runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2005-03-03:
250 danske familier kom i går aftes hjem til en knust rude, en opdirket lås eller en dør, der var sparket ind.
Indenfor har de fleste vel hurtigt kunnet konstatere, at der har været fremmede, der har været tyveknægte, som har tømt huset for smykker, stereoanlæg og andet af værdi og dermed krænket de 250 familiers allermest private, nemlig deres hjem.
Om få uger har flere af familierne formentlig allerede købt alarmer og sat bedre lås på havedøren, men mange føler, at det aldrig rigtig bliver helt det samme at komme hjem.
Har han været der igen?
Huskede jeg nu lige at sætte alarmen til?
Den utryghed er desværre helt reel.
Den rammer alle i samfundet.
Derfor skal vi sætte ind, hvor vi kan konstatere, at de kriminelle i dag har for let spil, og det har de, når det drejer sig om den helt borgernære kriminalitet, altså f.eks. villaindbrud.
Det her er ikke nogen kritik af politiet.
Det drejer sig om at give politiet nogle bedre redskaber, så politiet er klar til at rykke ud og har en bedre chance for at finde og fælde gerningsmændene.
I 2000 blev Det Centrale Dna-profil-register oprettet på initiativ af den daværende socialdemokratiske justitsminister.
Vi ville forstærke opklaringen af den grove kriminalitet, og oprettelsen af dna-registeret skete efter en meget grundig debat.
Der var mange principielle spørgsmål i spil, og sådan skal det jo være, når vi i Danmark diskuterer ting som dna og registre.
Jeg har selv på nærmeste hold som journalist fulgt flere af de mest uhyggelige drabssager i de senere år, og det er bemærkelsesværdigt, i hvor høj grad dna er en vigtig del af bevisførelsen, ja, vi har endda haft retssager, hvor en morder ville have gået helt fri, havde det ikke været for dnabeviser.
Der har allerede nu været ca. 2.000 hits i registeret, altså hvor der viser sig et match mellem f.eks. dna fra et sporfund fra en forbrydelse og en allerede registreret person.
Det er altså ikke nogen overdrivelse at sige, at politiets arbejde med dna og oprettelsen af det centrale register for 5 år siden har været en bragende succes.
Udviklingen på det kriminaltekniske område har imidlertid åbnet op for endnu flere anvendelsesmuligheder, og den udvidelse af dna-registeret, som der lægges op til i lovforslaget, vil helt konkret give politiet bedre værktøjer, når de f.eks. skal opklare de 250 villaindbrud, som blev begået i går.
Vi ved, at mange af indbruddene bliver begået af den samme gerningsmand.
Politiets efterforskning viser, at op til 15-20 indbrud bliver begået af den samme person.
Målet må altså være at få nedbragt antallet af villaindbrud betragteligt, og her vil det jo være temmelig demotiverende for en tyveknægt på vej ind ad et åbent kældervindue, at han ved, at hans dnaprofil er i politiets register.
På den baggrund mener Socialdemokratiet, at der er gode argumenter for at udvide mulighederne for brugen af dna-profiler i efterforskningen af kriminalitet.
Dna-registeret bliver altså ligestillet med fingeraftryksregisteret.
Vi støtter forslaget, for det vil skabe mere tryghed i vores samfund.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-03:
Men jeg kunne godt tænke mig lige at knytte en enkelt kommentar til det med de her sletteregler og denne her 10-års-periode for sigtede i dna-registeret.
For det er jo rigtigt nok, at der til spørgsmål 10 i forbindelse med lovforslag L 24 i den seneste folketingssamling var indhentet en udtalelse fra Rigspolitichefen, rigspolitiets kriminaltekniske afdeling og rejsehold, der siger, at der var en del af de her sigtede, der så senere begik en forbrydelse, og derfor var der måske alligevel en begrundelse for at bevare de sigtede i dna-registeret.
Men er vi ikke enige om, at denne her lov blev vedtaget i 1999, og hvis man kan regne, er det sådan ca. en 5-6 år siden, og derfor siger det jo intet som helst om, hvorvidt der bliver gentaget forbrydelser efter den 10-års-periode.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslagets formål om at sikre større åbenhed og gennemsigtighed i forbindelse med anvendelsen af beføjelsen i retsplejelovens § 98, stk. 3.
