runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-14:
Jeg skulle bare minde fru Birthe Rønn Hornbech om det spørgsmål, jeg stillede før, og som jeg ikke fik svar på, nemlig om lægdommernes rolle i disse straffesager.
Så skal jeg blot sige angående det her med høringssvar og lovsjusk, at det betyder jo blot, at sagsbehandlingen i udvalget mellem første og anden behandling bliver så meget desto længere.
Så regeringens ønske om at få tingene hurtigt igennem rammer den naturligvis som en boomerang, for så bliver der en længere behandling i udvalget.
Det er der ikke noget mærkeligt i.
Sådan er det jo.
Line Barfod (EL), 2002-03-14:
For det første håber jeg, at fru Birthe Rønn Hornbech vil besvare fru Elisabeth Arnolds spørgsmål om lægdommere.
Det er et spørgsmål af meget stor rækkevidde.
For det andet spørgsmålet om lovkvalitet: Vi kan alle se, hvad der står på ugeplanerne, men vi regner jo også alle med, at regeringen naturligvis lever op til vedtagelsen om lovkvalitet og sørger for, at høringssvarene ligger der. Vi har i så mange sager kunnet se, at de ofte er kommet ret sent, og vi udviser en eller anden forståelse for, at på grund af valg, regeringsskifte osv. er tingene lidt mere sammenpressede, end de plejer at være.
Men naturligvis går vi da ud fra, at høringssvarene kommer, ikke at de ligger der 14 dage inden, når vi får ugeplanen, men at de kommer dagen før.
Når vi så må konstatere om morgenen, at høringssvarene ikke er der, at de ikke er kommet dagen før, at de ikke engang er kommet samme morgen, hvor vi skal have debatten, og hvor man så kunne have nået i løbet af de timer, der var, at sætte sig ind i dem, så er det, at vi reagerer og får at vide, at det er for sent.
Man kan så selvfølgelig sige, at så må oppositionen ændre sin måde at reagere på.
Oppositionen må vænne sig til, at hvis høringssvarene ikke ligger der 4 dage inden, så reagerer vi.
Det giver så regeringen mindre mulighed, kan man sige, for at få tingene behandlet.
Det må være regeringens og ikke oppositionens ansvar at sikre, at høringssvarene er der.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-03-14:
Ud over at fru Margrete Auken er medlem af Præsidiet, har jeg forstået det sådan, at ugeplanerne også udarbejdes i samarbejde med partiernes sekretærer, og jeg er altså nødt til at sige en gang til, at der er ingen af mine kære kolleger, der har henvendt sig til mig på noget tidspunkt og har spurgt: Hvornår kommer høringssvarene?
Kan vi ikke udsætte det?
Det er først her i salen, at jeg direkte bliver konfronteret med, at man havde ønsket en anden mødedag.
Det er en uendelig underlig fremgangsmåde, og fru Anne Baastrup kan ikke engang være her i dag.
Jeg skal ikke sige, at det var derfor, hun ville have det udsat, og det er også sent at opdage om morgenen, at høringssvarene ikke er der.
Men fru Anne Baastrup og jeg plejer at have sådan et forhold til hinanden, at vi snakker om tingene i god tid.
Det kunne man jo have forsøgt, men det har man netop ikke forsøgt.
Så der er ikke noget med, at vi har mast på for at få sagerne på i dag.
Vi har såmænd konstateret, at de stod på ugeplanen, og det havde vi så ingen indvendinger imod.
Nu hører vi her under førstebehandlingen klokken 5 minutter over 16.00, at der er mange indvendinger, men man har altså ikke direkte henvendt sig til mig som regeringspartiets ordfører.
Det kunne man jo have gjort.
Jeg synes, det er et underligt grundlag at spille fornærmet på og gøre det til en principiel sag, fordi man selv har sovet i timen, for det er jo det, der er tale om.
Margrete Auken (SF), 2002-03-14:
Jeg vil bare sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at til de to forslag, som jeg er ordfører på, foreligger høringssvarene, så jeg havde da ikke drømt om, at det ikke var i orden hele vejen rundt, netop fordi det en mærkesag bl.a for fru Birthe Rønn Hornbech, som jeg derfor gik ud fra var på vagt.
Det var mig, der kunne fortælle fru Anne Baastrup i morges, at vi faktisk tager det meget alvorligt.
