Lene Espersen (KF), 2004-05-04:
Som undervisningsministeren nævnte i sin tale, vil jeg redegøre for den del af beslutningsforslag nr. B 171, der vedrører indførelse af krav om bestået prøve i førstehjælp ved erhvervelse af kørekort.
Herudover vil jeg redegøre for beslutningsforslag nr. B 173 om førstehjælpsundervisning i køreskolerne.
Efter beslutningsforslag nr. B 171 pålægges regeringen bl.a. at foretage ændringer i reglerne om kørekort og køreprøver, så erhvervelse af kørekort efter 2010 forudsætter dokumentation for bestået prøve i førstehjælp.
Efter beslutningsforslag nr. B 173 pålægges regeringen at indføre 6 timers obligatorisk førstehjælpsundervisning af uddannet instruktør som en betingelse for at erhverve kørekort.
Indholdet af førstehjælpsundervisningen er ikke angivet nærmere.
På grund af den nære sammenhæng mellem de to beslutningsforslag vil jeg starte med at redegøre for forhold, der vedrører begge beslutningsforslag, dvs. kravet
om førstehjælpsundervisning i forbindelse med erhvervelse af kørekort
Derefter vil jeg knytte nogle særlige bemærkninger til de enkelte beslutningsforslag.
Der er næppe nogen i denne forsamling, der ikke kan se det fornuftige i at have modtaget førstehjælpsundervisning, hvis man involveres i eller er vidne til en ulykke.
Det gælder ikke kun ved færdselsulykker, men også ved andre ulykker i dagligdagen, f.eks. ulykker i hjemmet, på arbejdspladsen, i friluftslivet.
Spørgsmålet om indførelse af krav om førstehjælp i forbindelse med erhvervelse af kørekort har tidligere været overvejet af en arbejdsgruppe nedsat af Færdselssikkerhedskommissionen.
Arbejdsgruppen gav i sin beretning i 1995 udtryk for, at det måtte anses for ønskeligt, at så stor en del af befolkningen som muligt på frivillig basis har teoretisk og praktisk kendskab til aktiv førstehjælp.
Arbejdsgruppen anførte endvidere, at kendskab til førstehjælp formentlig har en gunstig effekt på bilisternes egen adfærd i trafikken i form af en øget risikobevidsthed, hvis uddannelsen er målrettet færdsel og orienteres mod praktiske situationer. På den anden side anførte arbejdsgruppen også, at der ikke foreligger dokumentation for den færdselssikkerhedsmæssige effekt af obligatorisk førstehjælp som led i den almindelige erhvervelse af kørekort.
I 1998 blev der på grund af anbefalingerne fra arbejdsgruppen indført færdselsrelateret undervisning i førstehjælp.
Undervisningsplanerne til motorcykel og personbil indeholder derfor i dag bestemmelse om, at kørelæreren skal undervise køreelever i, hvad der kan gøres for at hindre en ulykke i at udvikle sig, og i, hvordan man selv bør optræde i forbindelse med færdselsulykker.
Eleven skal også gøres opmærksom på det hensigtsmæssige i et egentligt førstehjælpskursus.
Rigspolitichefen har oplyst, at de senere års udvikling inden for det færdselssikkerhedsmæssige område ikke giver grundlag for en anden konklusion end den, Færdselssikkerhedskommissionen angav i den nævnte beretning fra 1995.
Herudover kan jeg oplyse, at chauffører, som udfører erhvervsmæssig personbefordring, i meget vid udstrækning har erhvervet et såkaldt blåt kvalifikationsbevis og i den forbindelse har modtaget egentlig undervisning i aktiv førstehjælp.
Endvidere er der bl.a. efter Færdselssikkerhedskommissionens anbefalinger nedsat en arbejdsgruppe, der behandler spørgsmål om en eventuel indførelse af krav om obligatorisk undervisning i aktiv førstehjælp for alle personer med kørekort til tunge køretøjer.
Det er på den baggrund regeringens opfattelse, at der ikke ud fra færdselssikkerhedsmæssige hensyn er tilstrækkeligt grundlag for at indføre krav om bestået prøve i førstehjælp eller krav om undervisning i egentlig førstehjælp i køreskolerne.
