runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-19:
En forfatning er jo typisk en størrelse med spillereglerne for, hvordan et demokrati eller en debat Fttmo22.fm
Page 1760
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
på en eller anden facon skal udspille sig.
Det, der er helt specielt ved denne her forfatning og grunden til, at Enhedslisten bliver ved med at problematisere den, er jo bl.a., at en stor del af den er politik.
Liberalisme, militarisering, privatisering og udlicitering er en stor del af den.
Noget af det, som fru Helle Sjelle lægger meget vægt på i sit oplæg, er jo, at de der kompetencefordelinger er helt i orden ifølge det her, i hvert fald ifølge Det Konservative Folkeparti.
Det undrer mig så lidt, for jeg falder i hvert fald over en række spørgsmål, som jeg synes er meget uklare i den, og som jeg godt kunne tænke mig en kommentar til.
F.eks. artikel 12: Medlemsstaterne udøver deres kompetence i det omfang, Unionen ikke har udøvet sin eller er ophørt med at udøve den.
I hvilket omfang skal det forstås og fortolkes?
Skal vi bare vente på, at Unionen er færdig med at lave politik, og så kan vi få lov til at lave resterne eller hvordan?
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Vi deler altså ikke Dansk Folkepartis opfattelse af denne her sag.
Vi synes, at de ting, der er påpeget i forfatningstraktaten, de rettigheder, der bliver givet, er ganske udmærkede, og så skal man jo altså huske, at der egentlig ikke specielt er noget nyt under solen i denne her forfatningstraktat.
Det, det handler om, er bl.a. at samle en masse lovgivning, der har været i andre traktater.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg går ud fra, at det for en konservativ må være nationen, der er udgangspunktet.
Og derfor har jeg svært ved at forstå, hvordan fru Helle Sjelle kan være så begejstret for, at det at regulere disse ting nu bliver lagt bort fra Danmark.
De ting, som fru Helle Sjelle nævner, bl.a. charteret, indeholder jo altså den realitet, at forhold som ægteskaber, ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, uddannelsesforhold, børns rettigheder, ferieregler og en lang række andre forhold fremover bliver reguleret.
Og det er da et opgør med hele den konservative tankes forbindelse med nationen.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Nej, vi synes netop ikke, at forfatningstraktaten er i strid med, hvorledes Danmark bør udvikle sig og hvilke danske traditioner, der bør bevares eller ej.
Vi er af den opfattelse, at Danmark nok skal finde ud af at stå stærkt og bevare sine traditioner i et europæisk samarbejde.
Det er også derfor, at vi ikke deler Dansk Folkepartis bekymring i denne her sammenhæng.
Vi synes, det er ganske udmærket, at man har et fælles udgangspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nu bemærkede jeg mig, at den konservative ordfører talte om dansk kultur.
Det er også et område, som vi i Dansk Folkeparti bekymrer os for.
Og derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre, om ikke den konservative ordfører synes, det er et problem, at forfatningens artikel 280, stk. 1-5, lægger op til en EU-regulering af kultur i Europa.
Grundlæggende er det, vi står over for, et attentat mod dansk selvstændighed.
Kan ordføreren ud fra en konservativ ideologi ikke bekræfte, at det er problematisk, at man med så mange flertalsafgørelser fuldstændig undergraver det danske Folketing, at det ud fra en konservativ anskuelse er et problem, at man har nogle symboler, der normalt kun har kendetegnet et land eller en nation, som man altså nu giver EU, og grundlæggende, om ikke hele denne her forfatning faktisk er i strid med den konservative tankegang om, hvordan nationer forholder sig til hinanden?
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Jeg synes, at jeg ganske tydeligt, både i min ordførertale og også som svar til den første korte bemærkning, har redegjort for, hvad der egentlig var Det Konservative Folkepartis politik.
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Der vil jo ske det, at det er nogle områder, som EUKommissionen vil kunne forhandle, eventuelt også bare med kvalificeret flertal, fordi det i sidste ende er EU-Domstolen, der beslutter, om de her områder skal være med kvalificeret flertal eller enstemmighed.
Er det en udvikling, som Det Konservative Folkeparti støtter?
