runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 1998-12-16:
Jamen jeg er da helt enig med hr. Frank Aaen i, at pensionisterne rammes af meget: De rammes af pinsepakker, de rammes af grønne afgifter, de rammes af benzinafgifter.
Der er mange steder, hvor pensionisterne rammes; det er helt korrekt.
Men se, med hensyn til Den Sociale Pensionsfond må jeg have lov til at læse op, hvad Venstre de sidste 4 år i træk har sagt i forbindelse med ændringsforslaget til finansloven, og hvad der står i den skriftlige begrundelse for, at vi ønsker, at tekstanmærkningen udgår: »Venstre er af den opfattelse, at såfremt der skal foretages permanente ændringer i overførselsprincipperne i Den Sociale Pensionsfond, kræver dette en egentlig, særskilt lovbehandling af ændringer i loven om Den Sociale Pensionsfond.«
Det er præcis det, der finder sted nu, og som vi har bedt om, for der har ikke i de 4 år været tale om, hvad pengene skulle bruges til.
Og det, som jeg i august måned har sagt til Politiken, og som jeg forstår at hr. Frank Aaen refererer til, er, at hvis man yderligere ønsker at tage penge fra Den Sociale Pensionsfond, så ønsker vi i Venstre, at pengene bruges til forbedringer for pensionister og andre svage grupper, og det står vi ved. Der er altså ikke tale om, at disse penge skal kunne bruges til andre end pensionister og andre svage grupper. Hvad regeringen og Folketinget i øvrigt påfører pensionister af byrder, er jo en anden sag, som ikke vedrører
Den Sociale Pensionsfond.
Det har vel aldrig været hr. Frank Aaens mening, at når benzinafgiften forhøjes, skulle man via Den Sociale Pensionsfond kompensere for afgiftsforhøjelsen?
Det, vi garanterer, er, at med vores stemme bruger man kun Den Sociale Pensionsfond til formål, som er til gavn for pensionister og andre svage grupper.
Det burde være til at forstå.
Frank Aaen (EL), 1998-12-16:
Men når pinsepakken bliver bragt ind i debatten, vil jeg bare sige, at det, som pinsepakken indebar for landets pensionister, var for det første en forhøjelse af pensionstillægget for gifte pensionister, bl.a. for at kompensere for de stigende afgifter på benzinen, og for det andet en sænkning af bundskatten, som gør, at alle landets pensionister kommer til at betale lidt mindre i skat de kommende år. Det er de forbedringer, der ligger i pinsepakken, og det, der sker nu, er, at alle de penge stjæles tilbage igen ved hjælp af Venstre.
Thor Pedersen (V), 1998-12-16:
Det bliver så også en kort bemærkning, og jeg vil sige, at det tjener egentlig hr. Frank Aaen til ære, at hr. Frank Aaen ikke ved, hvad det er, Enhedslisten har leveret stemmer til med pinsepakken.
For til det argument, som hr. Frank Aaen fremførte om, at man ikke havde forringet pensionisternes vilkår med pinsepakken, vil jeg lige sige, at pensionssparerne som følge af pinsepakken mister ca. 30 mia. kr. over 4 år.
Karen Jespersen (V), 1998-12-16:
Jeg vil gerne understrege, at det lovforslag om Den Sociale Pensionsfond, som vi behandler, ikke indeholder nogen realitetsændring.
Det drejer sig ene og alene om, at indholdet i den tekstanmærkning, der står i finansloven, og som har stået der i nogle år, nu kommer ind i selve loven om Den Sociale Pensionsfond.
Så vil jeg gerne sige til fru Inge Refshauge, at ændringen bort fra det formål, at pengene skulle bruges til en tillægspension, skete i 1982.
Det var på det tidspunkt, man stoppede indbetalingerne og ændrede fondens formål fra, at pengene skulle gå til en tillægspension, og til, at de skulle gå til almindelige pensionsformål.
Og de ændringer, man siden har gennemført med henvisning til Pensionsfonden, er dem, man nu sikrer bliver gennemført ved, at pengene faktisk også bliver hentet i Pensionsfonden.
Og til hr. Kristian Thulesen Dahl kan jeg sige, at der faktisk er et meget klart regnskab over, hvad det er for lovforslag, der er gennemført med henvisning til Den Sociale Pensionsfond, og det drejer sig sig om pensionsforbedringer, om varmetillæg og om boligydelser som nogle af de store klumper.
