runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-24:
Nu fremgår det jo også af spørgsmålet, at vi ønsker oplyst,
hvor mange yderligere udstedelser af visa der vil komme til at finde sted efter de nye regler i forhold til de gamle.
Og det må være muligt for indenrigsministeren at svare på det, al den stund at det, der har været baggrunden for regeringspartiernes interne forhandling omkring det her spørgsmål, jo har været, så vidt vi har kunnet læse i medierne, en lang række af konkrete eksempler på afslag, der er givet, hvor i hvert fald det ene regeringsparti har ment, at der skulle udstedes et visum.
Og der må man selvfølgelig have lavet en vurdering af, hvor mange det er.
Jo, men det er jo ikke en administrativ opstramning, som ministeren har ønsket.
Det er jo en stramning, som er sket på baggrund af et pres på ministeren, og det er jo lige præcis det, som vi forsøger at få ministerens forklaring på.
Men jeg skal bare, siden ministeren åbenbart ikke vil gå ind i en reel diskussion
om det, bede ministeren bekræfte, at ministeren selv tidligere har advaret mod det her.
Om ministeren så vil bekræfte, at han har brugt udtrykket, at det vil give en form for omvendt bevisførelse, som det vil være vanskeligt at administrere, jamen det kan vi så tage en diskussion om ved en anden lejlighed, men kan vi ikke få ministeren til at bekræfte, at ministeren har advaret imod det her, fordi ministeren ikke fandt, at det var en stramning, der skulle gennemføres?
Thorkild Simonsen (S), 1999-11-24:
Jeg går ud fra, at det, spørgeren især er inde på, faktisk ikke så meget er visumreglerne, men jeg kan jo tage fejl.
Det er måske det, departementet skal tage stilling til, for så vidt angår syge, uhelbredeligt syge eller meget syge, som får en opholdstilladelse, indtil vi kan sende dem ud af landet.
Og det er jo i og for sig en ting, som ikke belaster systemet mere, end det hidtil har gjort.
Det medfører i og for sig ikke brug af flere ressourcer, men en mere menneskelig behandling over for dem, der søger.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-24:
Jeg takker ministeren for svaret.
Nu har man jo både hørt og kendt ministeren, før han blev minister.
Og hvis vi ser bort fra det pres, som ministeren jo har indrømmet at han har været udsat for, kunne ministeren så svare på, om ministeren også af hele sit hjerte mener, at det her nu var nødvendigt?
Og så må jeg også her spørge ministeren igen: Hvilke administrative konsekvenser vil dette her så få?
For her kan man jo ikke udelukke, at det vil få nogle administrative konsekvenser.
Thorkild Simonsen (S), 1999-11-24:
Spørgsmålet er, om ministeren på baggrund af aftalen mellem regeringspartierne om udlændingepolitikken vil oplyse, hvor mange yderligere ansøgninger om visa og udstedelse heraf der vil komme som en konsekvens af det, man påstår er en lempeligere regel.
Jeg går fortsat ud fra - og det tror jeg også er rigtigt
- at det tager sit udgangspunkt i samme notat til Retsudvalget.
Notatet indeholder en redegørelse for gældende visumpraksis i forhold til den tidligere redegørelse til Folketingets Retsudvalg, og det var den, der havde dato 4. maj 1998, og som blev fremsendt i juli 1998.
Alle ansøgninger om visum bedømmes konkret og individuelt af udlændingemyndighederne.
Dette er bl.a. præciseret i notatet.
Formålet med justeringen er at sikre mere rimelige visumregler.
Det har ikke i sig selv været formålet med justeringen, at der skulle komme flere eller færre visumtilladelser.
Det er derfor ikke muligt at sige noget nærmere om, hvordan justeringen i praksis vil påvirke udstedelsen af visum, men som tidligere sagt er det 94 pct. af dem, der søger visum i Danmark, der får det uden større problemer, og det synes jeg er et pænt tal.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-24:
»Vil ministeren på baggrund af aftalen mellem regeringspartierne om udlændingepolitikken oplyse, hvor mange yderligere ansøgninger om visa og udstedelse heraf der vil komme som en konsekvens af de lempeligere regler?«
Skriftlig begrundelse
Spørgeren regner det som en selvfølge, at der er foretaget beregninger herom, inden aftalen er indgået.
