runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2002-11-06:
For laveste fællesnævner på medieområdet har først og fremmest konsekvenser for dem, der for alvor er afhængige af medier, nemlig seere og lyttere i det her tilfælde.
Derfor er udredningsarbejdet selvfølgelig ganske afgørende, det er nødvendigt for at få belyst både positive og negative konsekvenser af det, regeringen forestiller sig omkring TV 2's fremtid. Men jeg bliver nødt til at spørge ministeren, om det på forhånd er bestemt, hvad udredningsarbejdet skal resultere i.
For hvis ikke det er det, må de eksperter og fagligt kompetente mennesker, der er indhentet til et udredningsarbejde, være i deres gode ret at udtale sig, som de måtte mene, det er relevant.
Jens Rohde (V), 2002-11-06:
Jo, men man kunne også vende spørgsmålet om og sige: Vi har jo alle sammen bakket op om det udredningsarbejde, som kulturministeren har sat i gang
Men er det så netop ikke udtryk for laveste fællesnævner og udtryk for en forudindtaget holdning, at man i aviser og Ritzau og andre steder melder ud, at man på forhånd mener, at det her bliver en møgsendeflade?
Er det ikke laveste fællesnævner?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-11-06:
Vi har fra regeringens side, fra forligspartiernes side, bedt bestyrelsen om at deltage i udredningsarbejdet.
Og det har man gjort i en dialog med det firma, som vi har valgt i den forbindelse.
Det, som jeg har påpeget, er, at man ikke offentligt har spillet konstruktivt med i den proces fra dele af ledelsens side - det er så fortid nu - og det har jeg påpeget over for formanden og den administrerende direktør og kan dokumentere i tilfælde efter tilfælde. Jeg synes nu nok, vi fra regeringens side er kommet med rigtig mange gode argumenter for en privatisering: Alle danskere får en lavere licens, vi stopper blandingsøkonomien mellem licens og reklamefinansiering, vi får et friere mediemarked, og vi stiller ret skrappe kvalitative krav til det nye TV 2, som betyder, at vi måske på nogle områder kan få et bedre TV 2.
Ting er jo ikke statiske, alting kan udvikle sig.
Jeg tror, det er udtryk for en eller anden forældet, romantisk holdning om, at bare fordi det fungerer i dag, skal det også fungere sådan i fremtiden.
Sådan skal det jo ikke være.
TV 2 skal også udvikle sig, og det vil TV 2 også komme til med skrappe kvalitative krav.
Det, der er interessant for os som forligspartier, er jo som sagt, at vi vil have indledt en proces, som leder hen imod en privatisering, hvis de krav er opfyldt.
Når de konditioner er hørt ude i byen, er der stadig væk et væld af interesserede købere til TV 2.
Så er det sådan set ikke interessant for mig som kulturminister og vel i og for sig heller ikke så interessant for regeringen og forligspartierne, hvad man siger i det nuværende TV 2. Så er det jo interessant at se på med de konditioner og med den økonomi, der ligger efter udredningsarbejdet: Kan man så købe TV 2, drive det som en forretning og samtidig sende kvalitets-tv?
Der er svaret ja fra hele medielandskabet.
Det er derfor, de er så emsige, det er derfor, de er så positive, og det er derfor, de meget gerne vil ind.
Det er jo det, der er interessant for det arbejde, og det er det, vi selvfølgelig vil lytte til, når vi nu skal træffe den endelige afgørelse. Hr. Jens Rohde spørger til Cristina Lages udtalelser - det er en af de udtalelser, som jeg også har.
Jeg kunne finde mange flere, men nu har jeg valgt som kulturminister at se fremad.
Henriette Kjær (KF), 2002-11-06:
Den generelle fremstilling om, at barselorloven forlænges på fulde dagpenge, er af nogle blevet opfattet sådan, at de under barselorlov får ret til et dagpengemaksimum pr. time gange 37 timer.
Indledningsvis vil jeg sige, at beregningsreglerne er de samme som under de tidligere barselorlovsregler, og at udtrykket fulde dagpenge bruges for at understrege forskellen til børnepasningsorlovsydelsen, der var på 60 pct. af dagpengemaksimum.
Det vil altså sige, at der er sket en forhøjelse af dagpengene under orlov.
Det fremgår af den avisartikel, der henvises til i spørgsmålet, at kritikken af barselorlovsreglerne handler om, at deltidsansatte kvinder ikke kan få fulde dagpenge.
