runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2001-10-23:
Først vil jeg takke ministeren for redegørelsen, som omhandler Danmarks formandskab i år 2000.
Vi nærmer os nu hastigt 50-året for det nordiske samarbejde, som vi fra Dansk Folkepartis side værdsætter og ønsker fastholdt og udbygget.
De nordiske lande har et stærkt kulturelt, sprogligt og historisk slægtskab med hinanden.
Ser man nøje efter, vil vi kunne konstatere, at vore fælles værdier bygger på individualisme, respekt for individet, eget ansvar kombineret med en høj grad af pligtfølelse over for fællesskabet.
Respekten om kvinders rettigheder og frie stilling går meget langt tilbage i historien.
I Dansk Folkeparti ønsker vi at udvikle Norden som et område, hvor mennesker frit kan leve og udfolde sig og samtidig få følelsen af, at det fællesskab, de bidrager til, er værdifuldt.
Vore nordiske lande har aldrig modtaget en så massiv påvirkning udefra som nu.
Derfor er det af afgørende vigtighed, at vi forsvarer de friheds- og lighedsidealer, som det nordiske samfund er opbygget på.
Som konkrete samarbejdsområder kan nævnes etableringen
af fælles nordiske ambassader.
Et godt eksempel herpå er den fælles nordiske ambassadebygning i Berlin.
De kommende års udfordring er at bevare og udbygge de nordiske velfærdssamfund.
Dette vil kunne lykkes, når alle gode kræfter samles om fornyelse og udvikling.
At vi prioriterer et rummeligt arbejdsmarked højt er naturligt, idet vi samtidig forudsætter fokus på et rent miljø, sundhed, og at arbejdsmiljøet tages alvorligt.
Skal vi bevare vores konkurrencedygtighed, må uddannelse og forskning have de bedst mulige vilkår.
Vismandsrapporten om det nordiske samarbejde giver et godt beslutningsgrundlag for de politiske beslutninger i Ministerrådet.
Det er samtidig vigtigt, at de eksisterende grænsehindringer imellem de nordiske lande opblødes eller fjernes.
Her tænker jeg på de forskelligartede skatte- og arbejdsmarkedsregler.
De nordiske traditioner inden for design er vi stolte af.
At vi nu ser en stærk udbredelse af andre kulturer hos de nordiske folk grundet den stærke indvandring, ser jeg med stor betænkelighed på.
Den stærke nordiske tradition for ligeberettigelse og demokrati vil blive udsat for andre traditioner hos en del af landenes nuværende og kommende indvandrere.
I Dansk Folkeparti ønsker vi et fortsat stærkt samarbejde mellem vore nordiske brødrefolk.
Vi ønsker, at befolkningen i de enkelte lande tages med på råd, når store udenrigspolitiske afgørelser skal finde sted.
Når demokratiet får optimale forhold, vil de enkelte landes befolkninger få mere tillid til demokratiet og deres valgte repræsentanter.
Den nordiske model bør vi alle være stolte af.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-10-23:
Jeg tillader mig at tage ordet på baggrund af det seneste indlæg.
Som formand for det strukturudvalg, der har beskæftiget sig med den nye struktur, lagde jeg fra starten vægt på, at man fik den fagopdeling, som nu ser ud til at blive vedtaget.
Det er vigtigt for mig at understrege, at hele ideen med den struktur lige præcis er det, fru Jette Gottlieb netop har peget på, altså at man tænker det udenrigspolitiske aspekt ind i det faglige arbejde.
Jeg nævnte et eksempel for et øjeblik siden, hvor jeg sagde, at hvis man eksempelvis skal diskutere Nordisk Råds miljøhandlingsplan, hvor vi har foreslået Østersøregionen som et verdenspilotprojekt for Kyoto, er det da naturligt, at man samler ordførerne - ikke bare fra de nordiske lande, men også repræsentanter for de baltiske og de andre Østersølande - til en konference for at diskutere, hvordan vi gør det i praksis.
Det kan også være kriminalitetsbekæmpelse, eller hvad det nu kan være, men man skal altså også tænke grænseoverskridende på de faglige områder.
Det er lige præcis dét, der er ideen.
Jette Gottlieb (EL), 2001-10-23:
Jamen jeg vil da gerne takke for den opbakning, jeg her fik
Jeg vil bare sige, at grænsen går det sted, hvor det fra medlemmer af Nordisk Råds side bliver foreslået, at de områder, man gerne vil samarbejde med, direkte skal inddrages i Nordisk Råd som medlemmer.
