runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
Hr. Kristian Jensen opregnede en række ting, som Venstre havde lovet.
Jeg vil lige bede hr. Kristian Jensen om at forholde sig til noget andet, som Venstre også har lovet -
jeg ved, at nogle andre tager sig af universiteterne, for dér har man også lovet noget, som man sandelig ikke holder, uanset hvad hr. Kristian Jensen siger - nemlig erhvervsskolerne: Er det korrekt, at Venstre i sit finanslovoplæg skriver, at der skal afsættes 50 mio. kr. ekstra til erhvervsskoler/handelsskoler?
Er det korrekt, at Venstres ordfører efterfølgende den 29. september i Politiken siger, at de 30. mio. kr., der var indeholdt som besparelse i den daværende regerings finanslov, skulle lægges oveni?
Altså at vi er oppe på 80 mio. kr.
Det lovede man at erhvervsskolerne/handelsskolerne skulle have.
Kl. 9.35 Er det korrekt, at man godt nok giver knap 50 mio. kr. til det højere handelseksamensområde, men at man til gengæld sparer godt og vel 100 mio. kr. på erhvervsskolerne?
Det er det første år.
Er det korrekt, at man har skrevet ud til erhvervsskolerne, at de i år skal spare 4,1 pct., men at de i 2005 skal spare 13,1 pct.?
Altså: Man lover 80 mio. kr., men man tager netto 50 mio. kr. allerede det første år og de efterfølgende år betydelig mere.
Er det korrekt?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg bare sige, at der er jo ingen, der ønsker at ende i en situation som Argentinas, men der er heller intet grundlag overhovedet for at sammenligne den finanslov og den situation, Danmark står i, med Argentinas situation.
Hvis man kigger på det, der sker i denne finanslov i forhold til den tidligere regerings finanslovforslag fra august måned, er der en omfordeling, en omprioritering af 7 mia. kr. ud af et samlet budget på ca. 415 mia. kr.
Det drejer sig i omegnen af 1 3/4 pct.
Hvis man kigger på, hvad der er af besparelser, altså hvad vi ikke giver penge til, fordi vi er nødt til at fjerne de skatteforhøjelser, som den tidligere regering havde planlagt, så snakker vi om 2,2 mia. kr. Det er ca. ½ pct. af det samlede statslige budget.
Der er ikke grund til de drastiske toner, hr. Ole M. startede i.
Med hensyn til ngo'erne vil jeg bare sige, at budgettet for ngo'erne stiger fra 391 mio. kr. til 422 mio. kr. i det finanslovforslag, der er lagt frem.
Jeg sagde også, at vi ønsker at støtte dér, hvor vi giver bedst mulig hjælp, og hvis der er et korrupt regime, som ikke håndterer ulandsbistanden rigtigt, så stopper vi naturligvis støtten til det land.
Til hr. Anders Samuelsen: Jeg er godt klart over, at hr. Anders Samuelsen aldrig har brudt sig om et skattestop, og at Det Radikale Venstre gerne vil have skatteomlægninger, hvor ingen kan se, hvad de går til.
Den opremsning, hr. Anders Samuelsen kom med, var jo om en masse ting, der ikke har spor med et skattestop at gøre.
Om man betaler for at gå på aftenskole eller ikke betaler for aftenskole, har ikke noget
med skattestoppet at gøre.
At man fjerner en tilskudsordning, har ikke noget med skattestop at gøre.
Tilskudsordninger til noget, folk bare kan fravælge, har ikke noget med skat at gøre.
Det, vi har sagt, er, at vi har overtaget en masse arvegods fra den tidligere regering, som vi er nødt til at gennemføre.
Hvis man tager hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål, er forskellen mellem det finanslovforslag, hr. Jens Peter Vernersens parti lagde navn til i august måned, og vores for så vidt angår Told og Skat i antal mandeår 25 mennesker i indeværende år - 25 mennesker.
Og det får man en stor ballade ud af.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-01:
Da de nye folketingsmedlemmer var kommet herind efter valget, sagde Folketingets formand til disse medlemmer: Herinde i Folketinget skal man ikke fare med løs tale.
Det tænkte jeg faktisk meget på, da jeg hørte hr. Kristian Jensens tale og så hr. Kristian Jensens udtalelser til dagspressen.
