runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Jeg skal bare sige til fru Marianne Jelved, at jeg tror, jeg refererede til det, som fru Jelved markerede som Det Radikale Venstres politik.
Det, der er min opfattelse, og som jeg gerne vil gentage, er selvfølgelig, at efter vores overbevisning har den tidligere SR-regering ikke gjort tilstrækkeligt for at få folk hjem.
Når man er asylansøger og bliver afvist, eller man i forbindelse med noget andet, f.eks. dom med udvisning til følge, ikke har lovligt ophold i Danmark, skal man ud af
landet
Der er alt for mange asylansøgere, som er blevet afvist, men som af forskellige årsager ikke er rejst hjem, så der kræves en utrolig stor indsats for at få dem sendt hjem.
Hvis man sætter fokus på noget andet end hjemsendelse, nemlig danskundervisning og forsøg på at finde arbejde, er det da det samme som at sige til de pågældende: Vi regner ikke med, at I kommer hjem, vi regner med, at I skal blive her i landet.
Med hensyn til den anden undersøgelse...
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Jeg noterer med tilfredshed, at hr. Thulesen Dahl i sit svar om asylansøgeres muligheder for at beskæftige sig med noget fornuftigt, medens de får deres sag behandlet, ikke refererede til, hvad Det Radikale Venstres politik på området er.
Det Radikale Venstre er helt uenig med Dansk Folkeparti, for vi mener, at det i og for sig er frugtbart og positivt, hvis asylansøgerne selv kan finde noget at bruge deres kræfter på, mens de er her.
Jeg kom til at sige Jyllands-Posten før, og derfor skal jeg for en sikkerheds skyld sige, at undersøgelsen om folkeskolen kun er refereret i Jyllands-Posten.
Den kommer fra Danske Kommuner, og den viser, at ud af et repræsentativt udsnit af forældrene er 9 pct. utilfredse med folkeskolen, men resten er meget tilfredse.
Det er bare sagt for at berolige hr. Thulesen Dahl.
Folkeskolen fungerer skam fint, i hvert fald indtil nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Jeg manglede at svare på fru Marianne Jelveds spørgsmål i forbindelse med folkeskolen om, hvorvidt jeg havde læst en undersøgelse, der sagde, at forældre i meget stor udstrækning var tilfredse med folkeskolen.
Jeg har ikke læst den pågældende undersøgelse, vil gerne gøre det, men det kommer da heller ikke bag på mig.
Det, vi siger fra Dansk Folkepartis side, er, at vi mener - i modsætning til Det Radikale Venstre - at det har været fornuftigt at lægge nogle lidt mere centralt fastsatte mål ind for, hvad man skal have nået på bestemte trin i folkeskolen og dermed jo også skabe en situation, hvor det er lidt nemmere for elever at flytte skole fra en kommune til en anden.
Der har vi haft et modsætningsforhold.
Men jeg hører ikke til dem, der generelt klandrer den danske folkeskole og den indsats, der gøres, men resultaterne har ikke været tilstrækkelige, målt i international sammenhæng, og vi tror, at det, man laver her, vil forbedre det.
Så til hr. Martin Lidegaard: Der bliver altså trods alt sat nogle ting i gang inden for den ramme, der er.
Vi ser også på et tidspunkt, jeg håber snart, en investeringsplan, som også kan være med til at sætte fokus på, hvordan man kan udbygge også inden for trafiksikkerhed.
Det er jo også en væsentlig debat, som finder sted. Derudover vil jeg meget gerne give tilsagn om, at vi vil prioritere indsatsen for trafiksikkerhed i de kommende år, altså med virkning fra 2004.
Det er et vigtigt område, og vores ordfører har klart givet udtryk for det, som hr. Martin Lidegaard pointerede tidligere i debatten.
Til hr. Morten Helveg Petersen
: Ulandsbistanden, som med finanslovforslaget ligger omkring 0,9 pct., ønsker vi skal være 0,7 pct., og herudover giver Danmark, som hr. Morten Helveg Petersen ganske rigtigt var inde på, midler til Øststøtten og Mifresta-rammen.
Men vi ønsker at bruge de penge på, at Danmark kan leve op til sine internationale klimaforpligtelser.
Det er den måde, vi vælger at prioritere på.
