runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-11-21:
Jeg kan huske, der engang var en, der sagde til mig: Helt ærligt - sådan sagde luskebuksen.
Men det kunne jeg aldrig finde på at sige til hr. Frank Aaen. Jeg vil fastholde, at ideen var at friholde dem, der brugte meget medicin, samtidig med at hr. Frank Aaen og jeg, som ikke bruger medicin så tit, kunne betale noget mere for den, og det var vel i orden.
Men for det første opnåede man ikke den besparelse, man havde tænkt sig, og for det andet viste det sig, at man pålagde patienterne noget, der ikke var rimeligt, for de betalte langt mere, end de skulle.
Jeg har fået de samme henvendelser som hr. Frank Aaen, og derfor reagerer vi jo hurtigt.
Men det er trist, at hr. Frank Aaen ikke kunne sidde med i forhandlingerne, for så havde vi givetvis ikke stået her i dag.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-11-21:
Jeg vil gerne takke for den debat, vi har haft her i aften om lovforslaget, og også takke for den brede opbakning, der har været til lovforslaget, og de mange bemærkninger, der har været til det.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi hermed får signaleret til de danske borgere, at vi generelt her i Folketinget har den opfattelse, at vi ikke skal betale mere for vores lægemidler her i Danmark, end man betaler i andre lande i Europa.
Det er sådan det helt grundlæggende udgangspunkt, vi har, og jeg synes, det er glimrende, at vi har fået det understreget én gang til.
Samtidig har vi også signaleret til danskerne, at vi med et hurtigt udvalgsarbejde, og hvis Folketinget kan beslutte sig på torsdag, har en lov, der virker fra på fredag
, som indebærer, at vi vender tilbage til situationen fra før den 30. oktober med hensyn til priserne og med hensyn til den måde, vi beregner tilskuddene for patienterne.
Samtidig vil vi inden nytår have reduceret de priser, der i dag ligger over det europæiske gennemsnit, til det europæiske gennemsnit.
Det tror jeg er en nyhed, som mange vil sætte pris på.
Samtidig er der lagt op til et udvalgsarbejde, hvor vi bredt inviterer de parter, som har særlige interesser på det her område.
Det er helt oprigtigt tænkt fra min side og med et virkeligt håb om, at vi kan finde en løsning, som vi alle synes er en varig løsning på opgaven, som både er en løsning, der er til at gennemskue, og samtidig en løsning, som også lægemiddelindustrien, og apotekerne kan leve med, sådan at alle føler, at det udvalgsarbejde er noget, vi har fået et resultat ud af, som vi kan leve med.
Jeg mener, det er vigtigt at understrege, og det vil jeg gerne gøre igen, at vi får et bredt udvalgsarbejde, hvor alle relevante ideer kan afprøves med henblik på, at vi får et enklere og samtidig virkningsfuldt tilskudsgrundlag, som er det, vi har brug for for at indfri vores målsætning.
Jeg har tillid til, at vi kan finde en løsning, og vi har for udvalgsarbejdet sat en frist til den 1. april.
Det er for at sikre, at Folketinget derefter har 2 måneder til at lave den nødvendige lovgivning, så vi forebygger, at den suspension, som vi nu gennemfører, udløber, inden vi har fået et nyt system sat i søen, og det er så også mit svar til hr. Frank Aaen.
Som sagt: Såfremt Folketinget med et velvilligt og hurtigt udvalgsarbejde kan gøre lovforslaget færdigt - det bistår jeg selvfølgelig gerne med, i det omfang jeg overhovedet kan - sådan at Folketinget kan vedtage lovforslaget på torsdag, så kan vi sætte loven i kraft fra på fredag.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-21:
Målsætningen med det her lille lovforslag er samme målsætning, som regeringen havde for lovforslag nr. L 233, der blev vedtaget i maj sidste folketingsår, nemlig at nedbringe medicinudgifterne i Danmark.
L 233, der gennemførte princippet om medicintilskud på basis af europæiske gennemsnitspriser, medførte rod, usikkerhed, utryghed, forvirring og en masse administrativt bøvl.
I stedet for lavere medicinpriser har denne lov kostet især ældre og patienter med kroniske lidelser, som Parkinsons sygdom, epilepsi og gigt, dyrt.
Ved førstebehandlingen af L 233 nævnte jeg selv rigtig mange problemer, som kunne opstå i kølvandet på denne lov, og de er opstået.
