runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-03-24:
Jeg skal ikke trække debatten længere på nuværende tidspunkt, men jeg vil godt lige sige til hr. Keld Albrechtsen, at det økologiske landbrugs udvikling går ikke i stå ude i landet, fordi en høring her i Folketinget ikke skulle blive afholdt inden Tingets sommerferie.
Jeg tror, de arbejder ganske roligt videre ude i landbruget, også økologerne.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-24:
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg fuldt ud anerkender Enhedslistens interesse for og positive støtte til den økologiske udvikling.
Men jeg vil også godt understrege, at det altså ikke er en interesse, som Enhedslisten har patent på.
Og det er heller ikke sådan, at det pr. definition er Enhedslisten, der har den mest ægte eller begavede eller helhjertede interesse for økologien. Og jeg mener ikke, der er belæg for, at hr. Keld Albrechtsen tillader sig den slags grovheder, platheder, som han lægger frem her i dag, hvor han, inden der overhovedet er nogen ordførere, der har haft ordet, tillader sig at sige, at de andre partier tilsyneladende ingen interesse har for økologien.
Det er helt urimeligt.
Det er faktisk sådan, at Fødevareudvalget på sit møde i sidste uge vedtog at lave en høring om den nye »Aktionsplan II«, hvor man kan få sagen belyst grundigt og seriøst med inddragelse af producenter, forarbejdningsindustri, detailhandel, forskere osv. Man kunne måske undskylde hr. Keld Albrechtsen med, at han ikke var til stede på det møde, det er han nemlig sjældent på Fødevareudvalgets møder.
Men undskyldningen duer ikke i det her tilfælde, for jeg har personlig orienteret hr. Keld Albrechtsen om, at den høring ville finde sted.
Og på den baggrund skal jeg sige, at jeg synes, det er ganske groft og helt urimeligt, at man tillader sig at sige, at der ikke er nogen interesse for andre partiers vedkommende for økologien.
Derfor skal jeg bare spørge: Tror hr. Keld Albrechtsen ikke, at det ville tjene også økologiens interesser at anlægge en lidt anden vinkel på denne her sag og så lytte til partierne, før man drager vidtgående konklusioner?
Erling Christensen (S), 1999-03-24:
Jeg vil gerne fuldt ud tilslutte mig hr. Jørn Jespersens udtalelser her fra talerstolen.
Jeg synes, man gør økologien en dårlig tjeneste ved at starte sin ordførertale på den måde, som hr. Keld Albrechtsen har gjort.
Jeg synes, det er for billigt, og jeg synes, det er for ærgerligt.
Vi har nemlig i Fødevareudvalget taget fat på at kigge
på en saglig indgangsvinkel til det her
Og derfor synes jeg, at hr. Keld Albrechtsen gør økologien en bjørnetjeneste her i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-24:
Jeg må åbenbart have sat fingeren på et ømt punkt, når man oplever en sådan reaktion fra SF's og Socialdemokratiets ordførere.
Et sådant debatniveau har jeg ikke tænkt mig at gå
ned på, som f.eks. hr. Jørn Jespersen fremviste for et øjeblik siden
Det, jeg kan konstatere, er, at Enhedslisten sender et udkast til vedtagelse til de andre partier, men tilbagemeldingen har været, at det var man ikke interesseret i.
Man var ikke interesseret i, at der skulle vedtages noget
Man ville først have nogle høringer osv.
Jeg synes, det kan være aldeles fint, at man har nogle høringer, men man kan da ikke fortænke mig i, at jeg får den bekymring, at der i realiteten er tale om en syltekrukke.
Sammenholdt med de meldinger, som miljøministeren kommer med i dag om en i realiteten manglende opfølgning på Bichel-udvalgets pesticidrapport, kan man da ikke fortænke Enhedslisten i, at vi får den fornemmelse, at man i virkeligheden ikke ønsker nogen handling; man ønsker ingen vedtagelser.
Det var bare det, jeg i al stilfærdighed tillod mig at gøre opmærksom på, og som så fremkalder den her ophidselse, som jeg er bange for måske lidt skal dække over dårlig samvittighed.
Så vil jeg blot til det sidste spørgsmål sige, at man jo ikke kan få hektarstøtte til græs, og det betyder, at man altså som økologisk landmand, hvis man virkelig har et alsidigt sædskifte, får en lavere gennemsnitlig hektarstøtte
på hele sit areal, end hvis man dyrker ensidig korndrift.
