runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Til hr. Jens Heimburger: Det er fuldstændig rigtigt, at Dansk Folkeparti gerne vil have, at de ældre skal have mere i folkepension.
Og de skal have en folkepension, så de ikke skal stå med tiggerstaven i hånden, hver gang de skal have en lille ydelse.
De skal have deres eget selvværd, så de kan betale for denne ydelse, men det skal selvfølgelig være en folkepension, der er meget højere end den, der er i dag.
Grete Schødts (S), 1999-10-28:
Jeg kan ikke nære mig for at stille dette spørgsmål til den konservative ordfører: Skal det forstås sådan
Jens Heimburger (KF), 1999-10-28:
Men det er der ikke tid til.
Til fru Myltoft vil jeg sige, at vi på ingen måde føler os bundet af den aftale; det er ikke en aftale, vi har indgået, og vi kan sagtens leve med i vores parti, at der nogle gange er uenighed om visse sager.
Og til fru Skaarup vil jeg sige, at jeg fuldt ud deler partiets interesse for, at de ældre skulle have mere i folkepension, hvis der var råd til det.
Jeg mener, det er at stikke en stor, stor befolkningsgruppe blår i øjnene.
Og til fru Grete Schødts: Jeg tror, jeg fik svaret på det, at vi accepterer en vis form for diskussion og uenighed i partiet.
Villy Søvndal (SF), 1999-10-28:
Jeg har et enkelt opklarende spørgsmål til fru Birthe Skaarup
jeg synes, det fortjener meget respekt, at et parti er optaget af det og gerne vil gøre noget på området.
Det, jeg vil spørge til, er specielt boligdelen, hvor pind 2 i Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse går ud på at sikre de nødvendige plejehjemspladser og ældreegnede boliger til de ældre, der har behovet.
Sådan står der.
Hvis man så bladrer om på Dansk Folkepartis hjemmeside og finder Dansk Folkepartis principprogram, finder man følgende på side 25: »Skatteydertilskud til boligbyggeri, boligselskaber osv. skal ophæves over en kortere årrække«.
Nu er det sådan, at ældreboliger jo faktisk bygges som støttet boligbyggeri.
Det er altså det, Dansk Folkeparti vil ophæve.
Hvordan kan man den ene dag skrive det i sit principprogram, og så næste dag fremsætte sådan et forslag til vedtagelse, eller betyder det, at man tager afstand fra Dansk Folkepartis principprogram?
Jeg spørger.
Grete Schødts (S), 1999-10-28:
Jeg vil gerne stille det spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører
: Vil fru Birthe Skaarup bekræfte, at der er bygget ca. 80.000 nye ældreboliger, og vil fru Birthe Skaarup bekræfte, at der er flere plejehjemsboliger i dag, end der tidligere har været?
Vil fru Birthe Skaarup også bekræfte, at ældre som yngre, der kommer på plejehjem, også har krav på at have en sund og en god bolig, hvor der er plads til mere end en seng og et bord og en stol, så man ikke rykker ældre mennesker op med rode, fordi de skal på plejehjem?
Birthe Skaarup (DF), 1999-10-28:
Først til fru Grete Schødts.
Jeg håber, jeg fik alle spørgsmålene med.
Jeg var lige optaget af at komme ned og hente beslutningsforslaget.
Det er noget af det, vi ønsker.
Det behøver ikke at være
8 m2 aldersboliger, som det hed i gamle dage, men nogle nye, i moderniserede udgaver. Det er også sådan, at med hensyn til det - jeg tror, det var hr. Villy Søvndal, der nævnte det - der står i vores principprogram om støttet boligbyggeri, så er der jo indført nogle nye regler omkring det her.
Jeg kan eksempelvis sige, at i Århus Kommune har vi taget alt ældreboligbyggeri ud, fordi der kom de nye regler om støtte til ældreboliger.
Og så vidt jeg er orienteret, er det jo nogle af dem, man bygger de nye ældreboliger efter, i modsætning til hvad man gjorde før. Det, man gjorde før, var jo faktisk, at man ikke benyttede den almennyttige boligbygningslov til at bygge ældreboliger.
Det er sket nu, og det har vi netop gjort i Århus Kommune, hvor de ældre faktisk selv betaler og afdrager, og hvor kommunerne ikke går ind i den grad, som man gjorde før.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-29:
Jeg er også lidt interesseret i at høre SF's syn på fastsættelsen af en given leje.
