runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2001-12-11:
Jeg skal ikke lægge meget til de gode ord, der er sagt om intentionen bag forslaget, som jeg også tror, alle forudgående ordførere har været inde på.
Det er et sympatisk ærinde, forslagsstillerne er ude i, og vi er jo også her i Tinget enige i vigtigheden af ordentlig praktisk og personlig bistand.
Men forslaget er bare igen et skridt i retning af en stadig større regelstyring af et offentligt område, og tænkningen synes at være, og det synes jeg også er fremgået af flere ordføreres tidligere bemærkninger, at der kun på Folketingets talerstol findes ordentlige mennesker.
Forslagsstillerne anerkender jo intentionen i lov om social service, at mennesker, der har brug for personlig og praktisk bistand, skal have den hjælp, der er nødvendig for at få deres dagligdag til at fungere.
Her har jeg citeret efter bemærkningerne til forslaget.
Men ud over større regelstyring er forslaget også et skridt i retning af ansvarsforflygtigelse.
Det er kommunernes ansvar at leve op til loven; der er ældreråd, der er klageinstanser, som kan og skal følge håndteringen af området i den enkelte kommune, råd, som faktisk synes at fungere stadig bedre, og det skal de naturligvis.
Det er afgørende, at de konkrete kommuner, som ikke lever op til servicelovens ånd og bogstav, bliver retvist.
Men hver gang, Folketinget tager initiativ til central fastsættelse af regler af denne type, bliver der stadig mindre at holde kommunerne fast på for alvor for borgerne.
Desværre, kan man sige, er vi også enige i den opfattelse, at minimumsregler faktisk risikerer at føre til en værre situation end det, som man gerne ville, dels fordi nogle får tildelt mere hjemmehjælp, end de egentlig havde brug for, og ressourcerne dermed går fra nogle af de svageste ældre, som måske i virkeligheden har brug for væsentlig mere hjemmehjælp, end de oplever at få i dag.
Det er jo især set i lyset af de meget snævre rammer, der er for, hvor mange medarbejdere, man kan rekruttere til området.
En anden risiko er, at minimumsregler bliver til gennemsnitsregler, eller at man betragter det som værende nok - det er problemet med den mindste fællesnævner.
Hvis det herudover kombineres med socialministerens forslag om 5.000 uanmeldte kontrolbesøg pr. år, så bliver problemet endnu større.
Det er svært at genkende valgkampens megen tale om større tillid, bedre ledelse og mere plads til den enkelte medarbejders ejerskab til sine opgaver.
Dette sidste er faktisk afgørende for en stadig bedre hjemmehjælp: At medarbejderne ikke kun føler sig, men er respekterede for deres arbejde og deres indsats, og at det som en del af den faglige kultur hører med, at man selvfølgelig både er menneske og medarbejder, og man tager ansvar for den konkrete opgaveløsning.
Derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget, men vi deltager meget gerne i en fortsat diskussion af, hvordan kommuner kan motiveres til en styrket indsats i hjemmeplejen, med de gamle i centrum og med medarbejderne som de mest selvfølgelige sparringspartnere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-12-11:
Det fremsatte lovforslag var i høring på et tidspunkt, hvor det klart var tilkendegivet fra den daværende undervisningsminister, at en lovreform på det her område kunne man skyde en hvid pind efter.
Den ville først komme, når VEU-reformen var fuldstændig implementeret.
Nu er situationen jo heldigvis en anden.
Vi har en ny regering, og det er også en regering, som har signaleret, at man er interesseret i at lave reform på det her område, og at man er interesseret i at lave reform på det her område
allerede til foråret
Derfor har de daghøjskoler, de organisationer, som jeg har talt med - dem har jeg jo talt med efter regeringsskiftet
- tilkendegivet over for mig, at de er interesseret i at se det hele som en sammenhæng.
Så de har fuld forståelse for, at vi fra Venstres side afviser at vedtage det fremsatte lovforslag nu, men ønsker at tænke det ind i en større sammenhæng.
Så vil jeg da notere mig det radikale tilsagn om at deltage i en lovreform til foråret.
Det synes jeg er interessant, for det er da i hvert fald et væsentligt skifte i forhold til, hvordan Det Radikale Venstre tidligere har set på, hvad der skulle ske på daghøjskoleområdet.
Men det her skift har jeg nu noteret mig, så det ser jeg frem til.
