Else Winther Andersen (V), 1998-12-04:
Generelt om de her to skoleformer kan man jo sige, at de blev startet under en høj arbejdsløshed, og at de har været igangsættende og særligt på produktionsskoleområdet, hvor det jo på mange produktionsskoler er lykkedes at udvikle en undervisningspædagogik, der fanger de skoletrætte og undervisningsuimodtagelige.
Derfor hilser vi det også velkomment, at man nu er begyndt at snakke om en opstramning i folkeskolen med en bedre vejledning i 9. klasse og en styrkelse af 10. klasse.
For med de faldende ungdomsårgange og den lavere arbejdsløshed kan det ikke passe, at der bliver ved med at være brug for så mange pladser på produktionsskolerne.
Så vi synes, det er meget rimeligt, at der bliver sat en kvote for, hvor mange der pr. år kan være brug for.
Dernæst mener vi, at det overordnet er en god ting, at der nu bliver sat en grænse for, hvor længe man kan være elev på en produktionsskole - for selvfølgelig kan der være særtilfælde - og at den bliver sat ved 1 år.
Det efterlyste
Venstre, da vi havde lovrevisionen for ca. 3 år siden, da vi mener, det er en god ting, at der indimellem bliver gjort status med de unge om, hvad det er, de vil, og hvad det er, de skal nå, og at der er en grænse for, hvor længe de kan være der.
For meningen er jo, at de unge skal målrettes mod en erhvervsuddannelse af en eller anden art, og derfor er det også vigtigt at stramme indholdet op, som man gør det i lovforslaget.
Vedrørende daghøjskolerne: Dér er der fortsat stor tilgang, og det er vi noget forbavsede over, nu hvor arbejdsløsheden falder så stærkt, for hvor er det, man finder de elever?
Er det nogle helt andre, man er ude at finde, end dem, der reelt er målgruppen for en daghøjskole?
I hvert fald er det godt, at der her yderligere bliver strammet op omkring, hvad indholdet skal være, og at det skal være kortuddannede, der skal være der.
Her er vi også godt tilfredse med den rammestyring, der nu bliver lagt, så der kan blive en mulighed for at overholde det, man vedtog i finansloven sidste år.
Men i Venstre vil vi altså også godt gøre os til talsmænd for en eller anden form for loft over størrelsen af daghøjskoler, sådan at de, når de når en vis størrelse, får et lavere tilskud pr. elev ud over den størrelse.
På den ene side vil en stor skole altid være billigere i drift end en lille skole, men på den anden side vil vi også gerne slå en streg under, at det er højskoler, vi taler om, og at det ikke er maskiner, som en masse elever bare går igennem, men at der skal ske en styrkelse af den enkelte, og at der skal være en helhed i det, der bliver foretaget, for det mener vi godt kan give et problem med de meget store skoler. Her er det det samme: Det er korttidsuddannelse, og det er en undervisning, der skal være målrettet mod arbejdsmarkedet, og det er ikke en eller anden form for forberedelse til en eller anden specialuddannelse, sådan som vi for øjeblikket ser annoncer fra daghøjskoler for.
Det lægger vi altså meget stor vægt på, Vi synes også, det viser en større social ansvarlighed, at vi nu siger, at elever, der skal ud i fleksjob, og som kan have forskellige handicap, også kan komme med.
Men vi vil lægge vægt på under udvalgsarbejdet at tage højde for, hvordan kvaliteten i undervisningen på daghøjskolerne fortsat sikres i lovforslaget.
Dernæst vil vi stille spørgsmål om, hvorvidt der nu gives mulighed for at have indtægtsdækket virksomhed på daghøjskolerne, for dér ønsker vi altså ikke, at det skal være i konkurrence med de private kursusudbydere.
Så det vil vi også stille spørgsmål om.