runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Det Konservative Folkeparti har i en årrække kæmpet ihærdigt for at fjerne de mange forskellige diskriminationsformer, som har været vendt mod selvstændige erhvervsdrivende i forskellige lovgivninger.
For ikke så længe siden blev jeg opmærksom på endnu et område, hvor de selvstændige bliver diskrimineret, nemlig i forbindelse med arbejdsskadeforsikring.
De er ikke omfattet af arbejdsskadeforsikringsloven, og de har meget dårlige muligheder for at finde vej i den private forsikringsjungle,
dersom de overhovedet er opmærksomme på problemet, inden skaden er sket.
Det retter vi op på med dette forslag, som jeg meget varmt vil anbefale.
Jeg synes, det er en retfærdighedshandling at lade alle selvstændige blive omfattet af arbejdsskadeforsikringsloven, og jeg vil kraftigt anbefale, at et bredt flertal giver tilsagn om, at vi fjerner den diskrimination, der i dag hersker på området.
Jeg mener, det er selvindlysende, at også selvstændige erhvervsdrivende kan komme til skade i forbindelse med deres arbejde, og at de i velfærdssamfund selvfølgelig har et lige så stort krav på at blive dækket og hjulpet som de mennesker, der er ansat på lønmodtagervilkår.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at der i forslaget er givet oplysning om, hvad det vil koste at lade selvstændige komme ind under arbejdsskadeforsikringsloven.
Jeg forstår, at det vil være omkring 150 mio. kr., og jeg skal understrege, at den oplysning stammer fra Socialministeriet, som har givet mig et svar på et konkret spørgsmål.
Jeg har siden dyrket dette svar, fordi jeg synes, det lød meget voldsomt, og jeg skal understrege her, at jeg siden har fået et uddybende svar fra socialministeren, som viser, at de 150 mio. kr. ikke er udtryk for, hvad det vil koste det offentlige at lade de selvstændige komme ind under arbejdsskadeforsikringsloven.
Tværtimod anses udgifterne for at være minimale, nærmest ikke til at få øje på, så ingen kan altså afvise dette forslag med henvisning til, at det vil medføre en markant merudgift.
Det vil ikke være tilfældet,
hverken på finansloven eller i anden offentlig udgiftspolitik.
Jeg vil kraftigt anbefale forslaget.
Vi giver her de selvstændige en mulighed for at blive dækket på lige fod med lønmodtagere.
Der er ingen som helst grund til at fortsætte den retstilstand, som i dag gør sig gældende på området, og jeg vil kraftigt anbefale, at man ser positivt på forslaget, og at vi kan få en klar melding allerede i dag.
Jeg er nødt til at skære det ud for hr. Jørn Pedersen.
Dette forslag giver alene de ældre en valgmulighed.
Det berører overhovedet ikke spørgsmålet om, hvem der skal visiteres, hvornår de skal visiteres, og hvor meget de skal visiteres til.
Det handler alene om at give den enkelte borger en valgmulighed.
At det samlede behov på ældreområdet, på hjemmehjælpsområdet i de kommende år vil stige som følge af, at vi får flere ældre, det er en kendsgerning, men vi har sandelig ikke tænkt os at løse det på den måde, at der skal skæres ned på hjemmehjælpen.
Det har vi ikke, det må jeg sige.
Vi ønsker, at der skal være en valgmulighed.
Det er det, der ligger i det her forslag, og intet andet.
Inger Bierbaum (S), 2001-04-26:
Med dette forslag ønsker forslagsstillerne, at selvstændige erhvervsdrivende igen bliver omfattet af lov om sikring mod følger af arbejdsskader.
Det er dog uklart, om forslagsstillerne mener, at det ligesom tidligere skal være frivilligt for de selvstændige at forsikre sig gennem loven, eller om der skal være pligt til det.
Som forslagsstillerne ganske rigtigt påpeger, har der dog været enkelte undtagelser fra dette princip, bl.a. medhjælpende ægtefæller med lønaftaler og nogle fiskere.
De selvstændige har i stedet mulighed for at tegne private ulykkesforsikringer.
