runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FP), 1998-12-01:
Jeg vil tillade mig at starte med at læse forslagets § 1 højt.
I § 1 står der nemlig: »Denne lov har til formål at sikre, at forskningsresultater frembragt ved hjælp af offentlige midler nyttiggøres for det danske samfund ved erhvervsmæssig udnyttelse.« Smukkere kan det jo ikke skrives, og mere korrekt kan det ikke formuleres, og på det punkt er Fremskridtspartiet helt enigt med regeringen.
Meningen må være, at man ligesom får et eller andet ud af det her, og det må altid være et mål.
Uanset hvor autonom en forsker kan være, må det dog også være lykken for en forsker at se, at det, vedkommende har opfundet, kan bruges til noget og ikke bare var en tankemæssig øvelse.
Derfor er forslaget her fra ministeren et ganske godt forslag, som vi i Fremskridtspartiet naturligvis støtter fuldt og helt. Vi har i Fremskridtspartiet også bemærket os 4-måneders-grænsen i § 11, som vi nok også synes er sådan lige i overkanten.
Jeg har siddet og talt lidt på knapperne
herinde, og jeg tror, at når jeg så tilkendegiver, at Fremskridtspartiet også har den opfattelse, at det skal være kortere tid end 4 måneder, kan ministeren godt se, hvor det bærer henad.
Så det forventer vi, at ministeren selv finder ud af at få rettet op på, inden vi når frem til en tredje behandling.
Om vi når det til den 1. januar, vil tiden jo vise.
Vi har i Fremskridtspartiet intet hastværk, hvad det her angår, men kan det lade sig gøre til den 1. januar, er vi med på den.
Så er der den side af det, der handler om at få samlet, få registreret og få videreformidlet de opfindelser, der så kommer til verden, til erhvervslivet og til offentligheden.
Her er det i hvert fald Fremskridtspartiets opfattelse og forventning, at det vil man gøre bl.a. ved brug af edb.
I den forbindelse savner vi oplysninger om, hvordan ministeren tænker sig denne opgave løst.
Vi skal her forsigtigt erindre om, at forskningsministerens kollega undervisningsministeren jo ikke har haft en alt for heldig hånd ved indførelsen af edb-systemer, når vi taler om universiteterne.
Det har jo foreløbig kostet skatteyderne et tab på over 150 mio. kr., at Undervisningsministeriet totalt fejlede med det såkaldte VUE-projekt, og derfor vil jeg godt høre forskningsministeren om, hvad der sker på det område.
Har man tænkt sig at bruge computersystemer til at videreformidle budskaberne og opfindelserne, og hvordan vil man i givet fald sikre sig, at man ikke begår den samme fejl, som man gjorde i Undervisningsministeriet?
En fejl, der som sagt indtil videre har kostet skatteyderne 150 mio. kr., uden at man har fået noget ud af det.
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-01:
At man hurtigt kan kommunikere forskningsresultater, tror jeg bestemt ikke, der kan være nogen tvivl om; her har man jo moderne hjælpemidler.
Det er ikke dér, problemet ligger.
Problemet ligger et andet sted, nemlig i, at et sådant forslag kan medføre, at der foretages en selektion i forskningen, så noget af den kritiske forskning, den forskning, der grundlæggende sætter spørgsmålstegn ved, om det overhovedet er nyttigt at patentere, præcis er den del af forskningen, som man kan frygte bliver reduceret, og det er det, der er interessen fra min side.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-12-01:
For det første kan man jo hævde, at der kører et sådant forsøg i øjeblikket, for der er jo frivillige ordninger nu, og der er også patentkontorer på visse universiteter, som går ud og prøver at være opsøgende over for de laboratorier og de forskningsmiljøer, der er på det sted, hvor de nu engang er.
Man kan sige, at det forsøg frembringer resultater, men efter vores mening er det ikke godt nok.
Så vil jeg gerne sige til hr. Søren Kolstrup, som bryder sig meget lidt om at få samfundet til også at omfatte det private erhvervsliv, at som det er i øjeblikket, kan det private erhvervsliv indgå kontrakter med de enkelte forskere, det kan indgå kontrakter med grupper af forskere, hvor det får retten til de opfindelser, der bliver gjort i forbindelse med det arbejde, det finansierer - forskere, som også er ansat på universiteterne, og som går rundt i deres laboratorier.
