runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gyda Kongsted (V), 2001-05-23:
Nu har jeg prøvet i et samråd, og jeg har prøvet via § 20-spørgsmål at stille ministeren det her spørgsmål, der nu ligger i salen: Om ministeren kan bekræfte, at manglende hurtig og korrekt behandling af en hjerneskadet person, herunder utilstrækkelig genoptræning, kan medføre mistet førlighed, forringede læse- og skrivefærdigheder samt hukommelsessvigt hos den hjerneskadede person.
Så det mener jeg nok jeg burde have krav på at få et svar på efterhånden.
»Kan ministeren bekræfte, at manglende hurtig og korrekt behandling af en hjerneskadet person, herunder utilstrækkelig genoptræning, kan medføre mistet førlighed, forringede læse- og skrivefærdigheder samt hukommelsessvigt hos den hjerneskadede person?«
Karen Jespersen (S), 2001-05-23:
Ja altså, det er netop hensigten at lave en vejledning, og deraf vil det altså fremgå, som der gør af vejledninger, både hvad man må, og også, hvad man ikke må. Og med den konkrete sag, der var nævnt i den tv-udsendelse, ligger der jo lige præcis en klage. Det er også sådan, at borgerne selvfølgelig ikke er henvist til at vente på en vejledning.
Det vil altid være sådan, at man kan klage, og at det falder ind under tilsynsrådet. Og det er netop i den proces - sådan er det med al lovgivning, sådan er det også med domstolene - at man dér får fastlagt retningslinjerne.
Og der ligger præcis en klagesag i den sag, der først og fremmest spillede en rolle i den tv-udsendelse, hr. John Vinther nævner.
Og jeg er meget opmærksom på at sørge for at bibringe så klare retningslinjer som muligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Jeg forstod ikke helt fru Pia Kjærsgaards glæde, for det, der jo er konstateret - i hvert fald i Retsudvalget - er jo, at der ikke er et flertal i Folketinget for Venstres udlændingepolitik.
Det beklager vi selvfølgelig dybt og appellerer til alle vælgerne, der sidder og lytter i dette øjeblik, om naturligvis at stemme på Venstre.
Der kan jo kun komme et flertal for en ny udlændingepolitik, ved at befolkningen sammensætter Folketinget på en sådan måde, at der også bliver flertal i Folketinget.
Og det er der desværre ikke.
Det er jo rigtigt, hvad fru Dorte Bennedsen siger, at det var meget svært at være udlændingeminister, da vi var i regeringen.
Vi havde jo en opposition, som gjorde alt, hvad den kunne, for at lægge os hindringer i vejen.
Jeg behøver bare igen at minde om palæstinenserloven, den skændige særlov, hvor man gik ind og blandede sig i ministerens arbejde.
Det er jo helt anderledes for den nuværende regering.
Det er bare at fremsætte det som et forslag.
Regeringen er i modsætning til den tidligere regering sikret sit flertal.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-05-23:
Baggrunden for det her forslag var, at der kom østeuropæiske fupasylansøgere herover og stjal og hærgede rundtomkring i det ganske land.
Det her forslag betyder, at hvis man stjæler for over 500 kr. og bliver taget i det, eller hvis man to gange går ind og stjæler for 10 kr., så bliver man administrativt frihedsberøvet, indtil ens sag er afsluttet.
Det er det, der er tilfældet med det her forslag.
Det er da en stramning, der vil frem.
Det vil sige, at man får løst problemerne med det her, hvis man vel at mærke får pågrebet de folk, som begår de her ting.
Og det er altså ubegribeligt, at Venstre og til dels også De Konservative vil stå model til, at man nu kan fortsætte den trafik hen over sommeren.
Hvad vil de sige, når alle de små selvstændige ringer ind og siger, at nu har de igen været udsat for de her ting?
Ja, så kan de ringe til Venstre, kan de, og så kan de få forklaringen.
For det kan åbenbart ikke betale sig at ringe til Det Konservative Folkeparti, de har automatisk viderestilling over til Venstre, vil jeg tro.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-23:
Der er jo heller ikke flertal for Dansk Folkepartis udlændingepolitik, og det, vi må arbejde på nu og i valgkampen, og det gør vi i øvrigt hver evig eneste dag, er, at vælgerne slutter op om, at der sker noget afgørende på det her punkt efter et folketingsvalg.
