runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2004-02-04:
Jeg vil godt starte med at præcisere, hvad det egentlig er, Justitsministeriet har taget stilling til i denne her sag.
Indtil 1. januar i år lå tilsynet med amtskommunerne i Indenrigs- og Sundhedsministeriet, men som følge af indenrigs- og sundhedsministerens inhabilitet har Justitsministeriet på baggrund af en konkret henvendelse fra en borger behandlet den aktuelle sag og også i denne sammenhæng varetaget tilsynsopgaverne i forhold til Frederiksborg Amtskommune.
Borgeren ønskede tilsynets vurdering af, om der var grundlag for at rejse erstatningssag eller sag om pligtforsømmelse på grund af budgetoverskridelser i 2001.
På baggrund af klagen har Justitsministeriet konkret vurderet de to klagepunkter, nemlig om der 1. har været grundlag for at anlægge erstatningssag mod de daværende medlemmer af Frederiksborg Amtsråd i anledning af budgetoverskridelsen, og om der 2. har været grundlag for at begære påtale, dvs. anmode anklagemyndigheden overveje, om der er grundlag for at rejse straffesag mod amtsrådsmedlemmerne. Som bekendt er resultatet af Justitsministeriets undersøgelse blevet, at der ikke har været grundlag for tage disse skridt.
Det skyldes navnlig, at den mangelfulde bevillingsstyring i 2001 efter Justitsministeriets vurdering ikke har påført amtet et tab i erstatningsretlig forstand, ligesom Justitsministeriet ikke har fundet holdepunkter for at antage, at amtsrådsmedlemmerne har udvist grov pligtforsømmelse.
Derimod har Justitsministeriet tilsluttet sig Finansministeriets vurdering af sagen.
Finansministeriet udtrykte således i et brev den 4. marts 2003 til Frederiksborg Amstskommune, at amtets bevillingsstyring har været mangelfuld i regnskabsåret 2001.
At Finansministeriet også har vurderet sagen, hænger i øvrigt sammen med, at det økonomiske tilsyn med amtet fra regnskabsåret 2001 er blevet overført til Finansministeriet af de inhabilitetsmæssige grunde, jeg nævnte før.
Jeg vil godt understrege, at det ikke har været Justitsministeriets opgave at tage stilling til, hvor i amtets organisation ansvaret for den mangelfulde bevillingsstyring i givet fald skulle placeres.
En sådan undersøgelse og vurdering ville ikke ligge inden for rammerne
af den retlige prøvelse, som tilsynsmyndigheden er tillagt efter reglerne i kommunestyrelsesloven.
Heri ligger også, at Justitsministeriet ikke er gået ind i en nærmere vurdering af, hvordan amtets nærmere håndtering af de bevillingsmæssige forhold er blevet varetaget i den daglige administration.
Klaus Hækkerup (S), 2004-02-04:
Jeg vil godt starte med at spørge justitsministeren, om den lånoptagning på de 155 mio. kr., der jo altså er sket i Frederiksborg Amt, for at man kunne betale de løbende udgifter, har indebåret, at amtets låneadgang er blevet overskredet, og at man har været ude over de rammer, der i øvrigt er fastsat for amtskommunerne for at kunne optage lån.
Lene Espersen (KF), 2004-02-04:
Jeg kan gøre det meget kort.
Jeg har allerede nu her en gang over for hr. Klaus Hækkerup meget klart opregnet, hvilke opgaver der blev tillagt Justitsministeriet i forbindelse med den her konkrete sag, herunder hvilke opgaver man som tilsynsmyndighed skulle tage stilling til.
Hækkerup, og som jeg gerne gentager, så skal tilsynsmyndigheden ikke tage stilling til, om amtskommunernes dispositioner er rimelige eller hensigtsmæssige, eller om de er i overensstemmelse med god forvaltningsskik, ligesom tilsynsmyndigheden ikke skal tage stilling til spørgsmålet om skønsudøvelse, så længe skønnet udøves inden for de rammer, der er fastsat i lovgivningen. Med andre ord er der ikke her mulighed for at tage stilling til mange af de mere detaljerede spørgsmål, som jeg kunne forestille mig, at hr. Klaus Hækkerup kunne ønske at stille om de økonomiske dispositioner. Tilsynsmyndighedens rolle er en anden.