Et uddannelsesmæssigt krav til at erhverve et kørekort bør derfor stadig helt overordnet være betinget af og fokuseret på elevernes evne til at føre køretøjet på betryggende vis uden fare for sig selv eller andre samt elevens forståelse af de adfærdsmæssige krav ved færden i trafikken.
For så vidt angår beslutningsforslag nr. B 171 om førstehjælpsundervisning i folkeskolen, vil jeg fremhæve, at mange ikke erhverver kørekort som 18-årige.
Med et krav om bestået prøve i førstehjælp ved erhvervelse af kørekort vil der derfor være et større antal personer også efter 2010, som ikke har modtaget førstehjælpsundervisning i folkeskolen, når de ønsker at erhverve kørekort. Disse personer skal efter bemærkningerne til beslutningsforslaget deltage i et førstehjælpskursus for egen regning, og de vil derfor blive stillet over for yderligere en tids- og omkostningskrævende betingelse i tillæg til de omfattende krav, der i dag stilles for at kunne erhverve et kørekort.
Herudover bør det tages i betragtning, at elever med et alternativt skoleforløb eller med differentierede indlæringsmæssige kompetencer muligvis ville have vanskeligheder ved at bestå et kursus i aktiv førstehjælp
uden at dette altid er ensbetydende med, at disse elever ikke på fuld betryggende vis ville kunne bestå en teoretisk og praktisk køreprøve.
Efter forslaget vil disse elever herefter ikke have mulighed for at erhverve kørekort til almindelig bil eller motorcykel, selv om dette ikke er begrundet i manglende praktiske eller teoretiske færdigheder.
For så vidt angår beslutningsforslag nr. B 173 om førstehjælpsundervisning i køreskolerne, er det vigtigt at holde sig for øje, hvad formålet med kørekortsundervisningen skal være.
Jeg finder det afgørende, at undervisningen tager sigte på at sikre elevers evne til at føre et køretøj på betryggende vis uden fare for sig selv eller andre og at sikre elevens forståelse af de adfærdsmæssige krav om færden i trafikken.
I forvejen stilles der omfattende krav til den undervisning, køreskoleeleverne skal modtage, før de kan indstilles til køreprøven.
Ved en eventuel udvidelse af de emner, der skal indgå i undervisningen i køreskolerne, er det derfor nødvendigt at overveje, om man derved risikerer at fjerne fokus fra andre vigtige emner, som skal sikre det primære formål med undervisningen.
Det drejer sig f.eks. om indsigt i og forståelse for de farer og vanskeligheder, bilister møder i færdslen, og de færdselsregler og andre lovbestemmelser, der har betydning for færdslen.
Hertil kommer, at køreskoleundervisningen i forvejen er meget tidskrævende.
I køreundervisning til personbiler stilles der f.eks. krav om mindst 26 lektioner i teorilokale og 24 lektioner i praktisk køreundervisning.
Den belastning ville selvsagt blive større, hvis det undervisningsmateriale, som skal indgå i undervisningen i køreskolerne, nu udvides med førstehjælpsundervisning.
Samtidig må vi konstatere, at alt for mange desværre ikke udviser den fornødne omtanke og ansvarlighed i trafikken.
Jeg er naturligvis positivt indstillet over for, at så mange som muligt stifter bekendtskab med egentlig førstehjælp.
Her tænker jeg naturligvis på de professionelle chauffører.
For så vidt angår taxachauffører, kan jeg oplyse, at det allerede følger af bekendtgørelse om taxakørsel, at en tilladelse til taxakørsel bl.a. er betinget af, at den pågældende har gennemført et af Færdselsstyrelsen godkendt kursus og bestået en skriftlig prøve, der omfatter emnet førstehjælp.
Når det gælder tunge køretøjer, er en arbejdsgruppe under Rigspolitichefen som nævnt allerede i gang med at vurdere, om alle disse chauffører skal gennemføre et kursus i førstehjælp som betingelse for erhvervelse af kørekort.
En indstilling fra Rigspolitichefen forventes at foreligge efter sommerferien.
Selv om der endnu ikke foreligger en indstilling, vil jeg godt her tilkendegive, at jeg umiddelbart er positivt indstillet over for at lade disse chauffører være omfattet af regler om førstehjælp.
Derimod kan regeringen ikke efter en samlet vurdering på det foreliggende grundlag støtte forslagene om, at samtlige kørekorterhververe skal have bestået en prøve eller have modtaget undervisning i førstehjælp i køreskolerne.