runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Jeg tror, at fru Irene Simonsen kom til at sige, at man skulle arkivere egne evner, og der mentes nok aktivere, vil jeg tro.
Men konsekvensen af forslaget kan jo nemt blive, at man risikerer at komme til at arkivere sine egne evner, når man som kvinde ryger væk fra kontanthjælpen og dermed ud af systemet, hvor der ingen opfølgning er, og hvor der intet tilbud er om noget som helst.
Så bliver evnerne arkiveret, idet man bliver sendt hjem til kødgryderne.
Det er en af de centrale pointer i det her lovforslag, hvad der også fremgår tydeligt af ligestillingsvurderingen.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge fru Irene Simonsen: Er det ikke sådan, at med den 300-timers-regel, som nu indføres for ægtefæller på kontanthjælp, betyder det, at hvis man nu er i matchgruppe 4, hvor man altså har andre problemer end ledighed, og så bevæger sig op i matchgruppe 2, altså kommer tættere på arbejdsmarkedet, så risikerer man stadig væk at miste sin kontanthjælp, fordi man ikke har gået med aviser eller plukket jordbær, eller hvad det er, beskæftigelsesministeren forestiller sig,
hvorimod hvis man bliver dårligere og kommer ned i matchgruppe 5, længere væk fra arbejdsmarkedet, så belønnes man, for så får man lov at beholde sin kontanthjælp?
Jeg labber alle roserne i mig.
Men jeg er nødt til bare lige at få fru Irene Simonsen til at bekræfte, at situationen er sådan, at hvis man aktivt forbedrer sit matchgruppenummer – altså kommer nærmere arbejdsmarkedet, det kan være gennem uddannelse, det kan være gennem jobtræning, det kan være igennem løntilskudsjob, det kan være alle de ting, som beskæftigelsesministeren har fremlagt dokumentation for rent faktisk virker også for folk, der har andre problemer end ledighed – i stedet for at gå med aviser eller plukke jordbær, så bliver man fanget af 300-timers-reglen, hvorimod hvis man blive mere syg, så bliver man fritaget.
Med andre ord: De, der lever op til erklæringen og det ene og det andet og gør en indsats for at bringe sig nærmere arbejdsmarkedet, bliver straffet med 300-timers-reglen.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Grundlæggende vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, at jeg tror, at der bag alle mennesker, og jeg taler faktisk med en god faglig baggrund, for jeg har gennem 15 år ført vejledningssamtaler med arbejdsledige, simpelt hen ligger, at deres højeste ønske er at blive en aktiv medspiller og gerne på fuld tid.
Men det kan indimellem være utrolig svært for dem at komme dertil.
Derfor har vi netop, som hr. Morten Østergaard siger, alle de positive redskaber og tilbud, vi kan tage imod.
Så når man kommer i matchgruppe 2, så er det blevet nemmere at komme ud på arbejdsmarkedet, og der skal knap så meget hjælp til.
Så jeg synes, at hr. Morten Østergaard giver en glimrende reklame for det her forslag, og det skal han have mange tak for.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-15:
Men hvis målet virkelig er, at man skal blive en aktiv medspiller, og hvis målet virkelig er at mofttm032.fm Page 2267
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM tivere folk, hvorfor har man så lavet det økonomiske incitament, så det virker stik modsat?
Man har oven i købet lavet et økonomisk incitament, som gør, at et ægtepar, der bliver ramt af 300-timers-reglen, tilsammen vil få 10.245 kr. svarende til 5.125 kr. pr. person om måneden.
Det håber jeg fru Irene Simonsen kan bekræfte.
Det er faktisk under det, som EU betragter som fattigdomsgrænsen.
Her har vi altså et lovforslag, hvor jo også Institut for Menneskerettigheder påpeger, at Den europæiske komité om sociale rettigheder arbejder med en fattigdomsgrænse, som ligger betydeligt over det, som nu bliver konsekvensen af det her lovforslag.
Det her gør de folk, som faktisk prøver at gøre en indsats, fattige.
Hvorfor?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg har lige haft en glimrende dialog med hr. Martin Lidegaards kollega hr. Morten Østergaard, hvor jeg netop har fået bekræftet, at vi i Venstre har ret i, at det grundlæggende for folk er, at de kan blive aktiverede, altså at de kan få aktiveret deres evner og blive en aktiv medspiller i det samfund, de lever i.
