runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Globaliseringsrådet er kommet med nogle bud på, hvordan vi skal løse fremtidens problemer.
Vi er et lille land, og vi har ikke andet råstof end det, der er inde i vores børns hoveder.
Hvis vi skal kunne udvikle det råstof, så kan det da ikke nytte noget, at vi gør dem rigtig, rigtig gode til at udfylde nogle skemaer.
Det, vi skal bruge det danske råstof til, er at bruge den kreative vinkel.
Det er de krøllede hjerner, der kan udvikle de alternative løsningsmodeller, som skal klare det danske velfærdssamfunds problemer for fremtiden.
At etablere en folkeskole, således som man så den i 1950’erne, er jo et tilbageskridt.
Det er jo industrisamfundet, man reetablerer på den her måde i stedet for at indoptage fremtidens problemer, nemlig vidensamfundet.
Hvordan kan vi få udviklet vores folkeskoleelever, således at de kan håndtere fremtidens vidensamfund, ved at de bliver bedre til at sætte nogle rigtige krydser i nogle på forhånd givne test?
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Jeg ved ikke rigtig, om den socialdemokratiske holdning til det her er udtryk for, at man sådan er lidt sød, eller om det i virkeligheden er en helt fantastisk kynisme, man udviser.
For nu står vi her, og ordføreren siger, at han har tillid til læreren, og at han sådan set bare vil supplere det gode arbejde, lærerne gør.
Alligevel har Socialdemokratiet lige stemt imod et forslag, der skulle rette testene indad og sikre, at de netop ikke blev til et kontrolredskab og et redskab til at bedømme, om man nu syntes, tingene var i orden eller ikke var i orden hele vejen fra skolen til kommunen og op til det statslige niveau.
Ministeren siger jo, at når testene påvirker undervisningen, så er det kun godt, det er godt, at det går den vej.
Så jeg er ikke helt sikker på, om Socialdemokratiet har forstået, hvad det er, det har begivet sig ud i, eller om det bare ser fuldstændig kynisk på det og håber, at vælgere og borgere ligesom tager det, vi hører her i dag, for gode varer.
Hvis man skulle tage det for gode varer, så må man vel i det mindste kunne forvente af Socialdemokratiet, at det sørger for, at den revision, som vi har hørt fra Venstres ordfører skal foregå af trinnets slutmål, ikke bliver en revision, sådan at de mål bliver mere testegnede, mere testbare, og mere kontrollerbare med hensyn til lærerens indsats.
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Og jeg vil derfor spørge fru Tina Nedergaard: Hvad er det, de danske elever har brug for at lære under deres uddannelse?
Er det at være rigtig gode til at sætte kryds i et testskema, eller er det at kunne udvikle og bruge den viden, som de optager på forskellig vis?
Og med det svar, som fru Tina Nedergaard gav, er det helt centrale, at vi på nuværende tidspunkt giver folkeskolen det helt store skud for boven.
En af grundene til, at den danske ungdom klarer sig så godt i udlandet, er jo netop, at de er kreative, de kan tænke på tværs, de kan arbejde på tværs, de kan indoptage en lang række forskellige informationer og få nye informationer ud af det.
Det er det, man smadrer med denne folkeskolelov.
Fru Tina Nedergaard har nu afsløret det, og det er det, regeringen vil.
At det er Venstre, partiet Venstre, der har en baggrund i højskolen, der lægger stemmer til det her, er en katastrofe.
Tina Nedergaard (V), 2006-06-02:
Nu, hvor vi skal tredjebehandle lovforslag nr. L 170, så vil jeg gerne benytte lejligheden til at sige, at det har været et rigtig godt folketingsår for folkeskolen.
I et bredt og solidt samarbejde mellem Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Konservative og Venstre har regeringen gennemført en lang række forbedringer af folkeskolen, hvor vi har sat fokus på den enkelte unge og det enkelte barn og deres muligheder for udvikling så vel fagligt som socialt.
Vi har i langt højere grad end hidtil sat fokus på, at folkeskolen i høj grad også skal være den dårligst stillede gruppe af unges folkeskole.
Udfordringen i dag er, at folkeskolen er rigtig god, men at folkeskolen faktisk også står over for måske større og noget tungere opgaver end hidtil.