Da hun sad og græd over, at der ikke var høringssvar,
Jeg vidste det bare først i dag.
Så hykleriet skyldes en dårlig kommunikation inden for SF, at fru Anne Baastrup ikke var klar over, at den ny regering faktisk har lovet at tage det her alvorligt, og at Folketinget tager det alvorligt, og jeg synes, det er ret chokerende, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke er bannerfører for at få taget det alvorligt, men tværtimod står og sviner andre til.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-03-14:
Fru Margrete Auken bærer prisen for topmålet af hykleri
Det er Folketingets Præsidium, der har ansvaret for ugeplanen.
Det har stået på ugeplanen i 14 dage, at de her lovforslag skulle på i dag.
SF har ikke henvendt sig til mig
før - hvis fru Margrete Auken vil høre efter.
Det er Præsidiet, der har ansvaret for ugeplanerne.
Disse sager har stået på ugeplanerne i ca. 14 dage.
SF har ikke henvendt sig til ordføreren før kl. 1 minut over 9 i morges, så når man begynder at tale om noget, der er forhastet, så vil man altså gøre så meget grin med Folketinget, at ordførere, der har forberedt sig, altså skulle begynde at rette ind efter SF kl. 1 minut over 9 i morges.
Det har ikke noget at gøre med anstændighed over for Folketinget, må jeg sige til fru Margrete Auken.
Hvis fru Margrete Auken havde henvendt sig til mig for en uge siden, eller da det kom på ugeplanen, så kunne vi jo have snakket om tingene.
Jeg har altså ikke talt med nogen SF'er, men jeg har ad omveje hørt, at man søgte mig kl. 10.
Så skulle vi ikke få stoppet det.
Vi er altså af den opfattelse, og nogle af os fra vores daglige erfaring, at vi vil have, at biltyveri skal straffes, for det er ikke det rene pjat.
Men der er altså også den erfaring, der viser, at det i meget høj grad hænger sammen med færdselssikkerheden, fordi biltyvene mange gange forvolder uheld.
Med hensyn til spørgsmålet, om 100-dages-programmet skulle være en spændetrøje: 100-dages-programmet er et løfte til vælgerne.
Det er vi gået til valg på, og det er rigtigt, at det her skyldes handlekraft.
Det er en handlekraftig regering, man har fået, og det bliver man altså i oppositionen nødt til at indstille sig på.
Margrete Auken (SF), 2002-03-14:
Fru Birthe Rønn Hornbechs nedladende bemærkninger om, at hun ikke kan forstå, at hastighedsforbrydelser er alvorligere end biltyveri, når det drejer sig om drab i trafikken, vil jeg lade stå for fru Birthe Rønn Hornbechs egen beskrivelse af sin intelligens.
Så vil jeg blot sige om det med høringssvarene, at hvis fru Birthe Rønn Hornbech havde fulgt med i, hvad der er foregået her i huset inden for de sidste par måneder, især inden for de sidste to måneder, ville hun have oplevet, at vi flere gang har været nødt til at udsætte førstebehandlingen af et forslag, da der ikke var høringssvar, fordi Præsidiet har levet op til den vedtagelse, vi har lavet.
Selvfølgelig medgiver jeg meget gerne fru Birthe Rønn Hornbechs aktive støtte, men der var heller ingen protester fra regeringen.
Det var et enigt Folketing, der sagde, at nu skulle vi have orden i lovkvaliteten.
Derfor synes jeg, at den ære skal vi dele med hinanden. Så skal vi også tage konsekvenserne af den, og der er ingen grund til, at vi behandler det her forslag nu, at vi ikke venter de dage, jeg går ud fra det vil vare, for vi kan jo ikke komme videre, før høringssvarene er der i så komplicerede sager som dem, vi behandler i dag.
Så jeg går ud fra, at det kun skyldes, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke er klar over, at vi faktisk har reageret ganske barsk på det i Folketinget, når høringssvarene ikke var der.
Line Barfod (EL), 2002-03-14:
Jeg forstår heller ikke, hvor tvangen kommer ind henne.
Hvad er det, der gør det så vigtigt, at det lovforslag skal behandles i dag, at det ikke kunne vente en uge eller to, til vi havde høringssvarene, og i det hele taget, at man ikke kunne vente med det, til Straffelovrådet havde lavet den samlede vurdering?