Thorkild Simonsen (S), 1999-11-24:
Jeg er i og for sig meget opmærksom på, at Dansk Folkeparti følger, hvad jeg siger, med stor opmærksomhed.
Nu er man gået ca. 2½ år eller længere tilbage.
Det er ret interessant, at jeg betyder så meget for Dansk Folkeparti.
Lad det nu bare være.
Jeg mener ikke, at det her er noget, der er kommet til
under pres.
Det er en præcisering, som jeg har aftalt i særlig grad med min egen regeringspartner, Det Radikale Venstre, og jeg synes, det er meget fornuftigt, at en regering en gang imellem justerer tingene; det kan jeg ikke se spor mærkeligt i.
Nu har Dansk Folkeparti jo ikke prøvet at være i regering, men det er ikke så ualmindeligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-24:
Jeg synes, det er glædeligt, at ministeren - selv om der skulle spørges til det tre gange - kom frem til, at det da godt kunne være, at der var nogle andre medlemmer af Folketinget, der har haft en vis indflydelse på det her.
Det kunne man jo have svaret på under det første spørgsmål, så havde vi haft yderligere muligheder for at stille spørgsmål.
Men disse folketingsmedlemmer, som nu har fået presset det her igennem, hvor langt yderligere får de lov at gå?
Peter Skaarup (DF), 1999-11-24:
Det er lige til at blive forvirret af det her.
Vi har igennem lang tid hørt på indenrigsministeren, der har sagt, at det her kunne man ikke tillade, fordi det ville få
de og de konsekvenser, og så laver ministeren lige nøjagtig det, som han hele tiden har advaret imod
Det virker altså meget, meget mærkeligt på Folketinget.
Jeg ved ikke, om det er på samme måde, som da indenrigsministeren i forbindelse med en artikel, B.T. havde om troværdighed på et tidspunkt, sagde: Åh, det kan måske fortolkes på den måde, men da jeg sagde det, mente jeg det, og jeg har et andet standpunkt lige for tiden.
Eller da indenrigsministeren sagde til Jyllands-Posten et par dage efter sin udnævnelse til indenrigsminister: Man kan godt glemme alt om, hvad jeg tidligere har sagt.
Det har jeg selvfølgelig ment på det tidspunkt, jeg kom med den udtalelse, men nu er situationen en anden.
Altså det er til at blive forvirret af, når ministeren kommer med de dér meget, meget modstridende opfattelser af, hvad der er sket, selvfølgelig også omkring det med integrationsydelsen, der gør, at man bliver meget forvirret som folketingsmedlem.
Men jeg vil godt afslutningsvis gentage spørgsmålet: Er det ikke rigtigt, at ministeren har ment, at det, der nu er sket, var forkert på det tidligere tidspunkt?
Thorkild Simonsen (S), 1999-11-24:
Altså der har været nævnt så mange tal, men mig bekendt var det 128, måske plus fire sager, som blev fremsendt fra forskellig side, og i fire af de sager husker jeg, at der kom nye oplysninger, inden de her samtaler, som blev ført engang i august måned, og de fire fik så en anden afgørelse end den første.
Men ellers mener jeg ikke, at de tal er særlig væsentlige. I øvrigt mente jeg faktisk - men jeg kan vel tvivle, når man nu spørger - at Retsudvalget var blevet orienteret om de 128 sager.
Det har jeg ikke spor imod at man bliver, men jeg mente faktisk, at det var sket.
Men de 128 sager er almindelig kendt i alt fald af en kreds af mennesker.
at vide, men det må man snarere spørge Retsudvalget om
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Et sidste ord om ordvekslingen om proceduren forud.
Der har sikkert været udmærkede grunde, men så synes jeg, at hr. Jann Sjursen kunne have sagt det til mig i stedet for at skrive på min pc: Du må vente, indtil debatten begynder.
Det var faktisk et ønske om at kunne gå ind og være forberedt og tage nogle af de emner op til diskussion, som forslagsstillerne gerne ville.
Det var faktisk ud fra en ordentlig og god intention.
Jeg vil ikke stå her og tage stilling et halvt minut efter, at jeg har fået stukket det der ekspertudvalg, som jo er en helt ny tanke, i hånden.
Jeg vil sige, at umiddelbart så har vi jo en række organer, der undersøger.
