runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2005-11-24:
Jeg vil nu oplæse Enhedslistens forslag til vedtagelse, som jeg gerne vil bede fru Charlotte Antonsen kommentere.
Forslag til vedtagelse
»I forbindelse med behandlingen af EU’s servicedirektiv opfordrer Folketinget regeringen til at arbejde for: – at oprindelseslandsprincippet erstattes af et værtslandsprincip.
M021S13541431NAKL.FM Page 1361
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM – at nationale regler og aftaler om løn og arbejdsvilkår skal være undtaget fra og upåvirkede af direktivet, – at værtslandsprincippet indskrives direkte i direktivteksten, – at kontrolmyndighed med tjenesteydere også tilkommer værtslandet, og – at alle relevante høringsparter får lejlighed til at udtale sig, inden regeringen beder Folketinget om et endeligt forhandlingsmandat.«
Det kunne jeg godt tænke mig fru Charlotte Antonsens kommentar til, specielt fordi vi mener, at alle velfærdsydelser skal være undtaget fra konkurrence i servicedirektivet.
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-24:
Det kan vi ikke stemme for.
Rune Lund (EL), 2005-11-24:
Men hvis vi f.eks. tager sådan noget som velfærdsydelser, vil det direktiv, der ligger på bordet nu, jo også komme til at omfatte sådan noget som friskoler, og udenlandske uddannelseskoncerner vil kunne mase sig ind i det danske uddannelsessystem.
Det vil omfatte vand, fordi der indgår en eller anden form for betaling i forbindelse med levering af vand.
Det vil også komme til at omfatte sådan noget som hjemmepleje.
Det står jo klokkeklart, også efter den behandling, der har været i EuropaParlamentets indre marked-komité.
Hvad er fru Charlotte Antonsens kommentar til det?
Er det godt, eller er det skidt, at der kommer mere privatisering, udlicitering på områder med servicedirektivet fra EU’s side?
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-24:
Hverken vores friskoler eller vores vand er truet af servicedirektivet.
Det er det første.
Så vil jeg sige, at med hensyn til hjemmepleje mener vi faktisk, at vi nu kan se, at det har været en stor succes ude i de små hjem, at vi har liberaliseret hjemmeplejen, så de ældre fremover har mulighed for i hvert fald i nogle kommuner at vælge mellem, om de vil have en kommunalt ansat eller en privat ansat hjemmehjælper.
Og der har vi altså ikke noget imod, hvis nogle af de penge, der i givet fald skulle betales for den privatansatte hjemmehjælper, som den ældre selv frit kan vælge, skulle komme fra udlandet.
Jeg tror, det er et område, hvor vi ikke vil se så mange udenlandske virksomheder her i landet, og hvor det, der ville være det relevante at diskutere med hr. Rune Lund, var, at danske virksomheder, som i dag tilbyder serviceydelser i Danmark, ville få meget lettere ved også at tilbyde serviceydelser i lande som Tyskland, altså hvor der er meget store markeder, fordi vi er meget dygtige til service.
Grunden til, at vi ultimativt ikke kan stemme ja til Enhedslistens forslag, er nøjagtig den samme som ved Dansk Folkepartis beslutningsforslag den 2. juni her i Folketingssalen, nemlig at hvis man fuldstændig erstatter oprindelseslandsprincippet med værtslandsprincippet, er vi jo, hvor vi er i dag.
Så har man ikke et indre marked for serviceydelser, så er det status quo, og det ønsker vi ikke.
Niels Sindal (S), 2005-11-24:
Nu er det jo let nok specifikt at sige, at det vil vi, og det vil vi ikke.
Men jeg vil sige, at det forslag, som vil blive læst op senere – undskyld, at hr. Arbo-Bæhr ikke kender det – støttes af et flertal her i Folketinget, der også omfatter regeringen.
Jeg mener, at det ville være rigtig flot, hvis Enhedslisten kunne være med på det forslag, når de nu får det læst, for så vil det være et samlet Folketing, der står bag det.
Og der er ikke noget i det andet forslag, som hr. Arbo-Bæhr ikke kan være med til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-24:
Jeg synes, det jo er meget tankevækkende, at Venstres ordfører understreger, at man i hvert fald et stykke hen ad vejen vil erstatte det nuværende værtslandsprincip med et oprindelseslandsprincip.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Venstres ordfører på hvilke politikområder.
