runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2003-03-13:
Forslagsstillerne ønsker med dette forslag at legalisere hash til medicinsk brug.
Som forslagsstillerne selv beskriver i bemærkningerne til forslaget, er det ikke hashen som sådan, der har en medicinsk virkning.
Det er derimod forskellige virksomme stoffer i hashen, herunder det stof, der findes i medikamentet Marinol, så skal vi derfor ikke lade diskussionen om en legalisering af hash ligge og koncentrere os om det egentlige formål, nemlig at hjælpe de patienter, der kan have medicinsk gavn af de enkelte stoffer? Lægemiddelstyrelsen har allerede tidligere givet udleveringstilladelse til Marinol til behandling af kræft og hiv- og aids-patienter, men her har stoffet også haft en dokumenteret effekt.
Der er altså gennemført kliniske forsøg, inden Lægemiddelstyrelsen har sagt god for udlevering af Marinol til disse formål.
Lægemiddelstyrelsen har tidligere tilkendegivet, at den ikke kan frigive eller give udleveringstilladelse for Marinol til flere andre sygdomme, bl.a. sklerose.
Så vidt jeg ved, er Folketinget flere gange orienteret om, at resultaterne af forsøg her i Danmark med anvendelse af Marinol til sklerosepatienter er lige på trapperne.
Indenrigs- og sundhedsministeren har også tilkendegivet skriftligt over for Sundhedsudvalget, at ministeren er indstillet på at fremsende redegørelser om forsøgene, når de foreligger.
Fra Venstres side kan vi absolut ikke se nogen grund til at legalisere hash.
Den eksisterende lovgivning indeholder allerede mulighed for at anvende de aktive stoffer i hashen, og vi imødeser med spænding resultaterne af forsøg med Marinol til sklerosepatienter.
Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Jeg er helt enig med ministeren i, at det ikke burde være nødvendigt med et sådant forslag, men problemet er jo, at der er mange patienter, der nu i mange år gerne har villet kunne indtage noget, som de kan se hjælper dem, uden at de af den grund behøver at blive kriminelle, og uden at deres pårørende skal være kriminelle, fordi de er nødt til at købe hash illegalt i dag.
Det er derfor, vi gerne vil høre fra ministeren, hvorfor man ikke kan åbne for, at folk kan få naturproduktet cannabis og bruge det og indtage det, men at de kun kan få lov til at indtage et syntetisk fremstillet produkt efter meget begrænsede forsøg, som trækker ud og trækker ud og trækker ud.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-03-13:
Det svar gav jeg jo allerede i mit første indlæg
: i pilleform er det muligt at dosere i de mængder, der skal til, for at der opstår balance mellem den indikation, der skal behandles, og det lægemiddel, der skal anvendes.
Jeg har i øvrigt ikke selv større faglige forudsætninger for at gå ind i den debat, fordi jeg sådan set har det grundsynspunkt, at det ikke er her i Folketingssalen, vi skal sidde og stemme om, hvilke lægemidler der skal anvendes.
Det er vores ansvar, og jeg føler mig sådan set også meget tryg ved, at vi har et sådant system.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Nu blev jeg lidt forvirret, for jeg går ikke ud fra, at fru Else Theill Sørensen mente, at man under ingen omstændigheder på noget som helst tidspunkt vil være med til at bruge de aktive stoffer, der f.eks. er i Marinol, til medicinsk brug.
Jeg går ikke ud fra, at det var det, der lå i det, fru Else Theill Sørensen sagde.
Med hensyn til doseringsproblemer har vi jo ved behandlingen af et andet forslag tidligere i dag diskuteret fejlmedicinering og de mange problemer, der har været.
Det er noget, man må løse ligesom ved andre former for lægemidler.
Man må finde ud af, hvordan man sikrer, at patienterne får den korrekte dosering.
Så jeg har svært ved at se, hvad argumentet er for, at man ikke vil være med til at bruge cannabis også i andre former end som Marinol, og hvorfor man ikke vil være med til at brede det ud til flere patientgrupper end dem, der får det i dag.
Det glæder mig, at ministeren siger, der er tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for, at cannabis har en gavnlig virkning.
