Carina Christensen (KF), 2002-04-11:
I Det Konservative Folkeparti mener vi, det er vigtigt, at læsningen, bogen og den danske litteratur trives.
Det er vigtigt, at vi har et godt bogmarked, at vi har et velfungerende biblioteksvæsen, og at den danske litteratur har nogle gode vilkår. Vi vil derfor også meget gerne være med til at støtte dansk litteratur.
Det er vores opfattelse, at statens støtte til litteraturen bør være fokuseret og målrettet mod at fremme og udvikle kvalitetslitteratur på dansk, herunder skønlitteraturen, oversættelser og faglitteraturen.
På finanslov 2002 er der afsat 160 mio. kr. i støtte til litteraturen.
Bibliotekspengene alene udgør de 140 mio. kr.
Biblioteksafgiften har siden dens spæde start i 1946 haft betydeligt vokseværk.
År efter år er der flere og flere, der er blevet berettiget til at modtage denne særlige form for dansk kulturstøtte.
I 2001 nåede man det foreløbige højdepunkt med ca. 18.000 modtagere, og der er ingen grund til at tro, at antallet af modtagere stopper ved det her.
Alene i de sidste 5 år er antallet af berettigede modtagere i gennemsnit steget med 5 pct. årlig.
I nogle enkelte tidligere år har der været
nogle kraftige stigninger foranlediget af de ændrede tildelingsregler, men siden 1997 har stigningen altså gennemsnitligt været de her ca. 5 pct. Forestiller man sig, at denne her stigningstakt fra 1997 fortsætter, så vil vi i år 2020 have ca. 42.000 modtagere af biblioteksstøtte. Omkring år 2024 vil ca. 1 pct. af den danske befolkning være berettiget til at modtage bibliotekspenge. Det er klart, at der med så mange modtagere, nu ca. 18.000, ikke kan være tale om en målrettet kulturstøtteordning.
Derfor er der også brug for, at vi får gået ordningen igennem og får skærpet den kulturelle fokus.
Det er netop, hvad ministeren har tænkt sig, og det hilser vi varmt velkommen i Det Konservative Folkeparti.
For os er det afgørende, at forfattere og oversættere, som bidrager i væsentlig grad til at berige den danske litteratur og det danske sprog, ikke får forringet deres bibliotekspenge.
Bundgrænsen på 5.000 kr. i år er en god løsning, og vi er også glade for, at der er tilført ekstra 8 mio. kr. fra tipsmidlerne.
Det vil nemlig betyde, at de forfattere, der i 2002 modtager mere end 5.000 kr., i år vil kunne få et større beløb, end de fik sidste år.
Man må gå ud fra, at de fleste af dem, der modtager under 5.000 kr. i biblioteksafgift, har en ret begrænset litterær virksomhed.
Det er klart, at det selvfølgelig ikke gælder for alle.
Der vil helt sikkert være mange yngre og lovende forfattere fra vækstlaget blandt dem, der falder under 5.000 kr.s-grænsen.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os også meget over, at regeringen nu i forståelse med de to forfatterforeninger nedsætter et udvalg, der skal gennemføre en kritisk analyse og gennemgang af fordelingsnøglerne og principperne for beregningen af bibliotekspengene.
I lyset af det stigende antal modtagere er det nødvendigt at se på hele ordningens kulturpolitiske profil og formål.
Udvalgets arbejde skal være færdigt inden den 15. august, og i Det Konservative Folkeparti glæder vi os meget til at se resultatet.
Der er med virkning fra 2001 sket en liberalisering af bogbranchens samhandelsregler.
I en 3-årig periode er der ikke længere fastsat en pligt, men derimod blot en ret til at fastsætte priser på bøger.
Forfatternes indtægtsmuligheder er naturligt nok stærkt afhængige af, hvordan bogmarkedet udvikler sig.
Derfor er vi også tilfredse med, at regeringen nu vil følge udviklingen på det her område tæt, ligesom man også vil følge udviklingen inden for folkebibliotekernes bogindkøb.