runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2003-12-11:
Bare for at få lidt styr på argumentationen.
Det er faktisk sådan, at AIDS-Fondet lige er blevet beskåret.
Det er altså ærgerligt, at Dansk Folkeparti slet ikke opdager, hvad der sker i det virkelige liv. Jeg fik et brev for en uge siden fra KFUM's sociale arbejde.
To tredjedele af deres behandlingsinstitutioner er blevet beskåret, ude i virkeligheden, ude i amterne.
Men det har vi en unik lejlighed til, fordi der ligger et beslutningsforslag, som vi behandlede i fredags, fra SF om at lave en behandlingsgaranti.
Der havde vi så lejlighed til at stille spørgsmål, og det vil i hvert fald kunne bringe oplysningsniveauet meget højere op hos Dansk Folkepartis ordfører, at vi stillede de der spørgsmål.
Det er altså imponerende, at vi har en debat i Folketinget, hvor vi møder ordførere, der går fuldstændig galt af, hvordan virkeligheden ser ud.
Jeg synes, undskyld mig, det er lidt pinligt.
Birthe Skaarup (DF), 2003-12-11:
Nej, kan jeg sige til hr. Poul Qvist Jørgensen, jeg har såmænd haft tallene hele tiden, og jeg har godt været klar over, at projektmidlerne var taget væk fra det her område og hermed fra nogle af de frivillige tiltag.
Men der er jo så iværksat andre tiltag på det her område. Som jeg sagde før, er det jo ikke meningen, at projekter skal løbe i al evighed.
Det er, ligesom Socialdemokratiet og SF synes, at når man sætter et projekt i gang, så er det til evig tid, men det er det altså ikke.
Det kunne jo tænkes, at man kunne lave tingene på en lidt anderledes måde.
Nu siger man, at området er blevet beskåret, men er det at beskære alkoholområdet, når der afsættes 140 mio. kr. i 2004, 2005, 2006 og 2007 til alkoholområdet?
Er det at beskære et område?
Det er den sociale indsats, der tilgodeses med 10 mio. kr. over de her 4 år, og det er den sundhedsfaglige behandling, hvortil man afsætter 10 mio., 30 mio. og 2 gange 30 mio. kr. mere.
Jeg kalder det ikke en beskæring.
Jeg kalder det en opprioritering af et alkoholpolitisk område, som der er fokus på, og som der bør være fokus på.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-12-11:
Er det ikke rigtigt, at der i masser af år har været en god tradition herinde for, at uanset hvilken farve regeringen havde, så sørgede man for, at der var nogle arbejdsmuligheder i disse frivillige behandlende alkoholorganisationer?
Der er altså ikke så meget tilbage.
Der er altså ikke engang til de der frimærker, hvis det er det, man vælger at ville bruge sine penge på.
Det er egentlig urimeligt, når man påtænker, hvor vanskelig en situation det er at udøve det arbejde, som gøres gennem disse frivillige organisationer på det her område.
Det er jo ikke der, folk styrter til i store mængder.
Villy Søvndal (SF), 2003-12-11:
Jeg er med på, at Dansk Folkeparti ikke kan lide at høre om virkeligheden.
Det forstår jeg godt, for virkeligheden er jo en helt anden end det glansbillede, der tegnes.
Når fru Birthe Skaarup siger, at det er projektmidlerne, der bliver beskåret, så er virkeligheden, at det er de behandlende institutioner, der bliver beskåret.
Det er det, vi får et brev om fra KFUM's sociale arbejde.
Virkeligheden er, som fru Tove Videbæk gjorde opmærksom på, at de frivillige bliver skåret ned.
Det kan man ikke dække over med smukke, forblommede vendinger.
Man kan have megen kærlighed til den regering, der sidder, det ved jeg fru Birthe Skaarup har, men derfor er man alligevel nødt til at være lidt optaget af, hvad der sker ude i det virkelige liv.
Det klarer man ikke med et angreb på min ringe person
, og jeg vil gerne dokumentere undervejs i udvalgsarbejdet, hvem der har ret i den her debat.
