runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Fergo (V), 2004-03-11:
Jeg synes, at når vi har en debat i Folketingssalen, og medlemmerne er interesserede i det område, der debatteres, skal der selvfølgelig også gives svar på de spørgsmål, der bliver stillet, og det er det, jeg forsøger.
Det er i al beskedenhed ud fra en trang til at få en åben debat, også her i Folketingssalen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-11:
Man kan sige, at oppositionen tidligere er kommet med et beslutningsforslag, som går på det, det nuværende beslutningsforslag også går på.
Men der var da nogle af os, der var imod, at der var tale om tvang.
Så gjorde den tidligere regering det, at man satte et arbejde i gang for at undersøge, hvor stort problemet var, og hvad man kunne gøre.
Det er der så kommet en rapport ud af i april 2002.
Nu ligger der så et nyt beslutningsforslag, som går ud på at følge op på de anbefalinger, der er i rapporten.
På den baggrund vil jeg gerne have en bekræftelse på, at det her faktisk er en god måde at arbejde på.
Og i den sammenhæng kunne jeg selvfølgelig godt tænke mig at høre, om Det Konservative Folkeparti også er parat til at slutte op om de klare anbefalinger, der er i den pågældende rapport.
Søren Krarup (DF), 2004-03-11:
Jeg synes, det er interessant at se, at der er så mange fra Socialdemokraterne, der er mødt op for at give os gode råd.
Det er selvfølgelig ganske tilfældigt, men jeg takker i hvert fald for det.
Men så må jeg sige, at det jo er tankevækkende, at det faktisk er et beslutningsforslag, som er fremsat af Dansk Folkeparti, og derfor er det også lidt grotesk, at Socialdemokratiet beder os om at fremsætte det.
Jeg har netop sagt, at det er lige præcis vores hensigt, at vi vil overveje, hvordan vi kan gribe den sag, som vi lod falde lidt for hurtigt efter aftalen af den 7. maj 2002, an.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-11:
Ja, det blev rettet til et sundhedstjek, og heri står der en helbredsundersøgelse.
Jeg vil stadig væk godt sige, at jeg gerne vil vide lidt mere om, hvad det er for nogle muligheder, man allerede har inden for det eksisterende, og hvad det så er for noget, der mangler, og om det skal hedde præcis det her.
Min betænkelighed handler alene om at stå og sige ja til en ganske præcis formulering.
Derfor synes jeg, at vi i udvalget skal finde ud af, hvor problemet ligger.
Hvis mennesker får at vide: Vi har et sundhedssystem, om 6 uger kan du gå hen og blive undersøgt for dit og dat, så er der altså også nogle, som har en fornemmelse af, om de måske kommer fra områder, hvor der er en stor smitterisiko, og der er andre, der siger: Det har jeg slet ikke behov for.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-11:
Jeg vil da gerne indledningsvis starte med at sige tak for debatten og tilkendegivelserne.
Den debat bærer vi jo også gerne ved til med et beslutningsforslag som det her.
Så tak for debatten og tak
for de positive tilkendegivelser, der trods alt også har været fra Socialdemokraterne, De Konservative og Enhedslisten.
Vi har jo ikke grebet ideen ud af den blå luft.
Det er faktisk sådan, at i publikationen »Frihed i den kommunale opgaveløsning« er der et forslag om et større samarbejde på myndighedsområder, så ude i landet er der altså også et ønske om, at man kan udvide samarbejdet på visse områder. Vi har så valgt at begrænse det til de ting, som er nævnt i beslutningsforslaget, og jeg er da helt enig med Enhedslistens ordfører i, at det også er noget, vi kan diskutere under udvalgsarbejdet, hvad det så er for nogle områder, der i givet fald skal samarbejdes om.
Vi har bare valgt de her områder, fordi vi syntes, at det var de mest oplagte, men der kunne sagtens være andre synspunkter, man også kunne gøre gældende.
Det store forslag ville jo være, at man skulle kunne samarbejde om alle myndighedsopgaver, men det synes vi så nok i hvert fald i første omgang er for vidtgående.
