runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Heiselberg (V), 1999-05-06:
n daglig hører vi i tv og radio ekspertudtalelser, så nu må vi jo blive klogere.
Da vi skulle behandle havneloven i Trafikudvalget, fik jeg den idé, at vi nok hellere måtte spørge justitsministeren, om man mente, at der var nogle grundlovsmæssige problemer ved at vedtage havneloven.
Vi blev enige om i Trafikudvalget, at en udtalelse fra Kammeradvokaten ville være fuldt ud dækkende.
Desuden havde vi trafikministeren i udvalget, og ministeren kunne på regeringens vegne meddele, at der ikke var problemer med havneloven i forhold til grundloven.
Vi har nu fået to kommentarer fra professor, dr.jur. Peter Germer, ansat i afdelingen for offentlig ret på Århus Universitet, som i meget bemærkelsesværdige vendinger udtaler sig om Kammeradvokaten.
Er der dækning for professor, dr.jur. Peter Germers kommentarer til Kammeradvokaten, så er der tale om dårlig rådgivning fra Kammeradvokaten til det politiske system.
Tilbage står efter denne forvirring, at havneloven, tror jeg formanden for Trafikudvalget vil meddele, skal tilbage til udvalget, og ministeren må så i samråd, osv.
Kan de såkaldte eksperter så ikke blive enige, er der kun den gode, sunde fornuft tilbage, og vi må eventuelt henholde os til, at regeringen siger, at der ikke er problemer med grundloven i forbindelse med vedtagelse af havneloven.
I øvrigt er vi i Venstre tilfreds med den betænkning, som alle partier står bag, om, at staten står bag kommunerne, når det drejer sig om de naturbetingede ekstra udgifter til sluser, oprensning, dækkende værker, ydermoler, miljøforhold m.v.
Udgangspunktet er, at staten fortsat skal varetage disse opgaver efter en eventuel overdragelse til lokalsamfundet.
Det har været vigtigt for Venstre at få det præciseret.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige ministeren tak.
Det er så sjældent, at den lejlighed byder sig; men når den nu byder sig, så skal den også kunne gives i dag, fordi ministeren har været meget forstående over for, at vi fik en havnelov, som der tilsyneladende kunne skabes
Aage Frandsen (SF), 1999-05-06:
SF kan naturligvis støtte forslaget, idet det er en del af en aftale, som er indgået med de partier, som er med i medieaftalen.
Vi kan støtte, at man giver dispensationen, når
det drejer sig om »must carry«-forpligtelsen,
i forbindelse med digitalforsøgene.
Vi mener, at ordningen ellers er helt rigtig, også selv om vi lever i en anden tid, end vi gjorde for 20 år siden, men når det drejer sig om disse forsøg, er det klart, at det ikke er hensigtsmæssigt, og at det ikke er rimeligt, når der er tale om forsøg.
Så må man se på til den tid, når forsøgene er overstået, i hvilket omfang
»must carry«-bestemmelsen skal træde i kraft med det samme eller senere, men i hvert fald må det være et princip, som er rigtigt.
Vi havde gerne set,
, men sådan skulle det ikke være.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-05-06:
Ja, det er med hensyn til tidsplanen.
Jeg forstår udmærket begrundelsen, og det må vi naturligvis tage til efterretning.
Men så vil jeg sige, at da jeg forleden aften begyndte at læse på lovforslaget, savnede jeg nogle meget centrale oplysninger.
Jeg kunne ikke finde oplysninger om resultatet af de drøftelser, der havde været med tjenestemandsorganisationerne.
Det er muligt, at tjenestemandsorganisationerne har accepteret det.
Det vil så være en lettelse for mig, fordi så var der måske knap så stor grund til at kaste sig over alle detaljer, men det var der ikke rigtig oplysninger om.
Det ville også have været en meget, meget stor lettelse, hvis vi havde haft kendskab til høringssvarene.
Det har vi heller ikke.
Det får vi, forhåbentlig da, inden vi bliver færdige med udvalgsarbejdet.
Alt det dér gjorde altså, at jeg følte, der var anledning til lige at løfte pegefingeren og sige: Det er ikke rart for Folketinget at blive bragt i den situation, at man skal arbejde på det grundlag.
