Frank Jensen (S), 2002-11-19:
Lovforslag nr. L 72 er en udmøntning af finanslovaftalen for år 2003 på uddannelsesområdet, en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
En ungdommens finanslov, sagde statsministeren om finansloven for 2003, før den blev præsenteret for offentligheden.
I dag er vi og de unge meget klogere.
Der er ikke tale om flere penge til uddannelse og ungdom.
Der er fortsat nedskæringer på voksen- og efteruddannelsesområdet med 108 mio. kr. oven i de 220 mio. kr., der er beskåret på den såkaldte AUF-ramme for i år.
Det er blevet sagt om forhandlingerne om finansloven for år 2003 på uddannelsesområdet, at det svarer til at fodre hunden med dens egen hale.
Her skal man huske, at det vel at mærke er en meget stærkt halekuperet race, vi har med at gøre, fordi der allerede for finansloven for i år er skåret betragtelige beløb, ja, samlet 800 mio. kr. på uddannelse og forskning på finansloven for 2002.
For 2003 tages pris- og lønreguleringen på 2,6 pct. på uddannelsesområdet og lægges i pulje- og omstillingsreserver.
Perspektivet er frem mod 2006, at vi skal helt op på 10,6 pct.
Det er jo i hvert fald regeringens målsætning.
Institutionerne kan få dem tilbage på visse betingelser.
Lovforslag nr. L 72, som vi behandler her, giver hjemmel
hertil.
Der skal indføres færdiggørelsestilskud og færdiggørelsestaxameter til kompetencegivende ungdomsuddannelser og videregående uddannelser, der skal laves tillægstakster m.v. til særligt prioriterede elevgrupper på de frie kostskoler, og til elever fra mindre udviklede tredjelande skal der ydes tilskud med henblik på integration.
Der skal være tillægstakster for elever i forbindelse med brobygning på efterskolerne og tillægstakster for elever, der ikke har en kompetencegivende ungdomsuddannelse, tilskud til dækning af deltagerbetaling for elever fra EU-ansøgerlandene for deltagelse på vore højskoler.
Når Socialdemokratiet ikke er med i aftalen om udmøntningen, skyldes det, at forhandlingerne om en flerårsaftale for erhvervsuddannelsesområdet ikke gik, som vi gerne så det.
Slet, slet ikke og meget langt fra.
Her var det regeringens oplæg over en 4-årig periode at reducere de samlede løft på erhvervsskolerne med et minus på 176 mio. kr.
Under forhandlingerne lykkedes det, det skal jeg medgive, at ændre det til et nettoløft på 169 mio. kr.
Det skal dog ses i lyset af, at statsministeren allerede forlods havde lovet handelsskolerne fire gange 25 mio. kr. til deres hhx-uddannelse.
Så når der i aftalen er et nettoløft i 2005 på 18 mio. kr. og 8 mio. kr. i 2006, skal man altså se det i lyset af, at handelsskolerne forlods skal have et løft på 25 mio. kr. i begge årene.
Det kan kun - efter min regnestok - ende med, at de tekniske skoler kan se frem til en nedgang i deres samlede rammer, og det var baggrunden for, at Socialdemokratiet sagde nej tak.
Det kan også blive så snævert, at de øvrige positive forhold, der knytter sig til en flerårsaftale, nemlig perspektivet og planlægningsperspektivet, forsvinder
, når det ender i et minus.
Vi havde håbet og troet på regeringens tilsagn om, at der skulle ske noget på ungdomsuddannelsesområdet.
Vi havde også troet, at de tilsagn, vi havde set både forud for valget og også sidste efterår på erhvervsuddannelsesområdet, skulle indfries nu.
Det var ikke tilfældet.
Det må vi tage til
efterretning
Vi beklager det.
Vi havde gerne set, at vi havde gennemført en flerårsaftale, der gav mulighed for at øge kvaliteten på de erhvervsrettede ungdomsuddannelser både på handelsskoler, og i høj grad også på de tekniske skoler.
Kvaliteten er faldende.
Det skulle der rettes op på.
Det beklager vi.
Socialdemokratiet kan ikke medvirke til vedtagelsen af det lovforslag, vi har til behandling her i dag.