Men det, der så undrer mig, er, at ministeren siger, at man kun skal have lov til at bruge et syntetisk præparat, nemlig Marinol, men at de mange, der gerne vil have lov til at bruge cannabis, enten ved at ryge det eller drikke det eller spise det som f.eks. kager, i stedet for at indtage en syntetisk pille, ikke kan få lov til det.
For at citere en kvinde, der er stået frem i pressen og har fortalt, at hendes far er svært ramt af sklerose, og hun kan ikke forstå - citat: »Når min far kan få 200 morfin- og Stesolidpiller smidt i nakken uden problemer, virker det idiotisk, at han ikke kan få lov til at spise en tolvtedel gram hash, som en stor del af befolkningen opfatter på linje med et glas rødvin.« Jeg vil gerne høre: Hvad er ministerens forklaring på, at man ikke kan få lov til at indtage hash, f.eks. ved at spise det som en kage, men kun kan få lov at indtage et syntetisk præparat?
Hans Andersen (V), 2003-03-13:
Til fru Line Barfod: Jeg synes, det er ret afgørende for patienternes sikkerhed, at det medikament, som Sundhedsstyrelsen giver tilladelse til at bruge, også i og for sig er sikkert, og at man kan tage det i en både pålidelig og sikker dosering.
Det synes jeg er det vigtigste.
Så er det selvfølgelig interessant med et forsøg i Canada.
sammen med de forsøg, der kører i Danmark.
Når det foreligger, så synes jeg, at Sundhedsstyrelsen - og det er også det, sundhedsministeren har tilkendegivet - må vurdere, om ikke også det skal være muligt for sklerosepatienter at få gavn af stoffet Marinol.
Poul Fischer (DF), 2003-03-13:
Det enkelte trafikselskab fastsætter jo selv sin takstpolitik, og man har 1 1/4 år til at agere på.
Jeg har da også set udmeldinger fra nogle trafikselskaber, der har været på banen og sagt, at det kan man godt omstrukturere sig til, det kan man godt rationalisere sig til, og det kan man godt udbyde sig ud af, så det her får ikke nogen stor virkning. Den 10 pct.s-nedsættelse, som kom på taksterne fra 1997, var jo en aftale mellem den gamle regering og venstrefløjen. Baggrunden for den var jo, at den skulle gavne miljøet, ved at den flyttede flere folk over i den kollektive trafik.
Det har trafiktallet vist at den ikke har gjort.
Det er på den baggrund, at regeringen og Dansk Folkeparti har lavet en aftale om at omprioritere de midler til banevedligeholdelse, således at man får en bedre regularitet på banerne.
De reaktioner, der kom, da befolkningen blev hørt, efter at forslaget var kommet på banen, var, at man hellere så, at man kom frem til tiden, og så måtte det koste en lille smule mere.
Men som sagt, det er jo de enkelte trafikselskaber, der fastsætter takstpolitikken, og derfor er det også dem, der helt og holdent bestemmer over, hvad de enkelte skal betale for den og den ydelse.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-03-13:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede har jeg lovet at oplæse følgende: Umiddelbart vil de fleste nok vente, at Kristeligt Folkeparti siger nej til dette forslag, men så sort og hvidt er det ikke i denne sag. Vi ved helt konkret, at adskillige sklerosepatienter hævder, at de har stor glæde og gavn af de såkaldte hashpiller, også kaldet Marinol.
Derfor ser Kristeligt Folkeparti meget frem til resultaterne af den kliniske undersøgelse, som er sat i gang på Rigshospitalet samt på Århus Kommunehospital vedrørende Marinols virkning på sklerosepatienters velbefindende og sygdomsforløb.
Resultatet af en del af forsøgene kan forventes i løbet
af foråret 2003, og sundhedsministeren har i sit svar til Sundhedsudvalget lovet at fremsende en redegørelse om sagen til Sundhedsudvalget, så snart resultaterne foreligger
Så langt så godt. Fra Kristeligt Folkepartis side ser vi frigivelsen af Marinolpillen som noget helt andet end frigivelse af hash.
Vi er hundrede procent imod frigivelse af hash, men vi er for frigivelse af Marinolpillerne, hvis de kan hjælpe sklerosepatienter, give dem et større velbefindende og hjælpe dem i deres svære sygdomstilstand.