Er det sådan, at SF mener, at der må være en vis sammenhæng mellem den pris, man må betale for en lejlighed, og kvaliteten?
Kvaliteten afhænger jo også af, hvor den konkrete lejlighed ligger, eller er der slet ikke nogen sammenhæng her?
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Jeg er da glad for, at SF erkender, at der er en sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel.
Men nu er det jo sådan, at udlejer mange gange er nødt til at betale markedsprisen for at købe en ejendom, og den pris er også afhængig af, hvor attraktivt det er at få den ejendom.
Der er store mastodonter, der køber fra den lille danske investor, der er store internationale investorfirmaer, der har pengene til det.
Vil det så sige, at hvis vi skal have en beskyttelse for lejere, skal vi også lave en lov, som beskytter de stakkels udlejere - som skal give en utrolig høj pris, fordi de også skal følge markedsværdien - mod de store internationale investorfirmaer?
Det vil jeg gerne have svar på.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-10-29:
Jeg vil godt lige benytte lejligheden til at sige, at det, vi lægger vægt på, er selvfølgelig, at en aftale mellem to parter selvfølgelig er omfattet af dette erhvervslejelovforslag.
Der er tale om en aftalefrihed.
Det bliver lettere for en erhvervsudlejer og en erhvervslejer at udforme en lejeaftale, der passer til deres lejeforhold.
Den aftalefrihed vil gøre erhvervslejemarkedet smidigere og mere velfungerende, og det behøver ikke nødvendigvis at skade den lille lejer eller få det skræmmebillede frem, som jeg synes hr. Knud Erik Hansen lagde frem i sit indlæg.
Forslaget indebærer, at lejeren fortsat bliver beskyttet mod opsigelse som efter de gældende regler.
Dog indføres der en mulighed for, at parterne kan aftale, at udlejeren skal kunne kræve genforhandling af lejevilkårene efter 8 år med den virkning, at lejen kan opsiges, hvis parterne ikke kan blive enige.
Men så skal lejerne altså som udgangspunkt have erstatning, hvis der sker en opsigelse.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-10-29:
Det er da rigtigt, at prisen afhænger af attraktiviteten, men det, man gør nu, er, at man fjerner nogle rettigheder, som man ikke skulle aftale sig til efter den gamle lov, men som man nu skal aftale sig til.
Det betyder, at hvis man er den svage part, og efterspørgslen er stor, risikerer man sandsynligvis, at man må acceptere, at de rettigheder, vi synes burde være grundlæggende som f.eks. uopsigelighed, bliver man nødt til at give afkald på. Angående det med variationen så vi jo også tidligere, da der skete en generel forhøjelse af erhvervslejemålene, at der mange steder faktisk kom en udskiftning af butikker, og det blev de store kædevarebutikker, der kom ind på bestemte steder.
Det her betyder, så vidt vi kan se, en meget mere aggressiv stigning i huslejerne, end hvis det var det samme princip som for boliger, hvor det lejedes værdi som princip har en dæmpende virkning og derfor også i høj grad ville sikre en lavere prisstigning og derfor også større variation i udbudet af butikker.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen siger, at det er et skræmmebillede.
Jeg håber da ikke, det er rigtigt, og hvis vi kan få bekræftet, at det ikke er et skræmmebillede, vil vi da også gerne gå ind i forhandlinger om de punkter, jeg nævnte, hvor jeg synes der er nogen usikkerhed.
Men som vi ser det, er det i øjeblikket ganske problematisk.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-10-29:
Jeg bliver altså nødsaget til at sige til SF's ordfører, hr. Knud Erik Hansen, at det er et rent skræmmebillede, man forsøger at stille op af dette lovforslag.
Det er rigtigt, at der er tale om en større aftalefrihed, og det er rigtigt, at der i lovforslaget både er en beskyttelse af lejer og af udlejer.
Det er fuldstændig rigtigt, og det ser vi i Socialdemokratiet ikke noget problem i.
Men jeg vil godt sige, at det er et fuldstændigt skræmmebillede og en forvanskning af det, der er intentionen i lovforslaget, at få det til at se ud, som om vi nu forvandler byerne til de store centres markeder og lukker de små butikker osv.