Forslagsstillerne mener, at dette forhold er problematisk, og det skal da heller ikke være sådan, at nogen grupper på arbejdsmarkedet i realiteten afskæres fra at forsikre sig mod følger af en arbejdsskade, heller ikke de selvstændige erhvervsdrivende.
Men vi mener, der først må skabes mere klarhed over konsekvenserne af at åbne mulighed for, at alle selvstændige erhvervsdrivende bliver omfattet af loven, inden vi beslutter os.
En udvidelse af personkredsen, der kan forsikres efter loven, må naturligvis også betyde større udgifter for alle arbejdsgivere, og det kunne jo også være, der kunne findes en anderledes model end den, der er foreslået.
Det må vi diskutere nærmere.
Der er altså brug for mere klarhed over konsekvenserne, og vi er derfor meget tilfredse med, at socialministeren vil medtage problemstillingen i kommissoriet for den hurtigtarbejdende embedsmandsgruppe, der skal udarbejde et forslag til principperne for en reform.
Vi bifalder meget, at socialministeren vil komme med et reformforslag for hele arbejdsskadeområdet til efteråret, og derfor støtter Socialdemokratiet ikke dette forslag.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-26:
Ganske kort så kunne jeg godt tænke mig at få den konservative ordfører til at bekræfte, at jeg på intet tidspunkt har sagt, at det skulle være galimatias at give den ældre lov til at vælge selv.
Faktisk indledte jeg mit spørgsmål med at konstatere, at hvis jeg sad i en kommunalbestyrelse, ville jeg forvente, at jeg ville arbejde på at give denne her mulighed. Det, der er galimatias, er at fastsætte fra centralt hold, at kommunerne skal gøre det på én og samme måde.
Det er galimatias, for vi har ingen forstand på herinde, om det er den rigtige måde at gøre det på.
Der er forskellige måder at gøre det på, og det skal der være, for ellers forhindrer vi os selv i fremover at blive inspireret til at lave bedre lovgivning.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Jeg vil gerne takke for det sidste indlæg, for det er jo fuldstændig rigtigt, at vi fra konservativ side sammen med Venstre har arbejdet meget hårdt for at få fleksibilitet ind på det her område.
Derfor nytter det ikke noget, når hr. Frank Aaen eller hr. Villy Søvndal forsøger at fremstille tingene anderledes.
Det nytter ikke noget.
At begynde at rode venstrefløjsforligene ind i denne her diskussion ændrer ikke på vores holdninger.
At regeringen valgte at lave forlig med venstrefløjen i forbindelse med finansloven har intet at gøre med vores synspunkter og heller ikke vores tilkendegivelser i forhold til det her forslag.
Vi har arbejdet målrettet for at sikre større fleksibilitet og flere valgmuligheder på det her område, og det har vi gjort i mange år.
Til hr. Anders Samuelsen: Jamen jeg kan slet ikke følge tankegangen om, at det skulle være galimatias at give borgerne valgmuligheder, at det skulle være galimatias at sikre, at den enkelte ældre selv må bestemme, hvem der kan komme ind i eget hjem, når det drejer sig om udførelse af praktiske hjemmehjælpsopgaver.
Jeg kan ikke få ind i hovedet, at dét skulle være galimatias.
Tværtimod er det efter min bedste opfattelse udtryk for dyb anstændighed og respekt for de ældre.
Jeg kan ikke sige det meget tydeligere.
Vi kan godt tage en lang diskussion om udlicitering.
Jeg vil meget gerne kaste mig ind i den, men tiden er ikke til det.
Det kunne vi ikke drømme om.
For os er det et instrument, som man bestemt skal tage i betragtning i en række situationer, men det er ikke et mål i sig selv, og det har aldrig været og bliver aldrig konservativ politik.
Det skal hr. Villy Søvndal ikke pådutte os.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Der blev før talt om, at man ikke skulle sætte hjemmehjælpen ind i skemaer osv.
og man skulle have fleksibilitet.
Så vidt jeg erindrer, stillede Det Konservative Folkeparti, netop da vi lavede loven om fleksibel hjemmehjælp, et ændringsforslag om, at kommunerne skal indføre fleksibilitet; ikke at de kan indføre fleksibilitet.
