runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2003-05-08:
Udenrigsministeren stiller det retoriske spørgsmål: Hvad gør man ellers i den nuværende situation, hvis man ikke skifter fra krigsførende nation til besættelsesmagt?
Det synes jeg der er to ting at svare til.
Det ene er, at jeg synes, det var fatalt, at Danmark fra starten lagde sig på linje med den amerikanske højrefløj, derved forstår jeg Rumsfeld og Cheney, som betonede, at FN ikke skulle ind, fordi det var de lande, der havde løbet krigens risiko, der også skulle stå for genopbygningen.
Der synes jeg i den grad, man savnede en dansk FN-stemme i den debat.
For det er jo det, der er det afgørende.
Vil udenrigsministeren ikke godt medgive, at der er kræfter omkring Rumsfeld og Cheney og Wolfowitz og Pearl osv., der jo heldigvis ikke betyder så meget mere, der har et klart ønske om, at FN aldrig nogen sinde skal ind og spille en rolle i det her, og at den del af den amerikanske administration, der ønsker et andet billede, har brug for hjælp, og at Danmark svigter, når man ikke siger noget til det.
Så for mig er det en glidende overgang, vi taler om, hvor vi på et meget tidligt tidspunkt går ind og sikrer, at FN meget snart overtager, og at man går i gang med opbygningen.
Og dér synes jeg slet ikke, jeg kan se det danske pres.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Ministeren mente ikke, at de oplysninger, jeg kom med omkring etablering af et nyt styre i Irak, var korrekte.
Han brugte endda udtrykket misinformere.
Jeg skal gerne medgive, at det er ganske vanskeligt at finde ud af, hvad der foregår.
Men jeg vil bede ministeren bekræfte, at USA har fremlagt et oplæg og udpeget fem personer.
Det er så muligt, at ministeren har kendskab til flere.
Det ved jeg så ikke.
Det ved jeg så ikke.
Det må vi så undersøge.
Men der er i hvert fald oplyst fem personer og et organ, som kun skulle være rådgivende - det er jo også afgørende - som ikke skulle have nogen særlig konkret kompetence i forhold til besættelsesmagten, men et rådgivende organ, ikke det, som forskellige interne grupper i Irak har krævet, nemlig en provisorisk regering, der havde en egentlig besluttende magt.
Hvis ministeren har nyere og friske oplysninger om det her, så hører jeg det gerne.
Men det støder mig lidt, at ministeren påstår, at jeg misinformerer Folketinget.
Jeg har faktisk undersøgt de her sager.
Så jeg vil bede ministeren fremlægge de oplysninger, han har.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-08:
Jamen vi retter os så i Venstre efter udenrigsministeren og afviser forslaget.
For så vidt angår diskussionen om Mifresta-midler kan jeg henvise til udenrigsministerens redegørelse, men jeg vil da godt stille forslagsstilleren et enkelt spørgsmål: Når man i dette forslag vil bruge Mifresta-midler i Danmark, er det så udtryk for, at Det Radikale Venstre har overtaget Venstres politik, der som bekendt går på, at vi ønsker en sammenhæng mellem midlerne til udlændinge i Danmark og de udlændinge, der befinder sig f.eks. i flygtningelejre?
Er det den politik, De Radikale nu er gået over til?
Det synes jeg rejser interessante perspektiver.
Der er altså tale om irakere, som for nogles vedkommende har været her i årevis.
Jamen de skulle jo gerne have lært det, mens de var her.
Er det ikke et forsøg på at undgå, spørger jeg forslagsstillerne, at de pågældende i virkeligheden får inddraget deres opholdstilladelse og kommer hjem?
Er det ikke det, det drejer sig om?
Men som sagt, vi afviser forslaget.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-08:
Det er rart at høre, at Venstre støtter FN, for det er svært at se.
Den samme tale hørte vi jo, inden krigen startede, og jeg kan huske, at der endda var ministergarantier for, at vi fulgte FN-sporet, og at det, der skete, skulle være forankret i FN.
Men da det så ikke kunne lade sig gøre, brød man med den linje, og så havde vi efterfølgende en diskussion, hvor en række lande, bl.a. Blairs Storbritannien, pressede på, for at FN skulle have den centrale rolle.
