runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (S), 2002-12-09:
Det, flere af de korte bemærkninger har kredset om, er jo regeringens forsøg på at blæse og have mel i munden, at opretholde forestillingen om, at der sker nogle sammenhængende velfærdsforbedringer, samtidig med at man gennemfører en politik, der fører til en meget lav vækst eller slet ingen vækst.
Det er også det, der kommer frem, når
hr. Kristian Jensen siger, at det er tilfredsstillende, og samtidig erklærer sig enig med Ejgil W. Rasmussen, formanden for KL, når han taler om, at der er lagt op til betydelige nedskæringer og negativ vækst.
Så vil jeg godt spørge hr. Kristian Jensen, hvad han siger til den befolkning, der i en meningsmåling giver regeringen dumpekarakterer, hvor kun en tredjedel af de adspurgte mener, at regeringen har forbedret ældreplejen som lovet, mens 49 pct. mener, at regeringen slet ikke eller kun i ringe grad har levet op til løfterne.
Er det befolkningen, der er gal på den, eller er det et dækkende udtryk for, at der i virkeligheden ikke er sket de forbedringer, som regeringen har lovet?
Anne Baastrup (SF), 2002-12-09:
Det ville også hjælpe på antallet af spørgere, hvis hr. Kristian Jensen rent faktisk besvarede spørgsmålet. Mit spørgsmål gik ud på: Hvilken sammenhæng er der i regeringens skattestop, når man siger, at låner man en bog og afleverer den for sent, så er det omfattet af regeringens skattestop, men har man et barn i en daginstitution og taksten stiger, så er det ikke omfattet af regeringens skattestop?
Har man et lille hus og ejendomsværdibeskatningen stiger, er det ikke omfattet af regeringens skattestop.
Har man et stort hus og ejendomsværdibeskatningen stiger voldsomt, er det omfattet.
Jeg har ikke kunnet få justitsministeren, som er konservativ, til at besvare det.
Kan Venstre besvare det?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Hr. Bjarne Laustsen har fundet ud af, at det ikke, som Nationalbanken eller vismændene siger, er de internationale konjunkturer, der nu forårsager en beskæftigelsesnedgang; næh, hr. Bjarne Laustsen mener, at det er regeringen, der er skyld i det.
Nu er sandheden jo, at det, regeringen har gjort, faktisk har været at sørge for, at der er kommet flere ansatte i den offentlige sektor, i kommuner og amter, mens den private sektor på grund af den nedgang, der har været i den internationale udvikling og i de internationale konjunkturer, ikke har kunnet holde det høje aktivitetsniveau, som var forudsat.
Hvad er så vores løsning?
Ja, det er bl.a. at indføre en konkurrenceevnepakke, som er med til at styrke konkurrenceevnen for danske erhvervsvirksomheder
med nogle tiltag, som endnu ikke er fuldt indfasede og for nogles vedkommende ikke endeligt vedtaget. Det er et spørgsmål om at sikre nogle stabile, gode og trygge rammer for erhvervslivet, så der er lyst og vilje til at investere, og vi får samstemmende at vide, at hvis vi holder den fornuftige linje, er der også alle mulige udsigter til, at vi igen får et opsving i beskæftigelsen allerede i 2004. Til hr. Frode Sørensen: Jeg har ikke sagt, at skolepraktikken skulle afskaffes, tværtimod sagde jeg, at skolepraktikken kan man jo ikke uden videre afskaffe.
Men vores mål er, at flest muligt får deres praktikplads i en virksomhed, hvor der også er mulighed for at være efter praktikperiodens udløb.
Vi skal netop ifølge den aftale, der er lavet om bedre uddannelse, drøfte anden fase af skolepraktikordningen, og her er det jo beklageligt, at Socialdemokratiet valgte hængekøjen og valgte at sætte sig selv uden for indflydelse ved ikke at deltage i forliget, hvorimod andre partier forsvarligt og fornuftigt bidrog aktivt til at finde pengene til erhvervsskolerne og derfor også skal være med til at finde løsningen på skolepraktikområdet.
Til hr. Jann Sjursen: Jeg vil afvise, at vi skulle have sagt, at det kun skulle være midlertidigt, et 1-årigt foretagende, at der blev skåret ned på ulandsbistanden.
