runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-21:
Det var nogle mærkelige konklusioner, for det er ikke det, jeg har sagt.
Jeg er faktisk tilhænger af grundloven, som den er på det område, og som siden 1849 har givet en statsminister muligheden for, hvis han eller hun ønsker det, også at udpege medlemmer, der ikke er folketingsmedlemmer, til ministre.
Hvis jeg havde kunnet stemme i 1953, ville jeg også have stemt for grundloven.
Jeg har ikke taget stilling til, om man ved kommende grundlovsændringer om 10, 20, 30 eller 40 år på det område skal indføre en norsk model eller ej.
Det har den konservative folketingsgruppe heller ikke.
Vi har slet ikke drøftet det.
Det var vist to af konklusionerne.
Derfor synes jeg, at der er voldsom forskel på, om en statsminister bruger det, grundloven siger, at han må bruge, eller om vi vedtager en særlig regel her i Folketinget i forretningsordenen.
Jeg synes trods alt, der er en voldsom forskel på forretningsordenen og grundloven.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jeg siger, der er en mulighed for det, men personlig bryder jeg mig ikke om det.
Men den ordning, som vi nu ophæver, er jo en systemfejl.
Det er forskellen.
Afstemning
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Nu ved fru Birthe Rønn Hornbech godt, at det er fuldstændig misforstået.
Vi ønsker, at man skal have lige så meget indflydelse, som mandatantallet berettiger til, hverken mere eller mindre.
Det er jo det, der fremgår af valgets tale.
Og vi har aldrig nogen sinde sagt andet.
Men vi har jo også været i de situationer, hvor ministre nedlagde deres mandat, og det har Kristeligt Folkeparti og CD i øvrigt også været.
Så har de sagt: O.k., vi kan ikke klare både at være folketingsmedlemmer og være ministre, og vores tilbageværende medlemmer kan simpelt hen ikke klare den opgave, og så indkalder vi stedfortræderen.
Og den ordning med at nedlægge mandatet har fru Birthe Rønn Hornbech jo ikke noget imod.
Men hun er vist alligevel ikke glad for den.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jo, jeg ville nok synes, det var vælgerbedrag, men det er jo op til den enkelte minister at afgøre det.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Nu brugte fru Birthe Rønn Hornbech det udtryk, hun også er citeret for i lovforslagets bemærkninger, nemlig at det var vælgerbedrag, hvis man foretog det her med at holde orlov og så indkalde en stedfortræder.
Men for to minutter siden sagde fru Birthe Rønn Hornbech, at Venstre havde aldrig haft noget imod, at folketingsmedlemmer nedlagde deres mandat, hvis de blev ministre, og det må da også blive opfattet som vælgerbedrag.
Hvis man bliver valgt til Folketinget og bliver udnævnt til minister og så nedlægger sit mandat, så vil dem, der har stemt på den pågældende person, sige: Nu er vedkommende altså ikke medlem af Folketinget mere, nu sidder der en stedfortræder.
Det må jo være vælgerbedrag.
Jeg kan ikke forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke også synes, at det så er vælgerbedrag, men det er det åbenbart ikke.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jeg kan kun sige til fru Pia Gjellerup, at det er fuldkommen misforstået.
Vi er grundlæggende meget uenige.
Der er ikke nogen inkonsekvens i det her.
Vi har rejst den sag nu, fordi vi ønsker den regel ophævet, som vi aldrig har ønsket indført.
Og når fru Pia Gjellerup henviser til orlovsreglerne, når man er udsendt, så gælder de jo både for ministre og for folketingsmedlemmer, så det kan jeg ikke se er en relevant bemærkning i den forbindelse.
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Jeg har aldrig hørt, at Venstre er modstander af, at folketingsmedlemmer kan have orlov.
Det har folketingsmedlemmer jo jævnt hen, og så sidder folketingsmedlemmets stedfortræder.
Det er jo ikke nogen ændring i forhold til det, at det pågældende medlem, der så har orlov, sidder her i salen.
Vi kender det jo fra udenrigsministeren.
For udenrigsministrene gør vi tit det, at vi giver dem orlov, og så kan vi jo altså ikke give dem orlov i timer.
Så får de lov til at komme her.
Hvis de har en sag, så får de lov til at sætte deres ben her i salen.
Her er det bare udtryk for noget, der er af lidt længere varighed.
