runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2004-05-11:
For jeg synes, det er vigtigt, at vi har det bedst mulige overblik, inden vi kommer med nye forslag til tiltag, vi skal sætte i værk.
Det er jeg meget enig i.
Det her handler også om, hvordan vi lever med hinanden, hvordan vi hjælper, og hvordan vi indgår i sociale sammenhænge - også med familier, og også med familier med handicappede børn.
Jeg synes, at det, der er vigtigt at understrege her, som også er en del af vedtagelsen, er, at vi nu sikrer, at den information, der er om tilbuddet, også er til rådighed og bliver formidlet til forældrene.
Tak til Kristendemokraterne for at rejse denne debat om forholdene for familier, der har eller venter et handicappet barn.
Det er vigtigt, at vi altid er opmærksomme på, om vi kan gøre mere og gøre det bedre.
Målet skal være, at de pågældende familier får det bedst mulige grundlag at træffe et valg på og det bedst mulige grundlag for at leve en så normal hverdag som muligt.
Regeringen har på baggrund af V 105 fra maj sidste år fremlagt en redegørelse om hjælp til familier med handicappede børn.
Den vidner om, at der allerede eksisterer
Det skal i hvert fald ikke være af disse årsager, at familier eventuelt vælger at få en abort, hvis det konstateres, at et barn vil blive født med et handicap.
Men kan vi oplyse bedre om disse tilbud, skabe mere klarhed for forældrene, skal vi naturligvis gøre dette.
Informationen om disse tilbud og muligheder skal altid være lettilgængelig for den enkelte familie.
Endvidere skal vi give gravide mulighed for fosterdiagnostik, og vi skal også her stille den bedst mulige rådgivning og information til rådighed så tidligt som muligt, så forældrene selv får det bedst mulige grundlag for at træffe valg om en eventuel abort.
Jeg ser derfor frem til Sundhedsstyrelsens nye retningslinjer for fosterdiagnostik, der gerne skulle medvirke til at give forældrene et bedre grundlag at træffe et valg på.
Jeg vil også gerne fremhæve, at vi i forbindelse med satspuljeforliget i 2002 afsatte 20 mio. kr. til forbedring af optræningsindsatsen for børn med hjerneskade.
Tove Videbæk (KD), 2004-05-11:
For cirka et år siden havde vi her i Folketingssalen en meget nyttig og god debat om fosterdiagnostik på baggrund af Sundhedsstyrelsens forslag til de fremtidige retningslinjer for fosterdiagnostik.
I debatten fik vi i enighed lagt fast, at der er behov for at slå yderligere fast, at formålet med fosterdiagnostik ikke er at hindre, at børn med alvorlige sygdomme fødes, men at bistå en gravid kvinde med at træffe sine egne valg.
Vi sagde, at Folketinget finder, at det ikke er de tekniske muligheder for at finde sygdomme hos fostre, der skal fastsætte grænserne.
Vi sagde videre, at det skal sikres, at gravide ikke føler sig tvunget til at få en abort på grund af manglende økonomiske eller sociale hjælpeforanstaltninger, og derfor opfordrede vi regeringen til at sikre en løbende etisk overvågning af fosterdiagnostikken, at styrke samarbejdet med handicaporganisationerne i forbindelse med rådgivning, at fremlægge en redegørelse i Folketinget osv. osv.
Det blev vedtaget, da samtlige 110 tilstedeværende medlemmer af Folketinget den pågældende dag stemte for forslag til vedtagelse nr. V 105.
Vi har nu fået en redegørelse fra regeringen, og derfor vil vi nu gerne også høre ministrene oplyse om de reelt eksisterende hjælpemuligheder for de familier, der har eller venter et handicappet barn, samt om regeringens fremtidige planer på området.
Besvarelse
Bertel Haarder (V), 2004-05-11:
Jeg ved ikke, om man skal indføre kønsopdeling af hensyn til etniske minoriteter; det er jeg meget i tvivl om, men det vil jeg ikke blande mig i.
Hvis der er en fri skole, en højskole eller en efterskole, som vil gøre det,
er der ikke noget til hinder for det i loven, så vidt jeg ved.
Jeg er temmelig sikker på, at jeg har ret i, at dette tilskud på ca. 18.000 kr. ekstra pr. flygtning/indvandrer på højskole også gælder for efterskolerne, så skal vi ikke lade det blive stående ved det?
