runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Man snakkede om et lovforslag, som kommer senere, og som vi får lejlighed til at behandle indgående, og man var ikke optaget af denne her debat, vi nu står i, og hvor vi selvfølgelig skal forholde os til nogle spørgsmål og vedtagelser.
Jeg blev da lidt mere opmuntret af at høre fru Eva Kjer Hansen sige her, at Venstre altså går ind for åbenhed og gennemsigtighed, og at man også lægger meget vægt på, at alle skal kende vilkårene på en arbejdsplads, så man altså får nogle reelle forhandlinger, og at det er vigtigt at klargøre funktionerne.
Det er vi jo også utrolig optaget af, og det er baggrunden for vores forslag til vedtagelse.
Derfor vil jeg spørge, om fru Eva Kjer Hansen og Venstre ikke kan støtte det, der står i vedtagelsen, for der står jo nemlig, at man skal sikre gennemsigtighed om løndannelse og lønforhold.
Margot Torp (S), 2001-02-20:
Jeg vil gerne høre: Berettiger tilstedeværelsen af én uretfærdighed, altså den, at nogle mænd - og mænd og mænd imellem - ikke får en retfærdig løn, til, at der er en uretfærdighed på et andet felt, nemlig at mænd og kvinder indimellem bliver diskrimineret i forhold til hinanden, altså ikke får ligeløn?
Jeg synes, det er en underlig tanke, at fordi der er en uretfærdighed på ét felt, kan vi ikke afskaffe en uretfærdighed på det andet felt, før det første er i orden.
Sådan lyder det for mig i hvert fald.
Jeg undrer mig også over, om det, at ligelønsloven ikke i sig selv kan få bugt med fordomme og hvad ved jeg, betyder, at vi ikke skal have en god ligelønslov.
I virkeligheden er det jo ganske reelt, som fru Eva Kjer Hansen siger, at god ledelse er at skabe åbenhed og tryghed omkring sådan noget som løndannelse i ens egen virksomhed.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-02-20:
Jeg tror, jeg forstod det rigtigt, at fru Margot Torp ikke mener, at arbejdsmarkedets parter selv kan løse denne her opgave, og at det er derfor, fru Margot Torp vil gribe til en omfattende lovgivning på området for at komme videre.
Når jeg stiller en række spørgsmål, så er det, fordi fru Anni Svanholt, tror jeg, sagde, at problemet var fuldstændig afdækket.
Nu havde man fået de her tal fra Socialforskningsinstituttet, og nu er problemet kendt.
Det sætter jeg spørgsmålstegn ved.
Når vi opererer med det begreb, at der er en uforklarlig del af en lønforskel, er det så lige præcis på grund af køn?
Ved vi, at det lige præcis er på grund af køn, eller kunne det være nogle af de dér mere uforklarlige faktorer, der også spiller ind, som kan være afgørende i forhold til, hvordan løndannelsen egentlig sker? Jeg tror, der er mange andre ting, som er ikkeregistrerbare, og hvor det i virkeligheden er et spørgsmål mellem lønmodtager og arbejdsgiver, hvordan man når frem til den aftalte løn.
Det var faktisk bare den diskussion, jeg forsøgte at rejse, for jeg synes, vi skal passe på ikke at tage noget for givet, bare fordi der nu er lavet denne her konkrete undersøgelse.
I forhold til de forslag til vedtagelse, der nu er lagt frem, mangler jeg at få svar fra både fru Anni Svanholt og fru Margot Torp på, hvad der ligger i de her forslag.
Eller kan lønmodtageren blive pålagt i en eller anden situation at videregive oplysninger?
Hvad er det, der skal til for, at man kan lave en anonymiseret lønstatistik på virksomheden?
Er fru Anni Svanholt enig i, at man kan gøre det, lige så snart man bare har fem medarbejdere af hver slags på virksomheden? Jeg må sige, at jeg tager kraftig afstand fra elementer af fru Anni Svanholts indlæg om, at arbejdsgiveren årlig har pligt til at redegøre for ulige løn.
Altså skal arbejdsgiveren nu pålægges at offentliggøre, hvordan aflønningerne er på virksomhederne for medarbejderne, eller hvad menes der egentlig med de forslag, der her er bragt frem?
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
For hvis fru Eva Kjer mener noget med det, der blev sagt i ordførertalen om, at det også handler om åbenhed og gennemsigtighed, så må fru Eva Kjer altså også anvise nogle måder, hvorpå det skal ske.
