en forværret økonomisk situation.
Eller for at gøre lidt mere klart, så fortsætter det.
Flere organisationer giver således udtryk for, at de lovgivningsmæssige initiativer på kontanthjælpsområdet samt reglerne om starthjælp, introduktionsydelse, leder til fattigdom hos deres målgrupper.
Kan vi ikke bare komme så langt som at konstatere, at socialministeren måske kunne erkende, at det fører til fattigdom blandt de her mennesker, når de bliver ramt af kontanthjælpsloftet, eller når de bliver ramt af den særlig lave starthjælp?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Jeg vil gerne endnu en gang slå fast, at når de frivillige sociale organisationer er bekymrede, så er jeg også bekymret, og når de frivillige organisationer peger på, at en række mennesker i Danmark har det dårligt, så er det selvfølgelig noget, som jeg vil se nærmere på.
Undersøgelsen blandt de frivillige sociale organisationer handlede om, hvordan de så på udviklingen blandt de målgrupper, de beskæftiger sig med.
En del af dem pegede bl.a. på, at deres brugere har fået mere sammensatte problemer, det vil sige, at de måske både har misbrugsproblemer, psykiske problemer og økonomiske problemer.
Der vil jeg gerne understrege, at regeringen tager sådanne sociale problemer alvorligt, og det er jo netop derfor, regeringen har gjort en markant indsats for at forhindre social udstødning og for at forbedre vilkårene for de svageste grupper.
Som jeg også gjorde rede for forleden under forespørgselsdebatten, kan man sige, at vores indsats kører i to spor.
For det første vil vi sikre, at alle borgere, der kan arbejde, også har noget økonomisk at vinde ved at træde ind på arbejdsmarkedet.
For det andet sætter vi og har sat ind med massiv hjælp til de svageste grupper, så de kan få de bedst mulige levevilkår.
Jeg har tidligere nævnt en lang række af indsatserne med behandlingsgaranti og gældsordning m.v., og vi har jo også givet et økonomisk løft til de førtidspensionister, som har mindst.
Så fra regeringens side tager vi altså hånd om de problemer, der er.
Dertil kommer jo, at vi ved, at Danmark er et af de mest lige samfund i verden, når vi ser på forskellen mellem dem, der tjener mere, og dem, der tjener mindre, og denne indkomstfordeling har altså været stort set uændret de senere år.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
I forbindelse med forespørgselsdebatten om ulighed var det jo lysende uklart, hvordan regeringen egentlig forholdt sig til de økonomiske konsekvenser af kontanthjælpsloftet og af den særlige starthjælp.
Egentlig var det her spørgsmål rettet til statsministeren, fordi statsministeren hårdnakket fastholdt, at han ikke kendte noget til, at det havde ført til øget ulighed eller øget fattigdom.
Men nu må jeg jo så bede socialministeren om at prøve at udtrykke, hvad regeringens holdning er til de rapporter, der er kommet fra diverse hjælpeorganisationer og fra Rådet for Socialt Udsatte, som alle sammen entydigt siger, at kontanthjælpsloftet og starthjælpen har ført til øgede økonomiske problemer, øget fattigdom i nogle af de grupper, de har noget med at gøre.
»Hvorfor vil regeringen ikke anerkende, at der er fattigdomsproblemer i kølvandet på starthjælpen og kontanthjælpsloftet, når en større kreds af brugerorganisationer – i en rapport bestilt af ministeren – klart udtrykker, at de ser konsekvenserne heraf i deres daglige arbejde?«
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Det er fuldstændig korrekt forstået.
Men vi lader det jo ikke blive ved det, for vi går ind og ser på, hvad der så er af sociale problemer, som der skal tages hånd om.
Og især i forbindelse med personer med sindslidelse er det vigtigt at prøve at tænke lidt alternativt, prøve at se på, hvordan vi på allerbedste vis kan hjælpe til, at man ikke alene får en aktiv tilværelse, men også kommer i beskæftigelse på de vilkår, som man nu kan magte.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
En gang imellem kan det jo være lidt fremmende at blive enige om, hvad det er, man er uenige om, så derfor kunne jeg godt tænke mig at bede socialministeren bekræfte den opfattelse, jeg har fået af det, socialministeren har sagt, nemlig at socialministeren ikke har tænkt sig at lette den økonomiske situation for de psykisk syge, som i dag er ramt af kontanthjælpsloftet, og som ikke er i stand til arbejde, og som på den baggrund altså har nogle økonomiske problemer.