Om 2-3 måneder kommer der en rapport fra Straffelovrådet med en samlet vurdering af hele straffelovens strafferammer. Hvad er det, der gør, at det pludselig er tvingende nødvendigt at få det her så hurtigt igennem?
Jeg kan simpelt hen ikke se, at der pludselig er sket en så stor ændring i samfundet, at det er nødvendigt at sjaske tingene igennem så hurtigt uden mulighed for en ordentlig kvalitet i lovtilblivelsen.
Så lige om lægdommere: Jeg kan ikke se, hvor det fremgår, at lægdommerne ikke skulle have en indflydelse på udmålingen af domme allerede i dag.
Nå, nu kan jeg se, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke hører efter, så det må jeg tage igen senere.
Sandy Brinck (S), 2002-03-14:
Jeg synes nok, at det er en lille bitte smule underligt at høre, at regeringen skulle være tvunget til at komme ikke bare med det lovforslag, vi behandler nu, men resten af eftermiddagen står vi over for nøjagtig samme problemstilling, nemlig at vi ikke har høringssvarene.
Fru Birthe Rønn Hornbech bedes bekræfte, at den eneste spændetrøje, regeringen her er i, er den spændetrøje, regeringen selv har strikket.
Det er de 100 dages program.
Det eneste, der har været målet for regeringen, var at få det her fremsat, inden der var gået 100 dage.
Det er det, der har været afgørende.
Det at syne handlekraftig har overgået enhver form for saglighed.
Det er det, fru Birthe Rønn Hornbech bedes bekræfte.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-03-14:
Selvfølgelig havde det været dejligt, om de høringssvar havde foreligget.
Hvis den tidligere statsminister havde udskrevet valg på et tidspunkt, f.eks. i sidste sommerferie, således at man havde fået et helt år til at udarbejde lovforslagene, havde vi jo også haft de høringssvar. Vi har også selv være med til at lave de frister, der skal til, for at vi kan få en forsvarlig behandling tidsmæssigt her i Folketinget, og det vil sige, at lovforslagene skal fremsættes i ordentlig tid. Denne regering har været i en svar situation, derom er der ikke nogen tvivl.
Man kan tage sin kalender frem, og så kan man se det.
Fru Elisabeth Arnold har jo i hvert fald prøvet at være i et regeringsparti i mange, mange år og ved, hvordan tingene foregår.
Så det er beklageligt, men det kan altså ikke lade sig gøre.
Det er de vilkår, regeringen her i den første samling arbejder under, og det bliver så også de vilkår, Folketinget
beklageligvis arbejder under
Det er klart, at domsmænd spiller en meget stor rolle for os, og det, som domsmænd jo henholder sig til, er den retspraksis, de bliver gjort bekendt med af den juridiske dommer.
Det er den retspraksis, vi ønsker ændret, og den retspraksis kan nu engang kun ændres ved, at strafferammerne ændres.
Nu lyser den røde lampe.
Men at begynde herfra at prøve at gøre rede for, hvad fru Margrete Auken ikke kan forstå, er også en meget stor opgave.
Margrete Auken (SF), 2002-03-14:
Vi vil altså også gerne i SF beklage os voldsomt over, at vi ikke har fået høringssvarene. Vi erkender, at vi burde have sagt det i går, for så var forslagene blevet taget af dagsordenen, for det er noget, vi fra ledelsen ser på med meget stor alvor. Jeg synes, at i denne her sag er det ganske grotesk, at vi nu står i en første behandling uden at kende den diskussion. Lad det være sagt som det første.
Så vil jeg godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om det ikke har generet Venstre, at lovkvaliteten har fået sådan et gok, som den fik her, ved at man går i gang med det her
, når det netop er noget af det, vi har lagt meget vægt på i lovkvalitetsdiskussionen.
Det andet spørgsmål drejer sig om straffen for biltyverier.
Jeg kunne have forstået det, hvis det havde været straffen for hastighedsforbrydelser, for det er vitterlig noget, der koster masser af menneskeliv, men jeg hører jo andre steder, at det tager Venstre lettere på.
Man har oven i købet kasseret et justitsministerielt forslag, som ikke satte hastighederne tilstrækkelig højt op på trods af alle, der fraråder det.
Men at biltyverier skulle være alvorligere end hastighedsforbrydelser, det forstår jeg ikke.
