Svend Auken (S), 1999-05-19:
Jeg vil først sige tak til ordførerne for de mange og, synes jeg, overordentlig kloge synspunkter, der er givet udtryk for her i dag, til trods for at den substans, vi behandler, er en af de mest omstridte i befolkningen.
Jeg synes også, der er grund til at glæde sig over den meget brede tilslutning, der findes her i Folketinget til den linje, Danmark har fulgt under forhandlingerne i EU.
Faktisk er det jo en enighed, der går fra Socialistisk Folkeparti og regeringspartierne til at omfatte i hvert fald langt de fleste af de borgerlige oppositionspartier, og det synes jeg er et utrolig stærkt rygstød at have i forhandlingerne.
Skulle der være et enkelt spørgsmål, der smutter i den forbindelse, må man meget gerne komme herop og stille mig det igen, og så skal jeg forsøge at besvare det.
Vi har tidligere diskuteret dette direktiv, i øvrigt ikke for så frygtelig lang tid siden.
Sidst i november 1997 havde vi første behandling af beslutningsforslag nr. B 25, som Socialistisk Folkeparti fremsatte.
Her lagde SF op til en folketingsbeslutning om den danske holdning.
Det var på et meget tidligt tidspunkt, hvor vi endnu ikke havde set Kommissionens forslag, men det betød, at vi i Danmark fik en tidligere afklaring end noget andet land og tidligt kunne melde ud og være med til at præge Kommissionens forslag.
Dernæst er det jo ikke mere end 2 måneder siden, at vi på foranledning af Enhedslisten debatterede mulighederne for at sikre
et, som man kaldte det, gensplejsningsfrit landbrug, nemlig da vi behandlede beslutningsforslag nr. B 90.
Ved begge disse lejligheder har jeg givet udtryk for, at regeringen forholder sig kritisk til anvendelsen af genteknologien.
Vi tager ikke afstand fra teknologien i sig selv, men vi lægger afgørende vægt på, at vi har sikkerhed for, at genetisk modificerede organismer, der skal udsættes i naturen eller markedsføres, bliver underkastet en grundig miljø- og sundhedsmæssig risikovurdering.
Vurderingen skal have sit fundament i forsigtighedsprincippet, som flere var inde på, og det blev sagt af hr. Jørn Jespersen: Der skal ikke ske nogen svækkelse af forsigtighedsprincippet i direktivet.
Man kan være enig med ham i, at det vil være godt med en større operationalisering, og det er selvfølgelig noget af det, vi skal diskutere undervejs.
Men selve det, at vi nu i direktivet får det slået fast, tror jeg er utrolig vigtigt. Vi må ikke se bort fra, at store dele af befolkningen er utrygge ved genteknologien.
Det er derfor vigtigt, at vi diskuterer teknologiens fordele og ulemper i Folketinget og i samfundet, og igen har Danmark jo været på forkant med udviklingen, idet vi meget tidligt fik dansk lovgivning med inddragelse af offentligheden og videnskabelige institutioner osv. i forbindelse med vor egen sagsbehandling.
Som politikere og folkevalgte er det vores ansvar at fastlægge fornuftige rammer for udvikling og brug af genteknologi.
Vi skal derfor bruge vore kræfter og al vor opfindsomhed på at skabe en regulering, der kan sikre, at anvendelsen af GMO'er finder sted på en miljø- og sundhedsmæssigt forsvarlig måde, som vi og borgerne i landet kan være tjent med.
I februar sidste år sendte Kommissionen forslaget til Rådet, som har behandlet forslaget på foreløbig tre rådsmøder sidste år.
I forslaget er der mange elementer, som er positive, og som er vigtige for Danmark - elementer, der er væsentlige for at afgøre, om en genetisk modificeret organisme skal markedsføres til udsætning i naturen.
I december forelagde regeringen forud for rådsmødet sagen som forhandlingsoplæg i Folketingets Europaudvalg, og her præsenterede regeringen sine synspunkter om en række af de væsentlige temaer, jeg kort skal nævne her.