Jeg mener, at det ville virke urimeligt for de fuldtidsansatte, hvis reglen var den, at de deltidsbeskæftigede personer havde mulighed for at få samme og dermed højere barseldagpenge som fuldtidsansatte, og desuden ville det jo så betyde merudgifter for staten.
Det fremgår ikke af spørgsmålet, hvordan de omtalte 3.000 kr. er fremkommet, så jeg kan ikke kommentere det beløb. Hvad angår spørgsmålet om det ligestillingsmæssige, og hvilke konsekvenser det har, vil jeg sige, at nogle kvinder vælger at arbejde på fuldtid, andre vælger deltidsarbejde, men jeg kan ikke se retfærdighed i, at de skal have samme barseldagpenge, for det er jo et valg, de træffer.
Det gode ved de nye barselorlovsregler er, at ligestillingen bliver tilgodeset, ved at der er gennemført en fleksibilitet, så kvinderne bedre kan bevare kontakten til arbejdsmarkedet, og ved at dagpengene er forhøjet under orloven.
Det betyder forhåbentlig, at flere mænd vil tage orlov.
Jan Trøjborg (S), 2002-11-06:
Jeg reagerede også lidt på ministerens udtalelse om enkeltpersoners håndtering af denne sag i et kommunikationscenter.
Jeg synes, det er meget ærgerligt at inddrage den slags i en besvarelse.
Det her handler jo om, ligesom det gjorde for den tidligere regering og den tidligere opposition, at procedurerne er tilstrækkelig gode og tilstrækkelig sikre.
Det er det, vi er optaget af.
Sagen er jo den, som ministeren tidligere har svaret, at man altså har en situation i kommunikationscenteret, hvor der formentlig er meget få medarbejdere, måske kun en enkelt, samtidig er der stormvarsel og meget andet, der skal gøres.
Derfor er spørgsmålet: Finder ministeren virkelig, at de procedurer er tilstrækkelige, og finder ministeren virkelig på baggrund af det, vi ved om den meget svage bemanding, der var den pågældende dag, hvor der også er stormvarsel, og hvad ved jeg, at det er rimeligt ligesom at tørre ansvaret af på en enkelt person?
Og hvad vil ministeren gøre for at få strammet disse procedurer op?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-11-06:
Det kunne man sige meget om.
Nu vælger jeg jo at se fremad.
Men jeg vil godt sige til fru Mette Frederiksen, at vi har tårnhøje ambitioner for det nye TV 2.
Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, som har indgået en medieaftale, har sagt, at en fuldstændig klar forudsætning for hele denne her proces er, at vi får et TV 2 som er på niveau med det TV 2, vi har i dag og gerne bedre.
Det bliver med anderledes krav.
Vi tror nemlig på, at tv-mediet ikke er et statisk medie, men et medie, som hele tiden udvikler sig.
Og der vil vi godt tillade os at have ambitioner på seernes vegne og ikke bare sige, at tingene skal være, som de altid har været - nej, ting udvikler sig hele tiden.
Så vi tror på, at vi får et bedre TV 2 til gavn for seerne.
Vi kan dokumentere, at seerne kommer til at betale mindre i licens, at vi kan udvikle TV 2, at vi får stoppet blandingsøkonomien, fordi vi kan udvikle TV 2 kvalitativt, økonomisk på mange, mange forskellige måder.
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
Jeg skal indrømme, at jeg synes, det er dybt, dybt bekymrende, at det kan rode så meget.
Ministeren siger, at den største fejl bliver begået søndag.
Kan ministeren ikke bekræfte, at hvis det var sådan, at man rent faktisk havde reageret på en efterlysning, hvor de russiske myndigheder henviser til det, de definerer som en terroraktion, så ville resten af forløbet have set anderledes ud, så ville der slet ikke være kommet dertil med alle de fejl, der sker søndag?
Jeg er dybt bekymret, når jeg tænker på, hvad vi har diskuteret og fået lavet lovgivning om og givet penge til til terrorbekæmpelse.
At sådan en simpel ting som at modtage en henvendelse fra Interpol med en efterlysning på baggrund af mistanke om terror, nu er en lille fejl i forhold til det, der sker søndag, forstår jeg simpelt hen ikke, og jeg synes ikke, at ministeren på den måde viser den ansvarlighed, som ministeren burde.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg har svært ved at se, at der skulle være nogen som helst grund til at forsøge at lave et skænderi ud af den fejlvurdering, der fandt sted i Rigspolitichefens kommunikationscenter kl. 15.19.
