runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-25:
Jeg ved ikke, hvor hr. Fransgaard har disse tal fra.
Men i hvert fald er det en kendsgerning, at den økologiske drift i dag er meget tæt på at nå op på samme produktionsudbytte, som den konventionelle, selv om man ikke bruger sprøjtemidler og kunstgødning. Det har krævet en produktionsudvikling, og det gør det fortsat.
Man har analyseret på det i USA f.eks., hvor jeg tror, at omkring en tredjedel af produktionen nu er oppe på samme udbytteniveau som det konventionelle, men det kræver naturligvis en udvikling af økologien, en udvikling af sædskifter og mange andre ting for at nå op på det samme niveau.
Men det kan altså godt lade sig gøre, så derfor er der slet ikke det problem, som hr. Fransgaard nævner.
Og derudover er det jo, som hr. Kirk gjorde opmærksom på tidligere i debatten, således, at der i f.eks. Polen og Ukraine i dag henligger enorme landbrugsarealer, som næsten ikke dyrkes, og hvor der altså ligger en landbrugsreserve, som kan udnyttes.
Og det er jo ikke den eneste landbrugsreserve, vi råder over.
Så der er intet behov for disse gensplejsere, der er ingen grund til at løbe den enorme risiko.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-03-25:
Hr. Keld Albrechtsen spørger, om jeg vil benægte, at der kan produceres lige så mange fødevarer økologisk som på den almindelige måde.
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at han skulle tage ud i landet og besøge nogle af de landmænd, der driver økologisk landbrug, dem, der ved noget om det.
De går selvfølgelig ind for økologi, men de er realistiske.
Efter 3 år - det kan måske være det første år - regner man med at få imellem 50 og 60 pct. ud af de samme hektar, som man gør ved almindeligt landbrug.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-25:
Hr. Fransgaard har naturligvis ret i, at ved omlægning til økologisk jordbrug er der en begyndelsesperiode, hvor udbyttet falder, bl.a. fordi man så at sige skal vaske jorden ren for alt det industrikvælstof, der er tilført, og opbygge et nyt humuslag, opbygge en ny jordstruktur.
Og før
jordens naturlige liv er genopbygget, som har været ødelagt af den industrielle drift, får man naturligvis ikke noget stort udbytte.
Det er fuldstændig korrekt, og derfor er der en overgangsperiode, det må man medgive hr. Fransgaard, men den skal vi jo så igennem.
Så kommer vi op igen.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-25:
Jeg skal takke for fru Lis Greibes indlæg.
Jeg var måske en lille smule forbavset over, at fru Lis Greibe talte så meget om EU.
Enhedslisten er meget optaget af, hvad vi kan gøre her og nu. Vi hørte fra ministeren, at der åbenbart er en fællesnævner, hvad angår anmeldelsespligten.
Jeg forstod også på ministeren og vel formodentlig også på fru Lis Greibe, at der er enighed omkring gebyrer.
Men jeg vil gerne spørge fru Lis Greibe, om vi kunne gå ind i en lidt tættere diskussion om, hvordan vi så kan fremme en renere teknologi.
Er fru Lis Greibe f.eks. enig med Enhedslisten i, hvordan vi kan anvende gebyrkonstruktionen til netop ikke bare at opkræve en afgift, men sikre, at man så at sige kan nedskrive gebyret ved at fremme substitutionen?
Er det et punkt, hvor vi kunne blive enige og forstærke vores samtale?
Det synes jeg var vigtigt at få en markering på.
Lis Greibe (S), 1999-03-25:
Hr. Søren Kolstrup undrede sig over, at jeg gik ind i en debat omkring EU, og hvilke muligheder vi havde dér.
Jeg synes ikke, hr. Søren Kolstrup burde undre sig, i og med at der i selve forslaget her direkte står, at det skal ses som et ønske om nationalt at stramme grebet om de uønskede kemikalier i dagligdagen, og at det ikke kan forsvares at afvente, at EU får sat gang i den internationale indsats mod de uønskede kemikalier.
Jeg har opfattet det som en utålmodighed fra Enhedslistens side, og at den utålmodighed særlig retter sig mod det arbejde, der foregår i EU.
Og dér er det, jeg så siger på Socialdemokratiets vegne: Vi satser meget på EU-samarbejdet.