Man kan jo heller ikke bare sige, at det skal være, som det er og hidtil har været.
Jeg mener, at fru Eva Kjer skylder et svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Margot Torp (S), 2001-02-20:
Fru Eva Kjer Hansen var i sin tale inde på, at der var et løngab på 12 pct.
I virkeligheden er det jo langt større.
Det er, når vi skræller mange, mange forskellige ting af som forskelle i uddannelse, forskelle i placering i jobhierarkiet osv., at så når vi ned på 12 pct. Det kan da godt være, der er enkelte andre ting, som også skulle skrælles af, men vi snakker altså om en lønforskel, hvis vi tager alle mænd og alle kvinder under ét, på mellem 1 mio. og 2 mio. kr. i et liv.
Hvordan vil fru Eva Kjer Hansen forklare, at der er sådan en stor forskel på, hvordan mænd og kvinders arbejde vurderes?
Jo, jeg anerkender da bestemt, vil jeg gerne sige til hr. Frank Dahlgaard, forskellen på mænd og kvinder.
Det ville da være frygtelig kedeligt, hvis der ikke var den forskel.
Der, hvor vores veje skilles, er med hensyn til, hvad det skal koste de to køn.
Skal det virkelig være sådan, at det er kvinderne, det går ud over, fordi kvinder kan føde børn og indtil nu er dem, der mest føler sig kaldet til at passe dem langt, langt ud over ammetiden, og også tager barns første sygedag, og hvad ved jeg, måske netop fordi uligelønnen er så stor?
Når man skal vurdere i de her år, hvem der skal blive hjemme, er det jo i høj grad et spørgsmål om, hvad der er dyrest, og netop fordi kvinder tjener mindre end mænd, vil valget ofte falde på kvinderne.
Faktisk er det lidt synd for
mændene, kan man sige, fordi de måske så ikke får de tætte relationer til deres børn.
Dahlgaard
, bider altså sig selv i halen.
Kvinder vil ofte vælge at blive hjemme, fordi de får en lavere løn, og de får en lavere løn, fordi de oftere bliver hjemme.
Den onde cirkel er man altså nødt til at gøre noget offensivt for at bryde.
Ét er at gøre nogle ting med hensyn til barselorlov og den slags ting og sager - det synes jeg stadig væk, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at animere mænd til - men det er også et spørgsmål om at gøre noget på ligelønslovens område.
Det er et spørgsmål om at bryde den onde cirkel.
Jeg tror, vil jeg gerne sige til fru Pia
Christmas-Møller, at man kan forvente, at lovforslaget kommer frem om en 14 dages tid. Jeg synes i øvrigt ikke, det er rimeligt at sige, at jeg ikke har talt om andet end lovforslag.
Faktisk har jeg været omkring ganske mange ting og har rost mange forskellige initiativer, som regeringen har taget, og har også lagt op til, at AF kan komme til at spille en ganske betydelig rolle i forhold til at nedbryde det kønsopdelte arbejdsmarked, som er en overordentlig væsentlig årsag til det her.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-02-20:
Det sidste
det må vist stå for fru Margot Torps egen regning.
Jeg må simpelt hen åbent erkende, at jeg ikke kan forklare, hvorfor forskellen er der.
Det kunne være køn, men er fru Margot Torp sikker på, at tallet holder?
Eller er der en masse andre faktorer, der spiller ind: forskelle i engagement, forskelle i indstilling, forskelle i afstand til arbejdet, forskelle i hvad ved jeg?
Kan der ikke være mange andre ting, som er ret uforklarlige, og som varierer så meget mellem lønmodtagerne, at det ikke lige netop er på grund af køn?
Der er ingen tvivl om, at jeg vil lønforskellen mellem køn til livs, for jeg synes simpelt hen, den er fuldstændig uacceptabel.
Men vi skal bare være sikre på, når vi påstår nogle tal, at de så også rent faktisk holder stik.
Jeg er ikke hundrede procent sikker på, at de tal, der har været fremme i debatten, også udelukkende skyldes forskelle i køn. Og det er den diskussion, jeg gerne vil tage.
Jeg vil f.eks. gerne have en bedre statistik, fordi forudsætningen for at vide, at man måske er dårligere lønnet, selvfølgelig også er, at man har nogle muligheder for at sammenligne og få oplyst, hvordan ens egen situation er i forhold til andres.
Hvordan undgår vi, at det så bliver de åbne skattebøgers tid, hvor man så kan genkende den enkelte person?
