runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-08:
Fru Charlotte Antonsen siger, at regeringen og Venstre i særdeleshed i årevis har kæmpet for at få sådan en undersøgelse, som nu er på vej - går vi ud fra - fra den såkaldt hurtigarbejdende arbejdsgruppe, der er nedsat. Regeringen var ved regeringsmagten i næsten 1 år, inden den besluttede sig for at nedsætte sådan en embedsmandsgruppe, der skal se på de her ting, og det var efter, at Dansk Folkeparti havde presset på ganske længe - altså var ved regeringsmagten i knap 1 år.
Hvis det var noget, Venstre og De Konservative virkelig havde knoklet på for at få gennemført under den tidligere regering, men havde stødt hovedet mod en mur, kunne man da tro, at den var nedsat langt hurtigere.
Det er jo derfor.
Der er derfor noget, der tyder på, at vi ikke har fået det her stykke arbejde færdiggjort, fordi det måske ikke er
helt så enkelt, som fru Charlotte Antonsen siger i sit ordførerindlæg, og at vi måske ikke kan tage det helt så roligt med hensyn til konsekvenserne af udvidelsen i forhold
til vandrende arbejdskraft, som fru Charlotte Antonsen giver udtryk for.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-08:
Fru Charlotte Antonsen siger, at Venstre har løst problemer i forhold til sundhedssektoren.
Men den samme ordfører stod jo heroppe og sagde, at der var mangel på folk i sundhedssektoren.
Så spurgte jeg om, hvordan man ville løse det problem.
Vi ved udmærket, at i den forrige regerings tid igen var der en undervisningsminister ved navn Bertel Haarder, der gjorde det, at han glemte at uddanne læger i dette land.
Det er årsagen til, at vi mangler nogle læger.
Men o.k., hvis problemet er løst under den her regering, er det jo fint nok, men hvorfor var det så, at vi skulle have lovforslag nr. L 152 om jobkortordningen, der åbnede op, så de lokale arbejdsmarkedsråd ikke skulle godkende de nye stillinger?
Fagforeningerne HK og PROSA fremlagde det i sidste uge og sagde, at det er helt misvisende, at man har lukket op og har fået alle de her folk ind.
Det er jo det, Dansk Folkeparti argumenterer imod og siger, at der slet ikke er behov for nu.
Nu, når Venstre har løst sundhedsproblemet, hvad er det så for nogle områder, der mangler arbejdskraft?
Det må vi da kunne få et klart svar på.
Charlotte Antonsen (V), 2003-04-08:
Hr. Thulesen Dahl spørger, om jeg synes, det er en god idé at undersøge det.
Det sagde jeg faktisk i min ordførertale, men jeg var godt opmærksom på, at hr. Thulesen Dahl lige på det tidspunkt talte med beskæftigelsesministeren.
Det er måske derfor, at hr. Thulesen Dahl ikke hørte, hvad jeg sagde.
Den undersøgelse har Venstre faktisk forsøgt at få sat i gang i mange år i Europaudvalget.
Vi har forsøgt at få nogle høringer også under den tidligere regering, fordi vi jo hele tiden løber ind i den her problematik, som handler om den forordning, der hedder 1408, altså retten til, at man kan medtage sine sociale ydelser, og hvilke konsekvenser det har.
Det er en undersøgelse, som vi faktisk alle sammen har talt meget om, men som desværre ikke blev til noget under den forrige regering.
Men vi hilser undersøgelsen velkommen, som jeg også sagde i min indledende tale.
Så er der sammenligningen med tidligere udvidelser.
Selvfølgelig kan man drage erfaringer af tidligere udvidelser, men det er rigtigt, som hr. Thulesen Dahl siger, at denne udvidelse er større end dem, vi har set før.
Det er også en gruppe lande, der er relativt fattigere.
Og det er en af grundene til, at vi så også siger, at vi ikke tror, at der er nogen grund til bekymring, men at vi vil følge udviklingen nøje, også efter at vi åbner, for at sikre os, at der ikke pludselig finder et misbrug sted. Hr. Laustsen spørger om sundhed og læger.