Universiteterne har ikke noget som helst med det at gøre.
Synes hr. Søren Kolstrup ikke, det var en rimelig idé, at man sagde, det var arbejdsgiveren, nemlig universiteterne, der fik ret til at udnytte og patentere den pågældende opdagelse?
Så kunne erhvervslivet komme med på en licenskontrakt bagefter og betale for den opdagelse.
Som det er nu, er forskeren faktisk ofte prisgivet i forhold til den eneste interessent, som virkelig har ekspertise, nemlig erhvervslivet.
Det er i virkeligheden en meget dårlig skæbne for mange forskere, at de fuldstændig bliver prisgivet erhvervslivet.
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-01:
Jeg tror, det er begrebet samfund.
Det er jo mange ting.
Det er private virksomheder, det er faglig organisering, og det, som vi selvfølgelig frygter, er bl.a. ud fra § 9, at det bliver nogle mere end andre, der får gavn af denne forskning, f.eks. private virksomheder.
Vi ville utrolig gerne være med til at drøfte en bredere samfundsopfattelse, hvordan fagforeninger og nonprofitforetagender kan få gavn af denne forskning.
Det ville absolut være interessant.
Men et sådant bredere samfundsbegreb mener vi ikke, der er lagt op til i dette forslag, og det er derfor, der opstår en skepsis netop med hensyn til ordet samfund.
Det er dér, det ligger, tror jeg.
Til fru Elisabeth Arnold vil jeg sige, at jeg synes, det ville være interessant, hvis man her kunne blive enige om, at man virkelig prøvede ad frivillighedens vej.
Der har jo allerede været visse resultater ad frivillighedens vej.
Hvad er der egentlig, der er så galt ved det?
Hvorfor har man en tiltro til, at det skulle blive bedre, fordi man nu får
denne lov?
Sådan noget sker jo ved, at man socialiseres ind, at man skoles til det, at man gør hinanden opmærksom på det, at der er kurser og alt sådan noget, og så løber vi jo ikke den risiko, som efter vore begreber ligger i hemmeligholdelsen, og som ifølge fru Elisabeth Arnold slet ikke er noget problem.
Men vi kunne jo prøve.
Hvad er der galt med sådan et forsøg?
Så kunne vi efterfølgende evaluere det.
Lise Hækkerup (S), 1998-12-01:
Det synes, som om hr. Søren Kolstrup ikke kan læse indenad.
Der står udtrykkeligt i bemærkningerne til forslaget, hvad forslaget egentlig drejer sig om.
Der forskes rigeligt i Danmark, der forskes meget i Danmark, men meget af den forskning kommer aldrig ud til offentligheden.
Det er lige præcis det, som er meningen, og det, som er grundlaget for denne debat og for dette lovforslag.
Forskning skal være til gavn for samfundet, forskning skal være til nytte for sundheden, for oplysningen osv.
Forskning skulle også meget gerne føre til nye og bedre arbejdspladser.
Er det noget, som ligger hr. Søren Kolstrup
og Enhedslisten meget fjernt, eller hvad er det egentlig, som skiller os i denne debat?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-12-01:
Sådan som jeg har forstået argumentet for det, er det simpelt hen at få flere patenteringer frem.
Det er ikke noget, der er nærværende for dem.
De koncentrerer sig om at forske, og det er udmærket, men selve processen med at søge et patent og udnytte det, de eventuelt opdager, er ikke noget, der er særlig meget nærværende i dansk forsknings dagligdag, og derfor skal det her forslag selvfølgelig hjælpe på det.
Frivillighedens vej med at få hjælp f.eks. fra patentkontorer findes jo allerede på adskillige universiteter i Danmark, og det fungerer også, men der er stadig væk ting, der ikke bliver fundet.
Der er ting, der ikke bliver bragt frem til udnyttelse, som kunne være spændende, og som kunne give forskeren en mulighed for at få ny inspiration og måske også for at få lidt gulerod til den forskning, han udfører, og det synes jeg ville være udmærket.
Det er simpelt hen for at opdage de talenter, der endnu ikke er opdaget.
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-01:
Man kan ikke dokumentere, hvilken effekt dette forslag vil have, men man kan frygte det.
Ville det ikke være interessant?