Karen J. Klint (S), 2004-05-11:
Jeg har noteret mig, at Venstre er med til at fremsætte den vedtagelse, som vi har flertal for og skal stemme om her senere på dagen, så derfor er mit spørgsmål til hr. Hans
Andersen: Hvordan vil Venstre være med til at sikre, at vi så får et fuldstændigt svar på den vedtagelse, vi vedtager i dag, for i dagens svar og i dagens redegørelse har vi jo ikke fået mange bud på fremtiden?
Det er jo også en af de sætninger, der er i den vedtagelse, vi får til afstemning i dag.
Der er jo møder mellem regeringspartierne og deres ministre, så hvordan kan Venstre være med til at sikre det?
Hvis Venstre mangler inspiration til, hvordan man kan være med til at holde fast i en minister, har fru Tove Videbæk jo nævnt nogle gode bøger om det, men der findes mange andre gode bøger, deriblandt også en særlig en om holdninger til handicappede, som er en meget stor undersøgelse, man kan blive meget klog af.
Bertel Haarder (V), 2004-05-11:
Jeg ved ikke, om man skal indføre kønsopdeling af hensyn til etniske minoriteter; det er jeg meget i tvivl om, men det vil jeg ikke blande mig i.
er der ikke noget til hinder for det i loven, så vidt jeg ved.
Jeg er temmelig sikker på, at jeg har ret i, at dette tilskud på ca. 18.000 kr. ekstra pr. flygtning/indvandrer på højskole også gælder for efterskolerne, så skal vi ikke lade det blive stående ved det?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-11:
Jeg har bestemt heller ikke noget imod det, man gør i Vejle.
Jeg ville bare gerne, at det var sådan, at man fra kommunernes side ikke stod med den barriere, der hedder det frie skolevalg, som er noget voldsomt i forhold til forældrenes krav til den enkelte skole.
Jeg synes, det er forkert, når ministeren ligesom giver udtryk for her, at der er mange tosprogede forældre, der gerne vil have deres børn spredt rundtomkring på skolerne.
Det her drejer sig i høj grad også om, om det er det, de danske forældre vil, sådan at vi får en bedre spredning.
Det synes jeg at vi mangler et svar på.
Bertel Haarder (V), 2004-05-11:
Jeg vil gerne understrege, at der også er et frit skolevalg
for de tosprogede forældres børn.
Jeg vil gøre fru Anne-Marie Meldgaard opmærksom på, at hvis de ikke har den mulighed, hvis de ikke har det frie skolevalg, er der jo en anden valgmulighed, nemlig den private skole eller friskolen.
Den valgmulighed tror jeg da ikke at fru Anne-Marie Meldgaard vil afskaffe.
Så det er ikke så let, og jeg havde nær sagt heldigvis.
I Danmark er vi altså nødt til at tage et betydeligt hensyn til forældrenes ønsker og til børnenes ønsker.
Så glemte jeg i mit forrige svar at gøre opmærksom på, at man også kan omlægge skoledistrikter og derved afbøde en del af det problem, vi taler om her.
Specielt i større kommuner med en mere spredt bebyggelse betyder det jo noget, om kommunen transporterer eleverne hen til distriktsskolen, eller om den, hvis man har valgt en anden skole end distriktsskolen, ikke tilbyder nogen skoletransport.
Så kommunen har visse tangenter, der kan spilles på.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-11:
Jeg tror, jeg vil starte med det spørgsmål, som jeg ikke fik svar på, nemlig om ministeren mener, at det er hensigtsmæssigt at udvide det frie valg på daginstitutionsområdet, så de problemer, vi i dag kender i folkeskolen, også kommer ud i daginstitutionerne.
Derudover synes jeg, det er positivt, at ministeren nu kommer med et forslag på ghettoområdet her inden for 14 dage, hvor boligforeningerne og kommunerne ligesom får nogle redskaber, men hvorfor synes ministeren ikke, at det kunne være en udmærket idé, at kommunerne også får det redskab i forhold til at fordele børnene på folkeskolen?
Med hensyn til friskoler og folkeskole og den fordeling der: Jeg troede, at vi havde en fælles overskrift, altså når vi taler om integrationen.
Integration er efter min bedste overbevisning, og det tror jeg ministeren er enig i, absolut bedst, når der er en spredning af elever og vi ligesom ikke isolerer enten tosprogede eller rent danske børn i skoler hver for sig.
