runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Jeg synes, fru Dorte Bennedsen har mange gode og rigtige betragtninger, men der er også noget, som er en fundamental svaghed.
Jeg synes, fru Dorte Bennedsen ligesom strudsen stikker hovedet i jorden og tror, at problemerne forsvinder.
Vi har en statistik, som viser, at antallet af indvandrere i det danske samfund fra tredjeverdenslande vil blive tredoblet i løbet af de næste 22 år til næsten en halv million, og fru Dorte Bennedsen siger, at det giver ingen problemer.
Jamen allerede i dag har vi jo kolossalt store problemer med vold og hærværk.
Lad os tage Glostrup, lad os tage Odense, lad os tage Århus.
Nu får vi tre gange så mange.
Vi har problemer med boliger, og vi har problemer i skolerne; i mange skoler er 90 eller 95 pct. af eleverne udlændinge, og mange af dem taler ikke ét ord dansk.
De problemer bliver tredoblet i løbet af de næste 20 år, og så er det ikke nok bare at sige, der ikke er nogen problemer, og at vi sagtens kan klare det.
Jo, der er problemer, og det kan vi lige så godt erkende og se at finde nogle løsninger på dem - jo før, jo bedre.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Nej, jeg hverken mener eller sagde, at alle indvandrere eller udlændinge er kriminelle.
Det kunne jeg ikke drømme om, for det er jo ikke sandheden.
Det store flertal af indvandrere og udlændinge er lige så lovlydige som det store flertal af danskerne, men der er altså flere unge indvandrere, som er indblandet i vold, hærværk og kriminalitet.
Det er en statistisk kendsgerning, det er altså et stort problem, og det er selvfølgelig et problem, der bliver større, hvis der komme tre gange så mange.
Det er også et problem, at arbejdsløsheden blandt unge indvandrere er langt, langt større end blandt unge danskere, og det skal vi gøre noget ved; men det bliver da sværere at løse problemet, hvis der er tre gange så mange om 22 år.
Det er et stort problem, som vi også skal gøre noget ved, for problemet bliver da endnu større, hvis man tillader, at der kommer tre gange så mange.
Og så til lige sidst: Der har lige været en undersøgelse
blandt LO-medlemmer - hvoraf enkelte jo stadig tilhører Socialdemokratiet - og 50 pct. af dem sagde, at det største problem i Danmark i dag er vores udlændingepolitik.
Det problem bliver da ikke mindre, når der om godt 20 år er tre gange så mange udlændinge, hvis vi ikke gør noget.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Statistik er interessant, og statistik kan bruges til meget.
Statistik kan naturligvis også misbruges.
Danmarks Statistik har en statistik, som burde være det overordnede statistiske materiale, men regeringen benytter jo meget ofte egne tal til at jonglere med den danske befolkning og med Folketinget.
Man ændrer ved måden at lave statistikker på, så de bliver sværere at sammenligne, så derfor er det ofte bedst at holde sig til Danmarks Statistik.
I Ishøj har man en borgmester, der hedder Per Madsen, som er socialdemokrat.
Han har for et års tid siden betegnet udviklingen blandt tyrkiske borgere som grotesk.
Ishøj har en udvikling blandt sine tyrkiske indvandrere, der hvert år forøges via ægteskaber, hvor 99,5 pct. finder ægtefællen i Tyrkiet.
I regeringens integrationsforslag, som vi skal behandle efterfølgende, benytter man som noget nyt betegnelsen indvandrere om alle, uanset om de er asylansøgere, flygtninge eller indvandrere.
Det er faktisk en lidt ny måde at fordreje virkeligheden og statistikken på eller en anden måde at forvirre debatten på.
Nu er der så kommet en ny statistik fra Danmarks Statistik, der oplyser i en fremskrivning, at antallet af indvandrere, flygtninge og efterkommere om blot 22 år vil udgøre 13,7 pct. af Danmarks befolkning.
13,7 pct. vil i år 2020 svare til 764.000 personer.
Dansk Folkeparti har i den anledning rejst forespørgslen for at høre regeringen om disse tal, om regeringen godkender disse tal, samt om regeringens tiltag i den anledning, da det selvfølgelig vil være rart og nyttigt at få oplyst, hvilke tanker regeringen gør sig om disse tal, der fortsætter Danmarks vej mod en total ændring et multietnisk samfund, en ændring, Dansk Folkeparti ikke ønsker skal ske.