Vi mener, det er den vej, det skal gå, og at vi dermed også har nogle muligheder for at flytte nogle grænser.
Omkring gebyret: Det vil jeg ikke forholde mig til på nuværende tidspunkt.
Helga Moos (V), 1999-03-25:
I forslaget til lov om ændring af lov om kemiske stoffer og produkter lægges der op til, at produkter, der indeholder uønskede kemiske stoffer, skal anmeldes og mærkes.
Derudover skal der ske en indberetning ved mistanke om sundheds- eller miljøskadelig effekt.
Set i det lys finder vi det i Venstre ikke særlig hensigtsmæssigt, at vi begynder at pille små dele ud, som det sker her, for at håndtere helt snævre felter uden at se dem i større sammenhænge.
Det, vi mangler på kemikalieområdet, er et overordnet overblik på hele området for kemiske stoffer.
Det strækker sig jo helt fra naturens egen produktion af kemiske stoffer over den menneskeskabte efterligning af naturens egne kemiske stoffer til de decideret menneskeskabte, miljøfremmede kemiske stoffer.
Vi mangler en for almindelige mennesker let forståelig måleenhed for farlighed.
Kun en sådan måleenhed kan sikre, at almindelige mennesker vil kunne vurdere farlighed med samme selvfølgelighed, som mennesker kan vurdere vægt eller længde, hvis de er fortrolige med måleenheden.
I bemærkningerne til lovforslaget er det anført, at listen over uønskede stoffer kunne danne grundlag for mærkning og anmeldelse.
Alene det forslag viser, hvor vanskeligt det er.
Men listen omfatter også stoffer, der blot anvendes meget, og som ikke behøver at belaste miljøet, eller som ikke belaster miljøet, hvis f.eks. rensningsanlæggene konstrueres, så stofferne nedbrydes i anlæggene.
Jeg synes, vi skal samle vores kræfter om at få tilrettelagt en strategi på kemikalieområdet; en strategi, der kan sikre, at befolkningen får en objektiv forståelse af kemiske stoffers udbredelse, både når det gælder naturens egen produktion af kemiske stoffer og den menneskeskabte produktion.
Vi ønsker, at alle kemiske stofgrupper inddrages i vurderingen, f.eks. vurderingen af medicinsk påvirkning af miljøet, herunder vandmiljøet.
Det har stort set ikke været undersøgt.
Vi står over for at skulle lægge en samlet strategi på kemikalieområdet, og jeg vil på baggrund af det afvise Enhedslistens lovforslag.
Tom Beck (KF), 1999-03-25:
Det Konservative Folkeparti er enig i hovedsigtet i forslaget, nemlig begrænsning i anvendelse af kemiske stoffer.
Vi tror også på, at nogle af ting, der er oplistet, registrering, udarbejdelse af lister, kan være nyttige redskaber i den forbindelse, ligesom en vis pligt til selvdeklaration kan være påkrævet.
Vi finder imidlertid forslaget bl.a. upræcist og vidtgående; man taler om toksikologiske og økotoksikologiske stoffer, og man vil give miljøministeren hjemmel til at fastsætte gebyrer til dækning af tilsvarende upræcist omtalte omkostninger forbundet med de opgaver, registret skal varetage.
Til slut pålægger man ministeren at iværksætte de fornødne anvendelsesbegrænsninger på baggrund af henvendelser fra forhandlere, som enhver forbruger skulle kunne indgive blot på mistanke om en sundhedsfarlig eller miljøskadelig effekt.
Med henvisning til det netop nævnte samt ministerens redegørelse om problemets henvisning til EU og
de andre ordføreres afvisninger finder vi heller ikke at kunne stemme for forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-25:
Den konservative ordfører kunne acceptere - sådan forstod jeg det - registreringsforslaget i vores oplæg, hvorimod den konservative ordfører var afvisende over for muligheden for at koble forbrugerne på myndighedernes varslingssystem.
Jeg må imidlertid gøre den konservative ordfører opmærksom på, at Det Konservative Folkeparti faktisk tidligere, nemlig under Rentolinsagen, offentligt har sagt, at det er vigtigt på en eller anden måde at styrke forbrugernes position, også sådan, at de kan spille sammen med varslingssystemet.