Klaus Hækkerup (S), 2004-02-04:
Nu er det jo sådan, at regeringen fastsætter med udgangspunkt i den kommunale styrelseslov, hvor meget amterne må optage i lån.
Overskrider amterne det, så er der tale om en overskridelse af de retlige regler, der gælder for udøvelse af amternes virksomhed; det er dermed omfattet af tilsynsmyndighedens funktion, og i den konkrete sag altså Justitsministeriets funktion.
Så er det da naturligt at spørge justitsministeren: Er lånerammen overskredet, eller er den ikke?
Har man overtrådt de gældende regler, eller har man ikke overtrådt de gældende regler?
Det er jo ikke et spørgsmål om at vurdere hensigtsmæssigheden af de beslutninger, der er truffet i amtskommunen, det er et spørgsmål om, hvorvidt reglerne er fulgt, eller om de ikke er fulgt, og det mener jeg da man må have gjort op med i Justitsministeriet, når man behandler en klage, der er så alvorlig som den, der foreligger her.
Lene Espersen (KF), 2004-02-04:
Jeg må altså sige meget kort: De to spørgsmål, som Justitsministeriet som tilsynsmyndighed var sat til at undersøge, er blevet undersøgt, og der synes jeg, at man har truffet en beslutning på et meget klart grundlag.
Jeg har så tilføjet, at man kan tilslutte sig de bemærkninger, der er kommet generelt om den økonomiske styring, og som Finansministeriet allerede tidligere, nemlig i marts måned, har meldt ud, men meget mere kan jeg altså ikke gå ind i sagen.
Jeg synes, at Justitsministeriet har holdt sig til de to spørgsmål, som skulle vurderes og undersøges, nemlig om erstatningskrav eller straf kunne gøres gældende, og det har jeg svaret meget klart på.
Klaus Hækkerup (S), 2004-02-04:
Det må da indgå i vurderingen af, om der foreligger erstatningskrav, om der foreligger påtaleadgang, om man har overholdt de regler, der er fastsat for udøvelse af amtskommunens virksomhed eller ej.
Hvis Justitsministeriet har overset det her spørgsmål, så synes jeg, at justitsministeren skulle indrømme det i stedet for at stå her og prøve at komme med en søforklaring, fordi tilsynet fra Justitsministeriets side åbenbart har været mangelfuldt. Dernæst vil jeg sige, at jeg ikke forstår, hvordan man kan vurdere, om der kan rejses erstatningskrav eller ej, påtale eller ej, hvis ikke man vil vurdere, om der har foreligget oplysninger fra forvaltningen til politikerne, som de burde have reageret på.
Blev der foretaget månedlige budgetopfølgninger?
Blev de forelagt amtsborgmesteren? Blev de forelagt amtsrådet?
Undlod de at reagere, eller reagerede de?
De spørgsmål synes jeg er helt centralt: Har man overtrådt de formelle regler for låneadgang? Er det undersøgt, om politikerne virkelig er ansvarlige?
Eller er det hele bare ingenting?
Lene Espersen (KF), 2004-02-04:
Justitsministeriet har som tilsynsmyndighed fulgt de regler og undersøgt de ting, der var nødvendige for at kunne træffe afgørelser i de to spørgsmål, som der skulle tages stilling til.
Det gælder dels spørgsmålet, om der kunne gøres et erstatningskrav gældende, dels spørgsmålet om, hvorvidt der er et strafferetligt ansvar, der kan gøres gældende.
På de to punkter er der som tilsynsmyndighed blevet foretaget en grundig vurdering, og man har ikke fundet, at der var grundlag for at kunne træffe beslutning om sådan to foranstaltninger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Nej, det mener jeg sådan set ikke.
Jeg behøver ikke hjælp af en kommission for at tage stilling til, hvordan jeg mener, man bedst kan bruge den milliard, men det gør regeringen tydeligvis, og derfor denne pædagogiske øvelse.
Jeg tror, der er flere partier her i Folketinget, som rent umiddelbart godt kan tage stilling til, om man anvender 1 mia. kr. bedst ved at give den i direkte tilskud til nogle ting eller give den som et generelt skattefradrag, uden at vi aner, hvem der vil få gavn af det.
Det er bestemt ikke meningen, at der skal være et kommissionsarbejde.