Og det er på den måde EU-systemet altså favoriserer det konventionelle landbrug på det økologiske landbrugs bekostning.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-03-24:
Jeg ønsker bare sådan en lille faktuel oplysning om noget, jeg ikke kan finde ud af.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen sagde, at dem, der ønskede økologisk mad, skulle betale ekstra for det to gange, fordi de først over beskatningen skulle betale tilskuddet til EU's landbrugsordninger, som favoriserede det konventionelle landbrug.
Forholder det sig sådan, at det almindelige tilskud til fødevareproduktionen i EU ikke går til økologiske fødevarer?
For jeg har forstået det sådan, at det gik både til konventionelt og økologisk landbrug.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-24:
Jeg skal bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at når han udtrykker frygt for, at den måde, Folketinget behandler »Aktionsplan II« på, skulle blive en syltekrukke, så er det imod al historisk erfaring.
Der ligger en »Aktionsplan I«, som fra ministeriets side er fulgt tæt, professionelt, ordentligt op, og som i alt væsentligt er gennemført.
Den er vedtaget i enighed blandt de deltagende organisationer.
Der er intet, der tyder på, at den ikke vil blive fulgt lige så godt op med lige så meget aktiv indsats fra Folketingets, fra ministeriets side, som »Aktionsplan I« er blevet.
Og derfor er det altså ganske urimeligt - og det er derfor, reaktionen kommer - at hr. Keld Albrechtsen tillader sig at tillægge andre partier motiver om at ville dæmpe eller udsætte sager, oven i købet før partierne overhovedet har haft ordet.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen gjorde sig selv en tjeneste ved en gang imellem at tale lidt mindre og lytte lidt mere.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-03-24:
Jeg vil også gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg jo også nok synes, at det ville være lidt mere normalt også at lade de andre partier komme til orde, før vi fik den svaber, som de andre siger.
Så er der jo altså også dét, at hvis vi tager en høring, og vi lytter, og vi lærer af det, så vil det alt andet lige give en vis kvalitet i de bestemmelser, vi tager herinde.
Det er ingen skade til, at vi også lytter til nogle ting.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-24:
Jeg kan sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg fortsat ikke har nogen planer om at bevæge mig ned på det debatniveau, som han forsøger at få trukket det her ned på, og især har jeg ikke tænkt mig at begynde at karakterisere noget som helst om hr. Jørn Jespersens person f.eks. Det kunne jeg godt, men det vil jeg afstå fra, for det fremmer ikke debatten.
Så vil jeg blot konstatere, at det, man altså har tænkt sig, er, at man vil afvente, at der kommer en høring.
Jeg vil gerne understrege en gang til, at jeg synes, det kan være fint med en høring.
Jeg synes bare ikke, det er fint, hvis resultatet er, at så kan der ikke ske noget i denne folketingssamling med hensyn til beslutninger, og jeg må indrømme, at sådan tegner billedet sig.
Jeg håber da, og det sagde jeg også i min indledning,
at den efterfølgende debat vil dementere det indtryk, og at partiernes ordførere vil komme herop og stille nogle forslag, så vi kan få gennemført noget; det håber jeg da stadig.
ministerens svar gav jo ikke anledning til nogen helt overvældende optimisme i den retning, og det var såmænd på den baggrund, jeg tillod mig de bemærkninger.
Jeg håber altså, at debatten udvikler sig i en anden retning; men jeg må sige, at med den polemiske debatform, det er udartet til fra ordførernes og ikke mindst hr. Jørn Jespersens side,
bliver min bekymring for, at det ender i en syltekrukke, ikke mindre, for hvorfor skulle man reagere på den måde, hvis det ikke var, fordi der var noget om det, jeg sagde?
Erling Christensen (S), 1999-03-24:
Nu gik hr. Keld Albrechtsen herop og sagde, at han har sat fingeren på et ømt punkt, men så let går det ikke - heller ikke med det indlæg, der lige har været her fra hr. Keld Albrechtsens side, hvor han ikke ville gå ned på det debatniveau og ikke karakterisere nogen.
Det var jo netop det, der fik os til at reagere.