Det er jo rigtigt, som det også blev sagt i debatten, at Kristendemokraterne også gerne vil være med i den debat, som pågår, selv om jeg erkender, at det her forslag jo ikke nødvendigvis, som også Socialdemokraternes ordfører var inde på, skal kobles sammen med den aktuelle strukturdebat.
Det er jo egentlig et forslag, som jeg også tidligere har givet udtryk for kan bruges, uanset hvordan den kommunale struktur bliver.
Vi er optaget af, at vi nu skal skrue en ny kommunalstruktur sammen, for det skal vi, vi er begyndt, og det er klart, at der må komme nogle ændringer.
Så på den måde er vi ikke bare bagstræberiske og siger, at der ikke skal ske noget, for naturligvis skal der ske noget, men vi er optaget af, at der fortsat i det kommunale landskab er en alsidighed, sådan at kommunerne ikke presses til sammenlægning, og sådan at vi samtidig skaber gode vilkår for kommunerne, og det mener vi faktisk at sådan et beslutningsforslag her kan være med til.
Der er faktisk en undersøgelse fra 2000, hvor Kommunernes Landsforening har spurgt, hvor mange kommuner der har samarbejde om myndighedsopgaver, og hvor mange der er i gang med at etablere det, og der er det faktisk 100 kommuner, som har etableret et samarbejde, eller som har planer om at gøre det.
Vi vil fortsat være optaget af, at der ikke kommer en sådan ensartethed i det kommunale landskab, men at der er plads til alsidighed, for det land, vi har, er alsidigt; det har et Bornholm, et Nordjylland, et Vestjylland og alle småøerne og de selvstændige økommuner.
På den måde er vores land altså alsidigt, og det er vi selvfølgelig nødt til at tilpasse den kommunale struktur efter, og det mener vi faktisk at sådan et beslutningsforslag som det her kunne være med til at løse op for. Men tak for debatten.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-11:
Nu havde jeg jo egentlig håbet på, at regeringen ville følge det, de går og siger, og gøre noget ved de problemer, som regeringen også ved der er.
Det synes regeringen måske er en meget god idé, men man kan ikke støtte forslaget.
Det er jo typisk for den her regering, at man godt kan tale om, hvad man vil, men når det kommer til stykket, så er der ingen som helst handling bag. Ministeren spørger, om det her er et tilbud eller et påbud.
Så jeg vil godt spørge ministeren: Mener ministeren, at det er en god idé, at der kommer kvoteflygtninge, at der kommer familiesammenførte direkte til kommunerne, uden de får tilbudt et sundhedstjek?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Regeringen har, sådan som jeg var inde på det før, taget en lang række initiativer for at løse en lang række problemer, som regeringen arvede fra den tidligere regering.
Sådan er det.
Nu kan jeg forstå, at jeg står over for en kreds af integrationsordførere, og det kan være, at det er derfor, tonen er anderledes end den, jeg normalt er vant til.
For jeg er normalt vant til, at vi sådan set interesserer os for problemstillingerne, og hvad vi kan gøre for at løse dem.
For mig - og det er jo også derfor, det er mig, der repræsenterer regeringen her i dag - er det her ikke primært et integrationsmæssigt spørgsmål.
Det handler sådan set om et sundhedspolitisk problem.
Det er klart, at det er en udfordring, at der kommer folk til Danmark fra højrisikoområder, det er en udfordring.
Det er en udfordring på linje med en lang række udfordringer, vi står over for i det danske sundhedsvæsen, og derfor gælder det på dette område som på alle andre områder, at vi må afveje problemets omfang med ressourceforbruget.
Der har regeringen, som jeg var inde på det, taget en lang række initiativer, og jeg har her meget klart tilkendegivet ud fra en sundhedspolitisk indfaldsvinkel, at vi sådan set også er parate til at tage flere.
Men hvilke der skal tages, hvornår de skal tages, og med hvilket økonomisk gennemslag, afhænger altså af en grundigere diskussion.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-11:
Nu hører vi sundhedsministeren sige, at det her med kvoteflygtninge og familiesammenførte, der kommer til Danmark og er syge og ikke kender det danske sundhedsvæsen, kun drejer sig om sundhedspolitik.
Jeg vil sige, at vi Socialdemokrater også ser det som et integrationsproblem.