For mig er det afgørende, at det foregår på en anonym facon, og jeg kan så i øvrigt ikke se, hvad baggrunden er for, at det skal være kønsopdelt. Jeg synes, at det er interessant, at man bliver aflønnet på samme vis efter samme arbejdsfunktion, og at det er det, der er det centrale.
Men hvis vi skal fastholde, at det er i anonymiseret form og ikke kan tilbageføres til den enkelte arbejdsgiver, så taler vi vel i virkeligheden om forholdsvis store arbejdspladser med hensyn til, hvad der egentlig kan lade sig gøre.
Så skal jeg gentage, at for mig er det afgørende, at det er lønmodtageren, der får nogle rettigheder, og at man ikke pålægger, som fru Anni Svanholt er inde på, at arbejdsgiveren skal offentliggøre tallene.
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Jeg kan forstå, at vi i hvert fald er enige om, at vi gerne vil have en meget bedre og mere præcis og brugbar statistik.
Vi lægger så også i SF vægt på, at den er kønsopdelt, og synes, det selvfølgelig er meget nødvendigt, når vi snakker om, at den skal være et redskab, som man kan bruge i forhold til ligelønsloven, at den så naturligvis må være kønsopdelt.
Og jeg kan forstå, at Venstre også lægger meget vægt på den enkeltes rettigheder her.
Så må jeg spørge: Hvis man virkelig lægger vægt på det, jamen er det så ikke sådan, at den enkelte i den virksomhed, hvor den pågældende er ansat, skal have mulighed for at få de oplysninger om jobfunktioner, som andre kolleger arbejder i, mænd og kvinder selvfølgelig?
Det må da være det redskab, man skal have, og det er i og for sig det, vi peger på.
Det er det, vi foreslår. Det må da være det optimale, hvis man vil tilgodese Venstres synspunkter her i det spørgsmål, og derfor vil jeg sige: Venstre må da kunne tilslutte sig det ud fra den tankegang.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-02-20:
Til fru Margot Torp skal jeg sige, at jeg mener, problemet er der.
Jeg mener, der er et problem i, at der kan være forskel i aflønning af mænd og kvinder, selv om de udfører det samme arbejde.
Jeg interesserer mig bare ikke så meget for, hvad tallet lige præcis er, men for hvordan vi får løst det problem, der er.
Og det er derfor, jeg er så optaget af at stille de her spørgsmål til fru Margot Torp og måske også til fru Anni Svanholt, for der har jo åbenbart været et omfattende, forudgående arbejde forud for den her debat i dag, og derfor synes jeg, det er relevant at grave i, hvad de enkelte pinde i de forslag til vedtagelse, der er fremlagt, betyder.
Og jeg går ud fra, der har været en omfattende diskussion SF og Socialdemokratiet imellem, i og med at en del af pindene jo er enslydende i de to forslag til vedtagelse.
Når jeg derfor skal tage stilling til de forslag, der foreligger, så bliver jeg nødt til at have nogle svar på de spørgsmål, jeg stiller.
Jeg spørger fru Anni Svanholt: Hvad går det ud på?
Er det lønmodtageren, der får en ret, eller skal lønmodtageren også opgive sine lønoplysninger?
Hvordan sikrer man, at statistikken forbliver anonym?
Hvor stor skal virksomheden være, for at det ikke er muligt at henføre oplysningerne til den enkelte lønmodtager?
Det er de ting, vi skal have svar på, for at vi kan komme videre i debatten.
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Det var jo rart, at der også kom nogle nye toner fra De Konservative her under ordførertalen.
Jeg synes, det var meget godt og meget præcist sagt.
Men så må vi jo herefter spørge fru Pia
Christmas-Møller: Hvad skal der så gøres ved det?
Det er det, vi er optaget af. Nu må vi komme videre.
Nu har arbejdsmarkedets parter prøvet det her i meget, meget lang tid osv.
Vi må komme videre.
Hvad er det, der skal ske?
Og med hensyn til Ligestillingsnævnets rolle, ja, så er det jo helt nødvendigt, for at Ligestillingsnævnet kan komme til at fungere netop i det spørgsmål her, at man også får det redskab, som det tidligere ligestillingsråd havde, nemlig muligheder for at få de oplysninger.
Det er jo helt nødvendigt. Så vi skal altså have sat nogle ting på plads, før også det kan komme til at fungere.