Line Barfod (EL), 2002-03-14:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, som jeg ved normalt er meget optaget af retssikkerhed og af ordentlig kvalitet i lovtilblivelsen, om Venstres ordfører finder det tilfredsstillende, at vi i dag behandler et lovforslag med temmelig principielle ændringer, og som i sin konsekvens, i og med at der kommer langt flere i fængsel, er et opgør med 30 års retspolitik, uden at vi har nået at se høringssvarene her inden førstebehandlingen?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Hr. Jens Kirk har da ret i, at det, som hr. Keld Albrechtsen vikler sig ud i her, ikke direkte har noget med lovforslaget at gøre.
Alligevel forstår jeg godt rækkefølgen i hr. Keld Albrechtsens tanker.
Men jeg kommer så med nogle andre tanker, for jeg synes, at det er en spændende debat.
Så jeg vil spørge hr. Keld Albrechtsen, om han mener, at der er længere fra, at grisene gik og rodede i olden i skovene, og til at de lever i industrielle staldbygninger, end fra at mennesket levede i naturlige hytter ude i naturen og så til, at de bor på 5. sal på Nørrebro og hiver deres børn op af sengene kl. 6.30 om morgenen for at sætte dem bag på en cykel og køre dem til en institution, hvor de vil blive passet af fremmede mennesker, og så tilbage igen.
Jeg ved ikke, om den sammenligning kan bruges til noget.
For mig kan den godt.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-14:
Helt stilfærdigt: Venstre var bannerfører for at modvirke lovsjusk og indføre regler for frister og for høringssvar
og for på anden måde at få en ordentlig kvalitet i lovgivningsarbejdet.
Det skal fru Birthe Rønn Hornbech have.
Så roser hun sig af, at Venstre var den drivende kraft, da de var i opposition, for at få dette gennemført.
Det er fuldstændig rigtigt.
Så forekommer det jo ærlig talt lidt ejendommeligt, at så såre Venstre kommer i regering, starter de med at bryde de regler, de selv har været bannerførere for at gennemføre.
O.k., det er i orden.
Sådan er det bare.
Sådan ser jeg det.
Men jeg startede egentlig spørgsmålet om lægdommernes rolle, fordi fru Birthe Rønn Hornbech sagde i sin første forelæggelsestale, at de skulle afspejle samfundssynet.
Jeg kan så forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech mener, at lægdommerne alene skal rette sig efter de juridiske dommere og skal afspejle retspraksis.
De skal ikke selv bidrage med nogen form for sund fornuft eller fornemmelse af, hvad der rører sig ude i det virkelige liv.
Vil det sige, at vi stort set kan undvære lægdommerne, fordi de alligevel blot retter sig efter de juridiske dommeres anvisninger?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Her er tale om et forslag, der efter Enhedslistens opfattelse bryder med alle økologiske grundprincipper.
Man kan sige, at forslaget peger i retning af det jordløse landbrug, hvor man faktisk opdrætter, opfeder dyr helt uden at have nogen jord at gøre det på, for den logiske konsekvens af det her er jo, at man afkobler forbindelsen mellem jorden og husdyrproduktionen.
Det er selvfølgelig, fordi man i dag er i den situation, at den danske svineproduktion har nået det loft, som den danske natur kan håndtere.
Der kan simpelt hen ikke bruges mere gødning i Danmark.
Men man vil åbenbart gerne forsøge, om man så kan drive svineproduktionen ud over det punkt, som den økologiske balance tillader.
Det betyder så, at man skal til at lave en international arbejdsdeling, hvor man producerer foderet i nogle andre lande, hvor man producerer dyrene i Danmark, så kører man dem til Tyskland under uværdige former, og så slagter man dem dér.
Den form for landbrugsindustriel arbejdsdeling er efter min mening direkte uetisk.
Den er også energiøkonomisk hamrende forkert, så det er indlysende, at det vil være meget svært for Enhedslisten at finde formildende omstændigheder ved det her forslag.
Foder kan blive dyrket helt ovre Brasilien eller måske i Polen, og hvor mange svin skal der så til sidst være i disse gigantiske stalde i Danmark, hvor dyrene ikke får adgang til naturen, sådan som dyr jo burde have, men må gå på betonspalter osv.?
Skal man drive den landbrugsindustrielle udvikling så langt ud, at man kan sige, at dyret mister enhver forbindelse med det, som er dyrets natur, nemlig at være i naturen?
