Bent Bøgsted (DF), 2004-10-19:
Jamen jeg bliver mere og mere forvirret.
Det er rigtigt, at Dansk Folkeparti ikke er med i aftalerne om fleksydelsesordningen og efterlønnen, og derfor gør det også tingene meget nemmere for mig.
For mig lyder det altså, som om hr. Bjarne Laustsen taler for, at fleksydelsesmodtagere skal være med i en a-kasse, men så vidt jeg ved, har vi fri ret til at tilmelde os en a-kasse her i Danmark.
Derimod har hr. Bjarne Laustsen en hel del kolleger, der tvinger folk til at være med i en fagforening.
Det er så et andet spil, men jeg mener ikke, der er nogen steder, man er tvunget til at være medlem af en a-kasse.
Det kan godt være, der er et par enkelte fagforeninger, men generelt har man frit valg med hensyn til, om man vil være med i en a-kasse eller ikke.
Det, hr. Bjarne Laustsen egentlig ønsker, er, at netop fleksydelsesmodtagere skal tvinges til at være med i en a-kasse.
Det er totalt misvisende, og det er derfor, jeg ikke rigtig kan forstå, hvad det er, hr. Bjarne Laustsen står og siger.
Jeg mener, det er lidt modsatrettede meldinger, der kommer fra hr. Bjarne Laustsen i spillet her.
Men vi er altså som sagt ikke med i fleksjobforliget, så det er meget nemt for mig.
Det, hr. Bjarne Laustsen står og siger, undrer mig mere og mere, men lad det nu være.
Jeg var ikke i Folketinget, dengang aftalen blev lavet, og derfor har jeg selvfølgelig heller ikke indflydelse på den.
Det lyder bare, som om der var noget rivravruskende galt, dengang Socialdemokratiet stod i spidsen og fik indført fleksydelsesordningen, men det kan jeg kun tage til efterretning.
Ordningen blev indført som led i førtidspensionsreformen, og som sagt – det har hr. Bjarne Laustsen bekræftet flere gange – er Dansk Folkeparti ikke med i den.
Vi er kommet med i satspuljeforliget, men den aftale, der blev lavet dengang, er vi selvfølgelig ikke med i.
På samme måde, som hr. Bjarne Laustsen før troede, at der var aftalt noget med Dansk Folkeparti, troede jeg, at der var aftalt noget med Socialdemokratiet, men det kan jeg altså konstatere at der ikke er.
Lovforslaget indeholder en hel del, bl.a. en karensperiode på 3 måneder, og man kan være lidt mistænksom med hensyn til, hvordan det kommer til at falde ud.
Men efter de forklaringer, jeg har fået, skulle det ikke give nogen problemer som sådan, og jeg går ud fra, at det vel også skal aftales lidt nærmere med kommunerne, inden det er færdigt.
Men så må vi se på, hvad der kommer ud af det.
Bestemmelsen om karensperioden går kort og godt ud på, at der ikke skal ske et misbrug; man skal ikke kunne putte folk på fleksydelse, lige før de ryger over på en anden ydelse, som kommunen skal betale, så kommunen kan tjene penge ved at sætte dem på en statsydelse.
Det er det, karensperioden går ud på, og det synes jeg egentlig kan være meget rimeligt.
Det drejer sig også om, at indbetaling til pensionsordninger efter § 15 a i pensionsbeskatningsloven efter det fyldte 60. år medfører fornyet beregning af fradraget i fleksydelse for pensionsopsparinger.
I forbindelse med fradrag i fleksydelse for udbetalte feriepenge harmoneres reglerne om arbejdets og indtægtens betydning for beregning af fleksydelsen.
Fleksydelsen harmoneres med reglerne i efterlønsordningen, og for at sikre korrekt administration af reglerne om fradrag i fleksydelse for arbejde indføres der hjemmel til at fastsætte regler om løbende indsendelse af oplysninger om arbejde og indtægter.
Der bliver også tale om justering af overgangsbestemmelser for personer født før den 1. marts 1952, som får samme mulighed som efterlønsmodtagere for at få medregnet perioder med a-kasse-medlemskab.
Hr. Bjarne Laustsen var inde på, at fleksydelsemodtagere ikke kan være med i en a-kasse.
I første omgang sagde vi rent umiddelbart, at det forslag kunne vi sagtens støtte, men når man kigger lidt nærmere på det, kan der måske dukke nogle misforståelser op.
Det er ikke sådan, at vi ikke kan støtte lovforslaget, selv om vi ikke er med i forliget, men det er rarest lige at få eventuelle misforståelser afklaret, inden vi siger endeligt ja.