runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2002-10-22:
Jeg vil gerne sige tak for den store tilslutning, der har været til dette lovforslag.
Med hensyn til de spørgsmål, der blev rejst, dels fra Enhedslistens og også lidt fra Dansk Folkepartis side, vil jeg nu gerne sige, at selv om der er flere forskellige modeller, er udgangspunktet jo det samme. Vi har valgt at lægge os op ad Arbejdsdirektoratets omregning, fordi det er den mest præcise.
Når Civilretsdirektoratet har en anden omregning, er det, fordi den bliver brugt i forbindelse med skøn, og det er ikke præcise udregninger til noget, der skal bruges til kontante udbetalinger.
Men det er da mit indtryk, at Civilretsdirektoratet er interesseret i, at vi samordner de her forskellige omregningsmodeller, og det vil da også være hensigtsmæssigt.
Sådan lige at love herfra, at det vil ske her og nu, vil jeg nu ikke, men jeg er enig i, at vi bør prøve at lave en samordning.
Pia Kristensen (DF), 2002-10-22:
De stolte traditioner, vi tidligere havde som skibsfartsnation, er borte, og med den internationale konkurrence er skibsfarten blevet en truet og udsultet branche.
Det gælder måske ikke for rederne, som har udnyttet de nye muligheder vældig kreativt, men for danske søfolk, såvel officerer som dæksfolk, har internationaliseringen ikke været en fordel, tværtimod.
I august 1988 trådte loven om Dansk International Skibsregister i kraft.
Formålet med loven var at mindske udflagning af danske skibe ved at sænke omkostningerne bl.a. ved at give mulighed for at ansætte udenlandske søfolk efter billigere udenlandske overenskomster og samtidig indføre en nettoløn, som var internationalt konkurrencedygtig for danske søfolk.
Lovforslag nr. L 6 har til formål at indføre omregningsregler, der kan konvertere den såkaldte lave nettoløn til bruttoløn, hvorefter søfolkenes eventuelle sociale ydelser ligestilles med andre lønmodtageres.
Forslaget er rimeligt, men i Dansk Folkeparti undrer vi os over, at man ikke allerede i 1988 var opmærksom på denne skævhed.
Af høringssvarene til lovforslaget fremgår det, at bl.a. SiD, Sømændenes Forbund og RestaurationsBranchens Forbund ikke kan støtte forslaget.
De begrunder det med, at det burde være Socialministeriets bekendtgørelse om omregning af disse nettoindtægter til bruttoindtægter, der blev sendt ud til høring, og ikke lovforslaget om, at Socialministeriet bemyndiges til at fastsætte regler for opgørelse af indkomsten.
Det kritikpunkt er Dansk Folkeparti enig i, for det er jo lidt som at købe katten i sækken, når man ikke kender det egentlige indhold af lovforslaget, nemlig omregningsreglerne.
Dansk Folkeparti er enig i det overordnede sigte med lovændringen.
For det første mener vi, at det er ret og rimeligt, at personer med DIS-indkomst skal ligestilles med alle øvrige borgere i Danmark med hensyn til adgangen til sociale ydelser.
For det andet er det på tide, at man finder frem til en retfærdig, fælles model for alle søfarende, og ikke som i dag, hvor det findes fire forskellige modeller, der ikke giver det samme resultat for den enkelte.
Dansk Folkeparti ser frem til udvalgsarbejdet, og vi vil selvfølgelig stille en række relevante spørgsmål i relation
til høringssvarene.
Tove Videbæk (KRF), 2002-10-22:
I Kristeligt Folkeparti synes vi, det er helt rimeligt, at søfarende ligestilles med alle andre danskere i forbindelse med disse beregninger, så vi er for forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-10-22:
Det er også vigtigt for os, så vidt det overhovedet er muligt, at ligestille disse familier/forældre med familier/forældre til andre børn uden handicap.
Derfor bakker vi selvfølgelig også op om de lovændringer, der foreligger her.
Det er klart, at man ikke nødvendigvis kan stå til rådighed for arbejdsmarkedet på samme måde, som andre, almindeligt arbejdende mennesker kan, når man har et sygt barn at passe i hjemmet.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi sørger for, at man har mulighed for at få en supplerende ydelse, hvis man bliver arbejdsløs fra sit deltidsarbejde ved siden af barnet. Lige så vel mener vi, det er vigtigt, at man på lige vilkår med alle andre familier/forældre og på lige vilkår med alle andre udearbejdende har mulighed for at spare op til pension, mens man passer barnet, og selvfølgelig har mulighed for at optjene feriepenge. Vi mener som sagt, det er utrolig vigtigt med gode forhold for de forældre, der tager denne her opgave på sig.
