runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-05-28:
Jeg prøver alligevel igen med risiko for, at vi kommer lidt op i diskanten igen.
Referencegruppen har ikke afsluttet sit arbejde.
Da vi tog initiativet i 1998, var forudsætningen, at den i hvert fald skulle arbejde i 10 år, og hvis fru Charlotte Dyremose vil gøre sig den umage at læse referatet af debatten i Folketinget på det tidspunkt, sagde både undervisningsministeren, socialministeren og sundhedsministeren, at der mindst var brug for at arbejde i et 10-årigt forløb.
Når regeringen - selv efter adskillige henvendelser fra dem, der arbejder med selvmord, om referencegruppens mulighed for at fortsætte - ikke svarer, og når referencegruppen beder om, at den i hvert fald får lov til at afvente den evaluering, der skal foregå om 10 dage, er det da fuldstændig bagvendt, at man på et tidspunkt, hvor der endnu ikke er draget nogen konklusioner, vedtager at nedlægge referencegruppen.
Det er simpelt hen en uansvarlig måde at agere på, hvis man i øvrigt synes, arbejdet skal tages alvorligt, og det er jeg i tvivl om at fru Charlotte Dyremose synes.
Det undrer mig, at man arbejder så miskmask og så bagvendt, og det er derfor, forslaget kommer nu.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-28:
Jeg ville bare ønske, at vi kunne tage en konstruktiv dialog.
Det ved hr. Villy Søvndal jo godt er direkte løgn.
Referencegruppen fik en 5-årig bevilling, og den 5-årige bevilling udløber.
Hr. Villy Søvndal har ikke under de relevante satspuljeforhandlinger foreslået, at gruppen skulle fortsætte, så det er politisk plat.
Men skulle vi ikke i stedet diskutere ved de kommende satspuljeforhandlinger, hvordan vi kan gøre en konstruktiv indsats på området i fremtiden, uanset om det hedder referencegruppe, eller det hedder noget andet, og skulle vi ikke holde op med at komme med usande beskyldninger?
Det hjælper vi i hvert fald ingen med.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-28:
Ja, og det er jo lige præcis derfor, vi i dag diskuterer dette forslag.
Jeg må sige, at jeg er altså helt fuld af forundring over, at forargelsen kan skrues op til de højder.
Vi fremsætter et forslag om at bevare en referencegruppe, som endnu ikke er færdig med sit arbejde, selv om evalueringen kommer om godt en uge.
Baggrunden for forslaget er, at man fra regeringens side vedtager at nedlægge gruppen, selv om den har lavet et fremragende arbejde, der ikke er afsluttet.
En række af opgaverne er ikke ført til vejs ende
, fordi man ikke har nået at gøre dem færdige.
At det kan få nogen til at gå så voldsomt højt op i diskanten er dog ganske utroligt, og jeg kan godt sige, at så længe de anbefalinger, vi i sin tid var med til at lave med det første beslutningsforslag i 1999, ikke er virkeliggjort, og så lang tid der ikke er ordentlige tilbud rundtom i amterne, vil vi fra SF's side fortsætte med det.
Det er ikke politisk plat, for det er ethvert politisk partis pligt at holde øje med området, og det bliver vi ved med, også selv om fru Charlotte Dyremose kommer lidt op i diskanten.
Sandy Brinck (S), 2004-05-28:
Nu er jeg ikke forslagsstiller, men jeg går ud fra, at beslutningsforslaget er fremsat, fordi ministeren så klart har givet udtryk for, at hun ikke ønsker referencegruppen.
Senest i dag står der jo klokkeklart i Jyllands-Posten, at den har løst sin opgave.
Derfor siger vi helt sagligt: Når ministeren i sin egen tale nævner nogle opgaver, som skal løses, og som helt klart
er opgaver, referencegruppen skal varetage ifølge det, der blev vedtaget, da den blev oprettet, er det da klart, at for at få en diskussion bliver man nødt til at gøre noget.
Vi kan ikke bare sidde med hænderne i lommen, når det er et så alvorligt problem, og kan den konservative ordfører ikke bekræfte, at når den konservative minister har lavet en konklusion, længe før der er noget at konkludere på, må vi andre selvfølgelig reagere, når vi ikke engang ved, om vi kan diskutere det under de kommende satspuljeforhandlinger?