Det har socialministeren ikke tænkt sig at gøre noget som helst ved, hvad angår forsørgelsen, det vil sige, at hun ikke vil lette kontanthjælpsloftet for dem, som er ramt af det, og som ikke kan arbejde.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Jeg vil gerne understrege, at den bedste måde, hvorpå vi kan forebygge sociale skel, er, at folk kommer i beskæftigelse, at de får mulighed for at være med på arbejdsmarkedet, og det tror jeg sågar hr. Jørgen Arbo-Bæhr er enig med mig i.
Så det, der er vigtigt med hensyn til folk, der er på kontanthjælp, er at få afdækket, hvad det er for nogle barrierer, der gør sig gældende i forbindelse med at komme i beskæftigelse.
Det er det arbejde, jeg synes er vigtigt.
Bl.a. var gæld også en af de ting, der gjorde sig gældende i ngo-rapporten, og der regner jeg med, at vi her i marts måned kan fremsætte et lovforslag til en forsøgsordning om gældssanering.
Der synes jeg jo netop, at dialogen med de frivillige organisationer er meget vigtig med hensyn til at få identificeret, hvad det er for nogle sociale problemer, der kræver en indsats.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Helt enig.
Afstemning
Elisabeth Arnold (RV), 2006-01-26:
Jeg vil blot kvittere for det meget åbne svar, hr. Holger K. Nielsen gav på mit spørgsmål.
For det vil unægtelig lette sagen noget, hvis vi alle sammen er enige om, at vi har brug for en debat, vi har brug for en demokratisk kontrol af efterretningstjenesterne – og så lad os starte derfra.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Selvfølgelig gør vi ikke det.
Altså, vores hensigt er at få en styrket demokratisk kontrol.
Vi har fremlagt en skitse her, nogle ideer til, hvad vi mener der kan styrke det eksisterende Kontroludvalg, men vi vil da selvfølgelig være helt, helt åbne over for andre ideer, som måtte komme.
Hvis bare vi kan få en diskussion om det, så er meget jo nået.
Som jeg sagde: For 8 år siden sagde man også, der snart ville komme noget.
Der er ikke kommet noget endnu.
Så hvis der kan komme noget i løbet af kortere tid, så er vi da meget åbne over for alternative forslag.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-01-26:
Jeg synes, det var et udmærket citat, hr. Holger K. Nielsen havde fundet af mig fra 1998, hvor jeg bl.a. skulle have sagt: Vi mangler regler, og vi ser frem til en ny konstruktion af kontrollen med efterretningstjenesterne.
Jeg kan fuldstændig stå inde for det, jeg sagde dengang.
Det er stadig væk mit synspunkt, at vi har nogle meget store mangler på det regelområde der, og vi venter stadig, og det er dybt beklageligt, at vi ikke har fået nogen rapport endnu.
Der er SF og Det Radikale Venstre formodentlig fuldstændig enige.
Men man kan også høre på den debat, der er foregået her i dag, at der formodentlig er mange herinde, som er interesseret i, at der overhovedet aldrig kommer nogen rapport.
Det ville i virkeligheden være højst forstyrrende, hvis der kom en rapport, som påpegede, at der var nogle svagheder og der var nogle mangler.
Så derfor vil jeg gerne spørge: Insisterer SF på at stå fast på den model, der er beskrevet her i B 44, når først rapporten kommer?
Søren Espersen (DF), 2006-01-26:
Jeg synes jo, der har været sådan en næsten total afvisning af SF's forslag, så egentlig vil jeg godt sådan gå lidt mere seriøst ind i de enkelte ting.
En sådan afhøring skal fortsat foregå fortroligt.
Har man tænkt sig der, at den afhørte skulle afhøres med en sigtets rettigheder, eller er det bare sådan en kammeratlig samtale, vedkommende bliver indkaldt til?
Skal der føres referat af, hvad der bliver sagt?
Får vedkommende lov at have en advokat med?
Hvordan er egentlig hans retsstilling i det der udvalg?
Hvordan havde man forestillet sig, det skulle være?
Frank Aaen (EL), 2006-01-26:
Det kunne såmænd ikke udelukkes, at kontrollen trods alt kunne blive lidt bedre, hvis det var tilfældet, men det skal jeg jo ikke selv dømme om.
