runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Det kan jo godt være, at ministeren synes, det er interessant
at diskutere, hvor man kan effektivisere, og hvor man kan målrette pengene bedst.
Jeg vil bare sige, at det jo i sådan en diskussion kræver, at man har nogen at diskutere med, og derfor synes jeg, at det ville være rimelig kærkomment, om ministeren ville svare på spørgsmålet, så vi kunne tage en prioriteringsdebat.
Hvis ministeren kunne svare på spørgsmålet og sige, at det er de og de områder, som man ser et effektiviseringspotentiale i, og derfor bliver de sparemål, sådan som det er udtrykt af finansministeren, kunne vi jo tage en diskussion.
Men når grundlaget for diskussionen er, at ministeren ikke vil pege på noget som helst, men bare siger, at det kunne være interesssant at diskutere, når vi jo ikke ret langt i den diskussion.
Hvis ministeren virkelig mener, at det kunne være interessant, så synes jeg endnu en gang, at ministeren skal benytte lejligheden til at pege på nogle områder inden for sit socialpolitiske ansvar og sige: Hvor er det så, vi kunne effektivisere?
Hvor er det, vi kunne spare nogle penge?
Thomas Adelskov (S), 2003-05-21:
Jeg synes sådan set, at det er noget urimeligt, at socialministeren ikke her i Folketingets spørgetid vil svare på, hvilke områder man mener, der kan spares på.
Det er ydermere alvorligt, når vi i dag i Børsen kan læse, at finansministeren ikke vil udelukke, hvis finansministeren ikke får sin vilje, at det kan blive nødvendigt at tage kontrollen over kommunernes udgiftsvækst i de kommende år.
Så er det da også voldsomt interessant for Folketingets partier og Folketingets medlemmer at vide, hvad det er for spareområder, der er tale om.
Henriette Kjær (KF), 2003-05-21:
Jeg bliver altså nødt til at fastholde, at der er tale om vækst.
Hr. Thomas Adelskov nævnte jo også lige, at det kunne være nødvendigt at tage kontrol over kommunernes udgiftsvækst.
Det er stadig væk en vækst, der er tale om, og det er ikke nødvendigvis et spørgsmål om, at der skal spares.
finansministeren heller ikke, og det er der ikke noget der indikerer i den publikation, der er blevet udgivet. Jeg synes, og det håber jeg da egentlig også at man synes i Socialdemokratiet, at det er fornuftigt, at vi ser på, om vi bruger pengene på den rigtige måde.
Nu er det jo sådan, at hvis man lader udgifterne fortsætte f.eks. inden for anbringelsesområdet og ikke prøver at lave nogle nye foranstaltninger og prøver at se på, om de tiltag, vi gør, er gode nok, vil vi om 90 år have fjernet alle børn fra baby til 18-årig.
Hvis Socialdemokratiet ikke kan se det fornuftige i, at vi bliver nødt til at prøve at se på, om vores indsats er rigtig, om vi prioriterer korrekt, så synes jeg, der er noget galt.
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Jo, vi vil egentlig gerne diskutere med ministeren, men det kræver altså, og det bliver jeg nødt til at sige endnu en gang, at ministeren lægger op til diskussion.
Når ministeren ikke vil forholde sig til, hvilke områder man vil se på fra regeringens side, er det jo lidt svært at indgå i en diskussion af, om det er den rigtige prioritering.
Det er altså ikke noget, jeg har fundet på, men jeg vil meget gerne diskutere det med socialministeren, hvis socialministeren vil deltage i den diskussion.
Thomas Adelskov (S), 2003-05-21:
Nu begynder ministeren at sige, at vækstmål betyder, at priserne stiger, når der er en 0,7 pct. vækst i kommunerne og amterne, og derfor er der ikke tale om besparelser.
Når det er sådan, at pris- og lønudviklingen langt overstiger den vækst, som regeringen stiller til rådighed for kommuner og amter, fordi man skal overholde sit eget skattestop og i øvrigt kommer med et ufinansieret skatteoplæg, er de jo i en situation, hvor de er nødt til at spare et sted.
Det kan de f.eks. gøre på lønninger; de kan gøre det på børneområdet; de kan gøre det på skoleområdet, og de kan gøre det på ældreområdet.
Det er sådan set de muligheder, de har ude i kommuner og amter.