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Latterlighed kan man komme langt med, men man behøver ikke at illustrere det i Folketinget.
Forslaget skal jo ses i relation til de arbejdsmarkedspensioner, der er kommet på arbejdsmarkedet, som vi nu glædeligvis kan se bliver reguleret for folk, der er i arbejde.
Der er nogle, der ikke har den samme mulighed.
Og skulle de ikke have den samme lige mulighed?
Ikke i Venstres optik.
Det konstaterer jeg bare.
Det er da fair nok, at der er en ideologisk uenighed om, at Venstre ikke ønsker at være med til at sikre de dårligst stillede endnu bedre pensionsforhold, men alene vil drage omsorg for sine venner, og sådan er det.
Det er bare en konstatering.
Det er ikke et spørgsmål.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Jamen det var dog et imponerende spørgsmål, der afstår fra at stille et spørgsmål.
Men jeg må så også svare på det spørgsmål, der ikke blev stillet.
Det, SF siger i sit forslag - det var det, jeg indledte med at sige - er, at SF går ind for, at alle skal have den
samme pension, uanset om de har sparet op eller ej
Det får jeg så en kommentar til.
Vi går ind for, at når man har sparet noget op gennem livet, så må man også godt få noget ekstra ud af det, når man bliver ældre.
SF ønsker, at alle borgere skal have den samme pension, uanset om de har sparet op til den eller ej.
Det vil sige, at de, der gennem en årrække har sparet 10 pct. af deres løn op, skal have det samme i pension som dem, der ikke har sparet 10 pct. op.
Lad mig som ordfører for Venstre gøre det stjerneklart, at vi er imod et sådant rent kommunistisk forslag.
Det må være sådan, at har man gjort en ekstra indsats og lagt opsparing til side, så får man også mere ud af det.
Alt andet er kommunisme.
Når det er sagt, vil Venstre fremhæve, at der faktisk er gjort meget for, at de, der i perioder af deres liv har været på overførselsindkomst, også får en tryg alderdom.
Det er jo sådan, at der opspares beløb fra disse borgere til ATP og SP. Det er jo sådan, at førtidspensionister frivilligt kan spare op, og 50.000 mennesker benytter sig af denne ordning.
Og det er sådan, at de, der ikke har store indtægter i alderdommen, får tilskud til boligsikring, varmehjælp, helbredstillæg og eventuelt personlige tillæg.
Endelig har vi fra Venstres side stemt for den nye supplerende ældreydelse, som i år kommer 170.000 ældre til gavn med et beløb på op til 5.100 kr.
Det er den ordning, som er blevet sat op specielt her i forbindelse med forårspakken.
Så der foretages rent faktisk i dag en stor udjævning af indkomstforskellene i alderdommen.
Vi ser også resultaterne.
I den rapport, vi fik i efteråret 2003, blev det dokumenteret, at de ældre i dag har en mere ensartet indtægtsfordeling end den øvrige befolkning som helhed.
Når vi ser på lavindkomstgruppen, udgør den blandt de ældre kun 1,3 pct., mens den for den øvrige befolkning som helhed udgør 4,7 pct.
Det var det, som den rapport, vi fik i efteråret, påviste.
Venstre ønsker som nævnt ikke en hundrede procents udjævning.
Vi mener, at de, der hele deres liv har betalt skat, været på arbejdsmarkedet og lagt til side med et afsavn på 10 pct. af deres løn, også skal have noget ekstra ud af deres alderdom.
Heroverfor står SF, som vil snuppe folks penge via højere skatter og en nedregulering af folkepensionens grundbeløb.
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Det er klart, at hvis man er uenig i præmissen, så kan jeg godt forstå det, for så er det jo en reel politisk uenighed.
Men vi mener faktisk - det tror jeg sådan set også socialministeren gør, i den her forbindelse den fungerende beskæftigelsesminister - at hvis man bevæger sig ud og møder nogle, der må leve af førtidspension, eller pensionister, som i kraft af dårlig tilknytning til arbejdsmarkedet har en meget, meget, meget lav pensionsdækning, så er der behov for, at vi finder en form, hvor vi kan sikre dem en bedre pensionsdækning.