Hr. Kristian Jensen sagde: For mig er det nogle hundrede, der skal opsiges.
Nogle hundrede?
Finansministeren har efterfølgende oplyst, at det nok nærmere er omkring 5.000, og at det især er Told og Skat, det går ud over.
Så kan man selvfølgelig sige: Jamen det er jo fint, for så slipper vi lidt billigere i skat.
Nej, det er ikke os, der bare betaler personskat, det her drejer sig om.
Vi bliver såmænd lignet med computer og det hele.
Der sker ikke det mindste.
Det er den lille gruppe, der er tilbage, som det virkelig er nødvendigt at tage fat på: selskabstømmere, momssvindlere.
Det er dér, man trækker tænderne ud på Told og Skat.
Det er jo dér, man simpelt hen ikke har de folk til rådighed, der skal lave disse kontrolaktioner.
Spørgsmålet til hr. Kristian Jensen er: Er der kontrolaktioner nok?
Eller det er måske bedre at spørge skatteministeren om det?
Anders Samuelsen (RV), 2002-02-01:
I Det Radikale Venstre har vi aldrig lagt skjul på, at
Heri er vi fuldstændig enige med Valutafonden, som er oppe at sige, at hvis man skal få sat skatten ned på arbejde, er det et meget dårligt princip at arbejde ud fra et skattestop.
Hvis man nu gik ind på tankegangen om, at skattestoppet faktisk var det, der var målet, og at regeringen, inden den trådte til, sagde, at skattestoppet skulle virke fra dag 1, hvordan har det så reelt virket?
Ja, hvis vi tager en familie i Holmsland Kommune, som har borgerliste, er tilfældet, at hvis de har en samlet indtægt på 540.000 kr., vil de næste år opleve en skattestigning på 12.500 kr. Hvordan synes regeringen selv det går med at overholde skattestoppet?
Kl. 9.30
Lad os trække de 500 kr. fra og sige, at de ikke går på aftenskole.
Så er der 12.000 kr. tilbage.
Hvordan synes regeringen selv, det går?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
Vi har en regering, som jeg mener de vil være godt tjent med i Argentina.
Jeg vil tage fat i udviklingsbistanden.
ville man jo kunne forsvare at de skar ned på i Argentinas tilfælde.
De har da i hvert fald ikke råd til det og er måske selv et uland.
Det er i mange tilfælde ikke folket, der har været i stand til at vælge.
Det er en enkelt klasse, der bestemmer, hvem der regerer i et land.
Men jeg kunne forstå, at vi ikke accepterer og støtter korrupte og diktatoriske styrer.
Men så siger hr. Kristian Jensen lidt efter: Men vi vil hjælpe dér, hvor nøden er størst.
Hvis nu der skulle være et sammenfald imellem elendigt diktatorisk og/eller korrupt styre og så størst nød, hvad gør man så?
Ja, så må vi jo gå uden om regeringerne, så er hjælp direkte til projekter igennem ngo'er f.eks. den rigtige måde.
Har man taget højde
for det i strategien?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Jeg er glad for, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil bekræftede, at Enhedslistens svar på alle løsninger er at hæve skatterne.
Vi skal ikke skære ned.
Vi skal ikke bede om at få de ting, som vi mener
kan slankes og effektiviseres.
Det er nok derfor, at fru Pernille Rosenkrantz-Theils parti ikke længere er en del af regeringens parlamentariske
grundlag
Det klarede vælgerne den 20. november.
Vi overholder i Danmark de regler for beskatning af multinationale selskaber, som OECD udstikker, og vi er på præcis samme linje som andre på det område.
Derfor er det også forkert, når hr. Ole Sohn mener, at nu vil vi på grund af de effektiviseringsrammer, der blev udstukket under Skatteministeriet, se, at de multinationale selskaber får lov til at slippe billigere.
Vi har aldrig i det finanslovoplæg, der ligger, haft en prioritering af, præcis hvordan effektiviseringen skal gennemføres, for vi tror på decentralisering.
Vi tror på, at man ude lokalt ved, hvor det er bedst, og at man, hvis man får digitaliseret og effektiviseret den indberetning, der er til Told og Skat, i langt højere grad kan klare opgaven med færre mennesker.
Det er faktisk en succes, der viser, at digitaliseringen på det her område er lykkedes i den offentlige forvaltning.
