runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2005-01-18:
»Hvordan vurderer statsministeren FE's analyse, at situationen i Irak efter valget den 30. januar 2005 meget vel kan blive lige så blodig og alvorlig som i de seneste måneder frem til valget?«
Spm. nr. S 1980 Til statsministeren af:
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Jeg vil anbefale hr. Steen Gade lige at kigge et afsnit højere oppe, for under »Grøn teknologi og bio-brændstof« står: »Udvikling og anvendelse af ny teknologi kan være en af vejene til at løse miljøproblemer og kan samtidig have positive og erhvervsmæssige effekter.
Her er koblingen til stede.
Jeg ser ikke den modsigelse, som hr. Steen Gade fremhæver.
Faktisk er det en del af regeringens politik at prøve at få en sammenhæng mellem miljøhensyn og beskæftigelsesudvikling.
Det er den helt store udfordring i de kommende år.
Steen Gade (SF), 2005-02-24:
Det sidste lød jo forjættende, og jeg er helt enig i det.
Det er bare interessant, at der stort set står det modsatte i regeringsgrundlaget.
Jeg har læst på det, og under »Klima« står der: »Regeringen vil fortsat arbejde for at reducere udledningen af drivhusgasser på baggrund af principperne i den omkostningseffektive klimastrategi ...«.
Det er jo det modsatte.
Det er, at det er en omkostning, og at det handler om at gøre det så billigt som muligt, f.eks. ved at købe kvoter.
Jeg er helt enig i, at der er en god alliance med gode kræfter i erhvervslivet.
Det er bare trist, at vi har en borgerlig regering, der ikke ved, hvordan man skaber arbejdspladser.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Jeg vil gerne sige tillykke til SF, og jeg glæder mig til at se SF stemme for regeringens forslag om flere timer i faget dansk.
Det synes jeg virkelig er en glædelig udvikling.
Og så skal jeg beklage, at jeg her tidligere kom til at tage fejl i forhold til Enhedslistens nye medlem.
Med hensyn til visionerne på miljøområdet og på beskæftigelsesområdet kan jeg garantere hr. Steen Gade for, at Det Konservative Folkeparti ikke ser nogen modsætning mellem at fremme beskæftigelsen, skabe job og tage miljøhensyn.
For os handler udfordringen faktisk om at prøve at få disse to ting til at gå op i en højere enhed.
Derfor vil vi gerne satse på grøn teknologi.
Derfor ser vi på anvendelsen af ny teknologi som en af vejene til at løse miljøproblemerne og samtidig en af vejene til at give os nogle positive erhvervseffekter.
Vi vil faktisk gerne kombinere disse udfordringer.
De virksomheder, som er helt foran på miljøsiden, er faktisk også nogle gange i en situation, hvor de har en konkurrencefordel på de internationale markeder.
Det er vejen frem at se sådan på tingene.
Steen Gade (SF), 2005-02-24:
Jeg kan da sige til fru Pia Christmas-Møller, at jeg har læst på SF's materiale, så jeg ved, at SF går ind for mere danskundervisning.
Men det, jeg vil hæfte mig ved, er, at Det Konservative Folkeparti tager udgangspunkt i, at vi skal tænke langt og stort og tænke i globalisering.
Men så spørger jeg bare: Hvorfor siger den her regering så ingenting om fattigdom, ingenting om sult, ingenting om verdens ulighed, ingenting om, hvordan man laver en miljøpolitik, som sammenkobles med skabelsen af fremtidens arbejdspladser?
Jo, der blev flere gange sagt, at vi skulle satse på at udvikle grøn teknologi, og det er det eneste lille pip, jeg har hørt om en ambitiøs miljøpolitik.
Man får ikke en ambitiøs miljøpolitik blot ved at kalde den ambitiøs.
Det kan jo ofte være falsk varebetegnelse.
Man har en miljøpolitik, o.k., men den er ikke ambitiøs, og et af midlerne ville være at kæde jobskabelse direkte sammen med en satsning på miljøet, specielt når det handler om at bekæmpe drivhuseffekten. Hvis regeringen gjorde det, gjorde den noget godt, og så kunne den skabe arbejdspladser.