Og det kan alene ske, hvis Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative får flertal alene.
Og har jeg ikke ret i, at medmindre det sker, så sker der intet på området, medmindre Dansk Folkeparti bliver styrket, og så sker der sandsynligvis heller ikke så forfærdelig meget.
Men vi må arbejde på, at det her sker.
Denne situation er jo fuldstændig grotesk, denne her diskussion om at give folk asyl, der i asylansøgningsfasen begår kriminalitet.
Det er jo langt ude.
Og så skal jeg lige rette og sige, at tallet af asylansøgere ikke var omkring 5.000, som fru Birthe Rønn Hornbech sagde.
I år 2000 var det 10.077, og det er allerede vokset de første måneder i år.
Det er bare til orientering.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-23:
Det er selvfølgelig en interessant diskussion, om regeringen er det, men jeg synes sådan set, at det er det pågældende lovforslag totalt uvedkommende.
Det, lovforslaget handler om - og ændringsforslagene, som vi også skal diskutere i dag - er, hvorvidt man skal kunne frihedsberøve kriminelle asylansøgere i den periode, der går, fra de bliver pågrebet for en kriminel handling, og til deres sag er afgjort enten til udvisning eller til opholdsgrundlag.
Det er det, sagen handler om, vil jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech, og det er den sag, Venstre og De Konservative - Venstre jo så især ved det sidste ordførerindlæg - skal forholde sig til i dag.
Det er såmænd ikke så meget, om regeringen er på spanden eller ej.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-23:
Det skal jeg love.
Jeg må sige, at jeg nu ikke er helt overbevist om, at fru Birthe Rønn Hornbech har ret i, hvem det er, der er på spanden, men det vil fremtiden selvfølgelig vise.
Jeg er nu ret sikker på, at regeringen har fremsat et lovforslag, som har fuld opbakning. Jeg vil i øvrigt sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at jeg sådan set er enig i Poul Hartlings udtryk: Det er ikke afgørende, hvem vi samarbejder med, men det er afgørende, hvad vi samarbejder om.
Det er jeg sådan set meget enig i, hvilket man også kan læse i dagens avis.
Dernæst synes jeg også, at det ville være rart at få bekræftet, om ikke fru Birthe Rønn Hornbech meget tidligt meddelte, at man ville stille et ændringsforslag, og at man i øvrigt ville stemme nej til den samlede lovpakke.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Retsudvalgets formand har gjort præcis det, som Retsudvalgets formand skal.
Og det har ikke skortet på ros gennem årene fra mig til fru Lissa Mathiasen, som leder møderne i Retsudvalget og afvikler sagerne.
Derfor har fru Lissa Mathiasen fremlagt en tidsplan, og den har regeringen ikke ønsket at afvige.
Det brokker jeg mig ikke over.
Men jeg synes da, det er underligt, at to socialdemokrater nu åbenbart har fået den nye parlamentariske skik, at man mener, at det er oppositionen, der skal komme og bede om forhandlinger om et regeringsforslag.
Det er da en helt ny parlamentarisk skik.
Man er afmægtig.
Man har opgivet overhovedet at gøre noget ved udlændingepolitikken.
Nu mener man, det er oppositionens ansvar, at man ikke får sit regeringslovforslag igennem.
Det er sandelig her i hundredåret for parlamentarismens indførelse en ejendommelig ny statsskik.
Regeringen er jo rent ud sagt på spanden
Så vil jeg sige til hr. Knud Erik Hansen: Ja, vi ved da godt, at miljøministeren har et landsplandirektiv.
Og hvis han har sit parlamentariske grundlag i orden til at tvinge kommunerne, så må han jo gøre det.
Men det bliver så på hans ansvar.
Det burde jo give regeringen stof til eftertanke, at kommunerne ikke vil have de asylcentre, og at de ikke vil have alle de flygtninge, for der kommer mange flere, end det var aftalt.
Regeringen vil bare tvinge det hele igennem.
Jamen det må regeringen jo så gøre.