Jeg synes, det er fantastisk, at man i den samme tale kan påstå, at der bliver mindre ulighed, at vi stort set har løst alle problemerne, og så slutter man af med at sige, at hvis man skulle gennemføre SF's forslag om at skabe øget lighed, så koster det 4 mia. kr. Ergo må der jo være et problem: De dårligst stillede i samfundet har en væsentlig lavere pensionsdækning.
Det kan jo ikke nytte noget, at ministeren henviser til, at vi har en arbejdsmarkedspension, som giver bedre dækning, for vi er fuldstændig enige.
Det er faktisk i konsekvens heraf, at vi har fremsat forslaget, for der er nogle, der ikke følger med; der er nogle, der ikke er omfattet af arbejdsmarkedspensionen.
Det er sådan set dem, vi forsøger at løse problemerne for.
Vi har lavet det som et beslutningsforslag og ikke som et lovforslag, fordi vi netop gerne vil have foretaget de seriøse beregninger.
Når ministeren siger, at det her koster mange penge, ergo er der et problem, hvorfor kan ministeren så ikke i det mindste tage den positive tilgang og sige, at det her er noget, vi skal have undersøgt?
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-28:
Det sidste er jo at opfatte som en klientgørelse.
Det, der her er tale om, er sådan set en lighed i behandlingen.
Det kan godt være, at vi sammen kan løse det her problem via pensionstillægget, men jeg synes, at den fungerende beskæftigelsesminister skal erkende, at der er tale om, at der her er en forskel mellem grupperne.
Er det helt forbigået den fungerende beskæftigelsesminister, at sådan som forslaget er formuleret, er det formuleret på en sådan måde, at det hedder lighed i alderdommen.
Der er altså her tale om den forskel, som der er, og der er jo mange grunde til, at der kan være en forskel, for vi ønsker jo netop et fleksibelt arbejdsmarked.
Jeg går ud fra, at det er man også enig med os Socialdemokrater i, nemlig at vi ønsker at have et fleksibelt arbejdsmarked, hvor der kan være tale om, at man i perioder kan have en arbejdsløshed.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-28:
Det her bliver altså, undskyld mig, mere og mere pindehuggeri fra nogle borgerlige, som må være kommet helt forkert ud af sengen i dag.
Jeg synes for Venstres og De Konservatives ordføreres skyld, at det er godt, at Folketinget snart holder en lille pause, hvor man kan nå at se naturen og få lidt frisk luft og glæde sig over livet i al almindelighed.
Det, jeg er blevet bebrejdet hovedparten af dagen, er, at vi fremsætter et forslag.
Nu rejser gudhjælpemig Venstres ordfører en ny debat, der hedder: Hvorfor har vi ikke fremsat det forslag noget før?
Nu diskuterer vi forslaget.
Altså kan man dog ikke beslutte sig i de to partier.
Nu har man bebrejdet os, at man ikke får debatten noget før.
Det er godt nok svært at fange mennesker i den sindstilstand på det tidspunkt, hvor de lige præcis er parate til at diskutere det, det drejer sig om, nemlig selvmord og ikke alle mulige underlige, sære hjørner af proceduren.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Har vi ikke lige fået hulheden i den del af retorikken vist her, for vi regerer vel ikke landet ved hjælp af en pressemeddelelse?
Der gives vel heller ikke bevillinger ved hjælp af en pressemeddelelse for 5 år siden?
Er sagen ikke den, at hvis det her arbejde skulle køre videre, så var det en fælles opgave i forligskredsen?
Det bliver jeg altså nødt til at spørge hr. Villy Søvndal om.
Vi er enige om alt det indholdsmæssige.
Vi skal nok få et fornuftigt møde over sommeren, det er ikke det.
Men dette med, at ministeren bare kunne køre videre uden overhovedet at drøfte det her spørgsmål i Folketinget, er da noget helt nyt.
Det ville da være grundlovsstridigt og en hel masse forskellige ting.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-28:
Umiddelbart er der efter min opfattelse ikke noget til hinder for det.
Jeg kan ikke se noget, der forhindrer det, for det er en referencegruppe, som er godt i gang, og hvor der fra ministrene i pressemeddelelsen efterfølgende blev udtrykt, at den formentlig skulle arbejde i 10 år.
Vi ville synes, at det var en klog beslutning.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Vi er jo ved at være ved vejs ende.