Aage Frandsen (SF), 2001-12-11:
Nu er der jo forskellige organisationer, og det, jeg tænker på, er nogle bestemte organisationer.
Det er ikke enkelte daghøjskoler.
Men så vil jeg stille et spørgsmål.
Har de daghøjskoler eller organisationer, som fru Lillelund Bech har talt med, sagt - ud over at de gerne på et tidspunkt vil have en stor reform: Dette lovforslag, som har været i høring, må I for alt i verden ikke vedtage?
Har de sagt sådan?
For så er det en anden melding, end jeg kender til, i forhold til de organisationer, som har udtalt sig i forbindelse med høringen.
Det vil jeg gerne høre, for, som også fru Marianne Jelved siger, der er intet til hinder for, at man kan lave en stor reform i den ene eller den anden retning, efter at man har vedtaget dette lovforslag.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-11:
Nu skal jeg helt stille og roligt gøre Venstres ordfører opmærksom på, at vedtagelsen af det fremsatte lovforslag jo ikke afskærer nogen regering eller et flertal fra at lave en yderligere reform på daghøjskoleområdet.
Lovforslaget har virkning - det er jo det specielle ved det her lovforslag - fra den 1. juli i år.
Man kan sige, at det i en eller anden forstand er med tilbagevirkende kraft.
Men det vil sige, at lovforslaget, når det vedtages, gælder for hele dette undervisningsår.
Det er jo netop for at forhindre, at der sker en udvikling, som ingen havde ventet, da vi indgik forlig om daghøjskolerne.
Undervisningsministeren har peget på nogle af problemerne.
Hvis man vedtager dette lovforslag, er vi i stand til i ro og mag i foråret at lave en større reform på området.
Det synes jeg er et tilbud Venstre skulle tage imod.
Carsten Hansen (S), 2001-12-11:
Jeg er nødt til at sige til fru Gitte Lillelund Bech
, at det tilsagn, man gav før valget, om, at man ville medvirke til denne her regeloprydning, at man ville medvirke til, at de små daghøjskoler kunne overleve, trækker man sig nu fuldstændig fra.
Det er jo helt afgørende, at vi går ind i et nyt budgetår, og for 40-50 og måske helt op til 60 pct. af de små daghøjskoler vil det betyde lukning.
Det betyder altså ikke noget, at de små daghøjskoler lukker!
Det andet er - det var det, hr. Aage Frandsen sagde om det lovforslag, som har været sendt i høring, men som vi ikke nåede at få fremsat - at det næsten udelukkende er positive tilbagemeldinger, vi har fået.
Ønsker daghøjskolerne så ikke det forslag?
De har så også lagt op til, at vi selvfølgelig diskuterer en videre reform på området.
Men ønsker de ikke det her, er det i hvert fald i fuldstændig modstrid med det sorte, jeg har set på det hvide papir, som jeg har læst i høringssvarene.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-12-11:
Til hr. Carsten Hansen vil jeg først og fremmest sige, at det svar, der blev givet til mig på mødet den 4. oktober fra den daværende minister, var, at man skulle afvente yderligere reformer på det her område, til hele voksen- og efteruddannelsesreformen var implementeret.
Nu ser vi fra Venstres side en mulighed for, at vi kan lave en lovreform på daghøjskoleområdet, og at vi kan lave den allerede til foråret.
Det synes vi faktisk vil være en bedre idé, end at vente til hele VEU-reformen er implementeret.
Det har jeg heller ikke lagt skjul på tidligere.
Med hensyn til de små skoler, og hvad der kommer til at ske i den forbindelse, så sagde jeg også i min ordførertale - det kan godt være, det gik lidt stærkt, men jeg vil da gerne gentage det - at noget af det, vi gerne vil se på, er, hvorledes vi sikrer en fortsat lokal forankring af daghøjskolerne.
Og i den forbindelse må man selvfølgelig også se på lokal forankring: Hvad sker der med de små skoler i forhold til de store skoler?
Endelig vil jeg sige til hr. Aage Frandsen: Det kan godt være, at hr. Aage Frandsen og jeg ikke nødvendigvis taler med fuldstændig de samme daghøjskoler eller daghøjskoleorganisationer, men jeg har noteret mig, at der er daghøjskoleorganisationer, som har kontaktet mig, og som ønsker en lovreform og ønsker, at man ser det hele i en større sammenhæng, specielt med fokus på, hvad formålet for daghøjskolerne er, og hvem målgruppen for daghøjskolerne er.