Jeg kan ikke se, at det er spor bedre, hvis de pågældende mennesker, der er valgt af vælgerne, skal nedlægge deres mandat.
For Folketinget ser det jo fuldstændig ligesådan ud, men det ser lidt anderledes ud for vælgerne, for når vælgerne så ikke har den, de har foretrukket valgt, siddende i regering, så har de oven i købet heller ikke den pågældende siddende som medlem af Folketinget.
Det tror jeg vælgerne ville have foretrukket.
Så det er et spørgsmål om, at man har noget til lejligheden opfundet, som man vil genere nogen med, og det synes jeg ærligt talt er noget uklædeligt, selv om man kan iklæde det noget meget principielt.
Men det holder det ikke til ved nærmere eftersyn.
Og det var også det, jeg prøvede at sige til hr. Helge Adam Møller, at der er meget ringe konsekvens i de holdninger, som forslagsstillerne lægger an til.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Der er den store forskel, som jeg har anført under tidligere forslag.
Folketinget består af folkevalgte medlemmer.
Med regeringen er det ganske anderledes.
Regeringen er udnævnt af statsministeren, magten er afledt af Folketinget.
Statsministeren kan gøre fuldkommen, som han vil.
Det er to fuldstændig forskellige ting.
Det nytter ikke noget, det er det.
Vi har jo ikke ændret synspunkt, og det har fru Pia Gjellerup så heller ikke, så vi kan være enige om, at ingen af os har synspunkter efter, om vi er i regering eller i opposition.
Det er jo i hvert fald positivt.
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
For så vidt angår storebededagsferie, må fru Birthe Rønn Hornbech tale for sig selv.
Der er for så vidt lang tid, til vi skal lufte Perle på volden.
Men jeg vil gerne anholde det der synspunkt med vælgerbedrag, for der bliver jo overhovedet ikke nogen som helst ændring på, hvordan vi stemmer.
Det eneste, der er ændring på, er, at der kan være flere mennesker i denne sal fra det pågældende parti, som har lov til at tale fra Folketingets talerstol.
Der kan nemlig være ministre, der har orlov, og der kan være folketingsmedlemmer i salen.
Men det er jo fuldstændig det samme, som når statsministeren beder en fru Connie Hedegaard indtræde i regeringen.
Så har Det Konservative Folkeparti også et medlem mere i salen, der kan ytre sig fra Folketingets talerstol.
Vi kan jo bare gange op.
Det at sætte sagen på spidsen kan nogle gange fremme forståelsen.
Venstre med et halvt hundrede medlemmer i Folketingssalen ville jo i princippet kunne have 15 ministre indkaldt udefra, som så ville øge Venstres medlemmers andel af taletiden på talerstolen, og det kan jeg faktisk ikke se at der er nogen synderlig forskel på.
Så fru Birthe Rønn Hornbech må i hvert fald forsøge, hvad der ikke lykkedes for hr. Helge Adam Møller i samme boldgade, at beskrive, hvad forskellen er på, at medlemmer sidder der, fordi ministrene, der også sidder der, har orlov, og på, at man indkalder ministre udefra og altså ikke trækker på de folketingsgrupper, der er.
Line Barfod (EL), 2005-04-21:
Jeg er meget enig med hr. Ole Sohn.
Vi er også imod, at man ophæver ordningen, men hvis det nuværende flertal alligevel ikke ønsker at bruge den, kan man spørge: Hvorfor så ikke bare lade muligheden stå til næste gang?
Men når flertallet ophæver den nu, må man jo, når der igen kommer et flertal, som ønsker at have den mulighed, så indføre ordningen igen, og sådan kan vi så gå og lave forretningsordenen om frem og tilbage.
Enhedslisten er imod forslaget.
Ole Sohn (SF), 2005-04-21:
Det er jo klart, at sådan et forslag her altid vil være et markeringsforslag.
Eftersom det er Folketingets forretningsorden, vi snakker om, vil det til enhver tid værende flertal kunne indføre ordningen eller afskaffe ordningen.
Og nu har Venstre og Dansk Folkeparti åbenbart fået drømmerne i Det Konservative Folkeparti trynet så meget, at de ikke vil gøre brug af ordningen, og derfor har Det Konservative Folkeparti så støttet ordningens afskaffelse.
