runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-11-04:
Nu er det jo nærliggende at sige, at man er enig med den ærede foregående taler, men jeg vil dog trods alt gerne sige, at SF selvfølgelig er positiv over for forslaget om, at man imødekommer Ligestillingsnævnets afgørelse.
Men jeg vil, som Socialdemokratiets ordfører, fru Mette Frederiksen, var inde på, gøre opmærksom på, at den måde, man implementerer direktivet på, jo ikke nødvendigvis behøver at være ud fra den laveste fællesnævner, men at man godt må have lidt større ambitioner. Nu ved jeg, at det måske ikke lige ligger til regeringen at have de store ambitioner på ligestillingsområdet, men alligevel vil vi godt dyrke det lidt yderligere under udvalgsarbejdet.
Men overordnet set
Lars Barfoed (KF), 2003-11-04:
Der skal naturligvis ikke herske tvivl om Danmarks villighed til at overholde EU-direktiver, og der skal heller ikke herske tvivl om, at Danmark skal overholde graviditetsdirektivet. Den tvivl er blevet rejst.
Der er ikke fuldstændig sikkerhed for, hvordan direktivet skal fortolkes.
Det er der rejst tvivl om med den såkaldte Boyle-dom, men med den nævnsafgørelse, vi har, og sammenholdt med den tvivl, der er om direktivets fortolkning, finder vi i Det Konservative Folkeparti det helt rigtigt, at regeringen nu har fremsat dette forslag, hvormed vi i hvert fald sikrer, at vi er på den rigtige side af de fortolkningsmuligheder, der er, nemlig således at kvinder i de første 14 uger af en barselorlov under alle omstændigheder optjener en ret til en ferieydelse.
Charlotte Antonsen (V), 2003-11-04:
Da Venstres ordfører, hr. Ulrik Kragh, ikke kan være til stede, skal jeg på Venstres vegne fremlægge følgende: EU har i år 2000 vedtaget et direktiv om etnisk ligebehandling sammen med et beskæftigelsesdirektiv.
De to direktiver fastlægger bl.a. en række vilkår for, hvordan man skal agere uden forskelsbehandling.
Direktiverne blev forgæves forsøgt implementeret ved lov i sidste folketingssamling.
Da det ikke lykkedes, forsøger vi nu igen at finde et flertal for lovændringerne, der har til hensigt at indføre de for arbejdsmarkedet aktuelle bestemmelser i de to direktiver.
Tro defineres med bemærkningerne til loven som et bredere begreb end almindeligt anerkendte religioner.
Det indføjes i loven, hvordan forskelsbehandling defineres.
Definitionen præciseres for både direkte og indirekte forskelsbehandling samt chikane og instruktion i at forskelsbehandle.
Disse definitioner uddybes endvidere i bemærkningerne.
Specielt skal opmærksomheden henledes på beskrivelserne af indirekte forskelsbehandling, hvor det fastslås, at en arbejdsgiver godt må give nødvendige objektivt begrundede, saglige krav.
, såfremt en konkret vurdering af formål med sprogkrav er saglig og proportional i forhold til opgaven. Det samme gør sig gældende, såfremt eksempelvis beklædningskrav er begrundet i et almindeligt krav til uniformering. Såfremt en person føler sig forskelsbehandlet, kan vedkommende fremføre sin sag ved domstolene under reglerne om delt bevisbyrde.
For fuld implementering af direktiverne er det også nødvendigt at fastslå i forskelsbehandlingsloven, at arbejdstagerorganisationernes og arbejdsgiverorganisationernes særlige medlemsfordele ikke må give anledning til forskelsbehandling, samt at forskellige arbejdspladser på forskellige virksomheder ikke må forskelsbehandles, såfremt de arbejder under samme overenskomst
Endelig fastslås det i ændringerne til forskelsbehandlingsloven, at særlige områder som f.eks. religiøse samfunds ansatte stadig må behandles særligt, idet dog kravene fortsat skal være proportionale i forhold til målet med den ulige behandling.
Alt i alt er det en række forbedringer af forskelsbehandlingsloven, således at fremtiden giver endnu større vished for, at folk kan behandles efter deres indsats og engagement og ikke efter deres oprindelse, udseende eller religion.