For det, som alle de eksperter - jeg ved godt, at regeringen ikke så godt kan lide eksperter - der bl.a. skal undervise de her flygtninge, der kommer hertil, siger, er, at det er et stort problem, hvis de går rundt med sygdomme, vi ikke får fat på og får behandlet.
Derfor synes vi, det er en god idé, at man tilbyder dem alle sammen et sundhedstjek.
Sundhedsstyrelsen foreslog det samme i april 2002, det er 2 år siden.
Så kan det godt være, at ministeren har gjort noget i forhold til asylansøgere, det synes jeg er godt, men i 2002 sagde man - det anbefalede Sundhedsstyrelsen - at kvoteflygtninge, der kommer direkte fra flygtningelejrene og ud i kommunerne, familiesammenførte, der kommer hertil uden at komme igennem et sundhedstjek, skulle tilbydes det her sundhedstjek.
Det synes vi Socialdemokrater er en god idé, både på grund af sundheden og på grund af integrationen.
Men nu kan jeg ikke rigtig forstå det, for nu står
ministeren og siger, at man har intentioner, og at man gerne vil det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Jeg står her lamslået over denne polemiske tone, som jeg egentlig ikke synes tjener noget formål.
Når man ser på, hvor forsømt et område den her regering har overtaget med en integrationspolitik og i øvrigt også en sundhedspolitik, som sejlede, og som var præget af ressourcemangel og ventelister og sådan noget, så synes jeg simpelt hen, at det er helt ude i hampen at stå og klandre den her regering for, at der er 500 kvoteflygtninge, som ikke har fået lige præcis det tilbud, som fru Lotte Bundsgaard synes de skal have.
Jeg må stå for det synspunkt, der hedder, at regeringen har gjort meget.
Vi har udgivet en bog specifikt om det emne på otte sprog.
Jeg siger så ud fra en sundhedspolitisk indfaldsvinkel, at det selvfølgelig klart er at foretrække, hvis vi sikrer os, at folk, der kommer til Danmark, ikke lider af alvorlige smitsomme sygdomme.
Det er klart at foretrække.
Det skal så holdes op mod alle mulige andre udfordringer på sundhedsområdet, som også koster ressourcer at imødekomme, og der skal jo foretages en prioritering der.
Jeg går gerne ind i en diskussion om det.
Men det rejser altså også spørgsmålet om frivillighed, for hvis man sundhedspolitisk forfølger den målsætning, at man skal sikre sig, at folk ikke har smitsomme sygdomme, så kan man diskutere, om det skal være beroende på folks egen vurdering, om en sådan screening skal foretages, men der forlader fru Lotte Bundsgaard jo selv det sundhedspolitiske aspekt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-11:
Fordelen og fornøjelsen ved at være i regering er jo, at man i modsætning til, når man er i opposition, kan gennemføre sin politik.
Da ministeren var i opposition støttede hans parti et forslag, der gik næsten på det samme, som det, vi behandler i dag.
Man kan sige, at forskellen var, at på det tidspunkt blev det foreslået, at flygtninge/indvandrere skulle tvinges til et sundhedstjek.
Det her forslag går på, at det skal være frivilligt at få et sådant sundhedstjek.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad årsagen er til, at ministeren altså ikke bruger sin magt, ikke bruger sin indflydelse til at få sit eget forslag gennemført.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Jeg bruger skam både min magt og min indflydelse i det omfang, jeg har nogle af de to dele, til at fremme flest mulige af de tanker, der er mine.
Men jeg ved jo, lige så godt som fru Elsebeth Gerner selv ved det, at i virkelighedens verden skal ideer også finansieres, og det er jo derfor, regeringen i forhold til de faglige anbefalinger, der er kommet fra Sundhedsstyrelsen, har valgt at følge en lang række af dem, nemlig de mange, som vi synes har en rigtig balance mellem økonomi og effekt.
Det jo derfor, jeg faktisk også forsøger at være meget positiv her ved at sige, at regeringen i forhold til de anbefalinger, der kom fra Sundhedsstyrelsen, har fulgt rigtig mange af dem.
Jeg er helt på det rene med, at der er områder tilbage, hvor man med fordel kan diskutere, om man ikke også skulle udvide tilbuddet.
