Thorkild Simonsen (S), 1999-05-12:
Det fremsatte forslag pålægger regeringen at sikre, at ingen tredjelandsstatsborger automatisk bliver afvist ved indrejse til Danmark som følge af, at den pågældende er blevet indberettet som uønsket af et andet Schengenland.
Efter forslaget skal dette gælde, når Danmark indtræder i det praktiske Schengensamarbejde.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at Danmark ikke automatisk skal afvise tredjelandsstatsborgere, som er blevet indberettet som uønsket af et andet Schengenland.
Men automatisk afvisning af en sådan tredjelandsstatsborger følger heller ikke af Schengenkonventionen, og Danmark har heller ikke til hensigt at foretage en sådan automatisk afvisning.
Her kunne jeg sådan set slutte, men jeg vil dog sige lidt mere.
Det fremsatte beslutningsforslag er altså for så vidt overflødigt, og regeringen kan derfor ikke tilslutte sig forslaget.
Noget andet er, at det vil være udgangspunktet, at en person fra et tredjeland, der er indberettet som uønsket af et andet Schengenland, skal nægtes indrejse.
Det vil jeg gerne uddybe.
Dette princip kender vi også i den nordiske paskontroloverenskomst, men med Schengensamarbejdet udvides den fri bevægelighed i Norden til at omfatte det meste af Europa. Princippet om fri bevægelighed og ophævelse af kontrollen ved de indre grænser modsvares i Schengenkonventionen af et andet grundprincip, nemlig kravet om effektiv kontrol ved de ydre grænser.
Det betyder, at ethvert Schengenland forpligtes til at sikre, at enhver tredjelandsstatsborger, der passerer en af de ydre grænser, opfylder betingelsen for at kunne indrejse i Schengenlandene.
Schengenkonventionen indeholder i den forbindelse nogle generelle indrejsningsbetingelser, som alle Schengenlandene skal kontrollere er opfyldt, inden de tillader, at en tredjelandsstatsborger passerer ydre grænser.
En af disse betingelser er, at en tredjelandsstatsborger som udgangspunkt ikke må være indberettet som uønsket af et andet Schengenland.
Tredjelandsstatsborgere kan dog alligevel tillades indrejse, hvis det følger af internationale forpligtelser, eller hvis landet finder det nødvendigt af humanitære grunde eller af hensyn til nationale interesser.
Et sådant udgangspunkt er nødvendigt for at kunne fastholde princippet om fri bevægelighed mellem Schengenlandene. Et tilsvarende system kendes også fra den nordiske paskontroloverenskomst.
Allerede efter den udlændingelov, der gælder i dag, er det sådan, at en ikkenordisk udlænding med indrejseforbud til et andet af de nordiske lande skal afvises ved indrejse til Danmark, medmindre der er opnået særlig tilladelse.
Bl.a. for at sikre gennemførelsen af dette princip er der i Schengenregi oprettet et fælles informationssystem, det
såkaldte Schengeninformationssystem.
De tredjelandsstatsborgere, der er uønsket i et Schengenland, kan efter nærmere regler indberettes til informationssystemet, som hver af de andre Schengenlande
anvender i forbindelse med indrejsekontrollen ved de ydre grænser
Schengenkonventionen indeholder bestemmelser om, hvornår de enkelte lande kan indberette tredjelandsstatsborgere til Schengeninformationssystemet.
Indberetningen af tredjelandsstatsborgere skal ske ud fra det overordnede synspunkt, at tredjelandsstatsborgere må formodes at udgøre
en trussel mod den offentlige orden eller sikkerhed eller mod statens sikkerhed i almindelighed.
Dette gælder bl.a., når en tredjelandsstatsborger er blevet idømt en frihedsstraf af mindst l års varighed på grund af en strafbar handling, når der er begrundet mistanke om, at en tredjelandsstatsborger har begået eller har til hensigt at begå alvorlige strafbare handlinger, eller når en tredjelandsstatsborger tidligere er blevet udsendt med indrejseforbud.
Schengenlandene kan således ikke indberette en tredjelandsstatsborger alene på baggrund af, at den pågældende har været politisk aktiv.
Det er væsentligt at understrege, at enhver person kan få rettet oplysninger om sig selv, som er ukorrekte, eller få slettet oplysninger, der er indberettet ulovligt. Spørgsmålet herom kan indbringes for den kompetente domstol eller nationale myndigheder på hver enkelt medlemsstats område.
Hvert medlemsland skal endvidere udpege en tilsynsmyndighed, som skal føre tilsyn med, at det pågældende lands indberetninger til informationssystemet ikke krænker de berørte personers rettigheder.
Der er således indbygget en række retssikkerhedsgarantier i informationssystemet.
Uanset at en tredjelandsstatsborger er indberettet som uønsket af et andet Schengenland, giver Schengenkonventionen mulighed for, at landene alligevel kan tillade den pågældende at indrejse.
Det kan Danmark for det første gøre, såfremt det følger af internationale forpligtelser.
En asylansøger vil således, uanset en eventuel indberetning af den pågældende som uønsket, ikke kunne udvises til hjemlandet, uden at asylansøgning er blevet behandlet af de kompetente asylmyndigheder.
For det andet kan et Schengenland tillade indrejse til en indberettet tredjelandsstatsborger, såfremt dette anses for nødvendigt af humanitære grunde eller af hensyn til nationale interesser.
Såfremt et Schengenland beslutter at tillade indrejse for en tredjelandsstatsborger, som er indberettet til Schengens Informations System som uønsket, begrænses indrejsetilladelsen til det pågældende lands område, og Schengenlandet skal underrette de øvrige Schengenlande herom.
Der vil således ikke blive tale om at afvise en tredjelandsstatsborger automatisk, som jeg sagde i begyndelsen af min tale, ved grænsen til Danmark på baggrund af et andet Schengenlands indberetning af den pågældende som uønsket.
Danmark kan efter Schengenkonventionen alligevel tillade, at den pågældende indrejser i Danmark, såfremt det følger af internationale forpligtelser, eller såfremt Danmark finder det nødvendigt af humanitære grunde, eller, som jeg har sagt flere gange, af hensyn til nationale interesser, og det vil Danmark stadig væk gøre.
Regeringen kan på den baggrund ikke tilslutte sig det fremsatte beslutningsforslag.