Men man tabte kampen mod høgene på den amerikanske højrefløj.
Man er ved at etablere en fast verdensorden, og derfor er jeg ikke så optaget af, hvad hr. Ulrik Kragh siger.
Jeg er optaget af, hvad regeringen gør, og sandheden er, at den i stigende grad handler uden om FN, fortsætter med at gøre det og åbenbart fuldstændig uden anfægtelser.
Det synes jeg er dybt bekymrende, for jo flere gange man gentager det mønter, jo mere ligner det et helt fast mønster.
Jeg tror, England synes, det er underligt, at de stod så alene med kravet om, at FN skulle langt stærkere ind i billedet, mens et land som Danmark med den tradition, vi har med hensyn til FN, end ikke gad forsøge at påvirke en stor allieret til at følge FN-sporet.
Det er dybt bekymrende.
Ulrik Kragh (V), 2003-05-08:
Danmark støtter aktivt, at FN kan få en placering i grundlaget for den genopbygning, der skal ske.
Det står også i beslutningsforslaget, og det er vigtigt for regeringen at præcisere, at det støtter man. Men det er alt andet lige trods alt vigtigere, at vi her og nu yder den sikringsindsats, der skal til, for at vi kan give den nødhjælp, som er helt nødvendig, og få igangsat den politiske overgangsproces, så vi kan få et demokratisk styre i Irak og få Irak genopbygget, så irakerne kan blive det frie folk, som fremtiden vil vise, at de bliver. Alt andet lige er det altså vigtigere, at man handler, mens tid er, frem for at kigge på, hvor lang tid der skal gå, før FN bliver enigt.
Men vi støtter FN.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-08:
Hvis hr. Ulrik Kragh havde lyttet til det, jeg sagde, tror jeg ikke, han ville mene, at jeg talte imod militær tilstedeværelse i Irak, tværtimod.
Jeg advarede imod, at man i en situation som den, der nu er skabt i Irak, trak militæret ud, for det vil efter min opfattelse føre til kaos.
Men det, der er det virkelig bekymrende, er, at jeg synes, hr. Ulrik Kragh slet ikke er optaget af den situation, at Rumsfeld, den amerikanske forsvarsminister, udtalte efter krigen - og det vil jeg egentlig godt have hr. Ulrik Kraghs bekræftelse på - at FN ikke skal spille nogen rolle.
Det er dem, der skal have kontrakterne, det er dem, der skal styre, hvordan det politiske liv skal forme sig, osv. osv. Er der ikke skygge af anfægtelse eller tvivl i hr. Ulrik Kraghs sind om, hvorvidt det nu er en klog verdensorden, man dermed cementerer?
Er det virkelig klogt at lade FN spille en fuldstændig sekundær rolle, også efter krigen, når man betænker, at de problemer, man kommer til at stå over for i en årrække, vil være etniske konflikter, konflikter mellem forskellige befolkningsgrupper og også et stadig større krav om, at besættelsesmagten skal tage hjem?
Giver det ikke hr. Ulrik Kragh anledning til anfægtelse, at verdenssamfundet, dvs. FN, er koblet fuldstændig fra i den situation?
Ulrik Kragh (V), 2003-05-08:
Jeg synes egentlig også, at jeg holdt mig til forslaget,
eftersom de elementer, jeg fremdrog, alle sammen er elementer, der er nævnt i beslutningsforslagets bemærkninger.
Jeg vil sige til hr. Villy Søvndal, at når det ligger SF meget på sinde, at nødhjælpen kommer til at virke effektivt, vil SF så ikke anerkende, at hvis det sikre miljø ikke er til stede, vil nødhjælpen alt andet lige blive langt vanskeligere?
Problemerne med at få gjort noget ved vandforsyningen, så der ikke bliver koleraepidemi, og problemerne med at få gjort noget ved hospitalerne, så de bliver sikret, vil blive langt vanskeligere, og derfor kan vi faktisk gøre en væsentlig og god forskel ved at yde et sikringsbidrag kombineret med den nødhjælp og den genopbygning, der er listet op i beslutningsforslaget.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-08:
Jeg holdt den tale, jeg holdt, fordi vi behandler et forslag med titlen »Forslag til folketingsbeslutning om dansk militær deltagelse i en multinational sikringsstyrke i Irak«, og fordi det forekommer mig at være god skik her i Folketinget
at kommentere de forslag, der bliver behandlet. Hr. Ulrik Kragh ved udmærket godt, at SF støtter enhver humanitær indsats i Irak og alle andre steder, og med fare for at blive irettesat af formanden for at diskutere ting, der ikke har noget med beslutningsforslaget at gøre, er vores valg sædvanligvis at holde os til det, der diskuteres, og det har vi altså også valgt i dag.