Er det f.eks. i forbindelse med miljøgodkendelser?
Er det i forbindelse med autorisationsordninger?
Altså, skal det være sådan, at det ikke er danske autorisationsordninger, der gælder, hvis der kommer en udenlandsk udbyder af elinstallationer og skal udføre elinstallationer i Danmark?
Eller hvor er det, Venstres ordfører mener, at der er brug for, at vi får et oprindelseslandsprincip indført i forbindelse med tjenesteydelser?
Den diskussion synes jeg sagtens, vi kan fortsætte med, for princippet i servicedirektivet er jo, at oprindelseslandsprincippet i virkeligheden skal gælde på alle områder.
Der har været fokuseret meget på spørgsmålet om løn- og arbejdsvilkår.
Det eneste område, der er fritaget, er tjenesteydelser, der ikke er udsat for almen konkurrence.
Sådan er det.
Det vil da være rart at få at vide.
Hvad er det for områder?
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-24:
Der har vi fortsat de danske løn- og arbejdsvilkår, som vi kender dem i dag, og det har intet med direktivet at gøre.
Det, der har været vigtigt for os i den forbindelse, er så, at vi også sikrer den danske model, at formuleringerne i direktivet bliver så klare som overhovedet muligt, og det er noget af det store arbejde, som økonomi- og erhvervsministeren har stået i spidsen for i EU, nemlig for at sikre, at der er nogle præciseringer, så direktivet ikke er så uklart, som det er i øjeblikket.
Jeg vil godt sige med hensyn til, jeg ved ikke, om det skal være oprindelseslandsprincip, man kunne også kalde det noget andet, at det, der er det vigtige for Danmark, er, at vi er i en situation i dag, hvor vi har åbne grænser, så alle udlændinge, der ønsker at udføre serviceopgaver i Danmark, umiddelbart kan komme til det.
Tilsvarende gælder ikke for andre lande.
Der spænder man ben, hvis danske virksomheder ønsker at udføre serviceopgaver.
Det primære ved servicedirektivet er at sikre, at alle EU-virksomheder umiddelbart har ret til at udføre service i andre lande.
Og så er det klart, at når vi har så lang en tekst i servicedirektivet, så er det, fordi vi selvfølgelig ønsker, at den konkurrence sker på basis af konkurrencevilkårene i det land, hvor servicen udføres.
Med andre ord: Hvis der kommer en virksomhed i Danmark, siger det sig selv, at den skal leve op til alle de danske regler, så den ikke på den måde kan udkonkurrere danske virksomheder.
Niels Sindal (S), 2005-11-24:
Det indre marked for varer har betydet meget for prisdannelse og udbud.
Det har resulteret i helt åbenlyse fordele til gavn for forbrugere og beskæftigelse så vel i Danmark som i resten af Europa.
To ting er væsentlige: Hvilke serviceydelser skal omfattes af reglerne?
Hvilket lands regler skal gælde?
Kommissionen skelner stort set ikke, det gør vi.
Socialdemokratiet kan under ingen omstændigheder støtte et direktiv, der inddrager velfærdssamfundets kerneydelser, uddannelse, social- og sundhedsydelser, kultur og miljø.
Det hører ikke hjemme i et indre marked for serviceydelser.
Det er ydelser af såkaldt almen interesse for nationalstaten og skal således ikke medinddrages i et indre marked.
M021S13541431NAKL.FM Page 1363
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Altså tjenesteydelser, der ydes i Danmark, skal være på vores præmisser.
En håndværkers adgang til at udføre eksempelvis tømrerarbejde godkendes i det land, han kommer fra, men udføres jobbet i Danmark, er det danske love vedrørende arbejdsmiljø, danske regler for løn- og arbejdsvilkår, der skal efterleves.
Vi vil ikke støtte et oplæg til en kamp om den laveste fællesnævner.
Man har i denne uge stemt i Parlamentets udvalg.
Resultatet var efter dansk målestok positivt, bedre end vi kunne have forventet.
Vi forventede en afstemning i februar/marts om den endelige beslutning i plenarforsamlingen.
Debatten i dag er ikke mandatgivende til regeringen, men en drøftelse af, hvad den skal arbejde for.