Der har været fremlagt et forslag om det, men jeg mener, det er helt ude af trit med det, der kan ligge i samarbejde.
Der er meget stor forskel på samarbejde og inddragelse, og jeg lægger altså megen vægt på samarbejdet udadtil.
Ole Sohn (SF), 2001-10-23:
Havde det været i gamle dage, havde jeg jo sagt, at det er skam rigtigt og vigtigt, at vi ved, hvem der er kapitalister i de forskellige selskaber.
Men i en moderne tid, hvor vi alle sammen mere eller mindre er det, er det jo lidt vanskeligere at bruge den slags ord.
Derfor vil jeg sige, at det er rimeligt - både af hensyn til bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet og generelt for at få bedre gennemsigtighed og mere åbenhed om selskabernes ejerforhold - at de oplysninger, myndighederne har i dag, bliver offentligt tilgængelige.
Det er ikke alene et spørgsmål om, at nogle har mulighed for at kunne snage i ejerforhold, men det er faktisk også noget, som er væsentligt med hensyn til investorerne.
Derfor synes vi, det er et godt skridt, der bliver taget, og vi kan støtte forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-10-23:
Vi kan også fra radikal side støtte lovforslaget.
Når det drejer sig om at skabe større åbenhed og mulighed for gennemsigtighed, når det gælder ejerforhold i aktieselskaber og anpartsselskaber, er det en god sag, som vi også bakker op, eftersom alle - både investorer, aktionærer og kreditorer m.fl. - har gavn af en sådan større åbenhed og gennemsigtighed.
Vi finder det også godt, at man hermed tilnærmer dansk lovgivning til den, der er gældende i de øvrige nordiske lande.
Gennemsigtighed og åbenhed er en god ting, særlig når forslaget også indebærer en egentlig administrativ forenkling.
Så vi kan støtte det fra radikal side.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-10-23:
Nu kunne jeg se - og jeg kunne også høre - på Venstres ordfører, at formålet med denne her debat ikke var at få flertal, det var åbenbart heller ikke at lytte, for talen var skrevet, og den blev så holdt.
Nu har vi så haft en debat
her, og jeg må konstatere, at Venstres ordfører angiveligt er fuldstændig argumentresistent. Men lad mig alligevel prøve at spørge til nogle af tingene.
Ofre, blev der talt om, man skal tage hensyn til dem.
Helt konkret er det, som Venstres forslag her indebærer, at Venstre synes, det er for slapt, hvis en indsat får lov til at komme hjem til et barns fødselsdag.
Mener Venstre ikke, at barnet også er offer, og at det barn også er uskyldigt, og hvorfor skal det barn straffes med Venstres forslag?
Det er den ene ting.
Det andet er hyggeophold; sådan siger man.
Hvis nu man får lov til at lade være med at give udgang, sådan som Venstre foreslår det, er det så ikke længere et hyggeophold at sidde i et dansk fængsel, eller hvad skal der til for at gøre det uhyggeligt i Venstres øjne?
Inge Dahl-Sørensen (V), 2001-10-23:
Hr. Peder Sass og jeg ligger alt for langt fra hinanden.
Jeg synes, det er omsonst at gå ind i en retorik omkring fængselsstraf med hr. Peder Sass ...
... undskyld hr. Henrik Sass Larsen, for det nytter intet.
Jeg er godt klar over, at i dag vil der ikke være flertal for det her forslag.
Det vidste jeg udmærket godt, men jeg har lov til at prøve det af en gang imellem.
Det har jo vist sig, at man trods alt har bevæget sig med hensyn til voldsdomme
, så selv om man i Socialdemokratiet på det område har sagt: Nej, nej, nej, det vil vi ikke - så endte det trods alt med, at de blev hævet. Men argumenter hjælper intet.
Vi ligger for langt fra hinanden, og jeg vil lade vælgerne afgøre, hvordan det her skal se ud efter et valg.
Anne Baastrup (SF), 2001-10-23:
Ligesom det kom bag på hr. Henrik Sass, kom det også bag på mig, at Venstres ordfører havde skrevet afslutningstalen hjemmefra.
Jeg troede, vi var her i Folketingssalen for at diskutere og for at blive klogere og for at se, om der på en eller anden måde var nogle åbninger.
Men jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Hvad ligger der bag de 17,9 pct., der har været af problemer i Københavns fængsler i forbindelse med udgange?
Hvilke fejl er det, der er sket, siden den procentdel er så stor?