Jeg bryder mig mest om handling og ikke så meget om alle de ord, der bliver produceret herinde.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-04:
Ja, så blev jeg da en lille smule klogere og i hvert fald så meget klogere, at hvis den beslutning skal effektueres, bliver det noget nær et helt kommissionsarbejde, der lægges op til med forslaget til vedtagelse.
Er det ikke rigtigt forstået?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Hvis en lønmodtager får en lønforhøjelse på 20.000 kr. - ja, det lyder jo ganske rart - så er det sådan, at han ville kunne tjene over 3.000 kr. på at få 5.000 kr. udbetalt i frynsegoder i stedet for som almindelig løn.
Men bagsiden af den her mønt er, at det koster samfundet 1 mia. kr. om året i manglende skatteindbetalinger.
Bagsiden af mønten er også, at den milliard kroner betales af alle de skatteydere, som ikke har mulighed for at få deres løn udbetalt i frynsegoder, og det er selvfølgelig typisk dem, der ikke tjener nok til at have den slags overskud.
Forklaringen på det her forhold er, at en række frynsegoder skattemæssigt begunstiges i forhold til beskatningen af en normalt udbetalt kontantløn.
Nogle ydelser er fuldstændig skattefri.
Det gælder f.eks. hjemme-pc'er, det gælder arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Andre frynsegoder værdiansattes via skematiske regler, som kan indebære en skattefordel, f.eks. fri telefon og bredbånd.
Af nogle frynsegoder skal der heller ikke betales arbejdsmarkedsbidrag, og der kan også være en momsfordel ved at erstatte pengelønnen med naturalieydelser.
Frynsegoderne spredes som sagt ikke ligeligt ud over de danske lønmodtagere.
Det er de højtlønnede, der får de fleste frynsegoder, og medens mænd ansat i det private får i gennemsnit 380 kr., ja, så får kvinder, ansat i det private, i gennemsnit kun 100 kr.
De offentligt ansatte får i langt mindre omfang end privatansatte adgang til de her privilegier, og det er klart, at arbejdsløse kontanthjælpsmodtagere, pensionister, efterlønnere m.v. slet ikke har nogen mulighed for at få glæde af frynsegoderne.
Det er altså de grupper, der betaler for, at andre langt højere lønnede skatteydere kan få naturaliegoder.
Af den rapport, som i oktober 2003 blev udarbejdet af en række ministerier, fremgår det, at det forventes, at de frynsegoder vil vokse i omfang i de kommende år.
Rapporten og Skatteministeriet har gjort opmærksom på, at det ikke er usandsynligt, at tabet i løbet af få år vil vokse fra 1 mia. kr. til 4 mia. kr.
En ret stor regning, må man sige,
til den del af skatteyderne, der ikke tjener så meget.
Konsekvensen af det vil være stigende social ulighed, og frynsegoderne vil i stigende omfang selvfølgelig påvirke den fordelingspolitiske effekt af skattesystemet
Der vil ske en systematisk skævvridning.
Samfundsøkonomien påvirkes selvfølgelig også.
Skatteindtægterne reduceres jo.
Vi får færre penge at gøre godt med til velfærden, og det betyder jo, at man enten vil øge nedskæringerne, eller at statens tilbagebetaling af gælden trækkes i langdrag, hvilket også underminerer de økonomiske muligheder for at få en forbedret velfærd i fremtiden.
Alt i alt mener Enhedslisten, at ordningerne har negative effekter, og at det derfor er oplagt at tage den her debat om dem.
Besvarelse
Villy Søvndal (SF), 2004-02-04:
»Vil ministeren redegøre for overvejelserne bag beslutningen om at nedlægge referencegruppen vedrørende selvmord?«
Jann Sjursen (KD), 2004-02-04:
Jeg har et spørgsmål til det forslag til vedtagelse, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil netop har fremsat på vegne af en række partier.
Der står, at det skal sikres, at tabet ved den lavere beskatning af f.eks. bredbånd ikke overstiger de gevinster, der er ved udbredelsen heraf.
Jeg må indrømme, at jeg er ikke helt med på, hvad der egentlig menes med den pind, og derfor kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren allerede på nuværende tidspunkt i debatten kunne uddybe, hvad den rent faktisk betyder, og hvad der i øvrigt tænkes på, når der står »f.eks. bredbånd«.
Er det en hjemme-pc-ordning, som ordføreren var inde på i sit indlæg, eller noget andet i den retning?