Jeg synes, at der kan være grund til at se på spørgsmålet om tilbagesendelse til Iran, til Nordiran, og i det hele taget kan der være grund til at se på disse her ting.
Vi har grund til løbende at sikre os, at der, hvor vi sender tilbage, er det så også forsvarligt.
Vi har en række andre FN-organisationer.
Vi har Udenrigsministeriet.
Tanken om et helt tredje eller fjerde udvalg er ny, og jeg synes ikke, at den umiddelbart virker, som om den er realisabel.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Det er i orden, hvis fru Dorte Bennedsen synes, at hun ikke har fået en ordentlig behandling.
Det beklager jeg selvfølgelig.
Men lad det så være.
Oven i det kom altså så, at vi desværre ikke kunne få slået
Men nu da vores forslag til vedtagelse er blevet runddelt, så vil jeg da også godt gentage de tidligere spørgsmål, som jeg rejste til fru Dorte Bennedsen omkring nedsættelsen af en udlændingekommission - det er dog et forslag, som tidligere har indgået i den offentlige debat - samt spørgsmålet om nedsættelsen af et uafhængigt undersøgelsesudvalg, som kan se på de sager, der vedrører flygtninge, som er returneret eller hjemsendt, men som helt klart er blevet forfulgt.
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Det ene minut giver mig kun mulighed for at sige to bemærkninger til fru Rønn Hornbech: For det første talte hun om, at hvis man lægger låg på debatten, så gør man ikke sagen nogen god tjeneste.
Jeg har ikke hørt nogen, der vil lægge låg på debatten, og forespørgerne her må selvfølgelig have lov til at føre debatten ud fra deres forudsætninger.
Jeg kender ikke nogen her i dette hus, der vil lægge låg på debatten, så den bemærkning var i hvert fald overflødig.
For det andet er der det med, at vi ikke kan modtage nogen, der kan betale sig til at komme her.
Jeg skal erindre fru Rønn Hornbech om, hvad hun formentlig nok ved, at det også kostede penge at komme over Sundet i 1943 og 1944.
Da min far med kone og fire børn skulle flygte til Sverige, skulle man bruge 12.000, kr., det var en årsløn eller mere end en årsløn for ham.
Han havde ikke de penge, men til alt held havde han en velhavende onkel, som stillede pengene til rådighed.
Vi betalte for at blive reddet over til et andet land, og Den Danske Lægeforening stillede for øvrigt en halv million kr. til rådighed til samme formål.
Så man kan ikke tillade sig at sige, at folk ikke skal kunne sælge deres habengut eller skaffe sig penge til at flygte, hvis de er forfulgt.
Selvfølgelig må de kunne gøre det.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Men jeg vil sige til fru Dorte Bennedsen, at problemet er jo, at der ikke er nogen, der har set på de her sager.
Det har ikke været muligt at få klarhed over, hvad der er foregået.
Hvad er de udleveret til?
Er det ikke et meget rimeligt spørgsmål at stille?
Har vi en udlændingepolitik i Danmark, der betyder, at vi udviser folk direkte til mullahernes fængsler i Iran?
Har vi det?
Det er muligt, at vi ikke har det.
Men så må det jo forklares, at det ikke er det, der sker.
Derfor, hvis der er andre undersøgelsesmuligheder, så vil jeg da godt spørge indenrigsministeren, om de undersøgelsesmuligheder så er blevet anvendt.
Og hvis ikke de er blevet anvendt, om det så ikke er udtryk for, at vi faktisk mangler nogle til at gå ind i de sager.
Jeg understregede jo selv, at de eksempler, vi har haft - og så ser vi bort fra dem, der er blevet fængslet i Østslavonien osv. - på iranere, det er tilsyneladende eksempler.
Men det er jo sådan set alvorligt nok.
Altså, hvad er det f.eks. for en person, vi snakker om?
Det er jo en person, som ikke alene havde læst De Sataniske Vers, Rushdies bog, men som også havde kopieret dem og fordelt dem, angiveligt fordi personen selvfølgelig var imod det reaktionære præstestyre i Iran. Man fandt så ikke anledning til, at det skulle give asyl i Danmark, og det kan så være, hvad det være vil.
Så sender man ham tilbage, og så forsvinder han.
Nogle hævder, at han er blevet fængslet.