Vi har en mere bred sammensætning af vore elevgrundlag.
For nogle børn og unge er der nogle problemstillinger – nogle har sociale problemer, nogle har faglige problemer – men folkeskolen skal kunne rumme disse problemstillinger og udfordringer, og den skal kunne håndtere det enkelte barn.
Derfor har vi i Venstre varmt støttet den proces frem mod tredjebehandlingen i dag af L 170, hvor vi bl.a. sikrer, at alle børn og unge kommer til obligatoriske prøver efter 9. klasse, da vi mener, at det er afgørende, at man prøves i de færdigheder, som man tilegner sig igennem sin skolegang.
Vi har sikret en bedre evalueringskultur.
Med L 101 og L 170 er der lagt op til, at der skal følges op på den enkelte elev hele tiden, og at skolehjem-samarbejdet skal inddrages i barnets evaluering, sådan at også forældrene kommer til at tage et ansvar for barnets udvikling.
Det sker igennem elevplaner, som dels gennemgår den faglige udvikling, og som dels selvfølgelig også har en mulighed for at blive benyttet i forbindelse med at sikre, at barnet udvikler sig socialt, som det skal.
Samtidig er elevplaner jo også et godt grundlag for at følge barnet mellem skole og hjem i årene frem mod en ungdomsuddannelse.
Det, der jo er helt afgørende med folkeskoleændringerne, vi har lavet i denne folketingssamling og stemmer igennem ved tredjebehandlingen i dag, er jo ændringen af formålsparagraffen og de deraf følgende konsekvenser for det unge menneske.
Vi har sat fokus på, at de færdigheder og kundskaber, som man får i folkeskolen, skal give lyst til at lære mere.
Det er jo nysgerrige små børn, der starter i børnehaveklasse og i 1. klasse, mens deres interesse for at lære mere åbenbart har været aftagende for en stor dels vedkommende, sådan som folkeskolen har været stykket sammen hidtil.
Samtidig har vi i formålsparagraffen lagt vægt på, at man også sikrer, at barnet har lyst til at videreuddanne sig.
Det er en af de største udfordringer, vi står over for, samtidig med at vi med lovforslaget gennemfører flere timer i både dansk og historie og dermed giver både lærere og skolen nogle bedre rammer for at målrette undervisningen til det enkelte barn.
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Nu har Venstre lige været med til at nedstemme et ændringsforslag, der betød, at de her landsresultater ikke skulle offentliggøres.
Venstre har også været med til at nedstemme et ændringsforslag, hvor det blev foreslået, at man ikke får lov til at aflønne på baggrund af de her testresultater og offentliggørelsen af dem.
For det er nu engang sådan, at den nemmeste måde at hæve testresultaterne på, er ved at gøre folkeskolen mindre rummelig ved at få nogle af de elever, der har de laveste gennemsnit, over i andre foranstaltninger.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-06-02:
Jeg kan ikke lide den antydning, der hele tiden er af, at Det Radikale Venstre og andre partier, som er imod den her lovgivning, ikke ønsker internationale konventioner overholdt.
Det gør vi naturligvis, men ministeren ved lige så godt som vi, at konventioner er skrevet i et generelt sprog og ud fra nogle principper, som man vil have at landene skal gennemføre, det er det, landene skriver under på.
De er, ligesom de terrorlister, der blev lavet umiddelbart efter angrebet på World Trade Center, generelle.
De lister var jo også lavet ud fra et princip om at stikke en finger i vejret og se, hvad vej vinden blæste nu, og om man skulle sætte nogle ting på.
Konventioner er generelle tekster, som landene så efterfølgende skal implementere i national lovgivning, og det ønsker vi også.
Men vi ønsker også, at konventionernes overordnede hensyn, hvor der siges, at man skal finde den rette balance mellem retssikkerhed og sikkerhed, at man skal finde den rette præcision, så man kan finde ud af, hvordan retssystemet kan finde den rette måde at dømme på, så folk, der begår sig i samfundet, kan vide, hvad gerningsindholdet er, hvad strafbarheden er, altså hvad det er, der er strafbart, og hvornår man egentlig overtræder eller ikke overtræder lovgivningen, tages med.