Jeg kan sige, at så vidt jeg husker, var der ikke stærke indvendinger imod vore synspunkter, men de står selvfølgelig helt og holdent for regeringens egen regning.
Forud for enhver godkendelse til udsætning i miljøet af et gensplejset produkt eller en gensplejset organisme foretages en miljø- og sundhedsmæssig vurdering.
Vurderingen er en sag for sag-vurdering, og den tager sit udgangspunkt i den trinvise udsætning i naturen af de genetisk modificerede organismer.
Formålet med denne vurdering er at sikre, at der ikke markedsføres produkter, som man kan nære betænkelighed ved, og vurderingen skal være kritisk og tage så mange faktorer med som muligt.
Fra dansk side arbejder vi for, at den miljømæssige risikovurdering ud over direkte og øjeblikkelige virkninger også kommer til at omfatte indirekte og fremtidige virkninger
En udvidet risikovurdering vil være en fordel for os, for en obligatorisk inddragelse af flere elementer i risikovurderingen på EU-plan kombineret med fælles retningslinjer for vurderingen vil styrke værdien af de vurderinger, der foretages rundt om i Europa.
Kommissionens forslag arbejder med flere procedurer, end der er i det direktiv, der er gældende i øjeblikket, og formålet er naturligvis at fremskynde behandlingen af ansøgninger.
Dette skal bl.a. ske gennem hurtig formidling af information mellem medlemslandene og ved indførelse af en mæglingsperiode ved uenighed.
Jeg finder ikke, at Danmark skal sige nej til procedurer, der gør sagsbehandlingen mere smidig; men vi skal sikre, at smidiggørelsen ikke sker på bekostning af beskyttelsesniveauet, og derfor arbejder Danmark for, at beskyttelsesniveauet ikke bliver sænket, når procedurerne gøres mere enkle.
Jeg er helt opmærksom på de ting, ordførerne har sagt om denne sag her i dag, og kan kun forsikre, at det er noget, vi vil holde fast i.
Kommissionen foreslår, at tilladelser til forsøgsudsætninger kan flyttes over i produktlovgivningen.
Fra det gældende direktiv kender vi dette fra sager om markedsføring, for her eksisterer der jo på nuværende tidspunkt produktlovgivning for lægemidler og levnedsmidler, der er genetisk modificerede.
Fra dansk side har vi været
meget negative over for denne overflytning, og i forbindelse med tilladelse til forsøgsudsætninger vil vi gerne bevare muligheden for at stille specielle miljømæssige krav til forsøgene. Det er en af de måder, hvorpå vi kan skabe miljømæssig viden om udsætning af GMO'er.
Mærkning af GMO'er giver altid anledning til diskussion, og det har det også gjort under forhandlingerne.
Mærkning i relation til udsætningsdirektivet er vigtig, fordi denne mærkning ofte danner basis for mærkning i de videre omsætningsled.
Hvis en pakke med frø ikke er mærket, kan det blive ganske vanskeligt at mærke afgrøderne og de efterfølgende produkter, som også flere ordførere har været inde på.
Det er Danmarks holdning, at mærkning af GMO'er skal være obligatorisk, og at det skal oplyses, at produktet er genetisk modificeret.
Det kan for at sikre en absolut mærkning og undgå den uheldige mærkning »Kan indeholde GMO'er« være nødvendigt at indføre en bagatelgrænse.
En sådan grænse må fastsættes fra produkt til produkt og må kun betegne rene ubetydeligheder, f.eks. hvis et lastrum ikke er tilstrækkelig rengjort i forbindelse med transport osv.
Hvis der kommer helt ubetydelige mængder ind, som ingen betydning har for produktets klassifikation, så foretrækker jeg i hvert fald, at vi får sådanne rene ubetydelighedsgrænser og så til gengæld en klar mærkning frem for den, synes jeg, noget vildledende og for mange mennesker bestemt ikke beroligende mærkning, der hedder »Kan indeholde GMO'er«.
Jeg kan desværre oplyse, at Kommissionen trods mange diskussioner stadig hælder til mærkningen »Kan indeholde GMO'er«.