Besvarelse
Hans Christian Schmidt (V), 1998-01-22:
Det er trist, men tankevækkende, at miljø- og energiministeren i dag taler om, at det foreliggende forslag er elendigt.
Her er nogle folk, der går ind og tænker.
Den respekt kan man vel yde andre folketingsmedlemmer, at de ikke behøver at have de samme tanker som én selv.
Ja, indimellem kan man endda lære lidt ved at lytte.
Her har altså nogle partier fremlagt nogle holdninger på området, og hvad er ministerens klokkeklare og visionære svar?
Når hr. Bent Hindrup Andersen i dag meddeler, at han vil rejse en forespørgsel - og vi deltager gerne, vi glæder os - hvad er ministerens svar?
Når vi spørger: Hvornår sker der noget med hensyn til joint implementation?
Svaret er: Vent!
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1998-01-22:
Det skal ikke stå uimodsagt fra denne talerstol, at formålet er at reducere den virkning, vi skal have på CO2-udslippet.
Vi har fremsat flere forslag til at gøre noget, og regeringen er ikke med.
Det er så dér, der er en politisk uenighed.
Vi interesserer os for at få svar på - og nu vil jeg så stille spørgsmålet for tredje eller fjerde gang: Hvornår går regeringen i gang?
Nu siger ministeren, at vi skal vente, til EU går i gang.
Kan ministeren oplyse, hvornår EU går i gang?
Regeringen må vel gøre sig nogle overvejelser forud for, at man går derned.
Vi er ligesom ministeren optaget af, at det her ikke bliver et redskab til fup og svindel, men til reelle CO2-reduktioner.
Det er vi faktisk optaget af.
Derfor stillede jeg også spørgsmålet omkring ANNEX 1.
Det har jeg heller ikke fået svar på.
Vi andre skal bare have et møgfald.
Men det er jo ikke en måde at komme videre i en debat på.
Det skulle gerne være argumenter, der brødes.
Men hvis man ikke er forberedt hjemmefra, så sig det da.
Sig, at man ikke ved, hvad man snakker om.
Helt i orden, så tager vi debatten senere.
Svend Auken (S), 1998-01-22:
De regler, der gælder i dag, er fastsat i selve klimakonventionen.
I tillæg til den blev der i første omgang vedtaget en protokol i Kyoto.
Den protokol har en masse løse ender i sig.
Det skal vi selvfølgelig diskutere igennem, så man kan lave noget, der er fornuftigt, uden at der kan svindles med det.
Jeg er nødt til at sige, at jeg tror, det er det eneste lokale i hele verden, hvor nogen mener, at Danmark har været på klimasvindlernes side i denne her diskussion.
Vi har fra første færd advaret mod den tankegang, der går ud på, at ilandene, de industrialiserede lande, får mulighed for at fortsætte deres stigninger i CO2-udslippet og køber sig aflad ved at købe sig en påstået mindre stigning i udviklingslandene.
Samlet set vil det føre til, at hele niveauet stiger, og det vil sige, at målsætningen om stabilisering og reduktion fordufter.
Det regnestykke kan simpelt hen ikke gå op, at de industrialiserede landes forbrug får lov at blive ved med at stige, og at de så kan købe sig aflad ved at påstå, at stigningen i Kina og andre lande bliver mindre, end den ellers ville være blevet.
Det er det, der er problemet, og det er derfor, vi skal være så opmærksomme på svindelmulighederne.
Den diskussion, man har i USA, er med en faktor 100 den samme diskussion, som vi har i Danmark.
Det er de samme reaktionære kræfter, der i USA siger: Vi kan ikke gøre noget i USA.
Det vil ødelægge amerikansk økonomi.
Tænk, hvis vi skulle betale bare halvdelen af den benzinpris, de betaler i Europa; så ville den amerikanske civilisation bryde sammen. Det er de samme reaktionære kræfter med de samme reaktionære argumenter med en faktor 100, som vi møder i Danmark, og det er de samme kræfter, det er den samme kamp.
Men målet er jo ikke at sætte hinanden til vægs.
Målet er at finde en fælles linje, og vi vil arbejde eksempelvis med udmøntningen af Kyotoprotokollen.
Jeg imødeser gerne en diskussion her i Folketinget.