Vi vil bare ikke være med.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-23:
Når jeg tager ordet, skyldes det, at jeg som formand for Retsudvalget ikke synes, det er rart at blive skudt i skoene
af fru Birthe Rønn Hornbech, at Venstre ikke har kunnet få en forhandling på grund af tidsplanen i Retsudvalget.
Det synes jeg ikke er rimeligt at komme med som et forsøg på en undskyldning fra fru Birthe Rønn Hornbechs side.
Der er ikke blevet givet udtryk for fra Venstres side, at man ønskede, at der skulle ske nogen form for politisk drøftelse.
Så jeg synes ikke, det er rimeligt at komme og sige, at det er på grund af en tidsplan i Retsudvalget.
Jeg håber, at fru Birthe Rønn Hornbech er indstillet på også at beklage heroppefra, at det var sådan en udtalelse og sådan en misforstået undskyldning, der blev brugt.
Jeg vil i hvert fald ikke acceptere den.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-23:
Jeg fik ikke noget svar om det principielle omkring det, at man har nogle fælles opgaver, som i givet fald skal løses.
Men indebærer det her også, at Venstre, hvis Venstre ikke får sit forslag igennem, vil stille forslaget om, at miljøministeren ikke kan bruge et landsplandirektiv eller gå ind i henhold til kommuneplanlægningen og overtage lokalplanlægningen på det område?
For det kan ministeren i virkeligheden godt gøre.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Jeg vil godt sige, at når en regering fremsætter et lovforslag, så er det regeringens eget ansvar, at man har sit parlamentariske grundlag i orden.
Vi andre skal altså ikke komme og tigge og plage en ordfører om, at nu vil vi gerne over til ministeren, og nu vil vi gerne snakke.
Sådan er det ikke i det danske Folketing, og sådan skal det heller ikke være, vil jeg sige til hr. Lars Kramer Mikkelsen.
Så vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard: Vi har jo sammen med Det Konservative Folkeparti fremsat et beslutningsforslag, som klart angiver de holdninger og de mål, vi har med udlændingepolitikken i Danmark. Vi lægger ikke skjul på, og har ikke lagt skjul på i årevis, at vi mener, at ét af hovedproblemerne er den meget lange sagsbehandlingstid, som tiltrækker en masse mennesker.
Om vi så vil gennemføre det, når vi kommer i regering?
Ja, det er sådan set derfor, at vi fremsætter forslaget.
De forslag, vi fremsætter nu, er vores politik, og det har det i øvrigt været i mange år, og vi har været til valg på det mange gange, og vi går selvfølgelig også til valg på det denne gang.
Vi ændrer jo heller ikke mening, fordi vi kommer i valgkamp.
Så spørger fru Pia Kjærsgaard, om vi vil gennemføre det med Dansk Folkeparti.
Der er jo en utrolig stor interesse for, om vi vil gennemføre noget sammen med Dansk Folkeparti - hos De Radikale, hos Socialdemokraterne, hos statsministeren og i dele af pressen.
Hvis ikke man kan sige tingene bedre selv, skal man citere nogle af sine egne politiske forbilleder, og jeg vil gerne sige det så klart, som det er muligt til Folketinget, til pressen og til den danske befolkning med et citat af Poul Hartling, Venstres tidligere statsminister: Det er ikke afgørende, hvem vi samarbejder med.
Det er afgørende, hvad vi samarbejder om.
Og vi vil have vores politik gennemført.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-23:
Jeg kan da godt forstå, at alle borgmestre, uanset hvilket parti de tilhører, gerne vil have dem kørt op i Sandholmlejren, for så slipper man jo for dem i sit område.
Det er da helt naturligt, måske bortset fra de borgmestre, der bor i Nordsjælland.
Men jeg vil godt stille et spørgesmål til fru Birthe Rønn Hornbech, som man jo skal rette spørgsmål til.
Jeg er fuldstændig enig med fru Birthe Rønn Hornbech, som sagde, at det drejer sig om nogle mennesker, der rettelig burde sendes ud af landet. Kan vi få et tilsagn fra fru Birthe Rønn Hornbech om, at det bliver gennemført sammen med Dansk Folkeparti efter et folketingsvalg?
For det, det her jo i virkeligheden drejer sig om, er, at hvis man begår kriminalitet som asylansøger, så er man ikke en, der har behov for asyl her i landet.