Vi sagde, at vi ville sætte den ned på 1999-niveauet, og det har vi gjort, og det har vi fastholdt.
Så spørges der, hvor pengene er gået hen, og de er altså gået ind i den samlede finanslov for at finansiere de andre tiltag, der har været på en lang række generelle områder i den samlede danske husholdning, også på gymnasie-, kommune- og amtsområdet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Ja, egentlig undrer det mig ikke, at hr. Kristian Jensen kryber uden om at give mig et svar på mit spørgsmål om de her 1,7 mia. kr.
, for i virkeligheden er det jo temmelig flovt, at Venstre forærer 1,7 mia. kr. til skattefuskere.
Hvis regeringen nu havde givet erhvervslivet 1,7 mia. kr., o.k., så ville vi nok i Enhedslisten have prioriteret anderledes, men det er da en holdning.
Men at forære 1,7 mia. kr. til skattefuskere, det er da fuldstændig tåbeligt, og det tror jeg da heller ikke den hæderlige del af erhvervslivet kan være specielt tilfredse med.
De 1,7 mia. kr. ville selvfølgelig have været bedre brugt på at gøre ældrechecken permanent eller på, at man gav uddannelserne et reelt løft, eller på bekæmpelse af forurening eller andre gode initiativer.
Men nej, regeringen vælger at prioritere de 1,7 mia. kr. til den uhæderlige og skattesnydende del af erhvervslivet.
Så siger hr. Kristian Jensen, at man i regeringen ikke går ind for ufinansierede skattelettelser.
Jamen så vil jeg da gerne spørge hr. Kristian Jensen: Hvor kommer de 1,7 mia. kr. fra, hvor er det, de penge bliver taget fra til det hul, som regeringen selv har anført i deres forslag til finanslov?
1,7 mia. kr. bliver der skåret ned i de indtægter, staten skulle have haft.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-09:
Regeringen skærer sammen med Dansk Folkeparti igen i ulandsbistanden i denne finanslov.
Det er vi kede af i Det Radikale Venstre.
Vi tror på, at det er vigtigt med en høj ulandsbistand til de fattigste på denne her klode.
Vi synes, det er trist.
Regeringen gik jo ikke til valg på, at der skulle skæres i ulandsbistanden år efter år.
Regeringen talte om, at der skulle tages 1 mia. kr. til sundhedssektoren, men regeringen sagde ikke noget om og gik ikke til valg på, at der skulle skæres i ulandsbistanden år efter år, at der skulle skæres i Øststøtten, at der skulle skæres i støtten til miljøet.
Vi synes, der tegner sig et mønster, hvor regeringen bevidst skærer i de internationale udgifter, det internationale samarbejde, for at tækkes nogle valgløfter og den danske befolkning.
Vi synes, det er trist.
Vi savner det internationale perspektiv, også i denne finanslov.
Arne Toft (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen kaldte os, der talte om kommunernes situation, hyklere.
Det var ikke et angreb på hverken hr. Kristian Jensen eller Venstre, men man har nu erkendt, at de mange år, der er gået, hvor vi har haft en uretfærdig udligningsordning, har gjort det umuligt for visse kommuner at eksistere, og det er jo ikke noget, der er sket i Venstres tid.
Store kommuner som Horsens, Svendborg og Randers har nu også fået problemer.
Det er heller ikke Venstres skyld, men Venstre har i lighed med Socialdemokratiet lovet, at pr. 1. april ville man have en ny udligningsreform klar, og derfor må jeg igen spørge: Hvorfor laver man ikke den udligningsreform, når formanden for KL og andre fremtrædende Venstrefolk peger på nødvendigheden af det?
Det er noget, man har lovet, der foreligger en aftale, så tag dog og gør det, så vi kan se, hvilken udvikling der så kommer.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
Det var det rene vrøvl, sagde hr. Kristian Jensen til fru Pernille Rosenkrantz-Theils påstand om, at faldet på 1,7 mia. kr. i inddrivelsen af skatteunddragelser skyldtes nedskæringer i skattekontrollen.