Det er et sundt princip, og derfor støtter Venstre forslaget.
Charlotte Antonsen (V), 2003-11-04:
Fru Anne-Marie Meldgaard svarer ikke på spørgsmålet.
Jeg bliver nødt til at stille det for tredje gang. Socialdemokratiet har sagt ja i Europaudvalget til dette forslag, men man ønsker altså ikke at implementere det i dansk lovgivning.
Man kan komme med 700 undskyldninger og forklaringer.
Det ændrer altså ikke ved, at jeg meget gerne vil bede om et klart svar på, om det er en ny linje i Socialdemokratiet. Skal vi nedlægge Europaudvalget, fordi Europaudvalget er meningsløst?
Er det det, der bliver sagt?
Europaudvalget er jo meningsløst den dag, hvor man ikke kan regne med, at hvad partierne siger i Europaudvalget, agter de efterfølgende at gøre i Folketingssalen.
Så giver det ikke længere nogen mening, at partierne giver mandater i Europaudvalget.
Vi må have et klart svar.
Er dette en enlig svale?
Er det, fordi fru Meldgaard er ny ordfører i denne sag?
Hvad er det, der foregår i Socialdemokratiet?
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-04:
Ja, vi kan jo godt høre, at Venstre og De Konservative er uenige med Socialdemokratiet, det er jo ikke nogen hemmelighed.
Og det er jo heller ikke nogen hemmelighed, som fru Anne-Marie Meldgaard var inde på, at vi ikke kunne støtte forslaget.
Men jeg synes, at der er lidt af et paradoks i det her, nemlig at regeringen sammen med Socialdemokratiet, selv om de ikke er enige endnu, går ud og laver en lovgivning, der godt nok kommer fra et direktiv i EU, som rent ud sagt aldrig burde være lavet, går ud og laver så store hindringer på det danske arbejdsmarked, som det her forslag vil medføre.
Det vil medføre, at det mindste optrin, der er på en virksomhed, hvis der f.eks. er en, der føler sig generet, uanset om det er en indvandrer, eller det er en, der er bøsse eller lesbisk eller for tyk eller for grim, hvis vedkommende bliver generet af et eller andet, af en kollega eller en arbejdsgiver, så kan vedkommende med den her lov i hånden lægge sag an. Det her indebærer også, at lovforslaget gør, at alle de, der går med tørklæde, kan lægge sag an mod arbejdsgiveren, hvis han ikke vil have det, eller kolleger, der generer dem.
Jeg synes, det er uhørt, at vi skal indføre sådan en lov på det danske arbejdsmarked.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-04:
Jeg noterede mig, at det efter Socialdemokratiets opfattelse vil belaste domstolene på en helt urimelig måde, at vi gennemfører dette lovforslag, og det har jeg svært ved at forstå.
Vi har jo altså regler i forvejen på området.
Nu laver vi nogle ændringer, men hvordan skulle det føre til en helt urimelig belastning af domstolene?
Der er da intet, der tyder på, at der er et så massivt omfang af sager, at domstolene ikke skulle kunne påtage sig at klare de sager, der dukker op.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-11-04:
Til fru Charlotte Antonsen: Det var godt forsøgt at køre EU-diskussionen ind i den her sag på det niveau, men det er altså helt skudt forbi.
Socialdemokratiet er fuldstændig klar over, hvilket mandat der er givet i den her sag, og vi er også godt klar over, at V og K ikke gav mandat i den pågældende sag og derfor måske ikke engang er så interesseret i at få gennemført det her.
Men der er ikke noget, der forhindrer, at der opstår nye politiske ideer, når man bliver pålagt et minimumsdirektiv, og at man så kan tilgodese andre grupper i den her sammenhæng.
Og til hr. Lars Barfoed: Jeg tror ikke på, at jeg har sagt, at det her vil belaste domstolene helt urimeligt.
Jeg tror nærmere, jeg har sagt, at det er fuldstændig unødvendigt at belaste domstolene med den slags sager her.
Men mit ærinde var faktisk den anden vej.
Det var, at præcis de allersvageste i de her situationer næppe vil nå til domstolene, fordi der ikke er ressourcer til at komme dertil.