Det er en utrolig vigtig opgave, der kræver store ressourcer, og som er vigtig både for det enkelte barn og for familiens virke.
Derfor bakker vi meget op om de familier, der påtager sig denne nogle gange tunge opgave, og derfor bakker vi også op om lovforslaget.
Også i Det Konservative Folkeparti er vi varme tilhængere af støtte- og kontaktpersonordningen.
Det er utrolig vigtigt for personer med sindslidelse at have den stabilitet og hjælp og mulighed for aktiviteter, som ligger i denne ordning.
Derfor støtter vi selvfølgelig også, at ordningen fortsætter.
Ligeledes støtter vi, at vi udskyder revisionen.
Der er i øjeblikket forsøg i gang med en støtte- og kontaktperson for hjemløse.
Man drøfter, om man også kan bruge det på misbrugsområdet, og vi ser meget frem til at se de resultater, der kommer af de forsøg.
Vi mener nemlig i Det Konservative Folkeparti, at det er utrolig vigtigt at hjælpe samfundets svageste bedst muligt.
Vi mener faktisk, at det er dér, vi skal fokusere den indsats, vi gør på det sociale område, nemlig på dem, der virkelig har hjælp behov.
De mennesker, der er tale om her, både i den nuværende ordning og i de forsøg, der kører, er netop de mennesker, der har allermest hjælp behov.
For os Konservative er det nemlig utrolig vigtigt, at vi sætter fokus på at sørge for at hjælpe de mennesker, der ikke nødvendigvis selv har ressourcer, eller har mulighed for at råbe op og gøre opmærksom på deres problemer.
Derfor er denne ordning så utrolig god, og vi støtter den udsættelse af revisionen, som ligger i lovforslaget.
Vi glæder os meget til at kvalificere og udbygge ordningen, og vi ser frem til dette vigtige arbejde og kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2002-10-22:
Jeg kan ikke tilføje mere retorisk eller begavet ros til det, som allerede er sagt om den udmærkede ordning, som lovgivningen her hjemler.
Det er en god idé at sikre, at folk, som er i den situation at kæmpe med psykisk sygdom, har mulighed for en støtte- og kontaktperson.
Det, som er det sædvanlige spørgsmål, desværre, med lovgivning på det sociale område, er, om lovgivningen har klangbund i virkeligheden.
Udmærket lovgivning med gode intentioner og bred politisk opbakning i Folketinget, hvordan ser det ud i virkelighedens verden?
De konkrete eksempler, som vi allerede har hørt forskellige ordførere fremdrage, gør, at det synes meget relevant at lave en undersøgelse af, hvad der faktisk er tingenes tilstand, inden vi går i gang med en revision af selve ordningen.
Det er meget afgørende, at den undersøgelse ikke bliver til en sovepude i forhold til at informere om ordningen, men at man sikrer, at den faktisk bliver brugt i sin nuværende form, og at man derfor sørger for, at man faktisk får et realistisk billede af behovet og ikke kun en ønsketænkning i forhold til meget begrænsede økonomiske ressourcer rundtomkring.
Vi støtter, at vi udsætter revisionen, men regner med, at ministeren vil følge den positive tilgang op, som alle ordførere har givet udtryk for, og sikrer, at loven faktisk bliver brugt efter sin intention.
Line Barfod (EL), 2002-10-22:
Grundlæggende er der jo tale om et meget enkelt forslag.
Ligestilling af søfarende på DIS-hyre med andre, hvad angår sociale ydelser, er både ret og rimeligt.
Alligevel er forslaget ikke så enkelt endda.
Sagen er, at der kort sagt er et vældigt rod i myndighedernes behandling af personer ansat på skibe registreret i DIS, selv om det burde være enkelt.
Der bruges helt op til fire forskellige omregningsmodeller, når den skattefri nettohyre, der gælder for ansatte på DIS-skibe, omregnes til en tilsvarende skattepligtig bruttoløn.