Det lytter jeg til.
Det kan godt være, at de daghøjskoler, jeg taler med, måske ikke er de samme som hr. Aage Frandsens kontaktnetværk, og det vil sige, at hr. Aage Frandsens kontaktnetværk nok ikke vil være interesseret i den model for daghøjskolerne, som jeg er interesseret i.
Men det må vi jo så tage under de videre forhandlinger.
Aage Frandsen (SF), 2001-12-11:
Jeg tror da gerne, at organisationer, som arbejder inden for daghøjskoleområdet, gerne ser en reform.
Men gad vide
, om det er den samme reform, man taler om?
Jeg er helt klar over, at det er et retorisk spørgsmål, jeg stiller, for jeg kender svaret, og svaret er nej.
Derfor vil jeg godt spørge sådan: Når man er klar over, hvad daghøjskoleverdenen gerne vil, hvilket måske ikke nødvendigvis altid er entydigt, er det så sådan, at denne verden synes, at det er en dårlig idé at få vedtaget dette lovforslag?
Er det sådan, at man i daghøjskolekredse siger:
Carsten Hansen (S), 2001-12-11:
Det dér med: Venstre ved du, hvor du har, indtil de skifter holdning, er så det, vi kan konstatere.
Men må jeg ikke få bekræftet, at den finansieringsmodel, der nu bliver meget kritiseret, har Venstre været med til at skrue sammen.
Daghøjskoleorganisationerne gør det op til, at det er 60 pct., der er lukningstruede nu, Undervisningsministeriet gør det op til, at det er 40 pct. Sandheden ligger vel et eller andet sted midt imellem, dvs. omkring 50 pct., og det er de små daghøjskoler, derovre, hvor undervisningsminister Ulla Tørnæs er valgt, der først og fremmest lukker.
Jeg spørger bare.
Så vil jeg da godt spørge fru Gitte Lillelund Bech: Mente man slet ikke noget med det positive tilsagn, man gav før valget, så vi kunne komme i gang og få reddet nogle daghøjskoler?
Og så troede jeg, vi var enige med Venstre i, at vi satte fase 2-arbejdet i gang omkring en større reform på daghøjskoleområdet.
Det vil vi gerne give tilsagn om.
Men hvad er det, Venstre vil - ud over besparelser på området?
Aage Frandsen (SF), 2001-12-11:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Hvor mange daghøjskoler synes Venstre, der skal nedlægges i januar og februar måned, på grund af at dette lovforslag eventuelt ikke bliver vedtaget?
Det næste spørgsmål, jeg godt vil stille, er: Er det Venstres agt at reducere daghøjskoleområdet i det omfang, som
Venstre foreslog i finansloven, nemlig med ca. 15 pct.
Er det det, Venstre går efter i den kommende finanslov?
Carsten Hansen (S), 2001-12-11:
Vi må jo konstatere, at det er ikke nok med, at vi har fået skiftet regering, vi har også fået skiftet holdninger.
Jeg troede da, at man vidste, hvor Venstre var, men Venstre har åbenbart skiftet holdning til det forlig, vi indgik før regeringsskiftet, hvor vi var enige om, at her var der regeloprydning, her kunne vi komme de små daghøjskoler til hjælp ude i det vestjyske, de små daghøjskoler, som måske var blevet viklet ind i for mange regler. Jeg skal spørge fru Gitte Lillelund Bech: Hvad er årsagen til, at man ikke vil være med til regeloprydning?
Er det, som fru Ulla Tørnæs, undervisningsministeren, sagde, et spørgsmål om besparelser i sammenhæng med aktiveringspolitikken? Kunne vi ikke få klarlagt, hvad Venstre mener her?
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-12-11:
Som forslagsstillerne skriver i bemærkningerne, er dette lovforslag en rest fra den tidligere regering, nemlig forslag til ændringer af lov om daghøjskoler, som har været fremlagt af den daværende undervisningsminister og drøftet med ordførerne for Folketingets forskellige partier. Allerede ved drøftelserne i oktober 2001 tilkendegav jeg fra Venstres side, at det da ville være fornuftigt med en oprydning i den regeljungle, der regulerer daghøjskolerne, men at der vel i højere grad var behov for en egentlig lovreform på området.
Allerede nu er der behov for at få løst de grundlæggende problemer i daghøjskolesektoren.