Rune Lund (EL), 2005-11-24:
Mit spørgsmål til hr. Niels Sindal går på velfærdsydelser og oprindelseslandsprincippet.
Jeg har hørt fra ordføreren, hvilket jeg synes er meget dejligt,
at hvis der indgår velfærdsydelser i servicedirektivet, og hvis oprindelseslandsprincippet er en del af servicedirektivet, så vil Socialdemokraterne ikke bakke op om servicedirektivet.
Men nu er tilfældet jo, at det servicedirektiv, der ligger, også efter at det har været behandlet i Europa-Parlamentets indre marked-komité indeholder både oprindelseslandsprincippet – det er intakt – og velfærdsydelser såsom f.eks. hjemmepleje og friskolerne.
Betyder det, at Socialdemokraterne vil stemme imod servicedirektivet, sådan som det ligger nu, hvis det kommer til Folketingets Europaudvalg til mandatgivning?
Det var et kort og præcist svar.
Og det glæder mig meget, for det betyder faktisk, sådan som jeg kan tælle mandater herinde i Folketinget, at der i øjeblikket er 90 mandater imod servicedirektivet i det her Folketing, og det synes jeg er dejligt, når vi ser, hvad der er af ting i det her servicedirektiv.
Så det er en fornøjelse.
Niels Sindal (S), 2005-11-24:
Nu er politik ofte det muliges kunst.
Og det, vi i dag beder regeringen om, er at kæmpe for nogle retningslinjer, altså at følge nogle retningslinjer i servicedirektivet.
Og det tror jeg regeringen vil gøre med Folketingets opbakning.
Men det er da klart, at Socialdemokratiet har nogle helt klare holdninger til det, hr. Rune Lund spurgte om.
Så vores holdning er helt klar.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Jeg vil udtrykke samme begejstring, som hr. Rune Lund lige har udtrykt over for hr. Niels Sindals meget klare tale.
Jeg husker klart i sidste samling, da vi behandlede B 45, hvor hr. Niels Sindal også holdt en fremragende tale under førstebehandlingen, som sådan set lagde sig fuldstændig op ad Dansk Folkepartis synspunkter, og da vi så kom til anden behandling, hvor hr. Svend Auken var ordfører, så stemte man alligevel imod.
Og det er jo sådan en lidt mærkelig model.
Derfor vil jeg høre, at når nu hr. Sindal så klart støtter værtslandsprincippet, så klart støtter, at man skal gå imod denne her ultraliberalisering, og vi skal forsøge at beskytte danske velfærdsydelser og danske arbejdstageres interesser, kan vi så også forvente, at hr. Sindal vil stemme for det forslag til vedtagelse, som hr. Lund tidligere læste op?
Jeg syntes, det lød meget godt.
Niels Sindal (S), 2005-11-24:
Jeg kan ikke stemme for hr. Lunds forslag til vedtagelse.
M021S13541431NAKL.FM Page 1364
Morten Messserschmidt (DF), 2005-11-24:
Tak for svaret.
Hvad er det præcis, som hr. Sindal synes er dårligt ved det, hr. Lund har foreslået?
Som jeg lige ser det, så understreger det jo meget klart det her med, at man går imod oprindelseslandsprincippet; at man synes, det skal være landene selv, der fastsætter, hvad der er offentlige tjenesteydelser; at det skal være landene selv, der forestår kontrollen og undersøger de forskellige forhold i forbindelse med det frie marked, som vi har i dag; at alle høringsparter skal på banen, før man giver mandat.
Hvad er det præcis for nogle dele af det, som hr. Lund har foreslået, som hr. Sindal bygger sit meget klare – må jeg sige – nej på?
Niels Sindal (S), 2005-11-24:
Situationen er jo den, at regeringen fortsat skal forhandle, og at der stadig væk forhandles i EU.
Vi vil gerne give regeringen et hint om, i hvilken retning der skal arbejdes.
At nævne tingene specifikt kunne måske give nogle problemer i forhandlingssammenhæng, så derfor mener jeg, at vores forslag dækker fuldt ud, og hr. Rune Lund og hr. Messerschmidt er velkomne til at stemme for det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-24:
Men hr. Sindal kender jo det forslag til vedtagelse, som hr. Rune Lund har fremsat.