Uden at gå for meget i detaljer med omregningsmodellerne kan det i hvert fald slås fast, at modellen fra Civilretsdirektoratet, den såkaldte Skarrildhusmodel, der bruges til at fastsætte forhøjet børnebidrag og ægtefællebidrag, afviger væsentligt fra Arbejdsdirektoratets, der bruges til beregning af dagpengesats og til fastsættelse af erhvervsevnetab i tilfælde af en arbejdsskade.
Forskellen på de to modeller er først og fremmest, at Arbejdsdirektoratet indregner det sømandsfradrag, som eksisterede, før DIS blev etableret i 1988, et fradrag, der i dag kun har teoretisk betydning.
Konsekvensen for de søfarende under DIS er, at mange af dem bliver snydt i tilfælde af arbejdsløshed eller i tilfælde af en arbejdsskade, der medfører erhvervsevnetab, og vi taler ikke om småpenge.
I tilfælde af arbejdsløshed kan det for ubefarne søfolk dreje sig om mellem 5.400 og 6.200 kr. om måneden.
Derfor er det afgørende for Enhedslisten, at enhver kommende lovændring, som berører de økonomiske forhold for DIS-ansatte, ikke kun er tilsyneladende rimelig, men medfører en ensartet og virkelighedsnær omregningsmodel, som skal bruges af alle ministerier.
Det mest rimelige vil være den såkaldte Skarrildhusmodel, som Civilretsdirektoratet anvender, og som bygger på en reel skatteberegning.
Af bemærkningerne til høringssvarene fra Dansk Navigatørforening, SiD og Sømændenes Forbund fremgår det, at Socialministeriet er opmærksom på dette problem, men det fremgår ikke af bemærkningerne, hvordan ministeren har tænkt sig at løse det, og det fremgår heller ikke, om ministeren vil sikre en ensartet omregning for alle ministerier.
Det er jo ikke tilstrækkeligt, at ministeren ikke vil indføre endnu en ny model.
Hvis vi skal have et retfærdigt system for omregning fra DIS-hyre til bruttoløn, skal det være retfærdigt hele vejen igennem.
Det vil være en absolut betingelse for Enhedslistens tilslutning til dette forslag, at der indføres én og kun én omregningsmodel, som bruges af alle ministerier.
Det forventer jeg at ministeren her kan give et klart tilsagn om.
I modsat fald kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Karen J. Klint (S), 2002-10-22:
Jamen jeg synes da egentlig, vi skylder ministeren tak for, at der ikke blev tid til det i foråret, for så drukner sagen i hvert fald ikke i mængden af store sager.
Det kan jo på individniveau blive en stor sag, hvis høreomsorgspersonalet ikke får den uddannelse og den udvikling i deres faglige arbejde, som de har brug for.
Så det er det, vi kommer til at snakke godt og grundigt om: Hvilken sikkerhed har vi for, at amtskommunerne ikke bare vælger dem fra, hvis de mangler, selv om det er små penge, de kommer til at mangle?
Så det bliver noget med: Hvordan får vi overvåget det her område?
Følger vi lidt op på det?
Hvad sker der med indtægterne, hvis de bliver væk?
Hvad sker der med amterne, hvis de ikke får penge til det?
Henriette Kjær (KF), 2002-10-22:
Jeg vil gerne sige tak for debatten om lovforslaget.
Og så vil jeg gerne nævne, at ansvaret for den offentlige høreomsorg er placeret i amtskommunerne, og jeg forventer så også, at amtskommunerne vil sikre, at de fortsat kan få leveret de ydelser, der er nødvendige for den offentlige høreomsorg.
Så er det jo op til DELTA at prioritere TAL's fremtidige aktiviteter. Det er samtidig DELTA, der beslutter, hvordan TAL's aktiviteter skal finansieres, og jeg mener ikke, der er noget til hinder for, at TAL i højere grad opkræver brugerbetaling for de ydelser, som nu engang skal leveres.
Det kan man så have forskellige synspunkter om, og de er kommet frem her under debatten. Jeg vil gerne sige til fru Karen J. Klint, at det ikke er en linje, der sådan er lagt i regeringen, og at det ikke er meningen, at der skal foretages nogen større ændringer i forbindelse med John F. Kennedy Instituttet.
Jeg var lige ovre for at høre, hvad årsagen er til, at man forventer den her 25 pct.s stigning i udefrakommende indtægt til instituttet, og det har vi altså ikke helt overblik over endnu, men det er ikke sådan, at vi nu har sagt, at tingene nu skal til på den måde at være selvkørende.