Så skal man, som fru Birthe Rønn Hornbech sagde, rettelig sendes ud af landet.
Vil fru Birthe Rønn Hornbech arbejde på, at det er noget, der bliver gennemført?
Vil fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre gennemføre det med Dansk Folkepartis stemmer?
Og er det noget, som vi kan satse på bliver gennemført efter næste folketingsvalg?
Dansk Folkeparti vil i hvert fald fremsætte forslaget.
Det kan jeg garantere.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-23:
Venstre berører med sit ændringsforslag noget principielt om statens muligheder for at gennemføre ting, hvis kommunerne er imod det.
Det er nogle principper, vi har fastlagt også i kommuneplanloven, hvor man siger, at der kan være ting, hvor det er nødvendigt og af national interesse, nogle fælles opgaver, som skal løses, og derfor har man i kommuneplanlægningen givet staten muligheder for at lave landsplandirektiver og for at overtage lokalplankompetencen, netop fordi der kan være fælles opgaver, der skal løses.
Jeg vil godt spørge Venstre, om deres forslag faktisk er et principielt anslag mod det princip, som man har fastlagt i kommuneplanlægningen?
At man faktisk har fælles opgaver, som skal løses, og som også indebærer, at man tager plankompetencen fra kommunerne?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Jeg synes da, at det var rart endelig at få den socialdemokratiske ordfører på banen, for jeg undrede mig da over, at alle journalisterne i går underholdt om alle de socialdemokratiske folketingsmedlemmer, de havde talt med, bare ikke med ordføreren.
Det skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i, heller ikke i om det er hr. Lars Kramer Mikkelsen, der har forhindret forhandlinger med regeringen.
Jeg kan jo ikke vide det.
Ja, man ønskede jo at skrive den betænkning efter tidsplanen, og det har altså været sådan tidligere, at forhandlinger naturligvis foregår, inden man afgiver betænkning.
Det, vi har sagt på et meget tidligt tidspunkt, er, at vi slet ikke vil have med det her lovforslag at gøre, så længe den bestemmelse er der om, at vi hen over hovedet på kommunen, og det bliver jo flere kommuner, skal begynde at sætte en masse ind bag tremmer, der rettelig burde sendes ud af landet.
Det er ikke nogen stramning.
Det er en sovepude for regeringen, så vi skal forsørge endnu flere asylsøgere i endnu længere tid, som synes, at det er alle tiders luksus at være i Danmark, selv i et fængsel.
Det kan vi ikke være med til.
Regeringen og Socialdemokratiet eller Socialdemokratiet alene i Retsudvalget har kludret i forløbet af denne her sag, hvis man virkelig i ramme alvor mener, at man nu vil begynde at spørge om forhandlinger.
Jamen altså det er for det første ministeren, der indbyder.
Så vil jeg sige til hr. Peter Duetoft: Jamen jeg synes, det kunne være herligt, hvis vi sammen kunne arbejde for, at nogle sager medførte en udsendelse efter 48 timer.
Men vi har jo for så vidt tilbudt regeringen det.
Der var ikke nogen, der nægtede at yde ressourcer.
Jeg gav personlig nogle praktiske anvisninger også på en bedre personalepolitik.
Vi nægter ikke at give ressourcer, men det, der jo er galt, er, at man har afskediget folk, og så kan man altså ikke bare ansætte en masse på én gang.
Det er jo forsømmelser, der er gamle, men vi ser da gerne, at man gradvis begynder at ansætte flere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-23:
Jeg vil blot spørge, om det havde ændret Venstres holdning, hvis man var blevet inviteret til forhandling.
Jeg har egentlig vanskeligt ved at tro det, i lyset af at man allerede i betænkningsudkastet tilkendegiver, at man - uanset hvordan man i Folketinget stiller sig til Venstres ændringsforslag - agter at stemme imod loven.
Helt ærligt, det her er ren valgkuller hos Venstre og De Konservative.