Bertel Haarder (V), 2004-05-11:
Der er jo flere ting, kommunerne kan gøre.
Jeg har nævnt Århusmodellen med hensyn til modtageklasser, der spredes på en række skoler.
Jeg vil også nævne det udspil til bekæmpelse af ghettodannelse, som regeringen kommer med i løbet af 14 dage, hvor vi vil give kommunerne, boligselskaberne og beboerforeningerne nye redskaber til at sikre en udtynding i disse kraftige koncentrationer af socialt belastede familier med udenlandsk baggrund.
Jeg vil godt føje til, at der er noget, der hjælper i situationen, og det er, at også indvandrernes børn og indvandrerbørnenes forældre er imod, at skoler bliver etnisk rene, hvad enten de nu er danske eller har udenlandsk baggrund.
Også de udenlandske børns forældre vil gerne have, at der går nogle danske børn på skolen, og mange udenlandske børns forældre kan godt overtales til at sende deres børn hen til en anden skole, hvor der er flere danske elever, end til distriktsskolen.
Jeg tror, der på forældreside er forståelse
for, at der skal findes løsninger på disse ting.
Og så længe det, man gør på Nørremarksskolen i Vejle, sker i overensstemmelse med forældrenes ønske, har jeg ikke nogen indvendinger mod det.
Karen J. Klint (S), 2004-05-11:
Vi bliver lidt i skoleverdenen, men stadig med integration som overskrift.
Kristeligt Dagblad har de sidste 14 dage eller noget i den retning sat fokus på efterskolerne, og der er opstået en debat om efterskolernes rolle i integrationen.
Når man kigger på statistikken, er der forholdsvis få elever med anden etnisk baggrund end rent dansk, og derfor lyder mit første spørgsmål til ministeren, hvilke initiativer ministeren mener kan være med til at give efterskolernes integrationsansvar et løft.
Hele undervisningsområdet har et medansvar for integration, og det har efterskolerne vel også,
selv om de ikke har taget hul på det,
men kan ministeren anvise nogen initiativer?
Nu tillader tiden jo ikke helt, at vi udveksler alle gode ideer her, men vi deltager i hvert fald gerne i en dialog med både den ene og den anden minister om det.
Det kunne jo godt ske, at nogle kønsopdelte klasser eller kønsopdelte afdelinger kunne være med til at fremme udviklingen. Men jeg vil lige have at vide, om jeg hørte rigtigt, da jeg hørte ministeren sige, at hvis der ikke er et tilsvarende stort tilskud til efterskolerne som til højskolerne, er det noget, ministeren vil se positivt på.
Bertel Haarder (V), 2004-05-11:
Jeg ville ikke være glad for den nye mulighed for fribørnehaver, hvis det ikke var sådan, at vi netop har strammet kravene til den sproglige udvikling hos de 3-årige børn.
Vi siger jo nu, at hvis et barn i 3-års-alderen ikke er tilstrækkelig sprogligt udviklet, kan en børnehaveplads være obligatorisk, så skal vedkommende kunne sendes i børnehave, så skal kommunen kunne beslutte, at det barn skal i børnehave. Det siger sig selv, at hvis barnet har gået i en fribørnehave, hvor de fleste af børnene har udenlandsk baggrund, og det er årsagen til, at barnet ikke kan tale ordentligt dansk, vil det jo nok også være tilfældet for de andre børn i den børnehave, og så må de også flyttes et andet sted hen.
Med hensyn til om kommunerne skal have flere redskaber: Hvis kommunerne kommer og beder om flere redskaber, vil regeringen da altid overveje det nøje, men mig bekendt er der ingen kommune, som har bedt om lov til at afskaffe det frie skolevalg.
Hvis der kommer nogen og beder om det, må vi jo lytte til dem, men rent umiddelbart er jeg skeptisk.
Jeg tror, det ligger i størrelsesordenen 18.000 kr. ekstra pr. årselev på folkehøjskolerne, og jeg antager, at det er det samme beløb på efterskolerne.
Det er jo en ganske betydelig ekstra håndsrækning.
Jeg var med til højskolernes generalforsamling sidste år, fordi jeg var blevet bedt om at tale om disse ting, og her var der en et hundrede procent positiv holdning; man ville gerne have nogle flere indvandrere og flygtninge på højskole.
