runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Også tak for, at hr. Rune Lund nævnte et aspekt, som vi ikke har været så meget inde på, netop om der er tiltag inden for EU omkring udlicitering af sygehusvæsen, eller hvad det kunne være.
Det får selvfølgelig også indflydelse på Færøerne og Grønland, så længe man fastholder, at der er et rigsfællesskab, som man plejer at kalde det.
Så jeg vil gerne takke hr. Rune Lund for at have nævnt de aspekter.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Nej, det har jeg sådan set ikke, vel fordi jeg ikke lige på stående fod har det, jeg synes, man kan snakke om, men det er da noget, som man efterfølgende kunne snakke videre om.
Der er jo masser af glimrende folk, der kunne lave det.
Og når man laver den form for undersøgelser, er der jo forskellige bud, der kommer op, og så snakker man om det.
Det har man gjort mange gange før, og det kan man også godt gøre her.
Jeg har ikke nogen bud her i dag.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Jeg vil gerne takke hr. Holger K. Nielsen for en meget klar tale, som jeg synes analyserede problemet på meget klar vis.
Det eneste spørgsmål, jeg har til hr. Holger K. Nielsen,
er: Vi har jo diskuteret lidt, hvem der kunne foretage sådan en undersøgelse.
Har hr. Holger K. Nielsen noget bud på, hvem man kunne bede om at foretage denne her uafhængige undersøgelse eller vurdering af de politiske/økonomiske konsekvenser?
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Det kan jeg jo erklære mig enig med fru Marianne Jelved i at det skal jeg ikke hænge fru Marianne Jelved op på.
Men det, jeg prøver at sige, er, at når man som folkevalgt parlamentariker eller som parti føler – i dette tilfælde er vi også repræsentanter for vores folk hjemme i Grønland og Færøerne – at vi har behov for at få belyst nogle aspekter af en instans, der ikke er regering eller de involverede parter, så synes jeg, at det er et behov, som man skal tage alvorligt, for det kan jo ikke skade nogen.
Det kan næppe skade nogen.
Lad os dog få vendt hver en sten, ligesom man ville have vendt hver en sten, uden sammenligning, i forbindelse med kommunalreformen.
Men der er ting, som vi vil have belyst for at kunne træffe en saglig, demokratisk afgørelse og få oplysning også i Færøerne og Grønland.
For denne sag er – det må vi jo være enige om – aldeles ikke belyst i den færøske og den grønlandske offentlighed.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-05-31:
Jeg vil godt lige sige, at jeg ikke har nogen forventning om at få en meget stor afklaring af mit spørgsmål, men jeg vil godt kommentere den måde, som fru Marianne Jelved fremfører det på, altså bruger ordene uafhængig politisk analyse.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at vi ikke har bedt om en uafhængig politisk analyse.
Det, vi har bedt om, og det, vi spørger om, er en uafhængig analyse af, hvilke politiske og økonomiske konsekvenser denne traktat kan få.
Dansk er trods alt ikke mit modersmål.
Men det, vi ønsker at få belyst, er, hvilke politiske konsekvenser det kan få, og jeg har rent faktisk opremset en halv snes eksempler på det i min ordførertale.
Så jeg håber, at det er muligt at finde en uafhængig analyse – uafhængig af regeringerne i København, Nuuk og Tórshavn.
Marianne Jelved (RV), 2005-05-31:
Selv om Danmark ophæver sit forsvarsforbehold, kommer der ikke derudaf en europahær.
Der bliver ikke nogen som helst ændringer i forhold til de danske, der f.eks. er i en hær, og som er i det danske forsvar.
Det er stadig væk Folketinget, der sender soldater ud i verden, hvis der er brug for det, uanset om det er i FN-regi, i NATO-regi eller i givet fald i EU-regi, hvis ikke vi havde det danske forbehold.
Søren Espersen (DF), 2005-05-31:
Lad os så tage den anden del af mit spørgsmål.
Hvordan er deres situation i en EU-hær med kommando i Bruxelles?
Er de en del af europahæren, selv om de ikke er medlem af EU?
Marianne Jelved (RV), 2005-05-31:
Nej, det er jeg ikke enig med hr. Søren Espersen i.