Jeg synes, det vil være vigtigt at få det at vide af hensyn til den videre debat, og det er i hvert fald vigtigt for Kristendemokraternes stillingtagen til forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg vil sige, at selv om jeg er århusianer, betragter jeg mig alligevel som lidt af en slags jyde, og så kan jeg sige til hr. Jens Kirk, jeg har oven i købet boet i Jelling, så det må jo være den rene vare, om jeg så må sige.
Men bortset fra det synes jeg, at ligesom det f.eks. er tilfældet med tilsætningsstoffer i fødevarer, er det er et godt forslag, hr. Jens Kirk stiller om, at vi får en tilsvarende liste over disse sprøjtemidler, som skal være tilgængelig på biblioteker osv.
Hr. Jens Kirk siger, at navne som Roundup lyder rent umiddelbart ikke så godt, og jeg tror, hr. Jens Kirk har ret i, at det vil de fleste nok mene, for det er ikke særlig sjovt at få sprøjtet gift ud i naturen.
Men jeg er enig i, at der skal laves en sådan liste, så folk har mulighed for at vide, hvad de grønne regnskaber egentlig går ud på, når det gælder giftstoffer.
Jeg mener også, det vil være en kæmpe fordel, ligesom vi har sådanne lister, når det f.eks. gælder tilsætningsstoffer i fødevarer.
Vi har det på mange områder, vi kan også få det inden for landbruget, og det ville være godt for alle.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg skal kommentere ministerens samlede besvarelse senere i debatten, men jeg synes bare, det er et markant synspunkt, og jeg ville høre, om jeg forstod det rigtigt, at ministeren ligefrem mente, at det var til gavn for folkesundheden, at vi stadig væk åbner for, at der kan være pesticidrester i frugt, at det ligefrem skulle være til gavn for folkesundheden.
Jeg ville godt spørge ministeren, om det ikke er er korrekt, at det er fuldt ud teknisk muligt at producere frugt uden giftrester, det er der intet problem i, helt uden giftrester.
jeg simpelt hen ikke den bemærkning.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-02-05:
Jeg sagde, at det ville være til skade for folkesundheden, hvis de meldinger og konklusioner, som ligger i det her forslag, skulle afholde nogen fra at spise frugt og grønt.
Altså hvis man f.eks. helt skulle afstå fra at bruge pesticider, så ville frugt og grønt blive dyrere, samtidig med at vi jo ikke kan forhindre, at der kommer frugt og grønt ind fra udlandet.
Og så står vi så i den situation, hvor vi fuldstændig snyder og bedrager forbrugerne, for nu står de så i den situation, at de kun kan købe noget, hvor risikoen for, at man overskrider restkoncentrationen, er højere end ved danske produkter.
Og det er da fuldstændigt vanvid.
Jeg tror da, at hr. Keld Albrechtsen ville have stor succes, måske endnu større succes, end han har her i huset, ved at tage rundt og fortælle frugtavlerne, hvordan de ved hjælp af pesticidanvendelse kan producere noget frugt og grønt, der overhovedet ikke er nogen restkoncentrationer i overhovedet.
Der gøres et stort arbejde i frugtavlen for at nedbringe restkoncentrationer til så lavt et niveau som overhovedet muligt.
Bl.a. er der noget i frugtavlen, der hedder integreret produktion, som i øvrigt er vældig efterspurgt, hvor der er nogle klare regler for, hvad man må bruge og ikke bruge af pesticider.
Dermed får man altså et væsentlig bedre produkt til gavn for folkesundheden.
Inger Støjberg (V), 2004-02-05:
For det første vil det betyde et generelt forbud mod pesticider i det hele taget, da vi med de moderne målemetoder altid vil kunne måle os frem til pesticidrester, og det er vel netop derfor, at Enhedslisten fremsætter det her forslag.
Enhedslisten ønsker nemlig ved krigslist at snige et totalt forbud mod pesticider ind ad bagvejen.
Nu er det jo bare sådan, at de rigtig gode krigslister altså ikke tåler gentagelse, så da grækerne for mange år siden gemte sig i en stor hest, som de havde bygget af træ, og som de kørte ind i Troja, havde de jo held til at overraske og narre trojanerne til at tro, at det her faktisk var et offer til afguderne.
Men i stedet overfaldt grækerne byen, da natten faldt på.
