runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Det passer jo overhovedet ikke, at alt er skåret væk, og det tror jeg også at hr. René Skau Björnsson godt ved.
Det er jo sådan, at Landsbyggefonden heldigvis har 1,5 mia. kr. til lige præcis at varetage spørgsmål omkring byfornyelse.
Vi har stadig væk en beboerrådgivning, der fungerer i en lang række kommuner landet over og også fungerer rigtig godt.
Så før man begynder at sige, at der ikke er noget, der fungerer, skulle man måske lige huske på, at der faktisk er en lang række initiativer, som denne her regering også har stået bag, og som Venstre er stor tilhænger af, som heldigvis er med til det.
Lad mig igen præcisere, at det her er et led i en omfattende antighettoplan, kan man kalde det, hvor man sørger for at modvirke ghettoisering, og jeg synes faktisk man måske skulle klappe lidt af, at der nu endelig bliver gjort noget på det her område, især i betragtning af, at SR-regeringen trods alt er skyld i, at vi er kommet ud i de her problemer, som vi står i nu.
René Skau Björnsson (S), 2005-03-10:
Jeg bliver bare meget skeptisk, når man nu ser, at her kommer der endelig et lovforslag, og så har det ingen konsekvenser – det hjælper ikke i forhold til beboersammensætningen i Gellerup – og når man samtidig ser, at der bliver skåret på kvarterløft, på den boligsociale rådgivning, på beboerrådgiverne, hele det sociale arbejde omkring de her områder; der er ikke sat penge af.
Er der i den nuværende finanslov sat penge af hos Venstre til at gøre noget ved det: til at løfte de her områder, bl.a. Gellerupparken?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Jeg har været meget omhyggelig med i min ordførertale at gøre opmærksom på, at det her kun er én lille del af den omfattende ghettoiseringsplan, som vi har til at modarbejde ghettodannelse, og derfor er det her fulgt op af en lang række gode initiativer for at give kommunerne mulighed for så at sige at få spredt boligmassen lidt mere, end man gør i dag.
Så det her er én del af den langsigtede plan, som blev præsenteret i maj sidste år.
René Skau Björnsson (S), 2005-03-10:
Nu er hr. Michael Aastrup Jensen valgt i samme amtskreds som mig, nemlig Århus Amtskreds, hvor vi jo har Gellerupparken, som ordføreren også kender til, og jeg vil spørge, om hr. Michael Aastrup Jensen vil give mig ret i, at i forhold til Gellerupparken vil det her lovforslag ikke løse nogen af de problemer.
Det vil ikke løse noget i forhold til den ghettodannelse, der er, den beboersammensætning, der er, fordi alle, der står på venteliste enten er på kontanthjælp, startydelse eller introduktionsydelse.
Så der skal mere til.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Nu synes jeg ærlig talt, at vi skal give det en chance og lige få lovforslaget vedtaget, før vi begynder at tale om, hvad man skal gøre, hvis det ikke virker.
Vi vil hellere have en konstruktiv dialog med dem og prøve at se, om vi ikke kan få løst situationen på den måde.
Det tror jeg vi kommer meget længere med.
Men ærlig talt, skal vi ikke hellere tage og give lovforslaget en chance, altså allerførst få det vedtaget og så se, hvordan og hvorledes det får indvirkning på det?
Jeg tror faktisk, at det får en stor indvirkning på kommunerne.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Jeg spurgte sådan set, hvad Venstre vil gøre, hvis det her ikke virker, for i dag har vi en ordning, hvor man ud over de 18.000 kr., som beløbet er på nuværende tidspunkt, har haft mulighed for at supplere op kommunalt.
Vi ved, at det ikke har virket.
Der har ikke været private, der i nævneværdig grad har villet medvirke.
Det er noget med 14 lejligheder, hvor kommunalbestyrelsen er inde i billedet.
Det kan man ikke komme og sige er noget over en 10-årig periode.
Derfor er mit spørgsmål: I og med at beløbsstørrelsen jo ikke bliver ændret væsentligt, hvad vil man så gøre fra Venstres side, hvis det her heller ikke virker?
Vil man så overveje et forslag om, at de private udlejere skal medvirke, eller hvad vil man gøre fra Venstres side?
