Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Udgangspunktet for vores stillingtagen til forslaget er, at det som et element i den samlede incitamentspakke for bedre arbejdsmiljø er et godt forslag. Jeg vil med det samme tilføje, at vi ikke hører til dem, der tror på, at den samlede pakke med ét slag vil sikre arbejdsmiljølovens ædle målsætning om et sundt og sikkert arbejdsmiljø, men der er tale om et skridt i den rigtige retning og i opfølgningen på lovgivningen vil vi med glæde medvirke til, at den får positive konsekvenser i virkelighedens verden. Selve princippet om den kombinerede arbejdsmiljøafgift og certificeringen kan vi gå ind for.
Dels er det en konkret udmøntning af vores gamle krav om, at arbejdsgiverne i højere grad skal bidrage til de samfundsmæssige udgifter ved det dårlige arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser, dels synes vi, det er en god idé at have orden i arbejdsmiljøet, dels vil loven i sig selv kunne medvirke til en forøget arbejdsmiljøbevidsthed på arbejdspladserne.
Af positive elementer i forslaget vil jeg fremhæve et par stykker.
For det første at arbejdet med certificering bygger på en aktiv deltagelse af de ansatte og deres tillids- og sikkerhedsrepræsentanter.
For det andet at man i de faktiske arbejdsmiljøforhold, der skal være i orden, inddrager en række forhold som f.eks. bevægeapparatsbelastninger, psykosociale belastninger og ting, som ellers ikke har den helt store bevågenhed i det øvrige arbejdsmiljøarbejde.
For det tredje indeholder forslaget tilskud til inspektion eller certificering på de
4.500 kr.
Det er et tilskud, som vil have stor betydning for de mange små virksomheders motivation til at blive certificeret.
Men der er også problemer i forslaget, som det nu er udformet.
Her tænker jeg konkret på kravene, der skal være opfyldt for, at en virksomhed kan få udstedt et certifikat, som på to punkter bevæger sig på grænsen eller måske ud over grænsen for, hvad man med rette kan betegne som arbejdsmiljøforhold.
Det handler om kravene til at arbejde for et rummeligt arbejdsmarked og for sundhedsfremme.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at der bag disse to begreber gemmer sig ikke blot arbejdsmiljøforhold, men også kryptiske formuleringer om at gøre arbejdspladsen til forum for sundhedsfremme, initiativer rettet mod en sundere livsstil, og at virksomhederne skal påtage sig et socialt ansvar.
Der er tale om positive politiske målsætninger ud fra de allerbedste hensigter, men det er min oprigtige frygt, at de formuleringer vil gøre forslagets egentlige målsætning om at forbedre lige præcis arbejdsmiljøforholdene mere diffuse.
Jeg vil her gøre ordene i høringssvaret fra LO til mine, for som de siger: »LO kan støtte, at det skal indgå i kriterierne, at virksomhederne skal bidrage til sundhedsfremme og skabelsen af et rummeligt arbejdsmarked
, men indsatsen skal først og fremmest styrke forebyggelsen af helbredsforringelser samt nedslidning og marginalisering. Med hensyn til sundhedsfremme bør kriterierne rette sig mod sammenhængen mellem arbejds- og helbredsforhold, hvorimod livstilsforhold, som for øvrigt er et meget uklart begreb, bør udelades.
Med hensyn til det rummelige arbejdsmarked skal kriterierne først og fremmest følge principperne om forebyggelse, fastholdelse og integration«. Jeg kunne ikke have sagt det bedre selv, og med disse bemærkninger støtter Enhedslisten altså forslaget.