runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Vi er så uenige om, at det er restriktivt at holde fast i de skattearters størrelser, som de kommuner, det drejer sig om, i øvrigt selv har været med til at fastlægge og skabe over tid.
Vi siger blot: Her i 2007 er det indfasningen.
Så enkelt er det.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Jamen så er vi jo ved at nærme os.
Vi må bare sige, at efter den vurdering, man kan lægge til grund for skattestoppet, kan det ikke betyde noget for den formulering, der måtte være om den kommunale økonomi, at de internt i kommunen kan flytte rundt på skattearterne.
Det er det, man griber ind i fra statens side, skatteart for skatteart og yderst præcist, og i virkeligheden gør det det umuligt at vrikke på det siden hen.
Det giver nogle særegne forvridninger i de enkelte kommuner, og man kan næsten genstille hr. Leif Mikkelsens spørgsmål til hr. Ole Stavad, så man kunne sige: Der kan ikke tænkes noget, der er mere restriktivt og mere rigidt end det, der lægges op til her.
Det er en løsning inden for det samme provenu, vi spørger til.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Det er klart, at der er skatter, der ikke kan stige, uden at det modsvares af en anden, der sænkes osv.
Skattestoppet skal naturligvis respekteres, og hvis Socialdemokratiet er med på den præmis i diskussionen, så er det værd at overveje.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Det handler ikke om at spørge, om man skal udvide rammerne.
Det kan vi jo diskutere i en anden sammenhæng.
Her handler det om, at det er inden for den ramme, altså de kroner og øre, som en given kommune kan kræve op af dets borgere inden for de forskellige skattearter.
Er det sådan, at det er staten, der for hver enkelt skatteart skal bestemme, hvordan den ville skulle harmoniseres, fastsættes og lægges loft over, eller kan det være sådan, inden for de samme kroner og øre, der er tale om, at kommunen vil kunne disponere i forhold til, hvordan dens forhold nu er?
Nogle gange er forholdene faktisk meget vanskelige at harmonisere, fordi der f.eks. kan være nogle meget forskellige ejendomsforhold.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Nu er det jo vigtigt, at de nye kommuner får startet på det grundlag, vi nu kender fra de gamle kommuner.
Hvis hr. Ole Stavads forsøg på at henlede opmærksomheden på, at det kunne være hensigtsmæssigt, at noget kunne flytte fra ejendomsbeskatning, jordbeskatning, dækningsafgift, og hvis det er den forestilling, der ligger i spørgerens lyst til at løsne grebet, så må jeg sige, at hensigten med det her lovforslag er at sikre, at de nye kommuner kommer i gang på de præmisser, der nu er kendt.
Derfor mener vi faktisk, at lovforslaget er godt.
Men jeg vil da gerne sige, at vi er åbne over for at lytte under udvalgsarbejdet, også til den række af deputationer, der sikkert kommer, og høre: Hvor er det, kommunerne føler, at der eventuelt kan gives frihedsrettigheder, som ikke rokker ved hovedsigtet med det her, nemlig at sikre, at skatten ikke skrider?
Så vi er åbne.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Min fantasi rakte ikke rigtig til, at hr. Leif Mikkelsen ikke havde opdaget det, bl.a. også fordi vi har haft et langt samråd i Kommunaludvalget, inden lovforslaget blev fremsat, om, at man ikke kun siger til de nye kommuner, i øvrigt også til de gamle, at nu fastlægger vi ud i anden decimal, hvordan de må have lov til at udskrive skat med videre.
Men man gør det også på de enkelte skattekilder.
Det er ikke sådan, at man siger: I får den her ramme, og så må I i øvrigt inden for de lovgivningsmæssige rammer, der eksisterer for indkomstskat, grundskyld og dækningsafgift, sammensætte instrumenterne med den vægtning, som I lokalt mener vil være klog.
Det er efter vores opfattelse meget vigtigt og ikke mindst i 2007, for det er jo her, at de forskellige promiller og procenter skal koges sammen i den nye kommune.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Jeg kunne så bede spørgeren om at præcisere, hvori spørgeren mener at det her er statsstyring ud over det rimelige.
Jeg anerkender fuldt og helt, at der er en række styringsmekanismer i det her, og derfor understreger jeg også, at det er en engangsordning, det er for 2007.