Der skal dog være skrappe forholdsregler omkring salg af disse piller, f.eks. skal de kun sælges på recept, de skal kun uddeles i små mængder osv., men vi ser meget frem til at se resultaterne af undersøgelserne og er i øvrigt positivt indstillet over for intentionerne i Enhedslistens forslag.
Poul Andersen (S), 2003-03-13:
Jeg betragter hr. Svend Heiselbergs udsagn herfra som en ren tilståelsessag, for det fremgik jo klart og tydeligt, at det kom oveni.
Det vil altså også sige, at hr. Svend Heiselberg klart har bekræftet, at der lå en plan for renovering frem
til og med 2003
Efterfølgende har man så i regeringen sammen med Dansk Folkeparti taget dette beløb og lagt det oveni efter en ny analyse af de ting her.
Det er flere penge, der kommer til det.
Men man skal ikke stå her og sige, at der ikke har været en proces i gang, for det har der altså.
Og det mener jeg også at hr. Svend Heiselberg her har givet klart udtryk for.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Jeg synes, at én ting er, at man har en politik og man gennemfører den råt og brutalt.
Noget andet er, at man oven i købet forsøger at fralægge sig ansvaret og skubbe det over på alle mulige andre.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Heiselberg: Er det korrekt, at Venstre har fuldt ansvar for de kommuneaftaler, som har medført takststigningerne? Er det korrekt, at Venstres amtsrådsgrupper og Venstres byrådsgrupper overalt i landet har fuldt medansvar for de takststigninger, der sker?
Eller er det sådan, at det er lykkedes partiet Venstre at finde en placering her i samfundet, hvor der på afgørende områder kan ske en masse ting, uden at Venstre har noget som helst medansvar for det?
Det ville være et meget interessant synspunkt, hvis regeringspartiet Venstre nu er i stand til at fraskrive sig det almindelige ansvar for alt muligt, som sker i samfundet.
Selvfølgelig er det ikke tilfældet.
Selvfølgelig er hr. Heiselberg et hundrede procent ansvarlig også for de takststigninger, der er sket pr. 1. januar i år.
Svend Heiselberg (V), 2003-03-13:
Jeg vil gerne sige, at når hr. Albrechtsen påstår, at vi har indflydelse på den prisstigning på de 7 pct., som sker i år, er det ikke rigtigt.
Det har vi bestemt ingen ansvar for, for det er op til de forskellige trafikselskaber og amterne.
Det, der ville kunne ske, vil være fra næste år.
Det er først der, regeringens beslutning træder i kraft.
Så vi har ingen indflydelse på det her.
Det vil jeg gerne tilbagevise.
Så vil jeg også gerne sige til hr. Poul Andersen, at de 350 mio. kr. jo bliver lagt oveni, så vi kan få en retablering af skinnerne, for det blev forsømt i den tidligere regerings tid.
Så der kommer ekstra 350 mio. kr.
oveni.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Det lykkes hr. Heiselberg at komme med en betydelig række forkerte oplysninger i løbet af meget kort tid.
Hr. Heiselberg oplyste bl.a., at pensionisterne skulle have fået de samme lønstigninger, som folk på arbejdsmarkedet.
Det er ikke rigtigt.
De får jo en nedsat regulering som en følge af satspuljeforliget.
De følger ikke med inflationen.
Og de følger da slet ikke med takststigninger på 7 pct. Så siger hr. Heiselberg - det er en anden forkert oplysning - at han ikke har noget medansvar for de takststigninger, der finder sted.
Mig bekendt har Venstre støttet alle de privatiseringer, der er blevet gennemført af busselskaberne, og det er dem, der medfører takststigningerne.
Dem har man støttet i Folketinget, dem har man støttet i amtsrådene, og dem har man støttet i kommunalbestyrelserne.
Jeg tror ikke, at hr. Heiselberg vil kunne nævne et eneste sted, hvor der er sket de privatiseringer, uden at Venstres byrådsgruppe, amtsrådsgruppe eller folketingsgruppe har støttet det.
Det ville være interessant at høre.
Jeg har i hvert fald ikke kendskab til sådan en situation.
Hr. Heiselberg er fuldt ud medansvarlig, og hans parti har medansvaret for det her på alle niveauer: på byråds-, amtsråds- og folketingsniveau.
