runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2003-11-21:
Først til fru Line Barfod, der var inde på, at man jo må prioritere, og at folkepensionisterne bliver ramt, nævnte fru Barfod.
Jamen det er jo lige den gruppe, der ikke bliver ramt.
Det er andre, det er de svage grupper bortset fra, hvad nogle pensionister er, der bliver ramt.
Mathiasen
Det kan jeg måske ikke rigtig gøre noget ved at fru Lissa Mathiasen, at ordføreren ikke kan se og forstå.
Men ellers vil jeg da oplyse om, at Dansk Folkeparti også er med i det, der hedder satspuljeforliget, hvor der over en 3-årig periode afsættes 546 mio. kr. til de svageste grupper.
Det var de svageste grupper, må jeg sige til fru Lissa Mathiasen.
Jeg tror egentlig også, at mange af de svage grupper accepterer, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har prioriteret, at der skulle flere penge til politiet.
Det kan jo altså også gøre den gruppe mere tryg i hverdagen.
Derudover synes jeg også, at det, der vel nok gavner familien Danmark, er, at skatten fortsat holdes i ro. Det var aldrig sket, hvis den forhenværende regering havde fået nogle flere stemmer, men gudskelov gik det ikke sådan.
René Skau Björnsson (S), 2003-11-21:
Dansk Folkeparti har ikke haft skrupler ved at skære ned over for de arbejdsløse, førtidspensionisterne, de studerende, der bare med det her forslag bliver ramt af nedskæringer på 30 mio. kr. med et snuptag.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-21:
Jeg må sige til hr. Egil Møller, at man ikke kan tale om en videreførelse af goder, når vi taler om pensionister, der kun har folkepensionen og ATP'en, og som ikke får ældrechecken.
Det er jo ikke videreførelse af et gode, det er stadig væk videreførelse af en forskelsbehandling.
Og det er det, Dansk Folkeparti om lidt skal diskutere her i salen, og som i øvrigt skal til debat her. Næh, det, jeg talte om, der var en videreførelse, er, at for den pensionist, der kun har pensionen og ATP, er der fortsat mulighed for at blive vaccineret.
Det er det eneste plus for for den gruppe af pensionister.
Til gengæld har Dansk Folkeparti medvirket til, at man gør det dyrere at køre med bus, at man mister på boligydelsen.
Og i går sagde Dansk Folkeparti også ja til, at man gerne vil være med til at gøre det dyrere for de pensionister, de selv samme mennesker, at bo, hvis de f.eks. får byfornyet deres lejlighed.
Det er en flot hilsen, synes jeg nok, Dansk Folkeparti sender til landets pensionister.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Hr. Egil Møller sagde, at vi ikke har en statskasse, hvor vi bare kan hive ud, så vi må prioritere.
Men det, der er problemet, er jo lige præcis, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen prioriterer, at man giver skattelettelser til de rigeste, prioriterer, at man i forbindelse med Nordsøolien forærer flere milliarder væk hvert år de næste 40 år, og at man så skærer ned på dem, der har mindst i samfundet.
Problemet er lige præcis, at Dansk Folkeparti under valgkampen lovede, at man ville sikre, at pensionisterne fik det bedre, lovede, at man ville være socialt ansvarlige.
Man lovede, at man ville stemme imod satsreguleringen, man lovede, man ville stemme imod Den Sociale Pensionsfond osv., og det ene valgløfte efter det andet bliver brudt af Dansk Folkeparti.
Det, vi kan se, er, at man tager fra dem, der har mindst.
Så kan hr. Egil Møller sige nok så mange gange, at man synes, det er lidt synd, at det går ud over nogle af dem, der har mindst, men man vil altså ikke være med til at forandre det; man vil ikke tage fra dem, der har mest i stedet.
Egil Møller (DF), 2003-11-21:
»Og så til noget helt andet«,
Jamen det kan da godt være, at jeg har ladet mig inspirere af hr. Villy Søvndal, som jeg ofte har hørt, når han bliver spurgt om noget ganske konkret, tale om noget helt andet i svaret. Sådan synes jeg nu ellers ikke, jeg selv har gjort det.
Der bliver nævnt, at der er nogle grupper, der bliver ramt.
Jamen det er da kun nogle minutter siden, jeg erkendte, at det faktisk er det, der sker.