Der var så et misforhold mellem, hvad de forbedringer kostede, som man faktisk havde gennemført for pensionister, og så det, at man kun måtte bruge afkastet af fonden, for afkastet kunne ikke dække de udgifter, man rent faktisk havde påført samfundet med henvisning til Pensionsfonden.
Og det er derfor, man begynder at spise af grundkapitalen, og det er så det, der nu kommer ind i selve loven om Den Sociale Pensionsfond. Til sidst vil jeg bare sige til hr. Villy Søvndal, som kritiserede forslaget om at sænke den statslige refusionsprocent for førtidspensioner, at for det første bliver de penge jo ført tilbage til kommunerne, så der er ikke tale om et spareforslag, og for det andet er det jo ikke meningen, at kriterierne for at få en pension skal strammes. Når vi foretager den ændring, så er det, fordi vi i kraft af Den Sociale Ankestyrelses såkaldte praksiskoordinering kan se, at der er kommuner, der fortsat giver pension uden at have givet de nødvendige tilbud til borgerne, altså uden at have sikret revalidering, opfølgning eller andet, og fordi vi så kunne være bekymrede for, at det kan hænge sammen med, at det i dag er billigere at sende borgere på førtidspension, end det er at give dem et aktiveringstilbud.
Så det er faktisk for at sikre borgernes retssikkerhed ved, at de får de tilbud, de skal have, og ikke bliver sendt på førtidspension uden egentlig at opfylde kravene for en førtidspension, idet de så at sige ikke har en nedsat erhvervsevne, der berettiger dem til den.
Så på den måde skal det være en fordel for borgerne, at de er sikret de tilbud og ikke bare bliver parkeret på en førtidspension.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-16:
Jo, men det er jo lige præcis det yderligere problem, der er ved den måde, som den her lov kommer igennem på
På et tidspunkt, der hed det, at man ville have mulighed for at få sin efterløn, også hvis man af forskellige grunde ikke stod til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man én gang havde fået sit bevis.
Den anden del af det var, at så blev det ændret, og nu kunne det kun dreje sig om sygdom.
Spørgsmålet om, hvornår man kan få sit kontingent tilbage, som er det, hr. Dyrlund rejser, er fuldstændig uklart.
Der står f.eks. ikke, om man kan få sit kontingent tilbage, hvis man på grund af manglende arbejde ryger på bistandshjælp.
Er det sådan, ordningen er skruet sammen?
Det har vi ikke kunnet få svar på.
Og det er jo klart, for man ved ikke, hvad det er for en ordning, man indbetaler kontingentet til, og det er ikke klarlagt, i hvilke tilfælde man kan få kontingentet tilbage. Det ville vi meget gerne have klarhed over, men det var ikke muligt at få.
Det er én af grundene til, at vi er så fantastisk utilfredse med den måde, som det her er foregået på.
Inge Refshauge (DF), 1998-12-16:
Jamen dog, hvad må man ikke høre.
Nu skal det ligefrem være dejligt at blive pensionist som 65-årig. Hvad med førtidspensionisterne, vil jeg spørge hr. Thor Pedersen.
De mister jo mange penge ved at gå på folkepension to år tidligere.
Dem er der overhovedet ikke tænkt på i det her sammenstrikkede finanslovforlig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-16:
Ja, nu hører alting da op.
Jeg vil gerne bede hr. Frank Aaen bekræfte, at det, som Venstre har markedsført sig på i årevis - hr. Thor Pedersen nævnte selv årrækken, nemlig fire år - ikke bare har været ren teknik.
Det har ikke bare været sådan nogle rent juridiske spidsfindigheder med, at nu skulle man have lovgrundlaget på plads, men det har været med en samtidig fremført bekymring om, hvorvidt de svageste i det her samfund fik det, som de skulle have, om de fik nok.
Så sent som her i efteråret har man, præcis som hr. Frank Aaen var inde på, fremført, at hvis Den Sociale Pensionsfond skulle tømmes, skulle der samtidig ske en tilsvarende forøgelse af midler til pensionister ad anden vej, så pengene reelt gik til det formål, de var indkrævet til. Og vil hr. Frank Aaen ikke bekræfte, at det, som hr. Thor Pedersen nu er i færd med at gøre, er lige præcis det modsatte?