Det arbejde er ikke gjort, vil jeg sige til ministeren, og det er ikke rigtigt, at der er dokumentation for, at det er nødvendigt for politiet, og at politiet absolut har glæde af ikke at skulle have en dommerkendelse, inden de foretager indhentning af oplysninger.
Politiet kan sagtens leve med de eksisterende regler, det har de sagt til os adskillige gange.
Men der har altså været et ønske om, at man skulle sætte hårdt mod hårdt, eller at man i hvert fald skulle gennemføre et eller andet, som signalerede handlekraft, og det har man så gjort, ja, o.k., men vi synes altså ikke, at det har været velbegrundet, og det har ikke været dokumenteret, at der er behov for det.
Lene Espersen (KF), 2006-06-02:
Jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold, at det er fuldstændig legitimt at være uenige, man kan næsten sige, at det ville være kedeligt at være i Folketinget, hvis vi var enige om det hele, for der skal være plads til diskussion.
Jeg vil også sige til fru Elisabeth Arnold, at der jo er blevet gjort et grundigt stykke arbejde, forud for at denne lovgivning skulle fremsættes og vedtages.
Det er dokumenteret, at politiet på nogle områder, som reglerne er i dag, ikke kan fortsætte med at følge med den udvikling, der foregår inden for kriminalitetsområdet, herunder ikke mindst på terrorområdet.
Jeg og regeringen har fundet, at det er helt afgørende, at vi har det bedste samfundsmæssige værn mod terror uden at gå på kompromis med retssikkerheden, og den balance synes jeg vi har fundet i lovforslaget.
Der er det så, at jeg må sige til fru Elisabeth Arnold, der spørger til gammel lovgivning: Jamen sagen er jo den, at meget af det, som fru Elisabeth Arnold nu står og advokerer for skulle ændres, jo er ting, vi er bundet af i FN- og EU-regi, og det er altså ikke noget, vi bare nationalt kan ændre.
Derfor synes jeg jo, at det kloge og det rigtige har været det, regeringen gjorde ved at fortælle, hvor vi nationalt kan ændre lovgivningen, så vi sikrer, at vi har et bedre strafferetligt og et bedre samfundsmæssigt værn mod terrorisme.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-06-02:
Det, der har provokeret mig til at tage ordet over for ministeren, er, at jeg synes, at ministeren skruer sig lige lovlig højt op i sin kritik af dem, der er uenige med hende.
Nu er det jo altså fair nok at være uenige med hinanden i dette Folketing, og når vi har bedt om dokumentation for nødvendigheden af disse lovændringer, så er det selvfølgelig, fordi vi var med til at vedtage den gamle lov, som nu er 4 år gammel, og som er vedtaget i foråret 2002.
Vi har efterfølgende kunnet se, at der var kritik af dele af den lov; der var kritik af straffebestemmelserne, de var for uklare, definitionerne var ikke præcise nok.
Der er en række elementer i den lovgivning fra 2002, som har været udsat for kritik.
Loven har ikke været anvendt i et omfang, der kan nævnes med nogen som helst betydning overhovedet, og der har været kritik af, at nogle af bestemmelserne var uklare og ikke tydeligt nok beskrev, hvad gerningsindholdet egentlig var, hvis man kom på kant med loven på en eller anden måde.
Vi synes, det havde været smukt, hvis ministeren havde sagt: O.k., vi tager den gamle lov og kigger på den og fortæller, hvad vi kan gøre, så den bliver bedre, så den bliver mere præcis, så vi er sikre på, hvad det er, vi har med at gøre, og så domstolene ved, hvad de skal dømme for.
Hvorfor i alverden kan ministeren så ikke yde det her?
Lene Espersen (KF), 2006-06-02:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at denne regering fastholder præcis den samme linje, som den tidligere regering fastholdt.
Den er, at, hvis vi skal skabe et bedre samfund i verden, hvis vi skal skabe bedre rammelovgivning og bedre konventioner til beskyttelse af borgerne, så er det vigtigt, at man bliver enige om principper på verdensplan og på europæisk plan.
Jeg vil sige til fru Line Barfod og Enhedslisten, at hvis Enhedslistens krav er, at kun ting, der kan gennemføres på en ens måde i lovgivningen i hele verden, som var der tale om siamesiske tvillinger, kan gennemføres, så er der jo ingen bestemmelser, der kan gennemføres, for vi har meget, meget, forskellig lovgivning.
