Carsten Hansen (S), 1999-05-05:
Det er et meget vigtigt tema, og det er et helt centralt tema i regeringens handlingsplan for et bedre arbejdsmiljø.
Det er jo et af de syv centrale temaer, som vi jo allerede fra 1994 tog op i den nuværende regeringen.
Og jeg vil også sige, at det er glædeligt med fokus på det psykiske arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser, og vi er jo ligesom Enhedslisten utrolig optaget af arbejdsmiljøet.
Tidligere drejede arbejdsmiljø sig udelukkende om teknologi, effektivitet og støj og møg, hvis jeg må have lov
til at være lidt bramfri.
Et godt arbejdsmiljø er for os at se en afgørende forudsætning for, at de menneskelige egenskaber kan gro og blomstre. Der er mange gevinster ved en forbedring af arbejdsmiljøet: Der er en udvikling af de menneskelige ressourcer, som vi ser som den eneste vej frem, og både arbejdsgivere og lønmodtagere har en fælles interesse i et godt psykisk arbejdsmiljø.
Man kan sige det på den måde, at arbejdsgiverne får dygtige og produktive medarbejdere og lønmodtagerne får et langt mere udviklende og udfordrende arbejdsliv, og man kan være lidt prosaisk og sige, at der faktisk kun er vindere i denne sag.
Men - der er nemlig et men - et bedre psykisk arbejdsmiljø kommer ikke af sig selv.
Arbejdsministeren har redegjort for en lang række af de initiativer, der - i øvrigt sammen med Enhedslisten og SF, der udgør den progressive del af arbejdsmiljøflertallet i dette Ting - er sat i værk.
Vi er kun midtvejs, og vi er i gang med en evaluering af alle de værktøjer, der findes, så derfor er det nok svært at drage endelige konklusioner lige nu.
Det psykiske er jo også svært at tale om ude på arbejdspladserne, så derfor har bestræbelserne gået på, at vi skal være optaget af at udvikle og vedligeholde nye værktøjer i arbejdet på at forbedre det psykiske arbejdsmiljø.
Der bliver peget på mange forskellige psykosociale risikofaktorer, og lad mig nævne nogle få stykker af dem: der er ensidigt gentaget arbejde, der er arbejde under stort tidspres, store arbejdsmængder, manglende indflydelse på egen arbejdssituation osv.
- ja, jeg tror, de fleste af os kan nikke genkendende til nogle af de faktorer.
Der er to forskellige måder at regulere på, nemlig ved
aftaler imellem parterne og gennem lovgivningsprocessen
På begge områder er der taget en lang række initiativer til nye værktøjer og et bedre samspil mellem parterne.
Der skal inddrages mange forhold, og jeg vil nævne nogle få stykker: uddannelse, indflydelse på ansvarsfordeling, lønsystemer, overenskomster og ledelses- og samarbejdsformer.
Med andre ord er det psykiske arbejdsmiljø alt for kompliceret til, at det alene kan reguleres gennem love og regler eller for den sags skyld gennem aftaler imellem parterne, men vi skal som lovgivere sikre, at der er så stor fokus som overhovedet muligt på problemstillingen, og vi skal skabe de bedste rammer for løsningen af problemerne.
Hvor vil jeg nu hen med det?
Jo, en god dialog og et godt samarbejde er afgørende faktorer på enhver arbejdsplads, og en lang række progressive arbejdsgivere og også fagbevægelsen har forstået det.
Der er faktisk allerede indgået overenskomster, hvori det psykiske arbejdsmiljø indgår. Motivationen er en meget vigtig faktor, vil jeg godt have lov til at sige, og i denne forbindelse tror jeg, at guleroden frem for pisken er anvendelig.
Lad mig endelig nævne, at vi selvfølgelig forstår alvoren i det, Enhedslisten kommer med i dag, men lad mig også sige, at vi er ikke nået så langt, at vi kan bruge det, der kommer, til målbare værktøjer.
Vi er i gang med at evaluere hele den indsats, vi har sat i gang sammen med Enhedslisten, og jeg tror, det er en vigtig proces.
Men vi må afvise forslaget til vedtagelse, for på nuværende tidspunkt er det ganske simpelt ikke nødvendigt.