runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Jo, det skal jeg såmænd ikke afvise, det er da sikkert rigtigt nok.
Men nu har vi jo i CD en tradition for at sige: Jamen borgerne kan ikke altid få ret.
De kan sagtens tæve os ved næste valg, det gør de jo også stort set hver gang, de kan gebærde sig, og de kan smide én ud, det er klart.
Men man kan da ikke altid give folk ret.
Hvis der er noget, man virkelig mener der skal ordnes, der skal gøres, så må man da gøre det.
Og så får man en på hatten næste gang, hvis de ikke synes, at det var fornuftigt nok.
Men vi har en opgave med nogle mennesker, der kommer hertil, som vi har et fælles ansvar for.
Og det er ikke bare kommunernes mennesker, det er vores alle sammens opgave.
Hvordan de formelle byrdefordelinger og alt det ligger,
er jo i virkeligheden ikke interessant.
Vi har et problem.
Det er ikke særlig stort, men det er meget omtalt og temmelig opreklameret.
Skal vi så se at få det her løst!
Så kan de jo altid komme og sige, at det er Folketinget, der er kommet og har tvunget dem, og så har de nogle at skælde ud på igen.
Næh, det har vi ikke.
Da det konservative skatteudspil kom for et par måneder siden om mellemskatten, der skulle finansieres bl.a. over ulandsbistanden, udsendte CD en temmelig skrap pressemeddelelse om, hvad vi mente om den besparelse.
Vi synes bestemt ikke, at den besparelse overhovedet er acceptabel.
Det kan jeg sige med det samme.
For mig og CD er der kun én vej frem.
Og jeg ved godt, at regeringen lægger utrolig meget vægt på miljøet.
Det er også vigtigt.
Men jeg anser det største problem for at være, at der er hundreder af millioner af børn, der vokser op uden uddannelse, uden mad, med dårligt helbred.
Det er dem, der skal overtage denne her verden.
Det synes jeg godt man kan tænke lidt over.
Men svaret på det dér er ikke vanskeligt.
Og jeg skal gerne finde det frem et sted på en skærm.
Jeg har det sikkert endnu.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-31:
De kan trækkes ganske nøje ud af nøgletal på udlændingeområdet for 2000, og jeg skal gerne gå ned og overrække fru Pia Kjærsgaard de korrekte opgørelserne på det bagefter.
Men lad mig så lige tage fat i en ting mere.
Der er ikke noget galt i at bo i en container.
Vi har masser af gode containere, som asylsystemet har brugt i årevis.
Det, der er det dybt pinlige, er, at vi er i en situation, hvor der er tomme bygninger rundt i landet.
Der er asylcentre, hvis lejemål er ved at løbe ud.
Vi har 55 centre.
I 1995 havde vi 165.
Vi har kun en tredjedel af den kapacitet, vi havde for få år siden.
Det dybt pinlige er, at vi skal stille skrabede lynhurtige containere op, samtidig med at der står tomme bygninger rundt i landet, samtidig med at en række borgmestre er på vej væk, så de næsten er ved at falde over hinanden.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Omkring barselorloven er det vigtigt at få understreget, at den skal udformes på en måde, at det fremmer ligestillingen og ikke det modsatte.
Dér er vi enige, og det er fint.
Der er intet i vejen for, at vi kan være med i den form for observatørvirksomhed, og det skal vi.
Det er på præcis et sådant punkt, at EU kan spille en rolle i Mellemøsten.
Palæstinenserne ønsker det.
Jeg synes, vi virkelig skal gå i tænkeboksen, lægge et pres på de andre EU-lande i det her spørgsmål og naturligvis selv deltage i det.
Selvfølgelig kan vi det.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-31:
Det, der bringer mig herop, er, at jeg tænker tilbage - ikke alene på ordførertalen fra Dansk Folkeparti i dag, men på talerne i det forløbne år, vi har haft her i Folketinget - på Dansk Folkepartis måde at lege med tal på.
Det er Dansk Folkepartis måde at tale om de store mængder, der kommer farende.
Det er da rigtigt, at der er vanskeligheder, når man skal løse den slags opgaver.