Og så siger hr. Niels Sindal: Jamen det kan vi ikke støtte, for vi har vores eget.
Det er faktisk sådan, at hvis hr. Niels Sindal bruger denne kunst, så vil vi kunne få et flertal for et forslag, som rent faktisk giver nogle meget præcise retningslinjer for, hvad det er, vi gerne vil, og hvad det er, vi ikke vil.
Og derfor er der brug for at spørge: Hvad er det helt konkret, vi skal pille ud af det her forslag, for at hr. Niels Sindal kan støtte det?
Niels Sindal (S), 2005-11-24:
Jeg er helt enig med hr. Arbo-Bæhr i, at politik er det muliges kunst.
Og jeg vil gerne gentage tilbuddet, for man kunne også vende det om og sige: Hvad er der ved vores forslag, som ikke kan tilgodese Enhedslistens ønsker?
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-24:
Det, hr. Arbo-Bæhr henviser til, har intet med direktivet at gøre.
Der er ikke noget som helst i direktivteksten, der truer, at vi har danske autorisationsordninger, at vi stiller krav til elektrikere, og at vi stiller krav til den service, vi modtager.
Det kan vi fortsat sikre hundrede procent i Danmark.
M021S13541431NAKL.FM Page 1362 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Jeg vil godt give hr. Arbo-Bæhr et andet eksempel: ISS, som jo har været et dansk rengøringsfirma, blev for nogle år siden købt af udlandet.
Det mener jeg da ikke i sig selv er et problem.
Altså, der er jo stadig væk et ISS, der er velfungerende.
Det, der er det vigtigste, er, at de medarbejdere, der arbejder, har nogenlunde fornuftige vilkår, og at ISS fortsat kan ekspandere, for det giver også både velstand og arbejdspladser, så vi har altså ikke denne her skræk.
Men jeg mener simpelt hen, at hr. Arbo-Bæhrs eksempler intet har med direktivet at gøre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-24:
Det er jo selvfølgelig et argument, man kan bruge i enhver forespørgselsdebat.
Men hvis det hjælper, at forslaget også kan ligge foran fru Lone Dybkjær, så tror jeg, at vi måske kan få det kopieret hurtigere end først antaget, og så kan vi tage debatten i en eventuel anden runde.
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-24:
Hr. Morten Messerschmidt er meget optaget af at tage hensyn til alle mulige autorisationsordninger og paragraffer og detaljer.
Må jeg ikke spørge hr. Messerschmidt: Glemmer hr. Messerschmidt ikke noget, der normalt er helt centralt i dansk politik, nemlig borgerne?
Hvad med borgerne?
Ville det ikke være godt for borgerne, hvis der kom fri konkurrence i forbindelse med serviceydelser, så vi, ligesom tilfældet er med de meget billige flypriser, også kunne få nogle billigere briller hos optikeren, når vi havde behov for det?
Har Dansk Folkeparti fuldstændig opgivet den frie konkurrence som et væsentligt element i økonomien?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Vi er grundlæggende uenige.
Jeg konstaterer, at jeg er meget tilfreds med, at vi venter med at foretage den her lovgivning, indtil vi kender det kommunale danmarkskort, altså den ny kommunalreform.
Hr. Ole Sohn ønsker, det skulle M021S13541431NAKL.FM Page 1386
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM gøres lige før, så man måske skulle til at lave det om efterfølgende.
Så det er vi bare uenige om.
Og det er kendt for længst, at det var nu, vi skulle have processen i gang.
Jeg vil faktisk sige, at alt andet havde været uansvarligt.
Derfor er det rigtigt valgt.
Så enkelt er det.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Jeg synes, både indenrigsministeren og Venstres ordfører prøver at bilde befolkningen ind, at det først kan lade sig gøre at lave en udligningsreform, når man har et nyt danmarkskort.
Det er jo notorisk forkert.
Det havde selvfølgelig for alle, det gælder befolkningen, det gælder de kommunale repræsentanter, det gælder Folketinget, været mere hensigtsmæssigt, om man, før man lavede de store ændringer, som en kommunalreform medfører, vidste, hvad det var for en økonomisk maskine, man skulle bruge til at lave alle fordelingerne.
Det er jo ikke afhængigt af, hvilken størrelse kommunerne har.
Det vil være objektive kriterier, som man også kunne bruge på de nye kommuner.