Mogens Lykketoft (S), 1999-05-06:
Igen: Jeg forstår udmærket hr. Kirkegaards bemærkninger, og det er slet ikke for at gå ind i nogen polemik om det, men vi har altså valgt ikke at fremsætte lovforslaget, før vi havde overenskomsterne hjemme.
Og så er den formelle høring først afsluttet i dag, og der kan måske ligge nogle tekniske bemærkninger fra tjenestemandsorganisationerne.
De vil selvfølgelig sporenstregs blive bragt over til udvalget, og dem vil jeg naturligvis også lade mig påvirke af, hvis der er momenter, som vi har overset.
Jens Rohde (V), 1999-05-06:
Det kan jeg bekræfte over for hr. Carsten Hansen.
Vi løber naturligvis ikke fra vores aftale, men derfor kunne man jo godt sætte sig ned inden andenbehandlingen og se, om der var nogen fornuft i at få indarbejdet de ting, som jeg nævnte fra talerstolen.
Carsten Hansen (S), 1999-05-06:
Blot en enkelt bemærkning til hr. Jens Rohde om de udmeldinger, der kom fra talerstolen.
Jeg går ud fra, at man støtter lovforslaget, som det ligger.
Jeg kunne forstå, at hr. Jens Rohde var optaget af, at naboprincippet skulle væk, men det er jo ikke det, der ligger i det her lovforslag.
Jeg vil bare lige sikre mig, at de politiske udmeldinger ikke havde så meget at gøre med dette lovforslag.
Der var en af mine kolleger, da jeg kom ned i salen, der spurgte, om det var et indisk krydderi, vi skulle behandle i salen her i dag.
Det er jo nogle følger af de aftaler, vi har lavet omkring medieforhandlingerne, som vi her bærer igennem som lovforslag.
Og lad mig sige, at det er ganske fornuftige ændringer, så vi kan fortsætte med digitaliseringsforsøgene.
Det er klart, at vi ikke kan forpligtige folk i et forsøg til at betale afgifter.
Derfor er det en vigtig ting, at vi kan fortsætte med forsøgene.
Og der ligger vel også en lille smule industripolitik i, at vi kan køre digitaliseringsforsøg i Danmark, så vi kan være med på vognen, hvor vi jo ikke er de fremmeste i forvejen.
Formålet er at sikre, at ejerne af tv-anlæggene ikke kommer af med ekstra udgifter i forbindelse med forsøgene.
Omkring de større fælles nævn skal jeg sige, at det er en god mulighed, der ligger i den tilretning af loven, vi laver, og vi bevarer dispensationsmuligheden, hvilket vi lægger megen vægt på, så der er noget fleksibilitet i loven.
Alt i alt er det et lille godt lovforslag, som vi fra Socialdemokratiet gerne vil støtte, således at vi kan fortsætte digitaliseringsforsøgene og vi har mulighed for at lave lidt større nævn, og dispensationsmuligheden er der, hvilket vi lægger vægt på.
Det er et forslag, vi gerne vil støtte.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-06:
Jeg synes, det er et helt fint forslag det her, og jeg kan tilslutte mig det, og det er da meget positivt også at høre skatteministerens positive modtagelse og igangsætning af udvalgsarbejdet - også så hurtigt, som det lyder til at det kan gå; det er jeg faktisk overrasket over.
Ikke på grund af, at ministerens gode vilje overrasker mig, men fordi jeg tror, det er utrolig kompliceret.
Skatteministeren lægger jo heller ikke skjul på, at det er mere kompliceret end som så det her.
Men så vil jeg nok dryppe lidt malurt i bægeret: Jeg tror ikke, det redder mange selvstændige erhvervsdrivende, helt ærligt.
Det er ikke de administrative rutiner, der er bøvlet.
Og til det dér almindelige piberi over regelforenkling: Jeg må indrømme, jeg kan ikke rigtig tilslutte mig det, for vi vil ikke have regelforenkling, i hvert fald ikke når der er en eller anden ting, der rammer os selv, så vil vi have en undtagelse, det er helt sikkert.
Så jeg kan ikke rigtig tilslutte mig det, og alle de komplicerede regler er jo et udspring af et udviklet samfund, hvor vi også vil have millimeterretfærdighed.
