runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inge Refshauge (DF), 1999-03-04:
I Dansk Folkeparti er vi enige i, at prostitution er et sygdomstegn i samfundet.
Dansk Folkeparti har stor sympati
for Kristeligt Folkepartis forslag.
Vi har såmænd heller ikke problemer med regeringens forslag, men mener, at forslaget fra Kristeligt Folkeparti er mere præcist.
Vi har i Dansk Folkeparti kun lidt problemer med den sidste pind: at iværksætte forskning vedrørende prostitutionskunder, bagmænd og prostitueredes vej ud af prostitutionen.
Vi vil gerne have uddybet fra Kristeligt Folkeparti, hvad der reelt menes med forskning.
Er det kontrolforanstaltninger, så man skal have nogle mænd med blå briller stående i gadedøren og kontrollere, hvem der kommer og går hos de prostituerede?
Kan vi få et svar på det?
Tove Videbæk (KRF), 1999-03-04:
Nej, det, vi mener med forskning, er bestemt ikke, at der skal stå en politimand på hvert hjørne inde i byen, men vi mener noget som netop det, der har været i gang med sluseprojektet.
Ved sluseprojektet fik man netop indsamlet masser af viden om prostitution, således at kommunalarbejderne, der skulle tage imod de prostituerede, når de kom og ville have hjælp, var bedre rustet til det.
Det er på det ene område, og på det andet område er det videnskabelig forskning, som vi ønsker på området.
Dér ser vi egentlig ikke politiet involveret som sådan.
Tove Videbæk (KRF), 1999-03-04:
Til fru Else Marie Mortensen: Som vi ser det har lovforslag nr. L 43 ikke noget med det her at gøre.
Selvfølgelig har substansen i sagen noget med det at gøre, men det har som sådan ikke noget med hinanden at gøre.
Fru Else Marie Mortensen talte om, at man i regeringen meget prioriterer at retsforfølge og domfælde bagmænd.
Jeg vil da spørge: Hvornår har man sidst domfældt en bagmand, og hvor mange har man domfældt?
Fru Else Marie Mortensen nævner også, at hun er meget glad for, at vi har underskrevet diverse konventioner, men vi har jo ikke ratificeret dem, og vi opfylder dem jo absolut heller ikke.
Hvad er fru Else Marie Mortensens kommentar til
Og det sidste: Fru Else Marie Mortensen nævnte også noget om Ekstra Bladets annoncer, jamen netop de her annoncer, som er i Ekstra Bladet og andre blade, er det egentlig ikke en form for mellemmandsvirksomhed?
Det er nogle, der tjener på andres prostitution, burde de egentlig ikke domfældes som mellemmænd?
Jann Sjursen (KRF), 1999-03-04:
Fru Else Marie Mortensen fra Socialdemokratiet kommenterede Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse derhen, at det måtte Socialdemokratiet tage afstand fra.
Og det synes jeg egentlig er et stærkt ordvalg, også når man lytter til begrundelserne herfor, for begrundelserne var to: For det første, at Kristeligt Folkeparti havde stemt imod L 43, og for det andet, at vi havde stillet ultimative krav.
Det er rigtigt, at vi stemte mod L 43, men L 43 har, sådan som jeg ser det, ikke noget med vores forslag til vedtagelse at gøre eller med debatten i dag.
Og for det andet stillede vi også ultimative krav - hvis man vil formulere det sådan - derhen, at vi sagde: Vi har rejst den her forespørgselsdebat selvfølgelig også med henblik på at fremsætte et forslag til vedtagelse.
Det ønsker vi, fordi vi synes, vi godt vil tage os selv og Folketinget seriøst derhen, at vi formulerer et forslag, når vi nu har rejst en forespørgselsdebat, men vi er i øvrigt villige til at forhandle.
Og når man ser på de to forslag til vedtagelse, der nu er fremsat af henholdsvis Kristeligt Folkeparti og Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, vil jeg da godt høre, hvad det så mere præcis er, fru Else Marie Mortensen tager afstand fra i Kristeligt Folkepartis forslag, når vi ser på substansen, på indholdet af det og ikke så meget på, hvad vi har gjort tidligere, eller hvilke krav vi har stillet under forhandlinger, som Folketinget i øvrigt ikke har deltaget i.