Jeg håber egentlig ikke, at Enhedslisten tror, at man med et beslutningsforslag som det her kan lokke Folketinget og måske endda også videnskaben til at tro, at man bringer et vældigt offer til miljøguderne, mens den virkelige dagsorden er at afvikle det konventionelle landbrug i Danmark.
Jeg synes egentlig, det ville have klædt forslagsstillerne at fortælle tingene ligeud.
Et paradoks i forslaget er også, at vi, selv om man så stoppede helt med at anvende pesticider, stadig væk ville kunne finde pesticidrester, fordi tidligere tilladte og langsomt nedbrydelige stoffer stadig findes i jorden.
Alene af den simple grund må Enhedslistens forslag kaldes både useriøst, mangelfuldt og faktisk også fuldstændig urealistisk.
Det ønsker vi ikke i Venstre.
Vi tror på, at vi når længst i Fællesskabet.
I Danmark såvel som i EU foregår der et meget grundigt arbejde med at forhindre, at vore fødevarer indeholder rester
af pesticider, som udgør en risiko for sundheden
I Venstre slutter vi naturligvis fuldt op om den holdning, at vore fødevarer ikke må udgøre en sundhedsmæssig risiko, hvilket vi jo har videnskaben til at vurdere.
Og på den baggrund vil jeg afvise forslaget.
Niels Sindal (S), 2004-02-05:
Vi ønsker også sunde og gode fødevarer på hylderne, lad det være sagt med det samme.
Socialdemokratiet vil til enhver tid arbejde for gode og sunde fødevarer til borgerne uden pesticider.
Men for at nå dette resultat må vi tage afsæt i den verden og den virkelighed, vi lever i.
En ganske stor eksport og import af fødevarer præger dagligdagen.
Da de blev vedtaget, blev danske regler forbedret.
Op igennem 1990'erne blev en lang række pesticider forbudt.
Den mangeårige strategi for pesticidafvikling, som ministeren lige har nævnt, kan vi kun bifalde.
Vi ønsker gennem udvalgsarbejdet at undersøge, hvor langt man kan komme videre med hensyn til at forhindre pesticidrester i fødevarer.
Vi vil gerne sikre en stram overvågning, inklusive forsigtighedsprincip over for nye stoffer.
Vi vil gerne arbejde i de internationale sammenhænge for at begrænse brugen af pesticider og herigennem sikre de laveste grænseværdier.
Vi vil som nævnt gerne øge forskningen, men også dette gennem EU.
Vi er som sagt enige i målsætningen med at forhindre pesticidrester i fødevarer, og vi ser frem til gennem udvalgsbehandlingen at få drøftet, hvordan vi når videre.
Men jeg er nødt til at nævne til sidst, at vi i Socialdemokratiet ser med noget bekymring på den reduktion i jordbrugsforskning, regeringen har gennemført, siden den trådte til.
Vi har gjort op, at der er forsvundet 200 mio. kr. fra fødevareforskning, jordbrugsforskning osv., alle de konti, fra regeringen trådte til, og frem til i dag.
Jeg tror, det er et dårligt sted at spare.
Nu har vi hele aftenen, i 3-4 timer, drøftet fødevarer på kryds og tværs, grønne regnskaber, og vi ved, at vi har et EU-samarbejde, vi skal leve op til.
Vi har også fået dokumenteret tidligere i dag, at vi ikke havde viden nok.
Så jeg vil gerne opfordre til, at regeringen tænker sig om ved næste finanslov og får sat nogle flere penge af til forskning.
Jeg kan i hvert fald love for, at det er det, Socialdemokratiet gerne vil.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Jeg må jo konkludere, at hr. Keld Albrechtsen nærmer sig at være lidt af en jyde, selv om han vistnok er fra Århus.
Men hvis jeg nu nævner de samme ord til hr. Keld Albrechtsen, som jeg nævnte til hr. Touborg, f.eks. Roundup, Oxitril, Laddok, Express og mangan - ville det ikke kræve, at jeg sendte en meddelelse rundt til naboerne med en temmelig lang oplysning om, hvad det i grunden er for noget, og ville de forstå det overhovedet, hvis de ikke fik en mund til mund-forklaring på det? Jeg er i hvert fald klar over, at hvis det var en person, der ligesom hr. Keld Albrechtsen somme tider udtaler, at alt er gift, ville det blive til mere skade end gavn for den åbenhed, der skal være i samfundet, og synes hr. Keld Albrehctsen ikke, det ville være uheldigt?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Nu forstår jeg så ministerens argument, selv om det er lidt kringlet.