Det var jo hr. Keld Albrechtsen selv, der fastlagde niveauet i indledningen, for ellers havde vi jo overhovedet ikke anvendt tid på det her, overhovedet ikke. Der er så mange ting at tage fat på, og der er jo så mange ting, der er gjort, som det er blevet sagt.
har diskuteret, hvordan vi kunne komme videre.
Det, hr. Keld Albrechtsen foretager sig med denne forespørgsel i dag, er spild af Folketingets tid, for tingene sker ude i samfundet og ikke på grund af Enhedslistens tale
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-03-24:
Det er den helt faktuelle ting om tilskuddet til økologisk produktion, hvor hr. Keld Albrechtsen svarede, at det var for græsarealers vedkommende.
Men forslaget til vedtagelse indeholder jo ønsker om, at der skal gives mere støtte til produktion af korn, fordi man mangler økologisk korn til produktionen, både til fjerkræ- og svineproduktionen og også til brødproduktionen.
Nu gives der jo samme arealtilskud til økologisk korn som til konventionelt korn, ja, der gives oven i købet et større tilskud pr. hektokilo avlet korn af den enkle grund, at der jo ikke dyrkes så meget.
Men så vil jeg endelig spørge: Det kan jo ikke passe, at hr. Keld Albrechtsens taktiske evne og kendskab til, hvad Folketingets politiske partier står for, er så ringe, at han kan have nogen som helst formening om, at han kan få vedtaget et sådant forslag til vedtagelse, som er fremsat her i dag.
Er det, det handler om, ikke bare at markere Enhedslistens holdning på dette område, som for mig at se er meget ekstrem?
Christian H. Hansen (DF), 1999-03-24:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at for det første er der jo nogle, der er kommet med tilbagemeldinger til hans forslag, hvor han så har fået en negativ tilbagemelding.
Og det har han fået, fordi det ikke er til nogen skade, at man får noget viden, inden man begynder at tage en debat. Den viden, vi kan få i forbindelse med en høring, kunne netop sætte os i stand til at tage en ordentlig debat her i Folketingssalen, når vi også har hørt fagkundskaben, så vi ikke bare laller noget ud uden at have undersøgt og belyst tingene ordentligt. Jeg føler, at når vi i Folketinget skal beslutte noget, skal vi også have den viden, der er nødvendig.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-03-25:
Det er jo en ganske vigtig sag, som Enhedslisten tager fat på her.
Men jeg er helt enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det ligesom er et lidt sjovt tidspunkt at være ude med det på.
Man kan jo så diskutere, hvorfor vi ikke er kommet længere i Danmark med hele den her behandling af de kemiske stoffer, for det har jo været aktuelt meget længere, men at fremsætte et lovforslag om det lige nøjagtigt på det her tidspunkt, synes jeg også er en lille smule utidigt, når vi har en forespørgselsdebat lige efter påske og regeringen i øvrigt er optaget af at gøre noget ved problemstillingen.
Så vi kan ikke tilslutte os dette lovforslag, men ser frem til den behandling, som regeringens initiativ om kemikaliestrategi får.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-25:
Jeg skal takke de dele af Folketinget, som har ønsket at forholde sig positivt til vores forslag.
Jeg bed også stærkt mærke i, at ministeren var enig i at påpege, at det var en del af regeringens strategi at indoperere et gebyr i kemikaliestrategien, og endelig konstaterede jeg, at SF og Enhedslisten er enige om, at det er vigtigt at mobilisere forbrugerne.
Jeg vil gerne lige fremlægge nogle mere principielle betragtninger omkring denne kemikaliestrategi:
Det er noget, der er blevet talt og talt om, og der er gjort så utrolig lidt.
Og når der er gjort så utrolig lidt, hænger det jo sammen med, at der er utrolig stærke industriinteresser, som har forhindret nogle fremskridt.
Det er derfor, det har været Enhedslistens opfattelse, at selv om vi egentlig gerne ville sige: forbud nu, så må vi konstatere, at hvis vi ikke får mobiliseret de ansatte og forbrugerne og får givet dem nogle større rettigheder, så når vi ikke
videre.
Det andet element i vores tankegang er selvfølgelig, at der skal stilles langt større krav til producenterne.
Jeg vil gerne prøve endnu en gang at illustrere den problemstilling, vi står over for, med et eksempel, der viser, hvor vigtigt det er, at man mobiliserer forbrugerne med henblik på at få forbud igennem, med henblik på at få en alternativ produktion igennem, med henblik på, at gebyret bliver brugt til at fremme en renere teknologi.
