runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-01-07:
Skal hr. Per Kaalunds svar forstås på den måde, at Socialdemokraterne sådan set ikke mener, at der er noget behov for denne her ændring, men da der nu er nogle lande i Schengen, der har bedt om at få en sådan udvidelse af Schengensamarbejdet, en sådan væsentlig udvidelse af politiets mulighed for at overskride grænserne, så stemmer
man for, uden at man på forhånd har gjort sig nogen nærmere overvejelser over, hvorfor man egentlig skal have en sådan udvidelse, og hvad begrænsningerne skal være på en sådan udvidelse? Er det bare sådan, at hver gang der kommer nogle lande og beder om at få en udvidelse, så vil man støtte det fra Socialdemokraternes side, eller er der nogle grænser?
Per Kaalund (S), 2003-01-07:
Nu er det som bekendt et mellemstatsligt samarbejde, og der ligger jo en rådsafgørelse her, og der må jeg forudsætte, at dels har den været i Folketingets Europaudvalg, dels har man haft det drøftet i EU-sammenhæng blandt justitsministre, og det vil sige, at der må være en generel opfattelse af, at dette er rigtigt at gøre, og derfor kan vi også anbefale det.
Vi ser gerne konkrete eksempler i den videre udvalgsbehandling, men vi er ikke betænkelige ved det ud fra den argumentation, som fru Barfod kom med.
Per Dalgaard (DF), 2003-01-07:
Dansk Folkeparti har altid været imod Schengenaftalen med dens åbne grænser som et gyldent tiltag i Europa.
Vi argumenterede mod den, for netop åbne grænser vil medføre en øget kriminalitet af f.eks. udenlandske bander, og vi har desværre fået ret.
Det viser hverdagen i dagens Danmark med et stærkt øget antal tyverier af forskellig art; taskerøverier, bankrøverier, og hvad ved jeg.
Der er nu mennesker, som frit kan krydse den danske grænse.
I forbindelse med bekæmpelsen af terrorismen har Dansk Folkeparti accepteret et nødvendigt samarbejde mellem de europæiske landes politi, specielt når det drejer sig om terrorisme, ikke for almindelige forbrydelser. Nærværende forslag er en udvidelse af netop denne almindelige kriminalitetsbekæmpelse til nu også at omfatte strafbare handlinger, som kan medføre udlevering.
Specifikt er i lovforslaget anført forfalskning og svindel med betalingsmidler, bedrageri udført af organiserede bander, menneskesmugling, hvidvaskning af penge samt handel med nukleare og radioaktive materialer.
Efter vores opfattelse er det salamimetoden, der her anvendes, som vil medføre fratagelse af en lille bid suverænitet fra dansk retspleje, hver gang EU vil gennemføre en fælles lovgivning, præcis sådan som Dansk Folkeparti tidligere har advaret imod.
Men vi er klar over, at den grænseoverskridende kriminalitet skal bekæmpes, og at det i nogle tilfælde kan medføre, at flere landes politi arbejder sammen.
Vi vil under udvalgsarbejdet spørge ind til konkrete eksempler på, om det her nu også er et nødvendigt tiltag.
Lars Barfoed (KF), 2003-01-07:
Jeg får næsten det indtryk, at fru Line Barfod har formuleret alle tre spørgsmål, inden hun har hørt mine svar, for det lyder, som om fru Line Barfod ikke har hørt mine svar.
Jeg har jo svaret på, at det er konkrete eksempler i pågældende lande.
Jeg har også talt om nogle af de typer af sager, der har været fremme, og hvad det er for nogle nærmere omstændigheder, nemlig at det kan være et kendskab til de pågældendes kontaktmønster eller ønsket om kontinuerligt at følge den pågældende transport af stjålne varer, der gør sig gældende, og hvor man så gerne vil have lov til at fortsætte observationen for udenlandsk politis vedkommende.
Nu spørger fru Line Barfod så om noget andet, nemlig ikke, hvad det er for nogle situationer, vi kan se for os at der kan blive tale om, men nu bliver det nye spørgsmål: Hvilke situationer er det, hvor vi ikke kunne forestille os, at man skal foretage en sådan observation?
Det har jeg ikke gjort mig nærmere tanker om, men det er vel situationer, hvor dansk politi lige så godt kan foretage observationen som udenlandsk politi, hvor man bare kan lave en aftale om, at dansk politi foretager observationen.