Det er selvfølgelig i modstrid med den måde, man har anvendt midlerne på hidtil, men det mener vi man skal gøre fremover.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-09:
Jeg må konstatere, at hr. Thulesen Dahls og Dansk Folkepartis indstilling til den internationale indsats er stort set lige så uklar som Dansk Folkepartis holdning til ændringsforslaget om Pensionsfonden og det forløb, vi var igennem torsdag-fredag.
Hr. Thulesen Dahl siger 0,7 pct. i ulandsbistand og inkluderer så i øvrigt Mifresta-indsats, og så kommer der senere hen alligevel noget klimaindsats og forskellige andre ting oveni.
Det er i grove træk en halvering af Danmarks samlede internationale indsats, ifald at man skal tage alle kilder og lægge sammen og nå ned på 0,7 pct. af BNI.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-09:
Det er jo fremragende, at hr. Kristian Thulesen Dahl
helt åbenlyst erkender, at man ikke har fået særlig meget igennem i finansloven på det område, der hedder trafiksikkerhed.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl har stadig væk ikke svaret på, hvorfor man ikke har prioriteret det.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at jeg jo ikke kan vide, om det stigende antal af dræbte og kvæstede i år skyldes den manglede indsats.
Det vil jeg ikke stå her og påstå, det kan også skyldes tilfældigheder.
Men det, vi ved med sikkerhed, er, at de kampagner, der har været, og som man laver, virker, vi har målt effekten. Derfor ved vi også, at når vi fjerner de kampagner, så går det ikke alene ud over de folk, der bliver kvæstet i trafikken.
Det koster også penge.
Helt præcis 1,5 mio. kr. for hver eneste tilskadekommen i trafikken, svarende til 14 mia. kr. sidste år.
Penge, der ellers kunne have gået til hofteoperationer og andre ting, som ligger hr. Thulesen Dahl på sinde.
Derfor er mit spørgsmål nu: Nu er det for sent for 2003, kan man forstå.
Man har bundet sig, man ønsker ikke at støtte dette område.
Hvad med 2004, kan vi regne
med Dansk Folkepartis opbakning til at få rettet op på det her
Man har skåret 200 mio. kr. svarende til halvdelen af midlerne til dette område.
Det er efter min mening samfundsøkonomisk hul i hovedet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Hr. Martin Lidegaard spørger, hvad der er sket, siden vi udtaler os positivt om en ekstra indsats på trafiksikkerhedsområdet og til ændringsforslag til afstemningen i fredags.
Ja, der er sket det, at vi har indgået en finanslovaftale, som vi samlet set mener er rigtig at indgå, og der ligger så det niveau, der er.
Men jeg vil godt advare imod at sætte en automatisk forbindelse mellem det, der sker i 2002-finansloven og så de tal, hr. Martin Lidegaard gør sig til talsmand for.
Det tror jeg nu heller ikke han mener noget seriøst med. Så til hr. Jann Sjursen, der siger, at det er svært at finde ud af, hvad vi vil på det internationale område.
Vi vil give 0,7 pct. til vort internationale engagement, når det drejer sig om at hjælpe uden for landets grænser.
Derudover har vi vores udgifter til det militære engagement, som vi afhængig af situationen vælger, om vi ønsker at yde.
Men det er vores udgangspunkt, at 0,7 pct. er et passende niveau.
Så er det rigtigt, at vi ser mere afslappet på, hvordan Mifresta-rammen, Øststøttehjælp i øvrigt bliver brugt, og der synes vi - og det kan jeg lige så godt sige klart og tydeligt heroppe fra talerstolen i dag - at det vil være fornuftigt at kanalisere de penge ud til opgaver, der samtidig løser vores klimaforpligtelser, som et flertal herinde har påtaget sig på Danmarks vegne imod Dansk Folkepartis ønske.
Men vi står jo med en stor forpligtelse her, som vi skal finde ud af, hvordan vi får skaffet råderum til at indfri, uden at det giver anledning til at skulle skære andre steder.
Det vil vi helst ikke i forhold til den danske velfærd.
Så til fru Marianne Jelved: Hvis asylansøgningsbehandlingen tager et år, i nogle situationer måske længere tid, men vi prøver at få den ned, vi vil meget gerne have den meget langt ned, så mener vi altså, at det vil være helt håbløst i løbet af det år at give asylansøgeren det indtryk, at nu skal han lære dansk, og nu skal han have et arbejde her i kommunen.