Er det ny kriminalitet?
Så vil jeg også godt bede Venstres ordfører om meget præcist at sige, hvad det var, der gjorde, at Venstre kom med det her forslag.
Var det ikke, fordi man fra Kriminalforsorgens side tog en undersøgelse alvorligt, der viste, at børn havde store problemer?
Er det, fordi Venstre ikke ønsker, at forældre må komme og besøge deres børn på deres fødselsdag?
Er det kun det, Venstre vil med det her forslag?
Henrik Sass Larsen (S), 2001-10-23:
Jeg synes søreme, det er en falliterklæring, at et parti, som bejler til og vistnok direkte insisterer på at ville være ledende regeringsparti, stiller sig op her og konstaterer: Vi er for langt fra hinanden, så vi har ikke flere argumenter.
Kan man ikke få nogle argumenter eller bare få præciseret, hvad holdningerne er?
Vi spørger - SF's ordfører spørger også: Hvad med de børn, som ikke får lov til at få besøg af en forælder på en børnefødselsdag?
Har man ikke overvejet, at man rent faktisk straffer dem?
Det er den ene ting.
Og kunne man så ikke få at vide af Venstre
Hvad skal der til, for at det bliver uhyggeligt?
Vi må have det at vide, ellers kommer vi jo ingen vegne.
Inge Dahl-Sørensen (V), 2001-10-23:
Jeg synes også ligesom hr. Henrik Sass Larsen, at det er synd for de børn, der har en kriminel far eller mor, bestemt synes jeg det, men det skulle denne far eller mor have tænkt på noget før.
Det er også synd for det barn, hvis far er i udlandet i et halvt år og ikke kommer hjem til barnets fødselsdag. Det er også synd for det barn. Så vil jeg lige til fru Anne Baastrup sige, at jeg står her med Kriminalforsorgens statistik 2000, og det er rigtigt nok, at de 17,9 pct. ikke alt sammen er kriminalitet, der er begået.
Det er kriminelle, der er stukket af, da de var på udgang, og ikke er kommet tilbage, og der er ny kriminalitet iblandt, det er alt mellem himmel og jord.
Man forsvinder fra jordens overflade i det øjeblik, man har fået udgang, og så møder man altså ikke op til tiden.
Blandt andet er der én person, som slet ikke er kommet
tilbage endnu, som befinder sig ude i vores system.
Men den kender fru Anne Baastrup sikkert godt.
Anne Baastrup (SF), 2001-10-23:
ikke 17,9 pct.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg kan forstå, at fru Inge Dahl-Sørensen giver mig ret: Den eneste grund til, at Venstre kom med det her forslag, var, at man ikke ville acceptere, at børn fik mulighed for at se deres forældre på fødselsdage og første skoledag - ikke at forældrene skulle have mere udgang, men de måtte bare ikke have fornøjelsen af forældrene på det tidspunkt, hvor børnene selv havde brug for det.
Det er Venstres syn på børn.
Hvad vil Venstre gøre, når børnene reagerer?
Vil Venstre så igen komme med et nyt såkaldt humanistisk syn eller hvad?
Inge Dahl-Sørensen (V), 2001-10-23:
Sagt til fru Anne Baastrup så har vi altså den opfattelse, at får man en straf, så skal den også udstås.
En straf skal være en straf, og så kan det ikke være rigtigt, at man kan have mulighed for - fordi man nu tilfældigvis har børn - at komme hjem til dem.
Hvad bliver det næste?
Noget andet er, at den statistik, jeg står med her, er den samme, som justitsministeren brugte. Men det tal på 0,2 pct. ny kriminalitet, som justitsministeren brugte, var et gennemsnit for hele landet.
Når jeg siger 17,9 pct. i København, så er det, fordi jeg tager det hele med; det gjorde justitsministeren ikke.
Anne Baastrup (SF), 2001-10-23:
Jeg er glad for, at fru Inge Dahl-Sørensen nu har erkendt, at de 17,9 pct. ikke handlede om ny kriminalitet.
Jeg kan også forstå, at fru Inge Dahl-Sørensen - ligesom et andet parti her i Folketinget - også ønsker at straffe andre generationer end lige præcis dem, der har begået noget kriminelt.
Sådan er der så meget, sådan får man også opdelt
Det var meget interessant at forstå, at Venstre også deler den opfattelse et andet parti har, nemlig:
Kan man ikke nøjes med at straffe den, der har begået en kriminalitet, så tager man hele familien med - også børnene.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-10-23:
Nu ventede jeg lidt, for det kunne jo være, at vi på et tidspunkt fik svar på det.
