runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2006-04-04:
Jeg synes, det er ret utroligt at høre hr. Leif Mikkelsen stå og slynge om sig med, at man skal begrænse væksten osv., og at det er et problem i forbindelse med udlandsgælden og mange andre sjove ting, uden at han overhovedet forholder sig til, hvad det er for en situation, vi står i, hvor der er en enorm vækst i det danske samfund.
Pengene fosser ind i statskassen, private har råd til at bygge flere og flere samtalekøkkener og velværebadeværelser og købe fjernsyn og pc'er og alt muligt andet, som fremstilles i udlandet.
Hvorfor er det så, at det er så farligt for samfundsøkonomien, at kommunerne beslutter, at de gerne vil have hjemmehjælpere til at opfylde de ældres behov, at de gerne vil have pædagoger til at tage sig af vores børn, at de gerne vil sætte folkeskolerne i stand?
Jeg kan ikke forstå, hvorfor hr. Leif Mikkelsen mener, at det er så vigtigt at få kommunerne til at skære ned på den helt basale velfærd for borgerne i kommunerne.
Thomas Krog (SF), 2006-04-04:
Det er jo ikke så mange dage siden, jeg i Kristeligt Dagblad læste, at ministeren faktisk sagde, at det er vigtigt med den interkulturelle forståelse, og at man også havde muligheden for at læse faget i det almene gymnasium.
Jeg undersøgte det så og se, det findes faktisk ingen steder.
På den baggrund kan det godt overraske mig lidt, at ministeren så nu siger nej.
Var det så nej til, at man vil være med til at udbrede kendskabet, eller var det et nej til, at det kan lade sig gøre, altså i modstrid med det, ministeren sagde til Kristeligt Dagblad?
Bente Dahl (RV), 2006-04-04:
Mit spørgsmål er til kirkeministeren, men kirkeministeren må meget gerne rådføre sig med undervisningsministeren om svaret.
Med baggrund i de seneste måneders krise, hvor bl.a. imamer har spillet en rolle, har ministeren da gjort sig overvejelser om imamernes uddannelsesmuligheder i Danmark så vel som i hele Europa med henblik på at etablere kurser, SU, efteruddannelse etc.?
Der ville efter min mening være ganske åbenbare fordele for alle parter ved sådanne muligheder.
Der ville kunne rekrutteres studerende, som i forvejen bor i Europa og i Danmark.
De studerende kan opnå en blåstempling, autorisation, som har en positiv signalværdi for minoriteter, som er i samfundene, og man kan i uddannelsen indføje informationer om de europæiske/danske forhold.
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
I regeringens integrationsoplæg fra maj måned 2003 var der en opfordring til muslimske kredse om at optage kontakt med universiteterne, med de relevante universitetsinstitutter, med henblik på at oprette studier eller uddannelsesforløb, som kunne være et led i en imamuddannelse.
Jeg kan forstå, at der ikke har været sådanne henvendelser.
Det tror jeg i og for sig man er lidt skuffet over på de pågældende universitetsinstitutter.
Og det må naturligvis føre til overvejelser om, hvorvidt vi fra samfundets side kan gøre noget andet og mere end at invitere til en dialog.
Så opgaven er ikke så meget at finde ud af, hvad man skal tilbyde af forskellige uddannelsesforløb.
Opgaven er at finde ud af, hvad det muslimske miljø i Danmark ønsker.
Det er derfor, der ikke er en stor moské i KøFttmo070.fm Page 5315
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
benhavn
, og det er også derfor, at vi ikke har uddannelsesforløb for imamer.
Thomas Krog (SF), 2006-04-04:
Nogle har spurgt: Hvordan kan det så være, for det indeholder da ikke det store, det her?
Og det må jeg jo give dem ret i.
Den grundlæggende reform af uddannelsen mangler.
Alt for mange af de eksisterende problemer er der ikke stillet nogen løsningsforslag til.