Der findes eksempel på eksempel, hvor man forringer pensionisternes vilkår, samtidig med at man er hoppet med på regeringens galej med at tømme Den Sociale Pensionsfond.
Frank Aaen (EL), 1998-12-16:
til at kigge på Den Sociale Pensionsfond, hvis vi samtidig laver nogle forbedringer for landets pensionister.
Hr. Thor Pedersen sagde så sent som i august måned, at han gerne ville være med til at gøre noget med Den Sociale Pensionsfond, hvis man samtidig gjorde noget godt for landets pensionister.
Det, man gør, er, at man tager penge fra pensionisterne på boligydelsen og man tager penge fra pensionisterne ved at fjerne det tillæg, som pensionister i kommuner med en høj skatteprocent får.
Og så står hr. Thor Pedersen her og siger, at man giver penge til pensionisterne ved at nedsætte pensionsalderen til 65 år.
Det er det, som alle andre danskere for længst har indset er rent tyveri, fordi man tvinger folk fra efterløn og over på folkepension, hvilket giver mange pensionister et tab på ca. 100.000 kr. på de 2 år, det drejer sig om.
Tyveri på tyveri på tyveri - det er det, Venstre står for over for landets pensionister i denne omgang, og vi må sige, at det løfte, man gav og har givet gentagne gange, var bare ren, ren snak.
Det var valgflæsk og ikke andet end valgflæsk.
Poul Nødgaard (DF), 1998-12-16:
Som man kan se af betænkningen til det her lovforslag, stemmer Dansk Folkeparti for det foreliggende lovforslag.
Men dermed være ikke sagt, at vi synes, det er en god idé at give Færøerne det store beløb, som der er tale om pr. år, 932 mio. kr. Vi vil med stor interesse følge de forhandlinger, der formentlig kommer til at finde sted mellem den danske regering og Færøernes hjemmestyre vedrørende øget selvstændighed for Færøerne. Det vil naturligvis også betyde, hvis den selvstændighed kommer, at så skal Færøerne også i meget højere grad klare sig selv.
Og i den forbindelse kan jeg sige, at vi allerede tager hul på debatten omkring Færøerne ved under finanslovdebatten at stille et ændringsforslag, der i realiteten betyder, at vi laver en mindre reduktion af tilskuddet til Færøerne allerede fra 1999.
Det er for at lave en markering af, at det altså er noget, vi mener noget med, og at der skal ske noget omkring det.
Det synes vi at vi gerne vil sige for fuldstændighedens skyld, også inden finanslovdebatten går i gang.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-16:
Et flertal i Folketinget har jo vedtaget, at man vil vedtage dette lovforslag, men jeg synes alligevel, det er rart at vide, hvad det er, man vedtager.
På baggrund af en diskussion blev der stillet et ændringsforslag, som indebar, at man fik udsættelse til den 1. april med hensyn til ikrafttræden af denne bestemmelse, fordi den var ret vidtgående.
Undervisningen tilrettelægges emne- og projektorienteret.
Undervisningen i et emne må højst udgøre 60 pct. af undervisningstiden.«
Betyder det ikke, at det, man kan gøre nu, stort set svarer til det, man kunne gøre før?
nu, at man tilrettelægger undervisningen emne- og projektorienteret, men længere nede opretholder man jo bestemmelsen om, at der stadig væk er visse fag, som skal tilbydes, nemlig mindst seks timer ugentlig i grundlæggende færdigheder og fire timer ugentlig i psykologiske fag
For at få det stillet op i forhold til, hvad der er gældende praksis i dag, og til, hvad ministeren nu foreslår i sit ændringsforslag stillet uden for betænkningen, er det så ikke, at man vender tilbage på det punkt, som det har været
hidtil
Jeg spørger, fordi jeg simpelt hen er i tvivl, og jeg spørger ud fra, at det er vigtigt, at mennesker, der skal administrere og arbejde efter denne lov, ved, hvad det er, de har at rette sig efter.
Jeg synes ikke, det er helt tilfredsstillende, hvis Folketinget vedtager et eller andet, som der bagefter rejses tvivl om.
Jeg håber, ministeren har forstået mit spørgsmål.
Det vil sige, at det nye i forhold til gældende praksis - det er sådan, at det er vigtigt at være klar over, fordi det er det, som den verden, der arbejder med det, er interesseret i - må være, at ét emne kun må udgøre højst 60 pct. af undervisningstiden, og at der er nogle grundlæggende færdigheder, 6 timer, og at der er psykologiske fag, 4 timer, og ellers er alt, som det har været hidtil.