Vi ved jo, at måske 74 pct. af dem, der i givet fald går ind i det her, efterfølgende slet ikke vil få asyl, de vil slet ikke få opholdsgrundlag i Danmark. Med hensyn til folkeskolen kommer jeg tilbage til det
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Hr. Thulesen Dahl kom med en bemærkning omkring asylansøgeres muligheder for at beskæftige sig med noget meningsfuldt, mens de venter på deres sagsbehandling, og i den forbindelse sagde hr. Thulesen Dahl, at Det Radikale Venstre havde et andet udgangspunkt end Dansk Folkeparti, og det er jo fuldstændig korrekt.
Hr. Thulesen Dahl mente, at det andet udgangspunkt var, at Det Radikale Venstre mener, at alle asylansøgere, der kommer til Danmark, skal blive i Danmark.
Så vil jeg bede hr. Thulesen Dahl om at klargøre, hvad hr. Thulesen Dahl mente, der skilte de to partier på det her område?
Det andet spørgsmål, jeg har til Dansk Folkepartis ordfører, er i anledning af bemærkningerne omkring folkeskolen og forældrene.
Jeg er fuldstændig på det rene med, at Dansk Folkeparti har en udpræget fornemmelse for vælgernes bekymringer og præferencer m.v. Det er fint nok.
Så spørger jeg, om hr. Thulesen Dahl har læst den undersøgelse, som Jyllands-Posten bragte for en uges tid siden, der viste, at 85 pct. af forældrene i folkeskolen er yderst tilfredse med folkeskolen.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Det er altså ikke specielt nemt at finde ud af, hvad der er Dansk Folkepartis politik, når det gælder udviklingsbistand, og når det gælder Mifresta-bistand.
I svaret for lidt siden sagde hr. Thulesen Dahl først, at det er 0,7 pct. alt inklusive, og det vil sige, at det både er ulandsbistand og Mifresta-bistand, og efterfølgende er det altså 0,7 pct. i ulandsbistand, der er tale om.
Jeg konstaterer bare, at der overhovedet ikke gøres noget forsøg fra hr. Thulesen Dahls side på at besvare de spørgsmål, der er stillet omkring udviklingsbistand, og jeg tager det nærmest som et udtryk for, at hr. Thulesen Dahl siger, hvad der passer ham i det ene øjeblik, for derefter at sige det, der passer ham i næste øjeblik, og som er stik modsat det, han sagde tidligere.
Det synes jeg er en skam for den politiske debat, for det gør, at det bliver lidt svært at finde ud af, hvad det er, vi diskuterer, når hr. Thulesen Dahl bestemt ikke gør noget som helst for at opklare diskussionsgrundlaget.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-09:
I fredags var jeg tre gange oppe på den her talerstol for at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om, hvordan Dansk Folkeparti ville forholde sig til trafiksikkerheden her i landet, og tredje gang lykkedes det mig at få hr. Thulesen Dahl til at sige, at Dansk Folkeparti ikke ville støtte det radikale forslag om at gøre en større indsats for trafiksikkerheden.
Nu kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Thulesen Dahl, hvorfor Dansk Folkeparti ikke ønskede at støtte det.
Når jeg spørger, skyldes det ikke alene, at antallet af døde, dræbte og tilskadekomne er steget voldsomt i år for første gang i 8 år, og på den baggrund kunne man godt forledes til at mene, at det ikke var så klogt at halvere midlerne på dette område, som Dansk Folkeparti har været med til at gøre i finansloven for 2002.
Jeg spørger også, fordi Dansk Folkeparti jo i september måned klokkeklart støttede det radikale udspil.
Man sagde sågar: »Dette udspil kunne lige så godt være kommet fra Dansk Folkeparti«.
Det kunne det åbenbart ikke, siden man ikke engang ønskede at støtte den første genrejsning på 50 mio. kr. ud af de 200 mio. kr.
Hvad er det, der er sket, siden Dansk Folkeparti ikke sætter pris på trafiksikkerheden mere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Diskussionen i dag er jo opstået på baggrund af, at Socialdemokratiet præsenterer et nyt oplæg, som siger, at asylansøgere generelt skal have mulighed for at lære dansk og tage arbejde i en kommune.