Else Marie Mortensen (S), 1999-03-04:
Ja, det er ikke så let, når man får mere end tre ting for på én gang!
Nu må jeg se, om jeg kan huske det hele.
Det handler faktisk om de samme mennesker.
Det handler om beskyttelse af unge mennesker.
Intentionerne bag L 43 var at beskytte unge.
I omtaler selv de prostituerede som ofre ved enhver given lejlighed, og alligevel ville I ikke medvirke til at afkriminalisere ofrene.
Undskyld.
Kristeligt Folkeparti ville ikke medvirke til at afkriminalisere, selv om Kristeligt Folkeparti hævder, at der er tale om ofre.
Med hensyn til de internationale konventioner har jeg jo netop stået her fra denne talerstol og plæderet for samarbejde og for at udvide samarbejdet i alle de internationale relationer, og jeg har netop sagt, at jeg mener, vi som nationalt parlament har en meget stor forpligtelse til at melde klart ud, hvad vi mener.
Og så bliver jeg nødt til at henvise spørgsmålet om, hvem der er domfældt hvornår og hvorfor, til justitsministeren.
Til hr. Jann Sjursens spørgsmål om, hvad der er forskellen: Vi synes både, at vores forslag til vedtagelse er bedre gennemarbejdet - jeg har givet to små begrundelser - og så synes jeg simpelt hen, indholdet er mere i overensstemmelse med vore intentioner på det her område.
Egil Møller (DF), 1999-03-04:
Med fremsættelsen af dette beslutningsforslag rammer Enhedslisten et væsentligt boligproblem for den studerende ungdom.
Skal vi udnytte det bedste råstof, vi har i Danmark, nemlig en veluddannet ungdomsgeneration, bør vi ud over optimale læreranstalter også sørge for velegnede boliger inden for en overkommelig radius fra uddannelsesstederne.
Enhedslisten giver med beslutningsforslaget sit bud på, hvorledes der skabes en ny ungdomsboligpolitik.
I Dansk Folkeparti kan vi bakke op om pkt. 2 i beslutningsforslaget, nemlig at der udarbejdes en analyse af behovet for nye ungdomsboliger i de nye uddannelsesbyer, og jeg kan forstå på det, der er sagt indtil nu, at regeringen har sat et analysearbejde i gang med at få afdækket situationen på det område.
Jeg vil så også håbe, at man i den analyse vil man tage stilling til, hvorvidt alle kommuner så anviser netop dem, der har behov, til de boliger, sådan at man får konstateret, hvor mange kommuner der anviser andre befolkningsgrupper til netop ungdomsboligerne.
Det er jeg vidende om at man gør enkelte steder. Enhedslistens løsning med at pumpe flere midler ind i ungdomsboligbyggeriet er vi dog i Dansk Folkeparti imod.
Vi mener derimod, at en løsning på det nuværende boligproblem kunne være, at der skabes gunstige beskatningsforhold for udlejning af værelser til studerende.
Desuden bør kørselsfradrag indføres til de studerende netop på samme måde og på lige fod med reglerne for lønmodtagere på arbejdsmarkedet.
Tove Videbæk (KRF), 1999-03-04:
Blot en kommentar til et spørgsmål, som jeg stillede til fru Else Marie Mortensen, og som jeg ikke fik svar på vedrørende bl.a. Ekstra Bladets annoncer: Når nu Ekstra Bladet tjener masser af penge på prostituerede og prostitutionsvirksomhed, kan vi så ikke sammenligne dem med mellemmænd, og bør man ikke håndhæve loven på det her område?
Else Marie Mortensen (S), 1999-03-04:
Nu er det jo sådan, at når to mennesker, der er dybt engageret i noget, bruger ord og taler sammen, så bruger vi nogle gange stærke ord, fordi det er noget, der optager os meget.
Hvis jeg har sagt »afstandstagende«, så skyldes det reelt, at jeg forsøgte at kommentere vores forhold til de to årsager, der er, nemlig de ultimative krav og det forhold, at Kristeligt Folkeparti har sagt nej til L 43.
Det er på den
baggrund, at vi tager afstand; ikke fra indholdet i forslaget, men fra at stemme for forslaget.