Hvad vil man gøre, hvis det her ikke virker?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Svaret er rimelig kort og kontant, at via de forskellige puljeordninger, der er til opførelse af nye private udlejningsbyggerier, har private udlejere mulighed for at få et større tilskud, mod at der så til gengæld bliver stillet krav om, at man skal kunne anvise nogle boliger kommunalt.
Det er en af de muligheder, der er.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Jeg lyttede meget intenst til Venstres ordfører og det, der blev sagt om private udlejere set i forhold til kommunerne og anvisningsret.
Det er jo en ordning, der har eksisteret i godt 10 år, hvor man har mulighed for at betale en privat udlejer for at medvirke til at have anvisningsret.
Nu er det anden gang, man prøver at forhøje beløbet og dermed lægge op til, at private udlejere vil medvirke.
Hvad vil man gøre, hvis ikke det her virker?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Til forskel fra hr. Morten Østergaard, som jeg næsten kan mærke mener, at kommunerne ikke har en interesse på linje med den, vi har her i Folketinget, i at modarbejde ghettodannelse, så tror jeg faktisk, de har en meget stor interesse i, at vi får modarbejdet ghettodannelse.
Så jeg vil gerne prøve at give nogle redskaber til kommunerne, og de redskaber, som vi her har præsenteret, mener jeg er et kæmpe skridt i den rigtige retning, for at kommunerne nu kan gøre arbejdet færdigt med at modarbejde ghettodannelse.
Så jeg tror faktisk, det kommer til at fungere rigtig godt i praksis.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-10:
Jo, men det, der er det afgørende her, er jo, at det nødig skulle blive et slag i luften.
Det skulle jo nødig blive reduceret til ren symbolpolitik, og det, der derfor er helt nødvendigt, er, at vi får brudt nogle af de mure ned, der omkranser ikke det, der bliver kaldt ghettoerne, men det, som er de velfungerende afdelinger.
Derfor er vi nødt til at forpligte kommunerne meget mere på at anvise – og måske også udvide deres anvisningsret – i nogle af de områder, hvor der slet ingen kontanthjælpsmodtagere bor.
Vil hr. Michael Aastrup Jensen ikke give mig ret i, at det er en ganske nødvendig balance at sikre, at man forhindrer, at koncentrationen bliver værre i de belastede områder, og at det så nødvendigvis må modsvares af, at man sikrer adgang til nogle af de områder, der i dag er lukket land?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Allerførst vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, at jeg ikke tror, der er nogen kommuner med respekt for sig selv, som ønsker, at der skal gå så lang tid som muligt for de personer, som er på venteliste – så kender jeg i hvert fald ikke de kommuner, og jeg tror, det bliver svært at finde nogen.
Man skal heller ikke glemme, at det her jo bare er ét element i regeringens omfattende plan til at modarbejde ghettodannelse.
Derfor synes jeg, det vigtigste er at prøve at få en dialog ikke bare med de almene boligorganisationer, men også – som der står i lovforslaget – at vi prøver at få en dialog med de private udlejningsbyggerier.
Det vil sige, at når der fremover kommer en mulighed for støtte til privat udlejningsbyggeri, altså opførelse af nye, må man prøve at få et krav om anvisning ind omkring det også.
Så jeg synes mere, det var den vej, man skulle gå i stedet for den, som hr. Morten Østergaard foreslår.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-10:
Jeg kunne godt tænke mig at bore lidt mere i det, hr. Frank Aaen var inde på.
Jeg kunne nemlig godt tænke mig at høre, om ikke Venstre kunne være med til at sige, at denne ret, som kommunerne nu får til at blokere nogle boligområder, bør suppleres med en pligt til at bruge anvisningsretten meget mere offensivt i forhold til nogle af de velfungerende boligområder, for det er jo efterhånden veldokumenteret, at problemet ikke er, at folk klumper sig sammen, men at man ikke kan finde et andet sted at bo.
Langt de fleste mennesker vil gerne bo i et helt almindeligt, velfungerende boligkvarter, men det er simpelt hen lukket land for mange.