Det kan hr. Heiselberg ikke løbe fra.
Poul Andersen (S), 2003-03-13:
Jeg er nødt til at rette hr. Svend Heiselberg, for det ser
ligesom ud, som om man ikke kan huske de aftaler, der er indgået om renovering af veje og baner.
Der er også noget, der ikke rigtigt harmonerer i forhold til, at det er i 2004, man ligesom skal i gang med at renovere jernbanerne.
Er det ikke korrekt, at der er indgået en aftale om renovering af veje og baner fra 2000 til 2003, og at det er derfor, den siddende regering med Dansk Folkeparti på baggrund af nye analyser nu går ind i 2004 og iværksætter en fortsættelse af renoveringen af jernbanerne i Danmark?
For det er jo de faktuelle tal.
Svend Heiselberg (V), 2003-03-13:
Og til det med, at man siger, at billetprisen er steget 7 pct. i år, så er det jo først fra næste år, tilskuddet bliver fjernet, så man kan vel vanskeligt bebrejde regeringen, at billetprisen stiger 7 pct. i år.
Jeg vil også gerne sige, at jeg synes, det er meget trist at måtte konstatere - det har i hvert fald den nye regering måttet konstatere - at man har overladt nogle nedslidte baner, som man ikke har ofret penge på, som der skulle findes penge til.
Man har siden 1997 smidt over 2 mia. kr. ud til at forsøge at nedsætte billetpriserne.
Og vi må jo sige, som vi også sagde dengang, at der ikke kommer flere passagerer af den grund.
Men det påstod man jo fra venstrefløjen at der ville komme.
Han sagde det på den måde, at de aldrig havde bedt om de penge.
Han tilføjede, at de fik dem proppet ned i halsen.
Og videre sagde han, at hvis formålet havde været at få flere til at rejse med den kollektive trafik, havde pengene været spildt.
En anden klog mand, nemlig den tidligere formand for Transportrådet, professor Hans Zeuthen, siger i samme artikel, at det er en misforståelse at tro, at lave priser giver flere kunder til den kollektive trafik.
Der er ingen forståelse blandt de lærde - dem, der har lidt forudsætning for at kunne udtale sig om den kollektive trafik - for, at det var noget, der fik nogen indvirkning på den kollektive trafik.
Så må vi vel også sige, at der jo sker en almindelig lønudvikling i samfundet, som selvfølgelig også gør, at der sker en prisstigning.
Pensionisterne og alle andre grupper får jo mere i løn.
Det skal buschaufførerne selvfølgelig også have, og derfor er det naturligt, at der sker en vis prisstigning også på billetprisen.
Men vi må klart tilbagevise, at det, som man nu kører frem med, nemlig at der allerede i år kan præsteres en prisstigning på 7 pct., er noget, som har indvirkning på det, som regeringen agter at gennemføre fra næste år.
Det er jo rent hykleri at stå heroppe og påstå, at det er noget, som regeringen har indflydelse på.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Skal hr. Poul Fischers synspunkt så forstås på den måde, at Dansk Folkeparti mener, at det er trafikselskaberne, der har ansvaret for det her?
Når man fjerner 10 pct., skal trafikselskaberne bare sørge for, at taksterne ikke stiger 10 pct, og hvis de alligevel forhøjer taksterne med 10 pct., er det trafikselskaberne, der har svigtet, for det er sandelig ikke Dansk Folkeparti. Selv om de ikke når at finde en løsning til den 1. januar, så havde de 1 1/4 år til det, siger hr. Poul Fischer, og så kunne de bare have fundet nogle penge i den blå luft, som ikke eksisterer.
Hvis det viser sig, at de ikke kan det, for det vil jo nærmest være et mirakel, hvis det skulle kunne lade sig gøre, er det bare ærgerligt, så må pensionisten betale regningen. Det vil hr. Poul Fischer ikke rodes ind i, for han har fraskrevet sig ansvaret.
Hvis andre svigter, er der ikke noget at gøre ved det.
Så er det gymnasieeleven og pensionisten, der må betale regningen.
Det kan ikke forstyrre hr. Poul Fischers nattesøvn, heller ikke hvis det viser sig, at man ikke når det.
Det er bare alle andres skyld.