Man skal jo nogle gange presse ordføreren lidt, kan jeg forstå.
Men det her med hyggeophold har jeg stadig ikke fået besvaret. Venstre skriver konkret i deres beslutningsforslag, at det at opholde sig i et dansk fængsel i dag, er sådan et rent hyggeophold, hvor man får mulighed for uddannelse og alt muligt andet. Hvad skal der til, for at det ikke er et hyggeophold?
Hvilke sanktioner skal vi have indført?
Hvad er det, der skal ske i disse menneskers tilværelse? Hvad er det, vi skal sanktionere med?
Kunne vi få et lille svar på det?
Jeg har stadig et åbent tilbud, hvis det endelig er, om at vi også kunne arrangere et lille ophold for Venstres folketingsgruppes medlemmer.
Det er man altid velkommen til.
Inge Dahl-Sørensen (V), 2001-10-23:
Til forskel fra hr. Henrik Sass Larsen, har jeg været på rundtur i mange fængsler.
Jeg har også talt med mange af de indsatte, og de indrømmer gerne, at det er et rart sted at være.
Der er frit ophold, det koster ikke noget, det hele bliver serveret på et fad, og man kan komme hjem, når der er mulighed for det indimellem, så får man udgang.
Så det er faktisk et hyggeophold, det er det, vi gerne vil ændre på, ved at de skal blive, hvor de er.
Når man har fået en straf, så har man fået en straf, og så sidder man i fængsel, til den straf er udstået, det er det, vi gerne vil have, og deri ligger forskellen mellem Socialdemokratiet og Venstre.
Vi vil have strammet op på det her, og det er det, der sker efter næste valg, hvis vælgerne ellers vil.
Arne Rolighed (S), 2001-10-23:
Der ligger betydelige mængder vaccine på Seruminstituttet.
Og det kan vise sig, at antallet er betydelig højere, end de 100.000, der er omtalt i pressen.
Det kan være, at det er oppe i millionstørrelse.
Med det trusselsbillede, der nu viser sig, forestiller vi os, at et eventuelt terrorangreb vil være terror, der slår ned lokalt eller regionalt, og det er det, vi forsøger at indrette vores biologiske beredskab på.
Det er vurderingen, at den vaccine, der er på Seruminstituttet, hvis den er effektfuld, er tilstrækkelig til at imødegå en sådan epidemi.
Skulle det modsat vise sig, at den ikke er effektfuld, er vi samtidig gået i gang med en planlægning i Norden, hvor sundhedsministrene har været samlet én gang og skal mødes igen i november med henblik på at finde en fælles lageropbygningsstrategi, hvor nogle kan have vaccine mod kopper, og nogle kan have mod pest, og nogle kan have mod miltbrand, og nogle kan have vaccine mod noget helt fjerde.
Men det sikrer, at vi hjælper hinanden.
Det er også ud fra, at terroren vil slå ned lokalt.
Endelig drøfter vi det også i EU- og NATO-sammenhæng.
Den tredje mulighed, vi har, er at bestille den hos nogle af de produktionsfirmaer, der kan producere vaccine.
Det får vi hurtigt afklaret, og så har vi tilstrækkeligt til at imødegå en epidemi.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-23:
Da dette forslag er en genfremsættelse af B 16, som vi behandlede i sidste folketingssamling, vil jeg indledningsvis henvise til den ordførertale, jeg holdt i den anledning.
Den dækker fortsat Kristeligt Folkepartis synspunkter på området.
Derfor vil jeg i dag koncentrere mig om at sige, at udgangstilladelser bliver misbrugt, selv om det er i forholdsvis få tilfælde.
Som også justitsministeren har været inde på, så bliver de misbrugt.
Vi deltager gerne i en diskussion om, hvordan det så rent faktisk kan ske, men udgangsinstituttet skal under ingen omstændigheder afskaffes.
Vi føler, at Venstre med det fremsatte beslutningsforslag betræder en vej, som vil føre til, at man stort set afskaffer udgangsinstituttet, og det er forkert.
Egil Møller (DF), 2001-10-23:
Til orientering af formanden og øvrige skal jeg gøre opmærksom på, at da Dansk Folkepartis retsordfører, hr. Peter Skaarup, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg fremføre partiets synspunkter.