Er det en af begrundelserne for at stemme ja til denne her EU-forfatning?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg tror, vi skal sende en kærlig tak til fru Pia Kjærsgaard for, at hun har udredet, hvilke muligheder der eksisterer, efter at danskerne har afvist forfatningen.
Fru Pia Kjærsgaard siger åbenbart, at man kan få en EØS-aftale.
Det er fuldstændig korrekt.
Det er der jo sådan set empiriske og teoretiske bevæggrunde, som også hr. Jens Hald Madsen må have kendskab til, for at påstå.
Men sagen er bare den – det kan man altså ikke komme uden om, uanset hvilke abstrakte juridisk-politiske eller andre betragtninger man lægger til grund – at hvis et land siger nej til forfatningen, så falder forfatningen bort.
Det er det, vi skal stemme om den 27. september.
Det kunne måske være relevant at stemme om Nicetraktaten, det har hr. Jens Hald Madsens parti aldrig nogen sinde tilladt danskerne, men det er nu engang ikke den, vi stemmer om.
Vi stemmer om forfatningen, og derfor er det forfatningen, der falder, hvis danskerne siger ja.
Jens Hald Madsen (V), 2005-04-19:
Men det er her, jeg bliver forvirret.
Fru Pia Kjærsgaard siger til TV-avisen den 29. september: Jeg har sagt, at et nej kan betyde, at vi skal melde os ud af den politiske overbygning, som EU er i dag, og forhandle en løsning på plads, som naturligvis giver os tilknytning til EU.
Det er søreme ikke det samme som at følge Nicetraktaten, det er en udmelding.
Derfor mener jeg blot, at vi skal have det gjort klart, vil jeg sige til hr. Messerschmidt.
Det er ikke godt nok bare at sige nej.
Vi skal have klarhed over, hvad Dansk Folkeparti vil med det nej.
Skal vi trække os ud af internationalt samarbejde, før hr. Messerschmidt og Dansk Folkeparti er tilfreds?
For hr. Messerschmidts formand siger faktisk noget helt andet.
Udgangspunktet er ikke Nicetraktaten i det her citat, men rent faktisk en udmelding.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstår hr. Hald Madsens spørgsmål.
Men nu får hr. Hald Madsen jo en anden omgang, så vil jeg svare så godt, som jeg formår.
Vi afviser altså ikke et europæisk samarbejde, tværtimod.
Det, vi afviser, er en europæisk forfatning, for vi mener ikke, at en forfatning hører til i Europa.
En forfatning er noget, der konstituerer en nation.
Det, der hidrører en nation, er en møntenhed, et motto, et fælles flag, en præsident, en udenrigsminister osv., altså alle de ting, som er indeholdt i forfatningen, og det ønsker vi ikke for Europa eller for Danmark.
Det betyder jo ikke, at vi pludselig er blevet jublende tilhængere af Nicetraktaten, Amsterdamtraktaten, Maastrichttraktaten osv.
Det betyder, at vi anerkender, at man enten ved folkeafstemning eller i Folketinget har accepteret Nicetraktaten som grundlag, og at vi afviser forfatningen, fordi vi mener, at den grundlæggende ikke er i danske interesser.
Og når den forfatning er afvist, er det Nicetraktaten, der gælder.
Jens Hald Madsen (V), 2005-04-19:
Jeg vil godt følge op på det, som fru Dybkjær kommer med.
Jeg har stor respekt for, at man kan være imod noget, men det er også meget nemt.
Det er meget nemt hele tiden at sige nej, og at det er en latterlig indflydelse, vi har i EU på, hvad der sker i Europa.
Men så må hr. Messerschmidt redegøre for, hvad alternativet er.
Hvad er det, der gør, at vi i det danske Folketing uden nogen kontakt med omverdenen og uden nogen organisation af nogen karakter har større suverænitet og har større indflydelse på begivenhederne, som foregår uden for det danske rige?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
I forhold til direktivers tilblivelse er det sådan, at jeg kan bekræfte, at fru Lone Dybkjær naturligvis har ret i proceduren.
Og med 5,3 millioner mennesker i et Fttmo22.fm Page 1756 Friday, May 13, 2005 11:32 AM EU, der i dag er på 450 millioner – og i fremtiden med Tyrkiet, Rumænien og Bulgarien, og hvem ved, om det bliver langt, langt flere – får Danmark ingen indflydelse i det Ministerråd, som fru Lone Dybkjær taler så varmt om.