Hr. Poul Fischer kan da forhåbentlig selv høre, at det ikke er en forklaring, som man anstændigvis kan komme med til befolkningen.
Poul Fischer (DF), 2003-03-13:
Det er til hr. Keld Albrechtsen: Jeg må jo blot konstatere, at vi ikke helt taler det samme sprog.
Der var 1 1/4 år til at reagere, fra lovforslaget blev fremsat i oktober sidste år.
Det er da korrekt, at der er 10 måneder fra nu af, men det har jo ikke noget med dette at gøre, som er et beslutningsforslag, der er fremsat af Enhedslisten.
Da Dansk Folkeparti og regeringen indgik aftalen, var der 1 1/4 år.
Det, jeg siger, er da notorisk rigtigt: at der er trafikselskaber, som kan rationalisere og udlicitere sig til, at det her ikke får ret store konsekvenser for den enkelte bruger af den kollektive trafik.
Der er også trafikselskaber, der ikke vil agere på det.
Og så er jeg da enig i, at det koster 10 pct. Når man fjerner 10 pct., mangler der 10 pct. Enig.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at følge hr. Poul
Fischers beregning af tiden
, for ifølge hr. Poul Fischer er der åbenbart 1 1/4 år til nytår.
Det er overraskende for mig.
Efter min hovedregning er der 10 måneder.
Og situationen er altså, at om 10 måneder ryger taksterne 10 pct. op, plus de almindelige driftsstigninger og de stigninger, der kom her den 1. januar.
Det er da muligt, at privatiseringen har haft dybt negative virkninger i trafikselskaberne.
De er jo blevet privatiseret i stor grad, og derfor er de sikkert meget ineffektive, men hvorfor skal det gå ud over folkepensionisten i Århus eller gymnasieeleven i Esbjerg?
Men det er måske sådan, at ud over, at man tager pengene fra dem, der har allermindst, skal de også betale regningen for privatiseringen?
Jeg synes, at hr. Poul Fischer bliver nødt til at forklare, hvorfor det lige præcis er de mennesker, som har mindst, som skal betale for, at nogle skinner, der for længst burde være blevet repareret, skal repareres.
Det spørgsmål fik vi ikke noget svar på.
Margrete Auken (SF), 2003-03-13:
Hr. Poul Fischer sagde, at der var høringssvar på det her forslag.
Det er der jo ikke, og der har heller ikke været svar på, om man hellere ville have forbedringer, man er ikke blev spurgt sådan.
Der er kommet denne dramatiske nedskæring.
Alt det skal selvfølgelig tilgodeses, og det har været vores politik hele vejen igennem.
Men det er altså ikke lige meget, hvad det koster at køre med den kollektive trafik.
Og der er ingen, der har sagt, at man uproblematisk kan klare de dramatiske takststigninger, der er stillet i udsigt.
Jeg har hørt medlemmer fra regeringen sige, at nu havde
de jo tid til at indstille sig på det, men det svarer jo til, at man siger til fiskene i akvariet, at de har tid til at indstille sig på, at man tager alt vandet fra dem
Der er altså en smertegrænse, og den er klart overskredet her.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
: Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti, når det gælder om at finde penge til nogle bestemte reparationer af nogle bestemte jernbanespor, har udset lige nøjagtig en gymnasieelev fra Esbjerg og en folkepensionist fra Århus til at skulle betale for, at skinnerne ved Sorø bliver repareret?
Hvorfor er det lige præcis de to grupper - de to mennesker - der skal have den regning, og f.eks. ikke dem, der tjener mest i samfundet? Det synes jeg da er en besynderlig ordning.
Skal det være Dansk Folkepartis fordelingspolitik fremover, at man udser sig nogle ganske bestemte grupper, der ingen som helst penge har, til at betale for de forskellige samfundsopgaver, som er på alle mulige andre områder?
Det hænger jo overhovedet ikke sammen, og jeg vil godt bede hr. Fischer om at prøve at forklare, hvorfor det lige præcis er de mennesker, som har allerfærrest penge, som skal betale for, at nogle skinner skal repareres.
Det er helt uforklarligt.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Jeg skal først sige fra SF's ordfører, der desværre ikke kunne være til stede, at SF støtter forslaget.