En fælles udenrigsminister ændrer jo ikke ved det forhold – det fremgår også ganske klart af regeringens redegørelse – at udenrigs- og sikkerhedspolitikken stadig væk er et mellemstatsligt anliggende.
Det ville jo være gavnligt med en udmærket debat imellem hr. Jesper Langballe og undertegnede, for der er åbenbart rigtig mange misforståelser i hr. Jesper Langballes opfattelse af, hvad Det Radikale Venstre ønsker med udlændingepolitikken.
Vi er ganske enige i, at i sidste ende – for jeg går ud fra, at det er det, hr. Jesper Langballe mener – er udlændingepolitikken et politisk ansvar.
Men lige nu er der divergerende opfattelser af det juridiske, og dem vil vi gerne have belyst i visse situationer.
Og så er der nogle politiske uoverensstemmelser, som det fører for vidt at bruge tid og meget korte bemærkninger til at svare på.
Men jeg tager gerne den debat ved en anden lejlighed, også i Folketingssalen.
Men for mig at se er det ikke muligt at finde en uafhængig instans eller tale om en uafhængig instans i forhold til de tre parter i rigsfællesskabet, som skal komme med en politisk vurdering.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-31:
Sådan en bemærkning vil jeg simpelt hen i en seriøs politisk drøftelse betegne som rent pjat.
Der er jo ikke skygge af indhold i det.
Jeg synes, fru Marianne Jelved skylder os – så kan fru Marianne Jelved mene, hvad hun vil om mit storsind – et svar på det saglige spørgsmål, jeg stillede, og også et svar på: Hvordan kan det være, at en subtil forståelse af, at der ikke findes uafhængige politiske vurderinger, som er det stik modsatte af, hvad Det Radikale Venstre siger i udlændingepolitikken, kan få den konsekvens, at fru Marianne Jelved overhovedet ikke vil være med til at have sagen belyst?
Hvis det var ordet uafhængig, det hele afhang på, så kunne man måske forestille sig, fru Marianne Jelved gik til de grønlandske og færøske repræsentanter og sagde til dem: Hør, vi vil egentlig godt være med til at få det her spørgsmål ordentlig forfatningsretligt belyst og politisk belyst, men vi har problemer med det ord.
Hvorfor har fru Marianne Jelved ikke gjort det?
Marianne Jelved (RV), 2005-05-31:
Også jeg har fået en meget stor glæde i dag, når jeg hører hr. Jesper Langballe bruge begrebet storsind.
Det vil blive husket, at det er et begreb, hr. Jesper Langballe kender.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-31:
Nu har hr. Høgni Hoydal jo taget ordene ud af munden på mig.
Men det var altså også utrolig taknemligt, vil jeg sige til fru Marianne Jelved.
Der findes ikke uafhængige politiske vurderinger – tak for de ord.
De vil blive husket fremover.
Det er sagt af formanden for et parti, der vil deponere Danmarks udlændingepolitik i en uvildig ekspertkommission.
Fru Marianne Jelved har fuldstændig ret.
Der findes ingen uafhængige politiske vurderinger.
Man må jo huske, at der står Danmark i en dobbeltrolle.
Danmark er part i rigsfællesskabet, men samtidig den, der så at sige skal styre og repræsentere rigsfællesskabet udadtil mod den store verden.
Det kræver storsind.
Det kræver næsten mere storsind, end man kan forlange af nogen, og derfor den uvildige analyse af problemet.
Marianne Jelved (RV), 2005-05-31:
Det er også mig, der udtrykker mig lidt uhensigtsmæssigt, men jeg har faktisk, tror jeg, forstået, at det var en uafhængig analyse af de politiske konsekvenser.
Jeg beklager, at jeg selv er kommet til at sige ordene lidt forkert, sjusket.
Og jeg vil gerne give et svar på et af de spørgsmål, der er blevet rejst flere gange af medlemmerne af den nordatlantiske gruppe, ved at sige, at jeg faktisk prøver at finde svarene på nogle af de spørgsmål.
Men det forandrer jo ikke min opfattelse af, at jeg synes, det er fantastisk vanskeligt at få en uafhængig analyse af de politiske konsekvenser, for de politiske konsekvenser er jo dem, hvert parti opfatter som afgørende for, om det f.eks. siger ja eller nej.