Den nu 3 år gamle evaluering, som pegede på nogle konkrete problemer, har man nægtet at lytte til.
Praktikkens mængde, udformning og finansiering er uændrede.
Problemerne med praktikken var jo ellers det helt centrale element i evalueringsrapporten.
Kravene til uddannede pædagoger har ellers aldrig været større.
Regeringen fortsætter med at tale om uddannelser i verdensklasse, men alligevel vil man ikke her bruge en eneste ekstra krone på at forbedre pædagoguddannelsen.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, og det er en klar nedprioritering, som SF ikke deler.
Vi ønsker jo ikke ekstra penge bare for pengenes skyld, men fordi der er bred enighed om nogle områder, hvor ekstra penge kan give en markant bedre uddannelse, Fttmo070.fm Page 5318
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
og her tænker jeg primært på at gøre praktikken SU-finansieret.
Taxameteret på pædagoguddannelserne er også hvert år de seneste 4 år blevet skåret.
Det betyder mindre undervisning.
Kvote 2 er afskaffet i sin nuværende form.
Enlige forsørgere på SU mister op til 4.000 kr. om måneden, når de er i lønnet praktik.
Problemerne er der, men viljen til at finde løsninger er åbenbart væk hos flertallet.
Spørgsmålene er væsentlig flere end svarene.
Hvordan vil flertallet garantere, at uddannelsen i praktikkerne har en tilstrækkelig kvalitet, når de studerende fremover fortsat skal være arbejdskraft?
Hvordan sikres det, at den studerende har tid til at modtage vejledning i at lave uddannelsesplanen?
Hvad vil flertallet gøre for at sikre praktikvejledernes uddannelse, så de kan vejlede de studerende på professionsbachelorniveau?
Hvordan vil flertallet sikre praktikpladser af samtlige typer på pædagogiske arbejdspladser?
SF ville også gerne være gået ind i forhandlinger for at finde løsninger, men ikke engang forhandlingsviljen har været til stede.
Det er faktisk både frustrerende og deprimerende, at flertallet ikke ser pædagoguddannelsen som et værdigt investeringsområde.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget forkastedes, idet 49 stemte for, 64 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
En SU-finansieret praktik skaber bedre sammenhæng mellem undervisning og praktik.
Den giver den studerende mulighed for fordybelse og udvider mulighederne for at finde praktikpladser på specialinstitutioner.
De lønkroner, institutionerne i dag bruger på studerende, skal selvfølgelig i stedet bruges til uddannede pædagoger, og derved kommer der også meget tiltrængt ekstra arbejdskraft til arbejdet med de børn – handicappede og socialt udsatte osv. – de steder, hvor pædagoger i dag gør et vigtigt stykke arbejde i velfærdssamfundet.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-04-04:
Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre har valgt, at vi stemmer for det her forslag til en ny pædagoguddannelse.
Det gør vi, fordi vi mener, at der er elementer af forbedring i forslaget trods regeringens meget lave ambitionsniveau på det her område.
Vi stemmer for, fordi vi synes, der er en forbedring i forhold til faginddelingen, i forhold til, at der kommer et tværprofessionelt element i uddannelsen, at der kommer nogle centrale kundskabs- og færdighedsområder.
Men vi synes, og det har vi også hele tiden fremhævet under behandlingen af det her forslag, at det er dybt beklageligt, at regeringen har valgt at trække det forslag om at forbedre praktikdelen af den her uddannelse, som faktisk lå før folketingsvalget i 2005, tilbage.
Derfor har Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne også stillet et ændringsforslag til det her lovforslag, som går på præcis det, som regeringen lagde op til inden valget i 2005, nemlig at omlægge halvdelen af den lønnede praktik til SU-praktik.
Så vi håber meget, at vi nu ved netop at stille et ændringsforslag, som ordret lægger sig op ad det, som regeringen selv mente inden valget i 2005, kan få lidt lydhørhed for, at vi igen kan få den her debat om praktikdelen.