Margot Torp (S), 2001-02-20:
Jeg vil gerne takke fru Christmas-Møller for en meget engageret ordførertale, der virkelig lader antyde, at Det Konservative Folkeparti vil gå langt, for at vi kan komme i gang med at nedbringe løngabet mellem mænd og kvinder.
Det synes vi var meget opløftende.
Jeg vil så gerne spørge fru Pia Christmas-Møller, om ikke en virkelig valid og god statistik er en af de vigtige forudsætninger for overhovedet at spotte, om man bliver løndiskrimineret, eller der er tale om uligeløn på en arbejdsplads, og så sandelig også føre sager.
Jeg forstod, at fru Pia Christmas-Møller var meget opsat på, at der skulle komme flere sager.
Jamen hvordan vil man kunne afgøre, om der er tale om løndiskrimination, hvis lønstatistik stadig væk kan hemmeligholdes?
Altså hvis der for det første bliver en meget pauver lønstatistik, som ikke har ret meget hold i virkeligheden, eller for det andet fordi man ikke kan sammenligne folk med sammenlignelige lønninger på en virksomhed.
Jeg synes ikke, man både kan blæse og have mel i munden.
Virkelig at ville det her til livs
er vel også at kunne sammenligne lønninger.
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Skal man forstå fru Pia Christmas-Møller sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke er tilhænger af de her lønhemmelighedsklausuler, altså af at man ikke må fortælle? Vil det sige, at man er indstillet på at ophæve dem, og at man i øvrigt også er indstillet på, at der skal udarbejdes en kønsopdelt lønstatistik på virksomhedsniveau, som den enkelte og medarbejdere osv. kan få til rådighed, sådan at man får reelt grundlag for at tage diskussionen på sin arbejdsplads, når man skal lønforhandle, sådan at det ikke er medarbejderne, der kommer til at spille med blind makker i de vigtige forhandlinger, men faktisk får nogle reelle muligheder, altså bliver ligestillet med modparten?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-02-20:
Det er muligt, jeg ikke udtrykker mig klart, men jeg vil gerne endnu en gang for fru Margot Torps skyld prøve at præcisere, at vi ønsker, at det skal være muligt at retsforfølge de relevante sager.
Vi ønsker, at det skal være muligt at få de oplysninger, der er brug for, og det skal ske i fuld respekt for, at det er den enkelte arbejdstager selv, der beslutter, om oplysninger vedrørende lønforhold skal gå videre til tillidsmand og/eller den faglige organisation.
Men vi vil ikke være med til, at man nu kræver, at enhver skal offentliggøre sine lønforhold.
Det vil lægge gift på arbejdspladserne, og det vil vi advare kraftigt imod.
bedre statistik.
Det vil vi gerne.
Men vi er meget optaget af, at den enkelte medarbejders ret til anonymitet sikres.
Det er en rettighed, den enkelte person skal have, fordi mange oplever lønforhold som noget meget personligt, og det skal respekteres.
Med hensyn til statistik: Ja.
Svaret er, at vi ønsker, at der skal være mulighed for, at de relevante led skal have de oplysninger, der skal bruges, når man skal føre konkrete ligelønssager.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-20:
Det, der kalder mig op, er, at forespørgeren, fru Anni Svanholt, ligesom konstaterede, at der ikke var nogen, der var kommet med indvendinger mod Socialforskningsinstituttets undersøgelse eller redegørelse af, at der er en reel lønforskel mellem mænd og kvinder.
Er fru Anni Svanholt ikke klar over, at det har jeg?
Jeg tror ikke på, at der er nogen reel lønforskel mellem mænd og kvinder, når man tager alle relevante forhold i betragtning, såsom fraværsrisiko som følge af sygdom og barsel, engagement, reel arbejdstid, osv. osv. Jeg mener, det er udokumenteret, og jeg vil spørge fru Anni Svanholt: Hvad er egentlig arbejdsløsheden blandt mænd og blandt kvinder?
Det er vel ikke udtryk for, at lønnen hos kvinderne er for lav og skal sættes op.
Sættes den op, bliver arbejdsløsheden blandt kvinder vel endnu større end blandt mænd.
Er det det, man ønsker?
Margot Torp (S), 2001-02-20:
Jeg vil godt høre: Mener fru Eva Kjer Hansen overhovedet ikke, at der er nogen egentlig lønforskel, som kan baseres på køn, og at problemet derfor sådan set slet ikke eksisterer, og at vi derfor ikke behøver at gøre noget ved det?