Men at løfte røret og ringe til en klageinstans tror jeg kunne lade sig gøre.
Dansk Folkepartis spørgsmål betragter jeg mere som en bemærkning både til regeringen og til Socialdemokratiet.
Charlotte Antonsen (V), 2003-11-04:
Jeg bliver altså nødt til at fastholde den socialdemokratiske ordfører på vores EU-forpligtelser.
Det nytter ikke noget, at fru Meldgaard kommer herop og starter med at sige, at vi viser foragt for Folketinget, fordi vi gerne vil implementere et EF-direktiv, som oven i købet den forrige regering har forpligtet os til.
Det er jo fuldstændig umuligt for nogen regering i Danmark at være medlem af EU fremover, hvis vi ikke kan regne med, at når der bliver sagt ja i Europaudvalget, så har man tænkt sig at følge op med at sige ja til direktivet, når det skal implementeres i dansk lovgivning.
Så kan fru Anne-Marie Meldgaard tale herfra og resten af natten om sit eget lille nævn - det vender vi jo tilbage til, når den næste sag kommer op - men det nytter ikke noget.
Socialdemokratiet må anerkende sit ansvar i de sager.
Jeg vil gerne høre, om det er en ny linje i Socialdemokratiet.
Er det flintrende ligegyldigt, hvad der sker i Europaudvalget?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-11-04:
Fru Charlotte Antonsen skulle prøve at skue tilbage og huske, hvad der skete, da der skulle gives mandat til den sag, så kunne det være, at også Venstre ville tænke anderledes.
I alle andre sager har ethvert land, også i arbejdsmarkedssager, lov til at lave tillægslovgivning i forhold til det minimum, der er vedtaget i direktivet.
Sådan har det været tidligere, sådan er det nu, og sådan vil det også blive ved med at være.
Så at ville sløre, at man ikke selv magter at implementere, at alle har en klageadgang og der ikke sker forskelsbehandling på det danske arbejdsmarked ved at køre den over på et mandat i Europaudvalget, er simpelt hen for sølle.
Det er rigtigt, at SR-regeringen fik et ja uden om VK til at gennemføre det her direktiv, men det er også rigtigt, at i mange sager ligger Danmark ofte over minimumsdirektiverne.
Det gælder miljøbeskyttelse, og det gælder sundhedsbeskyttelse og arbejdstagerbeskyttelse.
Så jeg kan ikke se, at der kan være noget som helst forkert i, at Socialdemokratiet på netop det her område ønsker at beskytte de allersvageste.
Det er ikke en ny holdning i Socialdemokratiet.
Jeg tror faktisk, fru Charlotte Antonsen og jeg har været i Folketinget i nøjagtig lige mange år, og derfor tror jeg godt, vi ved, hvor vi står.
Charlotte Antonsen (V), 2003-11-04:
Den socialdemokratiske ordfører overrasker mig endnu en gang.
Hvad er det, der foregår i Socialdemokratiet?
Man er på vild flugt fra alt, hvad man tidligere har stået for.
Hvad med EU, hvad med Europaudvalg, hvad med Folketingets engagement i EU-sagerne?
Vil man ikke længere være med til at implementere de sager, vi selv har sagt ja til i EU?
Det er et skråplan.
Dækker det også Det Radikale Venstre?
Er de enige i den argumentation?
Er EU ikke længere et forpligtende samarbejde for Socialdemokratiet?
Freddy Dam (V), 2003-11-04:
Vi er enige i, at kvinder ikke skal stilles økonomisk ringere end mænd på grund af barsel.
Lovforslaget går ud på at sikre, at lønmodtagere, der ikke under barselorlov optjener ret til løn under ferie og ferietillæg, feriegodtgørelse eller feriedagpenge, optjener en ferieydelse under barselorlovens første 14 uger til udbetaling i det følgende ferieår.
Lønmodtagere, der har ret til ferie med løn eller er omfattet af en overenskomst eller er medlem af en a-kasse, er ikke omfattet af forslaget.
Det er kun dem, der ikke er medlem af en a-kasse og ikke har ret til anden økonomisk dækning under ferie.