Derfor bygger det her forslag på en tankegang, som er så fjern fra de økologiske principper, som noget kan være,
Det er altså et markant eksempel på en filosofi, der sætter den økonomiske vækst over alle andre hensyn og langt ud over, hvad vi ville kunne overleve på lang sigt, hvis vi virkelig indrettede verdenssamfundet efter de principper og den tankegang, som ligger i det her forslag.
Det ville jo have gigantiske konsekvenser, hvis man i andre lande begyndte at indrette sig efter de her principper. Derfor synes jeg egentlig, at forslaget lægger op til en mere dybtgående, principiel og etisk diskussion om, hvor langt man kan drive det landbrugsindustrielle kompleks.
Kan man drive det helt derhen, hvor det mister enhver forbindelse med naturen? Jeg synes i hvert fald, det giver stof til eftertanke, at regeringen fremsætter et sådant forslag som det her.
For mig i hvert fald går man over nogle grænser i den grad, så jeg synes, at det er helt uhyggeligt.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Da den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre Det Konservative Folkepartis holdning. Ligesom for det netop behandlede beslutningsforslag for lidt siden har Det Konservative Folkeparti stor sympati for ideerne og tankerne bag det her forslag.
Bedre dyrevelfærd er også noget, som vi i høj grad ønsker.
Dansk Folkepartis forslag indeholder jo en række konkrete forslag, og jeg skal ikke gennemgå hvert enkelt af dem, men nøjes med at konstatere, at langt de fleste af elementerne vil blive omfattet af regeringens handlingsplan, som også ministeren var inde på i sin tale.
Med hensyn til dyrene i zoologiske haver vil Rådets direktiv fra 1999 blive gennemført i løbet af meget kort tid.
Det er vi glade for.
Hvad angår forbrugervejledning ved køb af dyr, vil Justitsministeriet i løbet af kort tid komme med en bekendtgørelse om privates hold af dyr.
Med andre ord, der arbejdes allerede på sagen, så lad os først se
bekendtgørelsen, før vi tager endelig stilling.
Vi ønsker ikke på nuværende tidspunkt at genåbne sagen, men det er dog vores opfattelse, at det kompromis, der blev indgået i 1997 og i 1999, er et fornuftigt kompromis mellem dyrevelfærd og religion.
Karsten Nonbo (V), 2002-03-14:
Jo, men nu skal vi ikke tro, at al dyrehandel foregår mellem folk, der dyrker erhvervet dyrehandel.
Vi må ikke lukke øjnene for, at der foregår meget privat dyrehandel, og den private dyrehandel kan vi jo ikke forbyde.
Så vi kommer ingen vegne ved at tro, at vi ensidigt kan fokusere på den autoriserede dyrehandel, og det er problemet i dag.
Hvad angår vejledningen, er det da klart, at vi skal have udbredt mest mulig vejledning.
Men det problem, jeg nævnte lige før med de her såkaldte forsømte børn, som har dyr som erstatningsforældre, er vi jo heller ikke kommet en pind videre med.
Men vi skal have oplysningen med, vi skal have det hele belyst, og det ser vi at dette beslutningsforslag er meget positivt over for at gøre.
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Det er blot et kort spørgsmål til hr. Karsten Nonbo.
Det var bemærkningerne om handel med dyr. Mener hr. Karsten Nonbo, at det er korrekt, som det forholder sig i dag, at man faktisk, hvis man eksempelvis blev stemt ud ved næste valg her i Folketinget, så kunne slå sig ned som dyrehandler uden faktisk at have nogen uddannelse til det?
Med hensyn til handel med dyr, hvor vi taler om de yngre mennesker, hvorfor så ikke bare bruge nogle af de brochurer, hvor der faktisk er en vejledning i, hvordan man passer sine dyr, og i loven bestemme, at de skal uddeles?
Hvorfor bruger man ikke dem?
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Det var lige til bemærkningerne om, at Rigsadvokaten skulle ind og kigge på strafudmålingen.
Jeg ved ikke, om jeg lige kort må citere noget fra et blad fra Dyrenes Beskyttelse om dyrplageri.
Bladet skriver, at en mand blev irriteret på naboen kat, fordi den satte poteaftryk, når den gik på hans bil.
Prisen for det var 500 kr. Det er ca. 50 kr. mere end en parkeringsbøde. I øvrigt vil jeg oplyse om, at den tidligere justitsminister også fik Rigsadvokaten til at kigge på det her med strafudmåling
, og på den baggrund konkluderede man, at det ikke kan afvises, at der er behov for en skærpelse på området.
