Frank Aaen (EL), 1998-12-16:
2 dage før valget udsendte landets statsminister et ugebrev, som gik ud på at fortælle, hvad konsekvensen ville være, hvis man fik V og K til magten.
V og K lovede jo skattelettelser til erhvervslivet, sagde statsministeren, og vi ved jo godt, og de borgerlige partier glemmer at sige, at når man giver sådanne skattelettelser til erhvervslivet, kan pengene kun hentes hos borgerne selv gennem besparelser på offentlige ydelser, mere brugerbetaling, nedsatte dagpenge, dårligere arbejdsmiljø, begrænsning af efterlønnen, mindre uddannelse, højere huslejer, nedlæggelser af job i det offentlige.
Vi kender jo temaerne som de borgerlige mærkesager.
Hvordan skal gaveboden i øvrigt ellers finansieres, spurgte statsministeren, ganske rigtigt, op til valgdatoen.
Det, statsministeren glemte at sige, var, at den gavebod og de finansieringsforslag sådan set var dem, statsministeren selv havde i tankerne, og det er sådan set dem, vi ser opsummeret i de ændringsforslag til finansloven, som vi har til behandling i dag. Nogle af tingene var med i det oprindelige udkast, nogle af tingene er blevet tilføjet, gjort værre.
I finanslovforslaget var der allerede forslag om, at huslejerne skulle hæves for alle dem, der har mindst, nemlig dem, der i dag får boligstøtte.
Det betyder, at lejere, den enlige forsørger, der ikke har mere end dagpengene, i
boligstøtte mister, hvad der svarer til 2 ugers understøttelse.
Det betyder, at stort set alle de pensionister her i landet, der i dag får boligydelse, i de kommende år får mindre i boligydelse.
Det var med i forslaget, at der skulle spares på dagpengene, dagpengerettighederne skulle forringes.
Det betyder, at de unge under 25 med uddannelse fremover må nøjes med dimittendsats, 82 pct. af dagpengemaksimum, og det betyder, at dagpengeperioden endnu en gang bliver nedskåret.
Oveni det kommer så alt det,
vi har diskuteret så heftigt de senere dage omkring efterlønnen, og som også går på tyveri.
Derudover indfører man en ekstra skatteforhøjelse
på 4 mia. kr. i form af et særligt efterlønskontingent.
Der er forslag i ændringsforslagene om at spare på medicinen, godt 300 mio. kr.
Der er forslag i ændringsforslagene om at give landets pensionister i langt hovedparten af landets kommuner en skatteforhøjelse ved at fjerne et særligt tilskud, der i dag kompenserer for en høj kommuneskat.
Dette tillæg fjernes nu.
Vi kan også se, hvad pengene skal bruges til.
Alt det, der tages fra almindelige mennesker, fra pensionisterne, fra lejerne, fra de syge, fra dem, der gerne vil bevare retten til efterløn,
går til at finansiere skattelettelser til erhvervslivet.
I det oprindelige forslag til finanslov var det meningen, at erhvervslivet skulle have en skattenedsættelse, de delvis skulle finansiere selv; 1 mia. kr. ud af 2 mia. kr. skulle erhvervslivet selv finansiere. Den milliard er bare strøget, og nu får erhvervslivet ubeskåret 2 mia. kr. i skattelettelse plus noget yderligere.
I alt ca. 2,5 mia. kr. til erhvervslivet.
Aktionærerne får stadig væk 3/4 mia. kr. i besparelse, fordi man ikke længere skal betale omsætningsafgift.
Det er blevet udskudt nogle måneder, men skal i øvrigt så træde i kraft fuldt ud.
Derudover fjernes arbejdsmarkedsbidraget fra arbejdsgiverne.
Landmændene får skattelettelser, ekstra tilskud.
Der sker oven i købet noget, som jeg tror regeringen må være inderligt imod, nemlig at man sætter loft over jordskatten for landmænd.
Jeg har forstået det sådan, at regeringens planer i øvrigt gik i retning af at øge skattebidraget for jord og fast ejendom.
Men det skal i hvert fald ikke gælde for landmændene, i hvert fald ikke i det kommende par år.
Det hele bliver altså til skattelettelser til erhvervslivet.
Derudover bliver der også råd til flere motorveje.
Hvad der ikke bliver råd til, er mere til sundheden.
Det er jo skrigende, at der ikke er afsat ekstra penge til sundhedsvæsenet.