Men forudsætningen er, så vidt vi kan se, en mobilisering.
I dag kan man f.eks. gå hen og købe et produkt, der hedder L'Oreal Elvital, og det kan jo være, at man er fyrre, fed og færdig og ønsker at få lidt stærkere vækst i håret eller få styrket det.
Det kan da være, at nogle finder det nødvendigt.
Men har man sådan en lyst til at få hårstrået styrket, så kræver det jo unægtelig et studium, hvis man så skal ned og undersøge 12, 15 stoffer og samtidig løbe rundt med arbejdsrapport fra Miljøstyrelsen nr. 1, 1997. Jeg har slået tilfældigt ned på acrylamid og prøvet at undersøge stoffet.
Og der er en meget klar melding, men altså det kræver selvfølgelig, at man slår op under de pågældende numre, som der er henvist til.
R 46 kan forårsage arvelige genetiske skader.
R 24, 25 er giftig ved hudkontakt og ved indtagelse.
Hvad kan man sige om sådan et produkt?
Det eneste rimelige var vel at sige: Nej tak.
Det er derfor, Enhedslisten har foreslået, at vi prøver at tage nogle redskaber i anvendelse, der sikrer, at forbrugerne får større mulighed for direkte klageadgang, at de ansatte får det, og først og fremmest at vi bruger gebyrstrategien til, at man så i en anden fase kan sikre, at renere teknologier kommer igennem og der bliver igangsat påbud.
Men Enhedslisten vil være meget årvågen over for, når vi får den næste drøftelse omkring kemikaliestrategien, at vi får nogle meget konkrete redskaber, og især lægger jeg meget vægt på ministerens tilsagn om, at vi skal have gebyrer, og dernæst vil vi meget gerne være med til at drøfte, hvordan disse gebyrer kan bruges til, at man så at sige kan forhandle dem væk ved at bruge renere teknologier.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-03-25:
Lovforslaget her fra Enhedslisten er jo en måde at skabe frygt ude i befolkningen for alt, hvad der har med kemiske stoffer at gøre, og at skabe en mistillid til dem, der producerer forskellige varer, hvor der indgår kemiske stoffer.
Vi havde debatten her i formiddags om præcis det samme ved lovforslag nr. L 181.
Jeg mener, at sådan noget slet ikke hører hjemme i et retssamfund; det er en mistillid til det bestående system
uden lige
Det kan Fremskridtspartiet på ingen måde støtte.
Der er ingen grund til at bruge mere tid på det her.
Lis Greibe (S), 1999-03-25:
Det er rigtigt, at vi laver ting og sager og også lister, som måske kunne være praktiske i nogle henseender, men jeg forholder mig altså til, hvad der står i dagens lovforslag, at man taler om, at man skal udpege de virksomheder og industrier, der kan formodes at producere »fortidens synder«.
Mit spørgsmål var såmænd bare helt konkret til hr. Søren Kolstrup: Hvordan kan man udpege disse virksomheder på en formodning?
Hvorledes vil man rent praktisk finde ud af, hvordan virksomhedens produkter vil forurene om 10, 15, 20 år?
Disse formodninger vil jeg gerne have omsat til noget praktisk, før jeg begynder at forholde mig til det.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-25:
Gebyrordningen er foreslået i forbindelse med alle listevirksomheder, og så vidt jeg kan se, er der jo ikke noget administrativt problem.
Listevirksomheden er veldefineret, og derfor kan gebyrordningen sættes i relation til alle listevirksomheder.
Så jeg tror, det må bero på en misforståelse, men der kan være en del af bemærkningerne, som fru Lis Greibe tager afstand fra, og det er så en anden diskussion.
Helga Moos (V), 1999-03-25:
Lov om ændring af lov om miljøbeskyttelse handler om gebyr for godkendelse af listevirksomhed samt et krav om, at godkendelse kædes sammen med, at uønskede stoffer erstattes af stoffer, der betragtes som mere sundheds- og miljøvenlige.
, skal vi i gang med at lægge en ny strategi på kemikalieområdet.
Så derfor synes jeg ikke, vi skal begynde at lave lappeløsninger her.
Vi er i gang med at få lagt sidste hånd på den lov, der sikrer, at forskellige brancher kan indgå frivillige aftaler om opkrævning af gebyrer til gennemførelse af tilsyn inden for deres egen branche, og det kan jo gøre godt så længe, indtil vi får kemikaliestrategien på plads.