Det er sådan nogle eksempler, hvor der ikke skal gives den tilladelse.
Men hvis vi skal komme nærmere ind på det, må det så ske under udvalgsbehandlingen.
Per Kaalund (S), 2003-01-07:
Jeg har kun et enkelt spørgsmål til hr. Per Dalgaard.
Men man må vel kunne konstatere, at Schengenaftalen rent faktisk har fungeret ganske hensigtsmæssigt også med en skærpet kontrol ved ydre grænser.
Yderligere viser jo også opgørelserne over, hvor mange illegale der henvender sig til eksempelvis Sandholmlejren og andre steder, at der er sket et dramatisk fald.
Derfor kan man jo ikke sige, at Schengenskrækscenarierne, som Dansk Folkeparti fremførte, er sket fyldest.
Blot det, at så synes jeg, at hr. Per Dalgaard skulle stille spørgsmål, og hvis hr. Per Dalgaard ikke vil det, så vil vi da stille en række spørgsmål under udvalgsbehandlingen for at høre om disse teorier om, at Schengenaftalen og ordningerne skulle have medført en så dramatisk stigning i kriminalitet i Danmark, er rigtige, og ligeledes få de tal på bordet, som drejer sig om, hvor mange der illegalt er kommet her til landet.
Jeg tror ikke, det hænger sammen med udlændingeloven.
Den har selvfølgelig haft sine virkninger - det erkender jeg - på en anden måde.
Men Dansk Folkeparti sagde jo, at man simpelt hen ville kunne strømme helt uhindret ind i Danmark, og at det ville ske i meget, meget stort tal, og det er jo ikke sket fyldest.
Lars Barfoed (KF), 2003-01-07:
Det Konservative Folkeparti kan støtte det lovforslag, vi behandler her.
Ved lovforslaget vil de europæiske landes politi få nogle bedre muligheder for at opklare alvorlige forbrydelser og også for at pågribe mistænkte kriminelle.
Det kan vi fra konservativ side kun bifalde.
Det mest principielle i forslaget er vel, at man nu også i forhold til de gældende muligheder i henhold til Schengenkonventionen kan foretage en grænseoverskridende observation af andre end den mistænkte.
Der er det værd at bemærke, at de krav, der i forvejen stilles til grænseoverskridende observation, naturligvis også skal opfyldes her, men at der derudover stilles krav om en forudgående tilladelse fra danske myndigheder, hvis det er i Danmark, observationen foretages.
Derfor mener vi også, at vi ud fra retssikkerhedsmæssige betragtninger og ud fra suverænitetsmæssige vurderinger trygt kan sige ja til forslaget.
Derudover udbygges de eksisterende muligheder for grænseoverskridende aktivitet i forbindelse med en række andre alvorlige kriminalitetsformer end dem, som er omfattet af de gældende regler.
Også det kan vi fra konservativ side tilslutte os.
Line Barfod (EL), 2003-01-07:
Da nu hverken Venstre eller Socialdemokraterne kunne komme med nogen eksempler på, hvor det er, der er behov for at observere ikkemistænkte, altså at udenlandsk politi skal observere ikkemistænkte i Danmark, så vil jeg da gerne høre, om De Konservatives ordfører har gjort sig nogle tanker om, i hvilke situationer De Konservative mener, at det er fornuftigt, og der er behov for, at udenlandsk politi kan observere ikkemistænkte i Danmark, og at dansk politi ikke ville kunne gøre det godt nok.
Lars Barfoed (KF), 2003-01-07:
Jeg mener nu, at der har været nævnt eksempler allerede som svar på nogle af de spørgsmål, som fru Line Barfod tidligere har stillet under debatten.
Man kan f.eks. forestille sig, og det er også de eksempler, der har været fremme i de lande, som har anmodet om ændringen, at der er tale om at observere
- altså skygge - familiemedlemmer til mistænkte for via en sådan observation at nå frem til den mistænkte.
Eller der kan være tale om at følge transporter af stjålne varer eller lignende gennem flere lande for på den måde at nå frem til det sted, hvor de pågældende varer leveres. Det er sådan nogle eksempler, der har været fremme i de lande, som nu har ønsket en udvidelse.
Jeg synes, det er en helt fornuftig betragtning, at man så giver mulighed for i større udstrækning gennem sådanne observationer at nå frem til dels at opklare forbrydelsen, dels at finde frem til de mistænkte og afsløre gerningsmændene.