Det er da rigtigt, at der er vanskeligheder omkring integration på en række områder
Men det, der er det afgørende, er, at når man indimellem svinger sig op i antallet 20.000, 22.000, ja, næsten 23.000, som man har gjort utallige gange undervejs, så er det simpelt hen ikke rigtigt.
Man skal bare tage den blå her fra Indenrigsministeriet, det er nok.
Der er ikke nogen tendens til, at det er steget ganske voldsomt.
Der kan ikke med ét ord tales for mange flere end 15.000, selv når man regner alt positivt med, alt.
Det er ikke uden, at man selvfølgelig medtager både adoptivbørn og dem, der flytter fra London og skal til København for A.P. Møller osv.
Det er 5.000 i år godt og vel.
Det er 5.000, der har fået behandlet deres ansøgning og har fået opholdstilladelse - fem tusinde et hundrede og et eller andet.
Og så er det en række familiesammenføringer.
Selv om man så siger, at alle nordiske-danske i virkeligheden er nogle, der bare har fået dansk statsborgerskab, så er det umuligt at nå op over 15.000.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jamen pinsepakken giver en omfordeling til fordel for de lavestlønnede, og vi har jo netop fremlagt et skatteoplæg, hvor vi går ind for et grønt personfradrag, og hvor vi netop siger, at man omkring grønne afgifter også skal tage hensyn til indkomstfordelingen.
Det er fuldstændig korrekt, at det kan komme til at virke asocialt, men da det er vigtigt, at det bliver gennemført, må vi også sammenkæde det med tiltag, der omfordeler, og det er faktisk det, vi har gjort både i vores skatteoplæg og i den praktiske skattepolitik, vi har medvirket i.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-31:
Hr. Holger K. Nielsen kan måske gå hjem og se, hvad vi sammen har stemt om på det socialpolitiske område.
Så hvis den højre side af salen ikke kan tilfredsstille os efter et valg, er SF velkommen til sammen med Dansk Folkeparti at gennemføre det, som den borgerlige side eventuelt ikke vil. Og med hensyn til de grønne afgifter var det jo også SF, der i 1999 var med til at flytte 2 mia. kr. af vindmølletilskud osv. over på elforbrugernes elregninger.
Det er noget, der sammen med de grønne afgifter vender den tunge ende nedad.
Det er utrolige byrder, hr. Holger K. Nielsen har været med til at lægge på de svageste skuldre med de grønne afgifter.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jeg er ikke bekendt med, at vi har særlig mange sammenfald med Dansk Folkeparti i den økonomiske politik, og det ønsker vi heller ikke at satse på.
Så hvad der tales om der, er jeg lidt uforstående over for. Med hensyn til de grønne afgifter synes jeg bestemt, at man skal have det i baghovedet, for de kan komme til at virke asocialt.
Det er fuldstændig korrekt, og derfor skal vi være meget opmærksomme på, at vi i vores skattepolitik har en sammenhæng mellem grønne afgifter og så, hvad vi kan kalde rød omfordeling.
Det vil sige, at man i den øvrige skattepolitik tager hensyn til de sociale fordelingsvirkninger, og at man også omkring grønne afgifter overvejer et bundfradrag, hvor man tager sociale hensyn.
Så den sammenhæng skal være der, sagt til fru Aase D. Madsen.
Men vi er helt, helt optaget af, at man får en skattepolitik, hvor vi så at sige slår to fluer med ét smæk: at vi får nogle indtægter til fællesskabet, men at disse indtægter foregår på en måde, så vi også i højere grad kommer til at tage hensyn til miljøet.
Derfor er det vigtigt med en skattepolitik, der i højere grad flytter beskatningen fra arbejdskraft, især for de lavestlønnede, til miljøet.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-31:
Hr. Holger K. Nielsen kom i sin ordførertale ind på noget om den usolidariske socialpolitik, som en kommende borgerlig regering ville føre sammen med den yderste højrefløj.
Og med den yderste højrefløj går jeg ud fra, at hr. Holger K. Nielsen mener Dansk Folkeparti.
Så vil jeg gerne spørge hr. Holger K. Nielsen, om det ikke er korrekt, at i de seneste år har vi sammen med SF ført en meget stor del socialpolitik igennem. Vi har stemt mange af SF's sociale forslag igennem.