Derfor melder regeringen jo, hvad vi kan forstå, og det er jo fair nok, ud i forhandlingerne og siger: Vi har nogle områder, hvor der kan spares ude i kommunerne og amterne.
Spørgsmålet til socialministeren er: På hvilke områder regner man med at spare, og hvor meget regner man med at spare?
Ole Stavad (S), 2003-05-21:
Jeg mener, at jeg så socialministeren til KL's delegeretmøde.
Det, socialministeren svarer, er i hvert fald i meget lodret modstrid med den opfattelse, som KL's formand på bestyrelsens vegne gav udtryk for med hensyn til de muligheder og rammer, som man opererer inden for.
Hvis vi tager den samme vækstramme, som regeringen stillede til rådighed for 2003, som er den, man siger, at man vil stille til rådighed for 2004,
var der under formandens beretning listet 100 navngivne kommuner op, som alle havde måttet foretage direkte nedskæringer. Derfor er mit spørgsmål til socialministeren: Er det ikke ansvarsforflygtigelse i allerhøjeste grad, når regeringen går ud og strør ufinansierede skattelettelser ud og derefter sender regningen til kommunerne?
Lokalpolitikerne må derefter, uanset om de kan lide det eller ej, sende den videre til borgerne og bærer dermed ansvaret for regeringen.
Er det ikke ansvarsforflygtigelse i meget, meget ubehagelig grad?
Henriette Kjær (KF), 2003-05-21:
Jeg bliver nødt til at fastholde, at der er tale om vækst.
En samlet vækst i de offentlige udgifter på 2,7 mia. kr. er ikke en besparelse.
Jeg har selvfølgelig respekt og forståelse for, at oppositionen ønsker, at man flytter kommuneforhandlingerne herned i Folketingssalen, men lige nu pågår der forhandlinger med kommunerne, og de foregår i et andet forum end her.
Derfor kan jeg altså ikke komme nærmere ind på, hvordan og hvorledes de her forhandlinger ender.
Jeg vil gerne overordnet sige, at jeg bliver ved med at fastholde, at det er fornuftigt, at man målretter de penge, der nu engang er, og det er fornuftigt, at man på ældreområdet prøver at se, om man kan få mere ansigt til ansigt-tid, altså bruge de ressourcer, der er, endnu bedre, og se på, om der er nogle ting, man kan rationalisere og ændre på, eller om man kan målrette personalenormeringerne i daginstitutionerne, sådan at de er tilpasset dér, hvor der er flest børn.
Det er sådan set det, øvelsen går ud på, og det vil jeg da meget gerne diskutere, men lige nu pågår de forhandlinger med kommunerne, og det er dem, der skal udføre det her i praksis.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
»Vil ministeren redegøre for, hvordan det kan være socialpolitisk uansvarligt at undlade nedskæringer i servicen over for borgerne?«
Skriftlig begrundelse
I regeringens pjece »Service i en omstillingstid« hedder det blandt andet, at »en fortsættelse af den hidtidige udgiftsvækst vil hverken være socialpolitisk eller samfundsøkonomisk forsvarlig«.
Lige for at afslutte det sidste spørgsmål: Det ville have været dejligt, hvis ministeren var startet med det svar, for så kunne vi have diskuteret det.
Men det er jo dejlig nemt at komme med det, når det er sådan, at vi andre ikke kan tage til genmæle.
Det spørgsmål er også affødt af samme Ritzautelegram, hvor finansminister Thor Pedersen siger, at udgiftsvæksten hverken vil være socialpolitisk eller samfundsøkonomisk forsvarlig.
Jeg kan godt finde sammenhæng i, at en finansminister udtaler sig om, at det vil være samfundsøkonomisk uansvarligt, men jeg har meget svært ved at se, hvordan man forklarer, at det skulle være socialpolitisk uansvarligt at leve op til de behov, der er i socialsektoren, ved at skære ned på væksten og ved nogle steder at lave nogle besparelser.
Det er jeg meget spændt at høre hvordan man kan argumentere igennem.
Henriette Kjær (KF), 2003-05-21:
I pjecen »Service i en omstillingstid« hedder det bl.a., at en fortsættelse af den hidtidige udgiftsvækst hverken vil være socialpolitisk eller samfundsøkonomisk forsvarlig.
