runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Jamen det er simpelt hen det, at fru Lissa Mathiasens påståede domsafgørelse i forbindelse med det her er misforstået.
Det beror på en dom fra Københavns Boligret i 2001, som jo, efter hvad fru Lissa Mathiasen siger, skulle godkende denne konstruktion, men det gør den netop ikke.
Der var her tale om nogle skattemæssige forhold, og det er ikke det, det her handler om.
Ministeriet har tilkendegivet over for mig, at efter dets allerbedste vurdering ville den her konstruktion med en mellemmand, som gør, at huslejen bliver løftet op i et niveau, som i øvrigt ellers ikke ville være lovligt, i givet fald den kom for en domstol, ikke være lovlig – og i øvrigt har også Ejendomsforeningen Danmark, som jo er en forening af udlejere, tilkendegivet dette.
Det er derfor, vi siger, at vi skal finde en mulighed for at sikre, at det, at der er en mellemmand, ikke er til skade for lejeren, men at man i de tilfælde så kan lægge lejekontrakten tilbage på ejeren af ejendommen og dermed sikre lejeren efter de almindelig gældende lejeregler.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-11:
Først hører jeg Venstres ordfører sætte spørgsmålstegn ved, om det er lovligt, hvis man har en mellemmand.
Det ligger der jo domstolsafgørelser for at det er.
Derfor er det, forslaget her gør op med, at det må være muligt for en privat udlejer at omgå det, der har været beskyttelsen af lejerne, ved at kræve, at der skal en virksomhed ind som mellemmand, for at man kan få lov til at leje en bolig som ny boliglejer.
Det er en lovlig trafik i dag, og den eneste måde, vi kan gøre op med den lovlige trafik på, er ved at sige: Man må ikke have lov til som privatudlejer at leje ud til en virksomhed, der derefter lejer ud til en privatperson.
For lejemålet får en anden status, når det er en virksomhed, der lejer det.
Hvad er det i det her forslag, der er forkert?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Intentionerne i det lovforslag, vi står over for her, synes jeg på mange måder er al ære værd.
Det, der måske bare er problemet, er, at noget, der i dag er ulovligt, ikke bliver mindre ulovligt af, at vi vedtager endnu en lov, især når den lov ikke kommer til at virke.
Sådan stilfærdigt sagt synes jeg, det forslag, der ligger her, er lidt sjusket lavet på den måde, at det ikke giver lejeren den beskyttelse, der er nødvendig.
Det giver kommunerne nogle hjælpemidler, men ikke lejerne.
Det vil ikke stoppe de uhensigtsmæssigheder, der er for nogle lejere, som betaler for høj en husleje.
Nu talte hr. Per Clausen, Enhedslistens ordfører, tidligere om den virkelige verden.
Jeg kunne i øvrigt komme med mange ting, som ministeren har sagt, men for ligesom at tage noget nyt op vil jeg se på, hvordan det her vil virke i praksis.
En kommune skal jo vide, der er et problem, før den kan tage stilling til det her.
Og hvis man vil omgå reglerne, så vil det være rent detektivarbejde for kommunerne at finde ud af det, for det, de kan se, er en lejlighed, der bebos af en lejer, der er tilmeldt folkeregisteret.
Der er en ejer af den her ejendom.
Det kan kommunerne simpelt hen ikke finde ud af, og derfor er det, at det her ikke vil komme til at virke i praksis.
Det er blot stilfærdigt sagt, men stadig væk med det in mente, at vi også ønsker at se på den her uhensigtsmæssighed og på, om vi kan finde en løsning, der virker.
Dernæst kan det også undre Venstre, at man nu kun laver noget, der virker for to tredjedele af landet og ikke for den sidste tredjedel af kommunerne.
Endelig mener jeg, som ministeren også har givet udtryk for, at vi laver noget her, der spænder ben for noget, der i øvrigt virker godt, nemlig når firmaer f.eks. har brug for boliger til medarbejdere, eller når kommuner går ind som mellemmand og sikrer genhusning, beboelse til flygtninge eller andre. Så vi er altså også indstillet på at se på løsningen på de uhensigtsmæssigheder, vi ser, men vi vil bare meget gerne have, at man tager seriøst fat i det her og laver noget, der virker.
Det er al ære værd, at man her har forsøgt.
Min vurdering er bare, at det ikke er noget, der vil komme til at virke i praksis, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Til allersidst skal jeg lige sige, at det, jeg har sagt her, også gerne skulle dække de konservative meldinger.
De Konservative kan heller ikke tiltræde forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg skal beklage over for tilhørerne, at det bliver gentagelser.