Jeg har meget klart givet udtryk for, hvad jeg mener om den del af sagsforløbet, også at der skal ændres på arbejdsgangene, så der bliver rettet op på den del af Rigspolitichefens arbejdsområde, men såfremt Socialdemokratiet ønsker at blive ved med at bore i lige præcis den medarbejders manglende evne til at sætte tingene ind i den rette sammenhæng, er Socialdemokratiet meget velkommen til det.
Jeg har taget ad notam, at Rigspolitichefen har tænkt sig at lære noget af det her forløb og selvfølgelig også sørge for, at der bliver rettet op på tingene.
Og så mener jeg ikke, at der er nogen grund til at blive ved med at træde rundt i, om der blevet begået fejl eller der er begået alvorlige fejl.
Der er blevet begået fejl undervejs, og de fejl bliver rettet.
Jeg skal beklage, at man foretog en så forkert prioritering, og jeg er helt stensikker på, at de pågældende medarbejdere er de allerallerførste til at beklage det.
Men der er ikke meget andet at sige til det, end at man må beklage de fejl, der er blevet begået, og så håbe på, at læren af det her forløb er, at man skal være mere agtpågivende i den her slags sager.
Det er jeg overbevist om at Rigspolitichefen har til sinde at føre ud i livet.
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
Nu troede jeg ikke, vi skændtes, men det kan man selvfølgelig have forskellige tærskler for.
Vi er faktisk bare optaget af at få klarlagt det forløb, der har været, for det er jo kun på den måde, man kan rette op på det.
Og jeg synes ikke, at ministeren skal komme af sted med at tørre ministerens ansvar af på en medarbejder i et kommunikationscenter.
Vores bekymring går faktisk på, at vi qua terroraktionen den 11. september i New York har haft så mange tiltag og så mange svære spørgsmål oppe til politisk vurdering, og vi har alle sammen været optaget af, at denne her globale situation må vi også i Danmark tage et ansvar for, og så fejler Danmark første gang, det overhovedet kommer på tale.
Der er i hvert fald så meget rod, at jeg ikke synes, at det ikke er bekymrende.
Frank Jensen (S), 2002-11-06:
Jeg synes nu også, at ministeren skal komme lidt ned på jorden igen.
Ministeren har fået ekstra 90 mio. kr. - pengene blev skaffet under den tidligere regering - til at sikre, at vores terrorberedskab er i orden, og det er ministeren, der har stået for udmøntningen af det.
Nu får vi at vide, at nu, hvor det skulle stå sin prøve, kikser det, for på grund af at der var stormvarsel den fredag, lykkedes det ikke at få opgraderet vores kriminalregister.
Finder ministeren ikke anledning til på baggrund af de her mange fejl, der er begået, at sikre, at der sker en opgradering af det kommunikationscenter?
Er det så ikke dér, ministeren bør sætte sine ressourcer ind, så det her ikke kan gentage sig?
Det er det, vi efterlyser.
Vi har tidligere stået for skud, været ude for mange stormløb, når det drejede sig om sikkerhed for, at vores beredskab virker, når der kommer personer af særlig karakter til Danmark.
Jeg kan personligt sige, at jeg har mange erfaringer med stormløb i salen i den slags spørgsmål, men de er hver gang blevet brugt til at sikre, at vi sørgede for, at kommunikationen blev bedre.
Det er det, vi efterspørger.
Er det ikke i kommunikationscenteret, vi skal sikre, at der sker en opgradering?
Jeppe Kofod (S), 2002-11-06:
Jeg reagerede også på ministerens forsøg på at tørre ansvaret af på en medarbejder.
Jeg vil bare høre ministeren bekræfte, at hele ansvaret for rodet i den her sag, at ansvaret for det terrorberedskab, som vi siden den 11. september har kæmpet for skulle fungere - alle de millioner kroner, der er afsat til det - ligger ét sted, og det er på ministerens og regeringens bord, og at man ikke på den måde kan begynde at sige, at enkelte medarbejdere har ansvaret for det. Det politiske ansvar ligger hos regeringen og justitsministeren, og derfor er det vigtigt, når vi afdækker sådan et sagsforløb her, at man påtager sig ansvaret og gør noget ved det bagefter og ikke bare kan tørre det af på en medarbejder.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Med hensyn til Politiets Efterretningstjeneste og det styrkede terrorberedskab vil jeg gerne erindre om, at der blev oversendt et aktstykke til Finansudvalget den 23. oktober 2001.