Det mener jeg da er tegn på, at der er vilje til i hvert fald at indføre fleksibilitet.
Det er ikke den borgerlige side af Folketinget, der er imod fleksibilitet, tværtimod.
Er det korrekt?
Villy Søvndal (SF), 2001-04-26:
Jeg er for så vidt enig i hr. Anders Samuelsens gode pointe: at der er forskel på, om Venstre og De Konservative tror, at de har fået en genial idé, og om det er noget, der virker i virkeligheden.
: Hvis man er dikteret, at nu skal alle områder udliciteres - det vil være nærliggende både for Venstre og Det Konservative Folkeparti - så stod jeg og tænkte på, hvad jeg lige kunne komme i tanke om af eksempler, hvor det er gået helt galt bare inden for den sidste 1½ måned med noget så enkelt som at gøre rent.
Her er det gået galt i Greve, hvor der er borgerligt flertal.
Det er gået galt i Aalborg, det er gået galt i Esbjerg, dér er rent borgerligt flertal.
Det er også gået galt i Aabenraa med et borgerligt flertal.
Tænk så, hvis nu Venstre og De Konservative havde lavet en lov om, at alle skulle udlicitere, fordi det mente man var bedst, så havde alle kommuner stået med de problemer og ikke kun de kommuner, hvor man lyttede mere til Venstre og De Konservative end til den sunde fornuft.
Kan vi få det bekræftet?
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-26:
Jeg er på ingen måde desperat over at være i et samarbejde
med Socialdemokratiet, tværtimod.
Sådan et forslag som det her betrygger mig i, at det er et ganske udmærket valg at være i samarbejde med Socialdemokratiet.
Det, I gør med det forslag her, er jo faktisk, at I ensretter.
I tror, at I lægger op til forskellige muligheder, men I ensretter kommunerne til at skulle gøre tingene på én måde i stedet for at lade mangfoldigheden blomstre ude i kommunerne, lade dem finde forskellige løsninger.
Det kan jo være, at der er et sted, hvor det vil være fuldstændig galimatias at følge den her model, hvorfor skal vi så tvinge dem til at følge den? Det, vi ikke ved, er, om det kan være galimatias et sted, men I forslagsstillere går netop den vej og forudsætter, at det her er genialt alle steder.
Hvor i alverden skulle vi vide det fra?
Hvor skulle vi have den viden fra?
Og især: Hvor skulle vi have den viden fra, at det er det, der er tilfældet i morgen og i overmorgen og om fem år?
Det er derfor, det er en fuldstændig forkert vej.
Det underminerer demokratiet i kommunerne.
Det underminerer sammenhængen mellem ansvar og økonomi.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Den lov, som fru Pia Christmas-Møller nu henviser til, nemlig at der er øget medbestemmelse for de ældre i forhold til hjemmehjælpen, er jo ikke en lov, som Det Konservative Folkeparti har lod og del i.
Det er en lov, som blev lavet af regeringen og venstrefløjen.
Derfor er det også endnu mere hult at stå her og sige, at det er højrefløjen, der vil have mennesket før systemerne, og venstrefløjen der vil det modsatte.
Sådan er det ikke.
Det, jeg spurgte om, og det, jeg gerne vil have at vide, er, om Det Konservative Folkeparti vil stemme for et forslag her i Folketinget, der giver pensionisten, den ældre, en retsgaranti for, at de skal have medindflydelse på og lov til at bestemme sammen med hjemmehjælperen, hvad der skal udføres.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Til hr. Frank Aaens spørgsmål kan jeg svare klart ja.
Det har vi også udvirket her fra Folketinget.
Vi har jo netop vedtaget et lovforslag, som lægger op til, at der skal samarbejdes om, hvad hjemmehjælpstimerne skal bruges til.
Så vi ser gerne, at der bliver mulighed for, at den ældre medborger, der har fået visiteret hjemmehjælp, selv kan påvirke, hvad tiden skal bruges til.