Det kan være, at han er gået under jorden.
Det ved vi ikke.
Det, vi foreslår, er ikke, at vi skal tage stilling til den sag uden at vide noget.
Det, vi foreslår, er lige præcis, at vi laver et undersøgelsesudvalg, som kan gå ind i den slags sager og undersøge tingene, sådan at vi kan lære af det.
For hvis vi nægter at lære af det, så må vi jo sige, at der er et bevidst element i, at vi ikke vil vide noget om, hvad der sker med dem, når de vender tilbage. Det kan vi ikke forestille os.
Det er sådan set derfor, at vi af et godt hjerte spørger Socialdemokratiet: Vil Socialdemokratiet ikke være med til at etablere sådan et undersøgelsesorgan, sådan at vi kan få afkræftet, at der sker en forfølgelse, og sige, at de bare har gemt sig.
Eller vi kan få bekræftet, at der sker en forfølgelse, og dermed så kunne tage de nødvendige skridt, der gør, at vi ikke gentager det at sende folk ud til fængsel i Iran.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Jeg vil spørge lidt i samme retning.
Det synes jeg at vi har vist i andre tilfælde.
Nu har vi iranere, der også forsvinder.
Er det system, vi faktisk har til at sikre os den information om de pågældende lande, vi sender folk tilbage til, faktisk godt nok?
Jeg synes, der er flere eksempler, der tyder på, at uanset om Udlændingestyrelsen gør et godt stykke arbejde på den front, så har vi faktisk ikke et system, der sikrer os, at vi altid har den rigtige information, inden vi sender folk ud.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Men en af grundene til, at fru Dorte Bennedsen ikke har kunnet få lov til at se det på forhånd, er bl.a., at vi ikke vidste, hvad der skete i den foregående debat.
Men det synes jeg også er debatten her uvedkommende, fordi forslag til vedtagelse jo ikke altid nødvendigvis omhandler hele det område, som forespørgslen drejer sig om.
Jeg tror heller ikke, at regeringspartierne altid fremlægger deres.
Men hvorom alting er
: Det, som jeg gerne vil spørge fru Dorte Bennedsen om nu, er: Hvordan ser Socialdemokratiet på de to pinde, som indgår i vores forslag til vedtagelse omkring nedsættelse af en udlændingekommission?
Og det andet
er så spørgsmålet omkring det her uafhængige undersøgelsesudvalg, som vi gerne vil have nedsat til netop at se på, hvad der sker med de flygtninge, som vender hjem og bliver forfulgt og måske helt forsvinder.
Hvad er Socialdemokratiets holdning til de to spørgsmål?
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Jeg vil spørge til to af dem, som fru Dorte Bennedsen ikke har nævnt, blandt de mange, der kunne tages op.
Det ene spørgsmål, som jeg vil spørge om, er, om det ikke bekymrer Socialdemokratiet med det meget store antal asylansøgere, der bliver fængslet, når de kommer til Danmark.
Der er jo ikke tale om folk, der har gjort noget ulovligt.
Det er jo ikke ulovligt at flygte til et andet land, og det er heller ikke ulovligt at søge asyl, i hvert fald ikke endnu, eller i Danmark i hvert fald.
Derfor så er det jo bekymrende, at vi behandler den type af mennesker, eller en del af dem, ved at sætte dem i fængsel.
Derfor vil jeg spørge fru Dorte Bennedsen, om det ikke er en bekymrende ting, som vi må forholde os til.
Er det ikke et problem, at vi nu har et antal iranere, som tilsyneladende er forsvundet ved hjemkomsten.
Det er muligt, at der slet ikke er noget problem, men tilsyneladende er de forsvundet.
Er det ikke et problem, som vi på en eller anden måde må se på for at få afklaret, om der er realiteter i det?
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Det er lidt dobbeltmoralsk, når man harcelerer så meget over illegal indvandring og over såkaldte menneskesmuglere.
Det er klart, at det ville være rarest, hvis vi kunne undgå menneskesmuglere, men vi er faktisk med til at bygge et system op, således at folk, hvis de er forfulgt, og hvis de vil ud af deres land, næsten er nødt til nogle gange at have hjælp af nogen, der kan organisere en udrejse. Vi lukker - og det er jo EU's politik, det er den, vi åbenbart så skal til at få store problemer med ved at stå udenfor - faktisk, hvis vi følger EU's politik med handleplanerne, meget bastant for den vej, der er let at komme ind i Europa på - ad luftvejen - og så er der faktisk kun land- og søvejen, og den kræver faktisk en ganske gevaldig organisering, og det er i praksis i virkeligheden ikke altid de bedste mennesker, der organiserer det.