Problemet er at få dem til at komme.
Især kvinderne er det næsten umuligt at få fat i, og det ligger også utrolig tungt med mændene og drengene.
Vi kan jo ikke tvinge dem, men vi gør, hvad vi kan, og hvis fru Karen J. Klint har gode ideer, tager vi også dem med.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-11:
Jeg kommer tilbage til mit andet spørgsmål om daginstitutionerne, men jeg vil i første omgang gå videre med det her og spørge ministeren, om han ikke mener, at det ville være en hjælp til kommunerne, hvis de fik mulighed for inden for eget skoledistrikt, måske på skoler, der ligger 500 m fra hinanden, at lave en mere rimelig fordeling af eleverne.
Jeg tror faktisk, at der er mange danske forældre, som meget, meget gerne ser den her fordeling af elever, sådan at de kan fastholde deres børn i folkeskolen, frem for at det bliver en spredning, som gør, at vi har rene danske og etniske skoler ved siden af hinanden.
Bertel Haarder (V), 2004-05-11:
Jeg er fuldstændig enig med fru Karen Klint i, at der ikke er noget bedre sted at blive integreret i det danske samfund - lære dansk, få et dansk netværk - end netop en efterskole eller for den sags skyld en folkehøjskole.
Med andre ord: Kostskoleformen er særdeles velegnet til at integrere udlændinge.
Det er vi mange der har været vidne til.
Jeg er selv vokset op på en højskole, hvor udlændinge i løbet af få måneder både kunne tale sproget og havde et stort netværk af danskere, altså virkelig det, man kunne ønske.
Da jeg var på besøg i Nordsjælland på den institution, hvor man har de uledsagede flygtningebørn, kunne jeg ikke lade være med at sukke dybt og tænke: Gid de dog kom på efterskole i stedet for, i hvert fald hvis de får asyl, for det er det bedste sted, de kunne komme hen.
Efterskoleforeningen er et hundrede procent positiv.
Den vil gerne modtage udenlandske børn, den vil også gerne lave en kampagne, og vi vil gerne hjælpe med en kampagne.
Der har været gennemført en kampagne på højskolerne - den hedder vist EMPH, altså Etniske Minoriteter på Højskole - og hvis der er noget, vi kan gøre i ministeriet for at få flere asylsøgere, som har fået opholdstilladelse, på højskole, er vi helt åbne over for det.
Foreningen for Folkehøjskoler kender min indstilling; de ved, at der er intet, vi hellere vil i ministeriet, end at hjælpe flere flygtninge til at komme på højskole eller efterskole.
Karen J. Klint (S), 2004-05-11:
Jeg takker for det meget positive svar, men jeg kan jo høre, at der ikke lige ligger noget på skrivebordet om, hvordan vi kan hjælpe efterskolerne.
Spørgsmålet er jo, hvor meget Efterskoleforeningen selv har kræfter til, og om der skal en lidt mere udfarende støtte til fra regeringen eller Folketinget - dels for at få debatten i gang, dels for at få legaliseret, at det netop er mangfoldigheden på efterskolerne, vi går efter.
Vi går jo ikke efter Nørremarksskolens model, som der lige har været en debat om.
Det må være vigtigt, at vi står sammen om at sikre mangfoldigheden på efterskolerne, så mit spørgsmål er, om ministeren allerede kan anvise en model, eller om det er noget, der først skal til debat.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Der er en lang, lang række faktorer både indenlands og udenlands, som spiller ind i spørgsmålet om jordprisfastsættelsen, bl.a. det internationale prisniveau
for produkterne, der dyrkes
Jordskatterne er jo et emne, som vi kender en del til i Danmark, men der en lang række andre lande, som overhovedet ikke kender det begreb.
Jeg vil bare sige, at vi godt kan tage den diskussion, men jeg tror ikke, den vil tilføre ret meget nyt i forhold til tidligere diskussioner om det samme emne.
Det er jo en gængs klassisk tankegang, som en række partier i det her Folketing har dyrket ganske effektivt igennem mange år.
Aage Frandsen (SF), 2004-05-12:
Man kan sagtens være uenig om det politiske indhold, og ideologi bygger jo netop på, at man gerne vil have, at noget skal være eller bør være sådan og sådan.
Det er ikke kun ren økonomisk teori, det er et spørgsmål om virkeligheden.