Ulrik Kragh (V), 2003-05-08:
Det er jo tankevækkende at høre SF's ordførertale.
Det lyder, som om det eneste, der bliver gjort, er at give et militært bidrag til sikkerheden, men jeg går ud fra, at det kun er, fordi der ikke var taletid til det, SF's ordfører ikke nævnte, at det jo ikke kun er et militært bidrag.
Der er også et genopbygningsbidrag på 170 mio. kr. og et nødhjælpsbidrag på 180 mio. kr., plus at man på forhånd har igangsat planlægning for 10 mio. kr.
Man har tænkt sig at sætte ind med politienheder i det omfang, man kan analysere sig frem til behovene, så der bliver altså gjort en helheldsindsats, hvor Danmark også bidrager til at få den civile administration i Basraområdet op at stå.
Jeg går ud fra, at det var på grund af manglende taletid, hr. Villy Søvndal ikke fremdrog disse ting, samtidig med at det blev kritiseret, at vi deltager i det militære bidrag.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-08:
Intentionerne bag forslaget om at udnytte de ressourcer, herboende irakere har, i forbindelse med genopbygningen af Irak, er virkelig sympatiske, og der er ingen tvivl om, at genopbygningen af Irak er helt central, en udfordring, hvor Danmark skal gå forrest.
Landet skal ikke blot genopbygges efter den netop afsluttede krig, for forud for krigen gik endnu en krig og en årrække med skrappe sanktioner.
Mange irakiske børn kender ikke engang til et liv uden for sanktionernes skygge, og der er ingen tvivl om, at behovet for genopbygning i Irak er enormt.
Derfor er vi helt enige i intentionerne, som jeg sagde før, bag forslaget.
Vi er til gengæld ikke enige i finansieringen
Det foreslås, at der afsættes 100 mio. kr. af den såkaldte Mifresta-ramme til at finansiere forslaget.
Derfor vil en finansiering, som den foreligger, betyde et fald i det samlede omfang af Danmarks officielle udviklingsbistand, og i Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at det er bedre at bruge Mifresta-midler til forskellige indsatser i Irak.
Derudover er der også på nuværende tidspunkt mulighed for, at ngo'ere, som også omfatter herboende irakere, kan søge om bistand til konkrete genopbygningsaktiviteter over Udenrigsministeriets ngo-bevillinger.
Vi er bekendt med, at Udenrigsministeriet allerede har etableret en database over personer, der ville kunne anvendes i forbindelse med gennemførelse af konkrete genopbygningsprojekter, og vi vil gerne opfordre til, at Udenrigsministeriet udbygger denne database og sørger for at trække på den i videst muligt omfang.
Det vil være af stor værdi for genopbygningsprocessen i Irak, at man trækker på irakere, som allerede har erfaringer med at leve i et demokratisk land, altså efter deres ophold her i Danmark.
Endelig, må vi så sige, har integrationsministeren jo også midler til repatriering af irakere, så vi vil gerne støtte, at nogle af disse midler bruges til virkeliggørelse af intentionerne bag dette forslag.
Så Socialdemokraterne er enige i intentionerne, men vi kan ikke støtte forslaget med den foreliggende finansiering.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Dansk Folkeparti kan støtte SF's forslag til folketingsbeslutning om eventuelle EU-afstemninger.
Det kan vi, fordi meget tyder på, at der fra tilhængerside spekuleres i at lave en alt eller intet-afstemning.
Og formålet er jo åbenlyst.
Man ved nemlig, at det kan være besværligt at få danskerne til at stemme ja til ny EU-suverænitet, ny afgivelse af suverænitet fra dansk side, hvis man deler det for meget op.