Nu har jeg jo netop flere gange sagt, at vi vil granske hele den her problemstilling for at se nærmere på, om der er behov for opstramninger.
Men når hr. Steen Gade siger, at den her mulighed skal væk, så har jeg gjort det klart, at det er jeg ikke enig i, fordi den konstruktion med erhvervslejemål kan være hensigtsmæssig i situationer, hvor der f.eks. er tale om en kommune, der skal skabe beboelse til flygtninge, eller hvor der er tale om genhusning af mennesker i forbindelse med byfornyelse.
Så der kan jo være gode hensigtsmæssige formål, der bliver tjent med erhvervslejemål.
Det, jeg vil kigge nærmere på, er, om vi har sikkerhed for, at lejerne er beskyttet af lejelovgivningen i de eksempler, der har været fremme, og det er det, jeg er optaget af.
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Jeg kan ikke høre andet, end at dette er noget andet, end det, ministeren er citeret for i sætningen, som kommer efter det med at lade være, nemlig den, hvor hun siger: Det har aldrig været meningen, meningen, at mellemmænd skulle have den uhensigtsmæssige rolle i udlejningen.
Hvis det aldrig har været meningen, så må ministeren jo også være indstillet på, at den mulighed skal væk.
Og ministeren svarer ikke, at den mulighed skal væk.
Ministeren lægger jo fortsat alt ansvaret hos lejeren.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Mine ord om at lade være er en opfordring til lejerne om at tænke sig godt om, inden de accepterer at gå ind på de betingelser, udlejer måtte stille til at etablere en virksomhed.
Der kan jeg kun opfordre til, at man spekulerer over: Hvorfor er det lige præcis, at udlejer ønsker sådan en konstruktion?
Hvis man så alligevel accepterer det, så er det afgørende for mig, at man så kan rejse en sag vedrørende den kontrakt, man har indgået.
Der er det vores vurdering, at rejser man en sådan sag, vil man være beskyttet af lejeloven på området, og det er nok så afgørende.
Men som jeg så også lige har svaret hr. Per Clausen, vil jeg gerne prøve også at se på, om vi kan gøre det nemmere for lejeren at rejse en sådan sag.
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Det har været lidt svært at finde ud af, om ministeren mener, at der er et problem eller ikke er et problem.
Jeg står her med et citat fra, jeg tror det er Jyllands-Posten, hvor ministeren er citeret for at sige: Lad være, det har aldrig været meningen, at mellemmænd skulle have den uhensigtsmæssige rolle i udlejningen.
Jeg vil sige til ministeren, at det da må betyde, at så skal der gribes ind, og det vil altså sige, at der skal laves nye regler og eventuelt lovgivning.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg er ikke enig i, at det her forslag på nogen måde vil kunne stoppe det, som vi diskuterer i dag, for på hvilket grundlag skal kommunen vurdere, hvem der så skal have lov til at etablere et erhvervslejemål, og hvem der ikke skal?
Jeg har svært ved at se, hvordan kommunerne skulle kunne gennemskue det, ligesom det jo i hvert fald ifølge forslaget heller ikke er alle kommuner, der er omfattet af det.
Så jeg synes simpelt hen ikke, at det her forslag løser særlig meget af den problemstilling, vi gerne vil kigge nærmere på.
Når hr. Per Clausen siger, at lejerne måske ikke benytter sig af den mulighed, der er for at rejse en sag om deres lejemål, er det jo lige præcis det, der er grunden til, at jeg vil prøve at se på, om vi kan gøre det nemmere for lejerne, ved at vi giver huslejenævnene kompetence til at afgøre den her slags sager, frem for at det skal i boligretten, som jo måske kan virke mere omstændeligt for den enkelte lejer.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Det sidste har ministeren jo nok ret i.
Det er sådan, det er ude i det virkelige liv, og så kan det godt være, man formelt set har alle mulige rettigheder.
Jeg vil bare spørge ministeren, om det ikke er rigtigt, at det her lovforslag, der muligvis indeholder nogle uhensigtsmæssigheder, det skal jeg ikke kunne sige, vil stoppe den trafik, vi ønsker at stoppe.
Er det ikke vigtigt?
Og kunne det, at det her lovforslag så kommer, ikke få ministeren til i det mindste at være lige så hurtig som Socialdemokraterne og SF?