Samtidig er vi meget tilfredse med, at forslaget også omfatter den adoptionssøgende, der tildeles barselorlov i de første 14 uger, samt fædre, der får ret til at indtræde i moderens 14 ugers orlov.
Ferieydelsens størrelse skal svare til og beregnes som dagpengesatsen ved sygdom og have et maksimum som sygedagpenge beregnet på baggrund af den indkomst, som lønmodtageren har på ferietidspunktet.
Beskæftigelsesministeriet skønner, at der vil være tale om ca. 1.000 kvinder årligt.
Det er ikke noget stort antal, men det er måske så meget desto vigtigere, at denne gruppe tilgodeses.
Ole Sohn (SF), 2003-11-04:
Jeg synes, det ville være synd for Enhedslisten, hvis de skulle komme i den situation, at de ikke kunne tage bare selv det mindste skridt, så jeg skal på vegne af regeringspartierne - Venstre og Det Konservative Folkeparti - Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Kristendemokraterne og SF fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Idet Folketinget konstaterer, at arbejdsløshedslovgivningen er overordentlig bureaukratisk og indviklet, opfordres regeringen til med inddragelse af arbejdsmarkedets parter og A-kassernes Samvirke at arbejde for en enklere administration og en forenkling af regelsættet vedrørende arbejdsløshedsforsikringen, herunder administrationen af efterlønsbeviset, og med yderligere fokus på - at videreudvikle og udnytte digitale redskaber til forenkling af administrationen af arbejdsløshedslovgivningen, - at effektivisere og forenkle kommunikationen mellem AF og a-kasser i forbindelse med de etablerede rådighedskontrolsystemer, herunder underretningssystemerne mellem AF og a-kasser, og - at komme med forslag til regelforenkling, der understøtter et velfungerende arbejdsmarked inden for rammerne af arbejdsmarkedsforliget, herunder aftalerne om efterløn og »Flere i arbejde« og uden offentlige merudgifter. Folketinget vil arbejde for at fremme gennemførelsen af sådanne forslag.
Regeringen giver Folketinget en redegørelse om forenklingsarbejdet i begyndelsen af folketingsåret 2004-05.«
Lars Barfoed (KF), 2003-11-04:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke forstår hr. Keld Albrechtsens ræsonnement, og derfor vil jeg gerne bede om at få det uddybet.
Hr. Keld Albrechtsen betegner det, han kalder årsberegningsmodellen - som jeg kalder årsindkomstsmodellen, jeg tror, det er den mere præcise betegnelse for den - som kompliceret i forhold til det nugældende system.
Jeg vil gerne bede hr. Keld Albrechtsen om at forklare det mere konkret.
I dag har vi et system, hvor man skal indhente gamle lønsedler, måske fra skiftende arbejdsgivere, ofte inddrage arbejdsgiverne i det, så de må finde dem frem, de skal samles sammen i a-kasserne, der skal foretages beregninger, og der er ofte tvivlstilfælde, der skal udredes i den forbindelse.
I modsætning til det foreslår vi så, at man overvejer en årsindkomstsmodel, hvor man simpelt hen bare fra a-kassens side kan gå til skattemyndighederne eller til medlemmet selv og bede om slutopgørelsen fra det seneste kalenderår, og så lægger man bare den skattepligtige indkomst, der fremgår af det, til grund.
Ingen diskussion.
Sagen er jo kontrolleret af
skattemyndighederne
Et helt enkelt system.
Hvorfor mener hr. Keld Albrechtsen, at det er mere indviklet end det nugældende system?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-04:
Det mener jeg af to grunde: For det første fordi der vil komme en lang række efterfølgende korrektioner, der vil komme til at give anledning til sår og tårer mange steder, når det så viser, at man kommer for langt væk fra det, som er det faktiske indtægtsforløb.
Det kender vi tilsvarende fra boligsikringslovgivningen, som jeg vil opfordre hr. Lars Barfoed til at studere i den sammenhæng.
Jeg tror ikke, nogen vil påstå, at det er et enkelt system.
Det er nok bedre end dagpengesystemet, men det er desværre ikke administrativt et enkelt system. For det andet skal det selvfølgelig ses i sammenhæng med den konservative idé om at lave en skrå skala for dagpengene med faldende dagpengebeløb - og så bliver det hele jo først for alvor rigtig indviklet.