Altså når man her fra Venstres side understreger så meget, at det er vigtigt, at man kun får midlertidige opholdstilladelser, og vi har snakket så meget om, at det er vigtigt, at man bliver integreret, mener Venstre ikke, at det faktisk kan være en meget vigtig forudsætning for integration, at man ved, man kan være i et land og skabe sig et liv og en tilværelse i et land, men at det kan man ikke, hvis man alene skal basere sig på midlertidigt ophold.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Hr. Søren Søndergaard spørger om fængsling af asylansøgere.
Nu kan jeg efterhånden ikke huske, hvem der har sagt hvad.
Men det er i hvert fald blevet sagt, enten af hr. Henrik Svane eller af ministeren i løbet af dagen, at det er klart, at det er et instrument, der skal bruges så lidt som
overhovedet muligt.
Så spørger hr. Søren Søndergaard om forfulgte, der tilsyneladende forsvinder.
Ja, tilsyneladende.
Det er muligt, at de gør det eller gemmer sig.
Jeg ved det ikke.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at sige det fra talerstolen, men jeg er lidt provokeret af hr. Jann Sjursens bemærkninger.
Det er ikke så meget angående vedtagelsen her.
Men jeg ringede faktisk for 10 dage siden til hr. Jann Sjursen og sagde: Jeg har et ønske om at gå seriøst ind i den her debat.
Jeg spurgte ikke engang om forslaget til vedtagelse, men jeg spurgte om, hvad det var for temaer.
Jeg sagde, at det jo ville være en fordel, hvis forslagsstillerne ikke talte i øst og jeg talte i vest.
Jeg fik den besked, at jeg måtte vente.
Jeg har den faktisk på min skærm: Du må have tålmodighed lidt endnu - formentlig indtil debatten starter.
Det var reaktionen på, at jeg gerne ville gå seriøst ind og derfor godt ville have noget at vide.
Det er et kæmpemæssigt område.
Der kunne være mange temaer.
Derfor satte jeg mig ned og sagde: Hvad har der været debatteret i sommer?
Men de to største emner har faktisk ligesom været politikken og integrationspolitikken, og det måtte jeg så vælge. Og stilling til dette her forslag til vedtagelse, som jeg altså endnu ikke har set - ja, jeg har lige fået lov at læse et lidt primitivt udkast, og så har jeg hørt det her fra talerstolen - vil jeg tage, når det bliver omdelt og jeg får det i hånden og kan kigge på det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jamen jeg er nødt til at sige til hr. Arne Melchior, at hr. Arne Melchiors familie jo netop flygtede til nærområdet.
Det, vi vender os imod, er, at man skal rejse fra den ene ende af verden til den anden ende af verden.
Det er ikke en naturlig forståelse af flygtningepolitikken, at det skal være på den måde, og derfor foreslår vi, at flygtninge opholder sig i nærområderne, gerne med finansiering af EU.
Og det er faktisk også et svar til hr. Knud Erik Hansen, som så siger, at hvis man kun giver midlertidig opholdstilladelse i 7 år, hvad så med integrationen.
Den diskussion har vi haft mange gange før, hr. Knud Erik Hansen kom i Folketinget, og jeg har altid medgivet, at det er et dilemma.
Det er det; det vil jeg ikke rende fra.
Men derfor har vi jo også den opfattelse - og vi har jo ikke villet modvirke integrationsloven - at når udlændinge så har fået opholdstilladelse i Danmark, skal de selvfølgelig
først og fremmest som behandles ordentligt.
Men de skal også tilskyndes til en integration, så længe de er her, og de skal også have lov at få færdigheder netop med henblik på, at de så er dygtigere, når de vender tilbage.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-25:
Det, der får mig op, er, at jeg egentlig synes, det var en udmærket tale, hr. Helge Adam Møller holdt heroppe, og jeg beundrer meget indholdet i den.