Men lad os nu tage det eksempel, hvis jeg må få tid til det, at EU overtager pladsen i Hvalfangstkommissionen.
Man kan forestille sig det.
Jamen så repræsenterer EU ikke Grønland og Færøerne, og så måtte Grønland og Færøerne set med mine øjne have en selvstændig plads i den kommission, for EU kan aldrig komme i en situation, hvor EU repræsenterer Grønland og Færøerne.
Kuupik Kleist (IA), 2005-05-31:
Nu går jeg selvfølgelig ud fra, at også Socialdemokraterne og inklusive hr. Frank Jensen går ind for, at de sager, man skal tage beslutning om, bliver belyst så grundigt som muligt, før man træffer en beslutning.
Nu synes jeg, at både forespørgslen her og forslaget til vedtagelse er temmelig uskyldige.
Det er jo ikke noget, der vælter noget som helst.
Jeg vil kun sige, at der for det danske samfunds vedkommende, altså for Danmark isoleret, jo er udgivet meget.
Jeg har taget lidt med fra min reol, der handler om både jura, politik, økonomi, etiske begreber, værdier i det nuværende Europa osv., og det virker, som om stort set alle sten er vendt.
For hele rigets vedkommende er der udgivet det her hæfte på 20 sider.
Mener hr. Frank Jensen stadig væk, at det er et fyldestgørende beslutningsgrundlag?
Mener hr. Frank Jensen ikke, at vi burde se på alle aspekter, før vi går ind i en egentlig beslutningsfase omkring det her?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-05-31:
Den nordatlantiske gruppe i Folketinget ønsker at understrege, at denne forespørgsel er stillet i en positiv ånd alene med den hensigt, at vi sammen med Danmark kan håndtere fremtidens EU-udvikling på bedste måde.
Den nordatlantiske gruppe i Folketinget har ingen ønsker om at indgå i en dansk debat om EU's fremtid.
Hvad Danmark vil med EU, er danskernes egen afgørelse.
Derfor har vi også ønsket denne debat afholdt så lang tid før den danske afstemning som muligt.
Den nordatlantiske gruppe i Folketinget har ingen intention om at betvivle den analyse, som Udenrigsministeriet har lavet omkring forfatningstraktaten og dens juridiske konsekvenser.
Problemet er, at Udenrigsministeriets analyse alene er baseret på jura.
Det, vi hele tiden har ønsket, er en langt mere omfattende konsekvensanalyse af EU-ændringerne, der ud over det rent juridiske også inddrager så vel økonomiske som politiske følgevirkninger af EU's nye system.
Danmark har tidligere på flotteste vis støttet vores ret til at stå uden for EU.
Det, vi ønsker nu, er en vedligeholdelse af denne ret og en analyse, der giver os forudsætning for at kunne gøre det.
Besvarelse
Hr. Frank Jensen ved jo lige så godt som jeg, at det, vi taler om, er politiske konsekvenser af en beslutning, der træffes i Danmark.
Politiske konsekvenser i Grønland og på Færøerne kan vi jo ikke bare gå i gang med at analysere af os selv.
Der er vel i øvrigt ikke noget til hinder for i rigsfællesskabets navn, at noget sådant kunne gøres i fællesskab.
Jeg står i den situation, at jeg har talt med landsstyrelederne på Færøerne og i Grønland i forbindelse med denne forespørgsel.
Begge, både lagmanden og landsstyreformanden, har givet udtryk for, at de fuldt ud står bag den forespørgsel, vi har stillet.
Ændrer det noget for Socialdemokraternes holdning, at der i Grønland og på Færøerne er en offentlig opbakning af vores forespørgsel?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
Det er korrekt, at redegørelsen primært beskæftiger sig med de juridiske og retlige konsekvenser.
Men det er jo klart, at der er en række politiske og også økonomiske spørgsmål, som de to hjemmestyrer skal tage stilling til efterfølgende.
Her er det jo dansk politik, og det er der bred enighed om, at give maksimal frihed til Grønland og Færøerne og værne om den frihed.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Jeg hæftede mig ved, at hr. Kristian Pihl Lorentzen var positiv over for, at man ville have disse ting undersøgt, men henviser til den undersøgelse, der allerede foreligger, og siger, at hver en sten er vendt.