Det har vi jo også set i høringssvarene.
Vi må erkende, at vi altså ikke har en statskasse, hvor vi bare hele tiden kan hive ud, hvad vi i øvrigt kunne finde var nødvendigt.
Derfor må vi prioritere.
Så var fru Lissa Mathiasen inde på, at denne ældrecheck var en videreførelse af goder.
Jamen hvis man kan videreføre nogle goder, så kan jeg altså ikke se noget forkert i det. Så vil jeg også godt spørge den socialdemokratiske ordfører: Har man selv forsøgt at være på banen i finanslovforhandlingerne? Har man ikke taget en pause fra det politiske og købt en meget stærk hængekøje, hvor der var plads til mange, og hvor man kunne blive længe?
Sådan har jeg opfattet det.
Og til fru Grete Schødts, som spørger, om jeg mener det, jeg siger.
Jamen det håber jeg da at jeg gør.
Selvfølgelig kan vi alle sammen, og det gælder sikkert også fru Grete Schødts, komme med en fortalelse, men ellers plejer jeg at mene det, jeg siger.
Grete Schødts (S), 2003-11-21:
Mener hr. Egil Møller fuldstændig det, han står og siger her fra talerstolen?
Det, der helt præcist er sket, må jeg sige til hr. Egil Møller,
er, at det, fru Pia Kjærsgaard lovede på Dansk Folkepartis vegne til de 700.000 pensionister, der også havde ATP, var, at de nok skulle få en check af Dansk Folkeparti.
Der var lige nøjagtig 40.000, der kunne komme i betragtning til en fuld ældrecheck.
Det var 60.000, der fik en check, der var gradueret i meget, meget stærkt nedadgående retning
Det er nøjagtig, hvad der skete med den julegave, Dansk Folkeparti lagde i gaveposen sidste år.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-21:
Den del af landets pensionister, som kun har folkepensionen og ATP'en, får lov til at fortsætte med at få deres influenzavaccination.
Det er jo det, man har gjort.
Det er en videreførelse, så man føler formentlig ikke, at man har fået noget særligt oveni.
Det er jo noget, man har i forvejen.
Nu får de en pakke i form af, at de får
lavere boligydelse.
Nu får de lov til at betale lidt mere for at køre med bus.
Hvad er det egentlig, de pensionister har fået, som hr. Egil Møller i første omgang sagde?
Jeg synes, at enten må hr. Egil Møller erkende heroppefra, at folkepensionister med ren folkepension og ATP får et minus ud af det her, og at der ikke er lagt noget ind i finansloven, eller også må vi høre heroppefra, hvad der skulle være lagt ind. I det, der har været sagt indtil nu, er der ikke lagt noget reelt ind for den folkepensionist, der bor i sin egen bolig og så fremdeles.
Han eller hun har ikke fået en krone i forbedring, men har fået mange kroner i forringelse med det her.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-21:
Under hr. Egil Møllers tale kom jeg til at tænke på et radioprogram, der hedder »Og så til noget helt andet«.
Det er jo et velkendt kneb i politik, at når man synes, situationen bliver lidt anspændt, så vælger man at snakke om noget helt andet.
Jeg har forstået, at hr. Egil Møller i skyndingen havde fået fat på Dansk Folkepartis generelle liste over finansloven.
Fair nok.
Men det fjerner jo ikke den kendsgerning, at når vi diskuterer det forslag her, nemlig om boligstøtte, så plyndrer Dansk Folkeparti kontanthjælpsmodtagere, dagpengemodtagere og førtidspensionister, som er nogle af de laveste indtægtsgrupper, vi har i samfundet, dagen efter, at det er kommet frem, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen har sørget for, at 30.000 mennesker er kommet under EU's officielle fattigdomsgrænse.
Jeg forstår godt behovet for at købe aflad ved at snakke om noget andet, men vil hr. Egil Møller ikke godt bekræfte, at lige præcis kontanthjælpsmodtagere, dagpengemodtagere og førtidspensionister bliver ramt, og uanset om hr. Egil Møller snakker 14 dage fra nu af, kan det ikke bortforklares, at nogle af de mest indkomstsvage grupper, vi har i det her samfund, bliver ramt meget præcist af det her indgreb.