Og med hensyn til de grønne afgifter: Hr. Holger K. Nielsen sagde, at vi skulle stræbe imod mere grøn miljøpolitik.
Så vil jeg gerne høre, om ikke den er usolidarisk over for de svageste skuldre, der bærer de grønne afgifter, som hr. Holger K. Nielsens parti har været med til at gennemføre.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Det er vi positive over for, og hvis vi i fællesskab kan lave noget her til efteråret, så lad os se på det.
Mine bemærkninger var ikke nogen kritik af de frie skoler.
Jeg er helt med på, at de henvender sig bredt til mange forskellige mennesker.
Det er den udvikling, vi skal undgå.
Som det foregår i øjeblikket og indtil nu, synes jeg bestemt, det er tilfredsstillende, og derfor støtter vi også de frie skoler som et alternativ til folkeskolen.
Men det forudsætter, at folkeskolen får bedre vilkår, end tilfældet er i øjeblikket.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Jamen jeg har også børn i folkeskolen og er såmænd udmærket tilfreds med det og vil meget gerne være med til at forbedre mulighederne ikke bare for mine børn, men også for de børn, der går i folkeskolen, helt afgjort.
Jeg synes alligevel, det er lidt beklageligt at tale om friskolerne som nogle, der nærmest bliver til ghettoer eller henvender sig til særlige lag i befolkningen.
Jeg tror såmænd, at de elever, der går på friskolerne, repræsenterer et lige så bredt socialt lag, som folkeskoleelever gør.
Men jeg er glad for den principielle tilkendegivelse af støtten til de frie skoler, og derfor vil jeg godt udfordre hr. Holger K. Nielsen til så at være med til at give de frie skoler et løft på ét bestemt område, hvor de halter langt, langt bagefter selv folkeskolen, nemlig de frie skolers skolefritidsordninger.
Vil SF være med til at give de børn, der går i de frie skolers skolefritidsordninger,
bedre vilkår?
For tilbudsmæssigt ligger de rent faktisk langt bagefter folkeskolen og den støtte, der ydes til SFO'erne på folkeskolerne.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Nej, det skal det ikke.
Vi har hele tiden støttet den danske friskoletradition, de frie skolers udvikling, og det står vi ved.
Jeg tror, at alle, der kender den verden, ved, at SF har været en meget varm støtte for den mulighed.
Det, det skal forstås som, er, at folkeskolen alligevel er grundstammen i det danske skolesystem.
Det er altafgørende at kunne fastholde en bred dansk folkeskole, hvor alle former for mennesker så at sige sender deres børn hen, så vores børn kan gå i klasse med børn fra andre miljøer, fra andre kulturer, og at vi undgår de ghettoskoler, man kender i USA, hvor man kun går sammen med nogle fra ens eget miljø.
Det synes jeg er en fantastisk vigtig kvalitet ved det danske system.
Min datter går ude i Valby, og jeg har to børn, der går i Værløse, hvor de jo møder alle andre slags børn.
Arbejderbørn går sammen med middelklassebørn og også med overklassebørn.
Jeg synes faktisk, at det er en god ting, at vi har en folkeskole, der kan danne rammen om det, i stedet for at man har skoler, som kun henvender sig til en bestemt gruppe.
Men vi går ind for, at muligheden skal være der, og det støtter vi også fremover.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Hr. Holger K. Nielsen talte varmt for, at man skulle styrke folkeskolen, at der var brug for at give folkeskolen et løft.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg mener, det er helt afgørende, at man får sat skub i renoveringen af skolebygninger, især så man får de fysiske rammer på plads, og jeg mener også, det er vigtigt, at man fokuserer på spørgsmålet om antal elever pr. lærer for at nå målet om, at man kan møde den enkelte elev bedre, end man gør i dag.
Så der er vi slet ikke uenige.
Når jeg kommer op alligevel, er det, fordi jeg hørte hr. Holger K. Nielsen ligesom se folkeskolens udvikling i kontrast til de frie skolers udvikling.
Målet var ligesom at undgå, at eleverne kom over i friskolerne.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt at se folkeskolen som en modsætning til friskolerne eller omvendt.