Spørgsmålet er, hvor hr. Ole Stavad mener der kunne løsnes, hvis ellers vi kan være enige om at nå det mål at sikre, at man kan finansiere det, og at de gode kommuner får en god start, uden at skatten stiger, at vi altså kan styre de offentlige udgifter i kommunerne i 2007.
Hvis vi er fælles om den målsætning – vi var jo tæt på at være fælles om målsætningen om at holde skattestoppet, og så begynder det pludselig at blive en interessant debat – og hvis vi får det præciseret, er det noget nemmere at afgøre, hvor positivt jeg kan forholde mig til det.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Nu signalerede indenrigs- og sundhedsministeren en vis åbenhed i det foregående forslag.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Leif Mikkelsen, om han ikke også synes, at det her er restriktiv statsdirigering ud over det, der er rimeligt, selv om man anerkender, at der kan være behov for, at der er nogle rammer for kommunerne i sådan et overgangsår, som 2007 er.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Dette er det sidste i rækken af forslag denne – kunne man sige – kommunale dag i Folketinget.
Nu er vi ved det forslag, der kan betegnes som en overgangsordning, en engangsforeteelse, der er gældende for 2007, idet der jo sker en række ting, der nødvendigvis skal tages højde for rent skattemæssigt: Det er sammenlægning af kommuner, hvor der er skatter, der skal harmoniseres, der er et 8-procents-sundhedsbidrag, og der er forskelle i opgaveflytning fra amter ud i kommunerne, som skal tilpasses, og derfor lander der jo procenter med forskellig styrke i forskellige kommuner.
Det har derfor været nødvendigt at komme med et lovforslag, der sikrer nogle skattelofter i 2007, sådan at skatten ikke skrider, og så der sikres en finansiering af de opgaver, der nu engang kommer til at ligge i kommunerne.
Det vil sige, at når vi er ude af 2007, kommer vi ind på helt normal bane igen, hvor det er kommunerne, der fastsætter det og gør det i respekt for det fællesskab, der er, så når en kommune i givet fald sætter skatten op, sætter andre den ned, så vi vender tilbage til normale forhold.
Det her er en overgangsordning, et overgangsår, hvor det er udtryk for rettidig omhu at sikre disse her bestemmelser, så det ikke skrider for kommunerne, og så de nye kommuner får et godt startgrundlag.
Derfor støtter vi forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2006-04-06:
Det lyder godt, og det vil vi så arbejde videre med.
Så er der bare lige et tillægsspørgsmål: Hvis det så viser sig, at man i år, hvor vi jo har lidt af et tidspres, ikke kan nå at få det med, også fordi forligspartierne skal være enige, er det så noget, som man eventuelt kan tage op næste år og få med, når vi så også har erfaringerne fra i år?
Så i princippet kan man sige, at en hvilken som helst forskel eller barriere skal rives ned.
Det eneste, der kan imødegå det synspunkt, er selvfølgelig bureaukratiargumentet, og der skal findes en balance der.
Ved at gøre det, vi nu gør på momsdelen og lønsumsdelen, bidrager vi væsentligt til at skabe en mere ensartet konkurrencesituation, og er der så nogle ting tilbage, som ikke kan indpasses her, fordi de kræver yderligere undersøgelser eller yderligere overvejelser, jamen så skal man selvfølgelig vende tilbage til det i senere folketingssamlinger.
Jeg tror, at arbejdet med at sikre ensartede konkurrencevilkår er et arbejde, som vil fortsætte.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Jeg vil godt lige sige noget vedrørende det med dækningsafgiften.
Jeg vil give et helt konkret eksempel.
Jeg læser også lokalaviser, ligesom hr. Stavad sikkert gør, og min nabokommune, Sorø, sammenlægges med sig selv, Sorø Kommune, og så Dianalund Kommune og Stenlille Kommune.
Dianalund Kommune og Stenlille Kommune, to små landkommuner, ved dårligt nok, hvad en dækningsafgift er.
Men de kommer nu ind i et kommunefællesskab, hvor Sorø har måttet fortælle dem, hvad en dækningsafgift er, og nu ser jeg, at de i øjeblikket pingponger med hinanden i aviserne, hvor de to små kommuner naturligvis nærmest siger, at de er gået ind i en sammenlægning under falske forudsætninger, fordi de ikke anede, at de pludselig ville få en dækningsafgift på.
