Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Nu tror jeg ikke, at regeringen har nogen tanker om at begynde at regere i kraft af provisorier.
Det ville selvfølgelig være behageligt for ministeren at få den bemyndigelse at kunne det, men det er der ikke tale om.
Vi har en meget stolt parlamentarisk tradition i Danmark, og den lever denne bemyndigelse fuldt ud op til.
Det er fuldt ud afklaret og åbenlyst, hvad der foregår.
Hvad er det for en opgave, vi skal løse?
Den handler om 3 mia. kr. i merbudgettering.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at det løser sig.
Opfattelsen af Det Konservative Folkeparti som retskafne folk tror jeg er rigtig.
For Det Konservative Folkeparti er det også vigtigt, at der er orden i økonomien, og at vi har et sundt økonomisk grundlag.
Der foreligger jo en situation, hvor budgetteringen i amter og kommuner er skredet, og der skal nu sættes ind.
Årsagen til den valgte procedure er at lægge det størst mulige pres på amter og kommuner for at tvinge dem til at træffe deres egne valg.
De skal vide, at de nu har en periode, hvor de genåbner deres budgetter med henblik på at sikre deres egen prioritering.
Men sker det ikke på en tilfredsstillende måde, så vi får væksten ned under de 0,5 pct., så har ministeren en bemyndigelse til, om man så må sige, at gribe ind.
Vi er ikke bekymrede, for det er en engangsforeteelse, og det gælder kun i 2006.
Finansloven for 2006 indeholder en række forslag, der skal gøre det bedre at være borger i Danmark.
Vi ønsker, at den enkelte skal tage et personligt ansvar.
For os er et samfund i balance en forudsætning for, at borgerne frit kan vælge, og at alle kan føle et ansvar for fællesskabet.
Når man bidrager til den fælles kasse, må man trygt kunne forvente, at fællesskabet træder til, hvis man ikke kan klare sig selv.
Det er det, der skaber sammenhængskraft i vores samfund.
Det er den kombination af tryghed på den ene side og ansvar for fællesskabet på den anden side, der skaber det samfund, som vi vil arbejde videre med, som vi vil forandre for at bevare.
Det er derfor helt centralt, at vi får en harmonisk samfundsudvikling, hvor vi tager hånd om problemerne og løser dem i tide.
For os er det vigtigt at se problemerne i øjnene og tage vare på dem, inden de udvikler sig til noget, der kan være en trussel mod velfærdssamfundet, som vi kender det i dag.
Vi er imod store, pludselige omvæltninger.
Det er grundlæggende for De Konservative at foretage ændringer, så borgerne kan nå at indrette sig, altså ændringer, der virker.
Vi ønsker at bygge på det kendte og foretage gradvise ændringer.
For os er økonomisk ansvarlighed nøglebegreber, men vi er klar over, at enhver situation kræver sin håndtering, og at man ikke kan møde dagens problemer med gårsdagens løsninger.
Derfor er vi også glade for dette års finanslov.
Det er en ansvarlig finanslov, der gennemfører ændringer på væsentlige områder i samfundsøkonomien, samtidig med at den er i balance.
Det er regeringens femte finanslov, hvor vi fortsat sikrer en stabil udvikling til gavn for borgerne.
Vi har fastholdt skattestoppet, gennemført skattelettelser, skabt serviceforbedringer og sikret det største overskud på statens finanser i noget land i Europa.
Dansk økonomi er grundlæggende sund.
Skønnet for væksten er fra august øget til 2,4 pct. i 2006, hvilket er nok til at skabe mere beskæftigelse.
Fra at den økonomiske udvikling har været drevet af store stigninger i det private forbrug, er det nu mere og mere drevet af erhvervslivets investeringer.
Beskæftigelsen er inde i en positiv udvikling.
Den private beskæftigelse er steget med næsten 40.000 personer, og vi har i dag fået meddelelse om, at den er steget med yderligere 2.000 personer i den seneste måned, og ledigheden er faldet med 33.000 personer i forhold til 2003.
Ledigheden er nu nede på 5,25 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er det laveste niveau i 25 år.