Friskolerne har vi, fordi forældrene har et frit valg på det område, og det er der jo mange gode grunde til at man rent faktisk har, ikke mindst ideologiske og idémæssige grunde. Så jeg håber ikke, at hr. Holger K. Nielsens indlæg skal forstås som et miniangreb, vil jeg kalde det, på friskolerne som sådan.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jamen det vil jeg gøre, og det er ikke udtryk for, at vi ligger på maven for Unionen.
Nicetraktaten er en udvidelsestraktat, en forudsætning for, at vi kan komme videre i udvidelsen.
Jeg er enig med hr. Keld Albrechtsen i, at vi burde have haft en folkeafstemning.
Det har vi også foreslået, og det har vi også foreslået i hele den her debat, men det var der ikke flertal for.
Men vi vil altså ikke lade hele udvidelsesprocessen være gidsel for et internt dansk spil.
Det er så vigtigt for os, og da Nicetraktaten for os ikke har alle de der negative konsekvenser, som hr. Keld Albrechtsen siger, stemmer vi roligt for Nicetraktaten i morgen.
Men det er jo ikke udtryk for, at vi af den grund er mindre bekymret for afstanden mellem politikerne og befolkningen.
Det er stadig væk et meget stort problem, som vi i fællesskab forhåbentlig kan gøre noget ved.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-31:
Nu er der jo det problem ved det, at Nicetraktaten praktisk talt ikke handler om udvidelsen, men den handler om en lang række områder, hvor EU skal have mere magt, bl.a. overtage Danmarks plads i en række internationale handelsforhandlinger, hvor Folketinget så bliver sat ud af spillet og det er Kommissionen, der overtager magten.
Men det spørgsmål, jeg stillede, synes jeg er meget væsentligt også for spørgsmålet om fremtiden, for der er jo en ny stor unionstraktat på vej i 2004 med en ny regeringskonference.
Det, vi nu får indført i morgen
, hvis
det går, som det nu ligger,
er, at et flertal i Folketinget inklusive SF vedtager en ny unionstraktat, Nicetraktaten, uden at spørge den danske befolkning.
Jeg ved godt, hr. Holger K. Nielsen ønskede, at befolkningen skulle blive spurgt, men det blev befolkningen ikke.
Det bliver den ikke, hvis det går sådan i morgen.
Risikerer vi så, at også i 2004 vil man her i Folketinget med SF's medvirken godkende en ny traktat uden at spørge befolkningen?
Afstanden mellem, hvad befolkningen ønsker, og hvad et flertal her i Folketinget vedtager omkring EU-politikken, bliver større og større dag for dag.
Min bekymring er, at SF nu er med på den unionsglidebane.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Da vi sagde nej til euroen sidste efterår, lagde vi overordentlig stor vægt på, at det ikke var et nej til hverken EU eller Europa.
Derfor er jeg også meget glad for, at vi kan stå et hundrede procent ved det, vi sagde før ØMU-nejet, nemlig at ØMU-nejet
ikke på nogen måde har umuliggjort dansk indflydelse inden for EU, at ØMU-nejet ikke på nogen måde har medført, at udvidelsesprocessen er gået i stå, tværtimod, at vi efter ØMU-nejet kunne gå ind og se på Nicetraktaten som det, den er, en udvidelsestraktat.
Dér er der jo en uenighed mellem SF og Enhedslisten.
Det er der så helt objektivt set.
Vi er tilhængere af udvidelsen.
Det er man ikke i Enhedslisten.
O.k., det er fair nok.
Vi er tilhængere af udvidelsen af sikkerhedspolitiske grunde.
Og jeg mener ikke, at Nicetraktaten på de kerneområder, hvor vi lagde meget vægt på det, medfører de forringelser, som hr. Keld Albrechtsen siger.
Tværtimod mener vi, at den er en forudsætning for udvidelsen, og det prioriterer vi så højt, at vi stemmer for Nicetraktaten i morgen.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Jeg vil gerne allerførst kvittere for SF's ordførers gennemgang af forslaget til barselorlov og om at lægge meget vægt på ligestillingsaspektet.
Det må ikke blive sådan, at kvinderne på arbejdsmarkedet bliver endnu dårligere stillet efter en forlængelse af barselorloven, end de er i dag.
Det har været svært nok at tilkæmpe sig den ligestilling.