Der synes jeg, det er fint, hvis nu de tre kommuner kan tale sig til rette om at få samarbejdet til at køre godt fra starten, og at de eventuelt afskaffer den dækningsafgift og så justerer lidt på de her to, henholdsvis grundskyldspromille og udskrivningsprocent.
Det er derfor, den her paragraf er indsat, altså for at åbne den mulighed, og det synes jeg også hr. Ole Stavad må kunne glæde sig over.
Magnus Heunicke (S), 2006-04-06:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens tilkendegivelse om, at ministeren godt vil tage den sag op, som jeg rejste fra talerstolen.
Men for at være helt sikker på, at jeg kan tage ministeren på ordet, vil jeg lige være sikker på, hvad det var, ministeren egentlig mente.
Mener ministeren, at der er åbent for en forhandling om at få den her del med, hvis det under udvalgsarbejdet viser sig, at det er noget, som vil være noget værd, at det altså er et beløb, som er noget værd?
Det er ikke min foreløbige vurdering, at der er det i forhold til effekter m.v., men det vil jeg selvfølgelig forholde mig meget åbent til i det videre udvalgsarbejde.
Nu er det her aftalt i en kreds af partier, og hvis der skal justeres på det, skal der selvfølgelig være en enighed i den kreds af partier.
Men jeg står ikke på forhånd og udelukker nogen muligheder.
Jeg vil i det videre arbejde forholde mig helt åben til en diskussion om det tema, som hr. Magnus Heunicke har rejst.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Men hvorfor vil hr. Poul Nødgaard ikke svare på det, jeg spørger om?
Jeg spurgte: Hvorfor vil hr. Poul Nødgaard ikke åbne for den samme lokaldemokratiske mulighed, nemlig at det er de lokale politikere, der beslutter, hvor stor en del man vil hente fra indkomstskatten, hvor stor en del man vil hente fra grundskylden, hvor stor en del man vil hente fra dækningsafgiften?
For nu lægges kommuner sammen, hvor niveauerne er forskellige og traditionen har været forskellig, og derfor vil det vel være tilsvarende klogt og fornuftigt på samme måde som hr. Poul Nødgaards eksempel med dækningsafgiften, at man, hvis en ny kommune skal have en fælles identitet og fælles ejerskab, selv får lov til i det første år at beslutte, hvordan man vil indrette sine indtægter.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Hvis vi nu leger, at vi sidder til forhandlinger, så stiller vi det her spørgsmål, og så kunne det jo være, at vi fik svar ved forhandlingerne fra hr. Poul Nødgaard.
Han sidder lige ovre på den anden side af bordet.
Kan hr. Poul Nødgaard lide et forslag, der harmoniserer med det, som hr. Poul Nødgaard er så glad for vedrørende dækningsafgiften?
Og så kan vi gå de her par skridt videre vedrørende de andre dele, hvor der også kan være lokal indflydelse.
Det kan vi jo tage her i et åbent rum.
Det er en fornem forhandling.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Nu skal det ikke kun ses i det perspektiv.
Det skal ses i det perspektiv, som jeg talte om før, nemlig at hvis ikke vi havde lavet denne ordning, ville vi ikke være kommet så højt op med udligningsprocenten, fordi vi så skulle gå ud og forklare de kommuner, der skulle aflevere penge, at de skulle finansiere det hele via serviceforringelser, og så ville det have været helt andre forhandlinger, vi havde haft, det kan jeg godt garantere for.
Og det vil sige, at de kommuner, der i dag sidder med et lavt beskatningsgrundlag pr. indbygger, skal være glade for, at vi laver det her.
Og i øvrigt var det et vilkår.
Det havde man aftalt, og det vidste vi, inden vi gik ind i forhandlingerne.
Somme tider er det sådan i politik, at man må arbejde ud fra nogle vilkår, som andre har fastsat, og det valgte vi altså at acceptere.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-06:
Jeg skal endnu en gang meddele, at vores ordfører på området, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede, så jeg skal sige noget i stedet for.
Vi står nu med denne kommunalreform, som vi ikke er så forfærdelig glade for.