Det er underskrevet af hr. Frank Jensen og Johan Reimann, og det går på, hvordan pengene vil blive brugt i terrorismebekæmpelsen.
Det understreges her, at det først og fremmest skal ske gennem tilførslen af personale og it-mæssige ressourcer til Politiets Efterretningstjeneste.
Jeg har vedrørende aktstykke 34 fået oplyst, at Politiets Efterretningstjeneste, i hvert fald som det er forelagt for mig, har brugt de midler, som var en merbevilling, som skulle udgøre ca. 75 medarbejdere.
Man har ansat 77, hvoraf politipersonale, der enten er startet i organisationen, er ansat eller under afgivelse af respektive politikredse udgør 46; det administrativt personale samt oversættere udgør 9; akademikere og andre faggrupper udgør 10 - det har været ret væsentligt, at der var andre grupper - og stillinger på verserende opslag udgør 12.
Med andre ord er det min opfattelse, at man i meget høj grad har fulgt den indstilling, som også den tidligere regering stod bag, om, hvordan pengene skulle bruges.
Jeg har forstået rigspolitichefens bemærkninger til sagen sådan, at der var tale om en menneskelig fejl.
Der var tale om en person, der foretog et fejlskøn, ikke om, at der var behov for yderligere ressourcer.
Men jeg er overbevist om, at den her sag vil få rigspolitichefen til at vurdere, hvorledes man bedst organiserer sig, så man har sikkerhed for, at den her situation ikke gentager sig.
Og som jeg redegjorde for også på nævnsmødet, har rigspolitichefen via politimester Højbjerg også udsendt nye retningslinjer for, hvordan kommunikationen skal strammes op, så man har sikkerhed for, at der bl.a. i weekenden bliver tilbagemeldinger til ledelsen, så man ved, hvad det er, der foregår, og så man undgår at komme i den her situation igen.
Jeg ser det som en klar erkendelse af, at man vil stramme op også i forhold til det, der er sket i kommunikationscenteret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2002-11-06:
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor Folketingets Udenrigspolitiske Nævn på mødet lørdag den 26. oktober 2002 ikke blev informeret om den henvendelse, rigspolitiet modtog fredag den 25. oktober kl. 15.20 fra russisk Interpol, og hvoraf det fremgår, at de russiske myndigheder har oplysninger om, at der kan deltage personer involveret i terrorisme på den tjetjenske verdenskongres, en henvendelse rigspolitiet informerede Justitsministeriet om fredag den 25. oktober 2002 om eftermiddagen?«
Det er utrolig vigtigt at få understreget, at den her sag handler om, at havde man haft styr på terrorberedskabet fra regeringens og myndigheders side og havde man været ærlig omkring denne sag fra starten, da det kom frem i medierne i sidste uge, havde vi måske ikke behøvet at bruge så meget tid på at gennemgå hver enkelt detalje også her i salen.
Baggrunden for det her spørgsmål, som jeg nævnte tidligere her i spørgetimen i dag, er bl.a., at af en pressemeddelelse fra Udenrigsministeriet, der kommer ud kl. 00.53 den 28. oktober, altså natten til mandag, fremgår det: »Rusland er over for regeringen fremkommet med oplysninger om, at personer med forbindelse til terroraktionen i Moskva muligvis vil deltage i Tjetjenien-kongressen i København.« Den minder som sagt i høj grad om den henvendelse, som politiet fik fredag den 25. oktober kl. 15.20, hvor man af redegørelsen fra justitsministeren kan se, at man orienterede en kontorchef i Justitsministeriet, men justitsministeren har ikke beklaget, at man ikke har orienteret også det politiske led, hverken i Udenrigsministeriet eller Justitsministeriet.
Er det tilfredsstillende?
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Det spørgsmål, som hr. Jeppe Kofod har stillet, går på, hvorfor Folketingets Udenrigspolitiske Nævn på mødet lørdag den 26. oktober ikke blev informeret om den henvendelse, rigspolitiet modtog fredag den 25. oktober kl. 15.20 fra russisk Interpol.