Der er jo også tradition for i Det Radikale Venstre, at man prøver ad frivillighedens vej at se, om man ikke på den måde virkelig kunne få en patentering frem og så få den rige debat på den baggrund.
Hvad var der egentlig i vejen med det forslag?
Hvorfor skal vi overhovedet have det her forslag, hvad er argumentet for det?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-12-01:
Undskyld, men det kan da ikke være hr. Søren Kolstrups alvorlige mening, at kritisk forskning, som sætter spørgsmålstegn ved, om der er noget nyttigt ved at patentere, ikke kan komme ud.
Selvfølgelig kan den da det.
Men et forskningsprojekt, der beskriver fordele eller ulemper ved en bestemt ting, vil da selvfølgelig også komme ud ligesom alt muligt andet.
Der er da intet, der forhindrer det i at blive publiceret.
Og hvis det endelig skulle være, kan man lave en patentansøgning på 24 timer, hvis det er det, der er problemet.
Det kan sagtens lade sig gøre.
Der var en enkelt af hr. Søren Kolstrups bemærkninger, som jeg ikke rigtig forstod.
Hr. Søren Kolstrup sagde, at danske forskere risikerede at blive isoleret på grund af reglerne for publicering osv., som jo altså ikke er vedtaget endnu, men som der er lagt op til.
Det forstår jeg ikke rigtig, for så skulle forskere i andre lande, der har sådanne regler, som vi planlægger nu i Danmark, også blive isoleret, og det har jeg da aldrig nogen sinde hørt om at hverken amerikanske, engelske, hollandske eller franske forskere skulle være.
De kan gå på Internettet, de kan gå meget hurtigt ud med deres forskningsresultater også på konferencer osv.,
hvis blot man kan lave nogle aftaler om det.
Det viser sig jo også i praksis, så jeg vil gerne have dokumentation for, at der er en reel fare for den isolering.
Jeg tror ikke på den.
Klaus Kjær (DF), 1998-12-01:
Danmark og Thailand har indgået en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst, og for at gennemføre dens bestemmelser i Danmark kræves det, at Folketinget vedtager loven herom.
Dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Thailand har til formål at undgå international dobbeltbeskatning som følge af, at de to lande beskatter den samme indkomst hos det samme skattesubjekt, altså personen eller selskabet.
I overenskomsten er det reguleret, hvilket af de to lande der kan beskatte forskellige typer af indkomster.
Den nu indgåede overenskomst afløser overenskomsten fra 1965, som på mange punkter er forældet.
Efter den nye overenskomst lemper Danmark efter creditmetoden med matching credit, der omfatter forretningsmæssig indkomst inden for den finansielle sektor og royalties.
Dette er en ændring i forhold til den gældende overenskomst, hvor lempelsesmetoden er mere vidtgående.
Og den nye overenskomst skulle være udformet således, at der ikke vil være mulighed for at spekulere i royalties. Lempelsesbestemmelsen indeholder yderligere en regel om, at såfremt Thailand har beskatningsretten til en indkomst, men indkomsten ikke beskattes, fordi den ikke hjemtages til Thailand, kan Danmark beskatte indkomsten.
I den nye overenskomst er der ikke sket ændringer i bestemmelsen om beskatning af international trafik, men hvis et andet land får en lempeligere beskatning af skibsfarten, skal denne lempeligere beskatning også finde anvendelse for Danmarks vedkommende.
I den nye overenskomst sker der derimod en væsentlig nedsættelse af skatten af udbytter, idet denne nedsættes til 10 pct., hvor udbytter i moder-/datterselskabsforhold i den gældende overenskomst kildebeskattes med 20 pct.
Til gengæld indføres der en såkaldt branch profits tax, det vil sige en skat på faste driftssteders overskud svarende til den kildestatsbeskatning, der pålignes udbytter i moder-/datterselskabsforhold.
Endelig indeholder den ny bestemmelse en bestemmelse om beskatning af kulbrintevirksomhed.
Lovforslaget skønnes at være nogenlunde provenuneutralt, idet der vil være et beskedent merprovenu som følge af nedsat lempelse for skat på udbytter, renter og royalties samt fra overgangen til kreditlempelse. På den anden side vil der være et beskedent provenutab i det omfang, Thailand pålægger branch profits tax.