Vi er enige om at give det her et eftersyn.
Det, der ikke fungerer, må vi så få til at fungere.
Vi kan have forskellige opfattelser af, om det nu er blevet lokalt forankret osv. Tilbage står bare en lille detalje.
Jeg er nødt til at spørge hr. Villy Søvndal: Hvis socialministeren efter referencegruppens udløb ville lade arbejdet køre videre, kunne socialministeren lovligt bare beslutte det, give bevillinger, sætte det i gang og køre videre uden at orientere forligskredsen, uden at vedtage det i Folketinget?
Jeg kunne godt lige tænke mig at høre hr. Villy Søvndals opfattelse af det spørgsmål.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-28:
Det kan godt være, at jeg fuldstændig har misforstået, at regeringen vil fortsætte med referencegruppen.
Sådan hørte jeg bare ikke socialministeren, da hun indledte mødet.
Men det kan godt være, at jeg fuldstændig havde misforstået socialministerens indledende tale. Min stilfærdige bøn er, at hvis man er optaget af at gøre det bedst tænkelige på området, så lad dog den referencegruppe, der indtil nu har arbejdet og lavet et fantastisk flot stykke arbejde, og som endnu ikke er færdig, få lov til at afslutte sit arbejde.
At det er så umuligt at få ind i hovedet for en konservativ ordfører, det overgår langt min fatteevne.
Men jeg anerkender, at det måske ikke er muligt.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-28:
Så fortsætter hr. Villy Søvndal jo desværre i vildfarelsen.
Hvor er det, hr. Villy Søvndal har hørt socialministeren udtale, at noget aktivt skulle nedlægges
, inden hr. Villy Søvndal farede i medierne og kom med den usande påstand?
Det er blot det, jeg spørger om.
For det her handler om, at der er en oprigtig interesse, tror jeg, fra alle partier i det her Folketing for at gøre den bedst tænkelige indsats på det her område.
Det er derfor, jeg synes, at det næsten ikke er til at bære, at det så skulle være hr. Villy Søvndal, der påstår, at det er forfærdeligt, at der kommer politisk plat i det her.
For hr. Villy Søvndal er den første, der er ude at sige, at nu vil regeringen aktivt nedlægge noget.
Det har regeringen på intet tidspunkt sagt.
Så kan hr. Villy Søvndal ikke, hvis han vil holde fast i sin påstand, fortælle mig og resten af befolkningen, hvem det var, der forud for det her og forud for hr. Villy Søvndals påstande i medierne havde sagt, at regeringen aktivt ville nedlægge noget som helst.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-28:
Mit udgangspunkt er jo, at hvis man kigger tilbage på debatten i 1998 - jeg har fuld forståelse for, at det var før, fru Charlotte Dyremose var i Folketinget - var det i pressemeddelelsen en forudsætning, efter vi havde haft debatten, for alle tre ministre, både social-, sundheds- og undervisningsministeren, at det her med referencegruppen blev et 10-årigt forløb.
Det kan da så godt være, at det ikke bliver et 10-årigt forløb, det kan man jo aldrig vurdere.
Det er der jo god grund til at standse op og vurdere undervejs.
Og man kan sige, at hvis referencegruppen havde virkeliggjort alle anbefalinger, der lå, så var der jo ingen grund til at have fortsat en referencegruppe, hvis arbejdet var gjort færdigt.
Det, der bare har undret mig, er, at man efter gentagne henvendelser fra de organisationer, der var med i referencegruppen, hvor man spørger, hvad er vores fremtid, ikke får nogen svar eller får nogle undvigende svar.
Så undrer jeg mig helt oprigtigt over, at man 10 dage før en evaluering skal finde sted, hvor man jo med vægt kan besvare spørgsmålene om, hvorvidt referencegruppen har afsluttet sin opgave, vælger at fare så hårdt frem fra konservativ side, i stedet for at erkende, at hvis det her skal lykkes, så er der brug for, at det forum, som har repræsenteret så meget godt, får lov til at afslutte sit arbejde.
Det er den stilfærdige bøn, vi rejser i dag.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-28:
Jeg skal gøre et stille forsøg på at forklare hr. Villy Søvndal forskellen på debatten i 1998, hvor det er rigtigt, at den konservative ordfører, fru Henriette Kjær, havde en meget positiv indstilling til SF's forslag, og det, der skete her.