Og som sagt er det måske et lidt stærkt ord, men vi snakker også om noget, som optager både hr. Jann Sjursen og undertegnede meget rent følelsesmæssigt. Med hensyn til spørgsmålet vedrørende Ekstra Bladet: Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg kan ikke lide
Ekstra Bladet
, men jeg bliver jo nødt til i den sammenhæng at sige: Jeg synes, at det ikke er særlig sympatisk.
Det kan jeg være lige så forbløffet over som alle andre.
Jann Sjursen (KRF), 1999-03-04:
Jeg synes, det er vigtigt på det her område, at vi ikke taler os længere fra hinanden, end vi rent faktisk er.
Det er klart, at der kan være forskellige holdninger, og vi har også, som fru Else Marie Mortensen har peget på flere gange her i debatten, stemt imod L 43, sådan som jo andre partier i øvrigt har det. Men jeg synes stadig væk, at det er relevant at spørge fru Else Marie Mortensen om, hvad det så er, vi er uenige om i forhold til Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse.
For jeg har faktisk tilkendegivet her fra talerstolen, at det forslag til vedtagelse, som fru Else Marie Mortensen på Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres vegne har fremsat, sådan set langt hen ad vejen er meget fornuftigt.
Jeg kan ikke se de store uoverstigelige problemer dér, og derfor vil jeg da gerne have, at fru Else Marie Mortensen kommenterer Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse;
ikke bare i forhold til, hvordan man ser på det sådan formelt, men i forhold til substansen i det.
Er der noget i Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse, som fru Else Marie Mortensen og Socialdemokratiet er uenige i, så synes jeg da, det er vigtigt at få det frem her, for det er jo det, debatten drejer sig om i dag.
Tove Videbæk (KRF), 1999-03-04:
Der er en lang række grunde til, at Kristeligt Folkeparti har taget initiativ til at rejse denne forespørgselsdebat.
For det første er det ti år siden, Folketinget sidst havde en lignende debat.
Dengang var det også Kristeligt Folkeparti, der tog initiativet.
Den mundede ud i oprettelsen
Ti år er gået, og mange af de initiativer, som socialministeren og Folketingets Socialudvalg blev enige om, der skulle sættes i gang, er enten ikke blevet til noget eller er strandet undervejs.
I dag er der store problemer med såkaldt trafficing, international handel med kvinder til prostitutionsformål.
Kvinderne kommer fra Østeuropa samt fra Sydøstasien og andre eksotiske lande.
Denne udvikling er accelereret især efter Murens fald, hvor der i de tidligere Østlande er stor fattigdom og arbejdsløshed.
Jann Sjursen (KRF), 1999-03-04:
I forhold til fru Else Marie Mortensens ordvalg mener jeg stadig væk, at det er relevant også for debattens skyld, og når vi skal diskutere de forskellige forslag til vedtagelse, at få klarlagt, hvad det er, fru Else Marie Mortensen og Socialdemokratiet tager afstand fra - det var det ordvalg, der blev brugt - i Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse. At Socialdemokratiets forslag måske er bedre formuleret, harmonerer mere med intentionerne bag Socialdemokratiets politik, kan jeg forstå, men når jeg læser de to forslag til vedtagelse, synes jeg faktisk ikke, afstanden er så stor endda, som fru Else Marie Mortensen ligesom forsøger at gøre den til.
Derfor vil jeg stadig væk spørge: Hvad er det helt konkret, som Socialdemokratiet tager afstand fra i Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse, bortset fra at det måske ikke er formuleret så godt, som fru Else Marie Mortensen gerne ville have haft det?
Karen Rønde (V), 1999-03-04:
Prostitution er som udgangspunkt et socialt problem, ikke en forbrydelse.
Snarere er prostitution endestation for mennesker, der er vokset op under dårlige forhold, mennesker, der har haft en forkvaklet barndom, hvor svigt og misbrug har været en del af dagligdagen, og derfor er de havnet på livets skyggeside.
Samtidig oplever vi, at unge østeuropæiske og baltiske kvinder, kvinder fra Thailand, Filippinerne og afrikanske lande her i Danmark er fanget i et organiseret prostitutionsslaveri, som det er uhyre vanskeligt at komme ud af. Dem har vi som samfund - og i særdeleshed som såkaldt velfærdssamfund - alle en pligt til at hjælpe.
Der er imidlertid tale om en langsommelig og kompleks proces, for de fleste begynder at prostituere sig i en ung alder.