Hvis det så ikke kan betale sig – det vil sige, at hvis man så mister penge ved at blive en aktiv medspiller – så har vi dog et system, der har spillet fallit.
Så her er en af årsagerne til, at det bliver lavet om.
Det ville da være synd for folk, der står med et dybt ønske om at blive aktive medspillere, hvis de skal miste penge på at blive det.
Så der er et godt argument.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-15:
Det er jo sådan set lige præcis det, der er vores pointe: at de mister penge, hvis de bliver aktive og ikke kan leve op til 300-timers-reglen.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne holde fast i, at vi her introducerer et mindstebeløb, som gør, at vi sender endnu flere danskere ud i absolut fattigdom – oven i købet dokumenteret og under det, som anses for fattigdomsgrænsen blandt vores europæiske nabolande.
Hvordan har Venstre det med fuldstændig bevidst og med åbne øjne at lukke endnu flere danskere ud i fattigdom?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg er nødt til allerførst at svare hr. Martin Lidegaard på det første, selv om hr. Martin Lidegaard sagde: Lad nu det ligge.
Det er essensen i det hele.
Nu tjener man penge.
Man har et plus på bundlinjen ved at komme i arbejde.
Det er det, der er hele essensen i det: Nu er der et klart og tydeligt økonomisk incitament til at arbejde frem mod at blive en aktiv medspiller på arbejdsmarkedet og i samfundet.
Så vil jeg også gerne lige svare på det sidste vedrørende fattigdom: Det, der er så stærkt – og det er jo derfor, jeg sluttede min tale af med at sige, at det her er det stærkeste, jeg længe har set på hele integrationsområdet – er, at vi nu også med økonomiske incitamenter forpligter kommunerne til at give de tilbud og aktivere de tilbud, som positivt hjælper de her folk i gang.
Allerførst vil jeg gerne starte med at rose hr. Morten Østergaard for, at han ikke længere betegner matchkategorierne som et indisk kastesystem, men at hr. Morten Østergaard nu langt om længe har forstået, at det her er et fleksibelt system, man kan bevæge sig op og ned i.
Det er jeg utrolig glad for; det skal hr. Morten Østergaard have mange tak for.
Så vil jeg gerne sige, at hvis man nu er vurderet til at være i matchgruppe 4 lige nu og her, og ens ægtefælle ligger højere oppe, og nu skal ud at skaffe sig de her 300 timer, så er det sådan, at når man er i matchgruppe 4, så har man en evne, der er rettet mod arbejdsmarkedet – og ikke arkiveret.
Hvis jeg har sagt det, så er det bestemt en talefejl, så også tak for den hjælp, men jeg mente altså aktiveret.
Så betyder det jo, at det er utrolig vigtigt, at man får en start.
Hvis man ryger op i matchgruppe 4 – for det er jo der, den er så god – så har de 300 timer hjulpet til, at man netop præcis nu er blevet løftet.
Endelig har han forstået, hvad det går ud på.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-12-15:
Det gør vi jo, ved at vi ligesom har en god planlægning.
Nu kan jeg så nævne, at der, hvor jeg selv kommer fra, er der jo et storcenter i et nærområde.
Vi kan så konstatere ude i vores lille lokalsamfund, at der faktisk er kommet flere dagligvarebutikker, efter at det storcenter er kommet.
De kommer jo, på grund af at folk gerne vil handle lokalt, og at de kan få de varer, som de nu engang efterspørger.
Det er på den måde, vi ligesom skal sikre, at det lokale samfund bliver ved med at bestå.
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Det er jo rigtigt, som hr. Jørn Dohrmann siger, at der ofte sker det, at der i tilknytning til større storcentre også bliver etableret mindre butikker.
Det er fuldstændig rigtigt.
For en af forklaringerne på, at kommunerne er så vilde efter at få storcentre, er jo, at man ønsker at trække handelen fra de områder, der ikke har storcentre.
Det er jo derfor, at alle kommuner ønsker at have mindst et storcenter.
Så det ville være godt, hvis jeg kunne få et svar på, hvordan hr. Jørn Dohrmann vil sikre den decentrale butiksstruktur.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-12-15:
Det, vi kan konstatere, er jo, at så snart vi etablerer de store butikscentre, giver det også grobund for specialbutikker.