Jensen, det skyldes noget helt andet, det skyldes nemlig den økonomiske afmatning. På den baggrund har jeg så et par spørgsmål til hr. Kristian Jensen.
For det første: Hvor lang tid forventer regeringen, at den økonomiske afmatning fortsætter?
For det andet: Er der virkelig sket en afmatning på 15-20 pct.? Og for det tredje: Er der virkelig en sammenhæng, som peger på, at jo dårligere det går virksomhederne, jo mindre snyder de i skat?
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Venstre gik til valg på et slogan, der hed »Tid til forandring«.
Man må jo spørge sig selv, hvad det så er for en forandring, vi har fået.
Indtil nu har vi hørt og fået bekræftet heroppefra, at vi har set en centralisering, som vi skal mange år tilbage for at se lignende, på skoleområdet, på universitetsområdet.
Hr. Kristian Jensen har sagt, at erhvervslivet er under et stærkt pres i øjeblikket.
Vi ved, at kommunerne er under pres bl.a. på grund af det stærkt stigende bureaukrati, som opbygges omkring det frie valg.
Arbejdsløsheden stiger for første gang i mange år, råderummet bliver mindre og mindre i forhold til at skulle sikre nogle skattenedsættelser, og de ældre spises af med en engangscheck.
Det er det, vi har fået fra Venstre og regeringen
indtil nu
Og når så hr. Kristian Jensen i et svar til fru Marianne Jelved tidligere skulle prøve at underspille de problemer, regeringen har i forhold til at leve op til 2010-kravene omkring arbejdsløshedstallene og sikring af et tilstrækkeligt arbejdsudbud, ja, så pynter hr. Kristian Jensen sig faktisk med lånte fjer, nemlig ved at henvise til en række reformer, som den tidligere regering i bund og grund stod for: efterlønsreformen, førtidspensionsreformen osv.
Kan hr. Kristian Jensen ikke bekræfte, at det eneste, regeringen indtil nu har gjort på det område, er at lave en arbejdsmarkedsreform, som maksimalt kan give omkring 10.000 job?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg skal straks prøve at se, om jeg kan opfylde fru Anne Baastrups ønske om at forklare Venstres skattestop.
Det er sådan set meget simpelt. Hvis man har en skat, der opkræves i procent, så sættes procentsatsen ikke op, og hvis man har en skat, der opkræves i et fast kronebeløb, så sættes kronebeløbet ikke op. Det samme gælder, hvis man snakker afgifter.
Det samme gælder, hvis man snakker gebyrer.
Det, der er sagen, er, at der er nogle ting, der virker på et område, hvor det måske for borgerens side er noget, man skal betale til, og som vi har valgt herindefra at give et tilskud til.
Hvis det tilskud bliver mindre, så kan det være, at brugerbetalingen bliver større.
Derfor er det også, som fru Anne Baastrup sagde i et tidligere indlæg, i den endelige, autoritative udgave af skattestoppet defineret meget klart i et helt afsnit, som ikke har så meget med skatte- og afgiftspolitikken at gøre, men med spørgsmålet om, hvorledes brugerbetalingen skal håndteres af denne her regering.
Jeg tror næppe, at nogen regering har haft så klart defineret en skattepolitik som denne regering, og jeg er ked af, hvis fru Anne Baastrup ikke godtager dette svar, men jeg er sikker på, at fru Anne Baastrup og jeg kan fortsætte dialogen, også selv om det var den tredje og sidste korte bemærkning.
KL. 15.30 Til fru Jette Bergenholz Bautrup: Helt klart, der er kommet flere ansatte i kommuner og amter.
Der er flere hænder til at løfte den opgave.
Der er en vækst i antallet af offentligt ansatte, og eftersom staten har fastholdt sit beskæftigelsesniveau, så er væksten sket i kommuner og amter.
De kommuner, som har gennemført den lovgivning, der ligger tilbage fra 1998 og lavet de klareste kvalitetsstandarder, kan sagtens implementere det uden en eneste ekstraomkostning.
Og jeg tror på, at det er til gavn
Hvis man tager en kommune som f.eks. Herning, der har indført det frie valg for sine ældre medborgere, så er der sket det, at der er sket et løft i tilfredsheden for dem, der har valgt den private hjemmehjælp, men også for dem, der har valgt at bibeholde den offentlige hjemmehjælp.
