Walter Christophersen (DF), 2006-02-02:
Kystbeskyttelse er i vore nabolande Sverige, England, Tyskland og Holland en offentlig opgave, det vil sige, at det offentlige betaler kystbeskyttelsen samt vedligeholdelsen af badestrande.
I modsætning hertil er kystbeskyttelsen en privat opgave i Danmark i henhold til den nuværende kystbeskyttelseslov.
Ud over de meget store ejendomsskatter og skat af herlighedsværdier betaler ejere af grunde, som er beliggende ud til havet, derfor også eventuelle kystsikringsomkostninger, og det er ikke en anstændig kystsikringspolitik, som kan fungere i praksis.
Vi kan kun konstatere, at den nuværende kystbeskyttelseslov aldrig er kommet til at fungere på en forsvarlig måde.
Kystbeskyttelsen i Ringkøbing Amt samt Skagen og Hjørring Kommuner er derfor endt som en offentlig opgave via finansloven efter nødråb fra lokalbefolkningen.
I Skagen og Lønstrup betaler staten 50 pct., mens amt og kommune betaler hver 25 pct. af udgifterne, og i Ringkøbing Amt betaler staten 77 pct., mens amt og kommuner betaler de resterende 23 pct.
I forbindelse med kommunalreformen nedlægges amterne den 1. januar 2007.
Dermed bortfalder tilskuddene fra amterne, og derfor mener Dansk Folkeparti, at der skal findes nye løsninger på området.
Dansk Folkeparti mener, at der i forbindelse med revisionen af kystbeskyttelsesloven skal skabes lighed for loven, så alle danske kommuner stilles lige i henhold til loven.
Der er i dag bred enighed blandt eksperter om, at høfder og bølgebrydere skader kysterne langt mere, end de gavner, og derfor spurgte professor Hans Falk Burcharth den 25. november 2005 i Eigtveds Pakhus netop, hvordan man med den nye kystbeskyttelseslov ville sikre erstatning til nabogrundejerne, hvis Kystdirektoratet gav tilladelse til høfder og bølgebrydere på stranden.
Professor Burcharth har uddybet sine synspunkter i sit høringssvar af 2. januar 2006.
Skagen Innovation Center har i sit indlæg stillet forslag om, at loven direkte forbyder høfder og bølgebrydere, idet disse konstruktioner øger strand- og kysterosionen mere end den naturlige erosion.
Forslaget fra SIC er vedlagt fotos, som dokumenterer dette.
Ingeniørerne i Kystdirektoratet er i øvrigt enige i, at hårde konstruktioner skal begrænses mest muligt, og det fremgår af en pressemeddelelse fra Kystdirektoratet, hvor ingeniør Thorsten Piontkowitz er citeret for at sige: Jeg har mandag den 30. januar været på besigtigelse ved den jyske vestkyst og er ganske rystet over kystlinjens beskaffenhed.
Kystdirektoratet har vist, at det ikke magter opgaven.
Havet er nu på vej ind i klitterne efter en investering på 37 mio. kr. i årene 2004 og 2005.
Der er meget, der tyder på, at Vestkysten kan sikres mere effektivt og miljøvenligt for mindre end det halve af, hvad det koster at sandfodre i dag, hvor effektiviteten er minus 170 pct. efter en årlig investering på ca. 80 mio. kr., og der er meget, som tyder på, at hele Danmark kan kystbeskyttes for de samme penge, som man tidligere har brugt på sandfodring i fem vestjyske kommuner med et meget ringe resultat.
Dansk Folkeparti foreslår derfor, at der skabes lighed for loven, og at fordelingsnøglen bliver 75 pct. til staten, 15 pct. til kommunerne og 10 pct. til de private lodsejere, og Dansk Folkeparti ønsker endvidere, at Kystdirektoratet omstruktureres, så der skabes lige konkurrencevilkår i Danmark på kystbeskyttelsesområdet.
På det nuværende grundlag kan Dansk Folkeparti ikke støtte lovforslaget.