Dansk Folkeparti ser som udgangspunkt positivt på forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-01:
Jamen det var dog interessant.
Jeg kan da absolut følge den tankegang, der hedder, at forskeren skal have øget styrke i forhold til det private erhvervsliv, absolut.
Men jeg går bare planken ud med synspunktet og synes, at man f.eks. i forhold til § 9 skal sikre sig, at fællesskabet får så meget indflydelse som muligt også på forhånd.
Jeg opponerer på ingen måde imod, at man f.eks. har en deling 50:50.
Jeg mener blot, at det skulle være en frivillig ordning.
At institutionen, at forskeren får nogle øgede muligheder, jamen det er jo tværtimod det, jeg argumenterer for og frygter bliver underløbet ved, at man fastholder § 9.
Sonja Albrink (CD), 1998-12-01:
Da den tidligere ordfører har gennemgået lovforslagets intentioner, skal jeg på CD's vegne give tilslutning til det.
Hvis der skulle være nogle problemer, er jeg sikker på, at vi får det ordnet under udvalgsbehandlingen.
Frank Aaen (EL), 1998-12-01:
Jeg anerkender fuldt ud, at den her dobbeltbeskatningsaftale er bedre end den eksisterende aftale og derfor er et fremskridt.
Når jeg alligevel ikke vil støtte lovforslaget, er det ud fra, at vi ikke synes, at man skal indføre matching credit i vores dobbeltbeskatningsaftaler.
Men jeg anerkender alligevel, at der er sket et fremskridt.
Ole Stavad (S), 1998-12-01:
Også her kan jeg takke for en særdeles venlig modtagelse.
Hr. Kim Behnke havde nogle bemærkninger.
Nu er det jo ikke sådan, at vi sidder og vurderer enkelte virksomheder, men jeg vil blive meget forundret, hvis det, hr. Kim Behnke antydede, var rigtigt, i og med at vi ikke har haft en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Malta, siden den blev opsagt i 1992 - efter den frist, der nu går, efter den er opsagt.
Og det betyder, at man er fuldt beskattet efter danske regler, og at der sker en afløftning for at forhindre dobbeltbeskatning efter de regler, der er i den danske skattelovgivning.
Hr. Kim Behnke er i sagens natur meget velkommen til at stille spørgsmål under udvalgsarbejdet, men hvordan det skulle kunne give anledning til nogen former for spekulation eller misbrug i forhold til de regler, som vi her har oppe til en regulering i en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst, kan jeg ikke få øje på.
Men hvis der skulle være bare noget som helst om det, hr. Kim Behnke siger, så er det da endelig med at få det belyst, for så må det være de danske regler, der er noget galt med, i og med at man beskattes efter de regler, der er fastsat i den danske skattelovgivning i det øjeblik, der ikke er en dobbeltbeskatningsaftale, og det er jo det nye eller måske ikke så sædvanlige ved den her dobbeltbeskatningsaftale: at den ikke er en genforhandling af en eksisterende, men er en helt ny.
Så hvis der skulle være noget belæg for de bemærkninger, hr. Kim Behnke gjorde her, så lad os endelig få kigget på det, for så kan det da være, at vi kan blive klogere, men indtil det modsatte er bevist, vil jeg bestemt ikke tro, at der kan føres dokumentation eller være belæg for de antydninger, der var fra hr. Kim Behnke. Men endnu en gang tak for en venlig modtagelse fra alle partier.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-01:
Kristeligt Folkeparti støtter lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-12-01:
Umiddelbart ser den her dobbeltbeskatningsaftale meget fornuftig ud.
Den har ikke det problem, vi talte om under det forrige lovforslag.
Der er et enkelt punkt, jeg gerne vil dyrke i udvalgsarbejdet, og det er spørgsmålet om, at vi ikke indeholder kildeskat på udbyttebetalinger.
Vi må se, hvordan det spørgsmål afklares i udvalgsarbejdet, men trods alt er vi relativt positive over for lovforslaget.
Kim Behnke (FP), 1998-12-01:
De samme synspunkter gør sig jo naturligvis gældende for den her overenskomst.