Derfor vil vi gerne foreslå i dag – og jeg vil gerne høre Venstres kommentarer til, om ikke det var fornuftigt – at den her ret, som kommunerne får, bliver kombineret med en pligt til meget mere offensivt, end vi ser i dag, at anvise i de velfungerende boligafdelinger, herunder også en skærpelse af det, der i forslaget bliver kaldt en så vidt muligt inden for 6 måneder-frist, som vi synes er en noget løs formulering, i betragtning af hvor indgribende det sådan set er i forhold til de ventelister, der er i de belastede områder.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Hr. Frank Aaen bliver ved med at gentage, at han har forstået Venstres politik.
Jeg må beklageligvis meddele hr. Frank Aaen, at det har han ikke, hvis han kan komme med de udmeldinger om, hvad Venstres politik virkelig er.
Det her handler jo ikke om, at vi skal til at tvangsflytte nogen borgere, som hr. Frank Aaen begyndte at sige det handlede om.
Det her handler om folk, som har stået på venteliste til at få en anden bolig, og hvis de får et nej, fordi vi ønsker at modarbejde ghettodannelse, så har vi så en mulighed for, eller rettere sagt så pålægger vi kommunerne, at de skal finde en anden bolig til de her mennesker inden for maksimalt 6 måneder eller hurtigst muligt derefter.
Det vil sige, at man altså får et retskrav på at få en anden bolig, hvis man har fået nej.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Tak for bekræftelsen af min udlægning af Venstres politik, nemlig at man vil hjælpe folk ved at tage noget fra dem.
Jeg kan ikke forstå, at man bare uden videre vil gøre det.
Lige så snart vi prøver at røre lidt ved den private ejendomsret, så hyler og skriger Venstre op om, at man endelig ikke må antaste den private ejendomsret, men her er det en ret til at få en bolig, og her har man altså ingen problemer med at tage den ret fra folk.
Jeg har ikke noget imod, at man tilbyder folk en bedre bolig, men ikke engang det står der jo i forslaget.
Der står jo ikke engang her, at man skal give folk en anden bolig.
Jeg er så i øvrigt også imod, at man skal tvangsforflytte folk.
Jeg kan ikke forstå, at Venstre, som er et liberalt parti, som går ind for frihedsrettigheder, altså her uden blusel går ind og tager den frihedsret fra folk, at de kan skrive sig op på en venteliste til at få en bolig, og når de har stået der tilpas lang tid og har fået ret til en bolig, vil man bare uden videre tage den fra dem.
Men igen: Det er helt logisk, at når man er arbejdsløs, får man at vide, at man skal have lidt mindre i kontanthjælp.
Hvis man er flygtning eller indvandrer og har været arbejdsløs, skal man have mindre i kontanthjælp end andre.
Og har man stået længe og ventet på en bolig, og er man fattig, så får man taget den ret fra sig.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Nu er det her jo ikke et forsøg på at fjerne noget fra folk, men tværtimod et forsøg på at modarbejde den ghettoiseringsproces, som vi jo har set rundtom i de større byer i landet.
Så det her er faktisk et forsøg på at hjælpe nogle folk til at få en større tilknytning til det omkringliggende boligområde, som de i dag ikke har en mulighed for at bo i.
Derfor pålægger man jo også kommunerne noget: Hvis en person får et nej til at få en bolig i et bestemt område, har vedkommende faktisk et retskrav på at få en bolig så vidt muligt inden for 6 måneder eller hurtigst muligt derefter.
Så det her er ikke et forsøg på at straffe nogen.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Nu behøver man ikke at blive så overrasket over denne her regerings politik.
Når der er flygtninge/indvandrere, der ikke kan få arbejde, så vælger man at hjælpe dem ved at skære kraftigt i deres kontanthjælp.
Når der er etniske danskere, der har været arbejdsløse i en længere periode, så siger man: Nu skal jeres kontanthjælp være mindre, end den er for dem, der ikke har været arbejdsløse i en længere periode.
Det er klar liberal politik.
Det har jeg fuld forståelse for.
Jeg er selvfølgelig lodret imod.