Det er det korte af det lange - præcis som forudsagt.
Og derfor stemte vi da også imod denne lov.
Derimod var Kristeligt Folkeparti med i forliget omkring den nye medicintilskudsreform, og det står vi ved.
Det er vi stadig væk tilfredse med. Men kort tid herefter, en sen vinternat, laver regeringen så et nyt forlig oveni om gennemsnitspriser på medicin, og samtidig varmede man op til liberalisering på apoteksområdet.
Det er ikke så underligt, at befolkningen og især de meget syge, de, der bruger mest medicin, er blevet utrygge og forvirrede.
Formålet med de europæiske gennemsnitspriser var at nedbringe priserne på medicin, men det, loven har resulteret i, er, at man har taget de syge som gidsler over for medicinalfirmaerne.
Man har skubbet de kronisk syge foran sig og håbet, at industrien ville give sig.
Det er simpelt hen en uetisk og uanstændig behandling af syge mennesker. Nu vil man så ophæve bestemmelserne i denne lov, som har skabt så meget rod, forvirring, usikkerhed og utryghed, og det er jo sådan set godt nok, men hvor er det dog igen en elendig lappeløsning. Trods alt er det dog godt, at der bliver sat en stopper for den uanstændige behandling, som de meget syge i Danmark blev udsat for i denne korte tid, hvor denne lov fungerede. Og så håber jeg, at man i udvalgsarbejdet finder en fair og god løsning, så der til juli næste år er vedtaget en lov, som fuldt og endeligt bringer tingene på plads og i orden.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Nu har jeg igennem hele finanslovdebatten hørt, at Det Konservative Folkeparti vil finansiere alt via de ekstra indtægter, der kommer på olie og gas, fordi det er steget så voldsomt i pris.
Og der vil jeg gerne tage Det Konservative Folkeparti på ordet.
Vi synes sådan set, at man straks burde inddrage gevinsten, som jo først og fremmest ryger i lommerne på Shell, Texaco og A.P. Møller.
De penge vil vi gerne inddrage straks og f.eks. bruge til at finansiere gratis lægeordineret livsnødvendig medicin.
Det vil vi gå ind for.
Selvfølgelig kan vi finde ud af at finansiere det.
Det er korrekt, at der var enkelte forbedringer i loven, som blev vedtaget tilbage med virkning fra 1999-finansloven.
Det er fuldstændig korrekt.
Vi var også inde i forhandlinger med regeringen og sagde: Vi vil gerne øge tilskuddet til dem, der har mest brug
Men vi er imod, at f.eks. familier med lav indkomst lige pludselig skal af med 500 kr. for livsnødvendig medicin, som var en anden følge af lovgivningen.
Jeg synes også, Socialdemokratiet skulle være gået imod, og vi synes selvfølgelig, det var et skridt i den forkerte retning, når man har som målsætning, at livsnødvendig medicin skal være gratis, ligesom behandlingen er gratis.
Det er jo lidt underligt, at medicin skal koste dyrt, når vi i øvrigt siger, at det skal være gratis, når folk bliver behandlet på et sygehus eller hos lægen.
Hvorfor skulle man ikke udstrække det princip, sådan at også medicin til dem, der er syge, betaler alle vi, der ikke er syge, solidarisk over skatten?
Henriette Kjær (KF), 2000-11-21:
Igen tom retorik fra hr. Frank Aaen.
Det Konservative Folkeparti har jo ikke forringet forholdene for kronikerne, tværtimod.
Vi har forringet forholdene for velstillede familier, der godt selv kan betale fuld pris for penicillin til deres børn eller selv kan betale en kurbehandling.
Det er helt rimeligt.
Og hr. Frank Aaen har jo ikke noget forslag til, hvordan man kan finansiere de her ting.
Undskyld mig: Igen tom retorik.
Jeg vil gerne have et konkret svar på, hvordan man vil finansiere denne her gratis medicin til alle.
Hanne Andersen (S), 2000-11-21:
Man inddrager forskellige ordninger, bl.a. sygesikringstilskud til medicin, hvor patienterne med de sidste reguleringer kunne få op til 85 pct.s tilskud.
Det havde man ikke kunnet få før.
Det gik faktisk ud på, at de, der brugte meget medicin, fik meget tilskud.
Der er også en bestemmelse i den lovgivning, om, at kronikere kan få gratis medicin, nemlig 100 pct.s tilskud, når de har købt for 3.600 kr.