Så skal jeg takke for den overvejende positive indstilling, der var til, at i hvert fald det syntetiske præparat Marinol snart skal kunne bruges af også sklerosepatienter.
Jeg håber også, at der kan opnås et tilstrækkeligt pres
til, at også flere kræftpatienter og andre patientgrupper, som kunne have god gavn af produktet, kan få lov til at bruge det.
Så har flere jo sagt, at vi skal afvente resultatet af forsøget, og det kan jeg selvfølgelig godt forstå at man gerne vil.
Jeg håber så, at man vil presse noget på fra ministerens side, for det virker mærkværdigt, at disse forsøg bliver ved med at trække ud og trække ud.
Som også fru Lone Møller var inde på, kunne det jo være, at vi kunne få nogle delresultater af, hvordan det ser ud, for det er jo ikke et produkt, som er fuldstændig ukendt.
Det er kun et spørgsmål om at finde ud af, præcis hvordan doseringen skal være til disse mennesker, og hvordan det virker på de forskellige former for komplikationer, de har i forbindelse med deres sygdom.
Så har der været diskussionen om naturproduktet cannabis, som jeg har prøvet at rejse over for flere af ordførerne, således at folk ikke var henvist til kun at tage den syntetiske pille, men også kunne tage naturproduktet.
Og jeg må indrømme, at jeg har svært ved at forstå, hvorfor man ikke har problemer med, at morfin kan udleveres i det omfang, som det bliver, til utrolig mange patienter.
Der er faktisk mange patienter, der får store problemer som følge af, at de får så meget morfin.
Jeg kan simpelt hen ikke finde nogen fornuftig forklaring, som jeg kan give de mange mennesker, der henvender sig for at spørge, hvorfor de skal kriminaliseres, hvis de gerne vil tage cannabis på forskellig vis, når de samtidig kan få så meget morfin udskrevet af deres læge.
Det er altså svært at se, hvad forklaringen er på det.
Så håber jeg, at man fra sundhedsmyndighedernes side vil gå ud at se på de mange internationale erfaringer, der efterhånden ligger, den dokumentation der er fra mange lande, om brugen af forskellige former for cannabispræparater.
Man må også tænke på, at dette er et præparat og et produkt, som har været brugt i flere hundrede år, og som også har været solgt på apoteker som lægemiddel i Danmark i ganske mange år.
Jeg har for nylig fået tilsendt en annonce fra år 1900, hvor man kan se dette glimrende produkt, som har været brugt i adskillige lande, og som er præmieret og patenteret som lægemiddel osv., og man omtaler de mange sygdomme, det virker positivt på.
Så virker det lidt mærkeligt, at man i dag er så forfærdelig angst for, hvad bivirkningerne kan være for samfundet, hvis man tillader folk at anvende det lægemiddel.
Jeg håber, at debatten i dag kan være med til, at folk snart får mulighed for at få det produkt, som reelt vil kunne hjælpe de mange, der har smerter og kvalme.
De er glade for at bruge naturpræparatet hash, men er i dag altså nødt til at blive kriminelle for at kunne bruge det.
Poul Fischer (DF), 2003-03-13:
Til hr. Keld Albrechtsen: Jamen jeg er ikke ude på at ramme
nogen bestemt gruppe, men man har 1 1/4 år til at agere på i denne sag.
Jeg har en tro på, og jeg har også fra nogle trafikselskaber set, at det ikke er noget problem, og at det ikke vil blive nogen dramatisk stigning, der vil komme ud af det.
Der har jo været nævnt stigninger på op til 20 pct., men man kan altså ikke fjerne 10 pct. og så få noget til at stige 20 pct. Venstrefløjen ville jo gerne have lavet ordningen permanent, fordi de ønskede flere over i den kollektive trafik, og det kan der jo også være en god mening i.
Men vi må jo konstatere, at det ikke har virket, og så vil man gøre ordningen permanent!
Her har vi en anden holdning, da vi ønsker en bedre regularitet.
Når vi ser tilbage til det tidspunkt, hvor 10 pct.s-tilskuddet kom, og ser på de prisstigninger, der har været fra det tidspunkt og til i dag i den kollektive trafik, kan man jo også sætte et spørgsmålstegn ved, om trafikselskaberne har været så effektive, og om det 10 pct.s-tilskud egentlig er blevet brugt godt nok.