Så vil jeg spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen: Der står i selve undersøgelsen, som ordføreren refererer til, at der ikke redegøres for andre konsekvenser end de retlige eller for eventuelle videregående virkninger af politisk eller økonomisk art, herunder i forhold til rigsfællesskabet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
I Venstre har vi stor forståelse for, at initiativtagerne til denne forespørgselsdebat ønsker en afdækning af traktatens betydning for Færøerne og Grønland.
Men som også hr. Lars-Emil Johansen nævnte, har Udenrigsministeriet udarbejdet en omfattende redegørelse om forfatningstraktatens konsekvenser for Grønland og Færøerne.
Redegørelsen blev udarbejdet i et godt samarbejde med repræsentanter for det færøske landsstyre og det grønlandske landsstyre, og i øvrigt er en række ministerier blevet inddraget i udarbejdelsen af redegørelsen.
Redegørelsen behandler Færøernes og Grønlands status i forhold til de gældende traktater, men også i forhold til forfatningstraktaten.
Det er min opfattelse, at hver en sten er blevet vendt, og at konklusionerne er prisværdigt klare i denne redegørelse.
Af redegørelsen fremgår bl.a. følgende konklusioner: For det første gælder de nuværende EU-traktater ikke for Færøerne og Grønland, og forfatningstraktaten ændrer intet på Færøernes og Grønlands stilling i forhold til EU.
For det andet indebærer forfatningstraktaten ikke ændringer for brugen af europæisk lovgivning i forhold til Færøerne og Grønland.
Redegørelsen behandler desuden en eventuel senere ophævelse af de fire danske EU-forbehold.
Eksempelvis indebærer det ikke, at Færøerne og Grønland skal tilslutte sig euroen, selv om Danmark måtte vælge at gøre det på et tidspunkt.
Men der kan naturligvis indgås en frivillig aftale fra Grønlands og Færøernes side om anvendelse af euroen som valuta, hvis det ønskes af hjemmestyrerne.
Jeg vil også gerne henvise til den igangværende meget positive proces med modernisering af samarbejdsrelationerne mellem Danmark, Færøerne og Grønland.
Der er bred enighed om, at denne fornyelse af rigsfællesskabet sker ud fra et ønske på Færøerne og i Grønland om at påtage sig et større ansvar.
Venstre er varm fortaler for denne proces, men vi mener ikke, at der er nogen som helst form for disharmoni mellem denne proces og Danmarks tilslutning til EUtraktaten hverken politisk og juridisk. Sammenfattende anser Venstre, at forfatningstraktatens konsekvenser for Færøerne og Grønland er grundigt belyst, og Venstre kan på denne baggrund ikke støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af den nordatlantiske gruppe.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
De, der har stillet forespørgslen, ønsker oplyst, hvorledes regeringen vil sikre, at den nye traktat om en forfatning for Europa ikke på nogen måde kommer til at gælde for Grønland og Færøerne, hverken juridisk eller politisk, hvis den skulle blive vedtaget.
Vedrørende det juridiske er det enkle svar at henvise til traktatens artikel 440, som fastlægger det territorialområde, hvor traktaten gælder.
Og af den fremgår det, at traktaten ikke finder anvendelse for Færøerne og kun gælder for Grønland i det omfang, der følger af Grønlands status som oversøisk område i forhold til EU.
Så på dette juridiske punkt er der fuldstændig klarhed.
Der er en række interessante konklusioner i den redegørelse, og jeg vil fremhæve et par stykker af dem.
For det første indebærer forfatningstraktaten ingen ændringer vedrørende anvendelsen af europæisk lovgivning i forhold til Færøerne og Grønland.
Og for det andet gælder EU's lovgivning i medfør af de nugældende traktater og den EU-lovgivning, som fremover vil kunne vedtages efter den nye traktat, ikke for Færøerne og Grønland.
Så vidt det juridiske.
Til den anden del af forespørgslen, nemlig om traktaten politisk på nogen måde kommer til at gælde for Færøerne og Grønland, vil jeg sige, at den europæiske integration jo selvfølgelig politisk og økonomisk har betydning for Grønland og Færøerne.
Jo mere det europæiske samarbejde bliver styrket, jo vigtigere kan konsekvenserne selvfølgelig blive af at stå uden for.