Det er nærmest Holbergsk, Erasmus Montanus-agtigt.
En nedbringelse af væksten har ikke noget som helst at gøre med nedskæringer.
Hvis væksten fortsætter som hidtil, så mener jeg bestemt, at vi gør brugerne af det sociale system en bjørnetjeneste, for hvis vi ikke stopper op og vurderer, om vi får nok for pengene og tilrettelægger tilbuddene på en måde, som giver os mest muligt for pengene, er vi da nogle tåber.
Og så ender det med, at vi leverer en forkert indsats, der vil kræve så mange penge, at andre grupper ikke kan få, hvad der tilkommer dem.
Det synes jeg er groft uansvarligt, og det ville ikke være samfundsøkonomisk forsvarligt at lade sådan en udvikling fortsætte, men det har intet med nedskæring at gøre.
Det er og bliver en opbremsning.
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Ministeren sagde jo selv her til sidst, at det er en opbremsning, og dermed har ministeren sådan set også sagt det, vi andre ligesom har forsøgt at få det til at fremstå som, nemlig at det er en udgiftsvækst, som bliver bremset kraftigt op, en udgiftsvækst, som ikke er kommet af ingenting, for den er kommet af et behov, og den er kommet af en socialpolitisk prioritering.
Derfor er det relevant at høre ministerens svar her i dag.
Jeg vil jo nødig være en tåbe, som ministeren siger man ville være, hvis man ikke gjorde noget, og selvfølgelig kan man altid vurdere, om man kan gøre tingene anderledes, og man bør selvfølgelig hele tiden vurdere, om man kan gøre tingene bedre.
I så fald kan jeg sige, at det vil Socialdemokraterne være meget skeptiske over for, for det vil være socialpolitisk uforsvarligt, hvis det er sådan, at vi styrer efter nogle rammer, der gør, at det stakkels barn, som først sidst på året er så omsorgssvigtet, at vedkommende skal fjernes, må mødes med, at rammen desværre er brugt.
Derfor synes jeg, at der kunne være god grund til, at ministeren forklarer, hvordan man på en socialpolitisk forsvarlig måde kan gøre det, hvis det er sådan, at det skal være med de instrumenter, som Socialministeriets publikation anbefaler.
Ole Stavad (S), 2003-05-21:
Jeg sad og lyttede temmelig forundret til socialministerens første svar.
Først forsøgte socialministeren det meget velkendte kneb at forsøge at tillægge sine politiske modstandere nogle synspunkter, som for enhver er tåbelige, nemlig at man ikke skal bruge de ressourcer, man har til rådighed, fornuftigt og sørge for, at man får mest muligt ud af dem.
Der vil socialministeren ikke få nogen som helst problemer med Socialdemokratiet, tværtimod har vi masser af gode ideer, som vi gerne vil diskutere med socialministeren.
Derefter hører jeg socialministeren sige, at det, man kan stille til rådighed af servicemuligheder for borgerne, er uafhængigt af, hvilke økonomiske rammer der er.
Det er jo socialministerens indgang til hele spørgsmålet.
Derfor må jeg spørge socialministeren: Er det virkelig socialministerens opfattelse, at de forhandlinger, som jeg går ud fra hun deltager i med kommunerne i øjeblikket, ikke handler om, hvilket serviceniveau man vil tilbyde borgerne, hvilket igen kommer til at afhænge af, hvad det er for nogle økonomiske rammer, kommunerne får at operere inden for?
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Jamen det er såmænd ikke noget, jeg har fundet på i en sen nattetime.
Det er faktisk noget, som jeg også med stor overraskelse læste i et Ritzautelegram, hvor finansministeren gav udtryk for, at ud over undervisningsområdet, som vi så nu lige måtte udskyde lidt at få svar på, er også ældre- og børnepasningsområdet potentielle sparemål.
Så det er ikke noget, jeg har fundet på.
Og jeg synes måske, at det netop på den baggrund da ville være helt fair, hvis ministeren siger, at det overhovedet ikke kommer på tale, hvis det er det, der er regeringens holdning.
Det er den mulighed, ministeren har nu, at sige, at det er fuldstændig misforstået fra finansministerens side, at det ikke kommer på tale.
Der skal ikke spares.