Hvis regeringen ikke gør det, viser den jo, at den ikke har nogen konkrete bud på at skabe arbejdspladser.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Jeg beklager, at jeg sagde SF.
Det er ikke korrekt, når det bliver fremstillet, som om vi er imod vedvarende energi.
Men for at afslutte afsnittet om skolepolitikken: Det kan godt være, at SF ikke har sagt, at eleverne ikke skal lære at læse, men det lyder sådan.
Det lyder, som om man er tilfreds med tingenes tilstand.
Jeg har i hvert fald ikke hørt et eneste forslag fra SF, som kan fortælle, hvordan vi skal gøre tingene bedre.
Flere timer i faget dansk er en nødvendig forudsætning for at gøre det bedre.
Den konsekvens er vi parate til at tage, og det lægger vi ikke skjul på.
Hvis man ser på udviklingen i den danske folkeskole over de sidste 10-20 år, er det faktisk sådan, at elever, der går ud af 9. klasse i dag, har, hvad der svarer til et helt års mindre undervisning end elever, der gik ud af folkeskolen i f.eks. 1976.
Jeg vil gerne se dokumentation for de påstande, SF's hr. Per Clausen kommer med, om, at man tidligere læste dårligere, end man gør nu.
Det har jeg ikke set dokumentation for.
Per Clausen (EL), 2005-02-24:
Vi understreger bare over for den konservative ordfører, at hendes metoder er prøvet før med ringe held.
Det var det ene, jeg vil sige.
Det kan skabe masser af arbejdspladser udeomkring i de områder, hvor der i dag er stor arbejdsløshed.
Det kan medvirke til, at vi kan blive uafhængige af olien.
Vi kan gøre det mindre nødvendigt at føre tåbelige og ulovlige krige.
Vi kan blive uafhængige af olien, hvilket vil være meget godt om 2025 år, fordi den smule, der er tilbage, er meget dyr.
Vi kan gøre, at statsministeren kan fortsætte med at gøre sig morsom på klimaforandringernes bekostning, fordi vi undgår alt dette.
Det synes jeg ville være en visionær politik fra Det Konservative Folkepartis side.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Jeg kan ikke forstå, at der er så stærke kræfter her i Folketingssalen, der vil forsvare, at hver sjette elev, der går ud af den danske folkeskole, dårligt kan læse en almindelig tekst på dansk.
Man kan nu engang ikke gribe læsefærdigheder ned fra himlen.
Når de skal spille fodbold, er det fint nok, at de får lov til at gå til træning flere timer om ugen.
Hvorfor tror man så ikke på træning, når det gælder det at lære at læse og at skrive og for den sags skyld at regne og på anden måde få faglige kundskaber?
Jeg kan ikke forstå, at det skal dæmoniseres i en grad, som vi oplever det netop nu.
I hvert fald er jeg overordentlig glad for, at Det Konservative Folkeparti ikke har et hovedansvar for en folkeskole, der har produceret så ringe resultater, og jeg er meget stolt af at være medlem af et parti, der nu er med til at danne regering endnu en gang, og som formår at sætte folkeskolen så højt på dagsordenen for den kommende regeringsperiode; som sætter sig nogle meget præcise mål, både hvad angår faglighed og værdier.
Per Clausen (EL), 2005-02-24:
Det er jo ikke noget nyt, at De Konservative finder løsningen på fremtidens udfordringer med benene solidt placeret i fortiden.
Derfor er det jo heller ikke så overraskende, at De Konservatives bud på en folkeskole minder mig uhyre meget om min egen barndom.
Det er selvfølgelig betryggende.
Det, der bare er problemet, er jo, at dengang var der faktisk flere, som forlod folkeskolen uden at have lært at læse og skrive og regne.
Det er fru Pia Christmas-Møller formentlig for ung til at kunne huske, men det kan jeg godt.
Så fik vi Tyskland som eksempel.
Jeg ved ikke, om fru Pia Christmas-Møller kan huske, hvordan det er med PISA-undersøgelsen og Tyskland, men det er vist ikke så godt.
Hvordan kan man påstå, at man støtter en visionær regering, når statsministerens eneste svar på spørgsmålet omkring klimaproblemerne og de truende naturkatastrofer er latterliggørelse og udtalelser om, at al isen nok ikke smelter med det samme?
