Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-24:
Med de syv fokusområder og initiativer, der er nævnt, understreger regeringen, at Danmark vil videre.
Vi vil drage fuld nytte af de muligheder, som teknologien byder os, men også, at det er os, der styrer udviklingen og ikke udviklingen, der styrer os.
Det er tilfredsstillende at se, at regeringen er helt bevidst om det offentlige systems egen rolle i udviklingen.
Etablering af IT-strategier for samtlige ministerområder samt forpligtende samspil med landets amter og kommuner tjener således ikke alene til effektiviseringer og øget service til borgerne, men er også et kraftigt signal til omverdenen om, at vi i Danmark skal gå foran med et godt eksempel.
Øget behov for kvalificeret IT-arbejdskraft er nævnt i redegørelsen, og det er jo et udbredt fænomen i Europa.
I Tyskland har man jo konstateret, kan vi læse af den offentlige debat, at problemet er så stort, at man har valgt at åbne grænserne for import af kvalificeret arbejdskraft. Så vidt er vi endnu ikke kommet i Danmark, men den danske IT-branche er allerede begyndt at tale om lignende problemer.
Med den fart, udviklingen har, vil vi efter al sandsynlighed også snart i Danmark stå over for problemer med at rekruttere kvalificeret arbejdskraft.
Så kunne jeg komme med en gammel borgerlig, konservativ smøre om, at vi skal nedsætte marginalskatten og skatten på arbejdsindkomst osv., og det ville også løse meget af det, så folk ikke flytter af sted til andre lande til andre lukrative stillinger.
Men det vigtigste, der kan gøres, er selvfølgelig at kigge på det, som også er nævnt i redegørelsen: videreuddannelse, efteruddannelse.
Der er brug for yderligere tiltag.
Jeg synes godt om ideen med voksenuddannelse på området.
Jeg synes godt om ideen med, at man tager fat i nogle af de mennesker, som har en baggrundsviden, ingeniører osv., og opdaterer dem på området.
Generelt set
Dette bør foregå i tæt samarbejde med uddannelsesinstitutioner og aftagere og med klar skelen til de erfaringer, der allerede er gjort i udlandet.
Tættere samspil mellem forskning og samfund er en tvingende nødvendighed på området.
Hvis vi skal udvikle os, hvis vi skal være foran, er det vigtigt, at der er en integration imellem de videregående uddannelsesinstitutioner, mellem forskningsmiljøerne, mellem de private virksomheder, som vi jo også har i store dele af Danmark, og med de udenlandske virksomheder, der er placeret i Danmark.
Så kan vi få et forspring, og så kan vi udvikle den viden og knowhow og knowledge, vi har. Ideen om organisering af forskning i tværgående forskergrupper er spændende og kan forhåbentlig generere nye spændende ideer i et forum af forskere fra forskellige videnskaber.
Sådanne nye tiltag kan bringe nyt liv og fornyet vitalitet i den traditionelle forskerverden. Men det ændrer ikke på det faktum, at den danske forskning i dag står i et vadested.
Der blev lavet en relativt fornuftig forskningsaftale om miljøet i forbindelse med finanslovaftalen, men der er stadig væk et problem for de kommende år.
Så sent som i oktober måned var vi vidne til, at et af fakulteterne på Københavns Universitet måtte indefryse 23 forskningsstipendier på grund af dårlig økonomi.
forskningsstipendiaterne, ph.d.-stillingerne er jo grundlæggende for den fremtidige udvikling inden for dansk IT og forskning.
Derfor er det også ganske uacceptabelt, at forskellige fakulteter ser sig nødsaget til sådan et træk.
Vi er nødt til at konstatere og forholde os til det faktum, at seriøs og kompetent forskning koster penge, at det ikke bare nytter med flotte ord og netværksredegørelser og ministertaler, men at man er nødt til at afgøre, om vi ønsker forskning af høj kvalitet i Danmark.
Gør vi det, bliver vi også nødt til at finde de nødvendige midler i samspillet mellem private virksomheder, offentlige myndigheder og uddannelsesinstitutionerne.
En helt afgørende mangel i redegørelsen er efter vores mening stadig væk diskussionen om skattevilkårene.
For det første er det altså paradoksalt, at samtidig med, at regeringen fremlægger netværksredegørelsen med visioner for den teknologiske udvikling, jf. den diskussion, der var med Venstres ordfører, så nedlægger skatteministeren reelt de meget benyttede hjemme-pc-ordninger, ordninger, der så afgjort har været med til at bringe pc'erne ud i de mange hjem. Penetrationen for pc'ere i Danmark er langt højere end de fleste andre lande.
Den skattebegunstigelse ordning, der har været, har været en medvirkende årsag hertil, men skal altså af uforståelige årsager afskaffes.
Hvor er sammenhængen med de flotte planer, som regeringen jo ellers har lagt frem i denne her redegørelse?
En anden problematik i samme boldgade, som jeg nævnte indledningsvis, er, at IT-erhvervet oplever, at en høj indkomstskat er en selvstændig hindring for at trække nye virksomheder til Danmark.
Det er selvfølgelig et problem, man bliver nødt til at tage stilling til og diskutere.
Men grundlæggende er der mange gode ideer.
Det er en god redegørelse for de komplekse situationer, vi står over for i fremtidens netværkssamfund, men vi skal også have lidt konkret holdning bag.
Nogle af de fokusområder, der har været nævnt her, vil vi støtte fuldt op bag.
Vi glæder os til at se initiativer på området, så vi kan komme i gang med det samme.