Birthe Skaarup (DF), 2003-12-11:
Nu tager jeg det meget roligt, når hr. Villy Søvndal går op på talerstolen her, for lige så snart det drejer sig om Dansk Folkeparti og den utålelige regering, der er kommet til, så er grammofonstiften i samme rille, at det er pinligt, der er nedskæringer o.s.v.
Når man ser på tallene, så er der selvfølgelig skåret i de her midler.
Man kan se, at det er projektmidlerne, der er skåret væk.
Når man sætter et projekt i verden, så er det jo ikke sikkert, at det projekt skal blive ved med at køre i en uendelighed.
Det kunne jo være, at der var andre ting, man kunne prioritere, og det er så det, der er sket i år 2002, hvor man så har skåret nogle af disse midler væk.
Med hensyn til portostøtten, som hr. Poul Qvist Jørgensen var inde på,
er det jo således, at der er afsat en pulje til det her område, som ikke er udmøntet endnu.
Det bliver den på et tidspunkt.
Lad os nu se, det er ikke sikkert, det bliver så sort alligevel.
Det er ligesom, at når der gives tilskud, så skal de tilskud være her i evighed, og det er der altså ikke nogen, der siger de skal.
Vi fremsætter et forslag til vedtagelse, hvor vi prøver på at styrke netop børnekulturen, som på alkoholområdet har vist sig at løbe løbsk, og det synes jeg at man udmærket kan bakke op.
Vi har siddet med de her satspuljeforhandlinger, og vi har afsat 140 mio. kr. frem til år 2007, og jeg regner med, at vi får nogle gode ting ud af det.
Det er både det sociale område og det sundhedsmæssige område, de penge går til.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-12-11:
For at føje lidt spot til skade vil jeg spørge fru Skaarup, men jeg vil jo nok acceptere at få svaret fra ministeren: Ud over de nedskæringer til de frivillige organisationer, som vi nu har fået beskrevet, er det så ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti også står bag, at vi nu skal opleve, at de blade, de kontaktmuligheder, der er, »Agitatoren«, Kofods Skoles
tidsskrift
, Kirkens Korshærs tidsskrift, KFUM's, KFUK's,
fremover må udkomme med meget store mellemrum eller dø, fordi man nu også angriber portostøtten?
Det er oven i de 27 pct. Men det kan vi måske også få at vide?
Det kunne i det hele taget være rart at få at vide: Hvor meget er det egentlig, at man frarøver det Frivillighedsdanmark, som regeringen lægger så stor vægt på?
Tove Videbæk (KD), 2003-12-11:
Fru Birthe Skaarup talte om, at de unges sundhedstilstand skal hæves, tror jeg fru Skaarup sagde, og at branchen jo er klar over, at den skal opføre sig pænt.
Jamen problemet er jo, at branchen ved, at det behøver den ikke. Jeg nævnte før et brev, jeg havde fået fra en borger i Løkken, og heri skriver vedkommende, at byen er ved at gå op i limningen: Vi, der bor her fast hele året, kan ikke holde larmen fra pubcrawl og alle de fulde unge mennesker i gaderne ud.
Men vi kommer ikke rigtig nogen vegne med vore politikere og med politiet, for begge parter mener, at de ikke kan stoppe denne markedsføring og ej heller pubcrawling gennem byen.
Skal der en tilføjelse i politivedtægten til for at stoppe denne form for drukorgier gennem byens gader?
Kan denne simple og nedværdigende form for markedsføring stoppes?
Hvad mener fru Birthe Skaarup?
Hvad skal vi gøre ved det?
I sidste omgang fik jeg ikke lige tid til at stille fru Birthe Skaarup spørgsmål i forlængelse af det her med de frivillige organisationer.
Der vil jeg gerne høre fru Birthe Skaarups holdning til de frivillige organisationer, som alle jo priser, både Kornumrapporten, regeringens egen redegørelse og alle andre udmeldinger.