Vi ved godt, at de store discountbutikker satser på meget få varenumre, det vil sige, at de måske har 1.300-1.500 varenumre.
De kører en meget benhård prispolitik.
Det åbner så mulighed for, at de andre små specialbutikker får grobund netop ude i nærområderne, hvor man gerne vil sætte pris på kvalitet og den slags ting.
Der er mange ting, man kan gøre for at sikre miljøet, samtidig med at man også tager hensyn til det, borgerne gerne vil have.
fttm032.fm Page 2254 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Carsten Hansen (S), 2005-12-15:
Det her lovforslag har haft en temmelig turbulent tilblivelse og fødsel.
Jeg skal ikke rode meget i det her, men der var en masse mennesker, som var ved at komme i klemme på det.
Efter at ministeren ikke havde sit flertal på plads, gik vi sammen med andre gode folk ind og sikrede, at vi fik en fornuftig ordning for de mange, mange mennesker, der har disponeret i henhold til gældende lovgivning.
Først og fremmest er jeg glad for, at vi har sikret, at der er nogle fornuftige tilskudsordninger til de mennesker, som har valgt friskoler.
Jeg vil også fremhæve, at vi her har fået nogle meget, meget fornuftige ordninger for det tyske mindretal.
Det har været helt afgørende for os i Socialdemokratiet, at det tyske mindretal blev sikret på fornuftig vis, fordi de ikke som andre bare kan vælge frit.
De skal selvfølgelig have deres mindretalsrettigheder overholdt.
Der vil jeg gerne sige til undervisningsministeren, at jeg er glad for, at vi fandt en fornuftig løsning, der gør, at det er en blivende ordning, vi har fundet.
Det har jo også en afsmittende virkning på det danske mindretal i Tyskland.
Så på den vis sænkede julefreden sig atter over transporttilskuddet og friskolerne, og vi fik sikret nogle fornuftige ordninger, og jeg ved personligt, at det tyske mindretal er meget glad for det her, og det vil vi også her op mod jul udtrykke fra talerstolen.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Hr. Carsten Hansen siger, at det er Socialdemokratiet, der har sikret det tyske mindretal.
Det ville være en smuk tanke, hvis det var rigtigt.
Jeg tror ikke helt, det forholder sig, som hr. Carsten Hansen siger.
Han var utvivlsomt en støtte for os andre, der sikrede det tyske mindretal, for julegaven var faktisk ikke udgået fra Socialdemokratiet, men fra Dansk Folkeparti.
Carsten Hansen (S), 2005-12-15:
Æres den, der æres bør.
Jeg tror, vi i fællesskab har haft det samme ønske.
Men der er ingen som helst tvivl om, at vi allerede undervejs også ved de første forhandlinger nævnte det.
Det var faktisk en forudsætning for begge parter, så vi deler gerne æren med Dansk Folkeparti i denne sag.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Det er en strid om julegavens egentlige afsender, og lad os være enige om, at vi begge ønskede julegaven.
Men jeg mener faktisk ikke, at den, der skrev udenpå og fik den sendt af sted, var Socialdemokratiet.
Allan Niebuhr (KF), 2005-12-15:
Jeg skal da også bekræfte, at jeg synes, det her er et godt lovforslag, som vi har fået sluttet på en rigtig god måde.
Men lidt provokeret af de to foregående ordførere, vil jeg gerne have lov til at sige, at den her sag om de tyske mindretalsskoler var vi vist flere der stod faddere til.
Jeg kan i hvert fald huske, at jeg her fra talerstolen udtrykte meget klart, at det var en af de ændringer, vi fra konservativ side ønskede.
Der fik vi støtte af resten af regeringen, og vi er utrolig glade for, at det endte, som det gjorde.
fttm032.fm Page 2243 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Carsten Hansen (S), 2005-12-15:
Det kan godt være, hr. Allan Niebuhr er meget optaget af denne sag, men jeg vil bare bede hr. Allan Niebuhr bekræfte, at i regeringens første lovforslag fjernede man fuldstændig transporttilskuddet til alle friskoler, herunder også de tyske.
Allan Niebuhr (KF), 2005-12-15:
Jamen det er da rigtigt, at oprindelig stod der det i forslaget.
Det er også derfor, at jeg ved førstebehandlingen sagde som ordfører på denne sag, at det var en af de ting, som vi fra konservativ side lagde stor vægt på blev ændret.