Den regel har heller ikke eksisteret før.
Jeg vil også gerne have hr. Frank Aaen til at bekræfte, at vi altid har haft brugerbetaling på medicin, enten man nu kan lide det eller ej.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Og det vil vi løse, dels ved at presse medicinpriserne ned for industriens vedkommende, dels ved at give øget tilskud.
Fru Henriette Kjær ved udmærket godt, at hver eneste gang Enhedslisten har været med til at gennemføre udgifter i det her Folketing, har vi også været med til at hente indtægterne, helt i modsætning til Det Konservative Folkeparti og Venstre, som flere gange bare har brugt uden at være med til at finansiere.
Og så vil jeg sige til Venstre og De Konservative, at vi kan konstatere, at lige præcis de to partier har været med til i flere omgange at gøre medicinen dyrere i Danmark.
Først med 1999-finansloven med øget brugerbetaling generelt. Dernæst med denne her ordning, der har ført til de katastrofalt stigende medicinpriser for visse grupper af syge, og også ved, at de har ansvaret ude i en lang række kommuner, hvor man har skåret ned på medicintilskuddet til pensionisterne.
Det er jo en rigtig fin social holdning, man dér tegner sig for på medicinområdet.
Om Dansk Folkeparti skal jeg bare sige, at Dansk Folkeparti stemte for at reducere eller fjerne tilskuddet til medicin til syge, hvis det var sådan, at industrien ikke nedsatte prisen som forudsat. Man har altså også dér fra Dansk Folkepartis side - selv om man ikke stemte for det oprindelig - været med til her at bringe nogle mennesker ud i en meget ulykkelig situation.
Henriette Kjær (KF), 2000-11-21:
Jeg synes altså også, at det var rædselsfuldt at høre på hr. Frank Aaen, der begyndte at snakke om den ordning, som Apotekerforeningen var begyndt at forhandle med Finax, og som alle politikere tog afstand fra.
Så snart det kom frem, at det var den model, man ønskede fra apotekernes side, var alle politikere ude at tage afstand fra dem, der var med i den aftale. Det hører slet ikke hjemme i denne her debat, men det skal dog præciseres, for det er under lavmålet at bringe det op og beskylde os andre for, at man vil begynde at lave sådan en henstandsordning. Og så er hr. Frank Aaens svar på alle spørgsmål åbenbart bare: Gratis medicin til alle
Så løser vi jo alle problemer, for så er der ikke nogen tekniske finurligheder, vi skal ind i.
Det er jo ren overbudspolitik.
Det er en nem løsning, men det er overbudspolitik.
Og hvor vil hr. Frank Aaen finansiere det her henne?
Det er jo også på alle mulige andre områder, der skal bruges penge, så det flyver ud ad vinduet.
Hvordan vil hr. Frank Aaen finansiere det?
Preben Rudiengaard (V), 2000-11-21:
Jeg kan forstå på hr. Frank Aaen, at han mener, at vi lige så kan godt køre denne her suspension igennem, færdig, bang, og så har man trynet det hele igennem.
Og på den baggrund vil jeg spørge hr. Frank Aaen, om han ikke mener, at det er i tråd med almindelige, gode spilleregler, at der er flere aktører i sådan nogle ting.
Der er lægemiddelindustrien, som selvfølgelig har en interesse i at tjene noget, men vi har også interesse i at have en velfungerende lægemiddelindustri af hensyn til forskning og nyudvikling i medicin.
Så har vi apotekerne, som står dernede og mange gange har store problemer med at forklare patienterne, hvordan de tilskudssystemer hænger sammen, og så har vi også lægerne.
Jeg synes altså, at hr. Frank Aaen roder det ene medicintilskudssystem, det med 500 kr. og så op til 1.200 kr. osv., sammen med det her med de gennemsnitlige europæiske priser.
Hr. Frank Aaens argumentation hænger ikke sammen.
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-21:
Jeg bliver nødt til at gøre hr. Frank Aaen opmærksom på - jeg ved ikke, om jeg misforstod det, han sagde - at Dansk Folkeparti altså ikke var med til at indføre medicintilskudsordningen i sin tid, der skulle give en besparelse på 320 mio. kr. Og noget af det, vi har påpeget her i dag, er, at det kan være en af grundene til den misere, vi i dag står i.