Det er der ikke meget vision i.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Det kan godt være, at hr. Holger K. Nielsen har interesse i at dæmonisere mig.
Men lad mig så pege på den kronik, der var i fredags i JyllandsPosten, skrevet af Marina Cecilie Roné, som har boet i Tyskland i en årrække og har haft sine børn gående i tysk skole.
Hun skriver meget præcist, hvordan man faktisk godt kan få disciplin til at gå hånd i hånd med et ordentligt menneskesyn.
Det behøver ikke at være ensbetydende med en sort skole, at man gennemfører test, at man sætter en ære i at lave fejlfri opgaver.
Der er faktisk mulighed for at have en skole med et højt fagligt niveau, som samtidig udvikler sociale kompetencer.
Må jeg ikke godt sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg har ikke i mit ordførerindlæg alene fremhævet behovet for faglige kompetencer.
Tværtimod fremhævede jeg også behovet for at udvikle fælles værdier og normer, når det drejer sig om fælles løsninger, en fælles demokratiopfattelse.
Folkeskolen er en af de få, måske den eneste kulturbærende institution, vi er fælles om i Danmark.
Derfor skal den plejes som sådan.
Det er afsindig vigtigt ikke mindst af hensyn til sammenhængskraften om nogle ganske få år.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-02-24:
Fru Pia Christmas-Møller udtrykker en glæde over sit partis fremgang ved valget, og med de briller har jeg så læst regeringsgrundlaget for at se det udmøntet i selve det skrevne grundlag.
Der har jeg svært ved at se det positive og den glæde, som burde være deri.
Der er en masse overskrifter.
Der er ikke ret meget konservativ politik ud over skolepolitikken.
I statsministerens forelæggelse i dag og i Venstres ordførers forelæggelse fremgår det ikke, at man ønsker en nedsættelse af skatten på arbejde.
Fru Pia Christmas-Møller udtrykker i dag ønske om at nedsætte skatten på arbejde og indtager dermed for mig at se en holdning, som om hun var i opposition til sit regeringsparti.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Christmas-Møller, om Det Konservative Folkeparti i denne samling eller i dette år vil være med til sammen med Det Radikale Venstre at vedtage en sænkning af skatten på arbejde?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Jamen det har vi jo allerede gjort.
Det var ganske vist ikke med De Radikales stemmer, det må jeg beklage.
Det nyvalgte radikale folketingsmedlem er ikke selv ansvarlig, men Det Radikale Venstre stemte jo ikke for de skattelettelser på personskatteområdet, som Det Konservative Folkeparti gennemførte sammen med bl.a. vores venner i Venstre.
Vi taler ikke bare om skattelettelser.
Vi gennemfører dem.
Vi sætter dem på dagsordenen, også når det er allermest upopulært.
Det gjorde vi forud for det foregående folketingsvalg i 2001.
Vi gennemførte det i den forrige valgperiode, vi står ved det, og vi sætter sigtelinjer for nye skattelettelser for den næste valgperiode.
Vi erkender, at vi står ganske alene med det helt konkrete bud på, at der maksimalt skal være en beskatning svarende til 50 pct. af den sidst tjente krone.
Det er vores vision.
Så hvis Det Radikale Venstre vil lægge stemmer til vores politik, vil vi sige tak til, men indtil videre skorter det på handling bag ordene.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Stavad, at i modsætning til den socialdemokratisk-radikalt ledede regering ønsker Det Konservative Folkeparti sammen med Venstre faktisk, at der er nogenlunde styr på de offentlige udgifter.
Der er inden for de rammer, der er lagt, plads til vækst.
Det har der været, og det er der fortsat.
Vi har en samlet vækstramme på omkring 0,5 pct.
Det er der ikke lagt op til ændringer af.
Vi ønsker faktisk, at vi skal have en folkeskole på et ordentligt kvalitativt niveau.
Vi har sat ekstra penge af til ældreområdet; det ligger i vores oplæg, som netop et blevet præsenteret her for få dage siden.
Vi ønsker, at vores sygehuse får et løft.