Hvis man derimod laver sådan en alt eller intet-afstemning og siger: Nu stemmer I ja, ellers bliver vi sådan en lille jordklump, der svømmer rundt ude i Nordsøen helt uden forbindelse til nogen som helst andre, så er det vejen frem for tilhængerne, hvis de vil have tvunget ting igennem.
Så det tror vi der spekuleres i, og derfor synes vi, at det er helt rimeligt, at Folketinget udstikker nogle retningslinjer for, hvordan vi vil have, afstemninger skal foregå, så vi er sikre på, at hvis der kommer folkeafstemninger om forbeholdene, så foregår de på ordentlig og anstændig vis.
Og det er selvfølgelig, at man ikke laver sådan et bunkebryllup med en eventuel EU-traktat - eller med den ny EU-traktat, for det er jo ikke eventuelt.
Det ved vi.
Den er på vej.
Hvis ikke vi fastlægger sådan nogle retningslinjer, så vil resultatet jo være, at statsministeren, som det blev nævnt, blot kommer med en dato, og så ved vi, at det er på den dato, der bliver stemt og på de og de præmisser.
Det får vi så bare til orientering, og det synes vi ikke er rimeligt.
Det faktum, at vi ikke nu kender indholdet af den endelige forfatningstraktat, gør jo ikke, at vi ikke kan tage stilling til det spørgsmål, SF rejser i dag, nemlig det rent principielle spørgsmål om, hvorvidt en folkeafstemning om den kommende traktat skal kunne knyttes sammen tidsmæssigt, afstemningsmæssigt med afstemning om forbeholdene.
Det principielle spørgsmål kunne man jo tage stilling til, fuldstændig uden at der overhovedet havde været påbegyndt et stykke arbejde om en ny forfatningstraktat
, bare vi vidste, at det ville komme i gang.
Nu er det ikke bare noget, vi ved kommer i gang, vi ved, at det kommer.
Vi ved, at der er lagt en fast tidsplan, at i juni bliver konventet færdig.
Vi ved, at der til december alt andet lige kommer en regeringskonferenceafslutning, hvor statslederne vil godkende en ny traktat, som så på et tidspunkt, måske i 2004, skal godkendes i Danmark.
Det kan vi jo sagtens lægge nogle præmisser ud for, og det foreslår SF i det her forslag, og det støtter vi varmt.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-08:
Vi har oven i købet i dag stemt om disse beslutningsforslag.
Herefter følger regeringskonferencen.
Derfor er det meget relevant at fokusere på en debat om fremtidens Europa fremfor en debat om datoer og form for eventuelle afstemninger
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-08:
Da Venstres EU-ordfører, fru Charlotte Antonsen, ikke kan være til stede nu, skal jeg på Venstres vegne meddele, at vi afviser forslaget. Vi synes naturligvis, at det er en god udvikling, og at det er meget sympatisk, at SF, der har stemt imod så mange traktatændringer, nu i så god tid er så optaget af de kommende EU-folkeafstemninger.
Men vi mener altså ligesom udenrigsministeren, at SF er alt for tidligt ude.
Vi er mindst lige så optaget af at gennemføre forbedringer i EU-samarbejdet i form af en ny traktat, men vi mener altså, at det er alt for tidligt at begynde at tage stilling til en folkeafstemning.
Det er jo sådan i øjeblikket, at konventet har været i gang med deres arbejde i over et år, og når konventet er færdig forhåbentlig her til sommer, så skal der indkaldes til en egentlig regeringskonference.
Det vil altså sige, at en ny traktat måske kan være færdig om et års tid.
På den baggrund synes vi, at det er alt for tidligt at tage stilling til spørgsmål om folkeafstemning, og så skal man måske også lige huske at nævne, at det jo er en af de ting, som henhører under statsministeren, der fastsætter afstemningsdatoen.
Per Stig Møller (KF), 2003-05-08:
Jeg kan lige så godt sige med det samme, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Regeringen finder nemlig ikke, at vi kan tage stilling til spørgsmålet om sammenkædning af afstemninger om en ny EU-traktat og en eventuel afstemning om forbeholdene, før vi kender indholdet af en ny EU-traktat.
Det er også fremgået af en forespørgselsdebat, vi har haft.
Men vi kan jo tage det igen.