Der skal ikke herske tvivl om, at Dansk Folkeparti kan støtte dette beslutningsforslag på samme måde, som vi gjorde det for 3 år siden og sidste år, da præcis det samme forslag var til behandling her i Tinget.
Skærpede regler for udgang fra fængslerne er beslutningsforslagets hovedindhold, og heri er vi ganske enige.
Men der er én ting, man skal være opmærksom på, nemlig de mange fanger, der udebliver, efter at de har haft en orlov.
Det gør de uden videre.
Hvad siger man til det?
En anden kategori af fanger er dem, som flygter fra fængslerne. Dem kunne vi måske godt ofre nogle ord på i dag. Så er det i øvrigt Dansk Folkepartis opfattelse, at de stærke fanger mere eller mindre har taget magten i vores fængsler.
Det er jo ikke ualmindeligt, at fængselspersonalet udsættes for meget, meget grove ting i fængslerne, og det kommer altså fra mange af de fanger, som et flertal her i Folketinget utrolig gerne vil sende ud på forskellige former
for orlov
Men hvem siger, at fanger på orlov så også overholder de regler, der er for udgang?
Der er jo mange af dem, der ikke gør det.
Det ved vi, og vi ved også, at der er mange, der, som jeg før nævnte, ikke vender tilbage efter at have fået en orlov.
Når man nu giver folk, der afsoner en længere fængselsstraf, orlov, er det så sådan, at de berørte familier orienteres?
Justitsministeren har tidligere sagt, at den, som får udgang, selvfølgelig får besked på, at vedkommende ikke må være i nærheden af de mennesker, der er berørt, men hvem siger, at vedkommende overholder dette?
Det kunne være rart, hvis de familier, der er berørt af de ulykkelige hændelser, som en straf har afstedkommet, også er vidende om, at den, der har påført dem så megen ulykke, i en periode er på fri fod.
Afslutningsvis vil jeg sige, at med en ny borgerlig regering bliver dette her en af de ting, som skal gennemføres, og Dansk Folkeparti vil holde Venstre og De Konservative fast på dette.
Jette Gottlieb (EL), 2001-10-23:
Vores ordfører, hr. Frank Aaen, kan stadig ikke være her, men på hans vegne vil jeg sige, at Enhedslisten naturligvis støtter ethvert forslag, der medfører større åbenhed om ejerskab i dansk erhvervsliv.
Men helt ærligt: Når der er tale om et forslag, der bliver mødt med sympati fra stort set alle erhvervslivets organisationer, herunder Dansk Rederiforening,
kan man roligt gå ud fra, at forslaget ikke rykker ret meget, i hvert fald ikke for de store virksomheder.
Men vi støtter forslaget, fordi det giver lidt mere åbenhed og giver lidt bedre mulighed for at bekæmpe økonomisk kriminalitet, og det er i orden. Vi vil i udvalgsarbejdet arbejde for et ønske om, at større åbenhed om ejerforholdene i dansk erhvervsliv også kommer til at omfatte de børsnoterede selskaber, bl.a. ved at oplysningspligten også skal dække indirekte kontrol over aktieposter.
Det vil der komme et ændringsforslag om.
Ole Stavad (S), 2001-10-23:
Ja, jeg er vel tæt på at kunne sige tak til alle.
Jeg hørte, der var et lille forbehold hos den konservative ordfører.
Det er fair nok.
Som vi plejer at sige der, hvor jeg kommer fra: Man vil se manden, inden man tager hatten af.
Så de spørgsmål, der kommer, og som der er behov for at få uddybet, vil vi selvfølgelig gøre os umage for at give gode svar på.
Men vi er nu ikke kommet med det her forslag sådan ud fra en nysgerrighedsbetragtning.
Der er gode formål med det her: at vi får en større åbenhed, og der ligger en indstilling fra det meget brede udvalg omkring bekæmpelse af økonomisk kriminalitet, hvor det jo i sagens natur, som vi jo også kan se af de eksempler, vi kender fra det virkelige liv, ofte har været unoterede selskaber, der har været tale om.
Og jeg har egentlig meget svært ved at se, hvad der er argumentet imod, ikke mindst fordi, som også fru Pia Larsen, synes jeg, på udmærket vis gjorde lidt ud af, at det jo er oplysninger, der allerede i dag eksisterer i selskaberne, og at vi har fundet en meget, meget enkel måde at aflevere oplysningerne på.
Så hvis man skal se på summen af det her, er det jo spørgsmålet, om ikke der næsten er forenklinger i det i forhold til de muligheder, man har haft hidtil, fordi vi bruger nettet med de muligheder, der ligger der.
