Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-03:
Det vil jeg umiddelbart hverken svare ja eller nej til, men det er da sådan noget, man kan overveje.
Jeg vil igen understrege, at jeg syntes, det var særdeles nyttigt at få organisationernes melding om, hvordan de oplever at deres brugere har det, og jeg vil igen understrege, at jeg synes, det er vigtigt at have den der løbende dialog med organisationerne, for de spiller en væsentlig rolle for, hvordan nogle mennesker har det, og hvilke muligheder de har.
For eksempel har vi jo fra regeringens side i den grad fulgt op på forslag fra Rådet for Socialt Udsatte, som jo påpeger mange af de ting, der kan gøre en forskel.
Derfor er det jo så positivt, at vi nu både har finansieringen på plads og også er på vej med et forslag til, hvordan en gældssaneringsordning kan se ud.
Jeg synes jo, hr. Villy Søvndal skulle glæde sig over det meget klare svar, der kom fra ministeren om, at jeg ville overveje hr. Villy Søvndals forslag.
Der er en anden rapport, som jeg syntes også har været særdeles nyttig, og som jeg har været glad for.
Det var rapporten om lavindkomstgruppen, og hvilke problemer den slås med, som jeg har refereret til flere gange i dag, for den afdækkede, at det, der i den grad er problemet for nogle, er misbrugsproblemer, gældsproblemer eller manglende socialt netværk.
Så den har da været en god inspirationskilde til, hvad det er for nogle indsatser, vi skal tage fat på.
Afstemning
SF har, vel igen, fremsat forslag om at indføre en officiel dansk fattigdomsdefinition, en fattigdomsgrænse, om man vil.
SF vil bruge grænsen til to ting.
For det første skal der laves en årlig statistik, der belyser udviklingen i fattigdommen, og for det andet skal der, når det er relevant, ske en vurdering af nye lovforslags konsekvenser for antallet af fattige.
Det er for så vidt ædle motiver, og jeg kan kun være enig i, at det er vigtigt løbende at følge udviklingen i indkomstfordelingen.
Jeg mener faktisk også, at vi har tradition for i Danmark at have et betydeligt fokus på fordelingspolitiske spørgsmål.
Udviklingen i indkomstfordelingen og virkningen af regler er i årevis blevet analyseret af Finansministeriet og andre dele af centraladministrationen.
Der bliver også jævnligt udgivet publikationer fra forskningsinstitutioner som f.eks. SFI.
Jeg synes også, at man skal bide mærke i, at der bliver lavet systematiske fordelingsberegninger i forbindelse med politikforslag og væsentlige ændringer i lovgivningen, og så har Folketingets medlemmer jo i øvrigt den mulighed, at de kan stille og få svar på fordelingspolitiske spørgsmål.
Udviklingen i indkomstfordelingen er som bekendt en faktor, som vi undersøger igen og igen.
Derfor ved vi også, at Danmark er et af de mest lige samfund i verden, når vi ser på forskellen mellem dem, der tjener mere, og dem, der tjener mindre, og indkomstfordelingen har været stort set uændret de senere år.
Så til selve kernen i beslutningsforslaget, nemlig indførelse af et mindste leveniveau, en officiel fattigdomsgrænse: Som jeg vist har nævnt før, synes jeg, at en officiel fattigdomsgrænse er en dårlig idé, det gør jeg af flere grunde, og dem skal jeg nu give.
Det er efter min mening ikke muligt ud fra nogle objektive og videnskabelige kriterier at sige noget præcist om, hvad der er et anstændigt eller et rimeligt niveau.
Det vil i bund og grund altid afhænge af den enkeltes livsførelse og ønsker, og netop derfor bliver det et politisk spørgsmål, der jo også blandt meget andet omfatter en afvejning af hensynet til, at det skal kunne betale sig at arbejde og uddanne sig.
En bestemt fastsat disponibel indkomst i et givent år er heller ikke nødvendigvis et særlig godt mål for en families faktiske levestandard.
Et lån til et dyrt fjernsyn vil, når der betales renter og afdrag, gøre familiens rådighedsbeløb til forbrug mindre, og omvendt hvis man har sparet penge op.
Og skal man straffes for at spare op og belønnes for at have haft et højere forbrug for lånte penge?
Det står også danskerne frit for i en periode bevidst at prioritere mere tid sammen med børnene, og det skal staten ikke blande sig i.
Det kan godt bringe en familie i den laveste indkomstgruppe, men det betyder jo ikke, at familien pludselig er blevet fattig.
Man kan sige det samme om ressourcestærke studerende eller personer, der vælger at starte deres egen virksomhed og i opstartsperioden lever for mindre penge.
De er vel egentlig heller ikke fattige som sådan.
Der er vi jo så netop ved sagens kerne.
For hvad har familierne ud af en officiel fattigdomsgrænse, når den ikke i praksis vil kunne komme til at afspejle det konkrete behov?
Det har jeg svært ved at se.
Det samme kan man sige om gruppen af udsatte.
Man behøver jo ikke, alene fordi man har lav indkomst, samtidig at være socialt udsat, og fordi man er socialt udsat, behøver man ikke at have lav indkomst.
Mange socialt udsatte har fået tilkendt førtidspension, og næsten alle førtidspensionister har indkomster over den sædvanlige grænse for lav indkomst.
Det er altså to forskellige og kun i et meget begrænset omfang sammenfaldende grupper, der er tale om.
De særlige problemer, som de socialt udsatte kæmper med, kan som udgangspunkt ikke klares ved at forhøje indkomsten.
Der er tale om mennesker, som lever et vanskeligt, kompliceret liv, måske med misbrug, psykisk sygdom eller kriminalitet, og der skal helt andre metoder til at ændre på det.
De udsatte grupper kan ikke bare spises af med en check.
De har brug for støtte, så de kan klare tilværelsen, hjælp til at komme ud af et misbrug og videre med den slags initiativer.
Alt i alt er der altså mange argumenter, der taler imod, at vi fastsætter en officiel fattigdomsgrænse i Danmark.
Jeg deler heller ikke SF’s opfattelse af, at en officiel fattigdomsgrænse vil lægge låg på diskussionen om ulighed, måske tværtimod.
Det er jo som nævnt ikke muligt at fastsætte en grænse ud fra objektive og videnskabelige kriterier, og der vil altid være personer under grænsen, som ikke vil kunne betegnes som fattige, og omvendt.
Så jeg tror ikke på, at en officiel fattigdomsgrænse vil føre til større omsorg for de svagest stillede.
Der skal helt andre midler og indsatser til.
Derfor kan regeringen ikke støtte dette forslag.