Det vil jeg gerne give en prøve på, hvis nogen turde udpege mig til Kontroludvalget, så skulle jeg gerne tage opgaven på mig og se, om det kunne gøres mere effektivt, end det hidtil er sket.
Men inden hr. Søren Espersen glæder sig for meget over, at jeg indrømmer mine fejl, så vil de, der læser det, jeg sagde før, sige, at jeg startede retorisk med at sige, at hr. Søren Espersen havde ret i, at jeg ikke har siddet i Kontroludvalget og derfor principielt ikke ved, hvad der foregår, for det må vi ikke få at vide.
Vi har et Kontroludvalg, et demokratisk Kontroludvalg, hvor ingen må få at vide, hvad de laver.
Det kan enhver da sige sig selv er det rene snak, og det er det også.
Søren Espersen (DF), 2006-01-26:
Jeg synes, det er storsindet af hr. Frank Aaen, at han indrømmer, at han har begået en fejl, og jeg vil også så til gengæld indrømme, at jeg græder tørre tårer over, at hr. Frank Aaen ikke sidder i Kontroludvalget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-26:
Nu havde jeg jo ikke forventet, at økonomi- og erhvervsministeren blot ville støtte det her forslag, men jeg havde i hvert fald forventet, at der måske blev svaret lidt mere dybtgående og lidt mere alvorligt, hvad angår det samlede forslag, som jo ud over en autorisationsordning også indeholder et forslag om at indføre et særligt udbyderansvar på det her område, et udbyderansvar, som jeg i hvert fald tidligere har diskuteret med skatteministeren, og hvor skatteministeren i Folketingets spørgetid den 12. oktober sagde: Vi har overvejelser i gang i forhold til spørgsmålet om udbyderansvar.
Jeg har intet imod ISS og de større rengøringsfirmaer, overhovedet ikke, det er sunde og gode virksomheder, men det er klart, at hvis der kommer et udbyderansvar, så er det jo sikrere at tage en af de store frem for at tage en af de nye, der prøver at kæmpe sig op.
Jeg mener simpelt hen, at det her vil give færre iværksættere, mindre konkurrence og mere administrativt bøvl.
Søren Espersen (DF), 2006-01-26:
Men det andet, der også nævnes, er, at der, hvis udvalget får kendskab til lovbrud – det kan udvalget så ikke vide om der er tale om, udvalget kan gætte på, at der måske er tale om lovbrud – så skal rejses en sag fra udvalgets side.
Det er udvalget, der på en eller anden måde er anklagemyndighed og rejser sagen, eller hvordan skal det fungere?
Det skal så i øvrigt være lukkede retssager.
Nu synes jeg lige, der var så meget gang i, at det hele skulle være åbent, men det skal så lukkes for offentligheden.
Der må den så ikke få noget kendskab til, hvad der foregår bag de døre.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke se, at hele det her beslutningsforslag egentlig virker meget ustruktureret og lidt forvirrende?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-26:
Nu er jeg jo godt klar over, at enhver form for kontrol for at sikre, at der ikke bliver svindlet med skat, told, ansættelsesbeviser, lønninger osv., kan betragtes som administrativt bøvl.
Men problemet er jo, at branchen selv har peget på, at det helt store problem, når vi snakker rengøring, er, at de store hoteller, restauranter osv. er i stand til fuldstændig ustraffet at indgå aftaler med firmaer, som de notorisk må vide beskæftiger arbejdskraft, som enten ikke betaler skat, eller som opholder sig illegalt her i landet.
Det er det, som skatteministeren vil gøre noget ved, men jeg forstår, at nu vil regeringen fuldstændig afvise at prøve at gøre noget ved de her problemer, hvor de store hoteller og restauranter slipper fuldstændig fri for det ansvar, de har i forbindelse med at beskæftige uorganiseret, illegal, ikke skattebetalende arbejdskraft.
Det er jo sådan, at den lov, nr. 325 af 18. maj 2005, netop gav myndighederne mulighed for mere kontrol, mulighed for at foretage kontrol af fysiske arbejdssteder og ikke som hidtil kun på firmaadressen, så regeringen har altså gjort en række tiltag.
Når jeg ikke går ind for udbyderansvaret, er det simpelt hen, fordi vi gør alt, hvad vi kan for at skabe flere iværksættervirksomheder i Danmark.