Fttmo070.fm Page 5317 Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Der var der sådan set indledt forhandlinger.
Der var også indgået en aftale.
Derfor synes vi, det er dybt beklageligt, og vi håber meget, at regeringen, når vi nu har stillet det her ændringsforslag, vil genoverveje, om man ikke dengang var lidt klogere, end man er nu i forhold til praktikdelen på pædagoguddannelsen.
Der er også en række andre ting, som vi i løbet af udvalgsbehandlingen har sat spørgsmålstegn ved i forbindelse med den her reform af uddannelsen, selv om man jo kan sætte spørgsmålstegn ved, om det overhovedet er en reform.
Det gælder specialiseringen, og det gælder med hensyn til, om man kan sikre den nødvendige andel af praktikpladser, som svarer til den specialisering, man nu lægger op til.
Vi kan nemlig godt være lidt bekymrede for, at man ikke har sikret, at der er overensstemmelse mellem specialiseringen og praktikken.
Vi mener faktisk, at pædagoguddannelsen er på linje med f.eks. læreruddannelsen, som der nu er indgået et bredt forlig om.
Det synes vi havde været på sin plads at man også havde taget initiativ til i forhold til pædagoguddannelsen, for vi ser faktisk det her som et af kerneområderne.
Det beklager vi meget, og vi håber, at regeringen nu vil se på vores ændringsforslag, og ikke mindst Dansk Folkeparti, som også var med i den aftale, der blev lavet før valget.
Vi synes sådan set, at det er at løbe fra noget, som man sagde før valget, hvis man gennemfører praktikdelen, som den ligger her.
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
Jamen det ville jeg sådan set også.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bente Dahl (RV), 2006-04-04:
Jeg siger tak for regeringens positive holdning, men jeg ville gerne have nogle konkrete udmøntninger af den positive holdning.
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
Det ideelle ville være, hvis der i Danmark var en muslimsk leder i stil med Bubakeur, som er udpeget af den franske regering til at lede det muslimske rådgivende organ i Frankrig.
Hvis det var en person som ham, som designede en imamuddannelse, ville det være helt perfekt, men kun, hvis der var nogen, der ville bruge de imamer.
Problemet er altså at få dem brugt.
Så jeg beder fru Bente Dahl om at tro på, at både jeg og regeringen har en meget positiv holdning over for at få religiøse rådgivere og få muslimer, som kender Danmark noget bedre.
Det har vi en meget positiv holdning til, men det nytter jo ikke noget at uddanne rådgivere, som ingen vil lytte til.
Bente Dahl (RV), 2006-04-04:
En mangel på dialog må jo ikke bruges som undskyldning for, at der ikke skal foretages noget som helst.
Mener ministeren ikke, at det er samfundstjenligt at få etableret forskellige former for uddannelse af imamerne?
Bertel Haarder (V), 2006-04-04:
Jeg synes, at statsministeren har gjort ganske meget med sine tre Marienborgmøder, hvor der jo ved det ene møde var imamer til stede.
Jeg har bemærket, at en af imamerne, Abdul Wahid Pedersen, har udtrykt ønske om, at imamerne kender mere til Danmark, at de får en uddannelse i Danmark.
Han har beskrevet, hvordan unge kommer til ham med deres problemer i det krydsfelt, de står i mellem deres religion og det danske samfund, og han har mere eller mindre åbenlyst sagt, at han ikke synes, at hans imamkolleger er særlig velegnede til at være rådgivere for unge muslimer i Danmark.
Det tror jeg han har fuldstændig ret i.
Og det er jo endnu et argument for at uddanne nogle imamer, som kender til Danmark, og helst nogle, som har gået i skole i Danmark, har været her i længere tid.
Så jeg kan kun gentage den velvilje, regeringen hele tiden har haft, og gentage invitationen til dem, der måtte komme med gode forslag.
Men forslag er kun gode, hvis der er nogen, der vil bruge dem, ellers duer de jo ikke til noget.