Som nævnt i forbindelse med den forespørgselsdebat om EU's fremtid den 26. februar 2003, som jeg nævnte, forventer regeringen at afholde folkeafstemning om den nye forfatningstraktat for fremtidens EU-samarbejde.
En sådan folkeafstemning vil nok skulle finde sted i 2004 eller 2005, hvis der vel at mærke bliver enighed om en ny traktat.
Det ved vi jo heller ikke.
Det vil vi først vide, når regeringskonferencen er færdig, og den er ikke begyndt endnu.
Når den er færdig, skal der altså også foreligge et resultat, og før det er der ikke nogen grund til at tale om en afstemning.
Der er altså tale om en tidshorisont på halvandet til 2 år.
Tilsvarende har regeringen ved flere lejligheder understreget, at de danske forbehold hindrer varetagelse af Danmarks interesser i EU, og at de derfor bør ophæves.
Udviklingen i perioden siden 1992 har vist et stort behov for et stærkere EU på de områder, som er omfattet af forbeholdene.
Den europæiske virkelighed i dag ser anderledes ud, end da vi fik undtagelserne for over 10 år siden.
Det er jo også en erkendelse, SF er kommet til.
Men samtidig er det for os afgørende, at den danske EU-politik på de forbeholdsbelagte områder hviler på det nødvendige folkelige fundament.
Derfor skal en afstemning tages på det rette tidspunkt og ikke nødvendigvis blandes sammen med konventet eller traktaten.
Som drøftet i forbindelse med forespørgselsdebatten er det endnu for tidligt at vurdere omfanget og indholdet af konventets slutprodukt og dermed omfanget og indholdet af en ny EU-traktat.
EU vil i fremtiden i endnu højere grad stå centralt i dansk udenrigspolitik og være den, og jeg citerer fra SF's bemærkninger: »...samlende ramme om fremtidens europæiske samarbejde, der respekterer de enkelte folks og de enkelte staters nationale egenart.«
Jeg er ganske enig i den formulering.
Jeg er helt enig med SF i, at Danmark ved at gå i spidsen skal medvirke til at skabe resultater og påvirke udviklingen i EU i den rigtige retning.
Men vi mener ikke, at vi på indeværende tidspunkt kan tage forskud på alle de ting, som måtte komme ud af konventet og regeringskonferencen, og dermed må vi afvise forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-08:
Nu må jeg jo så sige, at når jeg følger den sidste udvikling i debatten og hører, hvordan regeringspartierne, ministeren og fru Birthe Rønn Hornbech mener, at man sådan set allerede har løst det her problem, så tvinger man jo Enhedslisten mere over i retning af at få mere sympati for det radikale forslag.
Vores betænkeligheder ved umiddelbart at kunne støtte det radikale forslag skyldes jo ikke, at vi mener, at den indsats, som er gjort fra venstre og konservativ side, som jo i hovedsagen går ud på at smide folk ud af landet, før der er grundlag for det, er rimelig.
Så jeg vil bare meddele hr. Niels Helveg Petersen, at den seneste debatudveksling da har styrket mulighederne for, at vi kan nå til enighed med Det Radikale Venstre om en formulering af det her forslag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-05-08:
Ja, det er jo lidt den sådan sædvanlige sure modtagelse.
Det, der er nyt, er ikke godt, og det, der er godt, er ikke nyt, så man siger: Jamen det har vi jo allerede gennemført.
Undskyld, jeg siger det: Vi står over for en meget konkret opgave, som er meget presserende.
Burde vi ikke kunne enes om at gøre en særlig indsats, en koncentreret indsats for at gøre dem så velegnede som muligt til at deltage i opbygningen af Irak?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-08:
Jamen nu tog udenrigsministeren næsten ordet ud af munden på mig, for jeg ville også spørge, hvornår det var, hr. Niels Helveg Petersen havde set lyset, for langt, langt tilbage, da jeg begyndte at interessere mig for udlændingepolitik her i Folketinget, da stillede jeg til skiftende ministre i socialdemokratisk-radikale regeringer spørgsmål netop om det her, om ikke man allerede i asylcentrene kunne få undervisning i demokrati.