Det blev med regeringens samarbejde ændret, og det skal jeg da rose ministeren for at han var meget velvillig over for.
Men det er fuldstændig rigtigt, at oprindelig stod der også det tyske mindretals skoler.
Dem betragter vi altså ikke som friskoler, men vi betragter dem som en folkeskole for det tyske mindretal.
Derfor mente vi, at de var undtaget.
Det er fuldstændig rigtigt, at det oprindelig var sådan, men det blev da heldigvis rettet ved førstebehandlingen.
Carsten Hansen (S), 2005-12-15:
Det, der jo kan undre en i denne sag, der åbenbart har mange fædre, er, at et sådant lovforslag kan komme igennem den konservative gruppe.
Vi har jo oplevet flere andre.
Det er underligt, at det går igennem den konservative gruppe, at man blåstempler et lovforslag og bagefter, når det er blevet ændret, går op og siger, at man nu har vundet en stor sejr.
Det virker lidt underligt på undertegnede, og jeg tror også på en ganske stor del andre mennesker i denne sag.
Allan Niebuhr (KF), 2005-12-15:
Jeg kan jo ved flere lejligheder bemærke, at der er mange, der mener, at De Konservative føler trykket i det her samarbejde.
Jeg vil gerne sige, at vi har et forbilledligt samarbejde i regeringen, og at vi absolut ikke føler os trykket.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-15:
Jeg synes, man skal konstatere det glædelige ved al denne faderomsorg for de frie skoler.
Det er jo dog som regel sådan, at de fleste ved, at der kun kan være én mor.
Derfor må kritikken selvfølgelig også rettes derhen, hvor kritikken skal rettes, nemlig mod regeringen.
Det er rigtigt, at det er forbilledligt, at der er lavet en særordning for det særligt udvalgte mindretal, det tyske mindretal.
Men det, som bliver brugt som begrundelse for at lave en særordning for det tyske mindretal, er jo netop helt centralt for de frie skolers værdigrundlag, nemlig at de ikke oplever, at de har andet valg.
Derfor må man sige, at der i den grad er gået misforståelse i hele opfattelsen af, hvad en fri skole er, hvad der er dens grundlag, hvad der er dens historiske baggrund, nemlig at man betragter det som en folkeskole blandt andre, som man kan vælge imellem, hvis man ikke ønsker distriktsskolen.
Det, der er det principielle, er at ligestille forældre, som ønsker en anden skolegang for deres børn, med de forældre, som ønsker folkeskolens skolegang, og det gælder, uanset om man er en del af det tyske mindretal, eller man er en del af alle mulige andre mindretal, herunder også de mindretal, som ønsker, at deres børn går på små skoler eller på anden måde har en skolegang, hvor friskolen er rammen for dem.
Den værdimæssige diskussion af det skred, der er sket i opfattelsen af, hvorfor vi har de frie skoler, vil Det Radikale Venstre fortsætte også i lang tid efter det her forslags vedtagelse med det herskende flertals velsignelse.
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Det forholder sig sådan, at i betænkningen, der er afgivet over lovforslaget, står der, at Enhedslisten vil stemme imod lovforslaget.
Vi har imidlertid ændret opfattelse og vil stemme for lovforslaget, og det er der en vældig god grund til, nemlig at de oprindelige formuleringer i lovforslaget, som ville afskaffe det objektive arbejdsgiveransvar i forbindelse med sikkerhedsspørgsmål, er pillet ud.
Nu stemmer vi altså for lovforslaget.
Derudover indeholder lovforslaget en række forbedringer, og vi tror og håber, at den positive holdning, vi her viser, også vil føre til, at beskæftigelsesministeren vil opgive sit forsøg på at få ændret arbejdsmiljølovgivningen til lands.
fttm032.fm Page 2237 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Lovforslaget vedtoges enstemmigt med 111 stemmer.
Jytte Andersen (S), 2005-12-15:
Af betænkningen fremgår det, at Socialdemokratiet vil redegøre for sin stilling her ved tredjebehandlingen.
Jeg skal blot sige, at vi stemmer imod lovforslaget, fordi vi stadig ikke synes, det er godt nok.
Det vil bidrage til en svækket indsats, fordi der lægges op til, at de tværfaglige a-kasser skal styrkes, og der lægges op til en usolidarisk finansiering af administrationsbidraget.