Man ønsker at hindre mytedannelse om f.eks. årsagerne til, at en tiltale er blevet rejst eller ikke er blevet rejst.
Da forslaget er en direkte konsekvens af et oppositionsforslag fra 2003 fremsat af SF, Enhedslisten og Det Radikale Venstre om ophævelse af justitsministerens beføjelser i konkrete straffesager, kan vi naturligvis bakke op om forslaget.
I 2003 blev oppositionsforslaget ikke vedtaget, men en udvalgsberetning, der tog udgangspunkt i et ministersvar, opfordrede ministeren til at fremsætte forslag til større gennemsigtighed i den slags sager her.
Birgitte Josefsen (V), 2005-03-03:
I Venstre går vi ind for det frie valg, og derfor ser vi det fremsatte lovforslag om obligatorisk skiltning ved indgange til offentligt tilgængelige serveringssteder som et skridt i den rigtige retning med hensyn til at begrænse den passive rygning over for den enkelte.
Hver enkelt kan nu, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, selv vælge til og fra, når vedkommende står ved døren.
Vi ved, at passiv rygning og rygning i det hele taget er særdeles sundhedsskadeligt, og det må derfor være oplagt, at forbrugerne får mulighed for at vælge til og fra.
Flere gange har jeg hørt om forældre, der gerne vil gå på restaurant og café med deres børn, men som regel må opgive det på forhånd, da de ikke har kunnet sikre sig, at børnene kommer ind i et miljø, der er røgfrit.
Ligeledes er der mange med lungesygdomme og mange med allergiske reaktioner, der har måttet blive hjemme, og som ikke har kunnet føre et liv som mange andre og f.eks. gå ud og spise en gang imellem.
Også dem giver vi nu en mulighed for at vælge til og fra.
I Venstre er vi overbeviste om, at den obligatoriske skiltning vil give anledning til debat også blandt personalet og ledelsen på spisestederne, og blot det, at en debat kommer i gang, tvinger jo en til at sætte fokus på det vigtige: at rygning er sundhedsskadeligt.
Venstre mener, at det er vigtigt hele tiden at have fokus på rygningsproblematikken.
I Venstre bakker vi derfor op om det fremsatte forslag og ser også frem til, at ministeren i nær fremtid vil sætte en oplysnings- og debatkampagne i gang om rygning og dens skadelige virkning.
Venstre har dog bemærket, at der allerede rundtomkring er en livlig debat i gang.
Både amter og kommuner har i deres sundhedsfremmende politikker taget rygning med i deres programmer, og derfor ser vi, at der allerede er meget stor bevågenhed omkring problemstillingen.
Venstre ser ligeledes frem til, at vi i Folketinget går foran med det gode eksempel, så derfor håber vi, at den synlige skiltning vil blive gennemført meget hurtigt her, når engang lovforslaget er vedtaget.
Sluttelig vil jeg sige, at den konservative ordfører på området ikke kunne være til stede i dag, så derfor er Venstres ord også De Konservatives.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-03:
Vi kan i SF naturligvis ikke være imod det her, alt den stund det er et forsøg på at gennemføre et beslutningsforslag, som vi sammen med nogle andre partier fremsatte.
Men det er et meget, meget lillebitte skridt, og det, vi ønsker, er en langt højere grad af selvstændiggørelse af Rigsadvokaten.
Så selvfølgelig: Ja, til det her, men vi skal fastholde det langsigtede projekt.
Vi vil have en højere grad af frigørelse af Rigsadvokaten fra justitsministeren.
Der har vi forskellige modeller.
Vi har den hollandske model, vi har den norske model.
Men jeg synes i hvert fald, at skridtet er o.k., men det er et meget, meget lille skridt.