Som jeg har skrevet i redegørelsen, og som det klart fremgår, vedrørte den henvendelse ikke navngivne personer, men mere generelt deltagerne i den tjetjenske verdenskongres.
Det blev i den forbindelse anført, at der forelå oplysninger om, at der kunne deltage personer i konferencen, som var involverede i terroraktiviteter og efterlyst på internationalt plan.
På den baggrund anmodede de russiske myndigheder i henvendelsen dansk politi om at bekræfte, at kongressen blev afholdt og om i givet fald at stille tilgængelige informationer om de pågældende personer til rådighed.
Den henvendelse blev besvaret af rigspolitiet via kommunikationscenteret samme aften kl. 18.38 med anmodning om nærmere oplysninger om identiteten på de konferencedeltagere, der måtte være involveret i terrorisme.
Forinden havde Politiets Efterretningstjeneste telefonisk orienteret Justitsministeriet om henvendelsen fra de russiske myndigheder og det påtænkte svar.
Orienteringen skete over for den relevante kontorchef i Justitsministeriet, der tog den til efterretning.
Hertil kommer bl.a., at det svar, som kommunikationscenteret ville sende til de russiske myndigheder i den givne sammenhæng, måtte anses for at være den korrekte og adækvate reaktion på denne henvendelse.
Og jeg vil godt bemærke i den forbindelse, at hverken Justitsministeriet eller Politiets Efterretningstjeneste på dette tidspunkt var bekendt med den russiske henvendelse vedrørende Akhmed Sakajev, der var fremsendt fredag den 25. oktober kl. 15.19.
På den baggrund kan den pågældende kontorchefs håndtering af sagen, herunder at sagen ikke blev forelagt ministeriets ledelse, efter Justitsministeriets opfattelse ikke give anledning til bemærkninger.
, at såfremt hr. Jeppe Kofod har spørgsmål vedrørende Udenrigsministeriets pressemeddelelser, så mener jeg, det rigtige er at stille udenrigsministeren de spørgsmål.
Sanne Rubinke (SF), 2002-11-06:
Til noget helt andet, hvor der, så vidt jeg kan bedømme, ingen sikkerhedsmæssige aspekter er, men dog nogle ligestillingsmæssige mener vi.
Jeg vil gerne begrunde spørgsmålet.
I spørgsmålet beder jeg ministeren redegøre for de ligestillingsmæssige aspekter i det forhold, at en gruppe, primært kvinder ansat inden for sundheds- og socialsektoren, oplever, at de bliver ramt af nogle dårlige beregningsregler efter de nye barselorlovsregler.
Der har været rettet henvendelse til beskæftigelsesministeren, under hvis område beregningsreglerne og barseldagpengene jo hører.
Det, jeg så gerne vil høre, er, om ministeren for ligestilling kunne være enig i, at der er et ligestillingsmæssigt problem, når man stiller denne gruppe kvinder ringere ved barsel, end hvis de rent faktisk var ledige.
Jeppe Kofod (S), 2002-11-06:
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg læste op af pressemeddelelsen, er, at der udtrykkelig står: Rusland er over for regeringen fremkommet med oplysninger.
Jeg går ud fra, at fru Lene Espersen er medlem af regeringen, og derfor spørger jeg til det her.
Jeg vil bare høre endnu en gang, om jeg skal forstå ministerens svar sådan, at når der kommer en henvendelse fra det russiske Interpol om, at der befinder sig konkrete terrormistænkte på en Tjetjenienkongres i Danmark, er det ikke noget, der får alarmklokkerne til at ringe, og det er ikke noget, der skal få alarmklokkerne til at ringe hverken i Justitsministeriet eller Udenrigsministeriet, således at ledelse og det politiske niveau bliver orienteret.
Skal jeg forstå svaret på denne måde, synes jeg nok, at der er endnu en grund til at påpege, at der måske er noget galt i det danske terrorberedskab.
Det vil jeg bare lige høre ministerens kommentar til.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg vil gerne starte med at sige til hr. Jeppe Kofod, som indledte første runde med nogle betragtninger over, at man vil have nogle ærlige svar, at jeg i hvert fald har bestræbt mig på at give en så grundig og så ordentlig redegørelse for hele hændelsesforløbet, som det overhovedet har været mig muligt.