Den skal løbes i gang, og vi har hørt den konservative ordfører snakke om, at det skal ske med de rette muligheder.
Men dette forslag er ikke de rette muligheder.
Det er de rette begrænsninger, og det er den rette spændetrøje.
Vi ved, at nogle af de kommuner, som lægges sammen, får nogle store omstruktureringer.
Alle ved, at omstruktureringer og tilpasninger koster penge og ikke er gratis, og hvis skattestoppet er højeste myndighed i landet, vil det derfor være nødvendigt med meget stramme begrænsninger.
Hvis borgernes og det lokale selvstyres muligheder var den rette begrænsning, ville udlægget ikke være så stramt, og så ville man i højere grad respektere det lokale selvstyre.
Det er det, der er brug for i denne situation, men det er altså ikke den linje, man har valgt.
Der er lagt maksimalt stramme begrænsninger, som det allerede har været nævnt, og ikke engang inden for de økonomiske rammer, kommunerne har, er der mulighed for at bevæge sig, så de er maksimalt stramme.
De Radikales ordfører, hr. Ole Glahn, snakker om, at han er masochistisk, og det tror jeg sådan set er rigtigt.
Jeg skal sige til hr. Ole Glahn, at jeg har forholdt mig meget let til de ordførertaler, jeg har fået overdraget.
Oprindelig var det ikke mig, der skulle være ordfører, og jeg har kun medtaget en tredjedel af de meget kritiske bemærkninger om De Radikales støtte til hele rækken af forslag, så jeg kunne have drevet masochismen meget længere ud.
Men det håber jeg vore lokale folk udeomkring i landet vil gøre.
Vi mener, at i en situation, hvor der sker store omstruktureringer i lokalsamfundene, burde man åbne for nogle muligheder og ikke lægge i spændetrøje.
Det er vores ærlige mening, og vi stemmer imod dette forslag.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Regeringen og Dansk Folkeparti har jo gennemført en kommunalreform, som formentlig er den største reform og største omvæltning nogen sinde i den danske offentlige forvaltning.
Flere hundrede tusinde medarbejdere får ændret deres arbejdsvilkår, og der vendes op og ned på alting, men alligevel har man valgt ikke at sende penge med, på trods af at kommunerne i den grad har brug for nogle penge, hvis reformen skal gennemføres uden alt for store konsekvenser for borgerne og medarbejderne.
Med dette lovforslag fastfryses økonomien i kommunerne, så der ikke er mulighed for at diskutere demokratisk, om man f.eks. ønsker at sikre, at der er råd til at betale, så det serviceniveau, man skal have, kan holde sig på et rimeligt niveau.
Det er især et problem for de kommuner, der skal lægges sammen, for her kan der jo være meget store forskelle mellem serviceniveauet.
Nogle kommuner har et højt serviceniveau på ældreområdet, andre på folkeskoleområdet osv., og det vil sige, at når kommunerne skal lægges sammen, risikerer man, at der skal ske nedskæringer på alle områder, for at økonomien kan hænge sammen.
Borgerne i en tidligere kommune kan komme til at opleve nedskæringer på ældreområdet, andre på folkeskoleområdet osv., og det synes vi ikke er rimeligt.
Det er heller ikke rimeligt, når vi ved, at alle de nye kommuner får nye opgaver, også de mange kommuner, der ikke er en del af sammenlægningen.
De skal jo alle sammen overtage opgaver fra amterne, og også derfor havde der været stor brug for at få en ekstra sum penge, så man kunne løse opgaverne og sikre, at medarbejderne kom på kurser osv. i, hvordan de overhovedet skal håndtere de opgaver, kommunerne nu overtager.
Men de penge har man ikke villet give, og oven i købet går man helt ned i detaljen og fastfryser skatterne.
Det synes vi er et kolossalt svigt fra regeringens og Dansk Folkepartis side, vi er kede af, at De Radikale er gået med, og det vil vi under ingen omstændigheder være med til at støtte.
Derfor stemmer vi nej til lovforslaget.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Ja, jeg deler fuldstændig hr. Ole Stavads erindring om skattedrøftelserne sidste år, og Det Radikale Venstre står ved den indstilling, vi havde på daværende tidspunkt, ligesom vi står ved det, vi har sagt i år.