Så i forhold til modet: Må jeg ikke bare sige, at med den markante vilje til integration i Europa, der foregår i øjeblikket; med den modbydelige retorik om alle mulige populistiske og nationalistiske motiver osv., blot fordi man ønsker en national regulering af sit eget land, så synes jeg faktisk, det er meget modigt, at vi ser et flertal i Frankrig afvise forfatningen.
Jeg synes faktisk, det er meget modigt, at de lande, der tør sige nej, også gør det.
Det vil jeg fastholde.
Svend Auken (S), 2005-04-19:
Er det ikke sådan, at uanset hvad der havde stået i denne forfatningstraktat, ville Dansk Folkeparti have været imod?
For Dansk Folkeparti er mod styrkelse af det europæiske samarbejde, og hr. Messerschmidt har jo fuldstændig ret i, at dette nye traktatgrundlag vil styrke samarbejdet.
På den baggrund kunne det være interessant at høre ordførerens kommentar til følgende spørgsmål: På hvilke områder er det europæiske samarbejde i dag for stærkt?
Er det for stærkt på miljøområdet?
Er det for stærkt på arbejdsmiljøområdet?
Gør Europa for meget for at bringe folk i arbejde?
Er det, der er problemet på den Fttmo22.fm Page 1750 Friday, May 13, 2005 11:32 AM europæiske dagsorden, at Europa gør alt, alt for meget ved de grundlæggende problemer i vores samfund?
Kan vi ikke få ordføreren til mere klart at fortælle om, hvor det er gået for vidt, og hvor han frygter en endnu stærkere indsats, sådan at det europæiske samarbejde kommer helt ud af kontrol ved at gøre for meget ved disse fælles problemer?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg kan bekræfte over for hr. Holger K. Nielsen, at det skamridt af menneskerettighedstankegangen, som bl.a. hr. Holger K. Nielsens eget parti har medvirket til i udlændingepolitikken og på en lang række andre områder, vender vi os fuldstændig imod.
Vi mener rent faktisk, at de her ting skal reguleres i Danmark af danske politikere eller af danske domstole.
Selvfølgelig er Dansk Folkeparti fuldstændig tilhænger af fundamentale frihedsrettigheder.
Jeg ved ikke, om det er sådan nogle ting, som hr. Holger K. Nielsen forsøger at skyde os i skoene.
Det tror jeg de fleste vil kunne gennemskue som et falsum.
Men med hensyn til det skamridt af menneskerettighederne, som har fundet sted i politiske debatter og ved domstolene som argument for at gøre Danmark til multietnisk samfund f.eks., ønsker vi selvfølgelig ikke, at det område skal flyttes ud af landet, for det skal selvfølgelig være danske dommere og danske politikere, der afgør de ting, og ikke EU.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-19:
Nu har jeg forstået på dem, der ønsker et ja til denne her forfatning, at et vigtigt argument er, at EU skal være mere effektivt.
Men hvordan kan det så være, at man fastholder, at f.eks. Europa-Parlamentet fortsat skal ligge i Strasbourg og Bruxelles?
Mener Det Konservative Folkeparti, at det er et udtryk for en effektivitet?
Det er jo meget ineffektivt, og i og med at det sådan set også er danske borgeres skattepenge, der går til, at parlamentarikere flytter frem og tilbage, er det så et udtryk for, at man gør samarbejdet mere effektivt?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg kan sige til hr. Holger K. Nielsen, at vi ser det som et meget stort problem, at charteret eksempelvis overtager en lang række af de bestemmelser, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i dag regulerer, og det gør vi naturligvis, fordi vi anser det for dybt problematisk, at EU-domstolen fremover skal regulere de her forhold frem for Højesteret.
Som hr. Holger K. Nielsen ved, er den europæiske menneskerettighedskonvention en singulær lovgivning i dansk ret og bliver derfor lagt til grund for en lang række afgørelser ved danske domstole.
Problemet er, at man nu kan appellere de her sager til EU-domstolen, som altså har en langt mere ekspansiv fortolkning og nærmest ser det som en opgave at overtage magtområder fra landene.
Det er meget, meget problematisk.