Lad os ikke blande mere sammen.
Det er meget vigtigere, at vi nu bruger kræfterne på at få et overblik.
Set i det lys kan vi ikke fra Venstres side støtte lovforslaget.
Tom Beck (KF), 1999-03-25:
Lovforslaget skal jo ses i sammenhæng med de to lovforslag, vi tidligere har gået igennem, men for så vidt angår dette forslag, er vi ikke helt så positive, som vi har været med hensyn til de andre, selv om vi naturligvis også ønsker at begrænse brugen af sundhedsfarlige kemiske stoffer og forureningen i almindelighed.
Vi er også enige i det princip, at forureneren skal betale, men her vil man jo faktisk rette bager for smed: Man fremsætter et forslag om at indføre et nyt gebyr, som skal indgå som en slags forsikring til dækning af eventuelle fremtidige forureningssituationer eller oprettelse af fortidens synder i form af oprydning, hvor man ikke har kunnet finde en ansvarlig, som kan betale.
De virksomheder, som arbejder med sundhedsfarlige stoffer, men som måske har investeret i forureningsbekæmpende foranstaltninger og dermed overhovedet ikke forurener, ønskes nu pålagt et gebyr fastsat efter miljøministerens nærmere skøn i forhold til virksomhedernes omsætning og det helt uden skelen til graden og omfanget af virksomhedens eventuelle forurening eller forbrug af kemiske stoffer. Selv om forslaget kun indeholder to egentlige paragraffer, er det alligevel lykkedes forslagsstillerne at indføre en uspecificeret bemyndigelse til miljøministeren i ikke mindre end tre tilfælde.
En af disse bemyndigelser er, at miljøministeren nu skal til at fastsætte regler om samarbejdet i virksomhederne mellem ledelsen og medarbejderne som en forudsætning for en miljømæssig godkendelse af virksomheden.
Vi er generelt opmærksomme på disse bemyndigelser, og det konkrete eksempel her bryder vi os ikke meget om.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-25:
Jeg synes, det ville være rart, om hr. Steen Gade kunne bekræfte, at jeg har forstået Steen Gade korrekt: at hr. Steen Gade altså ikke tager afstand fra gebyrtanken eller afgiftstanken, men synes, SF's forslag er bedre, altså en afgift i relation til udledning.
Men det afgørende for Enhedslisten er at få konstateret, om vi er enige i, at der kan ligge en idé i at indbygge et rabatsystem, som kan fremme og give incitament til renere teknologi.
Var det et sted, hvor vi kunne mødes og på den baggrund formulere et fremstød?
Steen Gade (SF), 1999-03-25:
Det er lige præcis det element i gebyrordningen, som hr. Søren Kolstrup kommer med her, som jeg synes kan forsvares, for det kan jeg sådan set forstå vil kunne virke.
Og hvis man havde det på udledningerne, ville incitamentet jo være der i sig selv, for havde man små udledninger, ville man få en lille afgift, og det ville jo i sig selv give rabatten, for den ville være indbygget i konstruktionen.
Nej, grunden til, at jeg er bekymret og ikke tror på gebyrordningen, er, at den ikke handler om miljø.
Det forslag, som Enhedslisten har lavet, har jo ikke en snus med miljø at gøre - bortset fra det med rabatten - for gebyret er lagt direkte på omsætningen, og man kan faktisk godt forestille sig virksomheder, som har en meget stor omsætning, og som forurener betydelig mindre end virksomheder, der har en lille omsætning, og derfor duer modellen med gebyr i den konkrete udformning simpelt hen ikke.
Men det håber jeg vi kan diskutere videre ud fra det udgangspunkt, at vi må finde en model, hvor det er dem, der forurener i dag, der er med til at betale for oprydningen, og ikke altid skatteyderne.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-03-25:
Lovforslag nr. L 179 fortæller os, at miljø- og energiministeren opretter et register for produkter indeholdende uønskede kemiske stoffer.
Borgere i dette land kan på mange områder selv bestemme, hvilke produkter de køber.
Men udenlandske produkter, som eventuelt er gode varer at se på, men som der ingen kemisk kontrol er med, må man selvfølgelig være meget opmærksom på.
Enhedslisten vil gerne sætte dagsordenen her i Folketinget.