Egil Møller (DF), 2003-11-21:
Først til fru Line Barfod, som konstaterer, at folk får mindre.
Her vil jeg sige, at vi naturligvis da som parti er åbent over for argumenter.
Vi er jo ikke tunghøre.
Til gengæld vil jeg slå fast, at vi samtidig også er en troværdig aftalepartner.
Det forslag her skal jo ses i sammenhæng med de øvrige forslag, der er i den samlede finanslov.
Og som et svar til fru Line Barfod, og det gælder sådan set også hr. Villy Søvndal, der ikke kan forstå, at Dansk Folkeparti hævder at være den svages beskytter, må jeg måske minde de to ordførere om, at Dansk Folkeparti har været med til, at ældrechecken kommer til gavn og til glæde for 117.000 folkepensionister, hvoraf de 44.000 i hvert fald har en mulighed for at få maksimumsbeløbet.
Endelig er der indført en mulighed for, at der gives influenzavaccination til alle over 65 år.
Som de to ordførere er bekendt med, er der afsat penge til hospice.
Man gør meget for at nedbringe ventetiderne på sygehusene, og derfor er der afsat 1,1 mia. kr. til overførsel til amterne.
Der er endvidere givet mulighed for, at der kan tages høreprøver på nyfødte, og sådan kan jeg jo nævne utrolig mange ting, der er afsat penge til, og vi skal vel se det i ét samlet hele.
Derfor skal der altid foretages en prioritering, og det er det, vi har gjort i Dansk Folkeparti.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-21:
Jeg sad og lyttede til hr. Egil Møllers svar, for i første omgang kom der en meget flot bemærkning, men den blev ikke uddybet her i anden omgang.
Hr. Egil Møller siger i sit første indlæg: Vi har fra Dansk Folkeparti givet pensionisterne så meget andet ved den her finanslovaftale.
Jeg vil godt bede hr. Egil Møller komme herop og fortælle, hvad pensionisten, der kun har folkepensionen og ATP, har fået i kroner og øre i forbindelse med den her finanslovaftale.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-21:
Det er til hr. Egil Møller igen og undskyld for fejlen med navnet.
Jeg forstår jo, at Dansk Folkeparti opfatter sig selv som de svages beskyttere.
Det rejser så spørgsmålet om, hvordan man egentlig synes, det går.
I går fik vi tal for, at 30.000 mennesker, svarende til alle indbyggerne i en dansk provinsby, er blevet sat ned i indkomst, er kommet under EU's officielle fattigdomsgrænse
som direkte konsekvens af, hvad Dansk Folkeparti har lavet sammen med regeringen. Nu behandler vi så i dag et forslag, der betyder, at de bliver ramt endnu en gang.
Det er nemlig de samme grupper, som nu kommer til at miste penge ved det nedsatte beløb i boligstøtte.
Så siger hr. Egil Møller, at man kan se nærmere på det.
Kan man det?
Det vil jeg godt spørge både Dansk Folkeparti, men også senere ministeren, når hun svarer, om.
Kan man ændre det her?
Er Dansk Folkeparti ikke bundet af en finanslovaftale?
Og har hr. Egil Møller mandat til at omgøre
en finanslovtale, hvis det viser sig, at det, som alle siger, nemlig at det rammer de svage, holder stik?
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Man kan forsøge nok så mange gange at sige, at det er en regulering.
Men hvis den regulering medfører, at folk får mindre, er det altså svært at kalde det for andet end en nedskæring.
Jeg kan forstå, at hr. Egil Møller er åben over for, at når vi får beregninger fra Socialministeriet, der viser, hvor meget familierne kommer til at miste, hvor meget de enlige kommer til at miste, vil Dansk Folkeparti muligvis ændre holdning og lade være med at støtte et forslag, som betyder, at børnefamilier kommer til at miste de få penge, som de har, og som gør, at børnene ikke kan have en gave med til fødselsdag eller kan få et par nye sko, når det bliver vinter og fødderne er blevet større.
Jeg håber, at det er det, Dansk Folkeparti vil være med til.
Jeg håber, at det ikke er med det her, som vi har set på mange andre områder: at det er dem i samfundet, der har allermindst, der skal betale magtens pris, som hr. Kristian Thulesen Dahl kalder det, som skal betale prisen for, at Dansk Folkeparti er kommet til magten.