Det ændres der ikke på, men det betyder da ikke, at kommunerne så bare kan få lov til at sprænge alle budgetrammer.
Den logik kan jeg slet ikke få øje på, vil jeg gerne sige til hr. Ole Stavad.
Det Radikale Venstre har talt om skattelettelser i en årrække.
: omlægninger, som, da de samarbejdede med Socialdemokraterne i 1990'erne, førte til, at ganske almindelige familier med en SiD-arbejderindkomst, en lille bil og et lille hus fik en merudgift inklusive grønne afgifter på omkring 500 kr. om måneden.
Det Konservative Folkepartis krav om skattelettelser bliver til virkelighed, og det bliver til virkelighed, som kan mærkes af ganske almindelige indkomster: En politimand og en sygeplejerske kan mærke en lettelse på omkring 1.000 kr. om måneden.
Her er en konkret, klar og mærkbar forskel på Det Konservative Folkepartis visioner og evne til at omsætte disse til konkrete resultater og De Radikales ditto.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-02-24:
Fru Pia Christmas-Møller talte længe om folkeskolen og fortalte os også, at afsnittet i regeringsgrundlaget stort set var som taget ud af konservative oplæg – og tillykke med det, vil jeg da desværre sige – men derefter gik fru Pia Christmas-Møller over til at tale om skattepolitik, og lidt polemisk ville jeg jo så kunne sige, at afsnittet stor set er som taget ud af Venstres oplæg.
I Det Radikale Venstre er vi nemlig meget enige med De Konservative i, at skatten på arbejde skal ned, altså hvis det virker på beskæftigelsen.
Men hvor i regeringsgrundlagets afsnit om skat på arbejde, er det, at vi kan se De Konservatives fingeraftryk?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Det er jo en dybt manipulerende fremstilling, som faktisk grænser til det totalt utroværdige.
Når fru Elsebeth Gerner Nielsen kan sige, at vi forhindrer danskere i at komme hjem til Danmark, medmindre de er fyldt 28 år, så er det jo ikke en kendsgerning.
Der er en lang række mellemregninger, som fru Elsebeth Gerner Nielsen springer over.
På samme måde må man mistænke hende for at springe en lang række meget centrale omstændigheder over i beskrivelsen af det konkrete eksempel.
Så svaret er: Nej, vi agter ikke at foretage store og indgribende ændringer i den nuværende udlændingepolitik.
Faktisk mener vi, at den virker, faktisk mener vi, at den skal fastholdes.
Vi vil have en fast og fair udlændingepolitik.
Det er den linje, der blev lagt med regeringsskiftet i 2001, og den er vi gået til valg på at fortsætte, og det er det, der er lagt op til.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-02-24:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på mit spørgsmål, nemlig: Hvordan har Det Konservative Folkeparti det med, at udlændingelovgivningen reelt forhindrer herboende unge i at gøre deres uddannelse færdig, fordi de er nødt til at afbryde deres uddannelse, så de kan tjene tilstrækkeligt med penge til at leve op til de krav, udlændingelovgivningen stiller, for at man overhovedet kan få familiesammenføring?
Vi hører jo gang på gang, at regeringen siger, at udlændingelovgivningen er lavet med henblik på at sikre, at ikke mindst unge kvinder kan få en uddannelse.
Den kvinde, der sidder på mit kontor i øjeblikket, er et levende eksempel på et menneske, som har gjort sig umage for at leve op til kravene, og for at leve op til kravene har hun altså måttet afbryde sin uddannelse.
På samme måde er der masser af unge, der ikke kan vende hjem fra udlandet.
De tager til udlandet for at videreuddanne sig og vil så gerne hjem til Danmark for at gøre deres uddannelse færdig, men kan ikke komme hjem, før de er 28 år, og i nogle tilfælde kan de overhovedet ikke komme hjem.
Med andre ord: Den danske udlændingelovgivning forhindrer, at vi får flere unge færdiguddannet, og forhindrer, at unge indvandrere får en uddannelse her i landet.
Mit spørgsmål er konkret: Hvad agter regeringen at gøre for at ændre udlændingelovgivningen, sådan at den er med til at understøtte, at unge får en uddannelse i modsætning til ...