Ministeren har jo et helt ministerium til sin rådighed og har derfor mulighed for at lave store, vældig kvalificerede løsninger på det her problem.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Det er derfor, jeg har bebudet, at vi i ministeriet vil granske hele det her område for at se på, om der er behov for opstramninger.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg forstår ministeren på den måde, at det umiddelbare svar fra ministeren, da sagen kom op i medierne, var, at her var der et problem, fordi der er et problem ude i den virkelige verden på grund af, at de magtforhold, der er mellem lejere og ejere, ikke altid er fuldstændig ligeværdige.
Ministeren har så efterfølgende fundet ud af, at formelt set, juridisk set kan problemet løses inden for de regler, der eksisterer i dag.
Men er ministeren ikke enig med mig i, at når der nu er et reelt problem, så bør man også stramme op på reglerne?
Og er ministeren ikke også enig i, at det nok skal ske en lille smule hurtigt, fordi erfaringerne med huller, som ikke bliver fyldt ud, jo er, at de bliver udnyttet mere og mere, indtil de bliver fyldt ud?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg er blevet gjort opmærksom på, at der var de her konstruktioner, og som jeg har gjort det klart flere gange, synes jeg, at de mange gange tjener et hensigtsmæssigt formål, f.eks. i forbindelse med genhusning ved byfornyelse.
Jeg synes, at det forslag, Socialdemokratiet har fremsat, bærer præg af at være sådan noget hastværksarbejde, fordi det overhovedet ikke er en løsning på det, man egentlig gerne vil tage fat i, men tværtimod er meget omstændeligt og i virkeligheden også lidt tilfældigt, hvad angår kommunerne.
Derfor går jeg ind og gransker lovgivningen og ser på, om der er noget, som skal justeres, og så vil jeg tage fat på det.
Det vil jo så i givet fald blive til efteråret.
Men det, der er afgørende for mig, er, at vi sikrer beskyttelsen af lejerne, og derfor overvejer jeg også, om vi kan gøre det nemmere for lejeren at rejse en sag.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-05-11:
Jeg forstår det derhen, at ministeren trækker sine udtalelser tilbage om, at der er et hul.
Det er jo ikke første gang, vi hører, at ministeren trækker sine udtalelser tilbage.
Jeg kunne godt tænke mig helt konkret at få at vide, hvad ministeren vil gøre.
Hvornår kommer det?
Og er det ikke korrekt, at hvis Socialdemokratiet og SF ikke havde taget den her sag op, var der ikke sket noget?
Hvornår vil ministeren tage et initiativ?
Jeg forstår, at ministeren ikke er tilfreds med det initiativ, som oppositionen har taget.
Hvornår kommer der et initiativ fra ministeren?
Hvor længe skal vi vente på at lukke et hul, som medfører, at lejerne i de store byer skal betale en overpris for deres leje?
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Det er ganske interessant at høre, hvordan Dansk Folkepartis ordfører her giver udtryk for, at der er en masse positive elementer i det her forslag, og at de kan følge os langt hen ad vejen osv.
Men, bliver der så sagt, forslaget er ikke helt godt nok.
Jeg mener, når man gerne vil kritisere, hvad andre laver, og står og siger, at man gerne vil gøre en hel masse ting, så er det jo helt naturligt, at man fremsætter sit eget forslag.
Jeg har ledt, og jeg har ledt, og jeg har ledt en gang til.
Der er ikke et eneste forslag fra Dansk Folkepartis side til at rette op på det her.
Skal det betyde, at Dansk Folkeparti bare står på talerstolen og træder vande og i virkeligheden ikke vil gøre noget som helst mod det her meget alvorlige problem?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-05-11:
Jeg vil da nok sige, at det forslag, der er fremsat her i dag, ikke engang kan nå at komme med i den her samling, for det skal jo behandles.
Vi skal da have det sådan, at vi kan stille spørgsmål i 14 dage, ikke?
Så vidt jeg ved, er der ikke mere end 12 arbejdsdage eller sådan noget igen.
Det er så det.
Men jeg vil også sige, at jeg havde set, at fru Lissa Mathiasen havde stillet nogle spørgsmål den 5. april hernede i salen, hvor netop vores minister har sagt, at hun vil undersøge forholdene og undersøge dem grundigt, og så skal formændene indkaldes til en samtale.
Det stod i de spørgsmål, jeg fik, som fru Lissa Mathiasen havde stillet.
Og så kommer det her hovsa i stedet for.
Vi går som en selvfølge ud fra, at det bliver undersøgt, hvilket det jo også bliver.
Vi har ikke den hast med at være først.
Vi vil gerne have, at det går godt for lejerne eller ejerne, så der bliver en mulighed for begge parter for, at det her kommer til at foregå ordentligt, og at beboeren finder ud af, hvilke muligheder beboeren har for at klage.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg er ked af det, for jeg synes, der er meget sort snak i det her.