Det kan jeg fuldstændig bekræfte over for hr. Holger K. Nielsen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Nu snakker vi igen om servicedirektivet.
Det har ikke så meget med traktaten at gøre, men jeg skal gøre mit yderste for at svare på spørgsmålet.
Der er to store problemer med servicedirektivet.
Det skal selvfølgelig være modtagerlandet.
Det er det ene.
Det andet handler om, som jeg også tidligere påpegede i en skrivelse i min anden kapacitet til erhvervsministeren, at man bør skelne mellem forskellige tjenesteydelser.
Tjenesteydelser er ikke bare én ting.
Der er faktisk visse tjenesteydelser, som har en almen, generel interesse, f.eks. visse sundhedsydelser.
Og det vil være min opfordring, at Enhedslisten sammen med den øvrige opposition arbejder på, at EU i fremtiden skelner mellem forskellige tjenesteydelser.
Line Barfod (EL), 2005-04-19:
Fru Helle Thorning-Schmidt har jo flere gange henvist til, at ting allerede står i Nicetraktaten.
Nu har befolkningen i Danmark jo aldrig fået lov til at stemme om Nicetraktaten, så derfor forstår jeg ikke helt argumentet i forbindelse med, at det skulle så betyde, at man så ikke kan diskutere det i sammenhæng med forfatningstraktaten.
Men noget af det, som bekymrer os meget, er jo hele det her spørgsmål om, at man markedsgør temmelig meget.
Noget af det, jeg er meget bekymret for i forbindelse med servicedirektivet, er spørgsmålet om hele social- og sundhedsområdet, og derfor vil jeg gerne høre, hvordan fru Helle ThorningSchmidt opfatter spørgsmålet vedrørende f.eks. de dele af sundhedsvæsenet, der i dag ikke varetages af det offentlige, men af velgørende organisationer som f.eks. Gigtforeningen eller andet.
Det er man bl.a. bekymret for i Holland, ved jeg, fordi en meget stor del af deres social- og sundhedsvæsen bliver udført at alment velgørende organisationer.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg tror, der er mange mennesker, som har mistet en arbejdsplads i Danmark, hvor virksomheden er flyttet til et andet land – en skofabrik i Herning, der er flyttet til Lissabon, fordi kravene til arbejdsmiljø er lavere dernede, end de er i Danmark – er interesseret i, at vi på det område har nogle regler, der sikrer, at virksomheden ikke spekulerer i, hvor det er billigst at producere deres sko.
Jeg tror, at de mennesker faktisk gerne vil sidde og kræve, at vi politikere løser det problem, og jeg tror også, at de meget hurtigt vil synes, at det problem bedst kan løses, hvis vi samarbejder fornuftigt i et Europa, hvor vi har bindende regler og også har en domstol, der afgør, om vi lever op til de regler.
Så jeg mener faktisk, at der er et folkeligt pres for, at vi skal løse konkrete problemer for borgerne, problemer, som har grænseoverskridende karakter.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
Tak for svaret, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte i forbindelse med dette med Europas folk, som selv havde ønsket denne stadig tættere forening, om, hvor i Europa fru Helle Thorning-Schmidt eventuelt har mærket sådan et folkepres.
Og hvordan ville en afstemning som den, vi ikke selv skal have, fordi alle ved, den falder bort efter det franske nej, men som det nu er planlagt, at vi skal have, falde ud i Tyskland?
Eller sagt på en anden og mindre kringlet måde: Vil fru Helle Thorning-Schmidt ikke medgive, at det der med befolkningernes stærke ønske om denne sammensmeltning er rent gas?
Fttmo22.fm Page 1742 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg er sikker på, at hr. Jesper Langballe, som læser citatet op, vil give mig ret i, at »i stadig tættere forening« er en bedre formulering end den, der var før, hvor der netop stod »en stadig snævrere union«.
Jeg har i hvert fald altid forstået, at problemet for mange EU-modstandere var, at den sætning stod der.
Den har vi så fået forbedret, og det håber jeg også at Dansk Folkeparti vil sætte pris på.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
I sit svar til hr. Søren Krarup vedrørende en EUhær og vedrørende hr. Svend Aukens fordums vrede over udsigten til en EU-hær
sagde fru Helle Thorning-Schmidt, at hr. Svend Auken var blevet klogere.