Og regeringens integrationsplan og kommende planer og forrige planer går jo hele tiden på, som hr. Niels Helveg Petersen siger, at betragte udlændinge som en ressource, at bruge de stærke sider, de har, og specielt, når de er flygtninge, at sørge for, at de får kendskab til dansk demokrati gennem tilstedeværelse i foreninger, beboerforeninger, fodboldforeninger osv. osv.
Det, der bare undrer, er, nu når de skal hjem, at de så skal på kursus.
Det er den omvendte verden, for vi går jo da alle ind for, at de skal lære af at være i Danmark og vende hjem stærkere, end de kom.
Det har vi i Venstre sagt de sidste 12-13 år, hvor jeg har været ordfører.
Per Stig Møller (KF), 2003-05-08:
Jeg er meget glad for, at hr. Niels Helveg Petersen vil drøfte andre modeller.
Der er bare det ved det, at vi har drøftet det her i Folketinget.
Det drøftede vi i forbindelse
med regeringens aktstykker, som både var i Finansudvalget og i Folketingssalen, hvor vi jo præcis afsatte adskillige millioner kroner, 170 til genopbygning og 180 til nødhjælp, eller også var det omvendt, og det var bl.a. til demokratiudvikling
Jeg sagde også i mit svar til Det Radikale Venstre, at regeringen igennem ngo'er og direkte med irakere arbejder for at aktivere irakere her i landet til at kunne påtage sig en opgave i forbindelse med genopbygningen hjemme.
Så på mange måder en god idé.
Der er bare det ved det, at regeringen har fået den, og dér kan jeg ikke helt huske, hvordan det nu var, Det Radikale Venstre stemte.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-05-08:
Da fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne knytte nogle bemærkninger til diskussionen.
Det burde ikke være svært at forstå i Højskoledanmark, hvad opdragelse til og uddannelse til demokrati er for noget.
Det er jo at bringe folk sammen, præsentere dem for opgaver, diskutere og dermed bibringe mennesker gennem praksis en forståelse af demokrati.
Det er det, vi vil med dette forslag. Vi mener, at vi står over for en helt speciel situation.
Mange tusinde irakere står for at skulle tilbage til Irak.
De bor i Danmark.
Jeg mener, at vi skal gøre en særskilt koncentreret indsats her og nu for at de, når de vender tilbage til Irak, er så veludrustede, som det nu kan lade sig gøre, når det foregår i et land, som er forskelligt fra Irak, gennem at bibringe dem en grundlæggende forståelse for demokratiske spilleregler. Højskoleopdragelse, diskussioner, det er, hvad det her handler om, og så handler det selvfølgelig også om noget andet.
Det drejer sig i øvrigt jo altid i mange sammenhænge om at se mulighederne i vanskelighederne og ikke se vanskelighederne i mulighederne.
Det drejer sig selvfølgelig også om, at danske virksomheder, når de skal til at arbejde i det irakiske samfund under genopbygningen, har brug for irakere, som kender Danmark, og at vi derfor har en klar interesse i, at de herboende irakere kommer i kontakt med danske myndigheder og kommer i kontakt med vores måde at tænke på. Derfor må jeg sige, at jeg kan sagtens se de dér sådan lidt smålige indvendinger, der er mod vort forslag.
Man kan ikke se hensigten og alt det dér, men jeg må sige, når jeg ser overordnet på det, at det ikke bare er et sympatisk forslag, det er også et godt forslag, som vi kan få stor glæde af, hvis vi tager det alvorligt.
Tænk, hvis vi satte os for at få nogle ressourcer ud af tusinder af herboende irakere.
Men næh, her i landet er det meget svært at tænke på fremmede som en ressource.
Vi tænker altid på dem som et problem, nogle, der skal sparkes ud af landet.
Men som en ressource, der kunne bruges til genopbygningen af Irak, det er lidt fjernt for mange at tænke i den retning. Det beklager jeg.
De fleste partier har anlagt sådan den dér lidt trevne holdning.
Men lad os nu se.
Vi snakker videre om det i udvalget, og vi er helt åbne over for, både hvad angår finansiering og andet, at diskutere andre modeller.
Men lad os prøve at holde fast i et hovedsyn, nemlig at vi har en ressource, som skal udnyttes, og som vi står os ved at interessere os for.