Jeg vil gerne gentage, hvad der står i finansloven, for hr. Ole Sohn.
Der bliver givet 1,5 mia. kr. ekstra til sygehusene, der bliver givet 0,5 mia. kr. ekstra til de ældre, der bliver givet 0,5 mia. kr. ekstra til konkurrenceevnen, og der bliver ud af UMTS-millionerne prioriteret 400 mio. kr. til øget forskning og it. Til hr. Morten Helveg Petersen skal jeg bare gentage, hvad jeg sagde også i min indledning: Vi har valgt 2002 som mellemår, hvor vi tager og kigger på de videregående uddannelser, på sektorforskningsinstitutionerne og kigger på, hvordan vi kan styrke udviklingen, sådan at vi netop får uddannelser i verdensklasse.
Og jeg kan bare sige, at når man tager de besparelser, der er på universiteterne, og tager det tillæg, der kommer på de 400 mio. kr. til ekstra forskning, er der et plus på universiteternes budget i indeværende år.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-01:
Også jeg var mildest talt forbløffet over at høre
Venstres ordfører.
Jeg fik sådan indtrykket af, at talen var skrevet
over parolen: Den, man elsker, tugter man. Det er en meget særegen argumentation.
Kl. 9.25
Vi får at vide, at den nye regering vil styrke bekæmpelsen af fattigdom.
Ja, det gør man ved at skære i ulandsbistanden. Så får vi at vide, at den nye regering vil uddannelser i verdensklasse.
Hvordan gør man så det?
Ja, det gør man ved at skære i uddannelsessektoren, 1 mia. kr. på indeværende finanslov, 6,4 mia. over de næste 4 år.
Spørgsmålet til hr. Kristian Jensen må være: Hvordan i alverden hænger det dog sammen?
Det virker, som om man handler, før man tænker.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg må indrømme, at jeg blev en smule forvirret, da jeg hørte, hr. Kristian Jensens ordførertale, for det kan næppe være den samme finanslov, vi har kigget i.
Hr. Kristian Jensen siger, at regeringen giver et løft til sygehusene på 1,5 mia. kr.
Det er korrekt.
Men kan vi få bekræftet, at der er tale om et engangstilskud?
Og kan vi samtidig få bekræftet, at nedskæringerne i ulandsbistanden, som skulle finansiere det, er en fortløbende nedskæring, altså år for år?
Når man taler om omprioriteringer for at effektivisere den statslige sektor, kan vi så få at vide, hvor meget samfundet mister i indtægter, ved at man foretager massive nedskæringer på Told og Skat, ved den manglende ligning af de store multinationale selskaber?
Kan vi få bekræftet, at når hr. Kristian Jensen sige, at regeringen vil styrke arbejdsmiljøet, bliver der skåret kraftigt ned på indsatsen?
Når man vil styrke uddannelserne, bliver der skåret kraftigt ned?
Osv. osv.
Kan vi ikke få at vide, hvad der er virkeligheden, kan man ikke bare gentage det, der står i finansloven, så vi kan få en ærlig debat?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
I årene efter statsbankerotten i 1814 rejstes der krav om, at der skulle skæres i støtten til den just oprettede folkeskole.
Til det udtalte den daværende regent: Nok er vi fattige, men usle, det er vi ikke.
Nu er Danmark længere fra statsbankerotten end nogen sinde, ikke desto mindre sker der massive nedskæringer på uddannelserne.
Deraf kan man jo slutte, at den nye regering motto må være: Nok er vi rige, men usle, det er vi.
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at Danmarks økonomi i dag ikke er nær fallittens rand, at Danmark er et af verdens rigeste lande, og at det derfor udelukkende er et spørgsmål om vilje og ideologi, når man ikke indkræver de skatter, som de multinationale selskaber efter loven skal betale, men i stedet fyrer folk i Told og Skat, og at det er et spørgsmål om vilje og ideologi, når man laver massive nedskæringer på uddannelsesområdet.
Sidst, men ikke mindst vil jeg gerne spørge
Venstres ordfører, hvordan der kan være sammenhæng mellem, at Venstres ordfører står og lover, at Danmark skal have uddannelse i verdensklasse - jamen det er da flotte ord, men hvordan hænger det sammen med, at man laver massive nedskæringer på uddannelsesområdet?