Og hr. Villy Søvndal gentog jo den politiske plathed, som desværre er blevet gentaget her, netop at regeringen nedlægger noget som helst.
Lad mig igen minde om, at SF er med i den aftale, hvor der blev lavet en 5-årig økonomisk aftale, der udløb efter 5 år.
Så hvor er det, at hr. Villy Søvndal, før den påstand blev fremsat i medierne, havde hørt, at regeringen aktivt havde villet nedlægge noget som helst på det her område?
Pia Kristensen (DF), 2004-05-28:
Jeg vil sige det på den måde, at referencegruppen har gjort et et virkelig godt og grundigt stykke arbejde, og at der er blevet søsat mange modelprojekter.
På et tidspunkt skal tingene simpelt hen forankres ude i amter og kommuner, og det skal være en helt naturlig ting, at ligesom handicapområdet og alt andet på det sociale område skal også selvmordsområdet varetages af amter og kommuner.
Med hensyn til, hvilken stilling vi vil tage efter en høring og efter en evaluering, kan jeg ikke svare nu, for det er jo hypotetisk.
Jeg ved slet ikke, hvad der vil blive snakket om på de to møder, men vi vil være lydhøre over for alle de argumenter, der kommer frem på de to møder.
Line Barfod (EL), 2004-05-28:
Med hensyn til videnscentret er det klart, at Center for Selvmordsforskning kan tage nogle forskningsopgaver op og formidle nogle forskningsresultater.
Men det er jo ikke det samme som at igangsætte projekter, f.eks. om hvordan man sikrer en bedre behandling af dem, der har forsøgt at begå selvmord.
Det er ikke det samme som at sætte en debat i gang i medierne eller på anden vis for at ændre ved nogle forhold, og er Dansk Folkeparti ikke enig i, at der er forskel på et videnscenter og et råd, der har en helt anden type opgaver?
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Det bliver også en kort bemærkning, for jeg er ikke sikker på, at det tjener noget sagligt formål at gå ind i en debat med hr. Flemming Oppfeldt om det her spørgsmål.
Men jeg vil gerne sige, at jeg tror, at hr. Flemming Oppfeldt enten har misforstået det eller også forsøger at drive plat på folk, der virkelig er dårligt stillet, for forslaget går sådan set på at sikre dem i samfundet, som samfundet ikke har fundet plads til på arbejdsmarkedet, altså folk, der er arbejdsløse, psykisk syge, fysisk syge, førtidspensionister og kontanthjælpsmodtagere.
Men jeg kan forstå, at det ikke er nogle, der har værdi i Venstres optik, for de har jo ikke sparet op, og så skal de heller ikke have.
Hvis det er et livssyn, er det klart, at så er det jo meget vanskeligt at forestille sig, at man kan få et fornuftigt samarbejde med Venstre i den her sag.
Så jeg afstår fra at gå i yderligere debat med Venstre i det her spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2004-05-28:
Det glæder mig at høre, at Dansk Folkeparti vil lytte til anbefalingerne, men betyder det, at hvis anbefalingerne er, at referencegruppen skal fortsætte, og at der fortsat skal afsættes midler på området, vil Dansk Folkeparti også være indstillet på at gøre det?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Center for Selvmordsforskning gør et stort stykke arbejde, men det er altså et videnscenter, der skal forske og formidle viden.
Mener Dansk Folkeparti ikke, det er en helt anden opgave end den, som referencegruppen har?
Dens opgave svarer mere til den opgave, som Færdselssikkerhedskommissionen, Det Kriminalpræventive Råd osv. har, og derfor kan man vel ikke bare sige, at de opgaver, der har ligget hos referencegruppen, nu kan varetages af et videnscenter, for det er jo en helt anden type opgaver?
Hun vil holde et møde og undersøge tingene, og det synes jeg er rigtig godt, men jeg forstår bare ikke, at ministeren ikke afventer den evaluering, der kommer i juni, og hører, hvad man vurderer, der kan være af problemer, inden hun beslutter, at hun ikke længere vil yde støtte på området. Jeg kan slet ikke forstå ministeren, når hun siger, at man ikke kan have bæredygtighed og lokal forankring, hvis der er en overordnet referencegruppe.
