Ole Stavad (S), 1999-12-07:
Jeg er glad for, at flere ordførere har understreget, at det faktisk er et fornuftigt og - det mener jeg godt vi kan sige - velafbalanceret forslag.
Jeg undrer mig over de ordførere, der har været imod det, og jeg vil foreslå de ordførere, som har meldt her ved førstebehandlingen, at de er imod, at de lige skal overveje, hvor bundne de vil føle sig af det under den udvalgsbehandling, der kommer.
Hr. Frank Aaen spurgte, om jeg ville oversende nogle oplysninger om, hvordan efterbetalingerne inden den 15. februar er forløbet, hvis vi ser det over en årrække.
Jeg kan sige, at en af mine bevæggrunde for at fremsætte dette forslag er, at jeg for nogen tid siden bad Told- og Skattestyrelsen oplyse mig om, hvor mange der 3 år i træk havde indbetalt beløb, og hvor store beløbene var - selvfølgelig ikke med navns nævnelse, men kommune for kommune.
Jeg vil i sagens natur meget gerne oversende de oplysninger til Folketingets Skatteudvalg, og så vil jeg blive lidt overrasket, hvis det er sådan, at der ikke er nogen af de partier og de ordførere, der har meldt negativt ud i dag, som får behov for at genoverveje forslaget.
Man kan se, når man ser forslaget, at når forslaget er vedtaget, kan man indbetale 40.000 kr. i restskat inden den 1. juli uden nogen former for tillæg; men hvis det er sådan, at man holder et beløb fra 0 kr. og opefter tilbage, får man et rentetillæg.
Det vil sige, at der er en balance i forslaget. Vi giver en gulerod, vi giver et incitament til, at man et halvt år efter, at indkomståret er udløbet, kan indbetale beløbet.
Hvis man betaler inden den 15. marts, er det sådan skruet sammen, at hvis man f.eks. betaler hele det beløb, man nu skylder, inden den 15. marts, vil man stadig blive friholdt for de 40.000 kr.
Det er altså ikke sådan, at man skal kende beløbet nøjagtigt, selv om vi faktisk ved at flytte datoen fra den 15. februar til den 15. marts giver bedre mulighed for at lave en nøjagtig beregning, fordi det, at vi flytter datoen 1 måned, betyder, at vi kan stille en række oplysninger til rådighed, som vi har fået indberettet, og dermed give den enkelte revisor og skatteyder mulighed for at foretage en mere konkret og nøjagtig beregning. Men hvis det er sådan, at man har regnet forkert, og det bliver sådan, at der er under 40.000 kr. tilbage at betale inden den 1. juli, er de 40.000 kr. stadig friholdt for renter.
Det vil sige, at vi også her har forsøgt at se det fra skatteyderens synsvinkel, fordi vi ved, at der er en usikkerhed op til et vist beløb.
Det tager vi hensyn til her og siger, det skal komme skatteyderen til gode, så hvis jeg hørte rigtigt med hensyn til i hvert fald den indsigelse, hr. Kim Behnke havde om tekniksiden i forslaget, mener jeg faktisk, at vi har forsøgt at tage højde for det.
Med hensyn til spørgsmålet om at have en varierende rente i forhold til obligationsrenteniveauet indeholder forslaget også elementer om det.
Når vi ser på de renter af restskatten, der er til indbetaling i august, september, oktober, indregnes de i selvangivelsen eller forskudsangivelsen for året efter med faste procenter, og jeg vil gerne diskutere, om vi sammen med de ting, vi i øvrigt er i gang med, skal overveje, om det nu er hensigtsmæssigt.
Jeg har ingen som helst følelser med hensyn til, om den ene eller den anden teknik er den mest rigtige.
Jeg mener faktisk, forslaget her alt i alt er ordentligt og velafbalanceret.
Derfor tak til det forholdsvis store flertal, der har meldt positivt ud om det, og en anmodning om, at de, der har meldt negativt ud, lige overvejer, om de nu er helt sikre på, at det vil være klogt at bruge den røde knap, når der skal stemmes om forslaget.
Jeg tror, man vil få meget svært ved at forklare det ude i forsamlingshusene, hvis man bliver konfronteret med, at man har stemt imod et forslag af den her karakter.