Villy Søvndal (SF), 1998-12-16:
Jeg vil godt kvittere over for socialministeren, fordi hun har imødekommet det ønske, der lå fra FTF, nemlig ønsket om i lovteksten at understrege for det første, at når der revalideres, skal man tage udgangspunkt i den enkeltes ønsker, og for det andet, at sigtet med at revalidere er, at mennesker skal ansættes på normale løn- og ansættelsesvilkår på arbejdsmarkedet.
Det er vi meget tilfreds med fra SF's side.
Tove Videbæk (KRF), 1998-12-16:
Som nævnt i min ordførertale under førstebehandlingen er Kristeligt Folkeparti positiv over for dette lovforslag, der har til hensigt at fremme virksomhedsrevalidering og andre lokale virksomhedsrettede initiativer. Men siden førstebehandlingen har et AMU-center meldt ud, at man mener, at AMU-centrenes værksteder må kunne betragtes som virksomheder, og derfor ser man frem til at få mange revalidender på virksomhedsrevalidering på AMU-centre.
Kristeligt Folkeparti betragter ikke AMU-centre som en virksomhed i den forbindelse, og vi mener, at intentionerne med loven må være, at revalidenderne kommer ind på rigtige, fungerende virksomheder eller i organisationer ude i det pulserende hverdagsliv og ikke i endnu en syltekrukke.
Jeg stillede et spørgsmål til ministeren i denne forbindelse og fik da også til svar, at AMU-centrenes tilbud som hidtil er at betragte som uddannelsestilbud, og der vil således ikke være tale om virksomhedsrevalidering.
Men ellers er Kristeligt Folkeparti som helhed for det foreliggende lovforslag og indstiller det til vedtagelse uændret.
Villy Søvndal (SF), 1998-12-16:
I modsætning til sidste gang, hvor der var anledning til at rose, synes jeg, det er lidt besværligt overhovedet at få mulighed for det, hvad angår det lovkompleks, vi her behandler.
Vi har jo haft den principielle diskussion under førstebehandlingen, og den skal jeg ikke gentage.
Jeg skal bare sige, at alle de indlæg, vi senere har fået i debatten fra organisationer, fagbevægelse, kommuner, Kommunernes Landsforening, bekræfter det indtryk, vi havde under førstebehandlingen: at det her formentlig er det mest usaglige forslag, der er set i nyere dansk socialpolitik.
Det er bygget op på den myte, som ikke er rigtig, at antallet af førtidspensionister bare stiger og stiger og stiger.
Det er ikke rigtigt.
Vi er i dag nede på at tilkende
det laveste antal førtidspensioner siden 1982, allerede inden disse ændringer bliver lavet.
Når ændringerne bliver lavet, tvinger vi antallet endnu længere ned med det sikre resultat, at en del af os vil få endnu flere henvendelser fra mennesker, der har ondt i ryggen, ondt i kroppen, og som ikke kan få deres førtidspension.
Det er den ene sikre virkning.
Den anden sikre virkning er, at Danmark trækkes skævt.
Det er sådan en lakmusprøve på, at de områder i Danmark, der i forvejen er fattige, er dem, der bliver ramt af denne reform.
Det er Storstrøms Amt, det er Nordjyllands Amt, det er tyndtbefolkede udkantsområder.
Det ved alle.
Forligspartierne erkender det også i et lille notat i bemærkningerne, hvor der står, at man vil holde øje med området.
Det er jo meget betryggende.
Det er en ny form i lovgivningen, at man først lovgiver, og bagefter konstaterer man så konsekvenserne af en lovgivning.
Jeg synes også med de seneste dage i mente, at det ville være en fordel at vende processen om og først forholde sig til, hvad konsekvenserne bliver, inden man lovgiver.
Jeg vil meget bede om, at man ikke vedtager
Det er efter min opfattelse en af de største sorte pletter, vi får lavet på dansk socialpolitik.
Inge Refshauge (DF), 1998-12-16:
Dansk Folkeparti kan ikke gå ind for L 114, som vil anvende Den Sociale Pensionsfonds grundkapital.
Oprindelig var hensigten med Den Sociale Pensionsfond at udbetale tillægspension til førtids- og folkepensionister.