Jo, men vi er nogle partier, der er tilhængere af, at man benytter sig af muligheden, men jeg mener, at alle partier er nødt til at erkende en virkelighed, og den er i det her tilfælde, at hvis ikke man giver et beløb, sådan at grundskylden sættes ned, så vil det påvirke ejendomspriserne.
Er det ikke korrekt?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Jeg må sige til ministeren, at allerede det første, ministeren havde sagt, kunne berettige ganske mange spørgsmål.
Men jeg vil også medgive ministeren, at også det, han så efterfølgende sagde, kunne give anledning til en lang række spørgsmål.
Jeg vil såmænd være tilfreds, hvis ministeren vil udtale sig om, hvad han forventer konsekvensen vil være for jordpriserne af det forslag, han har fremsat, og når jeg mener at kunne have ret til at få et svar på det spørgsmål, så er det, fordi det må være relevant for en skatteminister at vide, hvilke provenumæssige konsekvenser der er af en skatteministers forslag.
Jeg ved godt, at vi tidligere på dagen har haft en debat om skattehuller og sådan noget, og man kunne godt få det indtryk, at provenubekymringer ikke er noget, skatteministeren har.
Og det er fair nok.
Hvis skatteministeren har det synspunkt, at om ejendomspriserne stiger eller ejendomspriserne falder, om provenuet stiger, eller om provenuet falder, er sådan set lige meget, så kan skatteministeren jo sige det.
Men jeg synes ikke, det er helt fair og rimeligt over for Folketinget og befolkningen, at man forholder sig så nonchalant til tingene.
Hvis skatteministeren i dag må erkende, at grunden til, at han ikke svarer, er, at han simpelt hen ikke ved det, fordi han ikke har undersøgt det, o.k., så er det det, og så kan vi gøre det i udvalget og vende tilbage til det.
Men kunne skatteministeren ikke forholde sig en anelse mere seriøst til de spørgsmål, der stilles?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Det er ikke noget nyt, der er fremført her, det er ikke nogen ny diskussion, der rejses her, det er en gammel klassisk diskussion, som vi godt kunne bruge et par timer eller tre på at endevende fra den ene ende til den anden.
Men lad mig bare afslutningsvis om det spørgsmål sige
... Nå ja, hvis hr. Albrechtsen ikke har brug for mit svar, inden han beder om at få ordet igen, så kan vi jo bare lade hr. Albrechtsen tale, det er jo fint nok.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Jeg ville bare høre ministerens kommentar til, om jeg har ret i, at en nedsættelse af jordskatterne vil få jordpriserne til at stige tilsvarende, for det synes jeg da skatteministeren bør kommentere.
Det kan jo være, at statsministeren her vil give Folketinget en garanti for at det ikke sker.
Det kan jo godt tænkes, at han vil gøre det, eller at han vil lægge loft over jordprisernes stigning eller et eller andet. Men jeg synes da ikke bare, at skatteministeren kan lade sådan en påstand stå.
Hvis den påstand er rigtig, så er hans forslag jo fuldstændig gennemhullet.
Derfor undrer det mig, at han bare kan sidde og høre på, at der kommer sådan en påstand og så lade som ingenting.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Det kunne være utrolig fristende at gå ind i en klassisk politisk diskussion specielt med hr. Aage Frandsen.
Man føler sig næsten tilbageført til den tid, hvor Retsforbundet var aktiv medspiller i det politiske liv, når man hører hr. Aage Frandsen tale om jordbeskatning, men jeg vil helt afholde mig fra at gå ind i den diskussion, vi kender den vist alle sammen.
Derfor vil jeg bare sig tak til repræsentanterne for et flertal af Folketingets partier for tilslutningen til dette forslag.
Jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-12:
Det fremsatte lovforslag fra regeringen er jo fremsat på baggrund af den aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne om en vandmiljøhandlingsplan III.
Da vi er en del af denne aftale, giver det selvfølgelig sig selv, at vi også kan støtte det fremsatte lovforslag, som udmønter skattemæssige konsekvenser af vandmiljøhandlingsplan III.