Det tror jeg da egentlig er noget alle kan tilslutte sig.
Men jeg har noteret mig, at Enhedslisten har et problem med generelt at udvide politiets muligheder for at opklare forbrydelser, især når det gælder grænseoverskridende
forbrydelser
Det undrer mig, at man har den indstilling i Enhedslisten, men det tager jeg til efterretning.
Line Barfod (EL), 2003-01-07:
Jeg kan da oplyse hr. Lars Barfoed om, at vi gerne så, at politiet blev endnu bedre, end det er, til f.eks. at undersøge pengestrømme i forbindelse med grænseoverskridende forbrydelser, og pengestrømme er jo ofte grænseoverskridende.
Så på det område mener vi bestemt, at man kunne have behov for at se på politiets også viden og indsigt og efteruddannelse osv.
Men i forhold til spørgsmålet om observation af ikkemistænkte mener jeg, at når man foretager så alvorlig en udvidelse som at lade udenlandsk politi foretage observationer af ikkemistænkte i Danmark, er det væsentligt at have afklaret: Hvad er det for situationer, hvor man vil tillade det, og hvad er det for situationer, hvor man ikke vil tillade det?
Hvor er det, der er behov for, at det er udenlandsk politi, fordi man ikke mener, at dansk politi ville kunne lave de observationer godt nok?
Eller omvendt: Hvor er det, man vil have, at dansk politi skal på arbejde i udlandet, og ikke har tillid til, at de øvrige landes politi vil gøre det godt nok?
I hvilke konkrete situationer forestiller man sig, at denne lov skal anvendes?
Lars Barfoed (KF), 2003-01-07:
Jamen jeg har sådan set lige nævnt i hvert fald nogle af de typer af eksempler på sager, der har været oppe i de lande, der har anmodet om en udvidelse.
Derfor ved jeg ikke helt, hvordan fru Line Barfod mener, det skal konkretiseres.
Man kan da også forestille sig andre situationer.
Men det er altså ikke sådan, at man giver udenlandsk politi en ret til at foretage en sådan observation i Danmark.
Man giver mulighed for, at danske myndigheder kan tillade udenlandsk politi at fortsætte f.eks. observationen af en transport ind i Danmark.
Det kunne være, fordi den transport muligvis føres ind i Danmark, muligvis føres ud af Danmark igen, og at der skal være en fortløbende observation af den pågældende transport.
Det kunne også være, hvis der var tale om at observere familiemedlemmer til mistænkte, at de politifolk, der i forvejen er inde i sagen, bedre ville kunne dekode det kontaktmønster, de pågældende personer har, i forhold til at finde frem til den mistænkte, bedre end dansk politi, som ikke i forvejen ville være inde i de pågældende personers kontaktmønster.
Det er vel sådanne politimæssige vurderinger, der ligger til grund for det.
Per Dalgaard (DF), 2003-01-07:
Hr. Per Kaalund har fuldstændig ret i, at antallet af grænseoverskridende uberettigede asylansøgere til Danmark er faldet.
Men det er ikke på grund af Schengenaftalen eller på trods af den, det er jo på grund af den ændrede udlændingelovgivning, som Dansk Folkeparti sammen med regeringen har fået gennemført, der har fået bremset folks lyst til at komme til Danmark og nyde godt af de goder, vi
her har opbygget.
Det er jo nogle tiltag, som primært begås af udenlandske bander.
Vi har jo også oplevet ret mange bankrøverier begået af udenlandske bander, som kan komme ind
over grænserne, uden at der egentlig er nogen, der kan tage sig af det.
Så jeg vil ikke sige, at hr. Per Kaalund har fuldstændig ret i sin argumentation.
Line Barfod (EL), 2003-01-07:
Jeg synes som flere andre, at det er godt, hvis der kan komme nogle flere tiltag, der kan forebygge, at der sker krænkelser af børn.
Det er der heldigvis ikke nogen der er uenige i.
Der kan være nogen uenighed om, hvor hurtigt det skal gå, men det kommer i hvert fald rimelig snart, ser det ud til.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi samtidig gør en del ud af, at man også skal sikre, at der er nogle forholdsregler, som gør, at der ikke fremkommer nogle procedurer, som ødelægger forholdene ude i daginstitutionerne.