Men har Venstre alligevel ikke et eller andet sted et problem med, at hvis det her forslag bliver vedtaget, så kommer et flertal i Folketinget og siger til et menneske, der har stået 10 år på venteliste til at få en bolig i et boligselskab: Det kan godt være, at du har stået 10 år på venteliste, og at du troede, du havde en ret til at få en bolig, men det har du bare ikke, æv, bæv?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Det forslag, vi nu skal behandle, indgår som et led i regeringens strategi mod ghettoisering, som første gang blev fremlagt i maj 2004.
Der er således tale om en genfremsættelse af L 135.
Forslaget indebærer nye udlejningsregler i problemramte områder med alment boligbyggeri og bedre anvisningsmuligheder i privat udlejningsbyggeri.
Vi har igennem de seneste par år i en række boligområder set en stigende koncentration af personer med ringe eller ingen tilknytning til uddannelsessystemet, arbejdsmarkedet og det omgivende samfund.
Man kan også sige det mere ligeud, at omdrejningspunktet i en ghettoiseringsproces er forbundet med tilflytning af ressourcesvage grupper og fraflytning af ressourcestærke grupper.
For Venstre er det ikke i sig selv et problem, at bestemte befolkningsgrupper koncentreres i bestemte boliger.
Men det er et problem, når ikke alle borgere har eller får reel lige mulighed for at deltage i og bidrage til samfundets udvikling, hvor muligheden for den enkelte til at bryde den sociale udstødelse mindskes, fordi forskellige grupper af personer på overførselsindkomster koncentreres på ventelister i områder, hvor der i forvejen bor mange mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet.
Det er det, som adskiller ghettoområder fra velfungerende boligområder.
Forslaget handler derfor om at give kommunerne nogle bedre redskaber til at dæmme op for de problemer, der er forbundet med en skæv beboersammensætning, da det jo netop er i kommunerne og i de konkrete ghettoområder, at indsatsen mod ghettoisering skal gøres.
I Venstre ønsker vi at give kommunerne nogle bedre redskaber, så vi forhåbentlig kan bremse og forebygge en negativ udvikling, således at vi på sigt kan skabe en mere blandet beboersammensætning, ligesom det forhåbentlig kan være medvirkende til at tiltrække flere ressourcestærke beboere.
Dette åbner forslaget mulighed for, bl.a. gennem åbningen af, at kommunalbestyrelsen kan beslutte, at boligorganisationen skal stille 100 pct. af de ledige boliger i afdelingerne til rådighed, ligesom kommunalbestyrelsen får mulighed for at afvise boligsøgende på ventelisten, som i en længere periode har været på introduktionsydelse, kontanthjælp eller starthjælp, i områder med en i forvejen høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet.
Det skal dog understreges kraftigt, at kommunalbestyrelsen ikke får mulighed for at stille sig passiv over for problemerne, idet den skal anvise en mere passende erstatningsbolig til boligsøgende kontanthjælpsmodtagere, der er blevet afvist fra ventelisten, så vidt muligt inden for 6 måneder og ellers hurtigst muligt herefter.
Vi giver derudover også kommunerne en håndfuld nye instrumenter, som kan bremse en negativ udvikling og forhåbentlig medføre, at flere ressourcestærke beboere kommer til.
Jeg håber, at vi kan få vedtaget forslaget, og vi støtter det i hvert fald varmt fra Venstres side.
Villy Søvndal (SF), 2005-03-10:
Tak til fru Pia Kristensen for svaret, hvor fru Pia Kristensen bekræfter, at i den periode, hvor hjemmehjælpen er blevet forringet, har Dansk Folkeparti haft en helt central rolle.
Det er jo helt rigtigt.
Så forsøgte fru Pia Kristensen at smyge sig udenom ved at sige, at det er, fordi indberetninger og sådan noget er ændret.
Det kan jeg ikke forstå.
Det, jeg henviste til, var bl.a. Ældre Sagens undersøgelse, hvor man har været ude at spørge den enkelte selv.
Betyder det, at fru Pia Kristensen siger, at når fire gange så mange af de ældre selv siger, at de har fået deres hjemmehjælp forringet, er det, fordi de tager fejl?
Er det, fordi de ikke forstår, hvad der sker?
Er det, fordi de ikke har hørt Dansk Folkepartis taler?
Fru Pia Kristensen må altså undskylde mig: Vil Dansk Folkeparti ikke engang bøje sig for de ældres egen vurdering, når de siger, at deres hjemmehjælp er blevet forringet?