Derfor stemmer vi imod.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Der er jo i hvert fald én grund til også at tage den her sag op under tredjebehandlingen, og det er, at vi jo nu har fået reaktionen fra de lokalradioer, som bliver ramt af den her lov, og vi har også fået deres bedømmelse af den aftale, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre har lavet med regeringen.
Kl. 9.20
Den går ud på, at den aftale, man har lavet, i realiteternes verden for de fleste lokalradioer og det meste lokal-tv i Danmark skaber dårligere vilkår.
Hvorfor gør det så det?
Ja, det gør det jo, fordi man af uransagelige grunde har udpeget nogle til at få en særlig pulje, som så skal finansieres af de andre lokalradioer.
Så siger Socialdemokraterne nu, at det med lokalradioernes økonomiske problemer vil man klare ved de store medieforhandlinger.
Altså, mit klare indtryk er, at man nok ved de medieforhandlinger får svært ved at skaffe de nødvendige ekstra midler til Danmarks Radio, men oveni har Socialdemokraterne altså nu et nyt projekt, som jeg ikke tror de har fået nogen særlig klare løfter om vil blive indfriet.
fttm032.fm Page 2241 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
det, ingen har undersøgt det.
At ministeren ikke ved det, er sådan set i orden, for ministeren siger jo bare, at det har der været et politisk ønske om, og så er det bare uklart, hvad det er for et politisk ønske.
På højskoleområdet har man henvist til, at det var, fordi det var vigtigt at understøtte udviklingen af undervisningen inden for lokalradio- og -tv-branchen, men her har man jo afskaffet en ordning, som bliver administreret af sammenslutningen af lokalradioer, som jo var langt bredere i sit sigte og ikke kun var målrettet til nogle få højskoler, der måske/måske ikke har gode forbindelser til nogle af forligspartierne.
Alt i alt synes jeg, at det, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre har fået ud af at gå ind i det her forlig, ikke er noget, der er bedre, men noget, der på nogle områder er dårligere, på nogle områder en lille smule bedre, og det kan efter vores mening ikke være godt nok, hvis man skal lave et forlig, som man påstår man har sat sit fingeraftryk på.
Mogens Jensen (S), 2005-12-15:
Der er jo ikke meget nyt i hr. Holger K. Nielsens bemærkninger i forhold til dem, han kom med under andenbehandlingen.
Derfor kan det måske virke mærkeligt, at vi også skal have diskussionen her under tredjebehandlingen, men det gør vi gerne, må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Der er ting ved det her lovforslag, vi ikke er glade for.
Det gælder bl.a. nedlæggelsen af det lokale radio-tv-nævn.
Det synes vi fortsat er en dårlig idé, for det fører til en centralisering af lofttm032.fm Page 2240
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
kalradio-tv-beslutningsstrukturen.
Det kunne vi ikke komme igennem med at få ændret.
Vi har fået ændret fire ting, nemlig at græsrodsvinduerne på de kommercielle kanaler, der nu kommer i kommercielt udbud, er sikret, at Kanal København fortsætter som græsrodskanal, at der sikres de her specielle puljemidler til handicaphøjskole og studentermedier, og at der er enighed blandt forligspartierne om at ville hæve strafferammen for pirateri.
Det er de grunde, der gør, at vi stemmer for det her lovforslag.
Vi ved godt, at det afgørende problem for lokalradio og -tv er, at deres bevillinger er blevet skåret ned af regeringen i de seneste år, faktisk næsten halveret.
Det vil vi meget gerne være med til at gøre noget ved.
Vi vil faktisk gerne hæve rammen til 80 mio. kr.
Det har vi tænkt os at tage op, og det vil være højt prioriteret for os i de kommende medieforhandlinger.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-12-15:
Jamen hr. Mogens Jensen mangler da stadig væk at forklare, hvad begrundelsen er for, at det netop er handicapradio, studenterradio og højskoleradio, der får en særordning.
Hvorfor det?
Der er vel også mange andre grupper, mange andre former for lokalradio, der har behov for særordninger.
Hvad er der galt med de mange lokalradioer udeomkring, som faktisk spiller en rolle i lokalsamfundet, og som jo også får vanskeligheder i det her?
Hvad er der galt med Aalborg Senior Radio, Albertslund NærRadio, Gladsaxe Radio, med masser af de andre lokalradioer, hvor frivillige gør en kæmpestor indsats for at spille en rolle i lokalsamfundet?