Det har vi jo desværre set på mange andre områder, både med det, der foregår herinde, og med de nedskæringer, Dansk Folkeparti stemmer for ude i kommunerne.
Egil Møller (DF), 2003-11-21:
Først til fru Line Barfod, som føler sig forvirret - det kan vi jo alle sammen blive i denne verden, men jeg håber da, at det går over - og spørger om, hvorfor der skæres i indkomsten.
Hvis jeg har læst og forstået lovforslaget rigtigt, ser man jo på, hvad den enkelte familie har i reel indkomst, uden at man går baglæns.
Og jeg synes egentlig godt, at der kan være noget retfærdigt i, at man ser nøjagtigt på, hvad den enkelte familie har i indkomst, og ud fra det beregner de ydelser, som den er berettiget til. Jeg kan til hr. Villy Søvndal bekræfte, at Dansk Folkeparti også markedsfører sig på at være de svages beskyttere.
Så er den socialdemokratiske ordfører inde på, at det her vil ramme tusindvis; der er tusindvis, som vil komme så slemt til skade, at mange af dem måske slet ikke er i stand til at afholde en børnefødselsdag med gaver, som også fru Line Barfod var inde på. Jeg tror nu ikke, det bliver så slemt, som man vil forsøge at gøre det til, men jeg forstår godt det politiske formål, når man lægger op til, at det skal være sådan.
Men lad os dog se nærmere på det, når vi når til udvalgsbehandlingen.
René Skau Björnsson (S), 2003-11-21:
Jeg kunne godt tænke mig at konstatere, at det her rammer tusindvis af førtidspensionister.
Det rammer også, hvis man læser bilaget, de almindelige pensionister med en 15-20 mio. kr.; tusindvis af pensionister, som ikke har fået noget med finansloven for i år eller sidste år.
Hvorfor er det lige, at Dansk Folkeparti lægger stemmer til at skære 15-20 mio. kr. for gruppen af pensionister i Danmark?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-21:
Det ser jo ikke pænt ud for Dansk Folkeparti, som har forsøgt at markedsføre sig som et parti med et socialt rygmærke.
Det er, som om billedet krakelerer voldsomt i de her dage.
Den her diskussion kommer dagen efter meldingen om, at Dansk Folkeparti og regeringen har været årsag til, at vi har fået 30.000 flere under EU's fattigdomsgrænse.
Det er de samme grupper, der nu bliver ramt af det her. Jeg hørte også på hr. Eigil Møller, at han havde det dårligt med det.
Det synes jeg han fortjener ros for, når han kommer op til Sankt Peter, at han nu gør noget, hvor man kan sige, at syndsopmærksomheden er meget stor hos Dansk Folkeparti.
Man er klar over, at man har rodet sig ud i noget snavs her med det argumen.
Man har så i øvrigt har gjort gode ting andre steder, men det hjælper jo ikke de her mennesker.
De, der bliver ramt af det her, er jo mennesker på førtidspension, det er mennesker på dagpenge, og det er mennesker på kontanthjælp.
Der er intet i de aftaler, Dansk Folkeparti har lavet med regeringen, der giver noget til lige præcis de her grupper.
Så de kommer ensidigt til at betale.
Derfor tror jeg, det er klogt, at hr. Eigil Møller har så stor syndsbevidsthed.
Jeg håber, at Sankt Peter er i godt humør den dag, de mødes.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Jeg bliver meget forvirret.
Jeg håber, at hr. Egil Møller kan forklare det for mig.
Er det den måde, man målretter behovet på?
Eller hvad ligger der i, at man målretter behovet efter individuelle behov ved at skære ned over for dem, der har allermindst?
Hvordan hænger det sammen?
Egil Møller (DF), 2003-11-21:
Dette lovforslag vil for fremtiden målrette den individuelle boligstøtte efter borgerens faktiske behov.
Det sker så ved, at husstandsindkomsten fremover ikke afrundes nedad til nærmeste kronebeløb, der er deleligt med 1.000 kr. Når det drejer sig om rente for boligstøttelån til bl.a. ejere og andelshavere, hæves denne til diskontoen pr. 1. oktober det forudgående år.