Jeg kan ikke helt forstå, at Dansk Folkeparti ligefrem føler sig stolt over det her.
René Skau Björnsson (S), 2005-03-10:
Regeringens målsætning for det her lovforslag står helt klart i fremsættelsestalen.
Der står, at det skal forhindres, at flere ressourcesvage borgere flytter ind i de problemramte boligområder, og samtidig skal mere ressourcestærke tiltrækkes.
Jeg kender indgående til et af de boligområder, nemlig Gellerupplanen ved Århus, hvor vi ved at problemerne er massive.
Det er det tungeste sociale område i Århus, og systemet må strække sig til det yderste for at følge med i forhold til de problemer.
Hver tredje børnefamilie i Gellerup er i kontakt med det sociale system: 400 familier handler det om.
Heldigvis varierer problemerne i omfang, og nogle klares med samtaler, men for de sociale medarbejdere er det en daglig kamp.
Der er også meget positivt at sige om Gellerupplanen, men den her del er deprimerende, og løsningen er næppe en kommunal anvisning til samtlige ledige boliger i den almene sektor.
Det siger lokalpolitikerne, det siger boligforeningerne, det er der rigtig mange der siger.
Der er ikke mange, som tror, at det vil have den store virkning i forhold til de massive problemer, der er i nogle af vores boligområder.
Selv om der er venteliste til at få en lejlighed i Gellerupparken, er næsten alle på ventelisten på kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse, og så er vi jo lige langt, for regeringen vil jo ikke hjælpe boligforeningerne med at betale husleje for lejligheder, der ikke kan lejes ud.
Derfor havde jeg også håbet på, at der var kommet mere gods på forslaget, at det var blevet fulgt op af flere mere fremtidsorienterede tiltag i forhold til december måned, hvor vi sidst behandlede nøjagtig det samme forslag.
Ghettoproblemerne kan ikke løses fra den ene dag til den anden, og der er ingen lette løsninger, men der skal gøres noget, og det kræver mod, og det kræver handlekraft.
Forslaget her mangler den handlekraft.
Der er ikke noget, der modvirker, at ressourcestærke beboere flytter væk fra de belastede områder, og der er heller ingen incitamenter til, at ressourcestærke beboere flytter til de belastede områder.
Der er også flere af høringssvarene, der peger på det og peger på, at der skal gøres mere og andet for de boligområder, hvor vi kender til de massive problemer.
Der skal initiativer i gang for at mindske den sociale ulighed mellem børn og unge, mindske den sociale isolation blandt teenagere, mindske afstanden mellem danskerne og indvandrerne, mindske arbejdsløsheden, mindske afstanden mellem boligområderne og resten af samfundet.
Det er desværre det modsatte, der er sket de senere år.
Uligheden er blevet større, også blandt børn og unge; der er blevet større afstand, arbejdsløsheden er steget, murene omkring vores ghettoområder er blevet højere og højere.
Vi har lagt vores store, gennemarbejdede forslag frem med mange gode initiativer, som vi også håber vi kan få en drøftelse med ministeren om.
Vi vil gå positivt ind i udvalgsbehandlingen med forslaget her.
Det hjælper ikke i de store ghettoområder, men andre steder måske.
Der skal som sagt gøres meget mere og andet for at gøre noget for at sikre, at vi får nogle bedre boligområder.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
Det, som Det Konservative Folkeparti vil medvirke til, er, at vi inden for den her problemstilling, ghettoisering, som vi alle er enige om eksisterer, under udvalgsbehandlingen tager en fordomsfri drøftelse om, hvordan det udmøntes i praksis.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Det er mere et spørgsmål.
Det erkender vi også.
Jeg kan forstå på ordføreren, at man skal kunne fratage folk retten til at få en bolig, som de ellers var skrevet op til i f.eks. 10 år.
Vil Dansk Folkeparti under udvalgsbehandlingen kræve, at fratagelsen af denne ret suppleres med, at den pågældende får ret til at få en anden bolig, hvor den ikke er sikret »så vidt muligt«, men sikret fuldstændig retmæssigt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Jeg synes, det er lidt skræmmende i dag, for nu har jeg flere gange sagt, der er et retskrav, men jeg er åbenbart ikke pædagogisk nok.