Færøerne og Grønland har valgt ikke at være omfattet af Danmarks medlemskab af EU.
Det var vigtige valg for Færøerne og Grønland, vigtige valg med stor betydning både politisk og økonomisk.
Det kan ikke være anderledes.
Jeg har fuld forståelse for, at man på Færøerne og i Grønland vurderer virkningerne af at stå uden for EU.
Men det er også meget vigtigt at pointere, at en politisk drøftelse og en politisk stillingtagen til det må ske på Færøerne og i Grønland.
Den grundige redegørelse, som Udenrigsministeriet i samarbejde med Færøerne og Grønland har udarbejdet, kan tjene som et faktuelt grundlag for diskussionen og en stillingtagen for Færøerne og i Grønland.
Lad mig så til sidst konstatere, at Grønland og Færøerne samlet set har haft fordele af, at Danmark er medlem af EU.
Danmark har således arbejdet ihærdigt på, at Færøerne og Grønland i forhandlingerne med EU kan opnå de bedst mulige aftaler inden for bl.a. handel og fiskeri, en støtte, som jeg ved, at også de to landsstyrer sætter pris på.
Forhandling
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Tak for svaret, som jeg nu ikke mener var et svar på mit spørgsmål.
Altså selve redegørelsen fastslår, at der er mange ting, der ikke er undersøgt.
Derfor har vi foreslået en undersøgelse, der præcis tager fat der, hvor denne undersøgelse slap.
Så vil jeg spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen for at tage et konkret eksempel: Nu siger hr. Kristian Pihl Lorentzen, at Færøerne og Grønland får frihed til at bestemme selv.
Men lad os nu tage hvalfangstområdet, der har stor betydning for Færøerne og Grønland, hvis EU beslutter en fælles politik på hvalfangstområdet, hvilken frihed vil Færøerne og Grønland så have til at have egne meninger i disse spørgsmål?
Hr. Kristian Pihl Lorentzen henviser til, at man har lavet ny lovgivning for Færøerne og Grønland, men disse lovgivninger siger jo, at Færøerne og Grønland ikke har selvbestemmelsesret i udenrigsanliggender som f.eks. hvalfangstspørgsmål.
Hvordan vil man løse det problem?
Og hvordan vil man belyse det?
Colette L. Brix (DF), 2005-05-31:
Dansk Folkeparti finder det skuffende, at man fra de andre partiers side ikke har villet tage fat på det her område.
Man har ikke kunnet svinge sig op til at støtte et forslag, der vil udmønte sig i særdeles positive arbejdskraftmæssige effekter og skabe mange arbejdspladser for både højtuddannede og ufaglærte.
Man har ikke kunnet svinge sig op til at indse, at Danmarks særstandpunkt på hotelområdet skaber særdeles konkurrenceforvridende effekter.
Det har man indset og handlet efter i vores nabolande.
Man har ikke kunnet svinge sig op til at forstå, at en momssænkning på dette område ikke blot skaber afledte effekter, der vil gavne danske arbejdspladser, men også betalingsbalancen.
Se bare på erfaringerne fra de mange lande, der har en særlig lav hotelmoms.
Det vil kun føre til, at vi på sigt isoleres i konkurrencemæssig henseende.
Det kan være, at de øvrige partier på det tidspunkt vil være med til at handle.
Dansk Folkeparti vil fortsat arbejde for, at der handles.
Generelt er mange partier herinde fyldt med store ord om turismen, men når det kommer til at udmønte ordene i handling, så sker der lige pludselig knap så meget.
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Jeg tror ikke, at vi kommer meget længere i denne her debat, for alle synspunkter er jo nu ridset op.
Men jeg vil sige til hr. Holger K. Nielsen, at med hensyn til anvendelsen af den militære magt er det jo sådan, at efter den beslutning, der blev truffet i FN's Sikkerhedsråd i juni måned i fjor, er Irak en suveræn stat, og den brevveksling, der fandt sted bagefter mellem udenrigsminister Powell og statsminister Alawi går netop ud på, hvorledes den militære magt skal anvendes.
Det er den irakiske regering, der tilkalder den militære magt.
Derfor vil hr. Holger K. Nielsen også, hvis han hører efter, kunne få at vide, at den aktion, der finder sted i Bagdad for øjeblikket, er efter en irakisk regerings ønske.