Til hr. Anders Samuelsen: Jeg kan godt forstå, at man som radikal må være temmelig desperat over at være i regering med socialdemokraterne, ikke mindst i en sag som denne.
Men det er alligevel lidt sølle, synes jeg, at desperationen giver sig udslag i at vende tingene fuldstændig på hovedet.
Hr. Anders Samuelsen prøver jo at fremstille dette lovforslag, som om det er udtryk for den ypperste topstyring.
Det er det stik modsatte, der er tilfældet.
Der findes vel ikke noget mere demokratisk end at give det enkelte menneske valgfrihed.
Det er det, forslaget her lægger op til.
Vi lægger op til, at det er den enkelte borger, der personligt træffer et valg.
Det kan vel ikke være så farligt, og det er i hvert fald det ypperste, man kan forestille sig af decentralisering.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Mennesket over systemerne, siger fru Pia Christmas-Møller.
Ja, men virkeligheden for de ældre er jo noget helt andet.
Virkeligheden er jo, at der er skåret ned på hjemmehjælpen, at hjemmehjælpen er lagt ind i så stive skemaer, at der ikke er nogen som helst mulighed for bare at aftale den mindste afvigelse fra skemaet; det kører som et lyntog gennem hjemmet. Vil Det Konservative Folkeparti være med til at sikre, at de ældre overalt får retten til at kunne bestemme over, hvad hjemmehjælpen skal bruges til, at det er hjemmehjælpen og den ældre, der i fællesskab tilrettelægger, hvad der skal laves, og ikke et eller andet kommunalt bureaukratisk udarbejdet skema?
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-26:
Det er ikke, fordi jeg ville være modstander af det spørgsmål, som vi behandler i dag, hvis jeg sad ude i en kommunalbestyrelse.
Så tror jeg egentlig også, at jeg ville argumentere for, at de ældre skulle have den her valgfrihed.
Hvorfor skal vi overtrumfe et eventuelt politisk flertal i en kommunalbestyrelse, som vil gøre det på en anden måde?
Er det nu så sikkert, at vi ved, hvad der er den rigtige måde at gøre det på?
Jeg tvivler stærkt på, at vi er så alvidende herinde.
Derfor er det en god løsning, vi har i dag, hvor kommunerne har mulighed for at benytte sig af den her måde og give valgfrihed, i stedet for at vi skal overtrumfe.
Er det ikke en lidt ussel måde at gøre det på rent demokratisk, for hvor bliver så det kommunale selvstyre af?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Systemerne over mennesker, hvor har vi hørt det tit fra socialdemokratisk og socialistisk side, og vi hører det igen i dag.
Uhadada.
Det må styres centralt.
Det er mistillid til borgere, mistillid til, at de er i stand til at vælge og i stand til at vælge fornuftigt.
Jeg fatter det ikke, og jeg kommer nok aldrig til at fatte det.
Men én ting bør vi da kunne mødes om, for det står jo meget tydeligt i lovforslaget, nemlig at der lægges op til, at det er kommunerne, der fortsat skal visitere til hjemmehjælp.
Når en person er blevet visiteret til hjemmehjælp, vil vi med vores forslag sikre, at den ældre medborger kan bestemme, hvem der skal udføre hjemmehjælpen.
Det er i al sin enkelhed, hvad forslaget drejer sig om, og det berører dermed overhovedet ikke i mindste måde det kommunale selvstyre.
Jeg må bede Socialdemokratiet om at læse forslaget, men det kan jo være, at det er en omsonst opfordring.
Grete Schødts (S), 2001-04-26:
Ja, det må formanden undskylde.
Det undrer mig lidt med den debat, vi er ved at føre.
Argumenterne: Vil de borgerlige partier fratage kommunerne det kommunale selvstyre?
Er det det, vi er på vej hen til?
At have frit valg på alle hylder?
For det er vel så efterhånden det næste.
Gamle mennesker, der skal have hjemmehjælp, er igennem en visitation.
Kommunerne er igennem en planlægning.
Hjemmehjælperne arbejder kollektivt.
De arbejder i grupper for at nå så mange som muligt, for vi mangler hænder.