I regeringens grundlag og regeringens udmeldinger generelt siger man, at de frivillige foreninger skal inddrages, man skal styrke samarbejdet, styrke inddragelsen osv., og man skriver, hvor gode de er til både forebyggelse og behandling, men samtidig skærer man dem 20 pct. over 2 år. Jeg har tidligere ved en lejlighed her i Folketinget nævnt nogle konkrete foreninger, som mistede 20 pct. på 2 år, men har siden set, at det samlede beløb, som alle misbrugsbehandlende og forebyggende foreninger får tilsammen, er beskåret med 27 pct. på 2 år.
Hvad mener fru Birthe Skaarup om det?
Birthe Skaarup (DF), 2003-12-11:
Jamen jeg tror nok, de fleste tager afstand fra det, der sker i Løkken, fra, at Løkken er fed at være i.
Det gør forældrene også, og det er der mange, der gør deroppe.
Men kommunalbestyrelsen har jo også en mission her.
Jeg mener helt klart, at det er en kommunalbestyrelses opgave at gå ind her.
De ødelægger jo byen.
Turisterne har ikke lyst
til at komme, forældrene har ikke lyst til at tage deres unge med derop.
Så hvis kommunalbestyrelsen ikke gør noget, kan jeg da godt se, at Løkken ikke er fed mere.
Adskillige politikere har været ude at sige: Nej, det kan I godt trække tilbage, det er ikke anstændigt.
Lad os nu se, hvad der kommer ud af det møde, ministeren skal have med detailhandelen, men jeg tror, at branchen også ser, at her har den ikke noget at gøre.
Jeg tror, den ser, at de unges sundhedstilstand skal hæves.
Så om bevillingsnævn: Jeg står her med en ny pjece »Bedre sundhed for børn og unge«, og den er udgivet af regeringen.
På side 20 står der lidt om, at man vil opfordre bevillingsmyndighederne, dvs. kommunerne, til at være opmærksomme på de muligheder, der ligger i restaurationsloven om at stille særlige krav ved tildeling af bevillinger til diskoteker og andre restaurationer for et ungt publikum, hvis de lukker for unge ind.
Man kunne jo godt forestille sig, at myndighederne på et eller andet tidspunkt vil sige: Hvis vi opdager, at I lukker for unge ind i jeres restauranter eller diskoteker, så vil vi da kigge på, om I skal have en bevilling igen, når der ansøges om en sådan.
Det var jo noget af det, man måske kunne tage med ind, og det kunne jeg da forestille mig at regeringen måske har tænkt på, men det kan ministeren måske svare på lidt senere.
Så om de frivillige organisationer: Selvfølgelig har de en mission, og jeg ved jo selvfølgelig godt, hvor fru Tove Videbæk vil hen med det spørgsmål, det er om bevillingerne.
Til sidst til hr. Poul Qvist Jørgensen: Lad os se at komme i gang.
Vi har debatten, så lad os se at komme i gang.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-12-11:
Altså bare for en sikkerheds skyld og for, at fru Birthe Skaarup muligvis kan præcisere det, vil jeg spørge: Det er vel ikke sådan, at vi nu skal vente på Instituttet for Folkeoplysnings flerårige undersøgelser?
Det er vel ikke meningen, at vi skal vente på, at Knud-Erik Sabroe får lavet endnu en undersøgelse vedrørende de unge?
Det er vel ikke meningen, at vi skal vente på, hvad Center for Rusmiddelforskning kommer med af nye undersøgelser?
Vi skal vel ikke vente på, at ekspertundersøgelsen foreligger i en ny version?
Vi skal vel til at komme i gang.
Er det ikke det det handler om?
Når fru Birthe Skaarup så taler om denne vældige kampagneindsats fra Sundhedsstyrelsens side, er jeg egentlig enig, men det er jo ikke så ofte i hvert fald ikke hver gang, at det har været de unge, man har fokuseret på.
Så vil jeg spørge, om fru Birthe Skaarup har nogen viden om - og jeg kunne måske få provokeret ministeren til at fortælle det til den konservative ordfører, der sidder og venter på at komme til - hvordan det egentlig ser ud med bemandingen i Sundhedsstyrelsens særlige afdeling for det her område.