Vi har derfor et vigtigt pædagogisk arbejde at udføre her, men det er en hjælp og god opbakning, at adskillige lande har samme holdning som den, vi har.
Første gang en GMO godkendes til markedsføring, skal godkendelsen gives for en begrænset periode.
Kommissionen har foreslået 7 år, mens Europa-Parlamentet, og det er jeg virkelig ærgerlig over - jeg kan i øvrigt egentlig godt lide tendensen i deres ændringsforslag - har foreslået 12 år, og der er endda et europæisk land, der foreslår 15 år.
Fra dansk side har jeg peget på, at det burde være 5 år og ikke 7 år, så vi er i hvert fald ikke for, at man går op over de 7 år. Den diskussion er vi ikke færdige med, men det er klart, at til syvende og sidst er vi nødt til at finde et kompromis, men jeg vil mene, at vi skal være så tæt på de 7 år som overhovedet muligt.
Når en godkendelse udløber, er det den danske holdning, at det sag for sag skal vurderes, hvorvidt en eventuel fornyet godkendelse fortsat skal være tidsbegrænset.
Overvågning af en GMO, efter at den er sat på markedet, er ligesom tidsbegrænsning et vigtigt tema for os.
Det er vores holdning, at overvågningen skal være obligatorisk, og at overvågningen skal revurderes i forbindelse med fornyelse af en godkendelse.
Jeg ved, at nogle af mine kolleger er uenige med mig på dette punkt, men i forhandlingerne forsøger vi at overbevise de andre lande om fordelene ved obligatorisk overvågning i den første periode, en GMO er på markedet, og der er ingen tvivl for mig om, at der får vi nok en lidt mere fremkommelig diskussion, når ministrene selv er til stede, end når det alene - med al ære og respekt - er deres dygtige medarbejdere, der diskuterer det.
Det er en erfaring.
Som én sagde: Man kan aldrig vide, hvad der kommer ud af et miljørådsmøde, og det er vel, fordi man dér har den for EU i øvrigt lidt særprægede praksis, at folk lytter til hinandens argumenter og prøver at arbejde sig frem til det bedst mulige resultat.
Jeg tror, at det er et af de steder, vi måske kan nå et fornuftigt kompromis.
Et andet af de emner, der optager borgerne, er de etiske aspekter ved genteknologien.
Det er derfor også glædeligt at se, at Kommissionen i sit forslag inddrager en etisk komité.
Jeg tror, det var fru Helga Moos, der med rette spurgte, på hvilken måde man ville sikre gennemsigtighed, inddragelse af offentligheden, i beslutningsprocesserne.
Der er på det område desværre stor forskel på medlemslandenes holdninger, men Danmark er i front.
Vi skal selvfølgelig sikre, at offentlighedens inddragelse er i overensstemmelse med de bestemmelser, vi selv har været med til at præge i den FN-konvention, der blev vedtaget sidste år, den såkaldte Århuskonvention.
I det gældende direktiv er der en bestemmelse om, hvornår en GMO til markedsføring kan reguleres efter produktlovgivningen.
Det var noget, vi sloges for.
En del af dem har Kommissionen godtaget, og vi er enige i de forslag, Kommissionen har taget til sig.
De vil så altså også sandsynligvis gå igennem i vores arbejde dernede, men der er nogle ændringsforslag, som Kommissionen til min store overraskelse ikke har taget med, og som vi mener bør med, og som flere ordførere har peget på bør med.
Det er for det første forbud mod antibiotikaresistens, IGMO'er, samt brug af GMO'er med specifikke egenskaber, som vides at indebære uacceptable risici. For det andet er civilretligt ansvar ved skade i forbindelse med udsætning også et af de spørgsmål, man var inde på, samt krav ved eksport af GMO'er fra EU's område og en undersøgelse af de socioøkonomiske fordele og omkostninger
ved en udsætning
Jeg tror, det var hr. Jørn Jespersen, der især efterlyste, hvad vi mente om det, og her støtter vi altså på alle punkter ændringsforslagene fra Parlamentet.