Line Barfod (EL), 2005-03-03:
Som andre ordførere har været inde på, var det et beslutningsforslag fremsat af SF, Radikale og Enhedslisten, der senere førte til den beretning, der så fører til det her lovforslag, som er, som fru Anne Baastrup sagde, et lille museskridt på vejen mod at få en mere selvstændig anklagemyndighed, Rigsadvokaten, og selvfølgelig kan vi støtte, at man går det her lille skridt, men vi vil også fortsat arbejde videre for en større adskillelse.
Så vil jeg håbe, at det her også er et udtryk for, at Justitsministeriet generelt vil vise en større åbenhed over for, i hvilket omfang Justitsministeriet går ind og blander sig i konkrete sager.
Jeg har flere gange stillet skriftlige § 20-spørgsmål til justitsministeren for at høre, om Justitsministeriet, som det har været fremme i Ekstra Bladet, har været inde og give pålæg til Københavns Politi eller på anden måde har været involveret i sagerne omkring hashhandler, uden at kunne få svar fra Justitsministeriet.
Men som sagt støtter vi forslaget.
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Det er korrekt, at lovforslaget er resultatet af nogle meget gode, principielle drøftelser, vi har haft her i Folketingssalen, ikke mindst på grundlag af et beslutningsforslag, der handlede om så fine og mere principielle ting som magtens tredeling og meget andet.
Det, der har været min opgave, har jo været at sikre, at det, der har været regeringens helt generelle synspunkt, nemlig at vi mener, at justitsministerens mulighed for at kunne gå ind og give pålæg til anklagemyndigheden i en straffesag, fortsat skulle eksistere, vel vidende at der er partier her, som har en mere ambitiøs målsætning, og som gerne så, at anklagemyndigheden blev fuldstændig skilt ud, og at justitsministeren ingen mulighed havde for at påvirke anklagemyndighedens arbejde.
Men debatten i Folketingssalen dengang endte jo med, at vi kom med forslag til, at vi i hvert fald kunne sikre, at der kom åbenhed, offentlighed og en kvalificering i form af en skriftlig begrundelse for de få, få tilfælde, hvor en justitsminister måtte ønske at benytte sig af den her særlige mulighed.
Så tak for den meget brede støtte til forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Karsten Nonbo (V), 2005-03-03:
Det lovforslag, som vi skal beskæftige os med nu, er en udvidelse af et tidligere lovforslag, nemlig om brugen af dna.
Dna har vist sig som en rigtig god gevinst for efterforskere, men så sandelig også en god gevinst for retssikkerheden.
Vi har en lov, hvor man kan opklare særlig alvorlige forbrydelser, drab, voldtægt osv., ved anvendelse af dna.
Dna er jo en slags fingeraftryk, det er kroppens fingeraftryk.
Det er ikke noget, man kan misbruge, og man kan ikke bruge det til at undersøge og vurdere mandens forsæt, hvorfor han begik forbrydelsen.
Man kan konstatere, at han har været til stede, eller man kan konstatere, at han ikke har været til stede.
Sådan kan dna også bruges til at frikende folk.
Alt i alt er det et rigtigt godt lovforslag.
Det gode ved det er også, at vi får bundet en anden løs ende, som vi havde før, nemlig de sager – drabssager, røverisager – hvor man ikke tog dna-prøver, fordi det ikke var af afgørende betydning for sagens opklaring.
Der kunne man godt have en, som havde begået en forbrydelse, men da han havde tilstået, var der ingen grund til at tage en prøve.
Når det bliver sådan, at man tager dna-prøver på de samme betingelser, som når man tager fingeraftryk, og det vil sige, at vi får et register, der er brugbart begge veje.
Det, der også kommer med, som man kan sige objektivt ikke følger kriterierne, er besiddelse af børnepornografi.
Det kommer særskilt med, og det er en rigtig god ting.
Det er faktisk altid sådan, at forbrydere ikke starter med at begå et drab, de starter ikke med at begå en voldtægt, de starter i den nedre ende af forbrydelsesskalaen.
Når de så har lavet nogle stykker, begynder de at begå værre og værre forbrydelser.
Derfor er det en fordel at få dem registreret i god tid, således at man har dem den dag, hvor de laver den første store kriminalsag, og hurtigt kan få sagerne opklaret.
Det så vi bl.a. i en sag fra Hvidovre med et barnedrab.