Er Venstres ordfører af den opfattelse, at det er en fordel for det kommunale selvstyre, at man intet ved om økonomien for 2007 og videre frem i nogen af kommunerne?
Det gælder jo både sammenlagte kommuner og ikkesammenlagte kommuner.
Mener Venstres ordfører virkelig, at det synspunkt, som både regeringen og Venstre havde tilbage i 2002, om, at der var afgørende brug for en hel reform af udligningssystemet, er bedre tjent med at blive puttet ind i en i forvejen meget voldsom omkalfatring af hele det kommunale landkort og hele den kommunale opgavefordeling.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Jeg skal undlade at gentage min tilslutning til, at rytmen har været rigtig: først en kommunalreform og så en udligningsreform.
Det er den rigtige rækkefølge.
Og det hører jeg bare vi er uenige i.
Fru Pia Gjellerup ville gerne have haft det andet først.
Nu er realiteterne sådan set – det kan vi diskutere meget længe – at vi har fået kommunalreformen.
Så jeg kan herfra regne ud, at den altså kom først.
Og jeg er sikker på, at kommunerne har vidst det, de skulle vide.
Det skaffer altså ikke flere penge til veje osv., det vil sige, at man jo ved, at man flytter rundt på tingene.
Nogle skal afgive, og andre skal have, hvis man ellers skal flytte alvorligt rundt.
Men den her regering har jo sikret, at forskellen er mindre.
Vi har i denne regeringsperiode øget beløbet til vanskeligt stillede kommuner, og i den regionalpolitiske redegørelse kan man, som indenrigsministeren allerede har nævnt, se, at forskellen rent faktisk er mindre.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Jeg kan udmærket forstå, at hr. Leif Mikkelsen synes, det ikke er så rart at se konsekvenserne af ens egne beslutninger, for det er jo sådan, at når der er truffet beslutninger, så bliver de jo ikke i denne regerings tid lavet om.
Det er vi godt klar over.
Men man kan godt i Folketinget diskutere det vise i at have truffet dem i den rækkefølge eller det mindre vise i at have gjort det.
Man har afbrudt enhver mulig økonomisk kontinuitet.
Man har afbrudt enhver form for mulig sammenligning mellem, hvad der er sket før en kommunalreform og efter en kommunalreform, og man giver heller ikke nogen mulighed for at kunne se, hvad det er kommunalreformen betyder, og hvad der skyldes alle de andre ting, som ligger i en kommunal udligning og tilskudsreform.
Så det er et sammenrod af ting, som gør i forvejen komplicerede ting meget mere besværlige og uigennemskuelige, og det er det, der er pointen fra min side.
Det har også været Venstres og regeringens mening.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at vi skal konstatere, at det er sådan.
Så vil jeg gerne helt principielt vide i fortsættelse af hr. Ole Sohns spørgsmål om Århus: Finder hr. Leif Mikkelsen, at det er acceptabelt, at stigende udgifter til overførselsindkomster med det system, vi har, bliver kompenseret, så man får pengene til at havne de forkerte steder, nemlig ikke der, hvor udgifterne stiger?
Er det et princip, som hr. Leif Mikkelsen synes er godt?
M021S13541431NAKL.FM Page 1387 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Eller er det et princip, hr. Leif Mikkelsen synes er dårligt, og som derfor skulle laves om i den kommende udligningsreform?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Jeg har den opfattelse, at det er utrolig vigtigt, at der nu er politisk mod til at se på alle elementer i udligningsreformen, og at der ikke skal ses på noget enkeltområde, som vi lige kunne løse af hensyn til en særlig gruppe kommuner.
Det er sådan set det, der er hele øvelsen: at tage hensyn til hele det kommunale Danmark og dermed finde en ordning, der bærer og holder, uden at man skal flytte rundt på enkeltelementer.
Derfor vil det være forkert at sige, at nu gælder det princip lige for det element, og så må vi se, om vi kan få resten til at passe.
Det er jo lidt sådan, vi efterhånden har fået bygget den reform op, vi har, nemlig ved at man har taget enkeltelementer ud og ændret på dem.
Så det mener jeg bestemt ikke der er grund til.
Så kan jeg høre, at vi er uenige i spørgsmålet om, hvem der har lagt tågeslør ud.