Derfor vil jeg sige til fru Line Barfod, at det synspunkt, der her bliver givet udtryk for, om, at man kun kan gennemføre antiterrorlovgivning, hvis den er fuldstændig identisk i alle lande, jo er et håbløst synspunkt at have, for så er der i hvert fald ingen mulighed
hverken for at bidrage til bekæmpelse af terrorisme eller for at skabe fred i verden.
Man må overlade til nationalstaterne selv at indføre de ting, vi i internationalt regi bliver enige om.
Tina Nedergaard (V), 2006-06-02:
Det synes vi ikke i Venstre.
Vi synes, det er godt.
For det, der er helt afgørende og altid har været afgørende for Venstre, er naturligvis, at folkeskolen skaber den faglighed hos barnet, altså giver barnet de færdigheder og kundskaber, som er nødvendige for at komme videre i livet.
Så det er ikke nogen katastrofe, det, Venstre lægger stemmer til her.
Det er en klar forbedring af en folkeskole, der i nutiden skal håndtere en lang række og meget bredt sammensatte problemstillinger.
Folkeskolen kan ikke løse hele problemet med, at unge mennesker ikke i tilstrækkelig grad får en ungdomsuddannelse, men vi skal vel sikre os, at folkeskolen giver dem det, der er en forudsætning for at komme videre.
Det er det, vi gør med de lovforslag, som vi har aftalt i den forgangne samling, og som vi agter at stemme igennem i dag.
Line Barfod (EL), 2006-06-02:
Ministeren er nødt til at bestemme sig.
Det, vi siger, er: De internationale konventioner kunne gennemføres på en anden måde, end der er lagt op til, og end det er gjort på i terrorpakken fra 2002.
Oveni er der den internationale konvention med terrorlisterne, som f.eks. den norske regering har valgt at sige at de ikke længere ønsker at følge, fordi de så ikke kan arbejde for fred i verden.
Vi synes, man i Danmark burde indtage det samme synspunkt.
Danmark har oven i købet også i Sikkerhedsrådet arbejdet for at sige, at der burde være retssikkerhed, så folk, der kom på terrorlisterne, havde mulighed for at få det prøvet ved en domstol.
Så her er vi altså åbenbart mere enige med udenrigsministeren end med justitsministeren.
Lene Espersen (KF), 2006-06-02:
Jeg må sige, det da er den mest besynderlige argumentation, jeg nogen sinde har hørt.
Nu skal begrundelsen for, at vi ikke gennemfører konventioner og EU-afgørelser i Danmark, være, at vi ikke gennemfører det hele på samme måde og harmoniseret i hele verden, i hele EU.
Altså, jeg troede, vi trods alt var enige om, vil jeg sige til fru Line Barfod, at der skal være en vis respekt for nationalstaten, og at det må være op til medlemsstaterne selv, hvad enten det drejer sig om FN-regi eller EU-regi, hvorledes de implementerer de konventioner og de rammeafgørelser, som man bliver enige om, men at de står fast på den folkeretlige forpligtelse, som de siger ja til.
Så jeg synes, at det er den ringeste undskyldning for at sige nej til det her forslag, at der er lande i Europa, der har en anden retstradition end os, og som implementerer lovgivningen på en anden måde.
Jeg må så bare notere mig, at det nu er Enhedslistens synspunkt, at det skal være på den måde.
Jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold, at det er jeg uenig i.
Jeg mener, at der er massevis af eksempler på og dokumentation for, hvorfor den her lovgivning er nødvendig.
Jeg vil gerne afslutte med at sige, at jeg selvfølgelig er glad for, at Det Radikale Venstre nu tilkendegiver, at man selvfølgelig vil følge de konventioner, der bliver vedtaget, og som Danmark forpligter sig til at følge.
Ikke desto mindre stemmer Det Radikale Venstre, som jeg kan forstå det, altså imod, at vi nu vedtager at gennemføre en europarådskonvention og en FN-konvention.
For så vidt angår europarådskonventionen, er der altså tale om, at vi her har et hul i den danske straffelovgivning.