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-01:
»Ved sorg og selskabt plage man intet retter ud.«
Kernen i det her skattestop, som Venstre lovede skulle gælde fra dag 1, der må man anse, at det for vælgerne kan være ligegyldigt, hvem der er skyld i det. Den nedskæring på universitetsområdet er også grundet i skattestoppet.
Det er meget interessant, at Venstre her bortdefinerer uddannelse som en kerneydelse for et velfærdssamfund, som bør investere i, at kommende generationer bliver vidende og dygtige og kan varetage de opgaver, der er.
Vi vil meget gerne gå ind i den mere konkrete drøftelse
af, hvordan Venstre vil gøre op med den besparelse på 6,4 mia. kr., som vi nu kan se på finanslovforslaget.
For vi forholder os til det, vi kan se.
Det har Venstre lært os er det, man skal.
Jeg tror, ingen uddannelsesinstitution vil være uenig med mig i, at den foregående regering har været der efter produktivitetsstigninger, har været der efter fedtet, har været der efter slapheden.
Det har vi gjort.
Derfor havde vi gode drøftelser med Venstre og De Konservative om kvalitetsændring og om det indholdsmæssige.
Det ville Venstre ikke være med til at finansiere.
Nu vil man heller ikke være med til at finansiere det lidt, der er tilbage.
Det synes jeg er en skændsel.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg allerførst sige med hensyn til, hvad der skal ske med Øststøtten: Den er blevet lagt over og samlet i en pulje, for at vi kan kigge på, hvordan den skal udvikles.
Det kan jo ikke være sådan, når Østlandene nu bliver medlemmer af EU og dermed får adgang til de støtteordninger, der ligger i EU, at man så bare blindt fortsætter en bistandspolitik over for Østlandene, som ikke længere er nødvendig.
Og hvis hr. Jørn Jespersen ikke skulle være klar over det - vi havde jo planlagt før valget at skære i Den Grønne Fond og Den Grønne Jobpulje - så tror jeg faktisk, at hr. Jørn Jespersen er et af de få medlemmer af Miljøudvalget, der både før og efter valget ikke var klar over det. Vi havde faktisk en stor debat om finanslovforslaget for 2002 i september måned, hvor det var en af de ting, der blev trukket frem under de puljer, nævn og råd, som vi gerne vil slanke.
Det står tydeligt at læse i vores finanslovoplæg.
Så jeg kan overhovedet ikke forstå, at hr. Jørn Jespersen, med den opmærksomhed, hr. Jørn Jespersen plejer at have, ikke skulle have lagt mærke til det.
Til fru Tove Videbæk: Vi ønsker at bruge 140 mio. kr. til de svageste.
Ud af dem er de 120 mio. kr. ganske rigtigt satspuljemidler, men de 20 mio. kr. ekstra er bl.a. de ekstra midler, som fru Tove Videbæk ikke kunne finde.
Derudover ønsker vi at styrke muligheden for ældreboliger samt, som det er blevet sagt igen og igen, at give 500 mio. kr. til øget valgfrihed og bedre kvalitet i hjemmeplejen.
Fru Lissa Mathiasen må jo selv vurdere, hvorvidt regeringen indfrier de valgløfter, vi har givet.
Jeg kan bare notere mig, at på trods af, at Ekstra Bladet har brugt to store forsider og en stor del af sin spalteplads på at nedrakke regeringens finanslov, så siger over 50 pct. af læserne i deres internetafstemning: Ja, regeringen indfrier valgløfterne. De midler, fru Lissa Mathiasen henviser til, er fra Landsbyggefonden, en idé, som i øvrigt den tidligere regering også præcis havde med i sit forslag.
Lissa Mathiasen (S), 2002-02-01:
Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, har nu gentagne gange her fra talerstolen i dag sagt: Vi indfrier præcis løfterne. Jeg kan ikke erindre, at jeg har hørt nogen fra Venstre, heller ikke hr. Kristian Jensen, være ude før valgkampen eller under valgkampen og sige til den store gruppe af landets lejere: Venner, nu skal I høre, fordi I er lejere i den almene sektor, så skal I ikke udsættes for et skattestop, nej, I skal have pålagt en særskat.
Hvad er begrundelsen fra Venstres side for, at man nu går ind og tager landets lejere og pålægger dem en særskat på 578 mio. kr.?
