Jacob Buksti (S), 1998-06-03:
Indledningsvis vil jeg gerne slå fast, at udgangspunktet for debatten om efterretningstjenestens vilkår må være, om man mener, at Danmark har behov for en efterretningstjeneste eller ej.
I Socialdemokratiet mener vi, at det har vi ubetinget i et demokratisk samfund som det danske, og derfor handler det for os om, hvorledes vi sikrer efterretningstjenesten mulighed for at arbejde med relevante efterretningsopgaver.
Det vil sige foretage overvågning, indsamle oplysninger og foretage registreringer, som er nødvendige for at forebygge
og forfølge særlig alvorlige former for kriminalitet her i landet
Det drejer sig også om spionage, terrorisme, produktion af masseødelæggelsesvåben, angreb imod den offentlige samfundsorden og demokratiet, alvorlig organiseret kriminalitet, sikkerhedsopgaver i forhold til offentlige personer og sikkerhedsgodkendelse af personer i særlige arbejdsfunktioner.
Men det er vigtigt at slå fast, at lovlig politisk virksomhed, deltagelse i faglige konflikter og lovlige såvel som ulovlige eller overenskomststridige konflikter i forhold til det arbejdsretlige system ikke i sig selv kan gøres til genstand for efterretningstjenestens virksomhed.
Derfor er det vigtigt, at der sikres en effektiv parlamentarisk kontrol med efterretningstjenestens arbejde, og at efterretningstjenestens opgaver og de rammer, tjenesten skal arbejde indenfor, bliver fastlagt i lovgivning og dermed i fuld åbenhed.
Socialdemokratiet hilser derfor med tilfredshed, at regeringen netop har nedsat et udvalg til at se på en række spørgsmål vedrørende Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste.
Kommissoriet for udvalgets arbejde udstikker en række retningslinjer for den kommende lovgivning for efterretningstjenestens arbejde, både når det gælder det samlede regelgrundlag, og når det gælder borgernes adgang til at få oplysninger om, hvorvidt man er registreret i efterretningstjenestens register.
Der lægges også op til en styrket demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne.
Den parlamentariske kontrol ligger nu hos et særligt udvalg vedrørende efterretningstjenesterne, som blev etableret for snart 10 år siden, og det er derfor helt rimeligt, at der nu søges gennemført en modernisering og effektivisering, så der skabes et bedre grundlag for den parlamentariske kontrol, så ordet kontrol får en mere almindelig mening.
Socialdemokratiet har noteret sig regeringens klare udmeldinger på dette punkt, og vi ser derfor frem til de nærmere drøftelser heraf mellem regeringen og Folketingets partiet.
Vi kan konstatere, at en række elementer i SF's beslutningsforslag vil være centrale i disse drøftelser.
Socialdemokratiet er helt enig i intentionerne bag beslutningsforslaget, men vi mener, at det er for tidligt at lægge sig fast på en bestemt model for den fremtidige kontrolordning, før de forskellige muligheder er blevet vendt i den brede drøftelse om en styrket demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne.
Socialdemokratiet kan altså ikke på det foreliggende grundlag støtte forslaget, men vi ser frem til, at regeringen indleder disse drøftelser med partierne og herefter fremkommer med forslag til ændring af kontrolloven i løbet af den kommende folketingssamling.