Skal jeg forstå hr. Helge Adam Møller sådan, at i praksis betyder det, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti kalder at virke effektivt for retsforfølgelse i beretningen
, at man sætter sig ned og venter på, at nogle irakere falder over manden, og at der måske så sker en retsforfølgelse?
Hvor finder man den internationale retsordens ansvar i det, hr. Helge Adam Møller står og siger?
Det står i hvert fald temmelig uklart for mig, hvad det at virke effektivt for retsforfølgelse betyder for hr. Helge Adam Møller og Det Konservative Folkeparti i denne sammenhæng, og jeg synes, den konservative ordfører skal have lejlighed til at forklare det, så det også står lysende klart for mig.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-21:
Hr. Skaarup aner simpelt hen ikke, hvor let det er at gøre mig tilfreds.
Det er så let.
Hr. Skaarup skulle prøve.
For det første, at hr. Skaarup og Dansk Folkeparti sammen med Enhedslisten og andre partier i Folketinget vil bede ministeren om at give en redegørelse for baggrunden for, at hun gav Folketinget forkerte oplysninger, punkt 1. Og punkt 2: Hr. Skaarup skal blot sammen med andre partier i Folketinget opfordre eller anmode regeringen om at lave en aftale, hvis ikke den er lavet, med koalitionsstyrkerne, besættelsesstyrkerne i Irak, om, at man skal eftersøge og anholde den irakiske hærchef.
Så enkelt er det.
Så er jeg tilfreds.
Vil hr. Skaarup gøre mig tilfreds?
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Til hr. Peter Skaarup: Der er jo ikke nogen, i hvert fald ikke jeg selv, som under hele det her forløb har forsøgt at benægte, at hærchefen blev opdaget, om man så må sige, under den tidligere SR-regering, heller ikke, at det var uheldigt, at det ikke var blevet opdaget, heller ikke, at der ikke havde været den kommunikation mellem udlændingemyndighederne og politiet.
Det var jo derfor, at den tidligere justitsminister lavede et jurisdiktionsudvalg, som gjorde, at man efterfølgende kunne lave den særlige statsadvokatur, sådan at man kunne efterforske det.
Vi kan godt konkurrere om, hvem det er mest pinligt for, hvis det er det, vi skal, frem for at holde os til substansen, men i det billede synes jeg måske godt, at man kan spørge, om det mest pinlige er, at man ikke ved, at manden er her, og at han går frit rundt i Danmark, eller at man ved, at manden er her og går frit rundt ikke bare i Danmark, men i verden.
Hvis det var en skandale under SR-regeringen, så har vi at gøre nu med en dobbelt skandale.
Det, der sker i øjeblikket, er dobbelt så pinligt.
Her har man vidst, at manden var i Danmark.
Man har vidst, hvilke mistanker der
Man har oven i købet varetægtsfængslet manden - godt nok i surrogat - og alligevel forsvinder han.
Det synes jeg ærligt talt overgår hele det tidligere forløb under SR-regeringen med mange, mange mil.
Men under valgkampen kom der jo lige nøjagtig i forhold til den her sag gyldne løfter, bl.a. fra hr. Helge Adam Møllers partiformand, som sagde, at i samme sekund, der kom en ny borgerlig regering, skulle den slags krigsforbrydere bag lås og slå - i samme sekund.
Det er jo ligesom ikke det, der er sket.
Derfor kan man selvfølgelig godt begynde at tale om valg og om befolkningens valg truffet på baggrund af denne sag, men i så fald er det vælgerbedrag, vi i øjeblikket er vidne til.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-21:
Det klæder da ikke fru Sandy Brinck som ordfører at komme med alle mulige bortforklaringer i forhold til det klare spørgsmål, som jeg stillede: Føler man ikke et stort ansvar?
Så klart er det vel.
Det er det, der bør være konklusionen på svaret fra fru Sandy Brinck.
Vi havde ikke haft alle de problemer med hærchefen og andre mistænkte krigsforbrydere i Danmark, hvis ikke det havde været sådan, at den socialdemokratisk-radikale regering havde haft en så lemfældig, slap og elendig udlændingepolitik.
Kl. 9.50 Det er man ved at erkende noget nu.
Der er kommet nogle oplæg på det seneste, hvor man erkender, at der nok også har været nogle problemer.
Nu er det et problem med den tilstrømning af asylsøgere, der er kommet til Danmark, mener man hos Socialdemokraterne.