Det har været svært nok at tilkæmpe sig de goder, som kvinderne har opnået på arbejdsmarkedet. Det vil jeg gerne kvittere for.
Det husker vi.
Så vil jeg gerne tage fat i noget andet, som hr. Holger K. Nielsen nævnte, og det var det internationale.
Det Radikale Venstre er meget enig med SF i, at der er behov for en indsats i Mellemøsten, og jeg var også glad for den tilkendegivelse, statsministeren kom med i går i forbindelse med besøget af Arafat.
Jeg er også enig med hr. Holger K. Nielsen i, at her har Europa og EU en særlig rolle at spille, for der er brug for et alternativ til USA's ensidige engagement i Mellemøsten. Men så er mit spørgsmål bare til hr. Holger K. Nielsen: Hvad gør vi i Danmark, hvis EU faktisk tager et initiativ i Mellemøsten og sender observatører til Mellemøsten?
Kan Danmark være med?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-31:
Sidste år og sidste sommer havde vi jo den dejlige erfaring i Enhedslisten, at vi skulder ved skulder med hr. Holger K. Nielsen og SF kunne gå ud og være med til at kæmpe det nej hjem, som vi fik ved folkeafstemningen den 28. september,
nejet til euroen.
Men jeg vil så godt spørge hr. Holger K. Nielsen, for på baggrund af det signal, som befolkningen gav den 28. september, skulle man jo forvente, at et flertal i Folketinget ville prøve på at rette ind efter, hvad befolkningen mener i EU-politikken: Hvad sker der så?
Så sker der det, at i december vedtager man en ny traktat, Nicetraktaten, som giver mere magt til bureaukraterne i Bruxelles på Folketingets bekostning, og som SF i morgen, har jeg forstået, men jeg håber da, hr. Holger K. Nielsen kan meddele noget andet, vil stemme for.
Man vil stemme for denne Nicetraktat, som betyder mindre demokrati og mere unionsmagt, selv om regeringen sammen med et flertal i Folketinget har vedtaget, at befolkningen ikke skal høres i det spørgsmål, at der ikke skal være folkeafstemning.
Der synes jeg, sagt til hr. Holger K. Nielsen, at kæden desværre er hoppet af, og jeg håber ikke, at det er udtryk for, at SF er på vej til at lægge sig på maven for Unionen.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Hvis vi tager den rullende 5-års-plan fra Udenrigsministeriet, øverst på side 139, for at få en flerårsoversigt over Danmarks internationale udviklingssamarbejde, så kan vi faktisk se, at FN's landbrugs- og fødevareprogrammer falder fra 235 mio. kr. i 1999 til 210 mio. kr. Det er da godt, det ikke er Det Konservative Folkeparti, der har bestemt det; så havde vi fået skylden for det også. Og så kan vi faktisk sige, at da strategien blev lagt, var der faktisk lagt op til fra regeringens side, at Niger skulle tages ud som samarbejdsland.
Det er verdens fattigste land.
Det fik De Konservative sat ind igen med 30 mio. kr.
Men vi har sagt, at vi godt vil være med til at prioritere på det her område.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Nu var det mere i diskussionen om, hvem der bestilte noget, og hvem der ikke bestilte noget, jeg syntes, det var lidt mærkeligt at argumentere for, at skattelettelserne præcis skulle nå højindkomstgrupperne.
Hvis man ellers skal se på, hvem der skal have skattelettelser, er det Kristeligt Folkepartis absolutte opfattelse, at det skal være lavindkomstgrupperne, der skal have noget, hvis man kan finde nogen penge til det.
Og der må jeg sige, at der lægger Det Konservative Folkeparti jo i langt højere grad end Venstre i øvrigt op til en ren massakre på udviklingsbistanden og specielt på de bidrag, som Danmark yder til de multilaterale organisationer, som vi også yder en stor del af vores bistand gennem.
Jeg vil godt høre i forhold til diskussionen, som jeg jo førte tidligere med fru Ulla Tørnæs fra Venstre, om Det Konservative Folkeparti ikke blot mener, at der skal gennemføres en massakre på ulandsbistanden sådan rent størrelsesmæssigt, men at man også har behov for ganske få måneder efter, at der er vedtaget en ny ulandsstrategi, »Partnerskab 2000«, helt at kulegrave den for overhovedet at finde ud af, om dansk bistand nytter, sådan som Venstre gav udtryk for det tidligere i debatten.