I den forbindelse har jeg et spørgsmål til ministeren, nemlig om ministeren måske ville overveje at indføre en maksimumrente på f.eks. 4-6 pct. for boligstøtteloven til pensionister, der bor i egen bolig.
Som ministeren ved, har vi jo en rekordlav diskonto, men alting i denne verden er jo foranderligt.
De fastsatte grænser for boligsikring bliver reguleret efter prisudviklingen og ikke som nu efter lønudviklingen.
Jeg kan oplyse, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Når det er sagt, er jeg altså ikke tonedøv over for argumenter om, at enkelte svage grupper kan blive ramt økonomisk af lovforslaget.
Da dette lovforslag er en del af finanslovaftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen, skal jeg dog gøre opmærksom på, at forslaget ikke er fremspiret i Dansk Folkepartis væksthus.
Som sagt kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-21:
Da Kristendemokraternes ordfører på området, hr. Mogens Nørgård Pedersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Vi har i de senere år flere gange haft lejlighed til at drøfte denne sag her på Tinge, senest sidste år i forbindelse med finanslovforhandlingerne, hvor regeringen sammen med Dansk Folkeparti lavede samme nummer og udførte det, nogle vil kalde et ran ved højlys dag over for de danske lønmodtagere ved at snuppe 150 mio. kr. fra renteafkastet på feriekontoen. I år er beløbet, man snupper, godt nok kun 100 mio. kr., men filosofien er den samme.
Den eneste grund til, at man kan slippe af sted med at suge pengene op af borgernes lommer, af lønmodtagernes lommer, er, at hele feriepengeområdet er et cirkus, hvor man har umyndiggjort borgerne.
Der var engang, hvor der var fornuft bag dette cirkus,
nemlig et oprigtigt ønske om, at borgerne skulle holde ferie for pengene
I dag tydeliggøres det, at systemet også har en anden funktion, nemlig at det er en let måde at omgås skattestoppet på.
Det virker i hvert fald, når det nu er blevet en årligt tilbagevendende begivenhed, som om regeringen står med hånden i kagedåsen og samtidig forklarer om de herlige ting, pengene bliver brugt til.
Kristendemokraterne ønsker, som vi også sagde ved behandlingen af L 57, at vi får ændret på systemet, så lønmodtagerne i højere grad bliver herrer over egne penge og ikke fremover risikerer at blive udsat for det, jeg vil kalde en ekstrabeskatning, når regeringen skal have finansloven til at gå op.
Således ordene fra hr. Mogens Nørgård Pedersen.
Kristendemokraterne kan ikke støtte lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2003-11-21:
I Socialdemokratiet er vi opmærksomme på, at baggrunden for lovforslaget er regeringens sanering af råd og nævn - et led i regeringens aftale med Kommunernes Landsforening.
Men vi kan ikke støtte lovforslaget og kan altså ikke støtte, at integrationsrådene gøres frivillige.
Vi mener ikke, at vi endnu er langt nok i den overordnede integrationsopgave til, at vi kan gøre dette.
Derfor mener vi fortsat, at integrationsrådene bør være lovpligtige, og at de fortsat bør have en stor politisk bevågenhed.
Vores afstandtagen har intet at gøre med det kommunale selvstyre, men er simpelt hen et ønske om fortsat stor bevågenhed omkring integrationsopgaverne lokalt og sikring
af, at det fortsat glider fremad
For os er en vellykket integration fortsat nøgleordet for et godt naboskab mellem forskellige grupperinger i befolkningen og for samfundets sammenhængskraft i øvrigt.
Vi vil gerne være med til og vil også gerne drøfte en modernisering af integrationsrådene, så de bliver styrket og bedre kan løfte den funktion, de er tiltænkt.
Til den drøftelse skal jeg blot henlede opmærksomheden
på Socialdemokraternes beslutningsforslag nr. B 80 om en styrket integration af udlændinge i Danmark, som vi drøftede her i salen i marts 2002.
Heri står der bl.a., og det var en af pointerne omkring integrationsrådene: »At anbefale landets kommuner at oprette integrationsråd, hvis 25 borgere kræver det.
Integrationsrådenes opsøgende rolle i forhold til familierne styrkes.
Alle borgere bør kunne deltage i integrationsrådene, og opgaven koncentreres om integrations- og ligebehandlingsspørgsmål.«
Men for os er der ingen tvivl om, at rådene ville kunne udfylde en større rolle fremover end blot det at være rådgivende.