Man laver en behandlingsgaranti, har aftalt den sammen med sine forligspartier.
Det behøvede man ikke at gøre, for det var der flertal for i Folketinget i forvejen.
Jeg tror, at hele Folketinget gik ind for den behandlingsgaranti.
Og når man så ikke sammenkæder behandlingsgarantien med en ekstra bevilling til sundhedsvæsenet, så ved vi jo godt, at en behandlingsgaranti for nogle sygdomme uden ekstra ressourcer naturnødvendigt og helt logisk fører til længere ventelister til behandling af andre sygdomme.
Det vil sige, at ventelister til behandling af de banale sygdomme, som ikke er livstruende, men livsskadende, fremover bliver længere.
At regeringen derudover synes, de har lyst til at give Venstre en ideologisk gevinst ved at begynde at nævne mulighederne for behandling på privathospitaler, siger bare alt om, at regeringen har mistet principperne i forhold til det, de sagde før valget, hvor de jo også var imod privathospitaler.
Og som om det ikke var slemt nok, at man ikke giver penge til, at man kan opfylde løfterne om behandlingsgaranti, går man på jagt i amternes pengekasser og pålægger dem et bidrag til statskassen på 300 mio. kr., fordi man påstår, at de har øget aktiviteten for meget.
Er der nogen i Danmark, der har opdaget, at amterne har for mange penge?
Jeg har ikke mødt nogen, der mener, at amterne har for mange penge, på nær én person, landets finansminister, der synes, amterne har for mange penge, og derfor skal nogle af dem hentes hjem i statskassen.
Hr. Jan Petersen var i sin ordførertale inde på, at der er en realvækst i kommunerne.
Det er der ikke.
Den økonomiske aftale, der er lavet med landets kommuner, siger 1 pct. i realvækst.
Da 1 pct. er mindre end lønudviklingen, og da den offentlige sektor hovedsagelig består af løn, betyder en vækst på 1 pct. et reelt fald i aktivitetsniveauet.
Sådan bliver det, og derfor ser vi i kommunerne, at der er reelle nedskæringer rundtomkring.
Mangel på hjemmehjælp, sagde hr. Jan Petersen.
Jo, det er jo rigtigt, men hvorfor mangler der kvalificeret, uddannet hjemmehjælp, som hr. Jan Petersen var inde på?
Jo, det gør der jo, fordi der er blevet skåret så meget ned, at folk flygter fra det erhverv.
Der er ikke ressourcer nok.
Det er for hårdt arbejde.
Det er for utilfredsstillende.
Derfor er det da også underligt, når man her står og siger, at problemet er, at der mangler uddannet hjemmehjælp, at der så ikke straks sættes nogle ressourcer af til at gøre det mindre nedslidende at være hjemmehjælp og dermed beholde folk i arbejde, samtidig med at man sætter gang i en uddannelsesindsats. Man siger, man vil så meget godt, men når det kommer til realiteternes verden, sker der ingenting.
Man leder også meget forgæves efter miljøet i finanslovaftalen.
Hvor er ændringsforslagene, der gør en indsats for miljøet, for økologien?
De er der ikke.
Hvor er løfterne om, at børnefamilierne skulle have et vældigt løft?
De er der ikke.
Så ved jeg godt, man hele tiden bliver stillet over for svaret: Der er jo ikke råd.
Det er selvfølgelig enkelt at sige, men vi vil ikke acceptere det argument alene af den ene grund, at når der gives 4 mia. kr. ufinansieret til erhvervslivet i skattelettelser, er der selvfølgelig råd.
Så er det bare et spørgsmål om prioritering.
Det er punkt 1. Selvfølgelig er der råd.
Det er et spørgsmål om prioritering.
Men man kunne nu også komme ganske langt, uden at det kostede særlig meget.
Noget af det basale i Enhedslistens ændringsforslag går ud på at bruge dagpengene aktivt til at skabe rigtige job til gavn for velfærden, til gavn for miljøet i stedet for at holde folk i arbejdsløshed, betale dem dagpenge og have dem ansat i mærkelige puljejob og andre ordninger.
Det er sådan, at hvis man tager dagpengeudgiften og dertil lægger det beløb, vi hvert år bruger på aktivering på tåbelige kurser, på at genere mennesker, ja, så har vi faktisk mere end det, det koster at ansætte mennesker på normale løn- og arbejdsvilkår som hjemmehjælper, som pædagog, i sundhedssektoren, hvor der er brug for flere hænder, end der findes i øjeblikket.