Netop fordi man indfører § 7, som er indeholdt i aftalelovens § 36, beskytter man de små butikker og de små håndværksdrivende.
Vi i Socialdemokratiet har lagt vægt på, at det kom med i ministerens forslag, og derfor ser vi slet ikke det problem, som SF forsøger at skræmme med i denne sammenhæng.
Så vil jeg godt sige, at det mest interessante ved lovforslaget er, at det nu bliver frit, hvordan det skal bevises, at lejen er for høj eller for lav.
Det kan f.eks. ske ved syn og skøn eller ved vidneførsel.
Tidligere var det nødvendigt med sammenligningslejemål som dokumentation, nu er det ikke længere nødvendigt.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-10-29:
Det, man laver nu med dette princip, er, at vi forlader det lejedes værdi og går over til markedslejerne.
Det lejedes værdi afspejler også i et vist omfang markedslejen, men ikke på den aggressive måde, som markedslejestigningen gør, plus at markedsværdien er betydelig mere uklar som værdi, plus at der ligger nogen usikkerhed i forslaget om selve aftalevilkårene, som også skal indgå i vurderingen, når markedsværdien skal fastlægges.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Jeg vil gerne spørge SF: Hvis der er en stor efterspørgsel efter at få et butikslejemål, er det så ikke, fordi der mange gange er en stor indtjening ved at få den butik?
Er der ikke en sammenhæng imellem det, man kan tage for lejen, og det, som man kan få af indtjening ved at have lejemålet?
Er det ikke simpel logik?
Og hvis en bager er medlem af en bagerorganisation, er det så ikke brancheorganisationens, bagerorganisationens opgave f.eks. at varetage interesser med at få udfyldt lejekontrakter, mens bageren kan sørge for, at der er rent i baglokalet?
Jeg vil også gerne spørge: Det, at der bliver et mere frit markedsprisleje, hvilken sammenhæng har det med en mindre variation af butikker?
Det er vel et spørgsmål om, at der er masser af nichebutikker, der kører ganske udmærket, og som kan betale lejen.
Det, vi her snakker om, er bare et frit marked.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-29:
Jeg vil gerne spørge hr. Knud Erik Hansen, hvis jeg da ikke har misforstået ham: Vil der ikke altid - uanset om det er under denne lov eller den forrige lov - være forskel på, hvor lejemålet ligger, om det ligger på byens hovedstrøg, eller om det ligger i sidegaderne? Alt andet lige vil prisen da også afhænge af beliggenheden af lejemålet.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Nu vil jeg ikke forlænge debatten, men kunne jeg ikke godt få svar fra SF: Hvis SF insisterer på, at lejerne skal beskyttes, skal der så ikke laves en lov for udlejere, der skal beskyttes mod, at de skal give en så høj pris for de ejendomme, for priserne følger jo den frie markedsøkonomi?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-29:
Ja, jeg var også rørt til tårer over hr. Albrechtsens tale, men er også lidt optaget af: Hvem er i grunden de svage?
Jeg vil gerne give hr. Keld Albrechtsen et eksempel, og det er fru Jensen, der er invalidepensionist.
Hun ejer en 2-etages ejendom, hvor hun bor på første sal sammen med sin mand.
Så lejede de stuen ud til Den Danske Bank, og her er Den Danske Bank altså lejeren, mens invalidepensionist fru Jensen er ejeren, og jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører: Hvor ringe stillet er Den Danske Bank, som jo er lejeren og derfor ifølge hr. Keld Albrechtsen den svage part?
Hvor svagt stillet bliver Den Danske Bank over for invalidepensionist fru Jensen, som ejer den toetagesejendom, hvor fru Jensen bor på l. sal?
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Efter lang tids forarbejde med at udforme en mere tidssvarende lejelov har vi i dag førstebehandlingen af denne.
Man må vel erkende, at det har været et stort arbejde at få de modstridende parter i erhvervslejemålspørgsmål til at anbefale et fælles forslag til en ny erhvervslejelov
, men alt i alt bør det lette lovgivningen på området, når begge parter har kunnet enes om en fælles anbefaling til regering og Folketing vedrørende netop lejelovgivningen på dette område. Formålet med lovforslaget er at søge opnåelse af et mere smidigt og velfungerende erhvervslejemarked, som bliver mere og mere internationaliseret.