Så spørger vi helt konkret, hvad det er for noget arbejde, man sigter til, når vi ved, at der desværre er flere og flere borgere, som står uden arbejde og ikke kan finde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Nøjagtig det samme spørgsmål kunne man jo rette til Det Radikale Venstre, som er forhippet på den samme tankegang.
Hvad er det for noget arbejde, de mennesker skal tage,
og hvad er det for nogle danskere, der skal skubbes ud, fordi der er nogle andre, der skal have arbejde?
Er der overhovedet noget arbejde, de kan bestride, og hvilke arbejdspladser får danskere ikke adgang til?
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Hr. Anders Samuelsen spørger, hvilket skattestop jeg bedst kan lide, det intelligente, som Det Radikale Venstre tilsyneladende skulle stå for, eller det, som regeringen med konservativ deltagelse står for.
Det skattestop, som er indskrevet i regeringsgrundlaget, står ved magt frem til næste valg, og det udgør en sund øvelse, nemlig at ingen skatter kan stige, og ingen afgifter kan ændres.
Men det er klart, at Det Konservative Folkeparti også vil være parat til at se på, om skattestoppet i sin nuværende form skal række ud over denne valgperiode, også fordi vi har nogle ambitioner på skatteområdet med hensyn til at lave en skattereform.
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at de 0,5 mia. kr. er givet ud i år 2002, altså i indeværende år, og har ikke noget med finansåret 2003 at gøre. Men jeg vil gerne minde om, at der er tale om en aftale indgået mellem staten, konkret finansministeren, og kommunerne, og kommunerne må stå ved den aftale, som er indgået.
Der er en vækst på det her område, og jeg har svært ved at se andet, end at det er, som det skal være. Fru Marianne Jelved spørger, hvordan vi vil skaffe et eventuelt råderum til skattelettelser.
Der er et råderum, og man kan jo altid diskutere, hvor stort det er.
Men vi fra konservativ side har ikke berøringsangst over at kigge på, om der kan røres ved nogle af de overførselsindkomster, der er, f.eks. børnechecken.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Fru Gitte Seeberg holdt, synes jeg, en spændende tale, men på nogle punkter synes jeg ikke, at den havde så meget med virkeligheden at gøre, specielt på to punkter.
Fru Gitte Seeberg var optaget af at bryde den sociale arv.
Det synes jeg er en god øvelse.
Problemet er, at virkeligheden jo er en helt anden, nemlig at daginstitutionsområdet mistede 0,5 mia. kr., at de udsatte børn får en negativ særbehandling med det lovforslag, man har fået vedtaget, og at man lukker opholdssteder osv.
Kigger man på det andet område, fru Gitte Seeberg var inde på, de socialt dårligt stillede, hvordan ser det så ud med dem?
Der bliver skåret og skåret og skåret og skåret og skåret på hjemløse, på sindslidende, på misbrugere og på de mest udsatte børn.
Sådan er virkeligheden.
Derfor har jeg et afsluttende spørgsmål.
Fru Gitte Seeberg sagde, at det sociale sikkerhedsnet skal være fint nok til at fange nogle, men ikke alle.
Hvem er det, der skal ryge igennem?
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-09:
Jeg vil gerne stille fru Gitte Seeberg to spørgsmål.
Det første handler om trafikpolitikken, hvor fru Gitte Seeberg nævnte, at man fra De Konservatives side prioriterede vedligeholdelsen af jernbaneskinnerne meget højt og derfor var meget glad for de 350 mio. kr., der var gået dertil.
Kan fru Gitte Seeberg bekræfte, at selv med disse 350 mio. kr., der jo blev taget fra takstansættelserne, ligger regeringens puljer til dette område over de næste 4 år betragteligt lavere end den tidligere regerings puljer til det samme?
Det andet spørgsmål handler om Danmarks klimaforpligtelser.
Der viste det sig jo tidligere i dag, at både Venstre og Dansk Folkeparti i og for sig mener, at den bedste måde, vi kan opfylde vores klimaforpligtelse på, er sådan set at købe os til kvoter i Rusland, købe varm luft for pengene, og helst for Mifresta-midlerne, for så skal vi ikke bruge ekstra penge, og så koster det jo ikke ekstra. Er det en strategi, som De Konservative deler, at det er den måde, vi skal opfylde vores Kyotoforpligtelser på?