Så al den omsorg for min person er der såmænd ikke nogen grund til, men jeg vil til gengæld som almindelig serviceoplysning minde om alle de artikler, der har stået i avisen om, at Venstres borgmestre undrer sig over, at man ikke kan stemme for helt regulære stramninger i forbindelse med det her lovforslag.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-23:
Den er lidt svært at forstå den her debat om, at der ikke skulle være tale om en stramning her, hvor man fremsætter et lovforslag, som giver mulighed for, at man faktisk kan frihedsberøve folk normalt i 3 måneder, måske 6, måske 9 måneder for et tyveri for 500 kr. Jeg har svært ved at se, at det ikke er en stramning.
Men jeg synes måske, at det rejser en interessant debat på anden vis omkring Udlændingestyrelsen.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får forkortet sagsbehandlingstiden.
Jeg tror, vi skal tage det alvorligt.
Det er ikke nok at sige, at man ikke bare skal fyre, eller at man skal uddanne folk bedre.
Jeg tror, det måske grundlæggende er de principper, vi styrer Udlændingestyrelsen efter, der kører efter nogle meget stramme måltal.
Jeg tror ikke, det holder til denne her opgave.
Jeg tror, vi skal erkende, at hvis det her skal løses, og hvis Udlændingestyrelsen skal fungere, så skal vi også være villige til at have så mange ressourcer i Udlændingestyrelsen, at de også har kapacitet nok, når der kommer pludselige spidsbelastninger.
Det vil sige, at de normalt skal ligge med en kapacitet, der ligger over gennemsnittet.
Det vil vi gerne være med til.
Jeg tror, det er meget nødvendigt, at vi gør det, og hvis Venstre også vil være med til det, så kan vi måske skaffe flertal for at få gjort noget ved den sagsbehandlingstid.
Den er helt væsentlig.
Så synes jeg, der ligger noget principielt omkring lokalplanerne og plankompetencen.
Jeg vil godt ...
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-23:
Jeg forstår ikke, at fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre og sådan set også De Konservative er imod det her, for det er dog et lille skridt i en stramningsretning.
Men i øvrigt forstår jeg heller ikke, at debatten har udviklet sig, som den har gjort her.
For man skulle tro, at det var en førstebehandling eller en tredjebehandling, hvor man taler om lovforslaget i sin helhed og ikke om de ændringsforslag, der er tale om.
Det er jo en andenbehandling, det kan jeg se på dagsordenen, og der er i realiteten stillet to ændringsforslag.
Det første er stillet af Det Konservative Folkeparti, og det vil jeg personlig tilslutte mig.
Det er at ophæve bagatelgrænsen ved tyveri.
Det andet er stillet af Venstre og vil være en delvis underminering af forslaget, som jeg selv synes er et lille skridt i den rigtige retning.
Og jeg har svært ved at forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke synes det samme.
Så nu har jeg altså forholdt mig ved en andenbehandling til ændringsforslagene.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-23:
Jeg undrer mig altså stadig væk over sagsbehandlingstiden fra de 48 timer til den længere nu.
Jeg kan ikke se, hvad der er sket af ændringer, men det er så en anden diskussion, det må vi grave lidt i.
Jeg er enig i, at hvis det kunne være 48 timer for nogles vedkommende, ville det være udmærket.
Men bare til fru Birthe Rønn Hornbech igen: Jeg sagde ikke noget om, at Venstre havde ønsket færre ressourcer.
Det, jeg spurgte om, var, om vi ikke skulle tage et initiativ over for regeringen og sige: Lad os så få at vide, hvad det er, der er problemet med den sagsbehandlingstid.
Er det ressourcemangel?
Det ville da være et tilbud til regeringen, som regeringen ville have vanskeligt ved ikke at bakke op.
Og jeg undrer mig altså over, at fru Birthe Rønn Hornbech bliver ved med at tale om, at sagsbehandlingstiden skal ned, og så samtidig siger, at i øvrigt skal der ikke flere ressourcer, man kan ikke ansætte folk, for det er en belastning, og hvad ved jeg. Ja, selvfølgelig kan det være en belastning første og anden og tredje dag, men jeg er da sikker på, at når folk har været i Udlændingestyrelsen et par måneder eller tre, begynder de at lære arbejdsgangen.
Og starter vi på det i morgen, er det altså nogle måneder før, end hvis vi først starter på det om et halvt år.
Så vil man have sagsbehandlingstiden ned, hvad vi er enig i, at den skal, så må man jo sørge for, at systemet kører så effektivt som muligt, og det kan godt koste nogle flere penge.