Forslaget bygger på større aftalefrihed og friere prisdannelse, og det er set med Dansk Folkepartis øjne en klar forbedring.
For at sikre den lille erhvervslejer, som anses for at være den svage part, er der indført særlige beskyttelsesaftaler, og som et nyt begreb indføres en såkaldt tjekliste, der må opfattes som en klar fordel, når det gælder om at undgå misforståelser i lejeforholdet.
I Dansk Folkeparti har vi også sympati for de forbedrede muligheder, der er indeholdt i lovforslaget
vedrørende generationsskifte.
Jeg kan kun anbefale regeringen at tænke i samme liberalistiske baner, når en ny lovgivning for privat boligudlejning skal vedtages. Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-29:
Først vil jeg sige tak til ministeren for det store arbejde, der ligger bag os, og som nu snart ser sin ende.
De mange møder, vi har haft, hvor de to parter - i denne sag lejer og udlejer - har været taget med til råds og har siddet sammen ved bordet, gør vel, at vi kan håbe på, at der i dette forslag er en bedre lovkvalitet, og at loven derfor måske holder længere, før den skal laves om eller ændres.
Det kunne måske være et forslag, som kunne bruges ved andre lovforslag her i dette ærede Ting.
Med dette forslag er der taget hul på en liberalisering
af lejelovgivningen, eftersom man bevæger sig væk fra lejerbeskyttelse, der traditionelt er udgangspunktet for lejeretten i Danmark.
Men allerede her skal man huske, at det jo ikke er helt sikkert, at de mange, der etablerer sig i de små forretninger som eksempelvis mindre håndværkere, grønthandlere, kioskejere og bagere, nu også er lige så kyndige som udlejere.
Derfor er det da også glædeligt, at dette forslag delvis er udarbejdet med baggrund i aftalen mellem de relevante parter, eftersom man må forvente, at parterne har taget højde for disse ting.
I CD er vi glade for, at man i lovforslaget viderefører reglerne om beskyttelse af lejeren mod opsigelse og om erstatning for tab og godtgørelse for tab af goodwill, hvis lejere alligevel opsiges.
Desuden er vi særlig glade for den del af forslaget, der vedrører afståelsesret og generationsskifte.
Det er nogle ting, som vi i CD gang på gang har fremhævet som væsentlige i denne forbindelse, for det er altså alfa og omega, at en ægtefælle eller en nøglemedarbejder kan indtræde i lejeforholdet af hensyn til virksomhedens fortsatte drift.
Som det fremgår, er vi i CD generelt positive over for forslaget, eftersom der efter vores opfattelse trods liberaliseringstanken er gjort et fornuftigt forsøg på at sikre lejeren og dennes virksomhed over for udlejeren.
Vi mener også, det er på tide, at reglerne for erhvervslejemål bliver samlet i én lov, også for overskuelighedens skyld.
Når jeg alligevel ikke vil stå her og tilsige forslaget CD's ubetingede støtte, skyldes det for det første, at der er tale om et omfattende forslag, og at der jo rent faktisk er dukket visse uhensigtsmæssigheder op under forløbet.
Dernæst vil det være interessant at få klarere belyst, hvilken indflydelse de meget udførlige høringssvar har haft på den endelige udformning af forslaget, og for det tredje må man trods alt huske på, at der er andre interessenter end de, der har haft forslaget til høring. De har part i den indgåede aftale, det kunne måske være interessant at høre dem, og nogle har jo som bekendt allerede anmodet om at komme i deputation.
Den kan hjælpe med til at styrke parternes forhandlinger af erhvervslejeaftalerne, og tjeklisten er jo også et ønske fra forskellige organisationer bag erhvervslejeloven.
CD går i hvert fald meget positivt ind i forhandlingerne, og vi håber på et meget positivt arbejde i udvalget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-10-29:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et meget omfattende lovforslag, og der er også mange høringssvar, og derfor er det også rigtigt, når CD's ordfører, fru Annie Lunde Hansen, siger, at der skal tid til at studere det.
Det skal udvalgsarbejdet blandt andet føre til.
Jeg vil da også påpege, at der jo også er kommet høringssvar fra organisationer, som ikke har været med til at indgå aftalen med Håndværksrådet.