Bente Dahl (RV), 2006-04-04:
Tak for svaret.
Jeg kan forstå, at ministeren finder det hensigtsmæssigt, at muslimske imamer via en eller anden form for uddannelse f.eks. lærer noget om danske forhold.
Men jeg vil gerne høre, hvordan ministeren fremmer denne enighed mellem ministeren og mig.
Hvilke overvejelser gør ministeren sig med henblik på at fremme en dialog med de muslimske samfund, som ganske rigtigt er mange og nuancerede?
Mogens Jensen (S), 2006-04-04:
Som valgt folketingsmedlem i det sådan allermidterste Jylland er det en fornøjelse at være ordfører på et lovforslag, der som en af mange dele indfører den ultimative geografiske ligestilling på det maritime område i form af, at byer nu godt kan være havnebyer, uden at de har en havn.
Forslaget om, at skibe i handelsflåden og fritidsfartøjer godt kan have hjemsted i byer også uden havn, betyder bl.a. der, hvor jeg kommer fra, i Herning, hvor vi har et rederi, at man altså nu kan få sine skibe registreret i hjembyen for rederiet, og det finder vi hos Socialdemokraterne helt naturligt.
Dog er jeg ikke i tvivl om, vil jeg godt tilføje, at var sådan et forslag ikke blevet stillet, så havde man utvivlsomt bare udgravet en havn i Herning, men jeg vil sige, at det her da nu er lidt lettere og lidt mere ressourcebesparende.
Socialdemokraterne kan altså bakke op om det her forslag, og vi kan også tilslutte os bestemmelserne, som giver mulighed for en trinvis indføring af digital skibsregistrering.
Det gælder også forslaget om at ændre på sølovens bestemmelser om bjærgeløn.
Her står vi meget uforstående over for ideen om, at det i fremtiden skal være muligt for rederierne at fravige reglerne om fordeling af bjærgeløn til ugunst for skibsførere eller mandskab.
Vi forstår simpelt hen ikke, at det her forslag fremsættes, og vi mangler simpel dokumentation for, at en ændring af loven på det her område er nødvendig.
Der henvises i lovforslagets bemærkninger til den danske konkurrencesituation på området, men vi ser ikke, at der er fremlagt dokumentation for, at danske skibe konkurrencemæssigt er dårligt stillet under de nuværende regler om bjærgeløn.
Det er værd at notere sig, at bjærgelønnen er en helt almindelig del af de aftale- og aflønningsforhold, som er gældende for mandskab på de danske skibe.
Skal der ændres på de lovgivningsmæssige rammer for det, så er det Socialdemokraternes opfattelse, at det, jævnfør den gode danske arbejdsmarkedsmodel, skal ske efter en fælles indstilling fra de berørte parter.
Vi har noteret os, at hele lønmodtagersiden er imod det her indgreb i de eksisterende regler på området, og vi kan derfor heller ikke anbefale, at de gennemføres.
Jeg skal også derfor klart opfordre erhvervsministeren til, at man fjerner det her forslag fra den samlede lovpakke, ligesom vi altså også gerne i det videre lovarbejde vil gå nærmere ind på spørgsmålene omkring pant i fiskerirettigheder
Fttmo070.fm Page 5320
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-04:
Jeg kan ikke se, at der er et problem.
Det er da kun til glæde, at man kan få private ind med 25 pct., som kan bidrage med deres viden om produktudvikling, så man i et samarbejde kan bruge den viden, som der f.eks. er i en kommune.
Jeg kan heller ikke se noget problem i, at man laver en begrænsning i forhold til salg til private, for det er meget indlysende: En kommune er ikke skabt til at sælge varer på det private marked.
Sådan har det aldrig nogen sinde været.
Tværtimod, så er det en kommunes opgave at prøve at servicere borgerne og opfylde de forventninger, borgerne har, med udgangspunkt i, hvor meget de vil betale i skat.