Jeg beundrer den så meget, at jeg kunne se, at de tre punkter, som var på et dagsordensforslag fra Dansk Folkeparti her tidligere på dagen, faktisk indgik i hr. Helge Adam Møllers tale.
Det er måske, fordi han så i mellemtiden har læst hr. Bendt Bendtsens tale og er kommet i tanker om, at »det har vi jo egentligt også sagt«.
Men jeg forstår ikke, at man går herop og trækker de punkter frem igen, når man lige har sagt nej til at stemme for et sådant dagsordensforslag.
Mange ting kan undre.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Det er bare en kort bemærkning til fru Birthe Rønn Hornbech, for nu stikker Venstre sit forslag frem igen om, at man bare kan sørge for, at man kun flygter til nærområderne, og så skal vi EU-finansiere opholdet i flygtningelejrene.
Jeg har ved tidligere debatter med Venstre i forbindelse med de her spørgsmål spurgt: Hvilken organisation, hvilket politi eller hvilket militær skal i så fald sørge for, at de mennesker har det rimeligt i de lejre, for nabolandene, hvortil flygtningene kommer i stort antal i nærområderne, har jo store, store problemer med at klare alene det at holde justits, når der sker så store bevægelser af mennesker over den korte afstand? Kan vi godt få en forklaring på, hvem det er, der skal passe på de stakler, når de sidder grupperet i store flygtningelejre, flygtningecentre i nærområdet?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Vi har haft en lang debat hele dagen, og jeg synes ikke, at jeg vil gøre så meget ud af det mere.
Jeg vil bare sige til De Konservative, at de bliver altså nødt til at finde ud af, hvad de mener, fordi hr. Bendt Bendtsen - og det er den konservative leder, har jeg forstået - har sagt, og jeg citerer direkte fra hr. Bendt Bendtsens ordførertale under åbningsdebatten her i oktober måned 1999, da vi startede i Folketinget: »Vi skal have strammet op på udlændingelovens forsørgelseskrav, på kravene til at blive dansk statsborger og de facto-flygtninges krav på opholdstilladelse, som vi mener bør afskaffes.«
Og jeg citerer videre fra dagens Berlingske Tidende, hvor den konservative politiske ordfører, fru Lene Espersen, siger: »Det, vi mener er: Det Konservative Folkeparti ønsker alene at fjerne retskravet for de facto-flygtninge. Danmark er stort set det eneste land i Europa, hvor disse mennesker har et lovkrav på at få asyl - i de øvrige lande får de normalt kun en midlertidig opholdstilladelse.«
Jeg siger det bare altså, fordi jeg synes, at De Konservative skal finde deres egne ben i denne sag.
Hvad mener retsordføreren?
Mener han noget helt andet end den konservative leder og den politiske ordfører?
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Indledningsvis vil jeg godt beklage, at Folketinget skal have endnu en debat om udlændinge her i dag.
Jeg vil godt sige, det skyldes hverken Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten eller Kristeligt Folkeparti, som har stillet
denne forespørgsel, men at de tidligere forespørgere, Centrum-Demokraterne, ikke ønskede at slå de to forespørgselsdebatter sammen.
Det beklager jeg sådan set, for debatten under den foregående forespørgsel viste jo netop, at der har været brug
for en debat om både administrationen af udlændingeloven og en diskussion om selve lovgivningen.
Når det nu ikke kan være anderledes, vil vi også her i dag gerne lægge vægt på at få regeringen til at komme med sine forslag til opblødning af udlændingelovgivningen.
Vi glæder os selvfølgelig over, at den første indrømmelse sådan set allerede er faldet - for at sige det sådan - idet regeringen har besluttet sig for at justere introduktionsydelsen.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at en af årsagerne til, at vi har stillet denne her forespørgsel fra SF, Enhedslisten og Kristeligt Folkepartis side også er, at vi alle tre har været voldsomt imod den diskrimination, som integrationsydelsen eller introduktionsydelsen, som den jo rigtigt hedder, har været.
Så lad mig som indledning til den debat, vi nu skal have om selve lovgivningen, hilse det velkommen, at regeringen har ændret sin holdning på det punkt.
Enkelte af elementerne har allerede været nævnt i den foregående debat, men inden vi tager fat herpå, ser vi frem til, hvad ministeren har at sige om, hvilke planer, regeringen i øvrigt har for opblødninger i udlændingelovgivningen.
Besvarelse