Det er administrativt meget enkelt, og det er formentlig meget effektivt. Det er noget, man kan værge sig imod at blive udsat for ved bare at indberette, og det kan ske på alle tider af døgnet. Så derfor har jeg med de positive bemærkninger, der er kommet her i dag, en forventning om, at vi i enighed kan vedtage det fornuftige forslag, der ligger her.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-10-23:
Det kan jeg nu ikke forstå at De Konservative er på baggrund
af de sidste bemærkninger her.
Der hører vi hr. Behnke sige: Giv dem dog en uddannelse, giv dem dog noget kompetencegivende uddannelse.
I forslaget fra Venstre står der, at det at sidde i fængslet nu er blevet sådan en slags hyggeophold med muligheder for ekstern uddannelse.
Det er jo noget, man vender sig imod.
Så jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor Det Konservative Folkeparti kan gå ind for forslaget i sin helhed.
Siden da er der alene - alene - sket stramninger.
Hvor er skredet henne helt konkret?
Det vil vi gerne have at vide.
Og så generelt også: Deler Det Konservative Folkeparti opfattelsen, at det at sidde i et dansk fængsel er et hyggeophold, sådan som forslaget beskriver det?
Anne Baastrup (SF), 2001-10-23:
Det er lidt i forlængelse af hr. Henrik Sass Larsens spørgsmål: Hvilken statistik er hr. Tom Behnke i besiddelse af, der viser, at der er sket et skred i praksis, siden man havde en konservativ justitsminister?
Nu ved jeg godt, at hr. Tom Behnke ikke har været konservativ så længe, men når man melder sig ind i den konservative folketingsgruppe, er man også ansvarlig for, hvad det er, De Konservatives justitsminister har stået for i den periode, hvor praksis blev fastlagt.
Så jeg vil spørge hr. Tom Behnke: Præcis hvilken statistik har hr. Tom Behnke at hænge det op på, at der er slækket på mulighederne for udgang?
Egil Møller (DF), 2001-10-23:
Det er jo altid spændende at komme efter en ordfører, som tidligere har været medlem af Danmarks Kommunistiske Parti, og som nu faktisk har fuldført et hamskifte.
Ellers vil jeg forholde mig til selve lovforslaget, som jo har til hensigt at skabe størst mulig tillid til aktiemarkedet.
Her er det en betingelse, at der er åbenhed og gennemsigtighed om selskabers ejerforhold, og lovforslaget vil muliggøre en bedre information om ejerforholdene i virksomhederne.
Samtidig vil forslaget medvirke til, at det bliver lettere at bekæmpe økonomisk kriminalitet.
For Dansk Folkeparti vil det være vigtigt, at de administrative byrder for de virksomheder, der berøres af lovforslaget, bliver så begrænsede som overhovedet muligt.
Dorte Bennedsen (S), 2001-10-23:
Hr. Tom Behnke gav udtryk for, at Det Konservative Folkeparti mente, at prøveløsladelse er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Så bliver jeg nødt til at spørge hr. Tom Behnke, om Det Konservative Folkeparti har tænkt sig om.
Hvis man ikke tillader prøveløsladelse, sidder folk tiden ud, og så løslader man dem.
Ideen med prøveløsladelse er jo netop, at man giver folk en chance, og samtidig har man en snor i dem, for man bliver jo prøveløsladt på betingelser.
Jeg vil gerne have hr. Tom Behnke til at fortælle mig, hvorfor det er bedre, at folk får lov at sidde tiden ud, bliver løsladt uden videre, hvorfor det er bedre end at blive prøveløsladt, hvor man kan sætte nogle kriterier op og sige: Jamen hov, hov, hov, du skal overholde det og det og det, og hvis du ikke gør det, så ryger du ind igen.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-10-23:
Vi må jo have at vide: Er det nogle indtryk, som den konservative ordfører har fået på første hånd, det her med, at det er et hyggeophold, eller er det sådan en generel opfattelse?
Så er den jo helt gal med den konservative politik.
Hvad skal vi så gøre?
Så er det ikke engang nok at forlænge straffene, som man plejer at foreslå, så skal der nogle andre sanktioner til, for hygge skal det vel ikke være.
Jeg mener: Har Det Konservative Folkeparti vitterlig som grundholdning, at det, at vi frihedsberøver folk og sætter dem i fængsel, bare forstås som et hyggeophold?
Kunne den konservative ordfører ikke svare på det?