Vi har heller ikke kunnet få øje på, at danske pensionister i nævneværdig grad skulle blive omfattet eller få problemer som følge af den her beskatningsoverenskomst. Der er dog ét punkt, som skatteministeren forhåbentlig har taget i ed, og det er den omfattende trafik, der har været gennem de sidste 25 år, hvor den danske fagbevægelse har benyttet Malta som hjemsted for kursusejendomme, og hvad man nu ellers har kaldt det, når det skal fremstå pænt i regnskaberne.
Dansk folke-ferie og andre med nære relationer til den danske fagbevægelse har jo netop udnyttet en række af de regler, der gjorde sig gældende på Malta, som var skattemæssigt særlig gunstige.
Om det her giver problemer for fagbevægelsen og for Dansk folke-ferie, ved vi ikke, og for at sige det rent ud,
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-12-01:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
På vegne af Det Radikale Venstre skal jeg sige, at vi kan tiltræde lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 1998-12-01:
Også CD kan støtte det her forslag ligesom det sidste forslag.
Hvis der skulle være problemer, går jeg ud fra, at vi får dem ordnet under udvalgsbehandlingen.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-01:
SF kan også støtte dette forslag.
Her er der tale om, at det afløser en overenskomst, som den danske regering fandt for dårlig.
Det er netop nødvendigt, når disse overenskomster ikke er tilfredsstillende, at de så bliver fornyet, og hvis ikke andre gør det, så skal Danmark selvfølgelig opsige dem.
Derfor støtter vi det her forslag, og så vidt vi kan se, har skatteministeren her sørget for, at enhver smutvej er udelukket.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-12-01:
Vi siger også ja.
Per Kaalund (S), 1998-12-01:
Danmark har tidligere haft en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Malta.
Der blev indført mulighed for det, der betegnes som spekulationspræget udnyttelse af overenskomsten, og derfor var det velbegrundet, at den blev sagt op i 1992.
Der er nu gennemforhandlet en ny aftale, og den kan jeg anbefale på den socialdemokratiske gruppes vegne.
Ole Stavad (S), 1998-12-01:
Jeg vil gerne takke for den meget, meget brede tilslutning.
Jeg kunne forstå, at hr. Frank Aaen var blevet en lille smule fundamentalistisk.
Jeg mener, at Enhedslisten har den gode kvalitet under normale omstændigheder, at man siger ja til noget, der er bedre.
Og derfor er jeg selvfølgelig også meget glad for, at hr. Frank Aaen erkendte, at den her dobbeltbeskatningsoverenskomst var bedre. Thailandoverenskomsten er en af dem, der har været en række problemer i.
Som et led i hele internationaliseringen af vores skattesystem, som er fuldstændig afgørende for, at vi ikke kommer til at lide skade og mister skatteindtægter, der gør, at vi ikke kan finansiere vores velfærdssamfund, er modernisering af vores dobbeltbeskatningsoverenskomster en vigtig sag.
Det kan vi konstatere at der er sket her, og med held mener jeg.
Så med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for den venlige modtagelse af dobbeltbeskatningsoverenskomsten med Thailand.
Kim Behnke (FP), 1998-12-01:
De dobbeltbeskatningsaftaler, der som regel giver anledning til de største problemer, er de aftaler, hvor det andet land har en hel del danske pensionister boende, som kommer i klemme, når der pludselig bliver lavet dobbeltbeskatningsaftaler.
Jeg er ikke vidende om, at der i nævneværdig grad er danske pensionister, der bor i Thailand, og som skulle komme i klemme på grund af den her dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Så medmindre vi under udvalgsarbejdet bliver præsenteret for problemer, vil Fremskridtspartiets indstilling være den, at vi støtter forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1998-12-01:
Forslaget tilsigter ligesom det foregående forslag at undgå international dobbeltbeskatning som følge af, at begge stater har intern hjemmel til at beskatte samme person eller selskab af den samme indkomst.
Danmark har i øjeblikket ingen dobbeltbeskatningsoverenskomst med Malta.
Den nu indgåede overenskomst baserer sig i vidt omfang på den af OECD udarbejdede modeloverenskomst.
Overenskomsten er karakteriseret ved, at der er indsat særlige bestemmelser som følge af Maltas omfattende skattebegunstigelsesordning, således at skattebegunstiget virksomhed er holdt uden for overenskomstens anvendelsesområde.
Efter overenskomsten beskattes indkomst fra international trafik med skibe og fly kun i bopælsstaten.