Det er klart, at da vi havde indført denne her lov nr. 469, ville vi prøve på at gøre den bedre for netop den svage gruppe, og det var jo derfor, vi da sagde ja til den lov, der trådte i kraft her den 1. november.
Men jeg giver hr. Frank Aaen ret
i, at hele medicintilskudsordningen, hvor der blev egenbetaling på medicin, var en tåbelig lov, der har afstedkommet rigtig mange problemer, ikke alene for partierne her i Folketinget, men også for befolkningen.
Henrik Svane (RV), 2000-11-21:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på fru Lone Saaby Johansens vegne fremføre følgende: Hensigten med loven, som den ser ud i dag, er rigtig, men vi kan desværre konstatere, at den ikke har givet lægemiddelvirksomhederne tilstrækkelig og hurtig tilskyndelse til at sætte priserne ned, og dermed er mange patienter kommet i økonomisk klemme. Det Radikale Venstre vil ikke acceptere, at mange patienter har fået forøget deres egenbetaling ganske kraftigt, fordi der er nogle lægemiddelvirksomheder, som forlanger højere priser, end de gør i andre europæiske lande. På den anden side vil Det Radikale Venstre heller ikke strække våben over for lægemiddelvirksomhederne og acceptere, at overpriser på medicin skal betales via statskassen, og derfor støtter vi dette lovindgreb.
Det er vigtigt for Det Radikale Venstre, at der tages affære hurtigt, så vi med det første får hjulpet de mange patienter, som er kommet i økonomisk klemme.
En suspension af ordningen på patientsiden sikrer, at virkningen øjeblikkelig kommer patienterne til gode.
Prisstoppet på lægemidler vil sikre, at medicinpriserne kommer ned på det europæiske gennemsnitsniveau, og på den måde undgår vi, at statskassen tages som gidsel af lægemiddelindustrien.
Det Radikale Venstre lægger dog også stor vægt på, at det af bemærkningerne til lovforslaget fremgår, at der nedsættes et udvalg, som skal se nærmere på, hvordan industrien frivilligt kan sænke priserne, så vi kan vende tilbage til ordningen, som den oprindelig var tænkt.
Men udgangspunktet for os er, at der skal findes en løsning, der gør, at vi på sigt kan vende tilbage til ordningen, som den fungerer i dag.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Nu tror jeg, fru Yvonne Herløv Andersen blander to ting sammen: dels aftalen om finansloven for 1999, hvor CD var med til at gennemføre generelt højere brugerbetaling for alle syge, og dels aftalen for finansloven for 2000, som indførte den europæiske gennemsnitspris.
Det er den sidste ting, vi beskæftiger os med i dag, og jeg vil sige, at det ligger uden for al tvivl, at aftalen går ud på at presse industrien, og lykkes det ikke, skal patienterne og de kronisk syge enten fratages deres støtte eller have reduceret støtten fra det offentlige og derfor selv betale mere for medicinen.
Det er mekanismen, og jeg kan ikke forstå, at CD på noget tidspunkt har syntes, at det var en god mekanisme at tilslutte sig.
Jeg skal bare takke for den præcisering, som jo oversat til dansk betyder: Hvis Venstre ikke får sin vilje, kommer patienterne til at betale mere for medicinen - ikke bare i dag og i morgen, men også efter på fredag.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-21:
Jeg takker for hr. Aage Frandsens præcise svar om, at det ikke ligger fast endnu, hvilke regler der skal gælde for de kommercielle, der skal sende tv på denne multipleks.
Så var der et andet spørgsmål fra min første omgang, nemlig om reklame på Internet.
Hvis Danmarks Radio vil sælge små bamser og kyllingedyr, så må de gerne gøre det, og de må gerne reklamere for det.
Hvis Danmarks Radios børneradio udgiver en musik-cd, så må de gerne på deres internethjemmeside reklamere for den.
Hvis Danmarks Radio udgiver et koncertprogram, så må de gerne have en sponsor på, men hvis dette koncertprogram skal overføres og optrykkes på deres internethjemmeside, så må de tilsvarende reklamer ikke optræde der.
Hvad er meningen med at lave sådan nogle restriktive regler?
Det er da kun at genere Danmarks Radio.