Her vil jeg gerne for det første sige, at det, denne regering har gjort på området, er, at vi har gjort det lettere for de udenlandske læger, der befandt sig i Danmark, at komme til at arbejde på de danske hospitaler.
Det havde jo været rart, hvis den forrige regering havde gjort noget ved det.
Vi mener faktisk, at det er bedre at have nogle udenlandske læger, der hjælper til på de danske sygehuse, frem for at vi har ledige lægestillinger.
Så: Ja, det er noget af det, vi kunne forestille os man kunne bruge østeuropæere til.
Det er et område, hvor vi har mangel på arbejdskraft.
Det er også på grund af lidt lavkonjunktur i Europa, men krigen i Irak har ligesom givet det sidste skub, hvis beskæftigelsessituationen p.t. ikke ser så fantastisk god ud.
Til hr. Bøgsted.
: Jeg ved ikke, om det lige er mig, der skal afgøre en strid mellem beskæftigelsesministeren og integrationsministeren.
Jeg opfatter ikke de to budskaber fra de to ministre som værende forskellige.
Bent Bøgsted (DF), 2003-04-08:
Der bliver talt om, at der mangler arbejdskraft, og at der bliver behov for indvandring.
Og i den forbindelse kan jeg ikke lade være med at stille et spørgsmål til fru Charlotte Antonsen.
Tirsdag den 5. november var der en artikel i Jyllands-Posten, hvor hr. Bertel Haarder er citeret for, at det haster voldsomt med at skaffe indvandrere i arbejde, for om godt 1 år kommer der kraftig konkurrence fra ufaglærte arbejdere fra Østeuropa.
Det stemmer ikke rigtig overens med det, som kommer fra Beskæftigelsesministeriet.
Så er spørgsmålet: Er der forskellige opfattelser i Beskæftigelsesministeriet og Integrationsministeriet af, hvordan vi skaffer den danske befolkning i arbejde?
Vi har trods alt 60.000 indvandrere, som ifølge forliget »Flere i arbejde« skulle ud på arbejdsmarkedet, og regeringen forventer, at der kommer 87.000 flere i arbejde på den konto.
Men det er åbenbart ikke integrationsministerens opfattelse, at det kan lade sig gøre, hvis der bliver lukket op for Østeuropa.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-08:
Venstres ordfører fru Charlotte Antonsen siger, at der mangler arbejdskraft i Danmark.
Alt imens regeringen siger disse ting, stiger arbejdsløsheden i Danmark markant.
Der blev dog nævnt et enkelt område, hvor man sagde, at der manglede arbejdskraft, og det var sundhedssektoren.
Hvad gør regeringen for at løse det problem?
Skal det løses med østeuropæisk arbejdskraft, eller har regeringen forslag til, hvordan man løser interne problemer, som vi selv har hånd- og halsret over her i Danmark?
I den forgangne uge har jeg ikke kunnet undgå at lægge mærke til, at hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti har sagt, at de har fortrudt, at de har stemt for L 152, som drejer sig om jobkortordningen.
Sidste år påstod man, at der manglede en hel masse it-arbejdskraft, og derfor har man lukket op for sluserne og fået en hel masse folk ind ganske vist under dække af, at det skulle være it-arbejdskraft.
Det viser sig nu i en undersøgelse, at de ikke har ret meget med it-eksperter at gøre.
Det er ganske almindeligt personale til job, som godt kunne være besat med 55-årige folk, ledige HK'ere eller andre.
Hvad er Venstres holdning til det problem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-08:
Det gennemgående tema i fru Charlotte Antonsens ordførertale var jo: Bare tag det roligt, det går nok.
På alle de punkter, der er blevet rejst, som kan være punkter, hvor vi skulle være lidt nervøse, var beskeden: Slap dog af; vi har styr på det hele.
Det var lidt i kontrast til ministeren, som var langt mere - kan man sige - seriøs i sin tilgang til problemstillingen.
Det lover selvfølgelig godt, at det er den
vej og ikke omvendt, når det nu er regeringen, der i høj grad sidder med de her ting.
Jeg vil sige to ting til fru Charlotte Antonsen: Er det ikke rigtigt, at der ganske længe har været en undersøgelse på vej om lige præcis konsekvensen i forhold til det danske sociale system?