Jeg vil dog opfordre forespørgerne til, at vi måske ventede noget med det, så vi var lidt mere afklarede, eksempelvis havde haft diskussionen i EU, før vi tager diskussionen her i Folketinget.
Men selvfølgelig stiller jeg op, når der er behov for det, og tager meget gerne diskussionen.
Det er, som om ordførerne slet ikke vil tale om, hvad det er, de lægger op til, men det forslag, der ligger på Folketingets bord, er en svækkelse, en svækkelse af vores indsats imod klimaproblemerne.
I forvejen er det utrolig svært at få reduktioner i CO2-udslippet i Danmark, utrolig svært, og så kommer man gud hjælpe mig med et forslag, der svækker indsatsen. Det er derfor, regeringen uden nogen vaklen, uden nogen tøven, uden nogen tvivl siger: Dette er et dårligt forslag, og det har fortjent det nederlag, det vil få om et øjeblik.
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Jeg ved ikke, om hr. Helge Adam Møller helt på bunden af sin sjæl mener det, han sagde, eller han kom til at formulere sig lidt for hurtigt.
Som jeg hørte det, blev alle problemer med - og det må erkendes - uacceptabel kriminalitet blandt visse
grupper relateret til indvandrere, og jeg måtte opfatte det sådan, at alle indvandrere var et led i det forløb.
De problemer, der blev nævnt fra Odense, og hvor det nu er, er nogle kontante problemer, der er ved at blive gjort noget ved, og som vi alle erkender; men det betyder jo ikke, at fordi der kommer flere indvandrere til landet, vil de problemer forstærkes.
Så spurgte hr. Thulesen Dahl, hvor jeg anfægter statistikkerne.
For det første vil jeg sige, at Danmarks Statistik selv skriver, at resultaterne af fremskrivningerne afhænger af, hvilke forudsætninger der opstilles med hensyn til det fremtidige antal fødte og døde, samt hvor mange personer der henholdsvis ind- og udvandrer.
Resultaterne skal vurderes ud fra disse forudsætninger og er behæftet med den deraf følgende usikkerhed, og de to forudsætninger, jeg anfægter, er for det første: Skal man blive ved med at være indvandrer? Er hr. Arne Melchior stadig indvandrer?
Jeg går ud fra, at hr. Arne Melchiors jødiske forfædre er kommet her til landet på et eller andet tidspunkt, men er hr. Arne Melchior indvandrer?
Er man indvandrer, når ens slægt har boet her i to, tre, fire generationer?
Det er det ene.
Den anden forudsætning, jeg sætter spørgsmålstegn ved, er, når statistikken siger, at fertilitetsraten, som er relativt højere i første generation for folk, der kommer fra den tredje verden, vil fortsætte med at være uændret høj, også efter to, tre og fire generationer.
Jeg er lige ved at sige, at det er imod bedrevidende, Danmarks Statistik har den forudsætning, så der er altså megen grund til at sætte spørgsmålstegn ved forudsætningerne.
Vedrørende finansloven må jeg sige, at for mig er kultur bl.a. noget, vi gør i fællesskab, og som vi gerne vil have til at blomstre.
Det kan kræve penge, og det støtter vi, men Dansk Folkeparti ønsker ikke kultur på den led, og det er finansloven et meget klokkerent udtryk for - nu lyser mit ur, og den strenge formand har rejst sig op, så jeg bliver nødt til at stoppe her.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
I Det Radikale Venstre deler vi ikke den frygt for de mange, der vil oversvømme landet, som visse ordførere har givet udtryk for her i formiddag i starten af debatten, og at det efter generationer stadigvæk vil kunne registreres, at de er fremmede, al den stund historien viser os, at når man har været været her et stykke tid, tillægger man sig landets normer i så stort omfang, at man til sidst næsten går i ét med tapetet.
Når dertil kommer, at vi jo i eftermiddag skal tage hul på en forhåbentlig saglig og faglig debat om integrationsloven, tror jeg, vi vil komme ned i substansen og dér krydse klinger, selvfølgelig på holdninger.
Jeg bryder mig ikke om, at Dansk Folkeparti taler om danskerne som én bred masse.
Jeg taler mere om befolkningen, og befolkningen har forskellige holdninger, og jeg er glad for at kunne konstatere, at den danske befolkning ikke ét hundrede procent deler Dansk Folkepartis holdninger.