Vi skal sikre, at man får nogle forholdsregler, som gør, at hvis der opstår mistanker, der ikke er noget grundlag for, kan det hurtigt blive afklaret, så vi ikke ender i den situation, at vi for at beskytte de få børn, der bliver udsat for krænkelser, kommer til at ødelægge forholdene for alle de mange, som ikke bliver udsat for krænkelser.
Vi har desværre set, at der er en del mænd, der ikke længere har lyst til og ikke tør arbejde i daginstitutioner, fordi de er bange for uretmæssigt at blive beskyldt for krænkelser.
Der er nogle, som ikke tør være alene med de små børn, når de skal på toilettet eller noget andet, så det er vigtigt, at vi sørger for, at de forholdsregler, der bliver vedtaget, også tager højde for, at dagligdagen i daginstitutionerne kan fungere.
Derfor er vi også glade for, at der er opbakning til Enhedslistens ændringsforslag om, at ordet »sikkerhedsprocedure« udskiftes med ordet »forholdsregler«, fordi det også viser den anden vej. Vi synes også, det er et godt eksempel, vi har set fra Århus Kommune, hvor man har sikret sig, at der rykkes ud inden for 1 time, hvis der kommer anklager om seksuelt misbrug, så man straks kan få afklaret, om der er noget om mistanken eller ej.
Hvis der ikke er noget grundlag for mistanken, skal man som medarbejder og forældre ikke gå rundt i uvished og utryghed, og vi håber, at det også kommer til at indgå i det, regeringen har tænkt sig at lægge frem på et tidspunkt: man skal ikke kun fokusere på forebyggelse for at sikre, at der ikke er nogen børn, der bliver krænket, men også fokusere på, at der skal være gode muligheder alle de mange, mange, mange steder, hvor der ikke finder krænkelser sted.
Vores ønske om at beskytte de få, der bliver krænket, må ikke komme til at ødelægge dagligdagen for alle de andre de rigtig mange steder, hvor der heldigvis ikke finder nogen krænkelser sted.
Sandy Brinck (S), 2003-01-07:
Det er med nogen skuffelse og stor forundring, at vi om lidt må opleve, at forslaget om en national handlingsplan mod seksuelt misbrug af børn bliver stemt ned af Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
Skuffelsen skyldes, at vi ved førstebehandlingen faktisk havde et flertal for, som bestod af Enhedslisten, SF, Kristeligt Folkeparti, Det Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og selvfølgelig Socialdemokratiet.
Siden er Dansk Folkeparti blevet banket på plads af regeringen og stemmer nu imod.
Det er et mønster, vi kender.
Det er måske til at leve med denne dobbeltmoral, når det f.eks. drejer sig om skatteforslag - det er ikke kønt, men man kan måske leve med det.
Vi havde dog ikke troet, at ...
Hr. Helge Adam Møller har jo fuldstændig ret i, at vi alle sammen er enige, og det er sådan set også udgangspunktet for min skuffelse og for den forundring, jeg gav udtryk for i mit ordførerindlæg.
Hvis vi alle sammen er enige, forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man stemmer imod.
Så vil jeg bede hr. Helge Adam Møller om at bekræfte, at dette beslutningsforslag ville binde regeringen til et indholdsmæssigt krav.
Folketinget kunne have sagt ja til, at regeringen skal lave en national handlingsplan, men det er jo ikke ligegyldigt, hvad man putter i den.
Det, vi ønsker, ville have været et minimum, og regeringen kunne sagtens sætte flere punkter på, hvis den havde lyst til det.
Det kan ikke skyldes andet, end at det var os som Folketing, der rent faktisk havde sat en dagsorden for, hvad en plan skulle indeholde, men det synes jeg er et legitimt politisk ønske fra Folketingets side.
Lissa Mathiasen (S), 2003-01-07:
Jeg er nødt til at spørge én gang til: Er det ren luft, når man fra Venstres og fra statsministerens side her i starten af det nye år lægger an til, at man nu vil have en kamp, en ekstraordinær indsats mod rockerkriminaliteten?
Med det svar, vi får her fra statsministeren, vil jeg godt spørge én gang til for at få en klar hilsen: Vil man fra regeringens side i denne folketingssamling være med til at lægge flere penge ind, således at man er i stand til også at udvide kapaciteten i vores fængsler, således at man rent faktisk er i stand til at leve op til det, som Venstres ordfører har sagt, og som Socialdemokratiet i meget lang tid har sagt?