Det er dels spørgsmålet om daghøjskolernes fremtidige rolle, dels diskussionerne om finansieringssiden, hvor der desværre i dag er udviklet et voldsomt bureaukratisk system med kvoteordninger, som er mere avancerede end EU's fiskekvoter.
Fra Venstre side mener vi, at lovforslaget vil være en kortfristet løsning.
Vi ønsker i stedet at se på fremtidens daghøjskole, vel vidende at lovændringerne ikke gennemføres før jul.
Der er efter vores mening behov for at se på daghøjskolernes formål og funktion.
Der er behov for at tydeliggøre og skærpe dette.
Hvem er målgruppen?
Hvordan sikres et bedre samspil med andre tilbud til kortuddannede?
Hvordan sikres en fortsat lokal forankring?
Det er i fremtiden nødvendigt at samtænke daghøjskolerne med den øvrige aktivering i væsentlig højere grad, end vi ser i dag, således at vi ikke alene ser på daghøjskolernes rolle med uddannelsespolitiske briller, men også med arbejdsmarkedspolitiske og socialpolitiske briller.
Afslutningsvis vil jeg sige, og det noterede jeg mig også at undervisningsministeren havde noteret sig, at det er imponerende, at forslagsstillerne tilsyneladende ved, hvordan undervisningsministeren har tænkt sig at udmønte bemyndigelserne til ministeren, som der ligger i lovforslaget, og det viser for mig, at det er gået lidt voldsomt stærkt med fremsættelsen af dette forslag.
Vi synes fra Venstres side, at der er behov for en reform.
Det her forslag er et lille skridt på vejen, men lovreformen bør se på daghøjskoleområdet i en større sammenhæng.
Derfor ønsker vi ikke at få vedtaget nogen lov inden jul.
Vi synes, vi skal se det i en arbejdsmarkedspolitisk og socialpolitisk sammenhæng, og derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Ulla Tørnæs (V), 2001-12-11:
Forslagsstillerne vil med dette lovforslag komme de betrængte daghøjskoler til hjælp ved at fremsætte det lovudkast, som den tidligere regering udarbejdede.
Tilsyneladende har forslagsstillerne nu fået meget travlt, i hvert fald har man ikke givet sig tid til at bearbejde bemærkningerne til lovforslaget, for den tidligere ministers planer for udmøntning af bemyndigelser står i lovforslaget, som om det er den nuværende regerings.
Det kan jeg meget klart sige at det er det ikke.
Problemet er, at dette forslag i bedste fald vil være en meget kortsigtet nødhjælp for nogle få skoler.
Det vil slet ikke løse de grundlæggende problemer i daghøjskolesektoren.
Jeg kan her nævne problemerne med, at de aktiverende myndigheder, ikke mindst arbejdsformidlingerne, bruger skolerne langt mindre end forudsat.
Det skal endda ses på baggrund af den særlige overgangsordning, der gælder for daghøjskolerne.
De aktiverende myndigheder har i 2001 til deres rådighed 90 pct. af deres forbrug i 1998 til køb af pladser på daghøjskolerne.
Det er vel at mærke penge, som de aktiverende myndigheder ikke kan bruge til noget andet, men alligevel bruger de ikke alle pengene.
Har forslagsstillerne overvejet, hvad det vil føre til i de kommende år, hvor overgangsordningen nedtrappes til henholdsvis 80, 60 og 30 pct.?
Meget tyder på, at daghøjskolerne ikke i tilstrækkelig grad er orienterede mod at få de aktiverede i beskæftigelse.
Jeg frygter derfor, at forslaget i stedet for at hjælpe skolerne vil forsinke løsningen af de reelle problemer.
Samtidig mener regeringen, at de offentlige tilskud til daghøjskolerne skal nedbringes til et mere passende niveau.
Det forventer jeg vil ske i forbindelse med forhandlingerne
om finansloven for 2002
Jeg må derfor afvise forslaget.
I stedet er der behov for et lovgrundlag, der realistisk afspejler daghøjskolernes fremtidige rolle som lokalt forankrede skoler, ikke mindst i forhold til brugerne.
Det skal være et lovgrundlag, som spiller sammen med regeringens øvrige initiativer, herunder initiativer inden for aktiveringsområdet.
Jeg kan oplyse, at jeg agter at fremsætte lovforslag med et sådant indhold tidligt i det nye år.