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Hvis den radikale ordførers fremstilling af det konkrete eksempel på udlændingeområdet har samme dækkende karakter, som fru Gerner Nielsens fremstilling af mine udtalelser på skoleområdet, så mener jeg ikke, at jeg har grundlag for at give et klart svar.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen fremhæver, at jeg skulle have læst PISA-undersøgelsen sådan, at Tyskland skulle ligge helt i front.
Det, jeg har forholdt mig til, er at beskrive, at man faktisk godt kan have disciplin uden kadaver.
Den dygtige elev kan godt anerkendes og endog belønnes for sin dygtighed, uden at det forringer den mindre dygtige elevs værdi som menneske.
Det var et svar til hr. Holger K. Nielsens bemærkninger om, at det var den sorte skole, som nærmest var udtryk for foragt for mennesker og for det hele menneske, det var svaret til hr. Holger K. Nielsen og havde altså intet at gøre med min fremstilling og min læsning af PISA-undersøgelsen.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-02-24:
Jeg er nødt til at genopfriske fru Pia ChristmasMøllers hukommelse.
Det Radikale Venstre stemte ikke imod, vi undlod at stemme, og baggrunden for det var, at der manglede finansiering, idet man ønskede at tage beløbet fra overskuddet.
En anden ting, jeg vil sige, er: I regeringens grundlag står der, at man ønsker iværksætterånden genskabt i Danmark.
Der siges samtidig, at man vil give vækstiværksætterne 200 mio. kr. i skattelettelse.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Christmas-Møller, om hun mener, at disse 200 mio. kr. vil bevirke, at der bliver mere vækst i Danmark.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-02-24:
Jeg vil lige starte med at komme med et par oplysninger, idet noget tyder på, at fru Pia Christmas-Møller desværre ikke har fået læst PISAundersøgelsen.
For det første viser den ikke, at hver sjette unge ikke kan læse, og for det andet fremhæver fru Pia Christmas-Møller Tyskland som et foregangsland på skoleområdet, og dertil er at bemærke, at Tyskland sådan set klarer sig dårligere i PISA-undersøgelsen, end Danmark gør.
Men det er slet ikke det, jeg vil beskæftige mig med.
På mit kontor sidder der i øjeblikket et ungt par, som ikke kan få familiesammenføring.
Den danske part af parret har valgt at afbryde sin uddannelse på teknisk skole for at kunne rejse penge til en bankgaranti og også penge til at kunne få en passende bolig, og familien har siden hen fået afslag på familiesammenføring to gange, fordi familiens samlede tilknytning til Danmark er for lille.
Deres problem er nu, at den herboende kvinde ikke har fået en uddannelse.
Hun har valgt at afbryde uddannelsen for at få familiesammenføring og kunne klare at leve op til de økonomiske krav – og samtidig har hun altså fået afslag på familiesammenføring.
Resultatet er, at vi nu står med en enlig mor her i landet, som ikke kan leve sammen med barnets far, og som står uden uddannelse.
I den sammenhæng synes jeg, det er interessant, at Det Konservative Folkeparti og regeringen jo gang på gang siger, at det drejer sig om at sikre uddannelse til de unge, så vi kan få 25.000 flere indvandrere i arbejde.
Her er et eksempel på, at vi har en udlændingelovgivning, der reelt forhindrer unge i at få en uddannelse...
Ole Stavad (S), 2005-02-24:
... end fra fru Pia Kjærsgaard.
... og dermed har vi jo så fået et bedre svar ...
Den sidste del af fru Pia Christmas-Møllers svar vil jeg godt takke meget for.
Hermed har vi, går jeg ud fra, fået skabt klarhed over overskridelserne af rammerne, hvor regeringen har indkaldt kommunerne og amterne for at få dem til at føre det tilbage og revidere budgetterne.
Det vil med regeringspartiet Det Konservative Folkeparti ikke blive gennemført.
Hermed ligger der et klart svar til Kommunernes Landsforening og til Amtsrådsforeningen gående ud på, at de overskridelser, de har været nødt til at foretage for bare delvis at leve op til nogle af de løfter, regeringen har givet på kommunernes og amternes vegne i forhold til ældre, i forhold til folkeskole, i forhold til sygehusene, de udgifter, man har været nødt til at afsætte der, ikke skal reduceres; budgetterne skal ikke reduceres og revideres, og der skal ikke gennemføres besparelser på de områder.