Preben Rudiengaard (V), 2000-11-21:
Jeg vil gerne præcisere entydigt og i utvetydige vendinger over for hr. Frank Aaen, at Venstre stemmer for, såfremt vi kan få entydige ændringer af det, så det bliver et overskueligt tilskudssystem, vi får, således at patienterne ved, hvad det er, industrien kan finde ud af det, og ministeriet også kan finde ud af det, således at vores tilskudssystemer kommer til at blive ordentligt harmoniseret i dette her land.
Derfor kan vi stemme for, hvis vi får et ordentligt kommissorium, ellers kan vi ikke.
Men jeg håber, vi under udvalgsarbejdet kan få sat på plads, om det er et europæisk gennemsnit, og hvor meget der indgår i dette europæiske gennemsnit.
Så bliver der spurgt: Hvis industrien nu havde nedsat priserne?
Jamen industrien har da nedsat store dele af priserne - jeg tror, det er omkring 40 pct., der ligger under det gennemsnitlige europæiske niveau - så det har den gjort.
Men det er jo så komplekst og kan regnes ud på mange måder, og det er derfor, vi lægger op til en forenkling af dette system.
Til hr. Frank Aaen, der spørger, om de syge skal betale mere for medicin: Jamen de syge kom da ikke til at betale mere for medicin.
Det var ikke det, der var intentionen.
Det er jo derfor, vi laver tingene om nu, for det har vist sig at være fejlagtigt og ikke et ordentligt system, vi har baseret det på, og derfor prøver vi nu at lave nogle andre modeller, som er meget nemmere at overskue for alle parter.
Jeg præciserede også, at ifølge Venstres oplæg er det sådan, at patienterne skal have den rigtige medicin til de rigtige priser, og er man kronisk syg, så skal man kun betale efter det system, der er i sygesikringslovens § 7, altså ikke mere end 300 kr. pr. måned, svarende til 3.600 kr. pr. år.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-21:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Svane i betragtningerne om, at udfasningen af fjernsyn osv. nok skal gøre, at udviklingen går sin naturlige gang, men det var slet ikke det, jeg spurgte om.
Hr. Svane siger, at det er meget vigtigt, at vi har fået aftalen om det jordbaserede digitale sendenet, så der ikke bliver en restgruppe, der kobles ud.
Det sagde hr. Svane i sin tale, og mit spørgsmål er nu: Hvis man i stedet havde sendt det som satellitbåret, hvor ville den restgruppe så opstå?
Hvor er det, restgruppen opstår i hr. Svanes regnestykke?
Jens Rohde (V), 2000-11-21:
Ja, jeg har så sandelig også noteret mig den fornærmelse, der er over, at man tillader sig at bore lidt i, hvad der er blevet sagt og skrevet på området gennem mere end et års tid. Men nu har det ligesom været diskuteret lidt i dag, om man kan være sikker på, at der er tale om en styrkelse af børneprogrammerne eller ej, og hr. Henrik Svane bliver da som ordfører for et regeringsparti nødt til at forholde sig til, om der er en aftale mellem TV 2 og Kulturministeriet og dermed formentlig også forligskredsen - som jeg går ud fra var orienteret - om, at pengene skal bruges til at opretholde det nuværende niveau for børneudsendelserne.
Så kan man så tilføje, hvad der stod i Kulturministeriets eget notat, nemlig »selv om der kom børnereklameforbud«, men det kan vi godt udelade i denne omgang.
Henrik Svane (RV), 2000-11-21:
Til hr. Jens Rohde: Jeg har gennem de sidste uger i onsdagsspørgetiden konstateret, at der foregår noget mellem kulturministeren og hr. Jens Rohde, som mest af alt minder mig om en amerikansk senatshøring på direkte tv, så det spørgsmål vil jeg slet ikke kommentere.
Det må hr. Jens Rohde afklare med kulturministeren.
Med hensyn til hvem der bliver koblet af, når vi får digitaliseret: Det er helt klart, at det er en forudsætning, at over tid, når man går fra den analoge sending til den digitale sending, skal vi alle sammen kobles ind på de nye digitale apparater, enten ved en set up-box eller ved at vi køber nye fjernsyn.
Et tv-apparat har jo også en begrænset levetid, så jeg tror, der vil blive udskiftet over det tidsrum, fordi det ikke opfattes som nogen særlig omkostning, at man skal investere i et nyt.