På den ene side bliver der sagt, at det er et meget alvorligt problem, og at vi virkelig skal få gjort noget ved det.
På den anden side bliver der sagt, at det ikke har nogen hast.
Jeg vil gerne vende tilbage mit oprindelige spørgsmål, som der sådan set ikke blev svaret på.
Når Dansk Folkeparti siger, at de gerne vil gøre noget, men ikke vil stemme for det socialdemokratiske forslag, som de ikke synes er fyldestgørende, er det så sådan, at Dansk Folkeparti har fremsat deres eget forslag, der er bedre?
Kan vi finde det?
Er det fremsat?
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-11:
Vi er jo enige om herinde at ville give forskningen bedst mulige vilkår.
Så langt, så godt.
Så er spørgsmålet: Hvordan?
Når nu regeringen vælger at sige, at andelen af offentlige forskningsmidler i markant højere grad skal gå til konkurrenceudsatte midler frem for basismidler, relativt set, må det jo hvile på en antagelse om, at det giver bedre kvalitet i forskningen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren sige noget om, hvor man har den antagelse fra, for udgangspunktet i dansk forskning er jo, at vi ligger ret godt, hvis man ser på den viden, man har om forskningen.
Det er også noget, der står i Globaliseringsrådets papirer.
Og når man også kigger på, hvad der kendetegner dansk forskning, så er det en meget høj andel af basismidler og frie midler, så hvorfor denne ændring?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg føler et behov for at tage ordet igen, for jeg synes, at denne debat om noget viser, at hastværk ikke duer, og der er i den grad tale om hastværk med dette lovforslag.
Angående de boliger, der bliver lejet ud under de betingelser, er der jo mulighed for at rejse sag i hvert enkelt tilfælde, og som jeg har været inde på flere gange, er vores vurdering i ministeriet, at lejeren vil være beskyttet af regelsættet på området.
Man vil kunne få huslejen sat ned til det niveau, der er rimeligt i forhold til boligens kvalitet, man vil kunne blive i sin bolig, og derfor må man se at få rejst sag, hvis man mener, at der er problemer.
Fru Lissa Mathiasen siger, at man vil stoppe den trafik, men sagen er jo, at det ikke er det, lovforslaget lægger op til.
Lovforslaget vil håndtere problemet ved at lægge det ud til kommunerne, der skal godkende alle de tilfælde, hvor en bolig udlejes til et firma eller en anden juridisk person, så nu bliver det altså bare kommunerne, der skal finde ud af, om man vil give en godkendelse eller ej.
Jeg må understrege, at det jo er forslagsstillerne selv, der har valgt at fremsætte et lovforslag og ikke et beslutningsforslag, fordi man åbenbart føler et behov for at vise, at man agerer på området.
Som jeg har gjort klart rede for i dag, er jeg optaget af beskyttelsen af lejerne.
Det er det, det drejer sig om for mig, og jeg synes ikke, lejerne bliver hjulpet med dette lovforslag, der jo mere handler om, at det nu er kommunerne, der skal tage sig af sagen.
Når jeg hører fru Lissa Mathiasen, kan jeg slet ikke forstå, at man ikke ønsker at hindre konstruktionen, men ønsker, at det er kommunerne, der skal godkende.
Jeg synes simpelt hen, det er besynderligt, at det, man vil hindre, skal lægges ud til godkendelse af kommunen, for hvilke forudsætninger skal kommunen have for at gennemskue, hvem der skal have godkendelse og hvem ikke?
Jeg forstod på noget af det, der blev sagt, at fru Lissa Mathiasen har nogle ideer om, hvem der overhovedet skal kunne godkendes, men det fremgår jo ikke af lovforslaget som sådan, så det er nødvendigt med en mere detaljeret gennemgang.
Så jeg vil runde af med at sige til hr. Per Clausen, at vi er i gang med meget.
Jeg synes, det er vigtigt at få undersøgt sagen til bunds og få den viden, der skal til, for at vi kan finde de rigtige løsninger, og jeg tror, at endnu en gang vil hr. Per Clausen se, at det er denne regering, der er de rigtige til at komme med ordentlige løsninger på de problemer, der er.
Vi er i fuld gang.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-11:
Med lovgivning kan vi jo ikke ændre betingelserne for de boliger, der bliver udlejet på denne måde.