Line Barfod (EL), 2001-12-11:
Jeg vil blot kort gøre opmærksom på, at selv om jeg ikke har været så lang tid i Folketinget, så ved jeg, at vi i Enhedslisten plejer at kunne anvise finansiering på vores forslag, og det har vi selvfølgelig også her.
Som jeg har gjort opmærksom på tidligere, har vi bl.a. anvist, at der ligger mange milliarder og venter på, at man beskatter de multinationale selskaber, og på, at man beskatter nordsøolien.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-12-11:
Som jeg gjorde meget klart i min ordførertale, har vi fra Venstres side tilkendegivet, at det her er oprydning i regeljunglen.
Jeg kan referere til det møde, der blev afholdt den 4. oktober 2001, og jeg har tilfældigvis noterne her, hvis hr. Carsten Hansen har lyst til at se dem. Det er altså således, at vi fra Venstres side siger: Ja, der er behov for en oprydning, men der er også behov for en reform, hvor vi ser det i en større sammenhæng, specielt med hensyn til målgruppen er det et bedre samspil med den øvrige aktivering.
Det er noget af det, vi ønsker at have fokus på, når det gælder daghøjskolerne.
Så har vi noteret os fra Venstres side, at daghøjskolerne selv ønsker en lovreform på området.
Det lytter vi til.
Vi lytter til, at daghøjskolesektoren også ønsker den her lovreform, selv om den først kan komme til februar.
Derfor vil jeg ikke gå ind i en diskussion om, hvor mange skoler der skal nedlægges, eller hvor mange skoler man kan risikere bliver nedlagt, fordi lovreformen først kommer til februar.
Jeg vil til gengæld sige, at jeg har lyttet til, hvad daghøjskolesektoren siger, og de ønsker selv en lovreform.
Det synes jeg vi skulle give dem.
Louise Frevert (DF), 2001-12-11:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at daghøjskoler ikke er Dansk Folkepartis mest prioriterede område.
Lovforslag nr. L 19, der er blevet fremsat, gyder heller ikke ligefrem olie på vandene.
Hvis intentionerne fra lovforslagsstillernes side har været at gøre området mere overskueligt, er det ikke lykkedes dem særlig godt.
Forslagsstillerne er kommet med en masse nye småtilføjelser og -ændringer, og desuden er der dele af lovforslaget, hvor området er blev udvidet, og det komplicerer overskueligheden.
Blandt andet skal der lægges mere vægt på den enkelte elevs personlige udvikling.
Er det meningen, at skatteborgerne skal betale for, at personer kan gå på kursus for at lære sig selv at kende eller få dramaundervisning, der skal underbygge deres identitet?
Her må tagselvbordet pilles ned.
Forslagsstillerne foreslår også, at »m.v.« i selve lovforslagets titel skal fjernes.
Det finder jeg uforståeligt, da der jo foregår anden undervisning i daghøjskoleregi, bl.a. FVU.
Det havde været klædeligt, hvis forslagsstillerne havde opprioriteret den kompetencegivende del af lovforslaget, men i stedet er dette forslag mundet ud i et forsøg på at fastholde nogle borgere i et tomrum.
Dansk Folkeparti mener, at daghøjskoler skal have et andet indhold, hvis de skal bevares på denne traditionelt støttede måde.
I vores moderne samfund er der brug for alle kategorier af arbejdskraft.
Derfor er det af yderste vigtighed, at vi får videreuddannet vore borgere på den bedste måde.
Derfor burde der også indføres mere end en tredjedel almen undervisning i undervisningsplanerne.
Man burde i virkeligheden tage dette i mange henseender glimrende lovforslag og bearbejde det meget mere grundigt, så hvorfor ikke starte forfra og se på hele området med friske øjne?
Det trænger til nytænkning.
Simplificering må være nøgleordet.
Det vil være vederkvægende for borgerne i Danmark, at en lov ville være læsbar for de personer, den omfattede.
Efter lovens vedtagelse i 1996 har der været en del ændringer, og der trænger rent faktisk til at bliver luget ud.
Det er blevet uoverskueligt for alle instanser.
Dansk Folkeparti mener endvidere, at de offentlige tilskud til daghøjskolerne skal ses kraftigt efter i sømmene. Dansk Folkeparti må derfor afvise lovforslaget.