Derfor kan jeg heller ikke bruge hr. Frank Aaens indvending til noget, undskyld!
For det er jo noget anderledes at lave en forenkling på en administrativ rutine end i et spørgsmål om, at det er en ansøgning om en offentlig ydelse, hvor vi jo nok ved, at menneskenes børn ikke er helt, som de skal være, uanset hvor de nu hører hjemme i det politiske spektrum.
Man er nødt til at tage alle forbehold i betragtning og finde ud af, om det nu er rigtigt osv., osv., osv. for at få det passet ind i den rigtige kasse
, så man ikke får for meget eller for lidt og der er taget hensyn til alle sider.
Altså jeg tror ikke, vi kommer ret meget længere med det.
Og så til den almindelige snak om, at danskerne ikke er selvstændige erhvervsdrivende: Altså når man kommer til Sydeuropa, så har de jo et helt andet detailhandelsmønster f.eks. De har masser af selvstændige erhvervsdrivende, der står og sælger læderbælter på fortovet til turisterne.
Det er jo ikke den slags selvstændige erhvervsdrivende, vi mangler i Danmark; den slags vil vi altid få nok af, detailhandlere vil vi altid få nok af. Nu ved jeg godt, det siges i de her dage, at vi har for lidt konkurrence i Danmark, men det er sandelig, fordi vi har en effektiv konkurrence i detailleddet, vi har så få detailhandlere.
Det er, fordi vi ikke vil handle ved dem, vi vil handle dér, hvor vi kan købe stort og billigt og få det nyeste osv.
Så jeg drypper lidt malurt i bægeret: Jeg synes bestemt, at vi skal reducere administrativt bøvl og administrative rutiner, hvor vi kan komme af sted med det, men vi redder ikke verden ved det, beklager.
Jens Rohde (V), 1999-05-06:
Som det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, er det jo en aftale, som forligspartierne af den 15. december har lavet, og Venstre støtter selvfølgelig forslaget, som det ligger her.
Vi synes jo, at »must carry«, hvad enten det er indisk karry, eller hvad det er, vi taler om, er et levn fra fortiden, et paternalistisk levn fra fortiden.
Så helt specifikt i forhold til opgaven, som ligger foran os med at få fremmet digitaliseringen, er det en ganske god idé at lave undtagelsen.
Men det er vel også sådan set ud fra et generelt synspunkt ganske sund fornuft. Med hensyn til fællesnævnene ønsker vi i Venstre at skabe nogle bedre rammer at agere under for de private stationer.
Og derfor ser vi egentlig også gerne indarbejdet i loven, at man får en fri mulighed for oprettelse af fælles nævn inden for et enkelt amt; altså væk med det såkaldte naboprincip.
Og så synes vi naturligvis også, at sendestyrken skal sikre borgerne en kvalitet, der matcher den, som man modtager de regionale TV 2-programmer på.
Med disse bemærkninger støtter vi naturligvis det foreliggende forslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-05-06:
Også Det Radikale Venstre ser med sympati på forslaget.
Roserne vælter jo ned.
Der er mange administrative byrder for virksomhederne.
De virker selvfølgelig særlig belastende for helt små virksomheder, der ikke har en egentlig administrativ afdeling til at tage sig af lønregnskaber og de ansattes forhold.
Og forslaget om på frivillighedens basis at indføre én samlet trækprocent ved udarbejdelse af lønsedler er umiddelbart en sympatisk tanke, når man diskuterer, hvordan virksomhedernes administrative byrder kan mindskes.
Begrænsning af bøvl og virksomhedernes administrative byrder ligger os meget på sinde i Det Radikale Venstre, det skal der ikke være tvivl om.
Men før vi gennemfører et forslag om én fælles trækprocent i forbindelse med lønregnskaberne, ja, så er vi selvfølgelig nødt til at overveje de mulige virkninger, søge svar på spørgsmål som f.eks.: Hvilke konsekvenser har det for lønmodtagerne?
Hvad betyder det for borgernes skatteopgørelser?
Hvor stor bliver byrden for det offentlige?