En sang, som jeg i mange år ikke har villet synge, er »Elefantens vuggevise«
, fordi den linje, der hedder: »I morgen får du en niggerdreng, og ham skal du bruge som rangle«,
har jeg taget afstand fra i mange år og har ikke villet synge den for mine børn. Men i takt med at opdrage børnene og gøre dem opmærksom på forskellighederne havde vi så taget fat i den for en 14 dages tid siden.
Samme aften kom Jacob, som er 8 år, begejstret ud og skulle have børstet tænder og sagde: »Far, nu kommer der sne«.
Det er stor lidenskab for mine børn at se på vejrudsigten især i denne tid, hvor de har ventet på at få brug for skøjterne og de nyindkøbte ski.
Jeg fandt ud af, at det var Maria Hørby, som var kommet med den vejrudsigt, og min Jacob var utrolig glad for hende.
Det udløste så en diskussion om forskellighed.
Vi kom til at tale om den måde, vi omtaler fremmede på, om man må kalde et menneske, der kommer fra den afrikanske kultur, neger, sort, black osv.
Det var meget fint, indtil Jacob pludselig sagde: »Jamen far, hun er da ikke neger«.
Så sagde jeg: »Hvorfor er hun ikke det?«, og Jacob svarede: »Jamen hun taler jo dansk«.
Det giver mig fortrøstning.
Jeg tror, at i takt med tiden udvikler vores samfund en større lydhørhed og interesse for forskellighed.
Så vil vi se et samfund, der udvikler sig fast forankret i en dansk tradition, som til alle tider har været påvirket af strømninger, der er kommet til os udefra, og strømninger, som vi selv har været med til at optage, når vi i nysgerrighed og i respekt for det fremmede er rejst ud for at se verden under andre himmelstrøg.
Derfor kan jeg selvfølgelig klart sige, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte de fremsatte forslag til vedtagelse og vil stemme imod.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Jeg vil godt kvittere for, at vi nu har fået fastslået med syvtommersøm, at det, hr. Thor Pedersen sagde under finanslovdebatten op til jul, nemlig at Venstre mente, at de facto-begrebet skulle afskaffes, altså var så meget pølsesnak, som vi andre prøvede at overbevise ham om at det var.
Det var synd, at der ikke var Venstrefolk, der kunne fortælle det ved den lejlighed.
Men jeg mangler et svar på spørgsmålet om, hvem der så skal afgøre, om nogen skal have de facto-status.
Vi er på det rene med, hvad Morten Kjærum og andre lærde skriver, men det er ikke det, vi spørger efter.
Vi spørger efter Venstres holdning, og det er jo noget helt andet.
Hvem er det, der i givet fald skal afgøre, om der er de facto-status?
Er det en ministerafgørelse, altså en administrativ afgørelse?
Skal det være efter et helt frit skøn?
Jeg hørte noget om torturkonventionen, og det er jo godt nok, men derudover?
Skal der være en rekursinstans?
Er det noget, Ombudsmanden i givet fald skal blandes ind i, eller skal det i stedet blive liggende, som det er i dag og i forslaget fra regeringen, nemlig i Flygtningenævnet?
Anne Baastrup (SF), 1998-01-22:
Kort til fru Birthe Rønn Hornbech: Jeg kan forstå, at jeg aldrig nogen sinde får det svar om Venstres politik for, hvilke flygtninge der skal have lov til at komme til EU-landene, men det må jeg jo så opgive.
Jeg vil spørge fru Else Winther Andersen som tidligere socialminister: Finder fru Else Winther Andersen, at det er en enormt smart idé, at man tager en enkelt lille gruppe i en kommune og giver den en helt særlig lav ydelse sammenlignet med de øvrige bistandsklienter, kommunen måtte have?
Finder fru Else Winther Andersen, at det er i overensstemmelse med den socialpolitik, som Venstre hidtil har stået for, at man tager en lille gruppe og diskriminerer den?
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Venstrefløjen synes ikke, at ideologi er noget bras, men vi påstår på den anden side heller ikke, at man kan løse helt kontante og konkrete problemer ved at komme med ideologiske falbelader; men det er jo noget andet, end at ideologi er noget bras.
Vi har et udviklet program for, hvad man kan gøre for at hjælpe flygtninge:
For det første kan man gøre noget for at forhindre, at de bliver flygtninge.