Og de partier, der stemmer imod det her lovforslag, sikrer så altså heldigvis ikke, fordi de er et mindretal, at der fortsat er huller i vores lovgivning, så folk kan lade sig hverve, rekruttere, eller at man hverver og rekrutterer folk til terrorisme og efterfølgende ikke bliver stillet tilstrækkeligt til ansvar for det.
Så jeg må sige, at denne lovgivning er helt, helt nødvendig, og jeg mener på alle måder, at regeringen har sikret, at bl.a. den kritik, der har været efter fremsættelsen, er blevet imødekommet.
Vi har kunnet give nogle flere garantier og nogle flere kontrolmuligheder i forhold til det oprindelige, af hensyn til at folk så også var overbevist om, at balancen, som har været helt afgørende, fortsat er til stede i vores lovgivning.
Tina Nedergaard (V), 2006-06-02:
Der har jo været meget fokus på de nationale test, som et bredt flertal i Folketinget ønsker at gennemføre.
Der har også været meget fokus på, om man skal skulle offentliggøre resultaterne af disse test på landsplan eller ej.
For Venstre er det helt afgørende, at vi får landsresultaterne, således at vi kan bruge dem til at styrke folkeskolen samlet set og følge folkeskolens udvikling.
Det er afgørende for partiet Venstre, at vi, når vi har en folkeskole, som vi har det overordnede ansvar for, så også kan følge med i, om folkeskolen er i stand til at levere det, som er nødvendigt for de unge.
Til ændringsforslaget, som SF har stillet, vil jeg kort bemærke, at vi finder ikke i Venstre, at vi skal begrænse kommunernes muligheder for at tilrettelægge arbejdsvilkårene for lærerne.
Det er noget, der alene bør forhandles mellem kommunerne og Danmarks Lærerforening.
Martin Lidegaard (RV), 2006-06-02:
Jeg mener sådan set også, det foregår i dag.
Det, jeg anfægter, er, at man kan tage en test og sige, at den skal gælde for alle børn i Danmark, uanset hvor de er, hvad deres kundskaber er, og hvordan de ser ud; vi tromler den igennem med den store statslige damptromle herindefra.
Det er det, der er ulogisk, for børn er jo lige så forskellige, som voksne er.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke den statslige logik i det her.
Hvor er mennesket?
Hvor er ånden?
Hvor er hensynet til, hvad der sker ude i det enkelte klasselokale?
Tina Nedergaard (V), 2006-06-02:
Tak til fru Margrethe Vestager for et relevant spørgsmål.
Vi agter faktisk at tilrette trinmålene bl.a. af den grund, at den regering, som jeg lægger stemme til, jo påtænker at forbedre skolestarten, hvor vi agter at forbedre undervisningen for børnene, og hvor vi har bevilget flere timer i de enkelte fag.
Som en følge heraf vil det være naturligt at tilrette trinmålene, men for så vidt at vi skal diskutere den konkrete proces om, hvornår og hvordan og hvorledes, vil jeg tillade mig at henvise til ministerens senere besvarelse.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Som jeg er fuldstændig sikker på at fru Tina Nedergaard erindrer, så var det Det Radikale Venstre, der lavede de centralt fastsatte vejledende mål.
Det var det nuværende herskende flertal, der gjorde det til bindende mål.
Det, vi forudså dengang, var, at de bindende mål ville blive fulgt op af statslige obligatoriske test, hvilket de er blevet i øjeblikket.
Nu har vi jo så haft debuten for den her type test ved kemi-fysik-eksaminerne, og jeg tror, det står de fleste, som har stiftet bekendtskab med det, ret klart, at meget kan man sige om de test, men de tester ikke, hvad eleverne skal kunne.
De giver et snævert endimensionalt udsnit af, hvad det egentlig er, der er pointen med fysikkemi.
Det gør, at vi måske her kan få et tilsagn om, om Venstre ikke nu, hvor vi får den snævre formålsparagraf, som lægger vægt på færdigheder og kundskaber, vil lade sig friste til at få tilrettet trinmål og slutmål, så de er mere testbare, for det er jo det, som vandrørene er fulde af, nemlig at nu er ministeren klar med fagudvalg, som skal sørge for, at trinmål og slutmål kommer til at passe til testene, for ellers har man et problem med det landsdækkende eksperiment, som man er ved at kaste skolen ud i.