Også et flertal, hvor Det Konservative Folkeparti måtte indgå, hvor der måtte være brug for det, kan jo stemme for det ved en anden lejlighed.
Så jeg synes, man skal tage det ret afslappet.
Det har været en udmærket debat, men det er jo altid flertallet, der bestemmer den slags ting.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Jeg kan godt forstå, at hr. Helge Adam Møller prøver at tage det fra den humoristiske side og smile så venligt til os alle sammen, for jeg synes, at den konservative ordførers argumentation var meget tyndbenet.
Alle vi, der de sidste 3 år har siddet i udvalg med de konservative stakler, er fuldstændig klar over, at de er blevet kraftigt overarbejdet, fordi de simpelt hen sidder i mange udvalg.
Vi, der har prøvet det, ved, at det er utrolig svært, og vi ved også, at De Konservative har flirtet med at bruge ordningen, men at man har været bundet af tidligere tirader om, at det var særlig hjemmeservice for De Radikale, og hvad man ellers har sagt af mærkelige ting om det.
Men nu har man så omsider, efter at have tænkt sig om i 3½ år, besluttet sig for, at man vil have ordningen afskaffet.
Det Radikale Venstre er naturligvis imod forslaget.
Kristeligt Folkeparti, Centrum-Demokraterne og Det Radikale Venstre havde hver for sig været igennem ministerperioder, hvor ministre ikke havde taget orlov, men havde nedlagt deres mandater i håbet om, at de så kunne genvinde dem ved det følgende valg, eller man havde fra de pågældende partiers side indkaldt ministre udefra for derved at kunne aflaste folketingsmedlemmerne i deres arbejde og stadig væk kunne bruge regeringsdeltagelsen til noget fornuftigt.
Og det er ethvert lille partis lod, sådan må det være.
Men sandelig om ikke også mange store partier har indkaldt ministre uden for kredsen, altså folk, der ikke har været medlem af Folketinget, og det er der ingen der har haft noget imod, det har fungeret udmærket.
Hvorfor skulle alle talenterne absolut findes herinde i Folketinget?
De findes sandelig også uden for, det ved vi alle sammen udmærket.
Allerhelst så vi, at man indførte en ordning som den norske, som i øvrigt også mange andre lande har, hvor man ikke kan forene det lovgivende job med det administrative job.
Det har også noget at gøre med magtens tredeling.
Og i det forslag til grundlov, som Det Radikale Venstre har været med til at fremsætte, har vi også helt afskaffet ministres mulighed for samtidig at være medlem af Folketinget.
Hvis man vil være minister, må man træde ud af Folketinget, hvis man vil forblive folketingsmedlem, kan man ikke samtidig være minister.
Det ville være den rene løsning, den går vi ind for.
Men det her synes vi også var en måde at ordne problemet på, som vi har været tilfredse med.
Som sagt er det alle små partiers lod, og vi kan alle sammen blive små partier.
Historien om Poul Hartlings smalle Venstreregering illustrerer, hvordan det kan være.
Vi kan alle sammen blive små partier en dag, og så vil vi kunne mærke, at det er svært at klare hele folketingsarbejdet, når man sidder i utrolig mange udvalg.
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-21:
Ja, jeg kan høre, hvad fru Pia Gjellerup siger, og hvordan hun argumenterer sig frem til det.
Jeg kan bare konstatere, at jeg er uenig.
Jeg drager ikke den samme konklusion af det, jeg selv har sagt, som fru Pia Gjellerup gør.
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Hr. Helge Adam Møller anerkender, at det for at løse arbejdet godt herinde i Folketinget for mindre partier kan være væsentligt at kunne trække medlemmer ind for de ministre, der er stillet til ministergerningen og altså udgår af folketingsarbejdets kerne.
Når man så ikke forfølger det, men faktisk vil forbyde det, er det, kan jeg forstå, ud fra en fairnessbetragtning, nemlig at partier ikke skal kunne blive mere synlige i Folketinget, end hvad vælgerne har stemt for.
Nu er det jo altså det synlige, det drejer sig om, for det er fuldstændig rigtigt, når fru Elisabeth Arnold siger, at det intet har at gøre med, hvor meget de kan stemme og gøre, men det er synligheden.
Deraf konkluderer jeg, at hr. Helge Adam Møller jo så faktisk burde mene, at grundlovens bestemmelse er unfair, og at den norske model jo selvfølgelig er ultimativt unfair, for der er det ligefrem sådan, at regeringen skal fordoble sin synlighed ved, at der kommer stedfortrædere ind for samtlige ministre.