Hvilken begrundelse har man hos Venstre for at gøre det?
Jeg synes, at lejerne landet over har krav på at høre, hvad grunden er til, at man går ind og konfiskerer så stor en sum penge hos landets lejere.
Det er utroværdigt, når Venstre ikke i valgkampen huskede at fortælle det.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-01:
Hr. Kristian Jensen og også statsministeren har ved festlige lejligheder talt dybt og inderligt om, at det ligger Venstre og regeringen meget på sinde at hjælpe de allersvageste, de meste udsatte osv.
Kan hr. Kristian Jensen ikke pege på ét eneste lille ekstra beløb, der er afsat i finansloven til dette formål?
Da vi i Kristeligt Folkeparti gik finansloven efter med tættekam, kunne vi ikke, og det skuffede os virkelig meget.
Hr. Kristian Jensen siger i et svar til fru Karen Jespersen, at regeringen planlægger at bruge samtlige midler i satspuljen til de allersvageste.
Men er Venstres finansordfører da ikke klar over, at satspuljen ikke kan bruges som nye penge, som regeringen kan afsætte til de allersvageste, for satspuljen er på forhånd beregnet til de allersvageste: hjemløse, narkomaner osv.?
Sådan har det været hvert eneste år, siden puljen blev oprettet.
Satspuljen er ikke regeringens, for den skal fordeles blandt de allersvageste efter forhandling mellem de partier, som for en del år siden indgik satspuljeforliget.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-01:
Venstre gør det, som Venstre sagde før valget man ville gøre, lyder det igen og igen.
Det er jo i hvert fald ikke sandt på hele miljø- og naturområdet.
Nu sparer regeringen formentlig i omegnen af 1,2 mia. kr. på miljøbistanden, i hvert fald 600 mio. kr. til de allerfattigste mennesker i Syd, nemlig på miljø, rent drikkevand osv. Og formentlig tilsvarende beløb på støtten til Østeuropa.
Hvorfor sagde Venstre ikke det før valget?
Man skærer drastisk ned på naturindsatsen.
Hvorfor sagde Venstre ikke det før valget?
Man skærer voldsomt ned på indsatsen mod sundhedsskadelige kemikalier i vores omgivelser, hormonforstyrrende stoffer, sundhedsskadelige kemikalier og giftige tungmetaller.
Hvorfor sagde Venstre ikke det inden valget?
Man nedlægger Grønne Guider, Grøn Jobpulje, Økologisk Råd, Naturrådet, grønne gårdmænd på Nørrebro.
Hvorfor sagde
Venstre ikke det inden valget?
Man skærer massivt ned på de ansatte i Miljøministeriet, alene i Miljøstyrelsen skal hver 5. stilling væk.
Hvorfor sagde Venstre ikke det inden valget?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til fru Karen J. Klint: Det er ikke nogen hemmelighed, at denne her regering og de partier, der står bag den, altid har ønsket bedre kvalitet i lovgivningen og en sikring af, at lovgivningen ikke unødvendigt ramte grupper, som den egentlig var til for at hjælpe.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi, når vi snakker om erhvervsområdet, får hørt: Kan vi lave lovgivningen på en bedre måde, så man ikke er nødt til gang
på gang på gang at ændre lovgivningen, som det bl.a. er sket med mange af skatteforslagene i pinsepakken, og som det bl.a. er sket med emballageafgiften?
Derfor er det nødvendigt, at der lige præcis gives et løft, hvad angår bedre lovgivning.
Det er jo ikke sådan, at vi har sagt, at vi ikke kan lytte til gode råd.
Derfor vil jeg bare sige, at vi effektiviserer og nedlægger dér, hvor vi mener, at tiden er løbet fra opgaverne.
Men dér, hvor der er en konkret opgave, har vi også lyst til, mod til og vilje til at afsætte midlerne til den.
Til hr. Frank Jensen: Det kan godt være, at det er løs tale, men jeg synes, at det er et forfærdeligt sortsyn, der præger den tale, vi har hørt fra hele den socialdemokratiske gruppe.
Vi indfrier præcis de løfter, der er.
Også til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige: Man kan tage Venstres forslag til finanslov fra september måned sidste år og se i det, at der er et ønske om stigende effektiviseringer i hele den offentlige sektor.