Jeg erklærer mig sådan set også åben over for at tage sådan en diskussion og synes derfor også, det er lidt overraskende, at jeg så sådan skal skydes ned.
Vi forsøger sådan set dag for dag at gøre det danske sundhedsvæsen, som vi overtog i en miserabel tilstand, bedre.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-11:
Undskyld, men jeg synes altså ikke, at det her er at ophøje en hvilken som helst idé til politik.
Det her er sådan set ministerens egen idé fra dengang, ministeren var i opposition.
Da må ministeren jo netop have tænkt på som ansvarlig opposition, hvordan man finansierer det.
Jeg har al mulig respekt for problemstillingerne om finanser og om, hvordan man finansierer ting.
Men jeg har faktisk overhovedet ikke tænkt på, at det kunne være et problem at finde pengene, fordi jeg havde den klare opfattelse, at regeringen, mens den var i opposition, havde tænkt på, hvordan man fandt pengene.
Så måske kunne man genoplive de finansieringskilder, man på daværende tidspunkt havde tænkt på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Det overrasker mig overhovedet ikke, at fru Elsebeth Gerner Nielsen nu som en ren tilståelse siger, at hun overhovedet ikke havde tænkt på, hvordan pengene skal findes.
Det overrasker mig ikke, for det er jo sådan set den linje, der almindeligvis anlægges.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at set fra en sundhedsministers stol er situationen den, at jeg har overtaget et sundhedsvæsen, som på mange strækninger ikke ydede ordentlig service for ressourcerne, for skatterne, som var præget af ventelister, som var præget af mangler på et hav af områder.
Det arbejder vi målrettet på dag for dag at gøre bedre, og det er faktisk også lykkedes.
På området her har vi taget en række initiativer.
Jeg afviser ikke, at der skal tages flere.
Jeg siger bare, at de yderligere initiativer, der skal tages, må balanceres op imod, hvad det er for en økonomi, der knytter sig til dem, og hvad det er for en effekt, de har.
Jeg tager gerne en diskussion.
Jeg vil så bare foreslå, at man finder ud af, om det er en integrationspolitisk overvejelse, for så er jeg ude af spillet her, eller om det er en sundhedspolitisk overvejelse.
Hvis det er det sidste, vil jeg meget gerne tage initiativ til at samle kredsen af sundhedspolitiske ordførere for at diskutere, hvilke af disse forslag fra Sundhedsstyrelsen, man ud fra en sundhedspolitisk indfaldsvinkel har størst interesse i at fremme.
Det vil jeg meget gerne være med til.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Jeg vil så gerne sige, at jeg udtaler mig her som sundhedsordfører.
Jeg vil ikke tæske rundt i, hvordan den tidligere regering og den nuværende regering finder finansiering.
Det, jeg egentlig gerne vil stille ministeren nogle spørgsmål om, er: Nu snakker ministeren om, hvorvidt man skal bruge tvang eller ej, men vil ministeren ikke give mig ret i, at før tilbuddene bliver givet til de nyankomne, kan man vel ikke vide, om tvang overhovedet er nødvendig?
Nu ved jeg jo godt, at den her regering nogle gange godt kan have en tendens til at bruge tvang i situationer, hvor man ikke har prøvet frivillighedens vej først.
Men ville det ikke være den korrekte måde at starte på, at man giver et tilbud og ser, om ikke tilbuddet bliver modtaget, sådan at det ville være tilstrækkeligt til, at de personer, som man ønsker kommer igennem sådan et helbredstjek, rent faktisk kommer igennem det ad frivillighedens vej?
Man kan vel overhovedet ikke på nuværende tidspunkt trække det element ind, før man har prøvet ad frivillighedens vej.
Vil ministeren ikke give mig ret i det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Vi giver jo en lang række tilbud til bestemte grupper tilrejsende, som er frivillige tilbud.
Den problemstilling, jeg bare rejser, er jo, at hvis man går efter at få, kan man sige, den sundhedsfaglige effekt af det, så er man nødt til at gå ind og analysere, med hvilken frekvens de tilbud bliver modtaget.