Det er noget med udviklingsbistand, og det vil Venstre ikke være med til. For det andet er det noget med støtte til kampen for menneskerettigheder.
Dér har vi en forespørgsel her om nogle dage om Algeriet.
For det tredje vil venstrefløjen selvfølgelig meget gerne være med til flygtningelejre i nærområdet. For det fjerde: flygtninge kommer til Danmark og får ophold i Danmark, hvis ikke de kan være andre steder.
Vi har altså en hel række tiltag for at forhindre, at folk bliver flygtninge, og for at hjælpe dem, hvis de er blevet det.
Problemet med Venstre er, at den række tiltag har
Det eneste, Venstre har, er, at først lukker vi grænserne, og bagefter går vi ud i verden og ser, om der er nogen, der vil tage de flygtninge, som ikke kan få ophold i Danmark, og det er ikke nogen god politik.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Det er rigtigt, at forslaget har været vanskeligt at komme igennem, for det var ufuldstændigt.
Det var ikke, som vi normalt modtager forslag, men jeg må stadig væk sige, at det, som jeg i hvert fald fik ud af specielt lovforslag nr. L 155, var, at det var det værste skidt, og det synes jeg slet ikke man kan være i tvivl om.
Det, jeg hørte nu, var, at Venstre alene forholder sig til tvangsfordelingen.
Hvad med alle de andre elementer i det integrationslovforslag, som indenrigsministeren har fremsat?
Det er en holdningsændring ved lov, det drejer sig om, det er individuelle handlingsplaner for hver enkelt flygtning, det er integrationsråd i kommunerne, hvor der skal være et flertal af flygtningelobbyen, det er Udlændingestyrelsen, der kan købe huse i kommunen og leje dem ud til udlændinge
, så de passer til den pågældende flygtnings behov, og det gælder bestemt også private boliger.
Alle de ting har jeg overhovedet ikke hørt noget som helst om fra Venstre.
Jeg er fuld af undren, og jeg vil korse mig og ærgre mig, hvis Venstre ikke siger et klart nej til lovforslag nr. L 155.
Det her er et lovforslag, der gør flygtninge til indvandrere.
Er det ikke det, Venstre er imod?
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Når jeg tager ordet, er det, fordi jeg undrer mig lidt over, at Venstre siger, at vi ikke kan bruge pengene to gange.
Jeg har forstået på Venstres forslag til finanslov om halvering af ulandsbistanden, at man kun vil bruge dem en halv gang.
Det har været så spændende for os at blive ved med at finde ud af: Hvem er det, der skal sidde i de flygtningelejre, som man nu vil placere i nærområderne?
Hvor længe skal de sidde der?
Vi har da læst os til, at det skal være med FN-beskyttelse osv., så der skal være nogle sikkerhedsmæssige forhold.
Hvordan skal de komme til Danmark?
Og hvilke kriterier skulle der være for, at Danmark ville tage nogle af de folk?
Ligger der i Venstres forestillingsverden en eller anden tanke om, at vi skal hæve antallet af kvoteflygtninge, som jo i de seneste år er gået ned fra 500 til ca. 450 om året.
Er det det perspektiv, der ligger i det?
Vi er alle enige om, at menneskesmugling er noget bras, og det vil vi alle sammen gerne til livs.
Men ligger der i Venstres perspektiv et ønske om at forhøje kvoten af flygtninge til Danmark?
Jørgen Estrup (RV), 1998-01-22:
Jeg var lidt glad for at høre, at mit indlæg før tilsyneladende alligevel ramte en vis klangbund hos fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg kunne forstå, vi var enige om, at det var ærgerligt, at kommunerne rundt omkring i landet faktisk ikke var mere positive over for flygtninge.
Derfor vil jeg gerne høre fru Birthe Rønn Hornbech
: Hvad er det, der skal til, for at vi kan se fru Birthe Rønn Hornbech turnere rundt i landet til de forskellige venstreledede kommuner og fortælle, at de nu skal tage flere flygtninge?
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde: Det er, fordi de er sure over den flygtningepolitik, der bliver ført.
Hvad er det for nogle ændringer?
Det, jeg hører fra Venstres side, er, at vi bare skal have færre flygtninge.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-01-22:
Fru Pia Kjærsgaard er ærgerlig.