Det synes jeg var en interessant oplysning.
Var den kommet fra ham selv, ville der måske være ildesindede folk, der havde draget troværdigheden i tvivl, men når det kommer som en garanti fra hans nye partiformand, må vi tro på, at det er rigtigt.
Fru Helle Thorning-Schmidt lagde i sin ordførertale meget stor vægt på værdierne i præambelen, denne rædselsfulde sproglige fane, som forfatningen starter med, og som der bliver talt meget lidt om.
Heldigvis har den danske grundlov jo ikke sådan en præambel, hvor vi slår om os med store ord; det var ikke nødvendigt, for alle danskere var på forhånd indforstået med, hvordan vi tænkte her til lands.
Sådan er det jo som bekendt ikke i Europa.
Men jeg vil gerne i den forbindelse spørge fru Helle Thorning-Schmidt: Når der står i den præambel om alle disse lande, som er overbeviste om, at Europas folk, samtidig med at de bevarer stoltheden over deres identitet og nationale historie, er fast besluttet på at lægge tidligere tiders splittelse bag sig og i stadig tættere forening udforme deres fælles skæbne, hvor i Europa har der så været et folkepres for at få den her EU-forfatning, og hvordan tror fru Helle Thorning-Schmidt, at en folkeafstemning i Tyskland ville falde ud?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
På de her områder er der enstemmighed, og det er derfor, at det fuldt ud er en god idé, at det er Kommissionen, der varetager disse forhandlinger.
Der er enstemmighed, Danmark bliver ikke nedstemt, vi skal være enige om tingene.
Per Clausen (EL), 2005-04-19:
Nu er der jo også enkelte af Enhedslistens yngre folketingsmedlemmer, som har haft svært ved de her lidt forældede samtaleformer, der er her i Folketinget, men jeg tror nok, at det kommer med årene.
Men jeg vil tage en enkelt ting op, som i hvert fald er konkret, og det er, at der sker det, at EU nu overtager medlemslandenes ret til at forhandle handelsaftaler om tjenesteydelser inden for sundhed, uddannelse, sociale forhold og inden for det kulturelle og audiovisuelle område.
Det er faktisk noget nyt, der sker, og jeg har ærlig talt svært ved at se, at det skulle være et fremskridt, at Kommissionen skal til at forhandle det.
Jeg vil bare sige, at uanset hvad fru Charlotte Antonsen sagde tidligere i dag, fremgår det soleklart af den aftale, de danske partier lavede, og som hr. Holger K. Nielsen også har skrevet under på, at man godt ved, at EF-Domstolen skal afgøre det, hvis der opstår uenighed mellem Danmark og Kommissionen og Danmark og de andre EU-lande.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Hr. Per Clausen må også vide, at det ikke er sådan, at den her traktat har gjort sagerne værre.
Det er ikke det, jeg siger; jeg siger, at denne traktat skal vurderes i forhold til den traktat, vi har nu, nemlig Nicetraktaten, og på en lang række strækninger, som vi har bedt om i mange år:
Så det er en forbedring, og jeg kan på intet som helst juridisk se forskellen i forhold til, at vi har et indre marked.
Det står både i denne her traktat og i alle de øvrige traktater, vi har stemt om.
Fttmo22.fm Page 1741 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Line Barfod (EL), 2005-04-19:
Vi vil blive ved med at arbejde for, at sundhed ikke skal være et marked.
Det har vi sådan set gjort i mange år, og det vil vi gerne blive ved med.
Det, jeg gerne ville høre, var i forhold til risikoen omkring både forfatningen og servicedirektivet.
Jeg er godt klar over, at man har taget servicedirektivet tilbage, mens der bliver stemt rundtom i landene, men som vi har påpeget flere gange i debatten, har vi også set andre ting, der er blevet trukket tilbage og så kommet igen.
Derfor er vi bekymret for hele den markedsgørelse, der også ligger i selve forfatningsideen om, at det bærende princip er kapitalen og tjenesteydelserne og varernes frie bevægelighed.
Og derfor vil jeg gerne høre, om fru Helle ThorningSchmidt overhovedet ikke er bekymret for at få markedsgjort også sundheds- og socialområdet.