Jens Rohde (V), 2000-11-21:
Jeg vil godt spørge hr. Henrik Svane, om han kan bekræfte, at kulturministeren den 29. marts, dagen efter medieaftalens indgåelse, indgik en aftale med TV 2's ledelse, Cristina Lage, Jens Bilgrav-Nielsen og Peter Parbo, om at de ekstra licenskroner, i alt 240 mio. kr. - altså 60 mio. kr. om året - skal bruges til at opretholde det nuværende niveau for børneudsendelserne?
Kim Behnke (FRI), 2000-11-21:
Hr. Svane brugte i starten en lidt kryptisk formulering om digitaliseringsprojektet.
Hr. Svane sagde, at den aftale, der nu er om et jordbaseret digitalt sendenet, gør, at der ikke er nogen restgruppe, der kobles ud.
Hvordan skal det forstås?
Hvis nu man i stedet sender digital-tv fra en satellit, hvad skal man så have?
Hvor præcis er det, den restgruppe kobles ud?
Poul Nødgaard (DF), 2000-11-21:
Det, der bringer mig herop, er, at jeg synes, hr. Duetoft hævede stemmen sådan i forbindelse med TV 2, børneprogrammer og de 60 mio. kr.
Nu er hr. Duetoft jo ikke administrator, men han har dog en vis indflydelse, når han er med i det dér medieforlig.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Duetoft: Når nu det skal sættes i gang - det kan i realiteten gå i gang pr. 1. januar, for da virker loven fra - bliver de penge så udbetalt til TV
Jeg synes, det lød sådan lidt kryptisk, og det var, lige som om hr. Duetoft var på gyngende grund og ikke rigtig vidste, hvordan det skulle administreres, men jeg går da ud fra, når man har siddet i nattens mulm og mørke og lavet et medieforlig, at man så også ved, hvad man har indgået forlig om.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-21:
Hr. Duetoft brugte i starten af sit indlæg formuleringen, at der var nogle, der ville forære de to kanaler, altså henholdsvis den fjerde og den femte radiokanal, væk.
Men sådan bliver det ikke, sagde hr. Duetoft.
Tager jeg meget fejl, sagt til hr. Duetoft, eller er det ikke sådan, at den fjerde radiokanal skal foræres gratis væk efter det, man på nudansk kalder en skønhedskonkurrence om, hvem der vil byde mest, og at det kun er den femte radiokanal, der vil bortloddes ved en auktion?
Er det ikke korrekt forstået?
Aage Frandsen (SF), 2000-11-21:
Hr. Jens Rohde har selvfølgelig ret i, at der ikke er tale om, at Danmarks Radio og TV 2 i dag sådan koordinerer på den måde, at de undersøger hinandens forhold hundrede procent og i øvrigt laver aftaler indbyrdes.
Det gør de jo ikke.
Men de tænker nok alligevel på, at hvis den anden kanal har noget der, så skal vi enten lægge noget, der er endnu bedre oveni, eller også skal vi lægge noget helt anderledes. Det gør de ud fra seerhensyn, og på samme måde vil det også være på radiosiden. Det er selvfølgelig klart, at en kommerciel kanal vil tænke på antallet af reklamekroner, men at forestille mig, at man oven i f.eks. P1's Orientering fra en kommerciel stations side skulle lægge en orientering, kan jeg ikke.
Men man kunne sagtens fremstille et eller andet som det ideelle, og jeg kunne også lave noget, der er mere ideelt end det, jeg har været med til at lave.
Men i politik er det jo ikke sådan, at det, jeg synes, er ideelt, er der flertal for.
Det er derfor, jeg laver nogle aftaler med andre partier, med regeringspartierne, med Centrum-Demokraterne, i enkelte situationer har jeg også lavet nogle med Venstre, og sådan er politik også. Jeg kan godt lave noget, der er mere ideelt end det, der ligger her, men politik er jo ikke kun, at man skal lave det ideelle.
Lige til hr. Kim Behnke: Det er jo ikke, fordi jeg vil genere Danmarks Radio specielt, men det er jo, fordi jeg lægger meget vægt på, at i det omfang, der overhovedet kan holdes et eller andet stringent omkring Danmarks Radios frihed for reklamer, så vil jeg det gerne.
Det er klart, det kan jeg ikke holde stringent, fordi der optræder nogle ulogiske ting.
Og hr. Kim Behnke har da ret: Hvor er grænsen henne?
Hvor er logikken henne?
Og det næste?
Og det næste?
Og det næste?
Det er derfor, jeg siger, der var et skel.
Tidligere var der et skel et andet sted.