Er der meget mere end en enkelt mand, som er en kvinde, tilbage?
Tove Videbæk (KD), 2003-12-11:
Fru Birthe Skaarup kom jo ikke med ret mange konkrete bud på, hvad vi så skal gøre her i Danmark for at få nedbragt børn og unges forbrug af alkohol.
Hvad mener fru Birthe Skaarup om håndhævelsen af salgsforbuddene, når butikker, restauranter osv. sælger løs af alkohol til unge, som er
under den grænse, de skal være?
Hvad mener fru Birthe Skaarup om markedsføringen af alkohol i f.eks. Løkken?
Hvad mener
fru Birthe Skaarup om det her med bevillingsnævn, at kommunerne skal gøres mere aktive?
Så vil jeg da egentlig også godt her have et ord om de frivillige organisationers forhold.
Mener fru Birthe Skaarup, at de har en rolle at spille i det her projekt, vi taler om?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-11:
Jeg vil sige til det sidste, at det er vores ansvar, men der er grænser for, hvad vi kan gøre.
Det er derfor, jeg understreger, at det først og fremmest er forældrene, der skal tage vare på deres små og halvstore børn og ikke tillade dem at tage til Løkken på drukweekend, eller hvad det nu er
for noget
Der er jo også den mulighed, at forældrene siger:
Det må du ikke Peter, du bliver herhjemme hos mor og far eller også sammen med kammeraterne fra sidevejen, som heller ikke må.
Forældre skal lade være med hele tiden at tro børnene, når de kommer og spørger, hvorfor de ikke må, for det må alle de andre.
Hvis forældrene slog sig sammen, kunne det jo være, at de kunne forhindre det.
Det kunne også godt være, at Løkken-Vrå Kommune, hedder den vel, kunne gøre en kæmpe indsats for, at de drukfester, der foregår i Løkken, ikke foregår mere.
Man kunne f.eks. bestemme i politivedtægten, eller hvor det nu kan være, at man slet ikke vil have unge under 18 år ind på de diskoteker.
Der er altså nogle, der kan gøre noget, nogle, der også har et ansvar.
Jeg regner med, vi vedtager det lovforslag, som vi nu skal behandle som næste punkt, og at det også vil hjælpe på det.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-12-11:
Jeg er glad for, at fru Tove Videbæk, da hun fik ordet, fik spurgt, hvad det er, vi ved om kommunerne.
Igen, jeg har ikke slæbt hele biblioteket herned.
Videnscenter om Alkohol har foranstaltet en kæmpe undersøgelse af, hvad kommunernes aktivitet på alkoholområdet er.
Det er rystende læsning.
Den er blevet fulgt op af en anden undersøgelse lavet af den institution, der hedder CASA.
Igen rystende læsning.
Derfor pinden om, at kommunerne skal være involveret.
I det hele taget er det Socialdemokratiets opfattelse, at vi også i de her sager skal så tæt på borgerne, som det er muligt, og det er altså ude i kommunerne.
Med hensyn til politimesterrapporten, hvis vi nøjes med at kalde den det, er jeg særdeles bekendt med den, og jeg er meget glad for, at fru Videbæk spurgte, hvad hr. Poul Qvist Jørgensen mener om den undersøgelse.
Derfor kan jeg roligt sige, at den kender jeg meget godt, og jeg har deltaget i masser af arbejde, også i den periode, jeg var uden for Folketinget.
Jeg bakker fuldstændig op om den, og jeg ved, at de steder - det er især i Ikast - hvor man praktiserer den aftale, som der lægges op til i politimesterrapporten, kører det ganske udmærket.
Jeg synes, at det kunne være rigtig hyggeligt og godt og nyttigt, hvis fru Videbæk ville sørge for, at det forslag kom frem til et lovforslag.
Så må vi jo se, hvad Socialdemokratiet mener om det.