Men bortset fra det synes jeg, det er rart, at vi nu snakker noget mere om at få gjort noget ved det i stedet for udelukkende at forholde os til nogle procedurer.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-20:
Den socialdemokratiske ordfører talte om mænd, der hopper fra job til job.
Men er det ikke sådan, at den socialdemokratiske ordfører selv hopper fra argument til argument og snakker
udenom
Jeg kunne forstå, hvis jeg forstod det rigtigt, at den socialdemokratiske ordfører erkendte eller havde forståelse for den arbejdsgiver, som jeg beskrev før, som i udgangspunktet gerne ville have en kvinde ind, men som senere fortrød det og sagde, at han aldrig gjorde det mere, fordi kvinden blev gravid og havde problemer i den forbindelse.
Selv om kvinden har en mand, der er utrolig meget ligestillingsorienteret, kan manden jo ikke lægge sig syg, fordi kvinden har barselsproblemer og bagefter har et sygt barn.
Mor er altså ifølge biologien og virkeligheden mere værd end far, fordi det er mor, der kan amme.
Det kan far altså ikke, og derfor er der et problem.
Jeg kunne forstå, at den socialdemokratiske ordfører havde forståelse for den arbejdsgiver, som ikke længere ville tage en kvinde, fordi han risikerede at skulle bruge lørdag og søndag og aftenerne for at kunne opfylde sine ordrer, og det ville han ikke byde sig selv og sin egen familie. Jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, at hun erkender, at der faktisk er forskel på mænd og kvinder fra naturens hånd, og at Vorherre altså ikke - jeg havde nær sagt - er socialdemokrat.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-02-20:
Ja, man må forundre sig over, hvad visse folketingsmedlemmer kan opfatte som en nyhed.
Det ordførerindlæg, jeg kom med, ligger direkte i forlængelse af Det Konservative Folkepartis holdninger på det her område gennem år.
Vi vil ikke acceptere, at der bliver diskrimineret alene på grund af køn, det vil vi ikke.
Men vi vil samtidig have, at man anerkender menneskers ret til at være forskellige; den kobling har vi.
Jeg har klart peget på, hvad vi mener, der skal til, nemlig en sikring af den enkelte arbejdstagers ret til selv at beslutte sig for, om vedkommende offentliggør sine lønoplysninger og lønforhold over for tillidsmanden eller den faglige organisation netop til brug for ligestillingssager og ligelønssager.
Vi var stærkt optaget af de elementer, der lå i ligestillingsloven fra sidste år, der gik på at forbedre mulighederne for at få de relevante sager retsforfulgt.
Det kan ikke være nogen nyhed.
Så jeg takker for de i øvrigt pæne bemærkninger fra de to ordførere og giver hermed anvisningen på, hvad jeg mener, regeringen bør lægge op til, nemlig en sikring af den enkeltes rettigheder uden pligt.
For pligten vil lægge gift på mange arbejdspladser.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-02-20:
Jeg synes faktisk, det er beklageligt, at jeg er nødt til at gå op og mere eller mindre gentage spørgsmålene så mange gange.
Jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører, om det her meget omtalte lovforslag, som vi i Folketinget ikke har fået oversendt og ikke kender noget til, er sendt i høring.
Altså er diskussionen med alle mulige andre partnere allerede gået i gang?
Så ville jeg netop også have spurgt ligesom den konservative ordfører: Hvor mange partier har egentlig været inddraget i forhandlinger om det her for måske overhovedet at kunne finde frem til noget, man kunne putte i dagens forslag til vedtagelse, som jo, efter hvad jeg kan forstå på arbejdsministerens indlæg, mere eller mindre er en gengivelse af, hvad der skulle komme til at stå i selve lovforslaget? Så vil jeg gerne sige til den socialdemokratiske ordfører, at der absolut er mange spørgsmål at stille til de her formuleringer.
Hvad betyder den første pind om at forbyde brugen af lønhemmelighedsklausuler?
Og sådan kan vi gå hele vejen igennem med hensyn til, hvad det er for nogle virksomheder, vi taler om, hvad det er for nogle ting, der skal registreres, hvad det er, der skal gøres tilgængeligt.
Der er skam mange spørgsmål at tage stilling til.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-20:
Fru Anni Svanholt sagde i sit svar til mig - sådan forstod jeg det i hvert fald - at jeg var sådan et isoleret fænomen, som satte spørgsmålstegn ved, om der nu var en reel lønforskel, når det kom til stykket, og ellers var der ikke nogen, der anfægtede det.