Javel, hvis man ikke kan acceptere Enhedslistens måde at gribe det an på, hvad er det så for en måde, Det Konservative Folkeparti vil gribe det an på?
Eller er det sådan, at Det Konservative Folkeparti principielt ikke ønsker, at borgerne skal kobles på varslingssystemet?
Jeg skal takke hr. Steen Gade, fordi SF's ordfører netop gør opmærksom på, hvor vigtigt det er, at også forbrugerne bliver mobiliseret i kampen mod farlige stoffer, og jeg forstod hr. Steen Gades indlæg sådan, at han i grundprincippet er enig i, at der skal ske en kobling mellem forbrugerne og varslingssystemet.
Det takker jeg for, og så håber jeg, vi kan drøfte, hvordan det konkret skal foregå.
Vi har lagt vores bud frem, og det kan være, hr. Steen Gade har et andet bud, men jeg vil gerne holde hr. Steen Gade fast på princippet.
Og så lige en beroligende bemærkning: Jeg skal love hr. Steen Gade, at er der nogen, der er interesseret i at stille skarpe krav til producenterne, så kan hr. Steen Gade være helt beroliget med hensyn til, at dér er vi med på vognen hele tiden.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-03-25:
Der bliver fremsat mange lovforslag her i Folketinget, og Dansk Folkeparti deltager altid i forhandlingerne
, men der kan jo også komme enkelte, som vi synes er malplacerede, og dér vil jeg gerne på Dansk Folkepartis vegne henvise til både det foregående forslag og det her forslag, som selvfølgelig har været tidkrævende for mange mennesker, men som er placerede på et helt forkert tidspunkt i forbindelse med de forespørgsler og høringer, vi skal have her i tiden fremover.
Lovforslag nr. L 180 er et lovforslag, hvor Enhedslisten med sine præmisser vil gå ind og styre produktionen, og det kan måske lyde ganske fornuftigt, men på den anden side ved vi, at de tiltag, der vil komme, jo er nye gebyrer, nye skatter.
Der er faktisk ingen afslutning på de ting, det her kunne medføre.
Prom's Kemiske Fabrik er blevet nævnt som et af de steder, hvor måske hele samfundet har svigtet angående tilsynet, men i det store og hele er miljøtilsynet her i Danmark slet ikke så ringe endda, og i Dansk Folkeparti synes vi, det fungerer så nogenlunde.
Så det forslag, der er til behandling i dag, kan vi fra Dansk Folkepartis side under ingen omstændigheder støtte.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-03-25:
Ja, jeg kom lidt sent, men det gør ingenting, for det bliver meget kort.
Med det her lovforslag ønsker Enhedslisten at indføre en gebyrbetaling, der udregnes ifølge den årlige omsætning, og det skal gælde alle listevirksomheder.
Nu blev forurenende virksomheder nævnt, men listevirksomheder er et vidt begreb, så det gælder også mange andre virksomheder, sådan som jeg forstår det.
Men indførelse af et nyt gebyr kan Fremskridtspartiet ikke støtte.
Men afslutningsvis vil jeg da komplimentere Enhedslisten for dens dygtighed med hensyn til at holde debatten i gang her i salen, for vi har lige haft to lovforslag, der drejede sig om kemikalieområdet, som vi har debatteret mange gange før, og nu drejer det sig om miljøforurening, som vi også har debatteret mange gange før.
Så jeg vil da gerne komplimentere Enhedslisten for dens dygtighed med hensyn til at holde den debat i gang.
Og med hensyn til, at der som nævnt går noget tid med det, gør det da ingen ting, for det er da spændende at høre det samme igen og igen.
Det må det i hvert fald være for nogle, men Fremskridtspartiet kan ikke støtte det her lovforslag.
Susanne Clemensen (CD), 1999-03-25:
Jeg vil blot nøjes med at konstatere, at jeg selvfølgelig synes, det er glædeligt, at der nu sker en ligestilling på det her område mellem selvstændige og lønmodtagere.
Anders Samuelsen (RV), 1999-03-25:
Dette lovforslag om frivillig indbetaling af ATP-bidrag for selvstændige på efterløn er som nævnt en del af satspuljeaftalen for 1999.