Heldigvis er arbejdet kommet i gang på flere områder, efter at emnet de seneste år for alvor er kommet på den politiske dagsorden.
De mangeartede tiltag, der tager udgangspunkt i den enkelte prostitueredes behov og konkrete livssituation, skal vi politikere støtte og underbygge.
Vi skal for det første fortsætte og forstærke det opsøgende arbejde, særligt for at få fat i de nye grupper af kvinder, der desværre hele tiden tilbyder sig på markedet, men som ikke er kendt i behandlermiljøet.
Det opsøgende arbejde er dermed et vigtigt middel til at hindre, at ukendte prostituerede går til grunde.
Det, der her er særlig brug for, er, at prostituerede ikke mødes med fordømmelse og attituden, at »det har du jo selv valgt«, men derimod med et tilbud om hjælp og accept af, at de også er mennesker, som har følelser.
Prostituerede har brug for hjælp, herunder rådgivning, vejledning og revalidering.
Og en forudsætning for at give den fornødne hjælp til at klare tilværelsen er, at professionelle kender til deres liv, og at de har de fornødne handlemuligheder. For det tredje er der behov for at øge den generelle viden om prostitution i befolkningen, dels for at forhindre, at flere, især unge, ser prostitution som en mulig levevej, og dels fordi en række kulturelle, køns- og familiepolitiske, arbejdsmarkedsmæssige og moralske forhold er en del af baggrunden for den prostitution, vi har i Danmark i dag.
For det fjerde skal politiets indsats for at bekæmpe den egentlige bagmandsvirksomhed styrkes.
Vi skal gøre, hvad der er muligt, for at få fat i dem, der organiserer og tjener penge på prostitution. Der findes ingen nemme løsninger på et så alvorligt problem, men arbejdet er i gang, og andet kan vi heller ikke være bekendt.
Et skridt i den rigtige retning er at afskaffe § 199 i straffeloven, for vi løser ikke de prostitueredes problem via straf, tværtimod.
Christian Jensen (FP), 1999-03-04:
Fremskridtspartiet er jo grundlæggende uenig med Enhedslisten om det fremsatte forslag.
Dog kunne vi måske have forholdt os positivt til fjerde del af forslaget, hvis det ikke kun havde været for Københavns Kommune, men også for de tre øvrige universitetsbyer, Odense, Ålborg og Århus.
Det var noget helt andet, dersom Enhedslisten for netop disse tre universitetsbyer ville have været med til at se på og forholde sig til forholdene omkring og en lempelse af lejeloven for den store del af ledig værelseskapacitet, der er i alle nævnte universitetsbyer, og dersom man ville give udlejerne en større mulighed for igen at kunne komme ud af et eventuelt uheldigt lejemål.
Sandheden er jo den, at i periferien af de her nævnte byer og inden for området, hvor den kollektive trafik er helt i top og fuldt opfylder de studerendes behov, findes der i villakvartererne rigtig mange gode og små lejemål eller rettere sagt værelser til en pris, der endda er meget attraktiv for netop den gruppe af lejere, som Enhedslisten her fokuserer på, og værelseslejemål i absolut rolige og gode omgivelser, som i mange henseender ville være gode netop for de studerende.
Men udlejerne tør simpelt hen ikke af frygt for ikke at kunne komme af med en f.eks. støjende eller på anden måde afvigende lejer på grund af lejelovens bestemmelser.
Kunne man på dette område lempe lejeloven, ville mange lejemål komme frem i lyset, lejemål for mange studerende, der kunne være til gavn for alle parter såvel udlejer som lejer og i øvrigt også for den danske økonomi som helhed.
Så den dag Enhedslisten fremsætter et sådant forslag, vil Enhedslisten kunne regne med Fremskridtspartiets støtte.
Fremskridtspartiet kan således ikke støtte nærværende forslag.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-03-04:
6.000 unge står uden bolig!
Vel næppe.
De er i hvert fald alle sammen registreret med et sted at have en bolig
, så de er vel næppe hjemløse.
Vi skal vel ikke gøre alle de studerende til hjemløse.
Det, der bringer mig herop på talerstolen, er endnu en gang det her med byfornyelsen og forslaget om stop for sammenlægning af lejligheder i forbindelse med byfornyelsen. Det er fra talerstolen sagt, at lidt mindre end 50 pct. af boligerne i København er på to værelser eller derunder.