Jo, en stor avis, Ekstra Bladet, kører jo en artikelserie i øjeblikket, hvor man graver i det her og har udgangspunkt i den dér undersøgelse - såkaldte undersøgelse - fra Socialforskningsinstituttet, og hvor man for nogle få dage siden havde beregnet sådan et typisk eksempel med en kvinde, der får to børn i løbet af 5 år, og som er ganske meget fraværende, og som koster arbejdsgiveren 187.000 kr. mere i den 5-års-periode, end en mand ville have gjort.
Og bladet konkluderer, at heri ligger måske hele forklaringen på lønforskellen. Det er jo ikke noget, der er taget ind i Socialforskningsinstituttets såkaldte undersøgelse, og derved bliver den useriøs.
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Det er klart, når man skal lave en sådan undersøgelse, at så må man have visse faste holdepunkter og nogle objektive kriterier.
Og sådan vurderer jeg det, der er undersøgt her.
Man kan selvfølgelig altid ud fra den holdning, som hr. Frank Dahlgaard har, have det synspunkt, at det er noget helt andet, man skal lægge vægt på.
Men jeg mener, det er en reel og ordentlig og redelig undersøgelse.
Det mener jeg er meget, meget vanskeligt at gøre.
Derudover må jeg sige, at det, at kvinder føder børn og også skal på barsel, vel ikke skal være nogen bagdel i denne her sammenhæng.
Det kan det ikke være.
Endelig må vi da håbe på, at det bliver sådan, at langt flere mænd også vil påtage sig den del af ansvaret, sådan at det i hvert fald fuldstændig er elimineret i forhold til lønforholdene.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-20:
Men det sker jo i stigende omfang.
Det kører den rigtige vej.
Men fru Anni Svanholt svarede ikke på det spørgsmål, jeg stillede før: Hvad er forskellen, ikke i lønnen - der er en forskel, men den kan måske forklares på naturlig måde, sådan
at man måske lige så godt kan konkludere, at kvinderne i dag tjener for meget - men i arbejdesløsheden?
Arbejdsløsheden er jo forskellig mellem mænd og kvinder, og arbejdsløshedsprocenten er højest blandt kvinder.
Hvad tror fru Anni Svanholt der sker med arbejdsløshedsprocenten og forskellen mellem mænds og kvinders arbejdsløshed, hvis man presser kvindernes løn yderligere op, sådan at den i statistisk ikke gennemtænkt sammenhæng kommer op på mændenes?
Vil der ikke ske det, at arbejdsløsheden blandt kvinder så bliver endnu større, end den allerede er, og vil fru Anni Svanholt betale den pris?
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Først til hr. Frank Dahlgaard: Det med, at det går så vældig godt med, at mændene tager barselorlov, er jo ikke rigtig tilfældet.
Det går stadig væk alt for langsomt.
Alle tager jo ikke de 14 dage, og meget få tager en længere periode.
Det går for langsomt, og det må der jo så tages andre initiativer til at sætte skub i.
Men det, som hr. Frank Dahlgaard siger, er jeg helt uenig i.
Den tilgang til det her spørgsmål er jeg fuldstændig aldeles uenig i, og jeg deler ikke den opfattelse, som fru Margot Torp udlagde.
Altså det, der er en rent kønsmæssig årsag, må vi altså kunne se bort fra og sørge for, at begge køn bliver stillet lige, rimeligt og retfærdigt.
De lønforskelle, som man altså kan konstatere her,
er jo så ekstremt høje og store, så der virkelig er noget at forholde sig til.
Og jeg mener også, at hr. Frank Dahlgaard burde anerkende det og sige: Jamen der er et reelt problem.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-02-20:
Altså både Socialdemokratiets ordfører og arbejdsministeren gjorde meget ud af at tale om et lovforslag, ja, arbejdsministeren beskrev sågar selve indholdet af et eller andet lovforslag.
Hvad er det?
Er det noget, vi har fået i Folketinget?
Er det et lovforslag, der er sendt i høring?
Altså hvad er status på det lovforslag?
Hvorfor har vi ikke set det, når det efter arbejdsministerens og den socialdemokratiske ordførers udsagn åbenbart spiller så stor en rolle under debatten her i dag?
Det står jeg meget undrende over for her i dag, men jeg håber, ordføreren kan løfte sløret for, hvad det er, vi snakker om.