Vi mangler hænder; vi mangler mennesker.
Det her løser intet som helst, og hvor er nytænkningen i det i forhold til det, kommunerne kan i forvejen?
Jeg synes helt ærligt, det er fuldstændig overflødigt.
Jørn Pedersen (S), 2001-04-26:
Nu har fru Pia Christmas-Møller forstået en del af budskabet.
Nej, vi vil overhovedet ikke skære ned på offentlige hjemmehjælpstimer.
Det ønsker vi ikke.
Jeg forsøger bare at forklare, at så lang tid det er et offentligt system, så kan man styre det.
Når man overlader noget til private, risikerer man at komme ud i markedsmekanismer og markedsøkonomi, der kan gøre, at priserne stiger, fordi man ikke selv har styr på det.
Det var sådan set alene det, der var min pointe. Vi vil ikke skære nogen som helst steder, men jeg mener, den største garanti for ikke at komme til det, er at holde fast i, at det er et offentligt anliggende.
Så har vi selv styr på det hele vejen igennem.
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Jeg kan godt forstå, at hr. Erik Larsen ikke har lyst til at svare på mit spørgsmål og derfor hellere vil prøve at komme og sige noget grimt om spørgeren.
Det her drejer sig jo ikke om at komme ind i et forhandlingslokale, hvor man ikke har siddet, for vi var ikke med i de forhandlinger på det tidspunkt.
Jeg læser bare op af den aftale, der står om politiforliget fra december 1999, og i den aftale står, at finansiering af mere politi bl.a. sker ved, at man ændrer på udbetalingsreglerne for pensionister i tilfælde af dødsfald.
Man tager altså pengene fra pensionister, hvor den ene part dør.
Det er det, der står i aftalen.
Det behøver man ikke at gå ind i et forhandlingslokale for.
Derfor spørger jeg igen: Skal vi forstå Venstres velfærdspolitik sådan, at når det drejer sig om at skaffe penge, er man fuldstændig uden blusel parat til at gå ind og forringe velfærden for en lang række mennesker, der i forvejen har det svært?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Til hr. Anders Samuelsen: Vores forslag berører ikke i mindste måde den offentlige hjemmehjælp, måden den er indrettet på, måden modeller er skruer sammen på, ikke i mindste måde.
Det må jeg slå fast.
Det, vi lægger op til, er, at den ældre skal have en valgfrihed i det øjeblik, vedkommende er blevet visiteret af kommunen til en bestemt praktisk hjemmehjælpsydelse.
Hr. Anders Samuelsen sagde, at den model kunne være galimatias visse steder.
Det sagde hr. Anders Samuelsen, og det vil jeg fastholde.
Jeg fatter ikke, hvor den model kan være galimatias, og den har i hvert fald intet at gøre med den enkelte kommunes egen indretning af den offentlige hjemmehjælp, intet.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Jeg vil da gerne på Dansk Folkepartis vegne sige, at det sidste er jeg totalt enig med hr. Villy Søvndal i, nemlig at man må tage pengepungen op af lommen. Så vil jeg sige, at det er grundlæggende for Dansk Folkeparti, at alle kommunens svage og ældre får samme adgang til en tilstrækkelig hjemmehjælp af god kvalitet.
Det vil sige, at hjælpen så vidt muligt skal ydes af den samme person, og at der altid ved aflysninger skal være vikarer til rådighed.
Der skal derfor ikke være nogen forskel i serviceniveauet mellem den borger, der vælger at forblive i det kommunale system, og den, der eventuelt får mulighed for at fravælge den kommunale ordning og gå over til en privat ordning.
Målet skal naturligvis være, at kommunen skal give de samme muligheder for selvvalg af selve ydelserne, som der opnås ved en privat ordning, således at der bliver fuld fleksibilitet i den kommunale hjemmehjælpsordning.
Men sådan ser virkeligheden desværre ikke ud i mange kommuner i dag.
For loven om fleksibilitet i hjemmehjælpen var alt for svag på dette område.
Det var en kan-lov og ikke en skal-lov.