Vi ser gerne, at rådene bliver mere bærende og får en styrket rolle, også når det handler om den lokale dialog om, hvordan integrationen kan gribes bedre an, men samlet set mener vi ikke, at det er en god idé at gøre rådene frivillige.
Vi mener, at det er et forkert signal, og vi frygter, at det vil blive tillagt mindre vægt lokalt, og det strider imod Socialdemokratiets overordnede mål, nemlig at integrationen skal forstærkes og særlig i lokalområderne.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-21:
Jeg vil da godt spørge Venstres ordfører, som står her og giver udtryk for en glæde over, at man nu kommer til at hjælpe alle lejerne med det her forslag: Hvad er begrundelsen for, at man set i forhold til alle de problemer, vi har set foråret og sommeren over, ikke vil hjælpe de 200.000 ud af den lejermasse på 430.000, som vi har boende i private udlejningsboliger?
Hvad er begrundelsen fra Venstres side for, at man ikke føler behov for at hjælpe dem?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på ordførerens og Venstres vegne fremføre følgende: Lovforslaget indeholder fire elementer, som alle vedrører lejelovgivningen. Det første element indebærer en betaling for internetadgang m.v., og at en sådan betaling ikke længere skal være en del af den husleje, hvortil der kan udbetales boligstøtte.
Denne udskillelse ser Venstre som meget rimelig, da den ligestiller udbydere af it og teleydelser således, at betalinger for disse ydelser synliggøres og derved kan sammenlignes direkte.
Det andet element er en ændring af reglerne for behandling af husordenssager ved huslejenævnene.
Det gøres muligt at pålægge en lejer, der ikke overholder god skik og orden, en retsfølge, således at lejeforholdet gøres betinget.
Det vil sige, at overtræder lejeren betingelserne for at opretholde lejemålet, kan udlejer gå direkte i boligretten og kræve en ophævelse af lejemålet.
Efter Venstres mening er denne ændring helt nødvendig, således at vi kan få et brugbart redskab i de sager, hvor en lejer ikke overholder de almindelige husordensregler.
Med dette redskab sikrer vi lejernes retsstilling, samtidig med at udlejeren har en reel mulighed for at opsige en lejer, der ikke kan indordne sig under de almindelige husordensregler.
Det tredje element i lovforslaget er regler, der modvirker pludselige huslejespring, således at lejere ikke oplever, at et gammelt efterslæb af huslejestigninger ikke kan indføres med ét, men må gennemføres løbende.
Denne ændring vil endvidere sikre, at lejerne er sikret en erstatningsbolig, hvis huslejen mod forventning skulle stige med over 155 kr. pr. m2 over en 3-årig periode.
I praksis vil regelændringerne betyde, at udlejerne vil varsle huslejestigningerne jævnt for at undgå at skulle tilbyde erstatningsboliger, således at lejerne er sikret deres udgifter til husleje.
Endelig vil det sidste element i lovforslaget betyde, at udlejerne afskæres mulighed for at opsige lejere i de tilfælde, hvor der er planlagt store ombygningsarbejder, som vil betyde huslejestigninger på over 155 kr. pr. m2 over en 3-årig periode.
Og det gælder for alle lejere.
Venstre bakker op om, at lejere ikke skal kunne opsiges med få måneders varsel, og derved er lejeren så sikret en tryghed i lejeforholdet.
Henriette Kjær (KF), 2003-11-21:
Det kan jeg ikke garantere, men sandsynligheden er meget lille, for skal man få sådan en bolig, hænger det normalt sammen med, at man har en større formue, at der har været to, der har været i job, og at man har optjent en arbejdsmarkedspension eller i hvert fald en større pension end det, der skal til for at kunne få denne her ydelse.
Så sandsynligheden er lille, det må vi konkludere, men om fru Sandy Brinck kan finde et eksempel, og så vil dagen måske være reddet, vil jeg ikke kunne udelukke.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Så vil jeg bare spørge socialministeren, om socialministeren kan garantere, at de fine gamle grossererfruer på Frederiksberg i de store villaer ikke får ældrechecken, for det kan jeg ikke læse af lovforslaget.
Jeg kan ikke læse, at der er noget til hinder for, at de får ældrechecken.