Hvis vi snakker om Færdselssikkerhedskommissionen, er det jo også vigtigt, at man alle steder ude lokalt ser på, hvor gode vejene er, og hvad der kan gøres for at øge færdselssikkerheden, og at man i skolerne har færdselsundervisning osv. Hvis vi tager Det Kriminalpræventive Råd, er det jo vigtigt, at alle myndigheder er fokuseret på det kriminalpræventive arbejde, så jeg forstår ikke, at en referencegruppe, der skal se på, hvad der kan gøres i sammenhæng i stedet for af de enkelte myndigheder hver for sig, kan være en sutteklud for nogen.
Henriette Kjær (KF), 2004-05-28:
Jeg synes, at jeg har undersøgt tingene godt, men så siger fru Margrethe Vestager, at hun bl.a. har hørt, at der kan være nogle problemer i forbindelse med behandling ved indlæggelse og andre ting.
Hvis fru Margrethe Vestager har nogle oplysninger, jeg ikke har, vil jeg da bestemt ikke afvise at gennemgå dem og se på, hvad problemerne er, og om det er noget, som egentlig kan klares med den vejledning, som bliver sendt ud her om en fjorten dages tid, så der kan komme bedre styr på det.
Det ville da være dumt af en minister at afvise det, og at jeg så oven i købet skal have kritik for det, finder jeg lidt underligt, for jeg mener dybest set, vi har et godt overblik over tingene.
Det er ment på den måde, at vi skal skabe bæredygtighed på et så vigtigt område, for der findes selvmordstruede i hele landet, i alle kommuner og i alle amter.
Line Barfod (EL), 2004-05-28:
Det er da rart at høre, at ministeren nu vil have et møde for at se på, om der er et problem.
Det er bare lidt sjovt, at ministeren ikke prøver at undersøge tingene først og måske afventer den evaluering, der skal ske i begyndelsen af juni,
så vidt jeg har forstået, før hun griber til at sige, at nu skal midlerne stoppes.
Så må jeg indrømme, at jeg er noget forbløffet over at høre ministeren kalde referencegruppen en sutteklud.
Betyder det, at ministeren også mener, at Færdselssikkerhedskommissionen, Det Kriminalpræventive Råd og Rådet for større Badesikkerhed, og hvad vi ellers har på forskellige områder, er en sutteklud, som forhindrer, at der gøres en større indsats? Mener ministeren ikke, at der faktisk på mange områder kan være behov for, at nogle tænker sammen i større sammenhænge, i stedet for at hvert ministerium tænker for sig, og at der også er behov for, at nogle ser overordnet på tingene og prøver at indsamle de nødvendige ideer og formidle den viden, der er brug for?
Henriette Kjær (KF), 2004-05-28:
Jeg er kun interesseret i, at vi får et bedre overblik og arbejder ud fra de samme informationer, og derfor synes jeg, det kunne være meget nyttigt med et møde, hvor vi får fuldt overblik over, hvordan det ser ud, og hvad der kan være behov for.
Og som jeg også nævnte i min første tale, er jeg indstillet på, at hvis der dukker områder op, hvor vi kan se, der virkelig er et problem, skal vi prøve at få løst det problem, så jeg vil gerne tage initiativ til at indkalde til et møde.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-28:
Jeg håber, ministeren vil anerkende, at vi selvfølgelig agerer ud fra de informationer, vi får fra forskellige steder.
Jeg vil gerne fuldt ud anerkende, at selvmordsforskningen er i god gænge og kører godt, og også mange enkeltstående initiativer, det være sig Livslinien eller andre ting, er finansierede, kører solidt og har en fremtid for sig, som der ikke bliver sat spørgsmålstegn ved.
Som jeg hører det, går bekymringen hos nogle af de frivillige og institutionelle aktører på området på spørgsmålet om behandlingen.
Kan vi være sikre på, at selvmordsovervejelser eller et første selvmordsforsøg bliver fulgt op med en behandlingsindsats, der tager hensyn til netop det menneskes situation?
Det er sådan, jeg oplever problemet, og jeg synes, det ville tjene sagen, hvis ministeren inviterede til et møde, hvor vi kunne danne os et overblik og få sikkerhed for, at ikke kun forskningen og den umiddelbare forebyggende indsats, men også behandlingen er kommet på plads.