Der er to årsager: For det første, fordi det, at man har indflydelse på sin egen hverdag, gør, at man bliver mere tilfreds.
Og for det andet
Anne Baastrup (SF), 2002-12-09:
Jensen, men det er simpelt hen, fordi jeg sådan intellektuelt ikke forstår Venstres skattestop. Sagen er den, at justitsministeren er kommet med et lovforslag, som er vedtaget, hvor man laver et stop for gebyrer, man skal betale, når man ikke afleverer sin bog tilbage.
Det er et folkebibliotek, det er et kommunalt bibliotek, der har et gebyr for at sikre, at folk afleverer deres bøger til tiden.
Det er omfattet af skattestop.
Gymnasieeleverne betaler kopiafgifter.
Forældre betaler daginstitutioner.
Det er ikke omfattet af skattestoppet.
Den 1. januar 2003 kan vi på Fyn se, at vores afgifter for at tage med bussen stiger voldsomt, og det har ikke noget at gøre med det tilskud, der nedsættes, for det træder først i kraft den 1. januar 2004.
Så nu skal hr. Kristian Jensen ikke komme med det eksempel igen, for det passer simpelt hen ikke.
Nu må hr. Kristian Jensen kunne forstå, at jeg vil have et svar på, hvad regeringens skattestop er.
Jeg kan ikke holde ud ikke at vide det!
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-12-09:
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen, om han mener, at ældrepakken, det frie valg, giver en bedre service til de ældre?
Det var jo sådan, at regeringen med Venstre inden valget lovede, at når først VK-regeringen kom til, så skulle man nok give en service, for så ville der komme flere hænder ud til de ældre.
Jeg vil godt have et klart svar, for der har været mange oppe her fra talerstolen og spørge, men man er hele tiden gået udenom.
Men jeg vil godt vide: Hvem går pengene til - til de ældre eller til administrationen?
Carsten Hansen (S), 2002-12-09:
Svaret blæser i vinden.
Jeg spurgte, om det var god erhvervspolitik, at man f.eks. i AMU-Odense har bygninger for 250 mio. kr. stående.
Man har lærerkræfter, 200 lærere, gående, man har en masse elever, der gerne vil til grunduddannelse på AMU.
Men de må ikke, fordi regeringen har indført et system, hvor der er brugerbetaling, hvor der er rammer, lofter og kvoter.
Siden november måned har det stået tomt.
Er det ikke en tåbelig erhvervspolitik?
Hr. Kristian Jensen har sagt så tit, at man ikke går efter de kortuddannede, men når man lægger brugerbetaling på alle dem, der skal til grunduddannelse på AMU eller efter- og videreuddannelser - der kan ikke efter- eller videreuddannes en eneste på social- og sundhedsskolerne på Fyn i øjeblikket - og når man som i fredags erkendte, at det på VUC-centrene var sådan, at der skulle spares 75 mio. kr., så den almindelige 8-9. klasse koster 3.000-4.000 kr., en hf 5.000-6.000 kr., og når man så samtidig gennemfører, at nu skal der altså også betales mellem 400 og 700 kr. i brugerbetaling på AMU, er det så ikke at gå efter de kortest uddannede?
Er det god erhvervspolitik?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg vil sige til hr. Martin Lidegaard, at elliberaliseringen har vi ikke drøftet ret meget under dette års finanslovforhandlinger, så derfor skal jeg holde mig til den del, jeg kender lidt til.
Det er spørgsmålet om joint implementation, hvor vi med de indsatser, der gøres, er med til at sikre, at vi får mest muligt miljø for pengene ved netop at kigge på, hvor man får den størst mulige reduktion af CO2-udledningen for det antal kroner, der er til rådighed.
Derudover kan jeg sige, at regeringen i januar kommer med en redegørelse for hele området for at fastlægge, hvilken politik vi skal føre for at sikre, at vi får udformet den klimastrategi og den energipolitik, der gør, at vi når de mål, vi har sat os.
Vi har jo rent faktisk overtaget den forpligtelse, den tidligere regering påtog sig, om at nå frem
til en af de største nedskæringer i Europa i det hele taget af CO2-udledningen.