Er det ikke rigtigt, at den er blevet udsat, og at vi er blevet lovet den, jeg ved ikke hvor længe, men at vi ikke har fået den?
Kan vi så bare under sådan en førstebehandling sige, at det er nok, fordi der ikke er nogen problemer?
Eller kunne vi få den tanke, at det måske netop er, fordi man er stødt ind i forskellige problemer, at det tager lang tid, inden vi får
den rapport, som regeringen har stillet os i udsigt i over et halvt år?
Punkt to: Er det ikke rigtigt, at de tidligere erfaringer, som man ofte fra regeringspartiernes side og også fra Venstres side henviser til, ikke kan bruges i den her sammenhæng, fordi den tidligere udvidelse, eksempelvis med Portugal, Spanien og Grækenland, adskiller sig voldsomt, som det også står i beslutningsforslaget og i bemærkningerne hertil, i forhold til den nuværende udvidelse, at det ikke giver nogen som helst relevans at tale om erfaringer fra tidligere udvidelser?
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-08:
Formålet med forslaget er at udvide forsøgsbestemmelsen, så der åbnes mulighed for, at der kan gennemføres forsøg med digitalisering af arbejdsgange, sagsinformationer og administration i sager vedrørende udbetaling af bl.a. sygedagpenge.
Det nye system vil gøre den daglige administration på dette område enklere og lettere, men på det her område ligesom på alle de andre områder, hvor vi indfører digitalisering, skal vi sikre os, at borgerne ikke kan tvinges til at anskaffe sig computer for at modtage de informationer, som de har brug for fra det offentlige. Vi skal også i den forbindelse sikre os, at ingen borger kommer i klemme på grund af nedbrud af maskiner eller fejlindberetninger osv., osv.
Men det er der flere ordførere der har nævnt, så det er jo det samme som på alle de andre områder, hvor vi indfører digitalisering. Kristeligt Folkeparti kan med disse ord støtte forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2003-04-08:
Heller ikke her skal jeg forlænge debatten, men blot meddele, at Det Radikale Venstre er positive over for forslaget.
Lene Garsdal (SF), 2003-04-08:
Da hr. Ole Sohn fortsat ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne sige følgende: SF er positiv over for lovforslaget. Både af hensyn til serviceringen af virksomhederne og for at rationalisere arbejdsgange i det offentlige er det oplagt at benytte digital administration.
Kan både virksomheder og skatteborgere få mere for pengene, er det selvsagt en god idé.
Det er også klart, at en del af den nuværende blanketregulering har været skrevet så langt ind i selve lovgivningen, at vi er nødt til at ændre disse for at kunne gennemføre oplagte rationaliseringer.
SF ser ikke umiddelbart nogen retssikkerhedsmæssige problemer i det foreslåede, men vil dog under udvalgsarbejdet søge dette nærmere belyst.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-04-08:
Da den konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, fortsat er til møde i Udenrigsudvalget,
skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne fremføre følgende: Det Konservative Folkeparti er stærkt optaget af, at også den offentlige sektor i stigende grad skal udnytte de muligheder, som den nye teknologi giver os til at administrere bedre og mere effektivt. Derfor er digital administration et område, der efter konservativ opfattelse skal satses meget bevidst på.
Derfor kan vi fra Det Konservatives side give tilslutning til lovforslaget om at udvide forsøgsbestemmelserne, så der på flere områder inden for sygedagpengelovens administrationsfelt gives mulighed for at anvende digital administration som forsøg.
Bent Bøgsted (DF), 2003-04-08:
Jeg skal blot følge op på det, der er sagt tidligere.
Jan Petersen (S), 2003-04-08:
Den foregående ordfører gjorde hvervet let for mig.
Jeg skal derfor med henvisning til, at der allerede er fremført fornuftige argumenter for forslaget fra talerstolen, blot sige, at også Socialdemokratiet vil gerne støtte dette lovforslag.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-08:
Hvad betyder forsinkelsen for de mennesker, som eventuelt har fået krænket deres rettigheder som tidsbegrænset ansatte, i den mellemliggende periode, indtil loven træder i kraft?