Sådan er det.
Det er lagt offentligt frem, det kan enhver se, det har vi faktisk stået og argumenteret for, godt nok i Landstingssalen i september måned, og jeg er sikker på, at fru Pernille Blach Hansen vil kunne huske både debatten, og hvad der står i det.
Det står også i den udgave, at vi ønsker at fjerne uddannelser, vi ikke mener har værdi som f.eks. den fri ungdomsuddannelse, som mere er en omvej end en genvej til ordentlige uddannelser.
Derfor gennemfører vi lige præcis det, vi har lovet, bl.a. i vores oplæg til finanslovforhandlingerne sidste år.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-02-01:
Derfor vil jeg stille et meget, meget præcist spørgsmål, der kan gives et helt klart svar på: Hvor sagde
Venstre i valgkampen, at Venstre ville skære på uddannelser?
Kan jeg få et eneste citat eller bare navnet på en Venstremand eller -kvinde, der har sagt, at der ville blive skåret på uddannelser?
Det tror jeg ville være nyttigt for de mange, mange, der føler sig snydt lige i øjeblikket.
Hr. Kristian Jensen snakker om løft i uddannelser og snakker om et sporskifte.
Samtidig har Venstre i valgkampen lovet 50 mio. kr. ekstra til erhvervsskoler og handelsskoler.
Derfor vil jeg gerne for det andet
spørge hr. Kristian Jensen: Har Venstres ordfører nogen forståelse for, at f.eks. handelsskolerne føler sig snydt, eller er han helt enig med hr. Jens Rohde, der i den regionale avis, Viborg Stift Folkeblad, i går sagde til en elev: Ja, hvis du synes, det er så forfærdeligt, må du jo stemme på et andet parti.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
Det er så nemt for Venstres ordfører bare at afvise det, jeg sagde tidligere om uddannelserne, med at sige, at venstrefløjen altid vil have skattestigninger for at kunne få tingene til at løbe rundt.
Jeg synes, at Venstres ordfører skulle prøve at lytte efter, hvad det var, jeg faktisk sagde i min korte bemærkning.
For det er jo ikke en skattestigning, jeg beder om.
Det er ikke nødvendigt med en skattestigning.
Vi behøver ikke skattestigninger for at give løft til de ældre, for at give løft til sygehusene.
Vi behøver heller ikke at lave de nedskæringer, regeringen vil lave, for at give de her løft.
Det eneste, vi behøver, er at håndhæve den lovgivning, som Venstres ordfører ganske rigtigt bemærkede vi har i Danmark, nemlig håndhæve den lovgivning, som OECD-landene har gennemført over for de multinationale firmaer.
Der er ikke afsat ressourcer nok i Told og Skat fra den tidligere regerings side til at håndhæve den lovgivning.
Og Venstres måde at komme videre med det på er ved at skære yderligere i Told og Skat.
Det er ikke nødvendigt med de her nedskæringer, og det er ikke nødvendigt med skattestigninger for at kunne få
bedre uddannelser, få bedre sygehuse og få mere hjælp til de ældre. Det er ikke nødvendigt med skattestigninger.
Frank Jensen (S), 2002-02-01:
Hr. Kristian Jensen kan være glad for, at han ikke taler under ministeransvar her i salen, når han siger, at man indfrier løfterne.
Hr. Kristian Jensen ved jo godt, at når man taler om erhvervsskolerne, her teknisk skole, ligger der en besparelse i finansloven på 137 mio. kr.
Selv om der sker et løft på handelsgymnasiet, vil handelsskolerne desuden samlet få en besparelse på over 40 mio. kr. i indeværende år. Jeg kan sige til hr. Kristian Jensen, at det er rigtigt, at der virkelig bliver brug for den lånepulje på 100 mio. kr., der er afsat - virkelig! - for den kan ikke engang dække de store reduktioner, der sker, først og fremmest 137 mio. kr. på de tekniske skoler og 40 mio. kr. på handelsskolerne.
Kan hr. Kristian Jensen fortælle, om det er sund og god økonomi, at handelsskoler og tekniske skoler skal låne af staten over de kommende år for at dække mangler ind på de taxameterreduktioner, man får?
Hvor mange handelsskoler og tekniske skoler må lukke i løbet af det kommende år?