Hvor mange smitsomme sygdomme får man derved ikke opfanget, fordi folk ikke tager imod tilbuddene?
Hvordan er det rum i størrelse over for at udvide de frivillige tilbud til andre grupper tilrejsende?
Ville man få en større effekt med hensyn til at opspore smitsomme sygdomme ved at fylde det første rum ud frem for at skabe det nye?
Det er sådan set bare de overvejelser, jeg problematiserer, og jeg gør det sådan set ikke for at skyde
nogen ting ned.
Jeg gør det sådan set blot for at markere, at afhængig af, hvordan man designer de her tilbud, når man en forskellig effekt for en forskellig omkostning. Jeg er ikke i en position, hvor jeg kan sige, at det her beslutningsforslag tager vi bare.
Jeg er i en position, hvor jeg siger, at hvis der er en sundhedspolitisk interesse i at diskutere de her ting, så deltager jeg gerne i det.
Jeg samler gerne kredsen
af sundhedspolitikere, der er interesseret i det her emne, for at diskutere det grundigere.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Jeg takker ministeren for imødekommenhed, og jeg vil meget gerne stille op til sådan et møde, hvis det er, at ministeren skulle tage initiativ til det i det videre arbejde.
Ministeren giver udtryk for de overvejelser, han gør sig, om, hvad det koster at lave smitteopsporing i forhold til, hvad det koster, hvis ikke de her personer bliver undersøgt.
Så vil jeg gerne trække nogle af de eksempler frem, som har været fremme tidligere, og hvor socialministeren faktisk har været involveret i nogle af sagerne.
Det har drejet sig om de børn, der har smitsom leverbetændelse, hepatitis B.
Nogle af dem er syge, når de kommer hertil, det kan være som adoptivbørn eller andet, men nogle af dem bliver rent faktisk smittet af deres mødre under fødslen, fordi moderens leverbetændelsestilstand ikke var opdaget, inden hun fødte.
Det er virkelig noget, der er en tragedie
både for de familier, hvor et barn unødvendigt bliver smittet, og for de børn, som render rundt med leverbetændelse og derved ikke kan få en lige så ubekymret tilværelse, som mange andre børn har, og som børn bør have. Kan ministeren ikke se, at lige præcis for den her gruppe vil det her sygdomstjek være et godt tilbud at give?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Jeg kan medgive hr. Kamal Qureshi, at for behandling af en hvilken som helst sygdom er det en betingelse, at den
opspores.
Det gælder jo for det sygdomsbillede, der tegnes her, og det gælder for andre sygdomme.
Så det er klart nok.
Men igen er det jo så en overvejelse om, hvad det er for et præcist bidrag til hindring af spredning af smitsomme sygdomme, man opnår som effekt af de tiltag, der her gøres, og det tror jeg altså ikke der er nogen der er i stand til at give et meget præcist billede af.
Ud fra den ene indfaldsvinkel, der hedder, hvad man kan gøre for at undgå smittespredning, hvad man kan komme på af ideer, er der en vifte af ideer, men disse ideers holdbarhed må jo altså underkastes en nærmere vurdering.
Nu har vi jo altså givet flygtninge og asylsøgere nogle tilbud i en periode, og det ville da være en rigtig god idé at samle op, hvad det egentlig er for præcise erfaringer, vi har derfra, hvor meget smittespredning vi har undgået, sådan at vi også får et sikrere afsæt til at tage stilling til, hvordan vi så skal udvide de her tilbud til en yderligere kreds af tilrejsende personer.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-03-11:
Det er naturligvis prisværdigt, at Kristendemokraterne interesserer sig for forholdene i den kommunale verden og har fremsat beslutningsforslaget her.
Jeg tror, det gælder samtlige Folketingets partier, at man er optaget af den kommunale diskussion, og det er selvfølgelig også baggrunden for, at Strukturkommissionen er nedsat, og at vi nu spændt afventer høringssvarene, før der kommer en egentlig politisk afklaring her i Folketinget.
Den problemstilling, som Kristendemokraterne nævner, må ses i sammenhæng med den samlede kommunalreform, og så må vi se, om der bliver behov for initiativer af denne her karakter.
Hr. Ole Stavad var inde på spørgsmålet om de mindre økommuner.