Lissa Mathiasen (S), 2002-12-09:
Når jeg tog fat i boligaftalen før og også godt vil gøre det igen, er det som sagt ud fra, at vi deler glæden over, at der er blevet sat noget i værk.
Ikke mindst er jeg glad for at høre, at man fra De Konservatives side også er optaget af den almene sektor, det vil sige at få bygget flere almene boliger, altså almindelige boliger til almindelige mennesker.
Men når fru Gitte Seeberg siger, at der er lavet nogle tiltag, er jeg nødt til at sige, at det eneste, der er sket, er, at staten har fritaget sig fra at skulle betale, hvad det koster at få bygget almene boliger i de kommende år.
Det vil sige, at man har lagt det over til Landsbyggefonden.
Det er jo ikke noget, der bliver flere boliger af.
Derfor vil jeg godt spørge fru Gitte Seeberg - for vi har nemlig en bekymring, og det er det, jeg synes jeg kan lytte mig til at man også fra De Konservatives side måske har en bekymring over, at der måske ikke bliver bygget de her boliger som anslået: Vil man så være med til fra De Konservatives side at indføre kommunernes lånemulighed igen, som man rent faktisk her fra den 1. januar afskaffer?
Der er nemlig ikke kommet noget til den almene sektor, der er ikke kommet noget omkring alment byggeri.
Der er taget noget fra kommunerne.
Derfor spørger jeg: Vil man fra konservativ side medvirke til at genindføre lånemuligheden, hvis det viser sig, at der ikke bliver bygget, som der her er anslået?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Jeg vil gerne spørge ordføreren fra De Konservative om følgende spændende eksperiment: Arbejdsministeren udtalte forleden, at der var mindst, regnede han med, når vi kom ind i 2003, 8 mia. kr. at beslutte sig om i forhold til skattelettelser.
Han antydede end ikke børnechecken blandt de måder, hvorpå man kunne finansiere dette.
Hvordan forestiller Det Konservative Folkeparti sig, at man kan komme til om en måneds tid at føle et råderum på ca. 8 mia. kroner, som man i dag ikke har antydningen af hvor skal findes?
Og der skal jeg så bare minde fru Gitte Seeberg om, at det dér med børnechecken har vi vist i øvrigt indgået en aftale om i forbindelse med det, der hedder »Flere i arbejde«, at der altså er visse grænser for, hvor meget man kan pille ved den.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
til at indlede drøftelser med Det Radikale Venstre.
Det gælder selvfølgelig også på fagområdet, som jo mildest talt ikke er den nemmeste del af festen.
Jeg og dermed Det Konservative Folkeparti er fuldstændig på det rene med, at der er problemer med det med børnechecken, og det er også derfor, at vi gerne vil have det belyst.
Men jeg er fuldstændig klar over, at det kan give problemer med sammensatte marginalskatter, og derfor skal det også belyses nærmere, hvordan og hvorledes man i givet fald kunne gøre det.
Til hr. Villy Søvndal: Der er intet nyt i vores politik i det, jeg har sagt her fra Folketingets talerstol under mit ordførerindlæg.
Det har jeg såmænd sagt tidligere, og det har også andre ordførere før mig sagt.
Men jeg tænker bl.a. på, at nogle som hr. Villy Søvndal og jeg selv og andre, som måske ikke er så afhængige af offentlige ydelser, måske også skulle holde for, når vi skal diskutere skattelettelser på et senere tidspunkt, f.eks. i kraft af børnecheck eller andet.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Jeg synes ikke, det er katastrofal brugerbetaling, at man skal betale 200 kr. for at deltage i et AMU-kursus.
Hvis man har interessen for at gå på et kursus, det være sig VUC eller på AMU, så tror jeg godt, at man kan finde den beskedne brugerbetaling.
I øvrigt er det jo sådan, at det langt hen ad vejen vil være enten arbejdsgiverne eller andre, der betaler det.
Men hvis man virkelig gerne vil - og det kan jo endda være, at det er motiverende - så må man jo betale det. Der er også andre, der selv betaler for efteruddannelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Fru Gitte Seeberg siger, at De Konservative aldrig har været imod, at der var en lille brugerbetaling.