Det er bl.a. årsagen til, at regeringen har indføjet denne § 7, som skal være en beskyttelsesparagraf for de små erhvervsdrivende, og jeg kan forstå, at CD er på linje med Socialdemokratiet i den sammenhæng, altså at det bl.a. er dem, denne lov skal sikre bliver beskyttet.
Det kan vi kun være enige i.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-29:
CD er enig med hr. Lars Kramer Mikkelsen i, at der skal ligge den største beskyttelse som overhovedet muligt af de små lejere i denne lov.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Det Radikale Venstre hilser med tilfredshed, at dette lovforslag nu atter er til behandling.
De parter, som skal leve med loven, har været meget engagerede i at deltage konstruktivt med ideer og forslag i det forberedende arbejde efter første behandling af det oprindelige forslag.
Det Radikale Venstre er tilfreds med, at udgangspunktet i lovforslaget er aftalefriheden.
Så generelt mener jeg ikke man over én kam kan karakterisere lejerne.
Dog er vi selvfølgelig også tilfredse med, at man har fået en beskyttelsesparagraf med.
Det kunne f.eks. være rådgivning om regnskab og revision, miljøregler eller det, vi taler om her i dag, virksomhedens lejekontrakt.
En sund virksomhed kan sagtens være attraktiv at have i sin ejendom for en udlejer, og det forhold vil vise sig i forhandlingen om en lejekontrakt. For Det Radikale Venstre er det desuden vigtigt at sikre, at der er et system til rådighed, hvor parterne kan få eventuelle opståede tvistigheder behandlet.
Det synspunkt er tilgodeset i lovforslaget.
Aftalen mellem de berørte parter har efter Det Radikale Venstres opfattelse betydet forbedringer i forhold til det oprindelige forslag.
Jeg har derfor en forventning om, at lovforslaget vil blive hurtigt udmøntet i praksis efter vedtagelsen.
I Det Radikale Venstre vil vi gøre vores til et hurtigt forhandlingsforløb her i Folketinget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-10-29:
Jeg ved ikke om jeg skal opfatte det som løfter eller trusler, men jeg vil bare sige, at nu er det jo ikke længere skræmmebilleder, vi bliver udsat for.
Nu er det veritable bombekratere på hovedstrøgene i byerne.
Hvorfor skal Enhedslisten forsøge at skabe det skræmmebillede?
Det kan vel ikke være gået totalt forbi hr. Keld Albrechtsens opmærksomhed, at LLO og andre, som repræsenterer de små, siger o.k. til det her, hvis vi sørger
for en beskyttelse af de små handelsdrivende og små erhvervslejere
Det er netop det, der sker med indførelsen af § 7 i forslaget og tjeklisten.
Hvis vi indfører det, siger man altså o.k. Det gør vi så, og derfor har det, hr. Keld Albrechtsen siger her, ikke hold i virkeligheden.
Det har det ikke.
Jeg vil godt sige, at jeg ikke har noget imod at diskutere, og jeg synes, det er godt, at hr. Keld Albrechtsen nu vil give sig tid til at diskutere med de her mennesker.
Jeg kan blot sige, at Socialdemokratiet allerede har gjort det.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Det er godt, at solen skinner i dag, for ellers var det jo næsten ikke til at bære at høre så trist, så trist hr. Keld Albrechtsen udtrykte det.
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvis nu man er en lille erhvervsdrivende, er man så dårligere til at drive forretning end Dansk Supermarked?
Og derefter vil jeg gerne spørge hr. Keld Albrechtsen: Kan hr. Keld Albrechtsen fortælle mig, hvor mange Bilka-, Føtex- og Nettobutikker, der er på Strøget, som vel har Danmarks højeste lejeniveau?
Konklusionen må vel være, at hvis lejen stiger, må de eneste, der kunne klare det, ifølge hr. Keld Albrechtsen være Dansk Supermarked, og så burde det vel være dem, som ejer Strøget for øjeblikket?
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Vi behandler i dag her et lovforslag om en erhvervslejelov, og alligevel kan jeg høre, at hr. Keld Albrechtsen er kommet med en idé om at ville sætte en skræmmekampagne i gang over for lejere.
Det opfatter jeg som et anslag mod det danske folkestyre, der bygger på en dialog på saglige argumenter.
Men skal jeg samtidig forstå udmeldingen således, at Enhedslisten allerede nu ikke ønsker at være med til at diskutere en lejelov?