Det er der dog ikke nogen, der har set noget til.
Nu ser det så ud til, at disse fondsmidler skal bruges til at lukke nogle huller i Socialministeriets regi.
Det var jo ikke bestemmelsen med Den Sociale Pensionsfond, ja, det er rent faktisk tyveri af pensionisternes egne indbetalte midler, som man nu tillader sig ved at bruge disse midler til noget andet, end det oprindelig var meningen, og det kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig.
Frank Aaen (EL), 1998-12-16:
Derfor vil jeg gerne spørge, om det, hr. Thor Pedersen gang på gang har sagt i diskussionerne om Den Sociale Pensionsfond, ikke svarer til det, hr. Thor Pedersen udtalte til dagbladet Politiken så sent som i slutningen af august måned i år, nemlig at forudsætningen for, at man i finanslovforhandlingerne ville tage fat på at lovliggøre tømningen af Den Sociale Pensionsfond, var, at der samtidig skulle bruges penge til at gøre noget ekstra for pensionister og andre svage grupper.
Det siger hr. Thor Pedersen til Politiken
den 28. august 1998, altså lige før starten på årets finanslovforhandlinger
Vil hr. Thor Pedersen ikke erkende, at det løfte, der dér er givet til landets pensionister og andre svage grupper,
totalt er blevet svigtet?
Det, der tværtimod er sket, er, at Venstre nu er med til at tømme Den Sociale Pensionsfond, samtidig med at man stjæler penge fra pensionisterne ved at fjerne det tilskud, som pensionister har i kommuner med høj skatteprocent, og man stjæler fra pensionisterne ved at være med til at gøre boligydelsen til pensionisterne dårligere. Man gør det stik modsatte af det, som hr. Thor Pedersen sagde til Politiken, og som han har sagt gang på gang, at han ville gøre med Den Sociale Pensionsfond.
Man har gjort det modsatte.
Man stjæler, samtidig med at man nedlægger pensionsfonden.
Det synes jeg egentlig talt, at hr. Thor Pedersen skylder landets pensionister et svar på.
Thor Pedersen (V), 1998-12-16:
Det er rigtigt, at jeg som ordfører for Venstre i fire år i træk har været overordentlig kritisk over for den måde, som regeringen fremlagde finanslovforslaget på vedrørende Den Sociale Pensionsfond, fordi man ved en tekstanmærkning ophæver den lov, som Folketinget har vedtaget, om anvendelse af midler fra Den Sociale Pensionsfond.
Det har i fire år i træk været beskrevet meget tydeligt i bemærkninger til Venstres ændringsforslag med henvisning til bl.a. Rigsrevisionens bemærkninger om god parlamentarisk skik, nemlig at hvis man ønsker vedvarende ændringer i en eksisterende lov, skal det ikke finde sted ved tekstanmærkninger på finansloven, men ved, at man ændrer loven i Folketinget ved tre behandlinger.
Det er det, der finder sted her, og det er det, vi har anmodet om i fire år i træk, hvor vi har fået støtte fra Enhedslisten som måske det eneste parti af dem, der ellers har støttet den nuværende regering i det parlamentariske bagland.
Så det er rigtigt, at det synspunkt, vi har, er, at pengene skal bruges til pensionister, og det bliver de også.
Det er intentionen med Den Sociale Pensionsfond, og så må Folketinget år for år bestemme niveauet for udlodningen og de formål, som pengene skal anvendes til.
Det, der finder sted i år omkring finansloven, er bl.a., at man gør det bedre at være pensionist.
Man kan tiltræde folkepensionsalderen, når man bliver 65 år i stedet for 67 år, når vi når år 2004.
Villy Søvndal (SF), 1998-12-16:
Jeg er enig i, at der ikke er tale om et spareforslag, og det var heller ikke det, jeg angreb det for, og jeg er også enig i, at der ikke er tale om nogen ændring af kriterierne, men problemet er jo, at de sidste 5 år har tilkendelsesantallet for førtidspension bevæget sig fra 28.000 tilkendte pensioner om året til 20.000, uden at vi har ændret et komma i lovgivningen. Det er alene sket ved, at socialministeren og andre - Venstre har også bidraget varmt - har talt imod de mange på førtidspension.