Og jeg er enig med ordføreren i, at det er vigtigt, at vi hjælper de små handicapgrupper med de forskellige opgaver, der skal løses.
Så jeg kan afkræfte det, der blev rejst her i debatten.
Så bliver der spurgt fra Dansk Folkeparti, hvorfor lovforslaget først kommer nu, og det er simpelt hen, fordi der var så mange forslag i foråret.
Det er ren logistik, at det så kommer som et af de første, her efter Folketinget er åbnet.
Så mere ligger der ikke i det.
Tove Videbæk (KRF), 2002-10-22:
Kristeligt Folkeparti er også lidt afventende over for dette forslag.
Vi har nogle spørgsmål, som vi ønsker at få afklaret og belyst under udvalgsarbejdet.
TAL er jo et service- og driftslaboratorium, der udfører teknisk-audiologisk undervisning, support og service for høreklinikkerne i den danske høreomsorg, og for så vidt kan man jo godt sige, at det er naturligt, at TAL's servicering af høreklinikkerne finansieres via amterne
Og fastholdes den centrale serviceorganisation TAL ikke gennem en fast finansiering til DELTA, så vil aktiviteterne enten blive langt dyrere enkeltaktiviteter hos TAL, eller det vil blive nødvendigt med endnu dyrere lokale aktiviteter på hver enkelt høreklinik.
Og det vil primært være de danske høreklinikker og sekundært de danske høreapparatbrugere, der vil blive ramt af TAL's manglende virke - i værste fald i form af nye ventelister. Så alt i alt er Kristeligt Folkeparti uafklaret og har brug for at få tingene vendt under udvalgsbehandlingen.
Margrethe Vestager (RV), 2002-10-22:
Også Det Radikale Venstre ser frem til udvalgsbehandlingen og vil lade vores stillingtagen til forslaget bero på de svar, vi får på vores spørgsmål.
Det er i meget vid udstrækning de samme, som Socialdemokraterne har stillet sig selv i forbindelse med lovforslaget, som jo synes klejnt og ubetydeligt, men som i hvert fald i forhold til vores kapacitet er ganske vanskeligt at gennemskue.
Ud over alle de, synes jeg, udmærkede bemærkninger, som er gjort af Socialdemokratiets ordfører, vil jeg nævne det faktisk interessante, at vi her har en situation, hvor regeringen foreslår tidligere offentligt og fælles finansierede udgifter overvæltet på erhvervslivet.
Det er alligevel meget sjældent, at vi oplever regeringen fremsætte den type af lovforslag.
Set i det lys giver det også helt ny mening, at tilskuddet til erhvervelse af høreapparater er forhøjet, da man må antage, at virksomhederne vil lade denne nye udgift overvælte på priserne på høreapparater.
På den måde kan man sige, at der er en vis form for logik i regeringens politik. Vi har ikke gennemskuet logikken i det her lovforslag, og derfor vil vi med interesse afvente svarene.
Sanne Rubinke (SF), 2002-10-22:
Ja, med det her forslag hører begejstringen hos os i hvert fald op.
Bortfaldet af tilskud til Teknisk-Audiologisk Laboratorium betones i regeringens forslag som værende ubetydeligt, og derfor undrer vi os noget over, at det så er nødvendigt.
I SF noterer vi os, at regeringen godt nok ganske frivilligt i det her forslag pålægger erhvervslivet direkte omkostninger og således udbreder begrebet brugerbetaling til også at omfatte erhvervslivet.
Det synes vi i sig selv er tankevækkende.
I bemærkningerne til lovforslaget beskrives det her som en følge af regeringens besparelser på råd og nævn og centre, og jeg lagde mærke til, at Venstres ordfører omtalte det som en del af regeringens besparelser på råd, nævn og centre.
I SF betragter vi det klart som en udbredelse af regeringens besparelser på de her områder.
Vi mener ikke, at vi kan sige, at det her er en del af det.
Man udbreder det simpelt hen til, som også Socialdemokratiets ordfører var inde på, en lovaftalt, selvejende institution som DELTA, som faktisk for, havde jeg nær sagt, sølle 1,7 mio. kr. om året udfører opgaver for det offentlige.
Den service, som bl.a. sundheds- og socialministerierne køber hos DELTA for de 1,7 mio. kr., må vi derfor formode
skal bortfalde, enten fordi man ikke mener, at servicen længere skal købes, eller fordi regeringen fremover ikke agter at betale for de serviceydelser, som DELTA yder.