Men vil ministeren ikke medgive, at netop når det gælder frugt, er det meget enkelt at undgå restkoncentrationer.
Man kan endda godt anvende sprøjtemidler på frugter og samtidig fuldt ud sikre, at der ikke er restkoncentrationer i det produkt, der når frem til butikkerne, så det kræver ikke engang et sprøjteforbud, når det gælder frugt.
Derfor er jeg lidt, eller, må jeg sige, meget uforstående over for ministerens synspunkt, lige netop når det gælder frugt, fordi det på det område er så nemt at sikre, at der ikke er pesticidrester.
Det kræver bare noget omhu og nogle bestemte tidsfrister osv., der skal overholdes, og det vil jo ikke væsentligt fordyre produktet.
Det er bare derfor, at det overrasker mig, at ministeren bruger frugt som eksempel.
Med udmærkede hensigter er der fremsat sådanne ønsker, og til det har jeg bare sagt, at det er Enhedslisten indstillet på at tage hensyn til i forhandlinger om det, især selvfølgelig hvis det kunne medføre, at vi fik et flertal for en obligatorisk ordning.
Det er ikke noget, der står i forslaget, det er ikke noget, som jeg har fundet på, men jeg siger bare, at vi vil gerne være åbne over for det, hvis det er en betingelse for at få forslaget gennemført.
Men jeg kan forstå, at det ikke er en betingelse fra hr. Kirks side, så det volder altså ingen vanskeligheder.
Så er jeg glad for, at hr. Kirk indbyder så gæstfrit.
Det synes jeg er fint, og som jeg har nævnt, synes jeg også, det er fint, at f.eks. ministeren selv laver grønne regnskaber.
Det er ikke sådan, at jeg mener, at hr. Kirk på det private plan går udpræget ind for lukkethed,
det har jeg ikke beskyldt ham for.
Det er på andres vegne, han ønsker lukkethed.
Hr. Dohrmann må altså undskylde mig.
Det, hr. Dohrmann spørger mig om, er i virkeligheden, om jeg forventer, at man i sit grønne regnskab vil opgive de ulovlige mængder af giftstoffer, man eventuelt har brugt.
Jeg må medgive hr. Dohrmann, at hvis man helt bevidst har brugt for meget gift, er der nok en stor risiko for, at man ikke skriver det i sit regnskab.
Men jeg mener bare, og det sagde jeg også tidligere i debatten, at hvis man afleverer et regnskab, hvor der praktisk talt ikke figurerer gift, og alle og enhver kan se, at man sprøjter massevis af gift ud på marken - jeg tænker ikke på koncentrationen, men at man sprøjter et voldsomt stort kvantum gift ud på marken - vil det give anledning til en sund skepsis hos omgivelserne.
Det er da egentlig meget rimeligt, og det var vel også det, ministeren mente, da hun udtalte sig om det sidste år og sagde, at det kunne være med til at få styr på pesticidforbruget.
Jeg tror, det vil have en positiv virkning og ikke de skrækkelige skræmmebilleder, som hr. Dohrmann og de andre borgerlige ordførere forsøger at mane frem.
Jeg tror, alle vil blive godt tilfredse med det og få glæde af det, lige bortset fra dem, der laver ulovligheder.
De får ikke særlig stor glæde og gavn af det, og det er sandelig heller ikke meningen.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Jeg kan tydeligt mærke, at hr. Keld Albrechtsen overhovedet ikke ønsker at svare på det spørgsmål, som jeg konkret stiller: Hvad vil hr. Keld Albrechtsen bruge de her tal til, som jeg nævnte?
Hvor mange hektar har en landmand, der har fået 68.000 kr. i hektarstøtte?
Hvad kan man bruge det til?
Jeg ønsker bare et lille klart svar på det.
Så spurgte jeg: Hvor mange gange har man oplevet i de grønne regnskaber, at der er anført ulovlige, importerede sprøjtemidler?
Det kunne jeg også godt tænke mig at få at vide.
Hvor mange gange er det bekendt for i hvert fald hr. Keld Albrechtsen?
Det må vi da kunne få et klart svar på her i Folketingssalen, eller ønsker man bare ikke at svare på de spørgsmål, der bliver stillet?