Marianne Jelved (RV), 2001-05-29:
Jeg vil gerne indlede med at takke SF og SF's ordfører på dette område for at tage et meget centralt emne op.
Selv om regeringen ikke ser sig i stand til at tilslutte sig eller anbefale beslutningsforslaget, anerkender regeringen vigtigheden af temaerne og diskussionen.
Beslutningsforslaget består af to dele.
For det første foreslås det, at kravet om det, der kaldes »størst mulige afkast«, afskaffes for livsforsikringsselskaber, pensionskasser, ATP og LD.
Og for det andet foreslås det, at ATP og LD skal have pligt til at anlægge investeringsstrategier, som fremmer bredere samfundsmæssige hensyn, som der står.
Vedrørende den første del af forslaget vil jeg understrege, at det er et vigtigt, et centralt princip, at pensionsinstitutterne er forpligtet til at investere, så det giver pensionsopsparerne det størst mulige afkast under størst mulig sikkerhed.
svækkes arbejdsmarkedspensionerne som supplement til folkepensionen, og dermed svækkes også en af forudsætningerne for, at vi på en hensigtsmæssig måde kan klare de fremtidige udfordringer, hvor der bliver færre erhvervsaktive og flere pensionister.
Der er både en personlig og en samfundsmæssig interesse i, at der sker en pensionsopsparing i det danske samfund.
Det er naturligvis også i den sammenhæng, at skattebegunstigelsen af indbetalinger på pensionsopsparinger skal ses.
Det indebærer, at medlemmerne ikke kan flytte deres pensionsordninger, medmindre de flytter til et andet overenskomstområde.
Og endvidere er der i kravet om det størst mulige afkast indbygget en mindretalsbeskyttelse, idet ingen kan tvinges til at få sine midler anbragt på en uhensigtsmæssig måde.
Der er gode muligheder for at målrette investeringerne, bl.a. ud fra miljøhensyn, forbrugerbeskyttelse eller overholdelse af menneskerettighederne, som nævnes i beslutningsforslaget.
Det er selvfølgelig også muligt at foretage et fravalg af investeringer i virksomheder, der ikke fremmer samfundsmæssige hensyn.
Der er i øvrigt en række pensionsinstitutter, som beskæftiger sig med etiske retningslinjer for deres investeringer.
Det er regeringens holdning, at institutternes investeringspolitik er en del af den demokratiske proces i arbejdsmarkedspensionsordningerne.
Der er en ganske god udvikling i gang på området, og nogle arbejdsmarkedspensionsordninger giver allerede nu mulighed for indflydelse på investeringspolitikken.
Den seneste rapport fra Pensionsmarkedsrådet, som jeg har her i hånden, for at alle kan se, hvordan den ser ud,
behandler også disse spørgsmål både om medlemsindflydelse og om beslutninger omkring investeringer.
Der er meget fokus på investeringspolitikken, og jeg kan oplyse, at Pensionsmarkedsrådet har besluttet, at der næste år skal være særlig fokus både på spørgsmålet om medlemsindflydelse på investeringspolitikken og om etiske regler i investeringspolitikken.
Regeringen kan ikke anbefale at lempe kravene om størst muligt afkast, og det er regeringens opfattelse, at mulighederne for indflydelse på institutternes investeringspolitik udvikler sig positivt.
Vedrørende den anden del af forslaget er der allerede i både ATP og LD retningslinjer om etiske investeringer, og som eksempel kan nævnes, at LD bl.a. stiller krav til de virksomheder, de investerer i, om, at der sikres balance med omgivelserne, herunder at virksomhederne til stadighed lever op til samfundets krav og forventninger til etik og miljø.
LD har allerede i efteråret 1999 indført et puljesystem, hvor kontohaverne har mulighed for at påvirke investeringsstrategien for en del af opsparingen.
Hertil kommer, at ATP som nævnt allerede har lavet retningslinjer for etik i investeringerne, og desuden holder ATP løbende velbesøgte regionale møder, hvor alle forhold vedrørende ATP drøftes.
På nuværende tidspunkt synes det derfor ikke hensigtsmæssigt at pålægge ATP og LD at anlægge en anderledes investeringsstrategi.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Derimod vil jeg som sagt gerne anerkende, at spørgsmålene er rejst, og jeg vil derfor gerne give tilsagn om, at regeringen om ca. 1 år - altså til foråret næste år - vil fremlægge en redegørelse til Folketinget og dér gøre rede for udviklingen på området omkring medlemsindflydelse, investeringspolitik og etiske retningslinjer for investeringspolitikken.
Det kan være rimeligt, at vi prøver at se, hvad der er sket af udvikling på disse spørgsmål siden den store debat her i Folketinget i april 1996, debatten om betænkningen om demokrati og åbenhed om pensionsinstitutternes investeringsbeslutninger.
Det var jo den debat, der resulterede i, at Pensionsmarkedsrådet blev nedsat.
Og Pensionsmarkedsrådet har faktisk lavet meget godt arbejde og sat fokus på disse spørgsmål, hvilket også var meningen.
Derfor er der også et grundlag for, at vi til næste år på baggrund af den seneste rapport, der så vil være kommet på det tidspunkt, kan lave en redegørelse til Folketinget.