Jeg vil gerne sige, at det er vigtigt for os, at kommunerne efter 2007 får mulighed for at fastlægge deres skatter under et, og at de også får mulighed for at kombinere på nye måder.
Det Radikale Venstre er ikke på vej ud på en linje, hvor vi detaljeret skal styre kommunernes økonomi herindefra.
Det skal ske overordnet, det skal ske sammen med Kommunernes Landsforening, og kommunerne skal indbyrdes finde et niveau for skatteudskrivning og serviceudvikling, som under et holder sig inden for rimelige rammer.
At gå ind for forslaget er overhovedet ikke ensbetydende med at tage stilling til, om kommunerne generelt set har nogle rimelige økonomiske forhold.
Det synes vi faktisk ikke de har, men det er ikke det, der er sagen i udligningsreformen.
Her er det et nulsumsspil, som vi har været med til at tage ansvaret for, og det er vi glade for.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Ja, jeg har ikke haft nogen tvivl om, at hr. Ole Glahn, der er en ordholdende mand, står ved det, han har aftalt.
Men når jeg tænker på et lignende forslag for et år siden, som jeg husker vi var ret enige om, tror jeg, det er vigtigt at få en tilkendegivelse fra hr. Ole Glahn om, at selvfølgelig skal samfundsøkonomien hænge sammen, og selvfølgelig er der nogle rammer, som også kommunerne skal respektere.
Selvfølgelig har vi som folkevalgte i Folketinget et ansvar for at udstikke sådanne rammer.
Men efter vores opfattelse – og det har vi hele tiden opfattet som også den radikale opfattelse – er det også vores ansvar at skabe sådanne rammer, at vi ikke unødigt begrænser det lokale demokratis mulighed for at agere.
Det er i hvert fald ret vigtigt for mig, at vi har denne principielle tilgang, også i det fremtidige samarbejde med Det Radikale Venstre, som jeg ser frem til.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Det lyder næsten, som om jeg skal ind i en skriftestol til hr. Ole Stavad, og så er det jo spørgsmålet, hvem der kan skrifte over for hvem, hvis samtalen først kommer i gang.
Vi plejer jo at have gode samtaler.
Men jeg vil gerne sige til hr. Ole Stavad, at Det Radikale Venstre altid – i øvrigt i lange perioder sammen med hr. Ole Stavads parti – har ført en ansvarlig politik, og jeg hørte faktisk også hr. Ole Stavad sige, at det er nødvendigt at gøre det i denne konkrete situation.
Man kan bruge forskellige begreber, men der er jo ingen tvivl om, at når det er os, der fastsætter vilkårene, udøver vi en eller anden form for magt over for kommunerne.
Det er nødvendigt at gøre det i denne situation, og det står vi ved.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Det Radikale Venstre har valgt at indgå i denne reform.
Men det er vigtigt for mig at få en principiel tilkendegivelse fra den radikale ordfører.
Vi forstår selvfølgelig godt, at når man indgår i en aftale, som man har valgt at gøre her, kan man måske også blive nødt til at acceptere et forslag eller nogle konsekvenser, som man isoleret betragtet ikke ville være begejstret for under andre omstændigheder.
Men af hensyn til fremtiden og af hensyn til det principielle er det lidt vigtigt for mig at få en tilkendegivelse fra den radikale ordfører om, at det her er centralisme og statsdirigering ned i detaljerne, der strider lige så meget imod den radikale sjæl som mod den socialdemokratiske sjæl.
Jeg ville blive overrasket, hvis hr. Ole Glahn, som jeg kender som en sand lokaldemokrat, ikke har det tungt i øjeblikket.
Det er fair nok, og jeg vil være med til at give tilgivelse, hvis det er sådan, at han erkender det.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Jeg vil også gerne indlede med at takke for en god debat om et vigtigt lovkompleks, som får store konsekvenser for kommunernes fremtid.
Det glæder os, at vi er nået frem til det her.
Vi bliver somme tider beskyldt for at være lidt masochistiske, og man kan i hvert fald sige, at i og med at vi gik med i denne sag, vidste vi, at det var en sag, som ville give os skældud.
Det har tidligere været nævnt, at det er en tabersag.
De kommuner, der skal af med noget, er utilfredse, fordi de synes, de skal give for meget, og de kommuner, der skal have noget, synes, de får for lidt.