Det er faktisk kun et spørgsmål om at prioritere, om man vil sætte folk i rigtigt arbejde eller man synes, det er vigtigt, at de holdes i aktiveringsordninger og på underlige kurser.
Vi foreslår endvidere, at man går den modsatte vej af regeringens forslag om at give skattelettelser.
Vi foreslår, at man dropper de foreslåede skattelettelser og tværtimod sætter erhvervsskatten op til 40 pct. Den er i forvejen langt under de 34, der tales om i dag, på grund af mulighederne for at skubbe skatten uendeligt foran sig.
Hvis vi satte den op til 40, kom den bare nærmere den skatteprocent, vi formelt siger, der er i dag.
Der kan uden videre spares et par milliarder på militæret.
Selv om vi stadig væk skulle ønske at have noget tilbage, som vi kan bruge til fredsbevarende indsats rundt i verden, vil der stadig være mulighed for at spare milliarder dér, uden at det gør nogen som helst skade.
Det gør faktisk kun gavn.
Med hensyn til miljøområdet er det vores forslag, at man skal sætte gang i produktionen af økologiske produkter, der ikke er fødevarer, non food-produkter.
Det er jo dem, vi i dag kigger forgæves efter nede i supermarkedet, når vi køber ind.
Det er økologisk vaskepulver.
Det er økologiske produkter af alle mulige arter, som ikke er i fødevareafdelingen.
Vi vil afsætte penge til at få sat gang i sådan en produktion.
Vi mener, der er brug for en større indsats for energibesparelser, og i den forbindelse har vi fået øje på de 200 mio. kr., der er fra CO2-afgiften, og som burde tilbageføres til erhvervslivet for at hjælpe dem til at nedsætte energiforbruget, men som bare tages ind i den store kasse. Jeg synes i øvrigt, det er lidt underligt, at V og K, som ellers har været meget opmærksomme på, at grønne afgifter ikke bare må blive en skat, nu har accepteret, at de 200 mio. kr. bare bliver en skat, der ryger ned i statskassen i stedet for at blive brugt til gavn for energibesparelser ude i erhvervslivet.
Så ønsker vi selvfølgelig en forbedring af den kollektive trafik for også på den måde at nedbringe transportens miljøbelastning.
Vi har et forslag, som vi vender tilbage med i form af et egentligt lovforslag, om at ophæve satspuljen.
Det er denne uskønne lov, som et stort flertal af partier herinde har lavet, om, at man hvert eneste år tager et antal kroner af det, der ellers skulle være givet til forhøjelse af pensioner, dagpenge og bistandssatser, og putter dem ned i en sukkerskål, som man sidder bag lukkede døre og fordeler til veldædige projekter, de fleste i øvrigt udmærkede, men alligevel på en meget udemokratisk måde, og de er først og fremmest finansieret helt skørt ved, at man har taget pengene fra dem, der i forvejen har allermindst.
Det kunne faktisk forøge landets pensioner, dagpenge og bistandssatser med 3 mia. kr., hvis man nedlagde satspuljen og i stedet for finansierede de fornuftige projekter på normal vis via finansloven.
Vi foreslår rigtige job.
Det sidste, jeg vil nævne, er vores hovedforslag om, at man i stedet for at aktivere mennesker sørger for, at de bliver ansat på normale løn- og arbejdsvilkår, og at vi i øvrigt får saneret i de utrolig rigide regler, der gælder for arbejdsløse, som jo er udsat for et bødesystem, man ikke kender andre steder i samfundet.
Bare det, at man kommer til at skrive lidt forkert på et dagpengekort, udløser en kæmpemæssig bøde, mens andre, der snyder for hundredevis af millioner, nøjes med en betinget straf.
Regeringen blev valgt på at ville velfærdssamfundet på et solidarisk grundlag i modsætning til det, Venstre og højrefløjen står for.
Men det, der sker i øjeblikket her så få måneder efter valget, er, at regeringen afvikler velfærden sammen med Venstre.
Hvad er det for en linje, regeringen hermed er slået ind på med den stribe af ændringsforslag, vi har til behandling i dag?
Jamen det er faktisk det modsatte af det, man under valgkampen sagde man ville.
Det er det modsatte af det, som regeringen lovede.
Man gør faktisk det, som man i valgkampen sagde at V og K ville gøre.
Det er regeringen nu i fuld gang med selv at gøre.