Altså i og med at Rigsadvokaten faktisk har undersøgt området, kan det jo ikke tage ret lang tid for at undersøge det en gang mere, og det vil sige, at vi her har et løfte om, at dette område også kommer med ind i handlingsplanen, og at vi kan se nogle konkrete lovforslag vedrørende strafudmåling for overtrædelse af dyreværnssager allerede i år.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-14:
Det er ikke pænt at begynde at vurdere en invitation.
Nu kan jeg forstå, at hr. Keld Albrechtsen siger: Hvis ikke jeg bliver inviteret på den måde, jeg kunne tænke mig at blive inviteret på, så er det slet ikke sikkert, jeg kommer.
Jamen så vil man meddele Miljøministeriet, at hr. Keld Albrechtsen ikke er disponibel den dag.
Og så er det jo det.
Men en invitation er en invitation, og man er nødt til at tage imod den invitation, man får, eller lade det slippe ud, at man i grunden hellere slet ikke kommer.
Så må man jo se, hvad det ender med.
Men det, jeg har sagt her, det står stadig væk ved magt.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Nu synes jeg, det bliver en lidt besynderlig øvelse, ministeren kaster sig ud i.
Nu skal der åbenbart føres parallelforhandlinger, hvor man har en forhandling mellem regeringen og Enhedslisten om en vandmiljøplan, og så har man en forhandling i vandmiljøpartiernes kreds.
Og det er bare et råd til ministeren, at ministeren kunne jo spørge, om de partier, som er med i det forlig, har noget imod, at Enhedslisten indbydes, således at disse parallelle drøftelser kunne finde sted i det samme lokale, eventuelt i hver sin ende af lokalet.
Det ville være mere praktisk, især hvis man var indstillet på, at vi skulle prøve at nå sammen til noget i enighed.
Men mystikken breder sig om, hvad det er for et forhandlingsforløb, regeringen forestiller sig.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-14:
Det er der ikke noget forkert i, det sker tit, når man diskuterer med hr. Keld Albrechtsen.
Hr. Keld Albrechtsen skulle måske tænke lidt over, hvorfor det sker så tit, netop når hr. Keld Albrechtsen er på talerstolen.
Nu siger jeg det meget tydeligt: Jeg har igen og igen sagt, og jeg kan ikke forstå, hvordan det har kunnet lade sig gøre at holde det skjult for Enhedslisten, for det har stået alle steder, at fødevareministeren og jeg indkalder vandmiljøpartierne til forhandling i foråret.
Hr. Keld Albrechtsen kan trygt regne med, at hvad der er blevet sagt mange gange, det står fortsat til troende, sådan er det.
Det, jeg sagde her var, at også hr. Keld Albrechtsen vil jeg have drøftelser med, og hvis det så skulle føre til, at Enhedslisten kom med, så var det fint.
Men hr. Keld Albrechtsen ved udmærket godt, at der lige ligger det lille smut mellem ordene: »Bliver man inviteret med over, der hvor forligspartierne bliver?«
eller bliver hr. Keld Albrechtsen »inviteret over til ministeren, hvor vi så diskuterer tingene.«
Det ved hr. Keld Albrechtsen alt sammen, men derfor kan det jo være meget sjovt alligevel.
Men det er det sidste, jeg har givet løfte om.
Det er jo almindelige forlig, vi taler om.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Hvis ministeren mener, at jeg udlægger hans tekst, sådan som jeg selv ønsker at høre den, eller hvad det nu var, ministeren antydede, så kan det måske skyldes, at ministerens udtalelser ikke er krystalklare, for jeg må indrømme, at jeg havde tolket det som en invitation også til Enhedslisten til at drøfte den kommende vandmiljøplan. Nu kunne jeg ikke rigtig blive klar over, om den invitation blev trukket tilbage i det svar, ministeren kom med her.
Det håber jeg da ikke, men sådan kunne det godt tolkes.
Hvis ministeren nu oplyste, at han har trukket den invitation tilbage, som han kom til at give, så forstår jeg ikke, hvad ministerens ord om, at vi alle sammen skal samles i en stor konsensus, går ud på.
Så jeg må indrømme, at ministeren har efterladt nogen forvirring om, hvem det er, regeringen vil samarbejde med.