Det skal naturligvis være kommunen, der har det fulde ansvar for, at det private hjemmehjælpsfirma udfører de opgaver til punkt og prikke, der indgår i den skriftlige aftale, som man laver.
Der skal naturligvis også være kundetilfredshed både i den private og den kommunale hjemmepleje.
Forleden dag så vi jo i fjernsynet i tv-udsendelsen »Rapporten« et skrækeksempel på, hvordan den kommunale hjemmepleje kan køre af sporet.
Dér blev det jo også bevist, at der ikke er hjemmehjælpere nok til at udføre det visiterede og behovsbestemte antal af besøgstimer, og at antallet af aflyste besøg er så stort, at socialministeren i udsendelsen konstaterede, at det var i strid med loven.
Og hvad kan vi så gøre ved det?
For når kommunerne har ondt i økonomien, så sker der jo det forunderlige mirakel, at selv meget gamle mellem 80 og 90 år bliver mere og mere selvhjulpne, således at de efterhånden kan klare sig selv med halvdelen af de timer, de oprindelig var visiteret til, og således, at hvor de før har fået ét besøg hver 8. dag, så skærer man det ned til hver 14. dag.
Men så kan kommunerne sige, når de har skåret ned på hjemmehjælpen, at jamen nu passer kommunens udførelse af ydelserne til de skriftlige handleplaner, og så burde alle jo være glade, måske lige på nær de mange svage ældre, der sidder tilbage i deres ikkeegnede hjem, fordi der ikke findes gode og trygge ældreboliger eller tilstrækkelig mange plejehjem i gammeldags forstand.
Men med hensyn til det foreliggende forslag
er Dansk Folkeparti som sagt positive, men det løser langtfra alle de store problemer, jeg omtalte før, nemlig at kommunerne, uden at vi herinde kan røre en finger, neddrosler hjemmehjælpsydelserne i takt med økonomien og ikke behovet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-04-26:
Der er her tale om et forslag fra Venstre og Det Konservative Folkeparti, som skal udvide den sikrede personkreds på arbejdsskadeområdet til også at omfatte selvstændige erhvervsdrivende.
Der er i dag nogle selvstændige erhvervsdrivende, som er omfattet af loven.
Det gælder nogle inden for fiskeriet og de arbejdsgivere, der vælger at drive virksomheden i selskabsform, enten som aktieselskab eller som anpartsselskab, men det er i dag ikke muligt for andre selvstændige erhvervsdrivende at blive omfattet af lovens obligatoriske dækning.
Indtil 1978 var der således adgang for alle selvstændige erhvervsdrivende til at tegne en familieforsikring for egen person, men der viste sig dengang ikke at være den store interesse for adgangen til at tegne de frivillige forsikringer, og bestemmelsen blev derfor ophævet.
I stedet valgte mange selvstændige erhvervsdrivende at tegne private ulykkesforsikringer, der dækker med faste beløb, og disse forsikringer indebar for forsikringstagerne den fordel, at de kunne tilpasses efter de pågældendes individuelle behov.
De frivillige forsikringer havde altså ikke længere nogen praktisk betydning, og adgangen til at tegne dem er som sagt derfor blevet ophævet.
Regeringen har som bekendt besluttet at fremsætte forslag i næste folketingssamling om en reform af hele arbejdsskadeområdet.
Jeg mener faktisk, det ville være naturligt i den sammenhæng at se på, om der også skal ske ændringer af den personkreds, der er omfattet af lovgivningen, herunder selvstændige erhvervsdrivende.
Mit indlæg er altså ikke nogen afvisning af, at også den pågældende gruppe skal kunne komme ind under arbejdsskadeloven.
Det er en tilkendegivelse af, at regeringen rent faktisk er i færd med dette arbejde.
Regeringen har tilkendegivet, at præmisserne for en ny lovgivning vil blive offentliggjort før sommerferien med henblik på at fremsætte lovgivning i næste folketingssamling
, og derfor afviser vi beslutningsforslaget.
Men det sker som sagt med de ord, at vi i forbindelse med vores eget forslag i næste folketingssamling vil kigge præcis på dette forhold.