Derfor vil det også klæde Socialdemokraterne her i debatten i dag omkring hærchefen at erkende, at hvis han ikke var kommet ind i landet, havde vi ikke haft de problemer, vi står over for i dag.
Vil fru Sandy Brinck ikke erkende det?
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Det er jo et lidt mærkeligt spørgsmål, for hvis manden ikke havde været her, havde vi selvfølgelig ikke haft problemet.
Det vil jeg godt medgive hr. Peter Skaarup.
Men jeg vil altså ikke acceptere, at det skal være udtryk for en slap udlændingepolitik, at folk ikke får asyl.
Det er jo den omvendte verden.
Den tidligere irakiske hærchef fik netop ikke asyl.
Det er der altså ikke ændret på.
Det kan jeg ikke i min vildeste fantasi få til at blive til noget slapsvanseri.
Jeg synes, at det, der er slapt og sølle, er, at man, når man ved, han er her, tillader, at en cigarettur i gården bliver til en tur direkte over grænsen og ud i verden.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-05-21:
Jeg tror, at mange har sådan undret sig over, hvordan det gik til, at Dansk Folkeparti faldt til patten til sidst.
Det er ikke første gang, naturligvis, at de er faldet til patten, når de er blevet udsat for pression fra regeringen, men jeg tror i virkeligheden, at forklaringen ligger et helt andet sted end det, der har været fremme, nemlig at hærchefen i virkeligheden er og var regeringens og Dansk Folkepartis egen mand.
Sandheden er, at hærchefen har været til stor nytte for den amerikanske krigsførelse.
Han skulle bruges af USA, han skulle bruges af Danmark, han skulle bruges af Dansk Folkeparti, han er jeres mand til stor nytte for Dansk Folkeparti og for regeringen i den amerikanske og danske krigsførelse, og derfor er det meget naturligt, at man ser gennem fingre med alt det her.
Helt ærligt, jeg kan ikke se andre forklaringer, end at der er en stor interesse for USA i, at han skulle bruges i krigsførelsen, han skulle til Irak, han kunne bruges, og derfor synes jeg også, at vi har en god forklaring på, hvad det er, der er sket, bl.a. i Dansk Folkeparti.
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Det er jo sådan set forståeligt nok, at Dansk Folkeparti ikke har store forventninger til en socialdemokratisk ledet regering, men jeg havde forventet, at Dansk Folkeparti ville have store forventninger til en borgerlig ledet regering,
særlig en borgerlig ledet regering, som havde kørt en valgkamp på, at nu skulle der andre boller på suppen, ikke bare i retspolitikken, men i særdeleshed over for disse folk på tålt ophold.
Derfor står der jo også i regeringsgrundlaget: »Krigsforbrydere og andre på tålt ophold skal undersøges af politiet.
Disse skal sættes i den aflukkede del af Sandholmlejren eller et andet egnet sted, indtil det er afgjort, om de skal retsforfølges eller ej.«
Det er jo ligesom ikke sket.
Det, jeg ikke forstår, er, at regeringens parlamentariske grundlag ikke træder i karakter på lige nøjagtig dette område, som må være så vitalt for Dansk Folkeparti, men i stedet for falder til patten, som hr. Holger K. Nielsen så udmærket udtrykte det, og nøjes med sådan en lille opstoppernæse i stedet for at give en ordentlig næse, som kan forstås; altså en ordentlig kritik af det forløb, der har været.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-21:
Der er simpelt hen en ting, jeg ikke forstår, og det er, når hr. Peter Skaarup siger, at det var den tidligere regerings skyld, at hærchefen overhovedet kom til Danmark.
Altså det må hr. Peter Skaarup forklare nærmere.
Ifølge de oplysninger, vi har fået fra den nuværende regering, mødte manden op i Sandholmlejren og bad om asyl.
Er det hr. Skaarups opfattelse, at man ikke skulle have behandlet hans asylansøgning?
Jamen så skal hr. Skaarup bare sige til, for så vil jeg naturligvis spørge ministrene, om de er enige i, at Danmark skal undlade at behandle asylansøgninger, der bliver indgivet i Danmark.
Hvori bestod regeringens præcise ansvar?
Manden dukkede op oppe i Sandholm og bad om asyl.