Birthe Skaarup (DF), 2003-12-11:
Som jeg sagde lige før, synes jeg, at de frivillige organisationer gør et godt stykke arbejde.
Jeg kan selvfølgelig udmærket se, at man har beskåret bevillingen.
Det, jeg er overbevist om, er, at man har overført nogle af de her penge til bl.a. amterne, men det kan være, at ministeren har mulighed for at svare på det.
Det er i hvert tilfælde noget af det, jeg på et tidspunkt spurgte om.
Der var også et eller andet med, at vi havde en forebyggelsespulje, der handlede om hiv og aids, som man måske på et tidspunkt syntes, at man skulle prioritere noget højere ved at overføre pengene hertil.
Jeg kan ikke helt de tal, men det kan være, at ministeren har dem blandt sine bilag.
Birthe Skaarup (DF), 2003-12-11:
Hr. Villy Søvndal var selv en af dem, der mest aktivt gik ind i det her.
Derfor synes jeg, det er utidigt at rejse de problemstillinger ligesom i sidste uge, når han lige har rejst sig fra bordene og stolene i Socialministeriet. Hr. Villy Søvndal nævnte nedsættelse af afgifterne, og at det bare er et incitament til at børnene drikker noget mere.
Hvad mener hr. Villy Søvndal om andre lande?
Lad os tage de sydeuropæiske lande, hvor alkoholen er billigere, men de unge drikker ikke dernede.
Hvad mener hr. Villy Søvndal om det?
Hvad vil hr. Villy Søvndal selv gøre ved det, for en alkoholbehandlingsgaranti til børn batter vist ikke rigtig noget?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-12-11:
Jeg vil godt spørge fru Videbæk, når nu fru Videbæk taler så varmt om de alkoholbekæmpende organisationer og deres indflydelse, om fru Videbæk så kunne tænke sig at være med til en overvejelse af at få genoprettet noget, som man kendte i gamle dage, og som hed Alkoholpolitisk Kontaktudvalg, og udstyre dette kontaktudvalg med de rigtige mennesker, den rigtige repræsentation, og der mener jeg, at det skal være folk inden for paraplyen, fagfolk, politikere og først og fremmest ministeren; det skal være et organ, som ikke bare mødes en gang om året, men som har afgørende indflydelse på den politik, som bør føres på det her område.
Jeg synes, det i hvert fald kunne være rart at overveje, om man kunne komme derhen til.
Uden at ville tage ordet ud af munden på ministeren tror jeg, at et svar på hele spørgsmålet omkring Løkken-Vrå-situationen vel i virkeligheden er, at det er et spørgsmål om politivedtægtens § 4. Den har kommunalbestyrelsen altså en temmelig stor indflydelse på, og de kunne ikke rigtig blive enige, så vidt jeg husker.
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Lige præcis.
Vi skal lære vores børn og unge, at alkohol kan være farligt, hvis man får for meget af det, og at man især skal passe på, hvis det er blandet sammen med noget andet, så man ikke kan se, hvor meget man får.
Forskellen på, at man blander selv og man køber det færdigblandet, er jo, at man kan se, hvor meget af det stærke man blander i, og med hensyn til alkoholsodavand er de unge ofte begyndt at drikke dem i stedet for øl.
De er let tilgængelige, og der bliver reklameret enormt for dem, og derfor er der en del, som måske, hvis de skulle drikke øl eller vin, ikke ville drikke særlig meget, fordi det ikke smager særlig sødt, men nu drikker de altså noget, der smager som de sodavand, de er vant til at gå og bælle hele dagen, og det giver altså nogle andre virkninger.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at lære børn og unge, hvad det egentligt er, det går ud på, og også se på nogle begrænsninger med hensyn til markedsføringen, så de ikke bliver markedsført over for børnene, som vi så det med vodkanisser og andet.
Vedrørende afgifter:
Det, jeg siger, er ikke, at en flaske brændevin skal op på at koste 2.000 kr.
Det tror jeg godt nok ville have en effekt, men jeg tror ikke, det ville være særligt konstruktivt, kan man sige, i forhold til, at vi også synes, det er i orden, at folk indimellem drikker lidt.