Hvis de ikke har været omfattet af en overenskomstaftale, har de så mulighed for at rejse krav på baggrund af direktivet, eller har de ikke?
Med det har jeg selvfølgelig også antydet, at vi ser lovforslagene som en forbedring for folk i tidsbegrænsede ansættelser.
Vi ser det også som noget positivt, at forslagene ikke griber ind i indgåede overenskomster, men blot supplerer dem.
Alligevel vil jeg pege på et par problemer i lovforslagene.
De afgørende problemer ligger først og fremmest i undtagelsesbestemmelserne i § 2 i lov om tidsbegrænset ansættelse.
For det første vil det være muligt at sætte loven ud af kraft gennem en individuel aftale mellem arbejdsgiveren og den ansatte, der henviser til en tilfældig overenskomst på virksomheden.
Det betyder, at den ansatte på dette område kan risikere at være omfattet af en overenskomst, som gælder for et helt andet fagområde med helt andre forudsætninger end den ansattes eget.
Ikke alene er det noget rod, det kan også få betydning for såvel den ansatte som for de faglige organisationers muligheder for at gennemskue eventuelle overenskomstbrud.
Det kan f.eks. være svært for en kontoransat at gennemskue bestemmelserne i en elektrikeroverenskomst, hvis han eller hun får et tidsbegrænset job på en virksomhed, hvor kun elektrikere har overenskomst.
Her ville det være mere relevant at henvise til en beslægtet overenskomst i forhold til det fagområde, man bliver ansat under.
Det andet problem med undtagelsesbestemmelserne er, at loven ikke kommer til at gælde for ansættelser i forskellige tilskudsjob, f.eks. folk i jobtræning og revalidender.
Det er efter min mening en gåde, hvorfor disse mennesker ikke skal være omfattet af de samme beskyttelsesforanstaltninger som ordinært ansatte i tidsbegrænsede job.
Endnu en gang vil jeg fremhæve, at den slags undtagelser er med til at forringe integrationsmulighederne for folk, der ikke hører til arbejdsmarkedets kernearbejdskraft. Det er således Enhedslistens opfattelse, at der er brug for at gå lovforslagene efter i sømmene, så formålet, som er udgangspunktet, nemlig at udvide beskyttelsen af tidsbegrænset ansatte, bliver opfyldt.
Med de her bemærkninger vil vi selvfølgelig gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-08:
Jeg vil gerne takke for kommentarerne til ændringen af forsøgsbestemmelsen.
Med ændringen af forsøgsbestemmelsen i sygedagpengeloven skabes der mulighed for, at kommuner kan lave forsøg med digitaladministration på sygedagpengeområdet, forsøg, som vi selvfølgelig vil lade indgå i de generelle overvejelser omkring digitaliseringsprojekter.
En digitalisering af sygedagpengeområdet vil på sigt medføre administrative lettelser for både arbejdsgivere, kommuner og borgere, idet der vil ske en forenkling af procedurerne på området. De spørgsmål og problemer, som lovforslaget måtte give anledning til, er jeg meget indstillet på at drøfte under udvalgsbehandlingen, og jeg ser frem til et konstruktivt samarbejde herom.
Jan Petersen (S), 2003-04-08:
Jeg ved ikke, om man skulle have forventet, at hr. Peter Skaarup svarede på det, formanden for Udenrigsudvalget nævnte, men jeg synes faktisk, at hr. Peter Skaarup skylder de andre partier i Folketinget en undskyldning, for vi har bidraget til, at den her sag kunne behandles hurtigt.
Fra Socialdemokraternes side har der fra starten været lagt op til, at vi skulle have behandlet den hurtigt.
Jeg synes, hr. Peter Skaarup skulle spørge Finansudvalgets formand, hvordan man arbejder kollegialt.
Det har vi oplevet i Finansudvalget indtil nu.
Det tror jeg også vi oplever i fremtiden.
Jeg synes for så vidt bare, hr. Peter Skaarup skulle opføre sig blot i nogenlunde overensstemmelse med den adfærd, som vi har set være så positiv fra formanden for Finansudvalget.
Så kunne vi ikke få en undskyldning?