Så nu vil jeg ligefrem tage lovforslaget frem – så det kan næsten ikke blive mere pædagogisk for hr. Villy Søvndal og hr. Frank Aaen – og der står altså under de generelle bemærkninger: forslag til ny udlejningsmodel.
Og så vil jeg gerne spørge hr. Jakob Axel Nielsen, om det ikke er korrekt, at der i lovforslaget i afsnit 2 under forslag til ny udlejningsmodel står, at – nu håber jeg, at hr. Villy Søvndal og hr. Frank Aaen lytter –
»afviste boligsøgende skal af kommunalbestyrelsen have anvist en anden passende bolig«.
Er det ikke det, der også kaldes et retskrav?
Er det ikke også det, der kaldes, at man skal have en anden bolig?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
Hr. Frank Aaen har ret: Svaret er et nej.
Det vil vi ikke være med til.
Og nej, det er ikke så underligt.
Det ligger i hele regeringens, Venstres og Konservatives politik, at vi mener, at de private udlejere selv skal have lov til at disponere over deres ejendomme.
Men så kommer der altså med den her lov en række private ejendomme i spil, fordi der skabes et økonomisk incitament for de private udlejere til at bringe deres ejendomme i spil, og det synes vi er god politik.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Enten tror man på det, man selv siger, eller også tror man ikke på det.
Hvis man tror på, at der er en de facto-ret til at få en anden bolig, hvis en person har fået frataget retten til den bolig, vedkommende havde, og man siger, at sådan er det, kan man bare skrive det i loven.
Og vil man ikke skrive det i loven, er det, fordi man ikke tror på det.
Så er det, fordi man ikke tror på, at den ret findes i praksis.
Sådan er det bare.
Det, vi har spurgt om med hensyn til det private udlejningsbyggeri, fik jeg ikke noget svar på, og det var: Vil Det Konservative Folkeparti indføre en kommunal anvisningsret til private udlejningsbyggerier på linje med den anvisningsret, der i dag eksisterer til almene udlejningsbyggerier?
Jeg ved godt, hvad svaret er, det er sikkert et nej.
Og hvis det nu er et nej – jeg skal selvfølgelig lade ordføreren svare selv – er det så ikke lidt underligt, at man er indstillet på at fratage et menneske sin individuelle ret til at få en bolig, mens man ikke vil gribe ind i en privat udlejers mulighed for at afvise den selv samme boligsøgende?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
For så vidt angår det første spørgsmål stillet af hr. Frank Aaen, er det det samme svar, som jeg har givet hr. Villy Søvndal, så det vil jeg ikke gentage.
Med hensyn til at få nogle private ejendomme i spil mener vi jo netop fra regeringens, fra De Konservatives og fra Venstres side, at det her lovforslag bringer flere private lejligheder i spil.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Det er selvfølgelig lidt underligt, at man i det forrige svar prøver at sige, at man går ud fra, at den ret eksisterer i virkeligheden, for hvis det nu er sådan, at den efter ordførerens opfattelse eksisterer i virkeligheden, hvorfor skriver vi det så ikke bare i loven, så var der ingen diskussion?
Vi er enige i, at det med ghettoer er et problem, og jeg kan forstå på den konservative ordfører, at problemerne bl.a. opstår ved, at kommunerne kun har anvisningsret til almene boliger.
Og så har jeg så forstået det sådan, at man vil lave den her dusørordning, så man i højere grad får de private udlejere til at bidrage til at løse de boligsociale problemer.
Så langt, så godt.
Jeg har bare det spørgsmål til hr. Jakob Axel Nielsen: Hvorfor foreslår regeringen og De Konservative ikke, at den anvisningsret, som kommunen i dag har til almene boliger, udstrækkes til også at gælde private udlejningsboliger?
På den måde kunne vi jo sikre en bedre fordeling boligsocialt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
Med fare for at gentage mig selv vil jeg sige: Nej, det er vi ikke så bekymrede for, fordi vi netop har tillid til det kommunale selvstyre.
Så de facto vil det praktiske liv ude i kommunerne være, at de tager deres lovmæssige forpligtelse højtideligt og sørger for at få folk bosat.