Tilsvarende gælder for indkomst fra leasing af containere, der anvendes i international trafik.
Danmark indeholder ikke kildeskat på udbytter i moder-/datterselskabsforhold.
I andre tilfælde er kildeskatten 15 pct. af udbyttets bruttobeløb.
Malta indeholder ikke kildeskat på udbytter.
Renter og royalties beskattes kun i bopælsstaten.
Overenskomsten ændrer ikke ved det forhold, som gælder, hvis der ikke er indgået dobbeltbeskatningsoverenskomst ved kildebeskatningen af løbende pensioner.
Endelig indeholder overenskomsten en bestemmelse om beskatning af kulbrintevirksomhed.
De provenumæssige virkninger af forslaget anses for ubetydelige.
Charlotte Antonsen (V), 1998-12-01:
Da partiets ordfører, hr. Svend Aage Jensby, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne give min tilslutning til lovforslaget.
Klaus Kjær (DF), 1998-12-01:
Samfundet har specielt gennem de seneste år investeret mange penge i forskning, herunder også forskning på universiteterne.
Mange af de opnåede forskningsresultater kommer dog ikke videre til erhvervslivet og bliver dermed heller ikke til gavn for samfundet, ganske enkelt fordi den enkelte forsker ikke i tilstrækkelig grad formår at udnytte muligheden for at tage patent på sine forskningsresultater.
I det omfang, forskeren forstår at udnytte denne ret, er der i dag på universitetsforskningsområdet ingen regler for, hvorledes det sikres, at samfundets investering i forskning kommer tilbage til gavn for befolkningen.
Med det foreliggende lovforslag søges opnået et samarbejde mellem institutionen og den enkelte forsker, således at forskeren på den ene side kan koncentrere sig om sit forskerarbejde, mens institutionen på den anden side får en pligt til at undersøge mulighederne for erhvervsmæssig og dermed også samfundsmæssig udnyttelse af forskningsresultaterne.
Lovforslaget bygger på, at en del af den samfundsinvesterede kapital i forskningen kan komme tilbage
til universiteterne, ligesom forskeren også får sin andel af sin forskningsmæssige indsats.
Begge parter skal således have andel i de opnåede indtægter.
Forslaget indebærer derfor, at de ansatte fremover skal indberette deres opfindelser til institutionen, og at institutionen skal vurdere det indberettede, således at parterne i fællesskab kan drøfte, hvorledes opfindelsen bedst udnyttes.
Ja, forslaget går endda så vidt som til at fastslå, at hvor det er relevant, kan institutionerne overtage retten til en given opfindelse og dermed stå som samlet aftalepart over for erhvervslivet, men hvor det fortsat sikres, at forskeren får sin del af indtægten.
I de tilfælde, hvor institutionen vurderer, at en forskningsmæssig opfindelse ikke umiddelbart kan finde anvendelse i erhvervslivet og dermed sælges, kunne man måske på forskernes vegne ønske, at de i en sådan situation fuldt og helt bevarer retten til at disponere over deres opfindelser, herunder også retten til at oppebære den fulde indtægt.
Dansk Folkeparti er som udgangspunkt positivt over for lovforslaget, men vi vil under udvalgsbehandlingen nøje studere høringssvarene og eventuelt forbeholde os ret til at undersøge muligheden for lovgivning i de situationer, hvor universiteterne på forhånd har afskrevet et forskningsresultat som værende uden interesse for erhvervslivet og dermed for samfundet.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-12-01:
Vi synes også, det er en fornuftig idé med den midlertidige lempelse.
Her har vi så valgt en anden strategi end ved det tidligere lovforslag, fordi vi synes, at lettelsen og forbedringen her er så markant, at det bliver vi nødt til at gå ind og støtte.
Det er klart, der skal en afklaring til på det område.
Den store diskussion, vi havde i foråret 1997, husker de fleste af os herinde, hvor man fra regeringens side hen over hovedet på et meget stort mindretal tvang en politik igennem.
Og vi håber da på, at denne tænkepause, der nu kommer i det år med lempelsen, vil betyde, at man går ind i en seriøs drøftelse af energipolitikken og gaspolitikken i Danmark.
Vi kan altså kun støtte lempelsen og synes, det er et fornuftigt skridt - et af de bedre forslag fra regeringens side.