Hidtil har det jo kun været lønmodtagere på efterløn, der har haft mulighed for at indbetale. I Det Radikale Venstre er vi derfor glade for, at der i forbindelse med satspuljeaftalen er fundet de fornødne midler, så det nu også bliver muligt for selvstændige på efterløn at supplere deres folkepension med en yderligere ATP-opsparing.
Jeg skal derfor på Det Radikale Venstres vegne meddele, at vi kan støtte lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-25:
Enhedslisten kan støtte intentionen bag dette lovforslag.
ATP er i dag den eneste form for pensionsopsparing, der er mulig for de mange på statslige overførselsindkomster.
Vores indvending går på, at pengene tages fra satspuljeaftalen.
Det mener vi er et skråplan.
Man tager jo i virkeligheden penge, som rettelig skulle have været brugt til at forhøje satserne for overførselsindkomsterne til bistandsmodtagere og folk på overgangsydelse, og i stedet deler man dem ud som små stykker hæfteplaster.
Det svarer jo lidt til at fodre hunden med dens egen hale.
Men vi støtter altså intentionen i lovforslaget.
Christian Jensen (FP), 1999-03-25:
Tilsyneladende gælder det jo både for det her og det tidligere lovforslag, at i hvert fald Tinget har taget forskud på vikarordningen.
Fremskridtspartiet finder, at dette forslag er et forslag, der går i den rigtige retning, idet det ligestiller de selvstændige med de øvrige på arbejdsmarkedet.
Især hilser vi det velkommen, at det bygger på frivillighed, og derfor kan Fremskridtspartiet varmt støtte lovforslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-03-25:
Og jeg kan blot meddele, at Kristeligt Folkeparti tilslutter sig lovforslaget.
Ove Hygum (S), 1999-03-25:
Jeg skal både i relation til det forslag, vi førstebehandler lige i øjeblikket, og det foregående sige, at det er meget tilfredsstillende, at der er den brede tilslutning til lovforslagene. Til ordføreren for Dansk Folkepartis spørgsmål om, hvorfor der ikke er tale om en permanent ordning, men en forsøgsordning, skal jeg sige, at det følger jo i sagens natur af, at der er tale om, at vi via satspuljeaftalen har afsat midler til denne ordning for en forsøgsperiode, som det fremgår af lovforslaget.
Så er det klart, at forligspartierne bag satspuljeaftalen i forbindelse med forsøgsperiodens udløb vil tage stilling til, hvordan forholdene skal være lovreguleret fremadrettet.
Christian H. Hansen (DF), 1999-03-25:
Jeg vil gerne starte med at beklage min sene ankomst til lovforslag nr. L 200, men kan også fornemme, at vi er kommet til et område i dag, hvor det går rimeligt stærkt.
Dansk Folkeparti finder en sådan ordning ganske tiltalende, men det kan da godt undre, at ordningen, som der står i bemærkningerne til lovforslaget, gennemføres i en forsøgsperiode fra 1999-2001, når man allerede nu skønner, at tilslutningsprocenten vil være fortsat stigende i de kommende år.
Hvorfor så ikke gøre ordningen permanent?
Jeg skal afslutningsvis sige, at Dansk Folkeparti er positiv over for lovforslaget.
Steen Gade (SF), 1999-03-25:
Også på det her lovforslag vikarierer jeg for mit partis ordfører, hr. Ole Sohn, og jeg skal blot meddele, at SF støtter lovforslaget.
Tom Beck (KF), 1999-03-25:
Da den Konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne udtale, at med dette lovforslag skabes der ligestilling mellem lønmodtagere og selvstændige, så også selvstændige på efterløn, overgangsydelse eller seniorydelse får mulighed for frivilligt at indbetale til ATP.
Forslaget finansieres i forsøgsperioden til og med år 2001 af satsreguleringspuljen, og der skal til den tid tages stilling til, hvordan en videreførelse af ordningen skal finansieres.
Vi støtter lovforslaget.
Jens Kirk (V), 1999-03-25:
Da Venstres ordfører på området, hr. Jens Vibjerg, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Dette lovforslag er vi i Venstre tilfredse med. Den større ligestilling, der opnås mellem selvstændige og lønmodtagere på efterløn, må vi hilse med tilfredshed.