Det har vi oplevet i debatten i dag, og også uden for denne sal er der fortsat en debat om disse spørgsmål.
Vedrørende L 195 har jeg tidligere været inde på, at vi som Radikale synes, at det er vigtigt at udvise ansvarlighed over for de kommunale skatter under et.
Forudsætningen for at holde dem i ro er, at de kommuner, som bliver pålagt at overføre flere penge til kommuner med et lavt beskatningsgrundlag, får mulighed for at hæve skatten, og for at det ikke skal udvikle sig til en stor stigning af skatteprocentniveauet, pålægges de kommuner, der får ekstra meget ud over de 0,2 pct. af beskatningsgrundlaget, at sætte skatten ned næste år.
Vi synes, at den kombination, der er skabt her, er fornuftig.
Man fastfryser så at sige det nuværende system, men kun for 1 år, og herefter får kommunerne mulighed for at prioritere inden for den samlede ramme.
Det er selvfølgelig meget vigtigt, at det bliver sådan, og det er vi fulde af tillid til at det gør, så vi kan støtte forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Dette er det sidste i rækken, og jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det har været en god dag.
En dag, som har belyst nogle af de punkter, der er til efterfølgende drøftelse, men det generelle billede, der står tilbage, er, at der er lavet en udligningsreform, som virker efter sin hensigt.
Det er jeg sikker på at de konservative borgmestre ikke er enige i, men jeg skal da ikke undlade at bruge den argumentation, når jeg kommer videre ud i byen.
Så tak for det.
Så vil jeg videre sige, at det har været en selvstændig konservativ kamp at undgå enhedsskat.
Man kan sige, at når nu vi er i gang med at udligne, hvorfor udligner vi så ikke hundrede procent på alle skattearter, for så er der jo styr på det.
Det er vi jo langt fra med den her udligningsreform.
Spændet er blevet en lille smule indsnævret, men vi har stadig væk 4,5 skatteprocentpoints forskel på den, der beskatter lavest, og den, der beskatter højest, så der er stadig væk mulighed for, at man hver især kan beslutte, og at enhver kommune kan leve på sine egne præmisser.
Der er en grund til, at der er kommuner med lavere skatteprocenter, nemlig at de er gode til at løse deres opgaver.
Det incitament skal der også være, så jeg synes, at det ser ud, som om systemet fungerer godt.
Vi har undgået en enhedsskat, som jeg synes ville være en katastrofe.
Vi er jo glade for – i perioder i hvert fald – at styre tingene og sikre os, at tingene foregår, som der er visse især i folketingsgruppen, der gerne vil have.
Derfor kan man sige, at for et enkelt år kan vi godt dispensere og sige, at her er noget, som styrer kommunerne.
Det er jo sådan, at det her lovforslag føder kommunerne med den rigtige skatteprocent, for så vidt angår indkomstskat og grundskyld og dækningsafgift.
Det kan godt være, at det er en voldsom styring, men jeg kunne spørge ud i salen: Tror de øvrige ordførere, det er sådan, at hvis vi ikke havde tvunget nogle til at sætte skatten ned, havde de sat den ned i det omfang, de nu er nødt til?
Forslaget sikrer, at de nye kommuner bliver født med de rigtige skatteprocenter.
Det synes jeg er den rigtige måde at gøre det på, og jeg mener ikke, man skal kunne agere inden for de forskellige skattearter.
Det er jo sådan, at budgetterne og dermed skatteprocenterne for 2008 skal fastlægges i 2007 på baggrund af en aftale med staten, og så vil der i langt højere grad være mulighed for at fastsætte skatteprocenterne inden for den aftale, som indgås.
Derfor mener jeg, at forslaget er fornuftigt.
Jeg mener også, at hvis f.eks. tre kommuner sammenlægges, og den ene kommune har dækningsafgift, mens de to andre ikke har det, og man er enige om, at man ikke vil fortsætte med dækningsafgift, er det meget fornuftigt at kunne dispensere.
Baggrunden for det er, at der ikke bliver det store bureaukrati med at lave en gennemsnitlig dækningsafgift for to af de kommuner, som indgår i fællesskabet, hvis den nye storkommune ikke vil fortsætte med det.