Det betyder, at de skal levere en vare, men det betyder jo ikke, at de skal producere en vare.
Det, der er det unikke i det, er at kombinere det private med det offentlige.
Men hvis man vil grave grøfter og sige, at alt, hvad der er privat, er forfærdeligt i forhold til at komme ind på det offentlige område, så må jeg sige, at så bliver det en ideologisk debat, og det er det, jeg ønsker at forhindre.
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-04:
Nu siger ministeren selv »lidt bedre«.
Hvad er »lidt bedre«?
Hvad er det for nogle krav, Alexandra-Skolen i Frederikshavn skal dokumentere?
Jeg har set tal, der siger, at 28 pct. er kommet derhen, hvor ministeren gerne vil have.
Er det nok, eller er det ikke nok?
Det er jo derfor, jeg bliver ved med at spørge.
Så siger ministeren, at de job, eleverne har fået, efter de er kommet fra Alexandra-Skolen, ingen relevans har.
Hvem skal afgøre det?
Det er jo folk, der er kommet videre efter eget valg.
Der er folk, der har bosat sig i udlandet, videreuddannet sig.
Den uddannelse, man får på Alexandra-Skolen, er jo ikke en fiks og færdig uddannelse, men er et led i en uddannelse, og derfor er der jo mange af dem, der videreuddanner sig efterfølgende.
Hvorfor kan ministeren ikke acceptere, at det er en deluddannelse, og at man går videre med en uddannelse?
Er det ikke godt nok, at man gør det på den måde?
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-04:
Jeg synes, det er fuldstændig rigtigt at nævne det.
Det er meget centralt, for det er også den diskussion, man har i forhold til at sammenligne omkostningerne ved at producere en vare.
Når man f.eks. skal prøve at lave udbud, skal man Fttmo070.fm Page 5330
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
have en gennemsigtighed med hensyn til, hvor meget det kommunale mener det koster at producere en vis vare.
Der, hvor jeg vil hen med ligeværdigheden, er, at jeg tror, at det, at man f.eks. kan lave et privat-offentligt selskab, jo faktisk betyder, at det er to verdener, der forenes i at prøve at finde ud af, hvad der er ligeværdigt, både ud fra en kommerciel tankegang og også ud fra en tankegang om, at man gerne vil levere den bedst mulige vare til borgeren i forhold til prisen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Men SF's ordfører må da medgive mig, at hvis udviklingen i det pågældende selskab bevæger sig i den retning, at over 25 pct. af ydelserne eller varerne bliver solgt til andre kommuner eller private virksomheder, så vil udviklingen vel egentlig også bevæge sig i en retning, som gør, at det er et kommercielt selskab, og så er der vel ingen grund til, at det skal ligge i det offentlige system.
Så er der vel med den løftestang, som det her lovforslag er, en glidende udvikling, som viser, at man her har succes med kommercielt at agere på markedet, og derfor bør det vel egentlig ikke ligge i det offentlige, for vi er vel enige om, at det offentliges opgave ikke er at drive virksomhed.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Spørgsmålet var ikke om den grænse på de 500.000 kr.
Jeg nævnte det i forbindelse med, at der er sat en grænse på 1,5 mio. kr. som grænsen for, hvornår en offentlig virksomhed kan sælge ydelser til en anden offentlig virksomhed.
Min begrundelse for, at det ikke var en rimelig grænse, var, at allerede ved en 500.000-kroners-udbudsstørrelse har man pligt til at udbyde.
Det har jeg ikke sat spørgsmålstegn ved.
Jeg har et stort hjerte for iværksættere og kan godt se muligheder i det her.
Vi spiller åbent ud med, at vi kan se fordele i at lave offentlig-private virksomheder.
Vi vil bare ikke have dem som en ensrettet sluse ind i privatisering.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Det var lige en enkelt sætning fra hr. Poul Henrik Hedeboe, jeg faldt over, om udbud og grænsen på 0,5 mio. kr., som jeg forstod hr. Poul Henrik Hedeboe var skeptisk over for.