Skulle vi ikke tage det initiativ i stedet for bare at snakke om, at sagsbehandlingstiden skulle sættes ned.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Jeg går ud fra, at hr. Jann Sjursen er enig i, at ethvert parti selvfølgelig må, eller skal, have pligt til at komme frem med det, man mener her i Folketingssalen.
Vi vil meget gerne tage et medansvar for udlændingepolitikken.
Det er også tidligere lykkedes at indgå en aftale med den nuværende indenrigsminister
Det har indenrigsministeren ikke ønsket denne gang.
Indenrigsministeren har for første gang i de 7 år, denne regering har siddet, eller 8, eller hvor mange det er, ikke indkaldt til forhandlinger til trods for nogle meget klare meldinger under førstebehandlingen, som gik i samme retning som sidste gang, hvor vi var imod ekspropriation for at få asylcentre, og denne gang er det imod at sætte det demokratiske lokalstyre ud af kraft.
Og dertil argumenterer vi for, at dette at blive ved med at bygge flere pladser, er at gå den modsatte vej af det, Venstre ønsker, for vi ønsker færre pladser og en hurtigere sagsbehandlingstid.
Og vi betragter ikke dette forslag som stramninger.
Vi har jo ikke kunnet få svar på hverken af ministeren eller ordføreren fra Socialdemokratiet, hvor mange det her vedrører.
Den eneste, der har villet svare, er en kvindelig kontorchef, der til dagbladet Information er citeret for at have sagt, at det drejer sig om ganske få. Men hvis regeringen fra starten havde lyttet til, hvad vi havde sagt under førstebehandlingen, så havde vi jo kunnet få nogle forhandlinger.
Vi kunne måske have fået - hvad ved
jeg, hvad regeringen havde ønsket - forslaget om Sandholmlejren ud.
Vi kunne måske have fået nogle yderligere stramninger, sådan har det jo været tidligere.
Men de svar, vi har fået i udvalget, viser jo, at der ikke er reelle stramninger, og man ønsker ikke forslaget om Sandholmlejren ud, ja, man vil ikke engang diskutere med Venstre, selv om man har gjort det de sidste 8 år.
Jeg tror ikke, det skyldes ministerens uvilje.
Jeg tror, det skyldes interne stridigheder i Socialdemokratiet, der sætter alle på banen i dag, undtagen deres ordfører i denne her sag.
Et eller andet er gået galt for ministeren, men det kan vi ikke rigtig gøre for.
Vi siger det, som vi sagde
allerede under førstebehandlingen: Den øde ø skal ikke ligge i Sandholm, og vi tror ikke på, at der er stramninger.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-23:
Jeg må indrømme, at jeg ærligt talt bliver lidt trist til mode, når jeg hører fru Birthe Rønn Hornbech argumentere for sin eller Venstres sag, eller hvis sag det er i denne her sammenhæng.
Det, der gør mig trist til mode, er, at fru Birthe Rønn Hornbech på det område har utrolig travlt med at grave grøfter og grave dybe grøfter. Der sker intet, siger fru Birthe Rønn Hornbech, med hensyn til den politik, som regeringen fører.
Jeg synes sådan set, der er sket en hel del.
Og jeg synes sågar også, at en del af det, der er sket, har været en del for meget.
Der er nemlig foretaget adskillige stramninger, også i denne regerings levetid, så stærke stramninger, at det er blevet kritiseret af det internationale samfund, af UNHCR osv., osv.
Og så kommer fru Birthe Rønn Hornbech og siger, at med hensyn til de kriminelle asylansøgere, sker der heller ikke noget.
Nej, der sker ikke noget i dag, fordi Venstre og De Konservative ikke kan tage sig sammen til at tage et medansvar og få gjort noget ved lige præcis det problem.
Derfor sker der ikke noget.
Sandy Brinck (S), 2001-05-23:
Flere ordførere har været heroppe og begræde, at intet sker under den nuværende regering.
Og jeg mangler stadig et svar fra fru Birthe Rønn Hornbech på, hvorfor i alverden man ikke kan støtte et lovforslag, som indeholder elementer, som Venstre selv prompte fremlagde i Folketingssalen, efter at regeringen kom med det her initiativ.
Hvorfor?