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-21:
Jeg indrømmer blankt, at jeg hørte både det, som hr. Poul Nødgaard trækker frem, og også det, jeg nævnte.
Jeg hørte begge ting.
Lad mig svare helt klart på det med Mærsk.
Jeg mener da, at ethvert folketingsmedlem, uanset om vedkommende har en halv, en hel eller halvanden eller to millioner aktier i A.P. Møller, kan være med til at forhandle et lovforslag, som også vedrører det.
Det er jo hele grundlaget for folkestyret.
Men hvis det er et ordentligt og anstændigt folketingsmedlem, og det betragter jeg faktisk alle 179 som, indtil andet er bevist, så fortæller de da eller gør opmærksom på i offentligheden: I skal lige vide, at enten min søn eller min datter eller min svigerfar eller jeg selv har den store aktiepost.
Så lægger man da den slags ting åbent frem.
Men at det skulle gøre en inhabil, overhovedet ikke.
Poul Nødgaard (DF), 2005-04-21:
Jeg skal aldeles omgående have rettet en opfattelse, som hr. Helge Adam Møller har, for jeg tror ikke, hr. Helge Adam Møller hørte ordentligt efter.
Når hr. Helge Adam Møller siger, at han som militærmand har været med til at forhandle forsvarsforlig, en skolelærer et uddannelsesforlig og en præst måske et kirkeforlig eller noget i den retning, så var det overhovedet ikke de grupper, jeg tænkte på.
Jeg tænker alene på, hvor der er økonomiske interesser, og det sagde jeg udtrykkeligt i min ordførertale.
Jeg vil stille hr. Helge Adam Møller følgende spørgsmål: Hvis man nu forestiller sig – det kan være, hr. Helge Adam Møller kan bekræfte det – at hr. Helge Adam Møller er storaktionær i f.eks. Mærsk, og hr. Helge Adam Møller bliver sat for bordenden og forhandler en ny olieaftale med dem, mener hr. Helge Adam Møller så, han er kompetent til at føre nogle sådanne forhandlinger, når han ville være meget interesseret i, at han kan få lavet en aftale med det selskab, han er storaktionær i, og hvor aktierne stiger, der er gunstig, og således dermed, undskyld jeg siger det, beriger sig selv?
Det var de eksempler, jeg tænkte på.
Det var slet ikke det der med de præster og skolelærere og militærfolk, jeg talte om.
Poul Nødgaard (DF), 2005-04-21:
Nu har jeg været på Christiansborg i et antal år, og jeg ved også, at der indgås en stribe forlig på en lang række forskellige områder, og jeg har stor respekt for det synspunkt, fru Rønn Hornbech giver udtryk for.
Men jeg vil alligevel have lov at holde på den påstand, at det vil være uheldigt, at et folketingsmedlem har afgørende indflydelse på nogle forligsforhandlinger på et område, hvor pågældende er meget, meget interesseret i, at sagen får et ganske bestemt udfald.
Det må jeg fastholde helt åbent og ærligt, og det kan så være det, der skiller vore veje.
Jeg tror, at vælgerne og befolkningen vil kunne forstå det synspunkt, jeg her giver udtryk for.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Det er jo sjovt nok, at Dansk Folkeparti fastholder at have to præster i Kirkeudvalget.
Men jeg har godt forstået, at hr. Poul Nødgaard mener, at det skal være sådan i byrådet.
Og det er jo også det, der er det katastrofale, for byrådsmedlemmer er netop meget tættere på sagerne, ja, de er jo nærmest sagsbehandlere af og til.
For at citere gamle, kloge Knud Enggaard: Folketingsmedlemmer kan aldrig blive inhabile, vi er folkevalgte, vi er lovgivere, vi er ikke sagsbehandlere.
Det bliver vi først, når vi bliver ministre, og så gælder habilitetsreglerne.
Poul Nødgaard (DF), 2005-04-21:
Jeg sidder selv i en kommunalbestyrelse – jeg ved ikke, om fru Birthe Rønn Hornbech nogen sinde har gjort det – men der gør vi meget ud af, når vi behandler sagerne, at hvis der er nogen, der er inhabile, så skal de selv erklære sig inhabile.