Og så drøfter vi sagen videre i Udenrigsudvalget, og så voterer vi om det i Finansudvalget i morgen, og der skal hr. Peter Skaarup nok få at se, hvordan den socialdemokratiske stemmedeltagelse bliver.
Han har hørt lidt om den.
Han kan også i betænkningen, når den er færdig, og ikke i et eller andet tilfældigt papir, hr. Peter Skaarup har fået adgang til åbenbart uden god grund, se, hvordan vi gør det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-04-08:
Jeg er ikke sikker på, at der kommer så meget ud af at diskutere med hr. Peter Skaarup, hvis forhold til substans vi jo også fik afsløret ved førstebehandlingen af beslutningsforslaget om at indsætte danske styrker, hvor hr. Peter Skaarup jo fuldstændig fordrejede den norske regeringsleders holdning til spørgsmålet.
Det stod vist klart for enhver på det tidspunkt, hvad hr. Peter Skaarups forhold til sandheden var i den sammenhæng.
Men ikke desto mindre skal jeg prøve at gøre forsøget.
Vil hr. Peter Skaarup ikke allerførst bekræfte, at en opsplitning af et aktstykke i to vel tager et sted mellem 20 og 30 minutter at gøre teknisk.
Med andre ord: Hvis regeringen havde villet, havde man kunnet gøre det allerede i onsdags på et sted mellem 20 og 30 minutter.
Hvis man havde viljen, havde det ikke været noget som helst problem.
Med andre ord: Det her med udskydning i en uendelighed er ikke rigtig et gangbart argument i forhold til selve opsplitningen af aktstykket.
Dernæst, og jeg skal gøre det kort: Vil hr. Peter Skaarup bekræfte, at behovsanalyserne først kan gennemføres, når kamphandlingerne er indstillet?
Det er det svar, vi har fået fra regeringen, spørgsmål 28.
Det vil sige, at det ikke er et eller andet, der er opfundet og grebet ud af den blå luft.
Der står i regeringens svar til os andre: Behovsanalyserne kan først gennemføres, når kamphandlingerne er indstillet. Det er jo unægtelig en anden tidshorisont, end hvad angår den humanitære nødhjælp, er det ikke?
Peter Skaarup (DF), 2003-04-08:
Der kan jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at Enhedslisten jo selv må bestemme, hvordan de håndterer udvalgsbehandlingen.
Det, der står tilbage for os, er, at vi her har en debat, hvor vi forelægger, at der er nogle partier, som ønsker at vedtage det forslag fra SF, der udsætter behandlingen af at give 350 mio. kr. til ofrene, til dem, der er kommet i klemme på grund af krigen i Irak.
Det er det, der står tilbage, og det kan undre. Så kommer man med alle mulige tekniske forklaringer om, at man ønsker opdeling af det i to aktstykker, og man vil nok godt stemme for den humanitære bistand, men man vil ikke stemme for genopbygningsbistanden osv. osv. Der er alle mulige søforklaringer.
Det kan så godt være, det er lidt foreløbigt, og at man i forbindelse med en debat som den her måske trækker lidt i land eller ændrer lidt ved det.
Jeg kan forstå på Socialdemokraterne, at de er blevet lidt klogere af debatten, og at de nok vil ændre lidt i deres betænkningsbidrag.
Det vil jeg da også håbe, for jeg synes, at det, man skriver, er meget, meget ulogisk.
Så vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard: Jamen jeg læste faktisk præcist op, hvad Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre lagde vægt på, og det var, at man vil afvente forskellige behovsanalyser.
Man kan ikke færdiggøre tingene, før krigshandlingerne er overstået.
Det vil Enhedslisten og SF så ikke.
De skriver ikke det ned.
Og det er så op til Enhedslisten og SF.
Men det, der i hvert fald står tilbage, er, at Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne, medmindre man ændrer de her ord, ikke vil færdiggøre tingene, før man har nogle nye behovsanalyser. Og der kan jo gå lang tid, før vi har sådanne behovsanalyser. Så vil jeg sige generelt, at vi grundlæggende er tilhængere af, at man giver bistand til folk i nød; folk, der er truet af krig og ulykke.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-08:
Én ting er, at vi har at gøre med en ikkeeksisterende tekst, en anden ting er, at hr. Skaarup så ikke engang kan læse den ikkeeksisterende tekst, for han tillægger Enhedslisten og SF at være medunderskrivere af noget, som vi overhovedet ikke er medunderskrivere af, men som kun Socialdemokratiet og De Radikale har indleveret som en fuldstændig uforpligtende tekst, der bare skulle lette behandlingen, såfremt man nåede frem til det efter diskussionen.