Det, jeg snakker om, er, at det har en betydning, hvad afgifterne er, og vi synes altså, de er kommet alt for langt ned i øjeblikket.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-11:
Det er rigtigt nok, at dengang man lagde en tårnhøj afgift på fattigmandssnapsen - jeg husker, at det var cirka ...
nej, jeg husker det ikke, men jeg har læst, at det var cirka omkring 1918; det husker jeg dog ikke - da faldt spiritusforbruget markant.
Nu var folks økonomiske formåen altså også en anden dengang, og da ramte denne forøgelse af afgiften direkte, sådan at man simpelt hen ganske enkelt ikke havde råd til at gå ned og købe en flaske brændevin.
Om de der sodavand: Jeg synes heller ikke, det er smart, at man appellerer til unge, men jeg vil gerne sige, at man altså altid har kunnet blande alkohol og sodavand, og det har altid smagt helt uskyldigt.
Så det handler egentlig om at fortælle sine børn, at sådan noget er alkohol, og at det er farligt.
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Først om afgifterne
: Hvis man ser på erfaringen fra dengang, man kraftigt forøgede afgiften på fattigmandssnapsen, som man kaldte det dengang, så løste det virkelig nogle kolossale sociale problemer og alkoholproblemer, at man satte den afgift kraftigt i vejret. Der er ingen tvivl om, at prisen har stor betydning for, hvor meget der bliver købt.
Man kan jo tydeligt se, at de her alkoholsodavand, hvor de unge kan købe noget, som er nemt at drikke, og som ikke koster særlig meget, også har betydning for deres forbrug, ligesom jeg er nervøs for, at der nu kommer en 5-liters-vodka til knap 400 kr., og hvad det så kommer til at betyde for de unges forbrug.
Om det med at sætte grænser: Altså jeg tror, det allervigtigste, vi skal lære vores børn, er, at man skal respektere andres grænser, og at man skal lære at sætte sine egne grænser.
Det synes jeg er utrolig vigtigt at lære børn.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-11:
Der var noget, jeg ikke fik med i den tidligere korte bemærkning, og det var det med afgifterne.
Jeg synes jo sådan set, at vi i Danmark har vist, at det i og for sig ikke batter meget. Vi har gennem årene sat afgifterne kolossalt op, så vi har haft de højeste afgifter i verden, tror jeg, og ikke desto mindre er vi nogle af dem, der drikker mest - sådan alt i alt. Ungdommen har altid prøvet grænser af.
Det tror jeg er helt rigtigt, men forskellen er, at der i nogle år ikke har været nogen til at stoppe dem dér ved grænsen.
Jamen det er rigtigt.
Se dog bare overbærende ud, men sådan er det altså.
Det er let nok at sidde og grine af det.
Altså en af fordelene ved at have en lidt ældre dåbsattest er, at man har oplevet nogle flere generationer af unge, vil jeg gerne sige til fru Line Barfod.
Line Barfod (EL), 2003-12-11:
Selvfølgelig skal 13-14-årige ikke drikke alkohol i skolen.
Det er ikke det, jeg taler om.
Det, jeg taler om, er, at vi i skolerne skal have noget undervisning, så de unge lærer selv at sætte grænser og også lærer at lade være med at prøve at tvinge andre til at bryde grænser, lade være med at overskride andres grænser.
Ungdommen har nu engang altid prøvet grænser af, når det gælder alkohol og andre ting, og det, det gælder om, er at lære dem at omgås rusmidler på en fornuftig måde, ikke at vi skal lære dem, at 13-årige og 14-årige skal drikke flere genstande hver dag, men ligesom vi skal fortælle dem, at sex kan være vidunderligt, men at det også kan være forfærdeligt, hvis man overskrider hinandens grænser, så skal vi også lære dem i forhold til alkohol, hvordan man omgås rusmidler fornuftigt, og lære dem, hvornår man er gammel nok til at begynde at bruge det.