Jeg er faktisk også ærgerlig over, at fru Pia Kjærsgaard ikke hører efter, for det med boligerne har jeg nævnt flere gange. Vi vil ikke være med til at diskriminere danskere, der har stået i kø i årevis, hvad enten det er i en kø til den ene slags boligmasse eller til den anden.
Det vil også skabe endnu større uvilje mod udlændingene.
Og så igen til dette med nærområderne: Vi synes, at den udlændingepolitik, der føres i dag, er asocial, tilfældig og ødelæggende.
Hvad er det, der sker?
Der sker det, at hvis man drysser ned i Saltholmlejren og har smidt sit pas væk, er man sikret ophold her, samtidig med at der sidder snesevis af millioner og rådner op i flygtningelejre.
Det er flertallet herinde, der ønsker at forgylde dem, der har overskud til at komme herop, og så skal de blive her på livstid, men de andre interesserer vi os ikke for.
Det synes vi er asocialt, for de midler, vi bruger til at hjælpe flygtninge i Danmark for, kunne vi hjælpe mange flere i nærområderne for.
Det er det, der er vores filosofi, men det kan vi desværre åbenbart ikke finde klangbund for.
Selvfølgelig er det ærgerligt, vil jeg sige til hr. Estrup, men vi forstår jo godt kommunerne, og det er ikke et folketingsarbejde at eksercere hverken danskere eller danske folkevalgte kommunalpolitikere til at sige, at kommunerne skal tage udlændinge, der kommer ind i den grad ved et tilfældighedernes spil.
Det er jo det, der er problemet.
Da vi fik bosnierne, sagde vi - og jeg rejste faktisk rundt, og jeg korresponderede med mine partifæller i kommunerne -
at her hjalp vi som nærområde.
Da tog vi en særlig forpligtelse på os.
Men som sagt: Den udlændingepolitik, vi fører i dag, er fuldkommen tilfældig og asocial.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-01-22:
Jeg bad fru Else Winther Andersen svare på spørgsmålet om fordelingen i kommunerne, for det var faktisk fru Else Winther Andersen, der omtalte det i sin ordførertale.
Men jeg kan forstå, at man har bedt fru Birthe Rønn Hornbech om at være bannerfører for Venstre i dag, og derfor skal min bemærkning så nu i næste omgang være til fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg synes egentlig, fru Pia Kjærsgaard havde fuldstændig ret.
Det er jo rigtigt, at Venstre koncentrerer sig om tvangsfordelingen i kommunerne, men de andre ting, der står i det udmærkede lovforslag - om handlingsplaner, om uddannelse, om arbejdstilbud, som skal gøre, at flygtninge kan integreres hurtigt i Danmark og blive fuldgyldige borgere - er jo Venstres politik. Indrøm det dog.
Vi har jo så sent som på det radikale nytårsstævne på Nyborg Strand for få uger siden hørt den udmærkede borgmester
Ude i Farum ved jeg, hvordan det virkelige liv er.
Det er Venstres politik, og det er helt fint.
Det vil jeg gerne høre Venstres ordførers kommentarer til.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Tak for den klare tilkendegivelse af, at det er nævnet, der skal afgøre det her. Så må jeg sige, at der jo er uendelig lidt tilbage i punkt 4 i det forslag til folketingsbeslutning, som fru Birthe Rønn Hornbech er ordfører for; det er jo også til behandling lige nu, så det kan vi godt drøfte, mener jeg.
Der står simpelt hen i punkt 4: »Ophævelse af retskravet på de facto-status«.
Vi har forstået, at det betyder det rent faktisk ikke.
Det betyder noget andet.
I bemærkningerne til forslaget på side 4 har vi nederst under punkt Ad 4 otte linjer, hvoraf den ene linje handler om retskrav på de facto-status, der skal fjernes.
Og så står der videre: »I stedet skal der anlægges en individuel vurdering af, om der i hvert enkelt tilfælde er særligt tungtvejende grunde til, at midlertidig opholdstilladelse skal gives.« Den midlertidige opholdstilladelse vil man også give de andre, som kommer.
De skal jo vente i 7 år, før de kan få noget som helst andet.
Er det ikke ren og skær pølsesnak igen, og det fra et parti, der har skældt vores indenrigsminister huden fuld for dårlig forberedelse af lovgivningen?
Dette beslutningsforslag fortjener et 13-tal i så henseende.