Er det også Det Konservative Folkepartis holdning, at der er brug for sådan en kulegravning, på trods af at man selv for et par måneder siden tilsluttede sig den ny strategi?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Til hr. Jann Sjursen: Jamen hvad angår højindkomstgrupperne - nu er det altså 88 pct. af de fuldtidsbeskæftigede, der både ifølge hr. Frank Aaens terminologi og hr. Jann Sjursens tilhører de meget højt lønnede - har vi den holdning, at denne gruppe, 88 pct., skal have mere ud af det, for det betyder, at vi får skabt noget mere dynamik i samfundet, at folk gerne vil yde en ekstra indsats.
Det er jo netop det, at vi har et progressivt skattesystem, der gør, at folk bliver klippet totalt, når de kommer lidt længere op.
Og det betyder altså, at vi får flere penge hjem i A-skat, hvis folk vil arbejde en lille smule mere.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
I diskussionen tidligere med hr. Frank Aaen argumenterede hr. Bendt Bendtsen for De Konservatives skatteudspil og specielt det, at skattelettelserne skal gives til de højestlønnede, med at der skal være forskel på at bestille noget og ikke bestille noget.
Jeg forstår egentlig ikke helt den bemærkning fra hr.
Bendt Bendtsens side
Og jeg tror slet ikke, at lavindkomstgrupperne ser sådan på det i forhold til, hvem det er, der skal have skattelettelserne.
Jeg tror nemlig også, at lavindkomstgrupperne føler, at de bestiller endda ret så meget, lige så vel som højindkomstgrupperne gør det.
Så det kan vel ikke være argumentet.
Hvis man endelig skulle tale om, at det skal kunne betale sig at arbejde, var det så ikke netop, som fru Elisabeth Arnold fra Det Radikale Venstre var inde på, lavindkomstgrupperne, der skulle have skattelettelserne, frem for højindkomstgrupperne?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Men det mener man ikke i Socialdemokratiet; der skal være fri og lige adgang til ventelisterne.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-31:
Jo, men nu spørger jeg jo meget til selve aktiveringssystemet, for jeg har den opfattelse, at De Radikale i hvert fald i udgangspunktet mener, at det er vigtigt, at det enkelte menneske tager ansvar for sin egen situation.
Er det så værdigt, at man tilvejebringer et system, hvor det er instanser, uanset om de er privatiseret eller ej, der bestemmer, hvad der er godt for den enkelte, og at det er instanser, der simpelt hen sætter betingelserne.
Man får et tilbud, som det hedder i den sprogbrug, men som ikke minder om ordet tilbud, som det figurerer i Nudansk Ordbog.
Jeg kalder det for et siciliansk tilbud.
Hvis du ikke tager imod et sådant tilbud, mister du simpelt hen dit forsørgelsesgrundlag.
Folk står til rådighed døgnet rundt, som det nu er blevet, men er det en værdig måde at etablere systemet på for forsørgelse af de mennesker, der ikke efterspørges på arbejdsmarkedet?
Jeg ved godt, at fru Elisabeth Arnold ikke ligefrem er arbejdsmarkedsordfører, men jeg kan fortælle, at De Radikale gennem de sidste 7 år har været medvirkende til, at man hver eneste gang, man har lavet lovændringer, simpelt hen har skåret ned på mulighederne for at uddanne sig i løbet af sin arbejdsløshedsperiode.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Før sagde hr. Bendt Bendtsen, godt nok i modstrid med fru Henriette Kjærs tidligere pressemeddelelse, men hr. Bendt Bendtsen sagde: Hvis kommunen forsikrer, skal det være alle borgere.
Det havde fru Henriette Kjær ikke sagt.
Hun havde prist den forsikring, der allerede var, men den uenighed må man jo afklare internt. Hvordan kan det være, at hvis kommunen forsikrer, så skal det gælde alle borgere, men hvis kommunen selv vælger at betale, så siger den konservative ordfører i december, at så drejer det sig om en gruppe mennesker, der skal behandles frem for andre? Jeg kan også læse op, at det yderligere drejer sig om, at det skal være de erhvervsaktive.