Hvis man skal gøre en indsats for, at de kan bevare stillingen som selvstændige kommuner, kan det da godt ske, at man bliver nødt til at gøre sig sådanne overvejelser. Det er bare ikke nu, det er henne i den politiske fase om nogle måneder.
Så på nuværende tidspunkt finder vi det helt forkert, hvis Folketinget ville vedtage beslutningsforslaget fra Kristendemokraterne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Kristendemokraterne har her stillet et forslag om, at kommunerne skal gives bedre muligheder for at samarbejde om myndighedsopgaver vedrørende kontanthjælp, aktivering af kontanthjælpsmodtagere, miljø, byudvikling og boliger samt kommunalt redningsberedskab.
Forslaget betyder, at kommunerne skal kunne overlade myndighedsopgaven inden for disse områder til en anden kommune, så medarbejderne fra én kommune træffer afgørelser, der vedrører borgere i en anden kommune.
Hensigten med forslaget er, at de mindre kommuner skal kunne løse specialiserede opgaver på en billigere og bedre måde end i dag.
Det betyder ifølge forslagsstillerne, at det derved kan undgås, at de små kommuner bliver presset til kommunesammenlægninger.
Jeg må sige med det samme, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Der er jo med høringen over Strukturkommissionens betænkning, som løber frem til den 7. april, og hvor alle - sagt i en parentes - er meget velkomne til at komme med deres bidrag, igangsat en proces, der vil munde ud i et regeringsudspil sidst i april vedrørende den kommunale struktur og opgavefordeling inden for den offentlige sektor.
Strukturkommissionen har som bekendt peget på, at der er behov for, at de mindre kommunale enheder gøres større for at sikre, at alle kommuner kan løse de kommunale drifts- og myndighedsopgaver på en tilfredsstillende måde.
På baggrund af Strukturkommissionens betænkning, høringssvarene og den debat, der har været siden betænkningens offentliggørelse, og den debat, der fortsat pågår i et stort omfang, vil regeringen bl.a. overveje et behov for ændringer i kommunestørrelsen. Regeringen forventer, som jeg antydede før, at færdiggøre sit udspil inden udgangen af april, og det er regeringens ambition, at der inden sommer skal være indgået en politisk aftale om den fremtidige kommunale struktur og opgavefordeling.
Vi er altså med andre ord netop nu i en fase, hvor vi bl.a. skal overveje opgavefordelingen og kommunernes fremtidige størrelse, og derfor er det ikke det rette tidspunkt nu løsrevet at give kommunerne bedre muligheder for at samarbejde om myndighedsopgaver for at undgå kommunesammenlægninger.
Vi bør have en politisk aftale om den fremtidige kommunale struktur på plads, før vi ser på, om der eventuelt er behov for at udvide mulighederne for samarbejde om kommunale myndighedsopgaver, noget, jeg ikke på forhånd står her og afviser.
Lad os nu først koncentrere os om drøftelserne om den fremtidige kommunale opgavefordeling og struktur.
Det er den opgave, der står først for.
Det er min forventning, at resultatet af disse drøftelser vil kunne løse en række af de problemer, der lige nu giver sig udslag i et ønske fra mindre kommuner om bedre muligheder for samarbejde om løsningen af myndighedsopgaver.
Og i det lys må regeringen altså afvise det af Kristendemokraterne stillede forslag.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-11:
Nu er det her forslag jo ikke blot spillet ind i debatten
omkring kommunalstrukturen
efter vores opfattelse er det faktisk et forslag, der udmærket kan fungere, også selv om
der skulle ske en omlægning i strukturen.
Men når ministeren så nu afviser forslaget med den begrundelse, at der er en strukturændring i gang, hvad er så årsagen til, at regeringen ikke har sat en bremse for udbyggelse af de kommunale samarbejder, som jo fortsat bliver udbygget?
Jeg tænker her på skat og integration.
Der er fortsat kommuner, der etablerer samarbejde, også i den her periode.
Men det betyder jo så, at kommunerne i den periode, vi er inde i, etablerer samarbejder, som efterfølgende skal opløses, fordi der bliver en anden kommunalstruktur.
Mener ministeren ikke, at det er uheldigt?