Denne gruppe arbejder stadig, og jeg håber, den kommer med et resultat, så vi får et godt beslutningsgrundlag.
Jeg er positiv over for Parlamentets forslag om at indføre en bestemmelse, der placerer et civilretligt ansvar, hvis der sker ødelæggelse på miljøet i forbindelse med udsætning af GMO'er. Den, der juridisk set er ansvarlig for udsætning af en genetisk modificeret organisme, vil således blive ansvarlig for eventuelle miljø- og sundhedsmæssige skader, forårsaget af GMO'en.
Det synes jeg er et fint princip.
Også Kommissionen er positiv over for tanken om erstatningsansvar.
Man foretrækker imidlertid fra Kommissionens side indførelse af en fælles samlet regulering, der dækker alle typer miljøansvar.
Det lyder jo i sig selv smukt og rigtigt og godt.
Jeg kan oplyse, at Kommissionen er på vej til at fremlægge en hvidbog om miljøansvar, og den vil også dække genteknologien.
Men derefter skal man jo i gang med processen med at udarbejde et forslag, og så skal det igennem alle høringsforskrifter osv. Vi foretrækker, man prøver at få det løst nu.
Jeg mener derfor, at vi skal tage fat på drøftelserne herom allerede under de kommende forhandlinger om det reviderede udsætningsdirektiv.
Vi skal drøfte, hvilke muligheder der er for at indbygge krav om ansvar i direktivet.
Jeg kan også støtte Parlamentets ønske om, at der ikke kan eksporteres GMO'er, før bestemmelseslandet, altså importlandet, har givet sin accept.
Hele dette emne behandles i forbindelse med forhandlingerne om Bio Safety Protocol under biodiversitetskonventionen, som vi desværre ikke blev enige om, fordi amerikanerne og et par andre større lande gik imod det kompromis, der ellers tegnede sig ved mødet i Colombia. Parlamentet ønsker, at der skal gennemføres en undersøgelse af de forventede socioøkonomiske omkostninger og fordele ved udsætninger og markedsføring.
Danmark har generelt haft en positiv indstilling til Kommissionens oprindelige forslag, og vi har støttet, at det nu kommer til realitesbehandling under det tyske formandskab, altså allerede her i juni måned.
Under forhandlingerne af forslaget har Danmark arbejdet på grundlag af det forhandlingsoplæg, som blev forelagt for Europaudvalget forud for miljørådsmødet i december måned, og som jeg redegjorde for før, så vi følger altså den samme meget aktive linje.
Vi er også positive over for Kommissionens reviderede forslag
, idet Danmark dog fortsat arbejder for, at forslaget strammes op i overenstemmelse med det førnævnte forhandlingsoplæg.
Endelig er regeringen som før nævnt positiv over for flere af de af Europa-Parlamentets ændringsforslag, som ikke er accepteret af Kommissionen.
Danmark har anmodet om, at disse forslag også kommer til drøftelse i Rådet.
Jeg kan oplyse, at forslaget forventes sat på dagsordenen under det tyske formandskab på vores kommende rådsmøde den 25. og 26. juni, og der vil jeg naturligvis arbejde for, at de danske synspunkter vinder indpas, så vi får et direktiv, der bedre imødekommer vores og befolkningens ønsker om forbedringer og bekymringer, og det tror jeg faktisk vi kan.
Vi får selvfølgelig ikke alle vores ønsker opfyldt, og de tilsagn, jeg har givet her i dag, er tilsagn om det, jeg vil arbejde på, og vi vil sætte vores kraft ind på at få opnået.
Men jeg deler vurderingen af, at det er i dansk interesse, at det her direktiv bliver vedtaget, og det vil vi altså arbejde på, og jeg appellerer til alle gode kræfter om at hjælpe hinanden med at sikre et så godt resultat som muligt.
Det er både af hensyn til befolkningen, af hensyn til den europæiske udvikling og også af hensyn til industrien vigtigt, at vi får et så højt beskyttelsesniveau som muligt i disse fælles EU-regler.