Det er rimeligt, at man som selvstændig har mulighed for frivillig indbetaling af ATP for på den måde at få en supplerende pensionsmulighed. Selvstændige har generelt haltet meget bagefter med hensyn til pensionering.
om, at pensioneringen var opsparet i virksomheden, men mange socialdemokratiske regeringer har gennem tiderne gjort det til en illusion for de fleste.
Nu er man som selvstændig pisket til undervejs i sin virksomhedskarriere løbende at trække penge ud af virksomheden til selvpensionering frem for at bruge pengene på udvikling og fortsat ekspansion af virksomheden.
Det er sørgeligt for samfundet, at det er blevet sådan.
Men når vi på en række felter begrænser de selvstændiges muligheder, har vi selvfølgelig også en forpligtelse til at sikre dem mulighed for en pensionsopsparing.
Så for Venstre er det her lovforslag et skridt i den rigtige retning.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-03-25:
At forureneren skal betale, er selvfølgelig et godt princip, men ideen med gebyr efter omsætningen, uanset om man forurener lidt eller meget, er tåbelig.
I øvrigt tror jeg, forudsætningerne for lovforslaget er lidt forkerte. Når der i bemærkningerne står: »Risikoen for, at fortidens synder vil stige i fremtiden, vokser, fordi problemerne i langt højere grad end tidligere nu af erhvervslivet kræves dokumenteret, før der kan skrides ind«, så er jeg nok enig, men det har jo noget med jura at gøre og med bevisbyrden.
Bortset fra det tror jeg ikke, at fortidens synder vil vise sig på samme måde, som de har gjort, eller i nær samme omfang som med Proms fabrikker som det vel mest grelle eksempel på forurenet jord, forurening af grundvand osv.
Jeg tror, fortidens synder vil vise sig på hospitalerne.
De vil vise sig som psykiske sygdomme, som astma eller andre allergiske sygdomme.
Det er Enhedslisten jo også stærkt optaget af, og det har vi arbejdet med også i de seneste dage her.
Jeg tror, at den påvirkning, som vi får med det stressede miljø osv., vi har, er den måde, fortidens synder vil vise sig på i fremtiden, mere end på den traditionelle måde med forurening af vand og jord og måske luft.
Så på den måde tror jeg egentlig, at lovforslaget rammer lidt forkert.
Betaling efter udledninger, som hr. Steen Gade er inde på, er langt bedre.
Så jeg tror, at lovforslaget er lidt forfejlet, selv om instrumentet kan være udmærket.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-25:
Enhedslisten har med det her forslag ønsket at fremme substitutionen, at fremme renere teknologi, at sikre, at medarbejderne bliver inddraget i det arbejde.
Jeg kan også konstatere, at ministeren var enig i de grundprincipper. Enhedslisten har også ønsket at holde producenten ansvarlig og formulere en gebyrordning.
Der var flere ordførere, som var inde på, at omsætning ikke var den elegante måde at gøre det på.
SF og Kristeligt Folkeparti var mere tilhængere af at gøre det på udledning. Afgørende for os er at få etableret en gebyrordning.
Afgørende for os er, at vi får udfaset de uønskede stoffer og ikke bare har nogle læbebekendelser om det, og at man peger på nogle konkrete redskaber.
Det er jo derfor, det er afgørende for os at koble gebyrordningen med en ordning, der kan forhandles væk, altså at man kan få rabat.
Vi kunne sådan set også forhandle om, at gebyret helt forsvandt, hvis man vel at mærke gik over til en renere teknologi, der overhovedet ikke havde uønskede stoffer.
Nuvel, hvis man ikke mener, at Enhedslistens redskab på det sidste felt er det relevante, så hører vi meget gerne, hvad det er for nogle andre redskaber, partierne her har. Afgørende for os er, at vi får en kappestrid. Derfor var det selvfølgelig også dybt skuffende, at der var nogle partier, der meldte sig helt ud af debatten.
Det gjaldt Dansk Folkeparti, og det gjaldt også f.eks. Det Konservative Folkeparti, hvad jeg nu ikke helt havde forventet.
Jeg skal til sidst påpege, at i Enhedslisten mener vi, at den her debat ikke vil slutte med regeringens udspil.