Der er 16.000 om året, der starter egen virksomhed, de skaber 25.000 arbejdspladser, de presser konkurrencen på de eksisterende virksomheder, og jeg er simpelt hen nervøs for, bange for, at det her vil give for meget bøvl, og at det vil gøre, at de små vil blive klemt i konkurrencen med de store.
Og jeg ønsker mere konkurrence på området.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Da vores ordfører på området, hr. Per Ørum Jørgensen, ikke kunne være til stede her, har jeg lovet at udtrykke følgende: Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte dette beslutningsforslag om at indføre autorisationsordning for servicevirksomheder, da vi finder det i strid med princippet om den frie etableringsret og adgang til fri næring.
På samme måde strider forslaget imod EUprincipperne om den frie etableringsret og den frie bevægelighed for tjenesteydelser samt den danske EU-holdning.
I Det Konservative Folkeparti tror vi ikke, at forslaget vil leve op til dets formål, nemlig at forhindre sort arbejde.
Vi bifalder den indsats, regeringen har iværksat med fairplayinitiativet, og mener, det er den rigtige vej for at begrænse sort arbejde i Danmark.
Forslaget vil pålægge lovlydige virksomheder i Danmark urimelige administrative byrder og dermed begrænse konkurrencen og væksten i serviceerhvervene, hvilket vil betyde dyrere ydelser for forbrugerne, så som sagt: Vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-01-26:
I Venstre er vi meget optagede af at bekæmpe sort arbejde, for sort arbejde underminerer finansieringen af vores velfærdssamfund.
Ja, man snyder sådan set naboen, når man får udført sort arbejde.
Hvis alle kun fik lavet sort arbejde eller udførte sort arbejde, kom der jo ikke ret mange penge i de offentlige kasser til at dække de udgifter, vi har i et velfærdssamfund, så lovlydige borgere og virksomheder kan ikke være tjent med, at der er nogle, der ikke spiller efter reglerne.
Det er helt urimeligt over for den enkelte, den enkelte virksomhed og for samfundet.
I Venstre mener vi, at man skal betale sin skat efter de til enhver tid gældende regler, hverken mere eller mindre, og derfor bakker vi i Venstre også kraftigt op om de mange initiativer, som regeringen og skatteministeren har sat i værk for at bekæmpe sort arbejde.
Hele fairplaykampagnen viser jo, at regeringen er særdeles optaget af at bekæmpe sort arbejde, og anden del af fairplaykampagnens lovinitiativer er jo netop blevet fremsat, hvor indsatsen mod sort arbejde styrkes yderligere.
Så ønsket om at bekæmpe sort arbejde deler vi fuldt ud med Enhedslisten, men så hører enigheden også op i forhold til det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat.
En autorisationsordning kan let blive alt for bureaukratisk og hæmmende for den frie etableringsret og dermed muligvis også på kant med EU's regler, og endelig er en autorisationsordning ikke nogen garanti for, at man kommer snyderiet til livs.
Forslaget om et udbyderansvar må vi i Venstre bl.a. også afvise af retssikkerhedsmæssige årsager.
I Venstre er vi optagede af at bekæmpe sort arbejde.
Regeringen har gjort meget, indsatsen fortsætter, og det er nødvendigt for at sikre rimelighed og retfærdighed.
Så intentionerne i Enhedslistens forslag er vi såmænd meget enige i, nemlig at bekæmpe det sorte arbejde, men virkemidlerne er vi bestemt ikke enige i, og vi afviser derfor forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-26:
I Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg fik vi en fælles henvendelse fra Servicebranchens Arbejdsgiverforening, Dansk Funktionærforbund, Fagligt Fællesforbund, RBF og Rengøringsselskabernes Branche- og Arbejdsgiverforening.
Den henvendelse gik på nogle forslag til, hvordan man kunne komme sort arbejde i rengøringsbranchen til livs.
Der var bl.a. forslag om et udbyderansvar; forslag om en øget mulighed for kontrol; forslag om, at overtrædelser bør sanktioneres hårdere; og forslag om en autorisationsordning.
Venstres arbejdsmarkedsordfører bød, som det stod i en artikel den 6. august, indsparket velkommen og sagde: Der er ingen tvivl om, at sort arbejdskraft også i denne branche skal bekæmpes.
Nu er situationen altså den, at Venstre ikke mere vil se på det indspark, som kom fra arbejdsgiverorganisationer og de faglige organisationer på det område.
Er det rigtigt forstået?