Hvis vi spoler tiden 1 år tilbage og lytter til argumenterne fra oppositionen, var der jo man ge, der advarede om, at ledigheden ville være stigende.
Men det er gået stik modsat: Der er kommet mange flere i arbejde.
Det er i den forbindelse vigtigt, at finanslovforslaget med ændringsforslag er finansieret og neutralt for økonomien.
Ufinansierede udgifter kan være med til at skabe yderligere efterspørgsel på arbejdsmarkedet med fare for overophedning.
I regeringens økonomiske redegørelse er der peget på, at byggeriet er en af de sektorer, der er en risiko for, men den samlede lønstigning i 2006 forventes at blive 3,5 pct., hvilket ikke i sig selv er noget problem.
Regeringen bruger mange flere penge i den kommunale sektor.
I Det Konservative Folkeparti er vi tilfredse med, at der gennemføres en opstramning over for amter og kommuner, således at de budgetter, der jo er skredet, kommer tilbage på det niveau, der er aftalt.
Vi er tilhængere af den valgte fremgangsmåde, som giver amter og kommuner den størst mulige indflydelse på processen.
De får nu mulighed for frem til 15. november at genåbne deres budgetter og komme tilbage på den stigningstakt på 0,5 pct., der er forudsat.
Men vi er også enige i, at sker det ikke, skal regeringen have de bedste muligheder for at sikre en fornuftig økonomisk udvikling.
Tekstanmærkningen er fremlagt i en ekstraordinær situation som i 2006, hvor kommunerne jo skal sammenlægges, og er med til at lægge det størst mulige pres på kommunerne for at løse opgaven selv.
Det er helt afgørende, og vi er fuldstændig stålsatte på, at udviklingen i den offentlige sektor ikke må overskride 0,5 pct.
Kun ad den vej kan vi fortsætte med at nedbringe statens gæld.
Fra 2004 til 2006 vil vi gnave mere end 20 pct. af gælden, og i 2007 vil udlandsgælden være væk.
Vi vil ikke acceptere, at man ser på de store overskud og får gode ideer.
Et samfund med et lavt gældsniveau er et sundt samfund.
Vi tager det alvorligt, at vi skal aflevere samfundet i mindst lige så god stand, som vi modtog det, og vi vil ikke frarøve kommende generationer deres muligheder.
De aftaler, der er indgået, lever alle op til vores krav om forbedringer for borgerne.
Der er afsat penge til forbedringer for førtidspensionisterne.
Det betyder, at man får en tillægsydelse skattefrit på næsten 1.000 kr. om måneden, således at der nu kun er to trin.
Regeringen indfrier sine valgløfter som en del af regeringsgrundlaget »Nye Mål«, hvor der jo var reserveret 24 mia. kr. ud af det samlede råderum på 30 mia. kr. frem til 2010.
Og vi starter nu.
I takt med at Højteknologifonden og Finansieringsfonden bliver større, vil beløbet også stige.
Noget af det vigtigste for os Konservative – kernekonservativ politik – er forbedringer på skoleområdet.
Flere timer i dansk i 1.-3. klasse og i historie i 4.-5. klasse
Derudover sker der en styrket evaluering i folkeskolen med flere test og efteruddannelse af lærere og skoleledere.
Regeringen fortsætter også sin satsning på sundhedsområdet.
Der afsættes knap 0,5 mia. kr. til Kræfthandlingsplan II, og der satses på forebyggelse i kommunerne med de nye sundhedscentre, som vi anser for en meget god nyskabelse.
I supplement til de tidligere års finanslove er der også flere penge til ældreområdet.
Der er tale om en øget aktivitet og valgfrihed, der gør det mere fleksibelt for den enkelte.
Dermed sikrer vi, at hjemmehjælpen får et markant løft.
Herudover afsættes der også midler til en plejeboliggaranti, hvilket betyder, at man kun skal vente 2 måneder på anvisning af en plejehjemsplads.
Endnu et af valgløfterne er bedre vilkår for børnefamilierne.