Vi konstaterer, at der på nogle afgrænsede områder er et fælles sigte både fra regeringen og fra Enhedslisten, og vi bidrager gerne til at få udmøntet regeringens hensigtserklæringer.
Men vi må også spørge: Hvad er det så egentlig, der skal til på en lidt mellemlang sigt?
Vi mener, at vi skal lave en knibtangsbevægelse, der hedder på den ene side udfasning, og på den anden side at vi speeder en alternativ produktion op, som ikke benytter de her uønskede stoffer.
Vi synes, det er bemærkelsesværdigt, at hvad enten vi taler om kosmetik, vaskemidler, eller vi taler om farver, lim osv., så kan man allerede i dag med den teknologi, vi har, koble gamle kendte teknologier og lave produkter, der ikke gør brug af uønskede kemikalier.
Det er den proces, som vi ønsker at fremme.
Det gør vi med en række andre initiativer, som vi så tager fat på senere hen, hvis ikke vi skulle være blevet overhalet indenom af regeringen, for det vil vi da sådan set meget gerne, men vi tror nok, at det bliver et lidt sejt træk.
Som sagt, vi ser frem til, at der bliver etableret et grønt flertal i den her sag.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-03-25:
Da partiets ordfører, hr. Lars Kramer Mikkelsen, desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne sige følgende: Socialdemokratiet betragter de handicappedes adgang til arbejdsmarkedet som et betydeligt delelement af den generelle diskussion om, hvordan personer med en eller anden grad af nedsat erhvervsevne får adgang til arbejdsmarkedet. Handicappedes beskæftigelse er primært et spørgsmål om nødvendig kompensation og holdningsændringer i relation til beskæftigelse på ordinære vilkår og sekundært et spørgsmål om beskæftigelse på særlige vilkår.
Dette understreges med lov om kompensation til handicappede i erhverv m.v., der trådte i kraft den 1. juli 1998.
Socialdemokratiet opfatter loven som en positiv nyskabelse, der samler samtlige Arbejdsministeriets regler om kompensation til handicappede.
Loven indeholder desuden betydningsfulde nyskabelser.
Det gælder for det første isbryderordningen for nyuddannede og en udvidet adgang til personlig assistance under efter- og videreuddannelse.
Til trods for de mange positive tiltag i loven agter regeringen at foreslå en ændring af loven.
Det har således vist sig, at lovens § 7, der fastlægger, at den personlige assistent skal ansættes i virksomheden, giver vanskeligheder for enkelte erhvervsgrupper, f.eks. udelukkes handicappede landmænd fra at rekvirere en personlig assistent til en vikarordning.
Hensigten med lovforslag nr. L 200 er at ændre dette forhold.
Der indføres således en forsøgsordning, hvor det indtil udgangen af år 2001 bliver muligt at yde tilskud til en personlig assistent, der er ansat i et vikarbureau.
Der blev med satspuljeaftalen for 1999 opnået enighed om at afsætte 10 mio. kr. på finansloven til dette formål.
Størrelsen på tilskuddet vil fortsat være fastsat efter lovens § 8 og beløbe sig til den overenskomstmæssige studentertimelønsats inden for statens område. I L 200 fastsættes desuden, at den personlige assistent, når der er tale om tegnsprogstolkning, kan rekvireres hos en organisation for døve og hørehæmmede.
Endelige indeholder lovforslaget bestemmelser om klageregler samt adgang til Arbejdsmarkedets Ankenævn.
Socialdemokratiet mener, at lovforslag nr. L 200 vil rette op på de væsentligste skævheder i loven om kompensation til handicappede i erhverv m.v.
Det er vigtigt at være opmærksom på, at en betydelig gruppe handicappede i dag er beskæftiget.
Det ændrer imidlertid ikke ved, at en endnu større gruppe, nemlig op mod 60 pct., står uden beskæftigelse.
Ud af denne gruppe giver en stor gruppe udtryk for, at de ønsker at komme i beskæftigelse.
Det er altafgørende, at disse mennesker tildeles de bedst tænkelige muligheder for at få adgang til arbejdsmarkedet.
Vi mener i Socialdemokratiet, at lovforslag nr. L 200 er med til at styrke indsatsen for at få personer med nedsat arbejdsevne ind på arbejdsmarkedet.
Vi kan derfor støtte lovforslaget.