Jeg har forstået det sådan, at de penge, som hr. Lars Barfoed ville spare ved at lave dette årsberegningssystem - for det er jo grundlæggende et spareforslag - vil han så bruge til at ændre satserne for dagpengene.
Så bliver det hele jo altså for at sige det mildt meget, meget kompliceret
og endnu mere kompliceret, end det er i forvejen.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-04:
Det er vist i meget få tilfælde, at det vil blive nødvendigt med korrektioner.
Der kan jo også udmærket ske korrektioner i det nugældende system, hvis man efterfølgende finder ud af, at det indtægtsgrundlag, der ligger til grund for beregningen af dagpengene, er forkert.
Så skal man også lave tingene om, formentlig i få tilfælde, men det overskygger jo ikke den enorme forenkling, det vil være, at man bare går hen til et sted, hvor indtægten er kontrolleret en gang for alle.
For så vidt angår det med, at man så indfører en anden sats i starten af dagpengeperioden, vil det jo fremgå helt automatisk af det system, at når man lægger det seneste kalenderårs indkomst til grund, så vil det jo i andet ledighedsår være et lavere indtægtsgrundlag, for da har man fået dagpenge i det kalenderår, som man lægger til grund. Hvis man så hæver maksimumbidraget, så er det jo bare at have
et andet maksimumbidrag end i dag.
Der ligger ikke nogen som helst kompleksitet i det.
Det er faktisk det samme system, som man kender allerede.
Så står jeg lige og konstaterer, at nu er det mig, der svarer på spørgsmål i stedet for hr. Keld Albrechtsen, men det er jo så udmærket.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-04:
Det, vi kan se for os, er, at nu er regeringen begyndt at bryde dagpengesystemet op og indføre et helt nyt dagpengesystem med nye karantæneregler, nye maksimumssatser, som ikke længere er faste, og i det hele altså meget indviklede regler, i øvrigt også regler, jeg er bange for vil vise sig at være i modstrid med de valgløfter, regeringen gav, for da sagde man jo, at man ikke ville forringe disse ting, og nu vil man altså tage dagpengene fuldstændig fra folk i helt op til 5 uger.
Det er der heller ingen sammenhæng i i forhold til det, man sagde før valgkampen, men der er jo partier, der siger en ting før et valg og gør noget andet efterfølgende.
Det korte af det lange er i hvert fald, at Det Konservative Folkeparti og regeringen er på vej til at lægge endnu et lag af kompliceret mystik ned over et i forvejen totalt mystisk system med blanket oven på blanket og nu altså fra nytår endnu en stak nye blanketter.
Det bliver altså mere indviklet og ikke mindre indviklet, er jeg bange for vi må konstatere.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-04:
Nu kan jeg sådan set godt forstå, at hr. Keld Albrechtsen egentlig hellere vil tale om noget andet end det, jeg spurgte ham om.
Men det ændrer altså ikke ved, at når Hr. Keld Albrechtsen taler om blanket på blanket, så bliver der betydelig færre blanketter, betydelig færre papirer, betydelig færre arbejdsgange og kontolprocedurer, hvis man har en årsindkomstmodel i stedet for det nuværende grundlag for beregning af dagpengene.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-04:
Jamen det var derfor, jeg opfordrede hr. Lars Barfoed til at sætte sig ned og studere boligsikringssystemet.
Nu er jeg jo som gammel boligforeningsmand vant til at kigge på boligsikringssager, og jeg ved, hvad det kan føre til, når man baserer sig på tidligere årsopgørelser skattemæssigt, indtægtsmæssigt.
Det viser sig, at dem er man hele tiden nødt til at lave om, fordi de ikke passer på virkeligheden.
Derfor har vi disse mange sager med beregninger i boligsikringssystemet, som ansatte rundtomkring i alle kommuner hele tiden sidder og bakser med og sveder over, og det er det system, som hr. Lars Barfoed nu tror vil blive en forenkling at indføre i a-kasse-sammenhæng.
Det er altså ikke så enkelt, at det bare lige er haps, og så kommer der et tal ud af en computer, og så passer det tal.