Jeg er fuldstændig enig i, at regeringen havde et ansvar på et andet plan, nemlig på det plan, at man efterfølgende, da det viste sig, at efterretningstjenesten havde været informeret om, at han var i Danmark hele tiden, ikke greb ind over for efterretningstjenesten.
Den socialdemokratiske regering var passiv over for efterretningstjenesten, fuldstændig korrekt.
Men hvordan kan det være regeringens skyld, at manden kom til Danmark?
Kan hr. Skaarup ikke forklare det konkret, for jeg forstår det ikke.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-21:
Hr. Holger K. Nielsen mener, at hærchefen er regeringens og Dansk Folkepartis mand.
Det kan jeg i hvert fald afvise hundrede procent.
Jeg tror ikke, at hærchefen er nogens mand
i det danske Folketing.
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at SF også stod bag en lemfældig udlændingepolitik i den gamle regerings tid, var parlamentarisk grundlag for en regering, der ikke fik fulgt op på vigtige advarsler, som bl.a. Dansk Folkeparti kom med, om, at man havde en slap udlændingepolitik.
Det har man ikke fået rettet op på efterfølgende, og det er den virkelige årsag til, at vi står i de problemer, vi gør i dag.
Det er bl.a. SF, der har været medvirkende til her i landet at stå bag en alt for slap udlændingepolitik.
Og det er jo det, der har gjort, at det har været muligt for hærchefen og andre asylsøgere at forsøge at komme til Danmark.
Der har ikke været styr på de ting overhovedet, og det er et afgørende problem.
Fru Sandy Brinck siger, at Dansk Folkeparti specielt må koncentrere sig om andre på tålt ophold i Danmark. Det er jo lige præcis det, vi har gjort.
Vi mener ikke, at regeringen har været fornuftig, når den ikke har fulgt op på sit eget regeringsgrundlag.
Vi har lige præcis i Dansk Folkeparti været garanter for, at man sikrer sig, at andre i tilsvarende situation ikke behandles så lemfældigt som hærchefen.
Hr. Søren Søndergaard siger, at man ikke kunne gøre noget ved, at hærchefen mødte op i Sandholmlejren.
Det er muligt, at man ikke kunne gøre noget ved, at hærchefen mødte op i Sandholmlejren, men man kunne have gjort noget ved den udlændingepolitik, der gjorde det muligt for asylsøgere i stort tal - i uendelig stort tal i forhold til i dag, det må hr. Søren Søndergaard erkende, der er blevet strammet op - at komme til landet.
Det burde man have gjort noget ved, og det gjorde man ikke.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Skaarup: Hvilke regler er blevet ændret siden da? Det er jo stadig væk sådan, at personer, der kommer og søger asyl, melder sig i Sandholmlejren og beder om asyl, og deres sager skal behandles.
Det var også det, hr. Søren Søndergaard spurgte om før: Hvad er det, der er ændret, siden der under den tidligere regering skete det ulykkelige, at der kom et antal krigsforbrydere til Danmark?
Vil det samme kunne ske i dag?
Hvilke regler er blevet ændret?
Det vil jeg gerne høre hr. Peter Skaarup forklare.
Morten Bødskov (S), 2003-05-21:
Det var nemlig et rigtig godt spørgsmål, som fru Elisabeth Arnold stillede, og det kræver et meget præcist svar fra hr. Peter Skaarup.
Det vil vi gerne have at vide
meget præcist.
Når hr. Peter Skaarup kan være så hård i filten heroppefra, må han også kunne frembringe et meget, meget præcist svar på det spørgsmål.
Dertil vil jeg gerne spørge: Vi var jo en hel del, som oplever den dér proces, som hr. Holger K. Nielsen også var inde på, at Dansk Folkeparti puster sig op og falder ned som et lille lam.
Hvad er det, som Dansk Folkeparti har fået for at give en betydelig mildere kritik af justitsministerens og regeringens håndtering af denne her sag
, end man oprindelig var klar til og faktisk med et flertal i Retsudvalget?
Hvad er det, man har fået for at falde ned som et lille lam ved siden af regeringen, som man i øvrigt har gjort adskillige gange?
Hvad betyder det for Dansk Folkeparti, hvad har man fået, siden kritikken lige pludselig skulle være mildere end det, man oprindelig var klar til at stemme for sammen med et flertal i Folketingets Retsudvalg?