Tak til fru Pia Christmas-Møller.
Jeg går ud fra, at Det Konservative Folkeparti i det videre forløb sammen med os andre vil sørge for, at det også bliver det, der kommer til at ske i virkelighedens verden ...
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Først til bemærkningerne om skattelettelser
: Det, Socialdemokratiet gjorde, var jo at gennemføre en skatteomlægning, som i den grad havde den tunge ende nedad.
Man ramte SiD-arbejderen og lettede skatten for de højere indkomster.
Det Konservative Folkeparti har lagt stemmer til en skattepolitik, som har givet skattelettelser for stort set alle indkomstgrupper, i hvert fald arbejdsindkomstgrupper.
Der er givet jobfradrag m.v. Så den bemærkning mener jeg ikke hører nogen steder hjemme, vil jeg sige til hr. Ole Stavad.
Med hensyn til spørgsmålet om kommunernes økonomi ville det da være vanvittigt, om vi i en situation, hvor vi har afsat 0,5 mia. kr. ekstra til ældreområdet og vil afkræve kommunerne dokumentation for, at de nu også bruger disse penge på ældreområdet, med den anden hånd skulle kræve, at de skulle gennemføre besparelser på f.eks. det område.
Det giver da ikke mening.
Når vi vil afsætte ekstra penge til sundhedsområdet, er det da, fordi vi vil have kvalitet og fordel af flere behandlinger; så er det da ikke for, at der skal gennemføres besparelser.
Vi vil have, at disse helt centrale velfærdsområder bliver prioriteret.
Det har vi sagt i valgkampen, det står vi ved, og det er reflekteret i regeringsgrundlaget.
Ole Stavad (S), 2005-02-24:
Jeg kan næsten ikke lade være med at kommentere det sidste svar, fru Pia Christmas-Møller kom med.
Det er noget sjovt noget, for i konservativ optik er det rigtige skattelettelser, hvis man tager pengene fra dem, der har mindst, hvorimod det ikke er rigtige skattelettelser, hvis man tager fra dem, der har mest.
Jeg vil godt spørge fru Pia Christmas-Møller, om hun måske vil bidrage lidt til en afklaring omkring kommunernes økonomi.
Kan vi regne med, kan vi håbe på, kan vi få et tilsagn fra Det Konservative Folkeparti om, at Det Konservative Folkeparti vil være med til sammen med os andre at sige til regeringen, at vi ikke, og slet ikke i lyset af den valgkamp, der har været ført, kan acceptere, at man nu her fra februar-marts måned pålægger kommunerne at gennemføre besparelser på ældreområdet, på folkeskoleområdet og på sygehusområdet, som er de områder, hvor regeringen siger at der er brugt for mange penge?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-02-24:
Det er jo velkendt, at der bliver brugt test i øjeblikket.
Enhver, der har et barn, ved jo, når man kommer til skole-hjem-samtale, at lærerne har lavet test af de enkelte børn.
Det bliver der snakket om med forældrene.
Der er ikke tale om centralistiske nationale test, som De Konservative står for, men selvfølgelig bliver der testet.
Det er jo ikke det, der er problemet.
Det, der er problemet, er, at der ikke er tilstrækkelig med ressourcer, at der ikke er tilstrækkelig viden, heller ikke altid om læseundervisningen.
Men det slog mig alligevel, for det var jo ikke kreativitet, det var ikke sociale kompetencer, som overhovedet spillede en rolle i det indlæg, vi hørte før.
Det var, som jeg sagde før, faglighed og fælles værdier.
Det er snæver faglighed, som skal terpes ind.
Det er fælles værdier i kristendom, i historie, i dansk kultur.
Det er jo interessant, at hele skolepolitikken er ændret på den måde.
Det er interessant.
Derfor vil jeg endnu en gang spørge: Kan man bare opdrage børn til at være små robotter?
Skal de ikke også kunne være selvstændigt tænkende mennesker, være kreative, have sociale evner – det, som gør dem til hele mennesker og til ordentlige samfundsborgere?