Vil man det fra Venstres side, fra statsministerens side eller vil man ikke?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Det er så typisk for Socialdemokratiet, at man starter med at ville kræve flere bevillinger i stedet for at tale om, hvad det er, der er brug for.
Det er den måde, regeringen vil tage denne sag op på.
Det er ved at spørge: Hvad er det for initiativer, der er brug for i opfølgning af det, regeringen allerede har gjort?
Det drøfter vi med Folketingets partier, og som jeg sagde før, er det jo klart, at såfremt de aftaler, man når frem til, så også kræver, at der findes flere penge, så må man finde de penge.
Men regeringen starter altså et andet sted.
Regeringen starter med at spørge: Hvad er det, der er brug for?
Og derefter ser vi på: Er der så brug for flere penge?
Socialdemokraterne starter som sædvanlig altid modsat med bare at kræve flere bevillinger uden at gøre sig klart, hvad de skal bruges til.
Lissa Mathiasen (S), 2003-01-07:
Ja, det lyder jo lidt, som om statsministeren taler mod bedre vidende.
Nu har vi faktisk i snart trekvart år haft en løbende drøftelse med justitsministeren om kriminalforsorgen, om en indsats omkring de her ting.
Det er jo sådan, at der ligger et flerårigt forlig omkring kriminalforsorgen. Må jeg forstå det, statsministeren har prøvet at svare her i dag, som et udtryk for, at der er en åbning fra regeringens side, at statsministeren vil medvirke til at være positiv over for, at der rent faktisk kommer den kapacitet, som er nødvendig, og dermed også de midler, der som en følge deraf måtte være nødvendige?
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-07:
Jeg synes ikke helt, at statsministeren svarer på de spørgsmål, der bliver stillet, så jeg vil godt prøve at stille spørgsmålet én gang til: Har regeringen tænkt sig at gøre noget ved de her rockerborge? Skal der ske noget?
Og i givet fald, hvad skal der ske?
Jeg kan nemlig orientere statsministeren om, at der er ret mange mennesker, der rundtomkring er ret bekymrede for de her rockerborge, bekymrede for, hvad der sker med deres børn og unge, hvis de færdes tæt ved de her rockerborge, bekymrede for den utryghed, som vi alle sammen føler, når vi er i nærheden af dem.
Har regeringen tænkt sig at gøre noget
ved rockerborgene, eller har regeringen bare tænkt sig at tale om det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Jeg beklager, at jeg ikke fik svaret på hr. Morten Bødskovs spørgsmål.
Det er rejst som et problem fra en række kommuner.
Det er heller ikke sådan, at det er så ligetil at løse problemet, men regeringen er meget åben over for at drøfte med kommunerne: Hvad skal der til, hvad kan der gøres for at løse dette problem? Ordet åbenhed er faktisk et nøgleord, og det er svaret til fru Lissa Mathiasen. Jeg synes altså, at det vil være lidt beskæmmende, hvis det her nu skulle gøres til genstand for sådan en stor partipolitisk strid, for jeg noterer med glæde, at der også i Socialdemokratiet, navnlig nu hvor partiet er kommet i opposition, er vokset en meget kraftig interesse frem for at gøre noget mere markant mod rockernes rædselsregime, og det skal jeg ikke hovere over, men tværtimod glæde mig meget over nu er tilfældet.
Derfor synes jeg, at vi i fællesskab skal arbejde konstruktivt på konkrete initiativer, der kan bekæmpe rockeruvæsenet, i stedet for at strides partipolitisk om det.
Jeg fornemmer, at der er en bred enighed om det her.
Og så må jeg bare gentage: Hvis den enighed så fører til initiativer, der også udløser et behov for merbevillinger, så må vi jo skaffe dem. Retssikkerhed må aldrig blive undertrykt af penge.
Thomas Adelskov (S), 2003-01-07:
Jeg kan jo forstå, at statsministeren har mange meninger om Socialdemokratiet i denne her sag.
Jeg tror, at vi sammen med befolkningen har glædet os over, at regeringen nu i hvert fald med statsministeren i spidsen har taget handsken op.
Det, der jo sådan set er spørgsmålet her, er: Hvad vil regeringen gøre? Kommer regeringen med et udspil?
Hvad vil regeringen gøre?
Er regeringen indstillet på at komme med nogle konkrete forslag?
Eller har regeringen bare tænkt sig at sidde med hænderne i skødet?
Jeg synes jo, man kan sige om regeringen, at siden Venstre er kommet i regering, har retorikken været stigende, men handlingen har været faldende.