Sandy Brinck (S), 2001-12-11:
Ja, jeg skal indrømme, at jeg er lidt forundret over Venstres ordførerindlæg, al den stund det her er en genfremsættelse, og under førstebehandlingen den 9. oktober sagde Venstres ordfører, som oven i købet var selv samme fru Birthe Rønn Hornbech: »Vi er utrolig godt tilfredse med, at regeringen er landet på den fremgangsmåde, som vi hele tiden har ment var den rigtige.« Derfor undrer det selvfølgelig lidt, at Venstre nu ikke har så positive toner, men det kan selvfølgelig komme.
Samtidig vil jeg også sige, at jeg faktisk tror, at befolkningen forventer, at vi skaber de her skærpelser ude i virkeligheden.
Jeg tror faktisk, at der er meget lidt forståelse for, hvis vi ikke kommer i arbejdstøjet, men skal afvente nogle andre ting, som vi jo sagtens kan tage efterfølgende, afvente, at andre ting skal med i pakken.
Det tror jeg at der er meget lidt forståelse for.
Hvad blev der af den gode tilfredshed med denne fremgangsmåde?
Bodil Kornbek (KRF), 2001-12-11:
L 19 er et forslag, som den daværende undervisningsminister påbegyndte.
Forslaget har været drøftet i forligskredsen og blev også sendt til høring blandt de implicerede parter.
Forligskredsen har under drøftelserne med den daværende undervisningsminister givet deres holdninger til kende samt givet tilslutning til at søge forslaget gennemført.
Kristeligt Folkeparti er dog enige i, at der er behov
for ændringer af en mere omfattende karakter, hvilket vi til enhver tid gerne drøfter med undervisningsministeren.
Men det vil da tage sin tid, inden dette arbejde vil blive færdigt og vedtaget.
Det er jo en større reform, der er tale om.
Så Kristeligt Folkeparti er positivt over for L 19, som alt andet lige vil give daghøjskolerne bedre arbejdsbetingelser. I Kristeligt Folkeparti mener vi altså, at L 19 er en nødvendighed.
Derfor er vi enige med forslagsstillerne i, at daghøjskolerne bør sikres nogenlunde forhold her og nu, indtil mere omfattende ændringer kan gennemføres. Så vi tilslutter os ønsket om hurtig behandling og accepterer så også, at der dispenseres fra reglen i Folketingets forretningsorden.
Line Barfod (EL), 2001-12-11:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på Enhedslistens vegne fremføre følgende: Enhedslisten kan støtte dette forslag, som handler om at lette daghøjskolernes vilkår, således at en række mindre daghøjskoler ikke tvinges til at lukke.
Forslaget handler om at lette på kravene til skolemiljøet, altså antallet af årselever, at gøre kravene om kursuslængder osv. mere fleksible.
Enhedslisten anser daghøjskolerne for et vigtigt bidrag til den samlede uddannelsespolitik i Danmark, og vi har kæmpet imod en række af de stramninger, der har bragt daghøjskolerne i den situation, de er i nu. Selv om vi ikke er blevet spurgt af den tidligere regering omkring dette forslag, og selv om forbedringerne i forslaget er små, er der tale om forbedringer for daghøjskolerne, og derfor kan vi støtte forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2001-12-11:
Det er naturligvis et ædelt formål, at vi vil sikre daghøjskolerne optimale vilkår, men det er næppe optimalt at give dem en kortsigtet saltvandsindsprøjtning, sådan som forslagsstillerne lægger op til med deres lovforslag.
Det helt centrale spørgsmål i denne sag er jo, om daghøjskolesystemet i det hele taget lever op til sin væsentligste opgave, nemlig at udvikle og dygtiggøre de mennesker, som har behov for nye kompetencer for at kunne begå sig på arbejdsmarkedet, eller som har behov for andre kompetencer end dem, de har i forvejen.
Noget kunne jo tyde på, at systemet ikke bliver anvendt godt nok, eftersom de aktiverende myndigheder i år 2001 ikke fuldt ud har udnyttet de til rådighed værende midler.
Jeg vil gerne medgive forslagsstillerne, at den gældende daghøjskolelov bærer præg af at være blevet ændret mange gange, men det kan man jo ikke rigtig bebrejde den nuværende regering.
Det burde i sig selv være et tegn på, at det nok ikke er hensigtsmæssigt at haste nye ændringer igennem, før vi har haft tid til at tænke over egnede løsninger på det her område, herunder daghøjskolernes bidrag på aktiveringsområdet.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti selvsagt meget tilfredse med ministerens tilkendegivelse af, at der næste år vil blive fremsat et samlet lovudspil.