I 2006 nedsættes daginstitutionstaksterne for børn under 3 år fra maks. 33 pct. af omkostningerne til 25 pct., hvilket jo er 400-600 kr. pr. barn.
Det forventes, at denne udvikling forsætter i 2007, så det bliver alle børn indtil skolealderen.
Derudover er der afsat 2 mia. kr. til forbedring af kvaliteten i børnepasning.
Herudover er der foreløbig afsat 100 mio. kr. i 2006 til bl.a. udsatte børn.
På miljøområdet blev det også en rigtig flot finanslovaftale.
Afskaffelsen af afgiften på partikelfiltre tager fat på nogle af de vigtigste problemer på miljøområdet i byerne.
Dertil kommer anvendelse af biobrændstof på forsøgsbasis, og så får vi også en ny kemikaliehandlingsplan.
Herudover er der midler afsat til en bedre naturindsats, hvor der er igangsat en forundersøgelse af Åmosen og nye miljøtiltag.
Jeg vil slutte denne lange opremsning af nye positive forhandlingsresultater med at nævne en af de vigtigste forbedringer for erhvervslivet.
Det drejer sig først og fremmest om afskaffelse af passagerafgiften, som jo sker over 2 år.
Med forslaget er det muligt, at vi kan betjene alle indenrigslufthavne.
Vi kan skabe en bedre infrastruktur for det lokale erhvervsliv, og vi kan sikre investeringerne rundtomkring i hele landet.
Det her drejer sig om arbejdspladser.
Socialdemokratiet har påstået, at de fik 40 minutters audiens, men Socialdemokratiet har jo været inviteret til alle de decentrale dele af forhandlingerne.
De har valgt at stå uden for af taktiske grunde.
Selvfølgelig kan det være vanskeligt for os at blive enige med Socialdemokratiet, når de ikke accepterer selve grundlaget for finansloven, nemlig skattestoppet, som jo er forudsætning for, at der skabes dette store råderum.
Det er da også vanskeligt at blive enig med Socialdemokratiet, som vil bruge 3 mia. kr. til førtidspensionister, et forslag, som i øvrigt ikke er at genfinde som et ændringsforslag i det fremlagte materiale.
Og vi kan heller ikke støtte Socialdemokratiets forslag om 750 mio. kr. til gratis måltider til alle børn i børnepasning.
Vi mener, at det er børnefamiliernes eget ansvar at sørge for børnenes mad og sikre sund kost.
Som tidligere nævnt er Socialdemokratiets forslag underfinansieret med 8,5 mia. kr., hvis man gennemførte alle ændringsforslagene, og det forventes at medføre en mervækst i den offentlige sektor på 1,4 pct., og det ligger klart over målet.
Selv om der ikke kunne findes et fælles ståsted ved finanslovforhandlingerne, ved vi jo, at vi står foran store udfordringer, og vi Konservative forventer, at Socialdemokratiet vil være med til at løse nogle af de fremtidige problemer.
Vi har også kigget på det radikale forslag.
Det Radikale Venstre har ikke fremsat ændringsforslag om besparelser på medicinkøb, som var varslet, og ikke foreslået en tilbageførsel af selskabsskatten, hvilket også var varslet.
Tager man nu det samlede forslag, og skulle man gennemføre alle radikale forslag, så ville det være underfinansieret med 3,5 mia. kr., og partiets samlede forslag ville give en mervækst i det offentlige på 0,5 pct.
Det ligger også klart over niveau.
Børn, unge, integration og svage grupper er nogle af de vigtigste fokusområder i finansloven.
Vi i Det Konservative Folkeparti mener, at der er den rette sociale balance, som tilgodeser dem, der ikke kan klare sig selv.
Men vi står jo over for et meget vigtigt valg.
Vil vi sikre, at den gode udvikling kan fortsætte ved at gennemføre reformer, der virker?
Eller vil vi på den anden side tage risikoen for ikke at gennemføre disse reformer og se, at der bliver tale om serviceforringelser eller skattestigninger?
Vi Konservative er indstillet på at gennemføre reformer; dem er der brug for, og det vil sikre velfærdssamfundet på længere sigt.