Hvis vi sætter en stopper for lejlighedssammenlægning i forbindelse med byfornyelsen, så er det et stop for byfornyelse ganske enkelt, og det vil være en fuldstændig tåbelig handling fra Folketingets side at foretage, fordi der ikke er behov for et stop for byfornyelse i København.
Tværtimod er der behov for en forøget indsats på byfornyelsesområdet.
Jeg vil godt appellere til Enhedslisten om at lade være med at fremføre denne slumromantiske holdning, som der er tale om, når man taler om byfornyelse specielt i København og Københavnsområdet.
Det er den forkerte tangent.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-03-04:
Jeg stillede hr. Albrechtsen nogle spørgsmål, jeg ikke fik svar på.
Lad det være, men jeg vil gerne spørge: Hvis vi skulle presse de ungdomsboliger igennem nu, hvad skulle det være på bekostning af?
Jeg tror ikke, vi får nogen underskrifter fra nogen pensionskasseforeninger til noget byggeri lige i øjeblikket.
Carsten Hansen (S), 1999-03-04:
Et af de spørgsmål, der får mig herop, er, hr. Keld Albrechtsen: Ved du har mange boliger, der er nedlagt ...
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-04:
Hvad angår byfornyelsen - det er til hr. Kramer Mikkelsen - har andre byer altså løst det mere hensigtsmæssigt.
F.eks. kunne hr. Kramer Mikkelsen med fordel tage til Århus og studere en byfornyelse af mere nænsom art, hvor man ikke foretager en beboerudskiftning.
Vi er selvfølgelig ikke indstillet på at stoppe byfornyelsen.
Vi vil også gerne forbedre utidssvarende boliger, men vi vil altså samtidig fastholde, at de mennesker, som ønsker at blive boende i deres kvarter, og de mennesker, som har små indkomster, også skal også have et boligtilbud.
Derfor må man efter min opfattelse revurdere byfornyelsesindsatsen i København.
Det er uomgængelig nødvendigt. Hvordan skal det her finansieres?
Vi vil gerne fra Enhedslistens side drøfte med CD talrige forskellige finansieringsmuligheder.
Det skal ikke være problemet.
Vi har i Enhedslisten, når vi har stillet udgiftskrævende forslag, altid været indstillet på at pege på, hvordan udgifterne skal dækkes, og det vil vi også gerne gøre her.
Vi vil også gerne gøre det på en måde, så CD vil kunne acceptere finansieringen, det tilsagn vil jeg gerne give CD.
Det skal ikke være det, der på nogen måde kan blokere sagen. Så vil jeg blot sige om Odense, at jeg netop ser meget frem til det analysearbejde, der skal være, for efter min opfattelse er Odense den af de store byer, der sammen med København faktisk har gjort mindst for at løse problemet.
Der er en stor udestående manko, når det gælder Odense, og det vil jeg meget gerne være med til at drøfte nærmere.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-03-04:
Jeg tror, vi alle er enige om, at vi selvfølgelig må have nogle boliger til de studerende.
Jeg tror også, alle er enige om, vi må have nogle familieboliger.
Og så tror jeg også, der er ganske mange, som er enige om, at der skal føres en ansvarlig økonomisk politik, det vil sige, at man skal foretage nogle prioriteringer.
Så kommer det næste spørgsmål: Hvem skal så foretage de prioriteringer?
Ja, der har vi her i Folketinget truffet den beslutning, at vi på mange måder har et decentralt opbygget samfund.
Det vil sige, at vi har lagt en række beslutninger ud til kommunerne.
Ønsker vi et decentralt opbygget samfund, eller skal vi sige: Nej, vi nedlægger næsten i praksis det kommunale selvstyre; vi kan godt opretholde det, men alle egentlige beslutninger skal træffes i Folketinget?
Det er sådan nogle af de helt overordnede ting, man må forholde sig til, og her lægges der op til en centralistisk politik, når det gælder styringen af ungdomsboligbyggeriet.
Det kan der være argumenter for, for det er jo som regel sådan i politik, at der er både for og imod.
Men vi har truffet et valg.
Skal vi ændre det valg, eller skal vi sige: Nej, det ligger hos kommunerne, og så må vi gå ind i en dialog med kommunerne; vi må komme med nogle tilskyndelser osv. Vi kan jo ikke på den ene side indgå nogle kommuneaftaler, som lægger nogle rammer, og så på den anden side, hvis kommunerne foretager en prioritering, sige, at den skal være totalt anderledes, når vi har besluttet at lægge det ud til kommunerne.