Per Clausen (EL), 2005-04-19:
Det er ikke, fordi jeg skal fortabe mig i en historisk diskussion, men jeg vil bare sige, at jeg da har indtryk af, at der er sket forbedringer i Danmark, både når det handler om miljø og arbejdsmiljø, også før EU fik afgørende indflydelse på det område.
Så det er vel ikke sådan, at alt startede med EU.
For det gør vel en forskel, og det burde det også gøre for socialdemokrater, om man i en forfatning indskriver liberalismen, de fri markedskræfter og den slags ting, eller det står i en aftale mellem forskellige nationer.
Det burde gøre en forskel.
Jeg har faktisk også opfattet fru Helle Thorning-Schmidt sådan, at hun – indimellem i hvert fald – mener, at den her forfatning er et nyt, vigtigt skridt i Europas udvikling, men det er så et vigtigt skridt, der fører til mere liberalisme og mere markedsgørelse, og det troede jeg i grunden ikke var Socialdemokratiets politik.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-19:
Vi har set det på alle de her spørgsmål angående arbejdskraftens fri bevægelighed, vi har set det i forbindelse med udstationeringsdirektivet, vi har i øvrigt set, hvordan man finder huller i den der Østaftale, som Socialdemokraterne i starten var så stolte af, og vi ser det nu med det her servicedirektiv, som så bliver lagt på is, indtil det kan tages op igen ligesom f.eks. havnedirektivet, fordi det alt sammen bygger på det helt grundlæggende i EU, nemlig at fjerne, hvad der hedder restriktioner for, at arbejdskraften kan flyde frit og til de lønninger, som er på det laveste niveau i EU.
Man kan benægte det, men vi har jo set allerede en start på denne her udvikling, og om det så har stået i syv traktater i forvejen, så er det et problem, at det også står i denne her traktat.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg er nødt til at sige, at ordlyden om tjenesteydelser er fuldstændig den samme i denne traktat, som den er i Nicetraktaten.
Man kan så beklage, at regeringen kom lidt sent med, men vi hos Socialdemokraterne har hele tiden set, at der har været et problem med servicedirektivet, og det har europaparlamentarikerne også.
Så hvis jeg var Enhedslisten, så ville jeg støtte, at Parlamentet får mere indflydelse, netop fordi dårlige initiativer fra Kommissionen derved kan standses.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-19:
Nu har fru Helle Thorning-Schmidt jo ved flere lejligheder forsøgt sig med nogle af de her lidt overordnede floskler, f.eks. en social markedsøkonomi.
Jeg synes, vi skal få denne her historie lidt ned på gulvet, sådan at det måske bliver lidt mere tydeligt, hvad det er, vi snakker om, og i den forbindelse vil jeg nævne hele denne her diskussion om servicedirektivet, som jeg synes er en rigtig god illustration af, hvordan denne her såkaldt sociale markedsøkonomi spiller ind i forhold til arbejdskraften, i forhold til løn- og arbejdsforhold.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast ved, at denne her traktat, denne her forfatning, også indeholder bestræbelser på at fjerne alt, hvad der hedder restriktioner over for den fri bevægelighed af tjenesteydelser, og de restriktioner består bl.a. i, som det er i dag, at man er i stand til at forsvare danske løn- og arbejdsforhold for arbejde, der bliver udført i Danmark – man gør sig i hvert fald de ihærdigste bestræbelser.
Jeg synes, at den udvikling, vi er inde i, ganske glimrende illustrerer, hvor det er, denne her markedsøkonomi inden for EU fører hen.
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Hr. Frank Aaen må tilgive, at jeg er nødt til at gå tilbage i tiden, men det er, fordi det, som hr. Frank Aaen tilskriver som noget nyt i denne traktat, rent faktisk var traktatfæstet allerede i 1986.
Det vil sige, at når vi stemmer om den her traktat, er der ingen ændringer i forhold til hverken Nicetraktaten eller traktaten om det indre marked fra 1986.
Det nye med de traktater, vi har, både Maastricht- og Amsterdamtraktaterne og den her, er, at hver gang vi har fået en ny traktat, er der faktisk kommet forbedringer både for arbejdsmiljøet, for miljøet, for borgerne og for forbrugerne.
Der er kommet forbedringer hele tiden.