Den består altså af 30.000 irakiske soldater og, så vidt jeg er oplyst, af 10.000 amerikanske soldater.
Det vil sige, at vi nu er ved at komme over i den fase, hvor den multinationale styrke kan være en støttestruktur og en ekstra hjælp til den irakiske regering, som præcis vil undgå borgerkrig for at få skabt ro i landet.
Men der er jo altså kræfter, der ikke vil have ro.
Jeg var så venlig at oplyse hr. Holger K. Nielsen om de tal, som kommer fra de islamistiske hjemmesider, hvor man kan se martyrerne, og der kan man altså se, at det kun er 15 pct., der er fra Irak, de andre kommer andre steder fra.
Og hvem er det?
Ja, det er sunniekstremisterne, som ikke vil fraskrive sig magten igennem et demokrati, for de kan ikke have magten igennem et demokrati, og det er den religiøse fanatisme omkring Al-Qaeda, rødderne, rodnettet, som simpelt hen ikke accepterer demokrati, fordi de ikke mener, at det er i overensstemmelse med Koranen.
Skal vi da bare lade den slags kræfter få magt?
Nej, det skal vi ikke, og derfor skal vi selvfølgelig støtte den demokratiske irakiske regering, som altså også har fuld støtte af alle lande i Sikkerhedsrådet og heldigvis også af det brede flertal her i Folketinget, hvilket jeg endnu en gang takker for.
Hermed sluttede forhandlingen.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Det er da sødt af ministeren, at han forsøger at fortælle Socialdemokraterne og De Radikale, at de gør et godt stykke arbejde.
Jeg ved så ikke, hvor meget behov de har for at blive nusset i nakken af regeringen på den måde, men det må de jo selv svare på.
Det, jeg bare kan konstatere, er, at alle de ting, man har fremført bl.a. i betænkningsbidraget, tager regeringen ikke højde for.
Det gør regeringen simpelt hen ikke.
Jeg synes da også, det er interessant, at ministeren indrømmer, at de konflikter, der er i Irak, ikke bare er et spørgsmål om terrorister udefra og nogle skuffede sunnimuslimer, men at der faktisk er optræk til en regulær borgerkrig.
Det er præcis det, som er blevet oprullet de seneste uger ikke mindst i amerikansk presse.
Det er det altså, og situationen er derfor langt, langt mere alvorlig end den, man forsøger at give indtryk af bl.a. fra regeringens side.
Det er derfor, man må sige til sig selv: Vi har været i Irak siden 2003 – det er ca. 2 år – man vil forlænge det i yderligere 8 måneder, og jeg vil æde min gamle hat på, at man vil komme igen efter 8 måneder og have en ny forlængelse.
Situationen bliver værre og værre og værre.
Ustabiliteten er der hele tiden.
Derfor må vi spørge: Hvor længe endnu skal Danmark være en del af denne her krig?
Colette L. Brix (DF), 2005-05-31:
Vi ønsker, at lovforslaget går tilbage til Erhvervsudvalget til videre behandling.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-31:
Der må jeg henvise til det meget nære og tillidsfulde samarbejde, der jo eksisterer mellem Grønland, Færøerne og Danmark.
Hvis sådan et spørgsmål kommer på dagsordenen i EU, vil der selvfølgelig foregå en tæt koordination og drøftelse inden.
Jeg kan jo ikke stå her og sige på forhånd, hvad konklusionen på sådan en drøftelse bliver.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-05-31:
Jeg vil også gerne sige tak til hr. Kristian Pihl Lorentzen for den gode forståelse, som vi jo får masser af her i Folketinget.
Det er mere sådan at skabe handling bag den gode forståelse, det somme tider kniber lidt med.
Er det spørgsmål efter hr. Kristian Pihl Lorentzens opfattelse besvaret af Udenrigsministeriets redegørelse af 29. marts?
Et andet spørgsmål er: Skal det grønlandske og færøske territorium stilles til rådighed i tilfælde af krig?
Det er bare to eksempler på en masse spørgsmål, som ikke besvares i den redegørelse, der bliver henvist til fra hr. Kristian Pihl Lorentzens side.
Det ville være interessant at høre
hr. Lorentzens syn på det.