Henriette Kjær (KF), 1999-10-29:
Da vores ordfører på området, hr. Jens Heimburger, sidder i Socialudvalget, hvor der for øjeblikket er samråd, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne fremføre følgende: Forslaget til en ny erhvervslejelov har haft en lang, men også grundig behandling før denne drøftelse i dag. Både partierne i Folketinget, men nok så væsentligt de berørte parter ude i virkeligheden har forsøgt at bøje to modsatrettede hensyn til et kompromis, alle kan leve med.
Og vi finder, at dette arbejde er lykkedes på en fornuftig måde i lovforslag nr. L 33.
Parterne, som har repræsenteret erhvervsudlejerne og lejerne, har indgået et konstruktivt forlig efter opfordring fra boligministeren.
Alle parter fortjener ros for denne indsats.
Vi finder, at man får et mere fleksibelt erhvervslejemarked, og dermed gives parterne bedre muligheder for aftaler med individuelle hensyn.
Lejevilkårerne kan give et mere markedsmæssigt niveau, men lejeren har fortsat tryghed for den fremtidige ret til leje af lokalerne.
Derfor støtter vi forslaget.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Nu er det jo en kendsgerning, at inden Føtex i Roskilde holdt åbent om søndagen, er der altså andre, der har gjort det for at afprøve grænser.
Det gjorde bl.a. Multimediacentret, og de vandt deres sag ved landsretten.
Føtex i Roskilde holdt så åbent om søndagen ud fra det ræsonnement, at når Multimediacentret havde fået en landsretsdom for det, så kunne man have sådan en ret til at åbne.
Det er faktisk det, der er pointen, og derfor siger jeg
igen: Når man fastsætter datoen den 1. oktober, kan der kun være én begrundelse for det: Det er at sørge for ikke at ramme andre end Føtex i Roskilde.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-29:
Nu skal jeg komme med en tilståelse over for hr. Jens Hald
Madsen: Jeg havde jo i virkeligheden håbet på, at Venstre ville stille nogle ubetingede krav, som skulle opfyldes, for det ville jo åbne mulighed for ændringer med et flertal til venstre i Folketingssalen.
Så jeg havde håbet, at der var lidt gods i Venstre; at man trods alt havde noget, man ville kræve som betingelse.
Men jeg måtte jo desværre nærmest tolke svaret sådan, at det her er så godt set fra Venstres synspunkt, at selv om man ikke kan få det ændret, så må man tage det, som det ligger.
Ja, sådan i den retning gik svaret vel nærmest.
Jeg ved ikke, om jeg kan få hr. Jens Hald Madsen til at uddybe.
Jeg kan godt forstå, hvis hr. Jens Hald Madsen ikke vil spille sig forhandlingskortene af hænde allerede her ved førstebehandlingen, men jeg tror, vi har forstået signalet, desværre, og det betyder jo, at vi har udsigt til, at det bliver et meget, meget dårligt forslag, der bliver vedtaget.
Frank Aaen (EL), 1999-10-29:
Til det sidste spørgsmål kan jeg svare nej.
Vi vil gerne deltage i diskussionen om en lejelov.
Jeg kan sige om den anden debat, at vi er imod enhver form for liberalisering på området, fordi det uundgåeligt fører til huslejestigninger ud fra det helt basale, at jorden er der en vis mængde af, og derfor er det altid den, der ejer jorden, og dermed også den, der ejer boligen, der har fat i den lange ende, uanset om det er fru Jensen, eller om det er Dansk Supermarked eller Den Danske Bank.
Selv om de sidste selvfølgelig har bedre midler end fru Jensen, så er det alligevel det grundlæggende, at der er tale om et monopol, fordi mængden af jord er begrænset til den mængde, vi nu engang har.
Men så må jeg i øvrigt sige, at jeg ikke kan gå ind i dialogen på hr. Keld Albrechtsens vegne.
Medlemmerne bliver nødt til at fortsætte debatten med hr. Keld Albrechtsen i udvalget eller under andenbehandlingen.
Jeg skylder lige at sige, at hr. Keld Albrechtsen var nødt til at gå, fordi man havde indkaldt til samråd i Europaudvalget vedrørende øldåser, og det er jo også en meget vigtig sag.
Det ved alle her i salen.