Det bliver jeg også nødt til at knytte en bemærkning til.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jann Sjursen, og jeg bliver nødt til at sige, at det i hvert fald fra Enhedslistens side er sidste gang vi bidrager til, at udvalgsbehandlingen på nogen måde kan gå lidt lettere.
Det er fuldstændig uacceptabelt.
Vi kan ikke leve med, at vi bliver bedt om at aflevere et bidrag i fortrolighed for at lette arbejdsgangen og på direkte forespørgsel får at vide, at det selvfølgelig ikke binder.
Derefter bliver det fremlagt, så vi ikke kan inddrage diskussionen i behandlingen af det endelige udkast, vi ville fremlægge.
Om ikke andet er der kommet det ud af det, at vi i hvert fald fra Enhedslistens side - jeg tror, der er andre partier, der vil drage den samme konklusion - under ingen omstændigheder på noget plan fremover vil bidrage til at lette udvalgsbehandlingen, når det bliver brugt på den måde.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-08:
Jeg kan oplyse, at vi i Enhedslisten på grund af den henvendelse, vi fik fra udvalgsformanden, bad en betroet medarbejder om at skrive et sådant udkast.
Det har han heldigvis gjort, således at det er et godt udkast, men det er jo ikke rimeligt, at man så kommer trækkende fra Dansk Folkepartis side og vil til at gøre hvert enkelt parti ansvarlig for en sådan procedure, som vi har gjort vores bedste for at imødekomme på baggrund af ønsket om en hurtig behandling.
Det er ikke rimeligt.
Jeg håber ikke, at man vil indføre en ny parlamentarisk tradition på det her grundlag.
Det ville være meget uheldigt. Så må jeg jo bare konstatere, at hr. Peter Skaarup ikke besvarer de spørgsmål om de fattige i verden, som jeg stillede.
Det må jeg tage som udtryk for, at hr. Peter
Det er formentlig det, der ligger som perspektiv for, at hr. Peter Skaarup overhovedet støtter aktstykket, nemlig at der derved permanent skæres en luns ud af ulandsbistanden.
Så har Dansk Folkeparti jo opnået et af sine mål, nemlig at svække dansk ulandsbistand via denne manøvre med dette aktstykke.
Det kan jeg godt forstå hr. Peter Skaarup ikke svarer på, for det ser ikke pænt ud.
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-08:
Som formand for Udenrigsudvalget er det faktisk mig, der har ansvaret for, at vi har foranlediget en procedure, der har sikret, at partierne inden førstebehandlingen i dag også gav deres foreløbige bud på, hvordan betænkningsbidragene kunne se ud, og det er absolut kun et foreløbigt bud, for betænkningsudkastet er ikke omdelt.
Derfor må jeg tage kraftigt afstand fra, og jeg vil sige, at det nærmest er utilstedeligt, at hr. Peter Skaarup her fra talerstolen læser op af det, der ikke er et egentligt betænkningsudkast fra nogen som helst, men som alene er sat i gang, for at vi hurtigt kunne ekspedere det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det er stærkt kritisabelt, og det er et brud på de forudsætninger, som de forskellige partier har afgivet deres foreløbige melding på.
Jeg synes simpelt hen, at det er under al kritik, og det umuliggør i virkeligheden, at man i en anden situation kan lægge an til en sådan procedure, der gør, at man kan ekspedere et sådant beslutningsforslag så hurtigt, som tilfældet er i dag.
I givet fald ville det have betydet og afstedkommet - altså hr. Peter Skaarups lemfældige omgang med et sådant udkast, han har fået underhånden - at man ikke kunne behandle det pågældende beslutningsforslag i dag, så hurtigt som tilfældet rent faktisk er.
Jeg må tage kraftigt afstand fra det.