Det er jo ikke ulovligt at leje ud to virksomheder imellem, og derfor er der et hul, fordi man ved at bruge den trafik, at to virksomheder imellem udlejer til hinanden og derefter får lejeren hæftet på, får lavet et hul i den beskyttelsesordning, loven hele tiden har været tænkt som, men som altså bliver misbrugt.
Vi ved jo ikke engang, om ministeren vil komme med et initiativ, og hvis der kommer til at gå trekvart år, er det klart, at endnu flere udlejere selvfølgelig vil tænke: Hvorfor gør vi det ikke også på den måde?
Konsekvensen bliver, at en række mennesker bliver snydt, og den lige så problematiske følgevirkning er, at der bliver færre boliger til almindelig privat udlejning.
Vurderingen er, at bare her i København er i hvert fald 5 pct. af de private udlejningsboliger udlejet på den måde, og det synes jeg er meget alvorligt.
Jeg håber virkelig, vi kan få det stoppet, og min appel er: Skulle vi ikke prøve at finde en løsning, så hullet kan blive stoppet inden sommerferien?
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-11:
Ja, det lyder jo ikke godt, og jeg tror meget gerne den socialdemokratiske ordfører, men det hviler jo på et ikkedokumenteret grundlag, og man kan også spørge: Hvordan ser situationen ud i resten af landet?
Er det noget, som eskalerer så hurtigt, at det virkelig ville være fatalt at vente?
Jeg synes, vi som lovgivere har en forpligtelse til at sørge for, at den lovgivning, vi laver, ikke er forkert, så vi igen og igen skal lappe på den siden hen.
Guderne skal vide, at på boligområdet er der rigtig megen lovgivning og regulering i forvejen, så det var måske vores opgave lige at trække vejret og sige: Måske kunne vi få et helt godt grundlag, når vi får resultatet af ministerens granskning.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-11:
Ikke det, jeg ved af.
Det, vi har set, er, at det seneste stykke tid er det pludselig eskaleret, og det er klart, at der er blevet talt om det og blevet skrevet om det.
Flere har fundet ud af, at det er en smart fidus, og siger: Jeg kan tjene flere penge, for hvis jeg lejer ud via en mellemmand, kan jeg kræve den husleje, jeg vil.
Den lejer, der hopper på limpinden, ved ikke, at hvis det er moster Annas lille firma, jeg har fået til at skrive under på lejekontrakten, er det ikke moster Anna, som får de typisk 2.000-3.000 kr., der betales for meget om måneden i husleje.
Det er groft, men det er noget, som på det seneste er eskaleret i et omfang, som jeg er blevet meget rystet over, og så meget mere rystet bliver jeg altså også, hvis vi ikke får lukket det hul inden sommerferien.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-11:
Nu er det jo vores rolle som lovgivere hele tiden at afveje behovet for grundig lovbehandling over for behovet for, at det skal gå hurtigt, og jeg synes måske, jeg er lidt usikker i dette tilfælde angående det hastværk, der er tale om.
Jeg vil spørge den socialdemokratiske ordfører helt oprigtigt og uden nogen bagtanke: Den socialdemokratiske ordfører siger, at hun blev opmærksom på problemet for 3 måneder siden.
Måske ved fru Lissa Mathiasen også noget om, hvor længe fænomenet har eksisteret på det danske boligmarked, for et eller andet sted har jeg brug for at få nogle tidsproportioner ind i billedet.
Jeg bliver næsten helt panikslagen, når jeg hører den socialdemokratiske ordfører, men er realiteterne, som en anden ordfører sagde, at problemet har eksisteret i årevis?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg mener absolut, det er et problem, hvis lejeren kommer til at betale en højere husleje end det, der er rimeligt for det pågældende lejemål.
Det er jo derfor, jeg er så optaget af, hvordan reglerne i dag virker for lejerne.
Der er det ministeriets vurdering, at når man rejser en sag om de konstruktioner, der har været fremme i medierne, så vil man være beskyttet efter lejeloven.
Der er simpelt hen ikke mulighed for at spekulere i det her, for rejser man en sag, vil det blive sagt, at lejemålet skal eksistere på almindelige vilkår, og det vil sige, at man bliver boende i sin bolig.
Det er det, som jeg synes er det afgørende, nemlig at vi kan beskytte lejerne.
Selv om det er vores vurdering, har jeg alligevel bebudet, at jeg gerne vil granske hele den her problemstilling for at se, om der kan være behov for nogle opstramninger, og så vil jeg i givet fald naturligvis foretage dem, ligesom jeg har nogle overvejelser i gang om, hvorvidt vi kan gøre det nemmere for lejeren at rejse sager af den her slags.