Nu behandler vi så sager inden for miljøet i dag, og så må vi spørge Enhedslisten, om man knap nok følger med i, hvad der foregår, for hele processen omkring kemikaliestrategien er jo sat i funktion.
Vi har forespørgselsdebat her i april.
Vi har en høring i maj.
Så det lovforslag, som behandles i dag, er vel helt malplaceret. Det er faktisk det samme som at smøre sig ind i solcreme, 14 dage før solen skinner.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-25:
Jeg synes også, det ville være værd at få understreget fra hr. Steen Gades side, at vi kan have en fælles interesse i at få indbygget et incitamentsystem, der fremmer en renere teknologi, ud over det, som SF har i relation til udledningen.
Og jeg vil da gerne høre, om hr. Steen Gade måske kunne overtrumfe Enhedslisten med hensyn til incitamenter, der kan fremme en renere teknologi i forbindelse med en gebyrordning.
Fru Lis Greibe omtalte problemerne i forbindelse med en gebyrordning, og i den forbindelse var et af argumenterne for at afvise den, i hvert fald i den her udformning, at det kunne være svært at håndtere, hvad det egentlig var for uønskede stoffer, der skulle udfases.
Men er fru Lis Greibe ikke enig i, at vi jo rent faktisk har Miljøstyrelsens arbejde, der kan bruges i forbindelse med en så at sige bortforhandling af en gebyrordning?
Er det ikke et udgangspunkt, vi kan være enige om, altså listen på de et tusinde stoffer, og at den så kunne indgå som et praktisk stykke værktøj?
Steen Gade (SF), 1999-03-25:
Men jeg ville bare bekræfte hr. Søren Kolstrups udlægning af, hvad SF mener.
Jeg tror ikke helt på den model, hvor vi skal have det ind i loven og dermed give det en særlig juridisk ret - med de risici, som mange andre ordførere har påpeget - men vi skal lave nogle kanaler ind til det offentlige system, som er langt bedre end i dag.
Vi skal en ordentlig, demokratisk, åben sluse for forbrugerne.
Jens Kirk (V), 1999-03-25:
Nu vil jeg helst ikke omklamres alt for meget af Enhedslisten, men jeg vil godt lige sige, at jeg sagde i min ordførertale, at Venstre er positiv, men samtidig også skeptisk over for genteknologien.
Og til hr. Albrechtsen vil jeg gerne sige, at det vel er en kendsgerning, at på visse områder har genteknologien allerede hjulpet os meget.
Vi kan nævne vaskepulver, specifikke enzymprodukter, insulin.
Men det er helt klart, at der skal være sikkerhed ved det, vi laver; der skal også være en valgmulighed for forbrugeren, og endelig skal vi have fælles regler, og det vil også sige, at det kontrolsystem, vi har, skal være skrapt, og det skal være i offentligt regi.
Det burde også være sådan, at hvis man i EU kunne blive enige om, at vi forlængede det i 1 eller 2 år, så tilslutter vi os det i Danmark.
Det tror jeg også er det, miljøministeren vil tilslutte sig fremover.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-03-25:
Det skal nok være en kort bemærkning.
Vi bytter plads.
Hr. Keld Albrechtsen siger, at hensynet til at skaffe fødevarer nok ikke er nogen begrundelse for at sige nej til det her forslag.
Lige i øjeblikket kæmper landbruget verden over for at skaffe fødevarer nok, og de kan næsten skaffe nok, som jeg sagde, men ud i fremtiden, når vi er dobbelt så mange mennesker, hvad så? Jeg er helt klar over, at Enhedslistens endemål på landbrugsområdet er, at alt skal drives økologisk.
Det er jo en holdning, man kan have, men jeg har det spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen, om ikke han er enig med de forskellige økologer - de har lidt forskellige meninger, men faktisk er alle enige om, at hvis vort landbrug her på jorden skal drives økologisk, kan der kun fremskaffes mellem 50 og 60 pct. af de fødevarer, der fremskaffes i dag. Hvordan i alverden skal vi skaffe fødevarer nok ud i fremtiden, hvis det, Enhedslisten ønsker, virkelig bliver ført ud i livet?
Det er det, der er vor begrundelse for at begynde at sige stop på det område nu.
Vi skal også sørge for, at der bliver madvarer ud i fremtiden til jordens befolkning.