Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-01:
Jeg skal takke ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne ønsker jo ikke at støtte det her lovforslag og følger dermed linjen fra den første supplerende pensionsydelse.
Til gengæld støtter SF, Enhedslisten og Dansk Folkeparti regeringens forslag og har gjort det lige fra det første initiativ.
Så det, der i virkeligheden er mest interessant her, er Socialdemokratiets holdning til ældrechecken og også Socialdemokratiets argumentation for at stemme imod.
Socialdemokratiet stemte for pensionsydelsen, første gang den blev introduceret, men har så siden stemt imod.
Jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det bl.a. er, fordi man ikke synes, at den er målrettet nok.
Men lad os prøve at tage fat i nogle af de argumenter, som den socialdemokratiske ordfører kom med.
Det ene var en ærgrelse over, at 1.900 folkepensionister, der er bosat uden for landets grænser, også får del i pensionsydelsen.
Jeg studser over det, for det må jo nødvendigvis rejse spørgsmålet, om det fra Socialdemokratiets side er udtryk for, at man ikke ønsker, at personer skal kunne tage de sociale ydelser med til udlandet.
Det her følger jo bare, at man har retten til at tage folkepensionen med sig.
Og så er det klart, at hvis man opfylder kriterierne for at få del i pensionsydelsen, vil man selvfølgelig også få den udbetalt, selv om man har taget bopæl i et andet land.
Så er der især diskussionen om friværdien.
Jeg kunne forstå, at fru Grete Schødts var meget imod, at man kan have en friværdi i sit hus, samtidig med at man kan modtage den supplerende pensionsydelse.
Det er jo rigtigt, at sådan forholder det sig, og det skyldes bl.a., at der ikke er tradition for at lade værdien af mursten indgå ved udmålingen af forsørgelsesydelser til pensionister.
Den supplerende pensionsydelse er jo baseret på nøjagtig den samme tildelingsmekanisme som den, der blev introduceret under den tidligere regering, nemlig i forbindelse med helbredstillægget.
Her er det også den likvide formue, der tillægges vægt, når der skal tages stilling til, om en pensionist skal have tilskud til medicin eller kiropraktorbehandling.
Fru Grete Schødts skylder derfor egentlig at følge op på, om det er hele det formuebegreb, man vil lave om på.
Det synes jeg jo er nok så interessant, qua at det er det, man selv har indført i sin tid.
Jeg synes jo, det er vigtigt, at der er overensstemmelse mellem de forskellige kriterier, så vi ikke opererer med forskellige kriterier fra område til område.
Så siger den socialdemokratiske ordfører også, at når man modtager den supplerende pensionsydelse, bliver man straffet økonomisk på boligydelsen.
Det var store ord at tage i sin mund, men det er selvfølgelig rigtigt, at nogle af modtagerne vil opleve, at den supplerende pensionsydelse i et vist omfang vil blive modregnet i boligydelsen.
Det er en naturlig konsekvens af, at den supplerende pensionsydelse nu skal behandles på lige fod med andre skattepligtige indkomster.
Men jeg kan også oplyse, at det, vi forventer man i gennemsnit vil miste som modtager af boligstøtte, svarer til omkring 350 kr. årligt.
Så jeg synes nok, at det at sige, at man bliver straffet økonomisk for at modtage den supplerende pensionsydelse, er lidt overdrevet i den her sammenhæng.
Så siger den socialdemokratiske ordfører også, at vi smykker os med lånte fjer, og det er jo en interessant formulering i forhold til, at vi rent faktisk på finansloven har fundet 340 mio. kr., der nu skal gå til den her ordning, der er så målrettet, som man nu kan gøre den med henblik på at give pensionister en ekstra indkomst.
Forslaget betyder, at flere pensionister vil kunne modtage et årligt beløb i januar måned på op til 6.200 kr.
Faktisk er der nu tale om, at 204.000 folkepensionister i Danmark vil være modtagere af pensionsydelsen.
Det, jeg synes er vigtigt i forbindelse med forslaget, som det ligger nu, er, at vi får afskaffet krone for krone-aftrapningen, for det er ikke rimeligt, at vi skal nedsætte den supplerende pensionsydelse med en krone for hver krone, indtægten fra f.eks. en mindre privat pensionsopsparing overstiger fradragsbeløbet.
Det var, hvad vi kunne finde finansiering til sidste gang, vi ændrede reglerne, og derfor synes jeg, det er rigtig positivt, at vi nu har fundet midlerne til at komme af med den regel.
Det betyder, at den supplerende pensionsydelse nu bliver reguleret efter den personlige tillægsprocent, og det har samtidig den fordel, at der er tale om en mekanisme, der i forvejen er kendt blandt pensionister, som modtager helbredstillæg og varmetillæg.
Så jeg vil gerne sige til fru Grete Schødts, at der ikke er tale om lånte fjer, der er tale om 340 mio. kr. til forbedring af den supplerende pensionsydelse.