Når jeg siger sådan, er det selvfølgelig, fordi vi tager udgangspunkt i, at de ydelser er nødvendige et eller andet sted.
SF kan ikke støtte regeringens forslag på det her område.
Vi fornemmer hensigter og konsekvenser, der gør os forstemte, skulle jeg hilse og sige.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-10-22:
Nærværende lovforslag er en udmøntning af finansloven for 2002, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Høreomsorg er en amtslig opgave, og der foreligger i øvrigt en del indtægtsdækkende virksomhed.
Det er derfor Socialministeriets vurdering, at dette lovforslag ikke vil svække de berørte personer.
Desuden kan det forventes, at industrien vil være interesseret i at fastholde det meget høje videnniveau, der foreligger i Danmark, og Det Konservative Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Pia Kristensen (DF), 2002-10-22:
Det afgørende for Dansk Folkeparti er, at afviklingen af tilskuddet til Dansk Elektronik, Lys og Akustik ikke medfører forringelse eller svækkelse af den offentlige høreomsorg.
Ansvaret for den offentlige høreomsorg påhviler amtskommunerne.
Af høringsnotatet fremgår det, at de opgaver, som tidligere blev finansieret over finansloven og løst af Teknisk-Audiologisk Laboratorium, også skal udføres efter den 1. januar 2003.
Det er ligeledes Socialministeriets opfattelse, at bortfaldet af det statslige tilskud kan modsvares af en forøgelse af den indtægtsdækkende virksomhed
, så på den baggrund støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Men vi vil selvfølgelig følge området nøje, for vi kan ikke acceptere en svækkelse af den offentlige høreomsorg, det ligger fast.
Her til sidst vil jeg gerne stille socialministeren et spørgsmål: Da lovforslaget er en konsekvensændring af finansloven for 2002, hvorfor bliver det så først fremsat nu?
Hans Andersen (V), 2002-10-22:
Nærværende lovforslag indebærer, at statens tilskud til Teknisk-Audiologisk Laboratorium bortfalder.
Lovforslaget er en del af regeringens sanering af råd, nævn og centre og er en konsekvensændring som følge af finansloven for 2002. Teknisk-Audiologisk Laboratorium betjener dels amtskommunerne og dels en række private virksomheder.
Det er Socialministeriets vurdering, at laboratoriet kan fortsætte ved at øge den indtægtsdækkede virksomhed.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Henriette Kjær (KF), 2002-10-22:
Ja, undskyld at jeg glemte at svare i første runde, men i og med at jeg synes, informationen er utrolig vigtig, at man som psykisk syg får en information om, at denne her ordning er en mulighed, så vil jeg gerne tage kontakt til KL for at høre, hvad man gør, hvad de har af erfaringer, og hvordan vi kan sikre os, at ordningen bliver udbredt. Med hensyn til nedlæggelse af psykiatriske sengepladser kan man sige, at jeg lever i lykkelig uvidenhed.
Jeg ved simpelt hen ikke, jeg har ikke overblik over, om det er rigtigt, som den socialdemokratiske ordfører fremførte, at der bliver nedlagt mange sengepladser.
Men det er jo klart, at det vil føre til, at der er flere psykisk syge, der så har brug for støtte i hverdagen.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-10-22:
Jeg mangler bare at få et udsagn fra ministeren om, hvad ministeren ønsker at gøre i tiden fra i dag og frem til 2005, hvor vi igen skal revidere og se, hvordan det er gået med loven.
Det her skal ikke være en sovepude.
Det skal være noget med, at vi skal gøre noget for de svageste i samfundet. Derfor må der altså nogle pjecer ud, og samtidig vil jeg også gerne spørge: Når nu man nedlægger så mange sengepladser på de psykiatriske afdelinger, hvad mener ministeren så med, at behovet kunne være større?
Hvad kunne man gøre i den mellemliggende periode?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide af ministeren.
Henriette Kjær (KF), 2002-10-22:
Jeg vil gerne sige tak for tilslutningen til, at vi udskyder revisionen af loven.
Og så tager jeg det selvfølgelig meget alvorligt, når jeg hører om nogle af de uhensigtsmæssigheder, der kan være, eller om kommuner, der ikke lever op til lovens bogstav.
Det synes jeg er utrolig vigtigt.
Når vi laver noget med bredt flertal her på Christiansborg, så skal man også følge det op i den enkelte kommune.