Det er jo den nuværende udbudsgrænse.
Men jeg vil gerne lige høre, om det gav problemer.
For det er jo den nuværende grænse, der ligger på de 500.000 kr.
Nu ved jeg, at hr. Poul Henrik Hedeboe har et stort hjerte, der brænder for iværksætterne.
Mener hr. Poul Henrik Hedeboe ikke, at dette lovforslag netop også er med til at sikre, at flere iværksættere og flere mindre virksomheder også på en række opgaver kan komme ind og være med og dermed også få skabt et godt fundament?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-04:
Først vil jeg kommentere selskabsdannelsen med de 25 pct.
Det er således, at ejerskabet af et anpartsselskab, som kunne være selskabskonstruktionen, kan være af en værdi helt ned til 125.000 kr., hvilket vil sige, at selskabet jo er 125.000 kr. værd med 25 pct. ejerandel til den private del og 75 pct. til den offentlige del.
Dermed kan de små selskaber nemt deltage i det.
Ellers synes jeg, de burde beskæftige sig med noget andet, hvis ikke man kan stable den lille sum på benene.
Dernæst vil jeg sige, at jeg i udvalgsarbejdet gerne vil arbejde for, at andre kommuner ikke bliver betragtet som værende private virksomheder, men at offentlige virksomheder er offentlige virksomheder.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Det sidste er vi enige i.
Det offentliges opgave er grundlæggende ikke at drive virksomhed, og det er ikke det offentliges opgave at lave en virksomhed, som sælger til private.
Der er en fornuftig grænse på 25 pct., og den går vi helt ind for.
Det, der er problemet, er, at hvis man laver et offentlig-privat samarbejde, kunne det godt tænkes – hr. Per Ørum Jørgensen har muligvis svært ved at forestille sig det – at den private part var dårlig og ikke dygtig, og at det så var smartere, at det offentlige drev det og den private mere eller mindre gik ud.
Den balance burde kunne være der.
Den er der ikke i forslaget, og vi vil godt have dynamiske kommuner, vi vil også godt have dynamiske virksomheder.
De, der Fttmo070.fm Page 5342 Monday, May 29, 2006 9:56 AM ikke er dynamiske, må sådan ligesom træde tilbage.
Der må være ligeværdighed.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Vi har for det første denne her kant på de 25 pct., som gør, at det private firma i hvert fald skal eje en pæn del, altså mindst 25 pct. af virksomheden, når den starter.
Det er det, vi har talt om.
Det udelukker i en række større kommuner mindre virksomheder.
Det næste er den mekanisme, der gør, at når man har sit marked, der vokser også uden for det, der er det offentlige område – også ud på andet end den pågældende kommunes område, det være sig andre kommuner eller en region eller staten, eller hvem man nu løser det for, eller for private – så skal den pågældende kommune trække sig bukkende tilbage og sælge med det resultat, at den private aktør har forkøbsret.
Det efterlader jo den der mærkelige skillelinje, at hver gang sådan et samarbejde går godt, bliver det privat, fordi det ligger i loven som en mekanisme, mens hvis det halter lidt, og man har nogle svære opgaver at løse, så kan det private holde sig i baggrunden og lade den offentlige kasse betale.
Det er jo ikke en rigtig fair måde at fremme de fælles investeringer på, og det er det ligeværd, vi har været meget optaget af at tale om.
Fttmo070.fm Page 5340 Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-04:
Jeg har ikke læst lovforslaget på samme måde som fru ... som Socialdemokraterne har.
Jeg har læst ...
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Jeg beklager.
Det var mig, der meldte mig lidt sent.
Jeg sad og lyttede interesseret.
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om han ikke, ligesom andre har gjort her i salen, stiller sig lidt undrende over for det forhold, som ligger i lovforslaget, at i det øjeblik et samarbejde mellem det private og offentlige er blevet en succes, så skal det offentlige tvinges ud.