Sådan er virkeligheden desværre ikke.
Man kunne ønske, at vi havde et skattesystem i Danmark, så det var sådan, men sådan er det ikke, og derfor vil det føre til et hav af komplicerede korrektioner og til, at endnu flere folk skal ansættes til at administrere det.
Jeg er ked af at måtte sige det, men sådan er de nøgne kendsgerninger ude i virkeligheden.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-11-04:
Jeg må jo konstatere, at det er lige ved, at man kan få opfattelsen af, at man er gået fejl, og at vi er ved at diskutere en dagpengereform.
Men jeg har forstået, at den her debat drejer sig om noget helt andet, og jeg vil så tage fat i det, som jeg altså mener den drejer sig om, nemlig regelforenkling og administration af dagpengereglerne.
På den ene side er vi Kristendemokrater jo glade for forenklinger.
På den anden side må vi jo også sige, at de regler, der er på dagpengeområdet, også er udtryk for et politisk valg.
Sådan vil det altså også fortsat være, og det vil nok blive endnu værre med den finanslov, der tegner sig.
Der er reglerne om unge under 25 år, der er reglerne for folk, der lige er blevet uddannet, og sådan kunne der nævnes en række spidsfindigheder.
Så helt enkelt bliver det nok aldrig.
Vi går ind for regelforenkling, for at ressourcerne kan bruges på de mennesker, som er uden arbejde, sådan at de kan komme i arbejde, og derfor er vi glade for, at der bliver sat fokus på administrationen.
Den skal selvfølgelig holde, det er klart nok, men det behøver ikke nødvendigvis at være kompliceret. Jeg kan bare konstatere, at når det gælder administrationen af dagpengereglerne, så har Kristendemokraterne altså ingen hellige køer.
Ole Sohn (SF), 2003-11-04:
Jeg synes, vi har haft en god og konstruktiv debat på baggrund af, at der har været en fælles forståelse for, at hovedtemaet for debatten i dag ikke har været, hvorvidt vi syntes, at den ene lov eller den anden lov var god eller dårlig, men vi har sat fokus på det, som også er vigtigt, nemlig at sikre, at vi ikke overadministrerer et område.
A-kasse-området er bestemt et af de områder, som man kan diskutere om er overadministreret eller ej, men 15.000 sider regelsæt for en enkelt lovgivning er langt, langt ud over det rimelige.
Derfor er jeg glad for, at vi under dagens debat har konstateret en fælles enighed i Folketinget om, at der skal gøres noget. Så kan man altid have forskelligt temperament til, hvor meget der skal gøres og hvor hurtigt.
Og der har jeg den opfattelse, at det for mig at se er det vigtigste, at vi kommer i gang med arbejdet, og at vi med det forslag til vedtagelse, der er et flertal bag, også kan konstatere, at der ligger en opfordring til regeringen til at inddrage arbejdsmarkedets parter og a-kasserne til at gå i gang, ikke bare sådan generelt, men også til at tage nogle konkrete emner op, som vi har sat fokus på: spørgsmålet om efterlønsbeviset, kontrolsystemerne osv.
til vedtagelse, at kommer der gode ideer ind om en lang række af de andre områder, som er omfattet af a-kasse-lovgivningen, ja, så kan vi tage det op. Det, jeg synes er det bedste, er, at vi ikke denne her gang bare har lavet et forslag til vedtagelse, som kommer med de gode meninger, men at vi også siger til regeringen, at vi gerne vil holde lidt kontrol med, hvordan arbejdet skrider frem, så vi kan få en redegørelse over arbejdets forløb, hvor langt man er kommet, når vi mødes i begyndelsen af næstkommende samling.
Så i den ånd vil jeg sige, at det er en af de dage, hvor det samarbejdende folkestyre har vist sig fra sin bedre side,
og derfor har jeg også en tro på og et håb om, at alle gode kræfter både i regeringen og hos interessenterne, som arbejder med administrationen af a-kasse-reglerne, kommer et godt stykke videre, sådan at vi, når vi når frem til næste samling, da kan se nogle konkrete muligheder for at få lettet administrationen af hele dette omfattende lovkompleks.