Det her er jo netop et tilbud til den gruppe, der ikke kan formulere egne behov og derfor heller ikke kan stille sig op og sige, at »jeg har krav på ifølge loven«
, så vi må jo være med til at sikre, at de også får mulighed for at få en støtte- og kontaktperson, som vi ved kan være med til at stabilisere deres tilstand og give dem et bedre liv. Men det er jo noget af det, som vi bl.a. også kommer til at se på, når nu loven skal revideres, når vi skal foretage en evaluering. Hvem der bliver inddraget, har jeg ikke overblik over endnu, men jeg vil selvfølgelig gerne undersøge det og sørge for, at det bliver oversendt til Socialudvalget.
Tove Videbæk (KRF), 2002-10-22:
Kristeligt Folkeparti kan også give tilslutning til, at revisionen af lovgivningen vedrørende støtte- og kontaktpersonordningen til personer med sindslidelser udsættes.
Denne støtte- og kontaktpersonordning er med til at styrke de socialt mest udsatte og isolerede personer med sindslidelser.
Og en udsættelse af revisionen af loven kan betyde, at resultaterne af igangværende forsøg med støtte- og kontaktpersoner, også til personer med alkohol- og stofmisbrug, kan blive taget i betragtning ved revisionen, således at personkredsen, der kan få glæde af denne ordning, eventuelt kan blive udvidet.
Line Barfod (EL), 2002-10-22:
Også Enhedslisten kan støtte forslaget, ligesom vi også kan tilslutte os de bemærkninger, der har været fra flere ordførere, senest fru Margrethe Vestager, om, at det er vigtigt, at loven også bliver anvendt i praksis.
Der er for os ingen tvivl om, at støtte- og kontaktpersonordningen er en god ordning, som har stor positiv betydning for dagligdagen, og det er selvfølgelig oplagt, at man gør den ordning permanent, og også, at man laver nogle forsøg og undersøger, om andre udsatte grupper også kan profitere af at få en lignende ordning.
Vi synes, det er fint, at man indhenter erfaringer fra disse forsøg, så man eventuelt kan udvide målgruppen.
Vi ville også gerne høre, hvem det er, der bliver inddraget i arbejdet med at vurdere, hvordan det er gået med de her forsøg, og også, hvordan man kan udvide målgruppen.
Det fremgår af høringssvaret fra Sind, at man gerne vil inddrages i arbejdet, og derfor kunne det være rart, hvis ministeren kunne løfte sløret for, hvem det er, man har tænkt sig at inddrage i arbejdet.
Sanne Rubinke (SF), 2002-10-22:
Ja, også i SF er vi, jeg skulle lige til at sige naturligvis, forholdsvis begejstret for de støtte- og kontaktordninger, der findes, og ser frem til, at man vil kunne udvide forsøg til også at dække andre persongrupper end sindslidende.
Forslaget her lægger jo op til, at vi udskyder revisionen af ordningen for sindslidende til 2004 eller 2005 for at kunne få en evaluering af de igangværende forsøg på hjemløse- og misbrugsområdet med i det.
Det synes vi simpelt hen er sund fornuft.
Der er al mulig grund til at afvente evalueringen, så vi kan få et kvalificeret grundlag at træffe beslutninger på til den tid.
Så har vi i SF noteret os, at regeringen i denne her sag endda meget lægger vægt på et højere informationsniveau forud for en eventuel lovvedtagelse, og vi imødeser med forventning, om det er sådan et fænomen, der vil brede sig.
Vi støtter altså forslaget her.
Margrethe Vestager (RV), 2002-10-22:
Det Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget.
Vi synes, det er en god idé, at der sker en ligestilling, sådan at man ikke oplever det som en uretfærdighed, at nogle, der er under nogle regler, kan opnå sociale ydelser på et andet grundlag end andre.
Derfor kan vi gå fuldt ind for lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-10-22:
I Det Konservative Folkeparti ser vi positivt på den oprindelige lov fra 2000, der styrker konkurrenceevnen for disse skibe, men vi mener selvfølgelig samtidig, at når man har én undtagelse fra almindelige skatteregler, skal det ikke betyde andre undtagelser.
Derfor støtter vi ministerens forslag om at udligne disse ydelser.
Det er klart, at det er både fair og rimeligt, at sociale ydelser tildeles ud fra folks reelle indkomst.
Så vi ser dette som en rimelig og nødvendig konsekvensændring, som vi selvfølgelig støtter.