Hvorfor skal de ikke have støtte?
Hr. Mogens Jensen peger jo selv på, at grundproblemet er, at bevillingerne til det her er for små.
Kunne vi så ikke have forventet, at man havde presset flere bevillinger igennem, ikke mindst når man gennem den udbudsrunde, der også er gennemført, kunne have haft mulighed for at presse flere penge ud af de store mediekoncerner?
Så vidt jeg kan se, har man ikke forsøgt det.
Har man fået det gennemført?
Nej, overhovedet ikke.
Det vil sige, at det grundlæggende problem, nemlig de manglende penge, er der ikke gjort noget ved i det her.
Det vil sige, at vi stadig væk står med et lovforslag, der stort set ligner det, vi havde til første behandling, og som jeg syntes Socialdemokraterne gennemheglede meget fint igennem, og derfor forstår jeg stadig væk ikke, hvorfor man stemmer for ved tredjebehandlingen her.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-15:
Tak for svaret: Der er ikke dobbeltstandarder.
For nu lige at være helt sikker på, at den mistanke bliver fjernet, skal vi så ikke bede om, at denne erklæring går rundt i folketingsgrupperne, også i Dansk Folkepartis gruppe, hvor man lige skriver under på, at man er enig i, at der ikke skal diskrimineres?
Det betyder så, at man lige får det klargjort over for de folketingsmedlemmer, der ikke har forstået budskabet.
Det andet, jeg godt vil kvittere for, er, at fru Irene Simonsen er så glad for punkt 8 i aftalen, nemlig det der forbud mod at slå sine børn.
Det er, fordi man som folketingsmedlem holder allermest af sine egne børn, og det her er faktisk mit forslag.
Når jeg husker, hvilket raseri det affødte både hos Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti, at vi vedtog det her med et meget snævert flertal, så er jeg så glad over, at man er blevet så begejstret over det.
Skulle vi også lige lade den cirkulere i grupperne, når nu hele erklæringen skal cirkulere, for det er jo oplagt, at hr. Søren Krarup har et behov for at forstå dybden af den erklæring, han selv har været med til at forhandle.
Connie Hedegaard (KF), 2005-12-15:
Jeg er jo enig med hr. Per Clausen i, at det drejer sig om – og det er jo også en del af kommissoriet for Detailhandelsudvalget – at sikre, at vi stadig væk har nogle levende bymiljøer, at alt ikke bliver placeret i centre.
Det er vi enige om.
Men at det skulle kunne gøres ved en statslig butiksfond, der hører enigheden op, må jeg sige.
Per Clausen (EL), 2005-12-15:
Det er da sådan set også i orden.
Så er det bare, at vi venter spændt på, at regeringen kommer med nogle præcise indholdsmæssige bud på, hvad der så skal til.
Connie Hedegaard (KF), 2005-12-15:
Der må jeg lige korrigere hr. Per Clausen, for ministeren har ikke et liberalistisk hjerte, men et konservativt hjerte, og det er ikke helt det samme.
Derudover må jeg jo sige, at hr. Per Clausen selv siger i bemærkningerne til forslaget, at nu får vi med Detailhandelsudvalgets rapport, som vi altså får om et halvt års tid, alle sammen et sagligt, fagligt bidrag til den debat.
Der er jo som bekendt nedsat et Detailhandelsudvalg, hvor der sidder alle mulige slags interessenter, men også folk med et fagligt bidrag, folk, der ved noget om butiksstrukturer, og i øvrigt også en svensk ekspert, som med de svenske erfaringer – som jeg tror hr. Per Clausen og jeg vil være enige om er ret tvivlsomme på det her felt – kan bringe nogle af de ting ind og sige, at sådan skal man måske ikke gøre det, hvis man gerne vil bevare liv i bycentrene.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi afventer den debat, til vi har bidraget fra det udvalg, som jeg selv har nedsat.
Jeg synes, det ville være utidigt, hvis jeg begyndte at komme med for stærke meldinger andet end det, der står i kommissoriet, hvor der jo er nogle tilkendegivelser.
Hvis jeg kom med det nu, så ville det være at lægge bånd på udvalget, og det tror jeg i sidste ende heller ikke hr. Per Clausen ville kunne være interesseret i.