Til hr. Frank Jensen og spørgsmålet om, hvorvidt jeg mener, at den politik, vi fører, gør, at vi får større problemer med beskæftigelse og uddannelser
: Jeg tror rent faktisk, at samlet set er den politik, som vi har valgt at føre, til større gavn for beskæftigelsen end den tidligere regerings.
Vi har valgt at prioritere nogle andre områder, vi har bl.a. valgt ikke at belaste erhvervslivet hårdere.
Vi har valgt ikke at lægge nye byrder, nye afgifter og nye skatter på erhvervslivet, og det tror jeg på at erhvervslivet samlet set er gladest for.
mest muligt.
Vi tror, at når det gælder den kollektive trafik, er en af de ting, der er utrolig væsentlige for at bevare den kollektive trafik, at vi sørger for, at rammerne er gode.
Det taksttilskud, der blev givet, havde jo ikke nogen effekt på antallet af personer, der tog den kollektive trafik, hvilket var hele meningen med det.
Vi har valgt det sidste.
Vi har valgt den politik ikke at hæve afgifterne på varme, og derfor er det ikke vores politik, der er skyld i, at der eventuelt måtte komme stigende varmepriser som resultat af de ændringer i strukturen, der måtte komme.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-09:
I denne regerings tid er der blevet gennemført en politik, som vil medføre, at en beboer af en almen bolig i københavnsområdet eller et af de andre store kraftvarmeområder for det første bliver ramt af store takststigninger i den kollektive trafik, og takket være boligforliget, hvor regeringen faktisk stjal 1 mia. kr. af beboernes opsparing, kan den pågældende se frem til betydelige huslejestigninger i de kommende år, når der ikke længere vil være penge til renovering og vedligeholdelse.
Så viser det sig nu, at næste år får man oven i det hele en ekstra varmeregning på omkring 2.000 kr.
, fordi Venstre har været med til at vedtage en energireform, som vælter elektricitetsværkernes stigende priser over på varmeforbrugerne med en gevaldig økonomisk lussing til følge.
Det er en følge af det såkaldte skattestop, som Venstre har fået indført med så stor iver.
De får den ene økonomiske lussing efter den anden, og derfor vil jeg godt spørge hr. Kristian Jensen: Vil man være med til at stoppe disse varmeprisstigninger, der kommer nu som følge af Venstres energireform?
Eller skal vi bare se på, hvordan dette såkaldte skattestop i praksis består af den ene ekstra opkrævning efter den anden til den almindelige befolkning?
Frank Jensen (S), 2002-12-09:
Vi kan jo ikke være bekendt at klandre Venstres ordfører for ikke at have styr på alle detaljer, for der er mange spørgsmål, hr. Kristian Jensen har skullet svare på både i dag og i fredags.
Men jeg vil vende tilbage til spørgsmålet om arbejdsmarkedsuddannelserne.
Hr. Kristian Jensen kom til at sige, at regeringen havde arvet aktivitetslofterne ude på arbejdsmarkedsuddannelsescentrene, men det er jo ikke korrekt.
De aktivitetslofter blev indført i maj måned af den nuværende undervisningsminister, kombineret med at der som noget helt nyt også er indført brugerbetaling på alle arbejdsmarkedsuddannelser.
Ét er, at hr. Kristian Jensen er uenig med Socialdemokratiet og Socialdemokratiets uddannelsesordfører her i salen.
Men er hr. Kristian Jensen også uenig med uddannelseschefen på Grundfos, der siger, at det er tåbeligt, at man ude i virksomhederne afskediger folk i øjeblikket på grund af nogle dalende konjunkturer?
Vi får stigende arbejdsløshedstal, som regeringen selv har erkendt, og vi har et fald i beskæftigelsen på 20.000 på overgangen fra andet til tredje kvartal, men samtidig barberer man mulighederne for, at folk kan blive uddannede.
Jeg spurgte sådan set hr. Kristian Jensen: Er hr. Kristian Jensen uenig med uddannelseschefen på Grundfos, hr. Kurt Mikkelsen, som den 21. november siger til SiD's fagblad, at det er tåbeligt at afskedige folk?