Som udgangspunkt kan vi klart støtte op om forslaget, men gennemførelsen skal ske på et ordentligt grundlag, og derfor finder vi det fornuftigt, at der nedsættes et udvalg, der kan udarbejde grundlaget for eventuelle ændringer på området. Og det er min mening, at det må indgå som en helt naturlig komponent i det arbejde, vi skal have gang i nu, at man vurderer én fælles trækprocent i forhold til de, skal vi sige mere sofistikerede redskaber, man udarbejder på IT-fronten, som måske ikke nødvendigvis er identiske, men som
muligvis kan gøre livet endnu nemmere for virksomhederne.
Men det er alt sammen noget, vi kan vende tilbage til i arbejdet.
Det Radikale Venstre ser med sympati på forslaget.
Sonja Albrink (CD), 1999-05-06:
Socialdemokratiets ordfører gav udtryk for, at han synes, det lidt var et lille drillelovforslag, som de tre partier kom med her.
Til det vil jeg sige, at det føler vi ikke i CD det er.
Vi føler, det er sådan et af de forslag, der er nødvendige for, at vi kan komme videre med det, vi har ønsket i mange år.
Som tidligere meddelt er forslaget jo led i en række konkrete beslutningsforslag om regelforenkling, og der går jo stort set ikke en uge, hvor man ikke enten får henvendelser eller på anden måde får kendskab til, at virksomhederne i det daglige har mange byrder, som de må døje med.
Vi synes, det er utrolig vigtigt, at vi har så god en iværksætterkultur som overhovedet muligt.
Der er mange barrierer, som vi i CD gerne vil være med til at nedbryde, så det at starte som selvstændig og være selvstændig ikke er så svært.
Det er som sagt det, vi kalder bøvlet, og det er de administrative byrder, der skal kigges på.
Vi er godt i gang.
Vi føler bare i CD, at det kan blive endnu bedre, og derfor er det også glædeligt, at skatteministeren i dag har givet tilsagn om, at vi vil fortsætte med det, og at regeringen vil kigge på de her ting.
Alt i alt skal jeg give tilsagn om, at CD gerne deltager i udvalgsbehandlingen, og vi går også meget gerne ind i en konstruktiv og en positiv udvalgsbehandling.
Pernille Sams (KF), 1999-05-06:
Jeg hæftede mig meget ved, at skatteministeren sagde i sin tale, at regeringen i princippet støtter forslaget, og det kan man vel næsten ikke undgå at synes er værd at fejre.
Det er i hvert fald en god dag for Det Konservative Folkeparti, og vi er glade for, at skatteministeren nu har taget handsken op og nedsætter et hurtigtarbejdende udvalg.
Selvfølgelig lagde jeg også mærke til skatteministerens sædvanlige både for og imod, og at skatteministeren hæftede sig meget ved nogle af de ulemper, man altid kan finde i et hvilket som helst forslag.
Jeg vil blot advare mod, at man, som skatteministeren gjorde, fokuserer mere på de administrative konsekvenser for Told & Skat end på de administrative konsekvenser for virksomhederne.
For Det Konservative Folkeparti er det i hvert fald først og fremmest virksomhedernes administrative konsekvenser, der er interessante.
Det er her, der er et helt uoverskuelig stort problem i det danske samfund, og det er det forhold, som vi målrettet ønsker at ændre.
Det er næsten ligegyldigt, hvilken mindre eller mellemstor virksomhed man besøger i disse år, for man får nøjagtig det samme at vide hvert eneste sted.
De er simpelt hen ved at drukne i administrativt arbejde, ikke kun med lønindeholdelse og lønudbetalinger, men det samlede administrative arbejde.
Derfor har vi også i en årrække sat regelforenkling og afbureaukratisering så højt på den erhvervspolitiske dagsorden, og jeg medgiver desværre alt for gerne, at det ikke er lykkedes os at skaffe flertal for voldsomt meget i forhold til vores ambitionsniveau.
Samlet set kan man ikke sige, at erhvervslivet har mærket de politiske vinde særlig meget.
Samlet set bliver der jo lagt flere og flere og flere byrder på det danske erhvervsliv, og det er en udvikling, som vi synes er meget forkert.