Og det nytter ikke noget at holde fine nytårstaler, hvis ikke der er handling bag.
Så spørgsmålet her i dag er sådan set ikke nødvendigvis et spørgsmål om at lave partipolitiske fægterier.
Det er et spørgsmål om at få nogle svar.
Ole Stavad (S), 2003-01-07:
Jeg må sige, at en af de passager i statsministerens nytårstale, som glædede mig, var bebudelsen af en endnu stærkere indsats mod rockerkriminaliteten.
Og jeg så det samtidig som et område, der ikke skulle være et, om jeg så må sige, slagsmålsområde her i Folketinget, fordi Socialdemokratiet i lang tid, ikke mindst med hr. Morten Bødskov i spidsen, har arbejdet for at få sat det her på dagsordenen, fordi vi synes, det er, som også statsministeren gav udtryk for, et af de vigtigste, måske det vigtigste kriminalitetsområde overhovedet.
Derfor synes jeg, vi skulle lægge kræfterne sammen.
Jeg vil godt sige til statsministeren - ud fra de svar, vi nu har lyttet til - at det godt kan bekymre mig, om det har været nogle erklæringer uden bund i en vilje til konkret handling, og at statsministeren egentlig ikke har vidst særlig meget om, hvad der dækker sig bag ordene.
Vil statsministeren her give et tilsagn om - sammen med Socialdemokratiet, sammen med Folketinget - at den her indsats skal gøres, for vi vil ikke finde os i den rockerkriminalitet, vi oplever?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-07:
Justitsministeren har jo udtalt sig på grundlag af det finanslovforslag, der nu er vedtaget, og det lægger jo de bevillingsmæssige rammer.
Det er dem, vi opererer inden for.
Regeringen har ingen aktuelle planer om at udvide disse bevillingsmæssige rammer.
Det er vores opfattelse, at det, der er bevilget på finansloven for 2003, er det, der rækker til 2003.
Som sagt vil regeringen følge op på de initiativer, der allerede er taget, og hvis der som led i de politiske aftaler, der træffes i Folketinget i kampen mod rockerne, bliver behov for yderligere bevilling, jamen så må vi i fællesskab med partierne finde en plads til disse bevillinger, for det er jo klart, at retssikkerhed aldrig må blive undertrykt af penge.
Det siger sig selv.
Men jeg vil så også føje til: Det er altså ikke sådan, at det løser problemerne i sig selv bare at bygge
flere fængsler.
Vi skulle jo gerne undgå problemerne.
Vi skulle jo gerne bekæmpe og forebygge kriminaliteten, og det er faktisk det, regeringens indsats går ud på.
Jamen det svar er jo meget enkelt.
Jeg siger da ikke sådan noget i nytårstalen, uden at der også kommer noget konkret handling.
Og det er jo så også svaret til hr. Thomas Adelskov.
Det er da ikke sådan, at regeringen vil sidde med hænderne i skødet.
Allerede i efteråret har justitsministeren fremlagt forskellige initiativer, som man kan betragte som et første trin i denne indsats.
Det er regeringens klare opfattelse, at der er behov for en opfølgende indsats.
Og der kan jeg bekræfte over for hr. Ole Stavad, at det er regeringens hensigt at tale med Folketingets partier om det, for jeg synes nemlig, at sagen er for vigtig til, at man nu graver sig ned i skyttegrave
Vi burde stå sammen om en række initiativer, der kan forstærke den indsats, der allerede er sat i gang.
Og jeg glæder mig over, at der i Socialdemokratiet er en positiv vilje til det. Det tror jeg også der er fra anden side i Folketinget.
Derfor ser jeg frem til disse drøftelser med Folketingets partier, når regeringen kommer med sit nye udspil.
Nicolai Wammen (S), 2003-01-07:
Det indtryk, der må stå tilbage efter denne her debat, er, at regeringen har mange fine ord, men at der ikke er nogen konkret handling.
På trods af gentagne spørgsmål fra flere medlemmer i denne sal har statsministeren ikke kunne komme med ét konkret eksempel på, hvad han agter at foretage sig, men brugt sin tid på at skælde ud på Socialdemokratiet.
Men jeg tror, at de fleste vil kunne huske bl.a. rockerborgen Polensgade på Amager.
Dér skete der noget under den tidligere regering.
Nu venter vi meget spændt på, at ord bliver til handling hos statsministeren.