Jeg mener bestemt, regeringen har valgt en rigtig rytme, nemlig haft mod til at gennemføre en kommunalreform, så det er klart for enhver, og den kommer nu med en udligningsreform.
Så det er en god, politisk fornuftig rytme.
Vi kan forstå, at det med Socialdemokraterne ved roret var blevet en anden rytme.
Jeg synes, det kommunale Danmark skal glæde sig over, at Socialdemokraterne ikke er ved roret – heller ikke i den her sag.
Ole Glahn (RV), 2005-11-24:
Nu sagde hr. Leif Mikkelsen, at det vel ikke kom som en overraskelse, at hr. Leif Mikkelsen var enig med ministeren.
Og det gør det ikke, jeg har været ude for større chok.
Men jeg vil sige, at det da er lidt overraskende, at hr. Leif Mikkelsen på den ene side siger, at der ikke har været behov for den her udligningsreform, og på den anden side siger, at der jo altså er udvidet med en masse ekstra tilskud til kommuner.
Der vil jeg så spørge hr. Leif Mikkelsen: Mener hr. Leif Mikkelsen, at der faktisk er en problemstilling i det, som er rejst fra Det skæve Danmark, og som er blevet fremført, i øvrigt af en partikammerat til hr. Leif Mikkelsen, igennem mange år, nemlig at der har været et behov for at få den udligningsreform for mange år siden?
Det er det ene.
Det andet spørgsmål er: Mener hr. Leif Mikkelsen ikke, det ville have været en fordel, at man havde kendt det økonomiske grundlag i højere grad forud for kommunalvalget?
Sådan rent principielt, lad os nu ikke få den anden diskussion, som vi har hørt ved de andre spørgsmål, men ville det rent principielt ikke have været bedre, at kommunalvalgkampen var ført på et mere oplyst økonomisk grundlag?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Man skal ikke lytte længe for at høre variationen i spørgsmålene, den er til at overse, men det må vi så også sige at variationen i svarene sikkert bliver, hvis man skal svare på det, der reelt bliver spurgt om.
For det er, om ikke der var behov for, at det skulle have været før.
Virkeligheden er, at det behov, der har været, tror jeg ville have ført til en udligningsreform, som måske havde været gennemført i dag, hvis ikke vi havde fået en kommunalreform, som det var ret og rimeligt at vente på.
Det kan ikke siges tydeligere, det mener jeg, og sådan vil jeg sådan set svare, uanset hvor tit man spørger om det.
Derfor er jeg til spørgsmålet om, hvem der har særlige behov, og om Det skæve Danmark nødt til at sige: Denne regering har taget særlige hensyn til de vanskeligt stillede kommuner.
Det, der blev gennemført ved den sidste reform, flyttede nærmest tingene den anden vej.
Vi har været åbne og ærlige og har sagt, at hvis der skal ændres på det kommunale Danmark, så skal det ikke være, fordi man skal udsulte nogle.
Vi skal gennemføre reformen med åbne øjne og så sige, at vi bagefter kommer og finder ud af, hvordan vi fordeler det her ordentligt.
Det er det, jeg kalder ordentlig politik.
Ole Glahn (RV), 2005-11-24:
Nu kan hr. Leif Mikkelsen synes, at vi kan stille spørgsmålene på mange måder, og at hr. Leif M021S13541431NAKL.FM Page 1388
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM Mikkelsen så bliver tvunget til at svare på den samme måde.
Det kan jo også hænge sammen med, at hr. Leif Mikkelsen ikke rigtig svarer på de spørgsmål, som vi stiller.
Jeg synes nok, det er vigtigt at få det her belyst, og så vil jeg da spørge hr. Leif Mikkelsen, om det er forbigået hr. Leif Mikkelsens opmærksomhed, at Det skæve Danmark på trods af de gode ting, som hr. Leif Mikkelsen siger regeringen har gjort, har været meget utilfreds med, at der ikke har været en større udligning.
Og helt konkret vil jeg spørge, om hr. Leif Mikkelsen synes, at det ville være en god idé, at den udligningsreform kommer til at indeholde et element, hvor man flytter kriteriet for overførselsindkomster fra beskatningsgrundlag og så over til, at det i stedet for bliver en demografisk faktor, der er afgørende for, hvordan kommunerne skal kompenseres.