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-09:
Jeg vil gerne bevæge mig ind på et område, som vi faktisk overhovedet ikke har talt om i dag, på trods af at det er et område, som i og for sig omsætter flere hundrede milliarder kroner årligt og berører hver eneste husstand i Danmark.
Det er energiområdet, jeg tænker på - et område, som sejler fuldstændig under den nye regering.
Der er ikke styr på, hvordan elliberaliseringen kan foregå på en ordentlig måde til glæde for forbrugerne; der er ikke styr på strukturudviklingen, og der er ikke styr på den vedvarende energi og klimamålsætningerne.
Her kan jeg kun nå at komme ind på det sidste.
Regeringen valgte i sidste uge at udskyde hele Danmarks klimastrategi.
For os, der har deltaget i forhandlingerne, er det ret tydeligt, at det bl.a. skyldes, at regeringspartierne er indbyrdes uenige om, hvordan det skal gøres, og derfor vil jeg gerne spørge Venstre - ikke regeringen, men Venstre: Hvordan forestiller Venstre sig, at Danmark skal opfylde sine klimaforpligtelser?
Ved at satse på vedvarende energi?
Det sidste vil jeg gerne spørge helt konkret om, for hvis vi skal hente en manko på 25 mio. t CO2, vil det minimum - og det er endda lomborgske tal
- koste 1 mia. kr. på de næste års finanslove.
Hvor vil man finde de penge, og hvad er strategien?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Det bliver mere og mere skræmmende at høre hr. Jens Peter Vernersen stå heroppe og forsøge at forklare, hvad det er, der ligger i det socialdemokratiske ændringsforslag, for tilsyneladende er hr. Jens Peter Vernersen slet ikke klar over, hvad det er, han foreslår at ændre.
Hr. Jens Peter Vernersen siger, at det kun er noget med at hindre udskydning af skat til evig tid.
Nej, det, Socialdemokratiet har stillet ændringsforslag om at fjerne, er en lempelse af momskreditten for de mindre virksomheder, som er indført for at sikre, at der ikke er nogen, der får problemer i sommerferien, fordi lovgivningerne kolliderer, som de gjorde under den tidligere regering.
Det er også spørgsmålet om tonnageskatten, og det er spørgsmålet om at kigge på virksomheders investeringer i forskning og udvikling, så der virkelig bliver mulighed for at få sat nogle ting i gang, som vi kan få glæde af i fremtiden i Danmark.
Alle den slags ting ønskede Socialdemokratiet at fjerne med de ændringsforslag, som de heldigvis ikke fik gennemført under debatten om ændringsforslagene og afstemningerne i fredags.
Så har både hr. Jacob Buksti og hr. Jens Peter Vernersen kommentarer til ældrechecken og den ydelse, der bliver givet.
Sandheden er jo den, at der ikke er nogen, der mister noget her.
Der er nogle personer, som ikke har ret mange penge til deres rådighed, de personer er vi ganske målrettet gået efter, og vi har udvalgt gruppen på præcis samme måde, som Socialdemokratiet i sin tid udvalgte den gruppe, der skulle have det særlige helbredstillæg.
Jeg synes, det grænser til markant hykleri.
Så har fru Sandy Brinck åbenbart ikke læst aftalen om satspuljen, for når man læser den og sammenholder den med hele finanslovaftalen, bliver der rent faktisk givet 70 mio. kr. til at bryde den negative sociale arv.
Sandy Brinck (S), 2002-12-09:
Regeringens indsats er en tilførelse på 4 mio. kr.
Det er mindre end én krone pr. borger, så det kan man vel næppe kalde en stort anlagt satsning.
Samtidig med den sølle indsats giver regeringen kommunerne mulighed for at sortere arbejdsløses børn væk fra et pædagogisk pasningstilbud og væk fra et fællesskab med andre børn.
Hvorfor synes Venstre, at kommunerne skal kunne underkende forældrenes ønsker for deres egne børn?
Er det ikke forældrene, som ved bedst?
Hvorfor giver regeringen ikke børnefamilierne en pasningsgaranti, så de har et reelt valg og kan få brudt den negative sociale arv?