Og hvis de ikke gør det, og man kan se, de er inhabile, så tager vi en afstemning i byrådet om, hvorvidt den pågældende er habil.
Det er faktisk noget af det samme system her.
Jeg nævnte det i min ordførertale, hvis fru Rønn Hornbech hørte efter: Når vi udfylder det skema, som vi netop har udfyldt, så er det for mit vedkommende udtryk for, at man ud af det skema skal kunne se, at hvis jeg f.eks. var erhvervsordfører – det er jeg ikke, men hvis jeg var det – og vi skulle behandle en stor sag i Erhvervsudvalget vedrørende et område, hvor jeg var storaktionær i et eller andet firma, der agerer på det område, eller hvad ved jeg, så synes jeg faktisk, at det ikke ville være urimeligt, at jeg udtrådte i forbindelse med behandlingen af det lovforslag, fordi jeg ville have en oplagt interesse i, at det og det udvikles på en ganske bestemt måde.
Så jeg synes egentlig, de samme regler på en eller anden måde også bør gælde her i Folketinget, og jeg tror og håber på, at de medlemmer, der kunne se det uheldige i, at de var ordførere for det her forslag eller måske var med i en forligskreds omkring det, trak sig.
Det er det, der ligger i det for mig med det skema.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jeg kan kun gentage, at jeg er dybt rystet over hr. Poul Nødgaards indstilling til, hvad folkestyret er.
Det, hr. Poul Nødgaard med sine bemærkninger om, hvordan man skulle forholde sig, hvis nu nogen havde mange aktier, begiver sig ud i, er jo, at der skal gælde habilitetsregler for folketingsmedlemmerne.
Jeg er nødt til at sige til hr. Poul Nødgaard, at vi faktisk er valgt på grund af vore interesser.
Der er jo andre former for interesser end økonomiske.
Jeg er ikke i tvivl om, at nogle af de stemmer, jeg får, får jeg, fordi jeg er politimand.
Må jeg så ikke sidde i Retsudvalget?
Må skolelærerne ikke sidde i uddannelsesudvalget?
De er jo inhabile ud over alle grænser, hvis man anlægger det synspunkt fra administrationen.
Folketingsmedlemmer er ikke inhabile, for de er valgt på grund af deres interesser.
Først når de bliver ministre og dermed forvaltningschefer, indtræder habilitetsreglerne – i øvrigt langt ud over, hvad statsministeren har foreslået eller har forlangt, for det går jo langt ud over ægtefæller, når det gælder habilitetsregler for forvaltningsmyndigheder.
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Det må vi så overveje.
Jeg mener da klart, at de arbejdsrettigheder, man har herinde, som handler om tilskud til partigrupperne, basistilskud og mandatbeløb osv., da vil være et område, man vil kunne se på, men der er aldrig nogen sinde nogen her i Folketinget, der har vedtaget, at fru Birthe Rønn Hornbech skal have en sekretær, og altså kan vi heller ikke vedtage, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke skal have en sekretær.
Det er op til fru Birthe Rønn Hornbech og hendes partigruppe at afklare.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Så vil jeg gerne spørge fru Pia Gjellerup: Hvad er det så for nogle sanktioner, som fru Pia Gjellerup altså ikke selv tør fastsætte?
Hvad er det for nogle sanktioner, fru Pia Gjellerup vil anbefale Præsidiet at iværksætte over for sådan nogle genstridige folketingsmedlemmer som mig?
Og så må jeg sige, at jeg ikke har stemt for noget, der ligner det her.
Jeg har stemt for, at personer, der får tilskud og ikke behandler tilskuddet lovligt, selvfølgelig fratages tilskuddet, og det er jo også adækvat.
Men at det skulle gå ud over min sekretær, at jeg ikke vil opgive det, som det passer fru Pia Gjellerup, at jeg skulle opgive, har jeg svært ved at se, at der overhovedet er nogen sammenhæng i.
Det ved fru Pia Gjellerup godt.
Det er jo det eksempel, der er kommet.
Men o.k., lad mig høre, hvad det så er for nogle sanktioner, Socialdemokratiet har tænkt sig at iværksætte over for genstridige folketingsmedlemmer.
At jeg ikke må parkere nede i den indre slotsgård måske?
Det vil være en hård straf for mig, kan jeg godt sige.
Så det var måske en idé.