Jeg mener, at det er dialogvejen, vi skal gå.
Jeg er tilhænger af, at vi bruger dialogvejen,
og ud fra hele den principielle holdning afviser jeg det, der lægges op til.
Det betyder ikke, at jeg ikke mener, at der skal være boliger til de studerende.
Jeg mener også, der skal være boliger til de ældre.
For det næste ville jo være, at Enhedslisten kom med et forslag om, at nu skal der være en folketingsbeslutning om en ældreboligpolitik, familieboligpolitik.
Der er jo ikke nogen principiel adskillelse.
Så ja til, at vi går ind i en dialog med kommunerne.
Ja til, at vi er klar over, at her er et behov, som vi så, når vi træffer de overordnede økonomiske beslutninger, må være med til at integrere i beslutningerne. Men til dette konkrete forslag, dette centralistiske forslag, siger vi nej.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-03-04:
Jeg vil godt sige til hr. Albrechtsen, at CD er godt tilfreds med den måde, ungdomsboliger bliver finansieret på i øjeblikket, så det er slet ikke det problem, vi har.
Det, jeg spurgte Enhedslisten om, var: Hvis man gav penge til ungdomsboliger fra statens kasse og fra kommunernes kasser - også højere beløb end i øjeblikket -
Jeg tror ikke, hr. Keld Albrechtsen kan blive enig med CD om nogen anden form for finansiering end den, vi har nu.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-03-04:
Men igen må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen: Husk på, hvad det koster, husk på, hvad det koster at indrette toiletter, faldstammer, badeværelser osv. i forbindelse med byfornyede ejendomme, og hvad det vil koste at byforny samtlige etværelseslejligheder i København.
Husk på antallet, husk på, hvor mange vi taler om: 10.000 lejligheder i København, der ikke har bad i boligen, og som vitterlig trænger til at få foretaget denne byfornyelsesindsats, som ikke er den nænsomme indsats, hr. Keld Albrechtsen taler om, men er en gennemgribende indsats, fordi det er utidssvarende lejligheder, ren slum.
Derfor skal de lejligheder byfornys, og det er ikke tid for overhovedet at tale om, at unge studerende skal bo i de lejligheder.
De burde for lang tid siden have været byfornyede.
Så vil jeg godt sige, at København har brug for familieboliger, og med hensyn til omdannelse af mindre boliger til unge studerende: Yes, men København har altså brug for familieboliger.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-04:
Vi kan have en lang diskussion om, hvorvidt det er en rigtig eller forkert beslutning, men det er den, man har truffet, og derfor er det altså nødvendigt at placere ungdomsboligerne i nærheden af de uddannelsespladser, man vil etablere dér.
Jeg håber, at noget af den tankegang indgår i det element i regeringens politik, altså at knytte uddannelsespladser sammen med ungdomsboliger og tildeling af uddannelsespladser sammen med kravet om ungdomsboliger.
Det vil jeg se frem til.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1999-03-05:
Det er sådan set
ikke et forslag for Folketinget
, idet Folketingets opgave vel er at sørge for, at rammerne er i orden for kommunerne, så de, efter hvad befolkningen vil dér, hvor de bor, kan tage stilling til, hvad de har brug for i den kommune. Der er jo sådan set mulighed for på utrolig mange områder at indrette en pasning, der kan skræddersyes til det. Har man f.eks. en meget stor virksomhed liggende, som skal døgnbetjenes, er der da mulighed for dag- og natpasning.
Vil man i stedet for have det, man i gamle dage kaldte for en børneparkering, kan forældrene lave den, hvis de vil det.
Jeg synes, der er så meget værktøj og så mange muligheder i dag.
Så Folketinget har gjort, hvad Folketinget skal.
Vi har lagt opgaven ud til kommunerne med så bred en ramme, at man kan indrette sig efter det, befolkningen ønsker.
Og er der noget sted, man ved, hvad der er brug for, må det være i den enkelte kommune, som jo er meget forskellig sammensat med hensyn til virksomheder og med hensyn til erhvervsfrekvens.
Jeg mener ikke, der er brug for forslaget.