De administrative byrder stiger fortsat, selv om der i årevis har været positive politiske signaler om, at hele Folketinget i virkeligheden synes, det skulle være anderledes.
Det kan lade sig gøre - det ved vi i praksis - og derfor er vi selvfølgelig meget glade for, at regeringen ikke bare har forhåndsafvist forslaget, som den har gjort med så mange andre forslag. Der er al mulig grund til at se frem til det udvalgsarbejde, der kommer nu.
Vi vil meget gerne deltage konstruktivt for at få konkrete resultater ud af udvalgsarbejdet, og for min skyld gør det ikke spor, hvis udvalgsarbejdet bliver færdigt inden nytår; det vil vi kun synes er positivt.
Men det vigtige signal var selvfølgelig, at skatteministeren gav tilsagn om, at allerede i den kommende folketingssamling kan forslaget som sådan behandles.
Det vil sige, at det skulle være færdigbehandlet senest næste sommer, og det er jo vældig positivt.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-05-06:
Jeg skal blot henvise den socialdemokratiske ordfører til at læse rapporten fra sidste efterår fra Erhvervsministeriet om det pågældende emne.
Det er den rapport, det nævnte tal er hentet fra.
Frode Sørensen (S), 1999-05-06:
Hr. Svend Erik Hovmand kom i sin ordførertale ind på det, der også står i bemærkningerne, nemlig at det alene i lønadministration koster 2.500 kr. pr. ansat.
Jeg vil meget gerne have, hvis hr. Svend Erik Hovmand kunne dissekere det beløb, splitte det en lillebitte smule op.
Jeg kan fremlægge dokumentation fra et lønservicebureau
for beløb, der er væsentlig mindre, og som minimum må hr. Svend Erik Hovmand vel give tilsagn om, at vi i udvalgsarbejdet i fællesskab prøver at finde frem til, hvad det reelle beløb er, og ikke bare stikker 2.500 kr. ud.
Det beløb må jo være sammensat på en eller anden måde, og jeg venter spændt på hr. Hovmands svar.
Frank Aaen (EL), 1999-05-06:
Jeg skal takke for svaret og bare sige, at jeg håber, vi i en dialog kan finde en eller anden måde at angribe det problem på.
Vi har talt om det nogle gange her fra Folketingets talerstol, men jeg synes ikke rigtig, der er sket noget,
så jeg vil foreslå, at vi på en eller anden måde prøver at sætte initiativer i gang, så vi får forenklet reglerne for a-kasserne og for de arbejdsløse.
Jeg er enig med Socialdemokratiet i, at man skal gøre, hvad man kan for at forenkle og afbureaukratisere, og jeg har også forstået, at man fra regeringens side har sat et arbejde i gang for at opnå noget i retning af det, som forslagsstillerne er kommet frem med her i dag.
Men mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører er: Hvornår kommer der et tilsvarende initiativ fra regeringen og Socialdemokratiet, der forenkler og afbureaukratiserer forholdene for de arbejdsløse?
Nogle af dem, der er hårdest belastet af bureaukrati og mærkelige regler og bunkevis af skemaer, er jo faktisk de arbejdsløse og a-kasserne.
Kan vi også regne med et forenklingsudspil på det område?
Frank Aaen (EL), 1999-05-06:
Enhedslisten kan fuldt ud støtte intentionen om mindre bureaukrati og regelforenkling.
Om det helt korrekte forslag er det, der ligger her med én trækprocent, er vi lidt mere i tvivl om, men vi støtter helt klart intentionen.
Vi håber, at vi kan få akkurat den samme brede støtte i Folketingssalen, når vi på et tidspunkt i næste samling skal behandle et forslag om regelforenkling og afbureaukratisering på arbejdsløshedsområdet, hvor det er grotesk, hvad man ser ude i virkeligheden.
Vi vil bare håbe, at der kan blive lige så bred en tilslutning, som vi har her i dag.
Og så for det tredje vil jeg sige, at vi synes, det er rigtigt, men også kompliceret, og derfor vil vi henholde os til regeringens tilsagn om et udvalgsarbejde.
Anni Svanholt (SF), 1999-05-07:
Jeg må sige, at hr. Ebbe Kalnæs taler ikke en klar tale her i forhold til at ville fastholde CO2-reduktionsmålene, som han har givet tilsagn om og tilsluttet sig og været helt enig i i »Energi 21«.