Tina Nedergaard (V), 2006-06-02:
Det lyder, som om hr. Martin Lidegaard har en opfattelse af, at det er én test, som alle børn skal gennemføre, og så er det så det, og dermed har man så lavet sådan en pølsefabrik.
Det er jo ikke tilfældet.
Det er jo adaptive test, og det vil sige, at hvert enkelt barn oplever en individuel test, som ikke er national på den måde, at der kommer en standard, som bliver lagt foran børnene, og så er det den, de skal bruge; nej, det er en adaptiv test, som reagerer interaktivt på, at barnet kan eller ikke kan håndtere de udfordringer, som testen stiller barnet over for.
Det, man jo tester i – og det er jo sådan set helt afgørende – er de mål, der er opstillet for det enkelte fag på det enkelte klassetrin.
Der kan man sige, at Det Radikale Venstre, så vidt jeg erindrer, har været enig i, at vi skulle have centralt fastsatte mål for undervisningen.
Nu sikrer vi bare, at der er et værktøj til rådighed, hvormed man så faktisk også kan teste, om det er tilfældet, at barnet på nogen måder eller på ingen måder kan leve op til de mål, der er sat for undervisningen.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Det er da første gang, vi nærmer os noget, der er klar tale fra Venstres ordførers side.
Der er for en gangs skyld ingen omsvøb.
For en gangs skyld nærmer vi os det, som er kernen i det her, nemlig at først fik vi den snævre formålsparagraf, hvor skolen handler om færdigheder og kundskaber og ikke om noget med udtryksformer, ikke om noget med arbejdsmetoder – det er også svært at teste, det er svært med multiple-choicetest at finde ud af, hvordan arbejdsmetoderne fungerer hos den enkelte elev.
Det synes jeg er flot, for der, hvor ordføreren roser sig af flere timer, er i dansk og historie, men så vidt jeg har forstået, handler det her om alle de fag, der skal til, sådan at vi kan få nogle faglige mål, der passer til testene, nu når testene passer så dårligt til den skole, vi har i dag.
Tina Nedergaard (V), 2006-06-02:
I Venstre har vi en forventning om, at de nationale test, der bliver udarbejdet, får en topkvalitet.
Nogle af de ypperste inden for uddannelse, undervisning og forskning er med til at udarbejde testene.
Vi får således det bedst tænkelige redskab til, at pædagogerne og lærerne i deres arbejde kan gå ind og målrette undervisningen til de behov, som blev afdækket i testene hos den enkelte elev.
Det er således et godt redskab, som vi har sikret at alle børn får glæde af.
Det er ikke i modstrid med det at være liberal, for det at være liberal forpligter jo også til, at der er et klart fokus på netop de unge og børn, der har størst behov, så de ikke bliver tabt.
Testene medvirker faktisk til, at der bliver det fokus, fordi så vel forældre som kommunalbestyrelse i fællesskab vil kunne lave en målrettet indsats for det barn, som har et særligt behov for en øget pædagogisk opbakning.
Martin Lidegaard (RV), 2006-06-02:
Når man som jeg har haft lejlighed til at følge hele den her debat lidt fra sidelinjen, så er der godt nok mange ting, der undrer.
Det undrede mig jo, at Socialdemokraterne på det her område, som i den grad handler om menneskesyn, altså handler om, hvilket Danmark vi ønsker, og hvilket demokrati vi ønsker, vil lægge sig så tæt op ad Dansk Folkeparti.
Det, der undrer mig mest, er, at Danmarks engang liberale parti, Venstre, nu kører den store statslige damptromle frem.
Nu er det herinde, vi skal sidde med knapperne, og ministeren, der skal styre, hvad der foregår ude i klasselokalerne.
Nu er det os, der skal have de små pølser igennem pølsemaskinen, alle skal behandles ens, det er den store fabriksproduktion, der går i gang.
Hvad blev der af Venstres liberale grundsyn?
Hvad blev der af ånden?
Kan fru Tina Nedergaard forklare mig og de mennesker, der sidder og ser denne forhandling, hvad logikken er i, at de test, der i forvejen bliver lavet ude i skolerne, nu skal fastsættes her?