Så vil jeg gerne spørge: På hvilke andre områder har De Konservative ikke noget imod, at der er en lille brugerbetaling?
Gælder det også folkeskolen?
Gælder det sygehusene?
Hvor gælder det her princip om ikke at være imod en lille brugerbetaling?
Vi har jo mange gange herinde diskuteret, at det måske ikke er den gruppe i samfundet, for hvem det er mest nærliggende at begynde en uddannelse, og at vi derfor skulle opstille en række incitamenter.
Jeg vil spørge fru Gitte Seeberg, om hun mener, at en øget brugerbetaling er et af dem.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Jeg skal takke for det sidste svar fra fru Gitte Seeberg.
Det er jo rigtigt, at SF er meget optaget af det sociale område.
Vi kan simpelt hen ikke forstå det.
Men det, jeg godt ville spørge lidt om, var den nye programerklæring, der kom fra De Konservative.
Det var sådan, jeg hørte det.
Det må jeg sige er en fuldstændig nyorientering af dansk socialpolitik, medmindre det er en banalitet.
Herregud, der er jo ingen, der forestiller sig, at vi skulle give penge til folk, der kan klare sig selv.
Hvis det her skal give nogen mening som en ny programerklæring, betyder det, at nogle grupper, der i dag får hjælp, fordi de har brug for det, fremover skal falde igennem maskerne.
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Seeberg: Hvem skal falde igennem maskerne fremover?
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Jeg er meget glad - på en vis måde i hvert fald - for fru Gitte Seebergs svar til mig tidligere, hvor jeg spurgte: Hvis man ikke ville bruge omlægninger for at sænke skatten på arbejde, og man heller ikke ville udskyde gældsafviklingen, så er der jo besparelser tilbage.
Og det var så det, fru Gitte Seeberg sagde ja til, at Det Konservative Folkeparti er parat til at se på besparelser.
Så har hr. Anders Samuelsen sagt, at Det Radikale Venstre ikke mener, at børnechecken er særlig klog at bruge i denne her sammenhæng, fordi vi får samspilsproblemer og dermed en forhøjelse af marginalskatten.
Men jeg vil spørge fru Gitte Seeberg, om vi måske kunne bruge lidt tid i fællesskab det næste stykke tid på at se på, hvilke besparelsesmuligheder vi kunne blive enige om.
For vi skal jo i gang med skattesystemet her i løbet af nogle måneder.
Det synes jeg vi kunne bruge tiden konstruktivt på.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Men jeg vil gerne sige, at SF jo er med i den sidste vandmiljøplan, Vandmiljøplan II, og vi håber også, at der kan blive tale om en bred aftale om en Vandmiljøplan III.
Vi er helt opmærksomme på problemstillingerne og tager det meget alvorligt, men præcis hvordan og hvorledes vil vi gerne vente med at redegøre for, til de arbejdsgrupper, som jo netop er nedsat af samme grund, kommer med deres redegørelser. Jeg tror, at hr. Anders Samuelsen overfortolker mig, hvis han har hørt det på den måde, at jeg skulle foreslå børnechecks som sådan afskaffet.
Det synes jeg er en lidt polemisk tilgang til det, for det forslag, vi tidligere har fremsat, er jo, at man godt kan kigge på, om barn nr. 3 f.eks. koster lige så meget som barn nr. 1 eller 2, og der kan jo også være andre modeller.
Men det er klart, at vi fra konservativ side ikke på noget tidspunkt kunne forestille os at røre ved børnechecken, medmindre det var som led i en stor skattereform.
Jeg bliver spurgt, hvor vi i øvrigt forventer at finde et råderum.
Man kan godt spare sig til en del af det, men selvfølgelig drejer det sig først og fremmest om at holde de offentlige udgifter under kontrol, men det synes jeg så regeringen, Venstre og De Konservative, fint har vist den er i stand til.
Hr. Ole Sohn spørger mig om det med arbejdsmiljøet, og jeg vil sige, at vi har en helt anden indgang og tilgang til arbejdsmiljø end SF og Socialdemokratiet for den sags skyld.
Vi mener ikke, at arbejdsmiljøindsatsen nødvendigvis bliver bedre, bare fordi man indfører en masse regler og skatter.