Hvordan skal det hænge sammen?
Når man på den ene side siger, at man holder målene, men alligevel ikke mener, man kan gennemføre det, fordi holdningen er, at der skal fuld damp under alle kulkedlerne,
så må hr. Ebbe Kalnæs da være klar over, at det medfører et kæmpe CO2-udslip.
Hr. Ebbe Kalnæs må forklare nærmere, hvordan man konkret kan sikre, at CO2-målet fastholdes, og at man tager skridt til reduktion.
Vi ved jo også godt, hvordan der er blevet peget fingre ad Danmark, fordi man har lavet et regnskab, som ikke er internationalt anerkendt.
Nu bliver der CO2-kvoter, som er kontante og konkrete, og som man kan holde fast i, så vi får
Vi må have en forklaring
fra hr. Kalnæs.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-05-07:
Først til fru Aase D. Madsen: Jamen det er da rigtigt, at selvfølgelig blæser det ikke lige meget altid.
Og det er rigtigt, at vi ikke kan dække 100 pct., men vi kan faktisk godt få de her ting til at hænge sammen med en ret høj andel af grøn energi, vind osv. Men det kræver netop, at vi handler.
Vi producerer jo en masse el, samtidig med at vi producerer varme.
Vi har netop en overskudsproduktion af el i nogle sammenhænge, hvis vi gør det fornuftigt.
Og forudsætningen er, at vi kan handle og eksportere, for at få den effektivitet, der skal til på det område her.
Til fru Anni Svanholt: Jamen altså, man må jo næsten ikke stille modspørgsmål, men hvis vi nu går nogle år tilbage, hvor vi udledte nogle og tredive tusind ton, da de ikke havde vand oppe nordpå, er fru Anni Svanholt så enig med mig i, at hvis man skulle købe det hos andre kraftværker sydpå, der udleder væsentlig mere end de danske, så er vi ikke nået ret langt i en bare lidt bredere sammenhæng?
De fælles mål i EU fra Kyoto - 2008, 2012 og alle de dér ting, vi har sat os for at vi gerne skulle nå -
er vi helt enige i.
Vi siger miljømæssigt købmandskab, og det har fru Anni Svanholt også hørt adskillige gange.
Det vil sige, at vi ikke skal bruge kolossale summer på at reducere forholdsvis lidt i Danmark, hvis vi for de samme penge kunne reducere eller kunne handle os til væsentlig større reduktioner.
Det, jeg beder om at man prøver at forstå, er, at hvis man ikke ser det her i en lidt bredere sammenhæng og i hvert fald går på banen og forsøger at kæmpe for den tanke, som er fornuftens tanke, så når man ikke ret mange mål.
Så bliver det mest tro og ideologi og ikke ret meget resultat.
Jamen jeg er da fuldt ud enig i, at 40 kr. pr. t ikke i alle situationer bliver en hindring. Det kan blive det i nogle.
Det har noget med markedsprisen at gøre.
Vi ved, hvor lav den er i øjeblikket, 10-12-14 øre eller sådan noget lignende, når vi taler nordisk elbørs.
Det forklarede jeg også lidt i det, jeg sagde før.
Jeg er da godt klar over, at strategien i den her sammenhæng, når man fik den til at lande på 40 kr. pr. t, var, at man regner med, man kunne producere videre, og det kan jeg selvfølgelig trøste mig lidt med.
Men det er altså sådan, at vi kan risikere, at danske elværker i et marked får en økonomisk belastning, der gør, at de må vige for nogle, der sviner mere.
Det er det, der selvfølgelig er det ideelle synspunkt.
Det er principperne i det.
Så vil jeg alligevel gerne understrege en ting: Selv om jeg er ny i det her Ting i forhold til hr. Peter Hansen-Nord, kan jeg godt huske lignende situationer, hvor man er gået med til noget, fordi man nok kunne rette det senere.
Det er meget lidt af det - altså tendensen, trenden i det og måden, man gør det på - jeg kan huske, at man alligevel fik lagt væsentligt om og fjernet bagefter, når først det var sat i søen.