Det kan siges, at man - i øvrigt i overensstemmelse med Den Sociale Ankestyrelse - har talt antallet af førtidspensioner ned, uden at vi har ændret et komma i lovgivningen.
Det er jo det, der kendetegner problemet.
Og når man så giver refusionsskruen den omgang, som man giver den nu, kommer det endnu længere ned. Så det, jeg angriber regeringen for, er ikke, at man vil spare penge, men at det, man gør, vil få noget til at ske, som jeg tror også ministeren er bekendt med, nemlig at den bunke sager om skuffede mennesker, der har fået afslag på deres ansøgning om førtidspension, som formentlig også ministeren har på sit skrivebord, vil vokse sig endnu større i løbet af de næste år.
Det tør jeg godt garantere.
Og den anden virkning er, at Danmark trækkes skævt, og at det er de fattige udkantsområder, der kommer til at betale.
Og begge konsekvenser er vi uenige i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-16:
Jeg skal bare sige til ministeren, at i Dansk Folkeparti er vi fuldstændig klar over, at der foreligger et regnskab, hvor man forsøger at godtgøre, at man har udgifter svarende til det beløb, som man vil stjæle fra Den Sociale Pensionsfond, men når vi alligevel bruger benævnelsen »stjæle«, så er det jo, fordi man udhuler grundkapitalen.
Det er jo ingen sag at finde udgifter på finansloven, som svarer til det beløb, som man ønsker at overtage.
Spørgsmålet er, hvilken grundholdning man har til, hvor meget vi skal betale over vores skattefinansierede system, og hvor meget man skal finansiere ved at tage det fra Den Sociale Pensionsfond.
Og dér er det altså vores overbevisning, at det regnskab, man har opstillet, ikke er et regnskab, som er Folketinget værdigt.
Vi mener faktisk, at man over det skattefinansierede system burde påtage sig en del af de byrder, som man nu har pålagt Den Sociale Pensionsfond.
Og i og med, at man udhuler Den Sociale Pensionsfonds grundkapital,
er det jo kun et spørgsmål om tid, før Den Sociale Pensionsfond er væk.
Men man har jo stadig væk udgifterne, og det er vel ikke socialministerens holdning, at når man så har udhulet Den Sociale Pensionsfond og midlerne alle sammen er væk, skal de forbedringer, der er sket for pensionisterne med henvisning til Den Sociale Pensionsfond, også bortfalde.
Nej, selvfølgelig skal de ikke det; så skal de jo hentes i det skattefinansierede system.
Og derfor kunne man lige så godt fra starten sige, hvad det handler om, og så lade det finansiere over det skattefinansierede system og lade Den Sociale Pensionsfonds grundkapital stå urørt.
Hans Christian Schmidt (V), 1998-12-16:
Venstre vil gerne anmode om at få lovforslaget tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling, idet vi på et møde i morges fik oplyst nogle tal vedrørende provenuet, som var forskellige fra de tal, som vi kunne se i lovforslaget.
Anmodningen er altså alene af den grund, at vi godt lige vil have mulighed for at tjekke de tal.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-12-16:
Nu må jeg sige til hr. Mogens Andreasen, at jeg egentlig har det indtryk, efter at jeg har fulgt Dansk Folkeparti og for den sags skyld Fremskridtspartiet igennem mange år, at det jo ikke altid har været sådan, at det, man har stået og sagt fra talerstolen igennem disse mange år, har været et udtryk for befolkningens ønsker, så det kommer lidt bag på mig, at man nu lige pludselig er så optaget af det.
Så kan jeg selvfølgelig også konstatere, at der er fremskridt at spore,
vi har da i hvert fald konstateret, at der ikke er foretaget noget kriminelt i det her.
Hvad man overser med det her lovforslag
er jo, at ikrafttrædelsestidspunktet set i forhold til kontingentet udskydes, men at vi selvfølgelig fastholder ikrafttrædelsestidspunktet for den øvrige del af lovforslaget, som jo omhandler garantibeviset - netop det garantibevis, som blev lovet i valgkampen - og her indfrier vi et løfte: at vi så hurtigt, som det overhovedet er muligt, vil indføre dette garantibevis.
Og derfor er vi naturligvis i den situation, at vi ikke vil være med til at udskyde hele lovforslaget, for vi vil gerne leve op til et af de løfter, vi gav i valgkampen, altså netop indførelse af garantibeviset.
Derfor holder vi selvfølgelig fast.