Jeg besvarer også spørgsmål i dag i salen, der ikke har meget at gøre med de spørgsmål, der blev stillet, fordi jeg mener, det er i vores alle sammens interesse, at der er klarhed over hændelsesforløbet.
Hvem sagde hvad hvornår?
Det håber jeg er noget, som hr. Jeppe Kofod om ikke andet så kan tage med sig. Jeg mener, det af helt indlysende grunde er meget væsentligt, at Folketinget mener, at man har fået klarhed over hændelsesforløbet, og jeg skal bestræbe mig på på bedst mulige måde at give så gode og grundige svar, jeg kan, også selv om onsdagsspørgetiden måske ikke er det bedste instrument, da man jo er under meget strenge tidsbegrænsninger.
Jeg bliver spurgt til, om ikke alarmklokkerne skulle ringe forskellige steder.
Jo, alarmklokkerne ringede jo sådan set ved den henvendelse, der kom kl. 15.20, fordi man med det samme sagde: Der bliver afholdt en tjetjensk verdenskongres, og russerne kommer med påstande om, at der muligvis kan være folk, der har relation til terrorisme på den konference.
Med den retorik, man har hørt fra Ruslands side ikke kun her op til weekenden, men også tidligere omkring Tjetjenienkonflikten, er det måske ikke den mest overraskende udmelding.
Derfor sender man forholdsvis hurtigt en besked tilbage til russerne: Så må I levere en liste over, hvilke navne det er.
Hvad er det for nogle personer?
I kan jo ikke bare sende sådan en påstand og så sige: Nu må I så sørge for at finde ud af, hvem der er terrorister.
Næ, man vender tilbage til russerne ganske hurtigt, og det er også det, der er grundlaget for, at kontorchefen i Justitsministeriet siger, der er blevet taget hånd om den her sag.
Russerne er kommet med en generel henvendelse.
Nu beder vi om lynhurtigt at få svar tilbage fra russerne på, hvad det så er for nogle mennesker.
Kan vi udbede os en liste?
Så på det punkt er jeg faktisk meget enig med spørgerne i, at det var meget væsentligt, at man sørgede for at få det afklaret i forhold til de russiske myndigheder.
Den liste kommer jo så først om søndagen og ligger og slumrer, indtil det bliver mandag.
Jeppe Kofod (S), 2002-11-06:
Tak for svaret.
Som justitsministeren rigtigt påpegede, fremgår det i redegørelsen, at man kl. 18.38 besvarede henvendelsen fra fredag den 25. oktober kl. 15.20 og bad om en konkret liste.
Hvis der nu opstår en sådan situation i fremtiden, vil justitsministeren så foretrække, at ledelsen i ministeriet, Udenrigsministeriet og også Statsministeriet, får besked om, at der er en sag kørende, hvor det russiske Interpol, politimyndighederne, påstår, at der er mulige mistænkte terrorister på en Tjetjenienkongres, og at man fra danske myndigheder besvarer den her påstand med, at man selvfølgelig beder om at få en liste på navnene?
Det vil sige, at man ved, at der kan komme en sag hen over weekenden.
Man ved, at der kan komme en liste fra de russiske myndigheder.
Den kan komme lørdag, den kan komme søndag.
Den kom så søndag og blev desværre først opdaget mandag morgen.
Jeg vil bare høre, om det er tilfredsstillende, at man har sådan et beredskab, som ikke fungerer i sådan en situation, hvor man taler om international terrorisme.
Her må jeg bare spørge endnu en gang: Det, som ministeren skriver i redegørelsen om, at man bare har taget det til efterretning, at en kontorchef er blevet orienteret, er det virkelig godt nok?
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
Det er lidt i samme boldgade.
Jeg hører stadig væk, at ministeren synes, det er en tilfredsstillende kommunikation.
Jeg må indrømme, at jeg gik rundt med en forestilling om, at når der stod terrormistænkt i en henvendelse, så ville alle klokker ringe, og den ville gå hele vejen op i systemet,
uagtet at alle godt ved, at der selvfølgelig er en helt klar afgrænsning i forhold til politi og lovgivning, som selvfølgelig skal være i orden.
Men jeg troede sådan set, at alarmklokkerne ville ringe for ministerens ører også, og derfor vil jeg godt spørge, om det også i fremtiden vil være sådan, at når der kommer henvendelser omkring terrormistænkte, vil det blive betragtet som kommunikation i en banal sag.