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Det står der sådan set ikke noget om i forslaget.
Det er nævnt, kan jeg forstå, af forslagsstillerne i nogle forskellige sammenhænge som en mulighed, at man kunne reducere det beløb, som partigrupperne får stillet til rådighed, som en måde at skabe en sanktion på i den her sammenhæng.
Det har fru Birthe Rønn Hornbech i øvrigt stemt for her i salen i andre sammenhænge, hvor Folketinget med fru Birthe Rønn Hornbechs parti i spidsen ikke syntes, at et medlem makkede ret.
Der står der, at man lægger op til, at vi i Udvalget for Forretningsor denen på Præsidiets initiativ vurderer, hvilke sanktionsmuligheder der kunne være.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jamen det er jo klar tale, at Socialdemokratiet går ind for forslaget.
Nu har jeg forstået, at en af sanktionerne skal være, at så skal man fyre sekretæren.
Efter hvilken hjemmel og efter hvilke tanker, som fru Pia Gjellerup gør sig, skal min sekretær nu fyres?
for jeg kommer aldrig til at rette mig efter det der, aldrig!
Men jeg vil godt høre om det sociale aspekt – og jeg tror også, min sekretær lytter interesseret nu for at høre om det sociale aspekt og det arbejdsretlige aspekt – i, at min sekretær skal fyres.
Pia Gjellerup (S), 2005-04-21:
Men der er også nogle principper, man kan ride så højt på, at det bliver lidt vanskeligt i virkeligheden.
Vi har jo en stribe forskellige regler herinde, som Folketingets medlemmer er underlagt.
Og hvis man misbruger de regler, overtræder reglerne, så er der nogle forskellige sanktioner, som gør, at nogle af de regler og de begunstigelser, der ligger i dem, så ikke er der mere.
Det ved fru Birthe Rønn Hornbech godt, og derfor er det meget vidtgående at ride grundloven så meget, som fru Birthe Rønn Hornbech gør.
Vi deler faktisk i Socialdemokratiet den opfattelse, som ligger i de bemærkninger, der ledsager forslaget, og vi vil da også kunne støtte forslaget.
Vi anser det for at være et ganske stilfærdigt forslag.
Frivilligheden, som vi talte om, tilbage da vi lavede registeret, er jo normalt sådan noget, vi taler om i Folketinget.
Så vil alle nok vise sig, uden at man behøver at tvinge nogen til noget som helst; så vil det vise sig sådan på den gode gamle måde, som vi godt kan lide i Folketinget og i øvrigt i det danske samfund, at man ikke laver for meget regereri.
Vi mente ved vedtagelsen af det frivillige register, at vi ville komme til at se de interesseafhængighedsforhold, der vil kunne være for folketingsmedlemmerne.
Vi troede – naivt, viste det sig – at alle gerne ville medvirke til at sikre åbenhed, at sikre offentlighedens indsigt og at sikre, at man kunne fjerne enhver rygtebaseret mistænkeliggørelse eller mistanke om forskellige afhængighedsskabende forhold.
Men det viste sig, at vi troede for godt om visse af vores kolleger.
Det har vist sig at blive et meget skævt register.
Der er i hvert fald en meget høj andel af dem, hvorom vi ved, at der er en række afhængighedsforhold, som vil kunne påvirke deres arbejde, som ikke frivilligt oplyser til registeret, og derved er registerets formål, som handler om åbenhed og indsigt, i høj grad forskertset.
Derfor vil vi helt stille og roligt kunne støtte at gøre det erhvervsregister obligatorisk.
Vi vil også gerne medvirke til, at det i virkeligheden får en anden udformning.
Jeg morede mig lidt over, at det skulle være en sådan særlig socialdemokratisk udformning, det har fået.
Det er det nu næppe.
Jeg undrede mig over, at det skulle være sådan en særlig anklage, men det kan vi jo se på.
Nu får vi lejlighed til at vende tilbage til det spændende og mange gange i dag omtalte udvalg kaldet UFO i kærlig tale.
Og for tilhørere, der måtte undre sig over, at vi går rundt og taler meget højtideligt om sådan nogle uidentificerede flyvende objekter, kan jeg sige, at det altså er Udvalget for Forretningsordenen, der er tale om.
Så vi vender tilbage med nogle spørgsmål om det, fru Birthe Rønn Hornbech har rejst.