Jeg vil gerne sige, at for os er det selvfølgelig vigtigt, at det fremsatte lovforslag kan være med til at reducere landbrugets overskud af fosfor, og at afgiften bliver skruet sådan sammen, at den også har et adfærdsregulerende sigte, fordi der altså er alternativer til iblanding af mineralsk fosfor i foderblandingerne, og så også at provenuet ved denne afgift på 4 kr. pr. kilo mineralsk fosfor bliver tilbageført til landbruget, ikke direkte tilbageført til den enkelte landmand, men tilbageført i form af, at man reducerer den amtskommunale grundskyld for landbrug, gartnerier, planteskoler og frugtplantager.
På den baggrund tilslutter vi os lovforslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Hvad det angår, synes jeg, det vil være meget fint at drøfte en række forhold af den type under udvalgsarbejdet.
Jeg kan også henvise til det, der står i bemærkningerne til lovforslaget; der er i det hele taget mange informationer.
Men jeg vil bare sige én ting, og det er, at her taler vi altså om et relativt lille beløb til en foderblanding.
Der er ganske mange andre faktorer, som også spiller ind i spørgsmålet om jordprisfastsættelsen her i landet.
Det er det ene. Det andet er, at vi jo har forskellig ideologisk opfattelse af, hvorvidt man skal beskatte produktionsjord eller man ikke skal, og det synes jeg er fair nok, og det var sådan set bare den antydning, jeg ville gøre.
Mikkel Dencker (DF), 2004-05-12:
Lovforslaget, vi behandler her, er den skattemæssige udmøntning af aftalen om vandmiljøplan III, som for kort tid siden blev indgået mellem regeringen, Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti.
Aftalen indeholder som et af elementerne, at der skal indføres en afgift på mineralsk fosfor på i alt 4 kr. pr. kilo.
Provenuet af denne afgift skal ubeskåret gå til sænkning
af den amtslige grundskyld for landbrug, gartnerier, planteskoler og frugtplantager.
Eftersom Dansk Folkeparti har indgået aftalen om vandmiljøplan III, bakker vi naturligvis op om dette lovforslag.
Aage Frandsen (SF), 2004-05-12:
Som det er fremgået, er det her en del af den aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne om vandmiljøplan III.
Vi har ikke del i den, vi vil ikke have del i den; den er alt for lidt ambitiøs, den gør slet ikke nok for miljøet, og alene af den grund vil vi ikke medvirke.
Med hensyn til selve afgiften som sådan, er det selvfølgelig bedre end ingenting i forhold til at bidrage til at nedbringe brugen af fosfor, men den er efter vores opfattelse for lidt ambitiøs, og vi mener ikke, der er grundlag for, at man absolut skal sende pengene retur til landbruget.
Vi ser ingen grund til, at man skal sætte jordskatterne ned.
En nedsættelse af jordskatterne vil generelt betyde en stigning af prisen på jord, og det er vi klart ikke tilhængere af. Så vi vil under ingen omstændigheder medvirke til lovforslagets vedtagelse.
Om vi ender med at stemme imod
Umiddelbart kan man sige, at der er noget, der taler for, at vi skulle undlade at stemme, nemlig at det trods alt er en afgift, der har en vis miljømæssig virkning i forhold til alternativet, nemlig slet ingenting.
Men vi tager stilling
senere til, om vi vil undlade at stemme eller vi stemmer imod.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-12:
Jamen det er såmænd meget nemt.
Det er, fordi man fører pengene tilbage ved at nedsætte grundskylden, altså så jordskatterne bliver lavere, og det vil sige, at man kommer til at straffe de landmænd, som ikke formår at nedsætte brugen af fosfor, for det er der nemlig en afgift på 4 kr. pr. kg på, hvorimod de landmænd, der formår at nedsætte brugen af fosfor og derfor kommer til at betale mindre i afgift, får den samme nedsættelse af deres jordskatter, og derfor får de altså en økonomisk gevinst ud af at få nedsat forbruget og dermed være med til at skåne vores vandløb.
Erik Mortensen (S), 2004-05-12:
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Charlotte Dyremoses forklaring på, at en afgift er virkningsfuld.
Det er virkelig noget, der virker, siger ordføreren.
Hvordan kan det virke, når man fører pengene direkte tilbage til den samme person?
Hvad er logikken i det?
Hvis man nu havde ført det tilbage til et fælles formål inden for erhvervet som helhed, så kunne man sige, der var logik i det, men her siger ordføreren, at det er en straf
økonomisk: Det virker, det har vi set før, og det gør det også her.
Og så fører man pengene direkte tilbage: Værsgo, tak for lån.