Så det skal være Venstres positive indstilling til det her lovforslag.
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Nej, men jeg må sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at man vist skal være radikal for at hoppe på den form for argumentation.
Blot fordi dnaregisteret ikke har virket i 10 år, kan man jo ikke bruge det som argument for, at der ikke er nogen, der er sigtet, som senere efter de 10 år begår en forbrydelse.
Det, jeg lægger vægt på, og det, der står meget klart også i besvarelsen af spørgsmål 10, er, at de dele af politiet, som skal arbejde med den her lov, klart tilkendegiver, at den her regel, som vi nu ændrer på, altså medvirker til at gøre efterforskningen nemmere.
Jeg synes, at det er helt, helt afgørende, når vi står over for et politisk valg om, hvorvidt man skal bevare nogle restriktive sletteregler, eller man skal ændre på slettereglerne, så de bliver ens med fingeraftryksregisteret, at jeg altså lytter meget til, hvad der betyder noget for politiet.
Det er klart, at der er en politisk uenighed, Det Radikale Venstre vil hellere holde fast i den mere restriktive model, og det kan der sikkert være gode, velbegrundede radikale årsager til, men min begrundelse som konservativ justitsminister er altså, at jeg synes, at denne her nye teknologi skal have lov at virke alt, hvad den overhovedet kan, og politiet har sagt, at på det her punkt ønsker man altså at kunne registrere folk i længere tid.
Tom Behnke (KF), 2005-03-03:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Det gjorde vi også, da man indførte den nuværende lovgivning, en lovgivning, der jo gav et meget begrænset register med meget strenge restriktioner for, hvem der kunne komme i registeret, hvor megen straf folk skulle have opnået, hvor længe de måtte stå der osv., altså et meget begrænset register.
Til trods for denne begrænsede deltagerkreds i det nuværende dna-register kan vi jo konstatere, at i løbet af de sidste 3½ års tid har dna-registeret været med til at opklare 1.300 sager, og det er altså temmelig mange sager, som på den baggrund er blevet opklaret.
Vi ser frem til, at vi med det her lovforslag udvider loven og udvider muligheden for, at flere kriminelle kan komme ind i dna-registeret, da vi på den måde kan få opklaret endnu flere forbrydelser, således at vi kan sikre, at de kriminelle kommer bag tremmer, eller hvilken sanktion de nu skal have for deres gerning.
Så vi synes, det er på sin plads, at det sker.
Det er klart, at det har taget tid, for man har lige skullet vænne sig til, hvad det nu er for et nyt værktøj, vi får i brug, men nu kender vi det, og nu er vi glade for det.
Der er ingen tvivl om, at det, man gør med forslaget her, nemlig at sidestille spillereglerne for optagelse af fingeraftryk med reglerne for optagelse af dna-aftryk, om jeg så må sige, så de stort set bliver ens, vil være et godt og givtigt værktøj i politiets efterforskning.
Jeg hæfter mig også ved, og det er jeg glad for, at den dna-profil, som bliver gemt, kun ligger som en talkode, en talkombinationskode, og at denne ikke kan bruges til andet.
Det er jo ikke således, at man har registreret den pågældende kriminelle for noget som helst andet.
Man kan ikke læse noget som helst andet ud af dna-koden, end om den person matcher, hvis man på et senere tidspunkt skulle finde et spor.
Så det er vi glade for.
Vi er glade for, at der er nogle gode spilleregler her, og vi er også glade for, at dna-registeret nu bliver udvidet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-03:
Det Radikale Venstre var med i vedtagelsen af loven om Det Centrale Dna-profil-register, som nu har fungeret i nogle år.
Regeringen foreslår nu, at alle dna-profiler i registeret skal forblive der, indtil personen er fyldt 80 år.
De nuværende regler siger, at sigtedes, men ikke dømte personers dna-profiler skal slettes senest 10 år efter sagens afslutning, og at dømtes dnaprofil skal forblive i registeret til det fyldte 70. år.
Da Det Centrale Dna-profil-register blev oprettet, ønskede vi ikke, at folk skulle stå registreret til evig tid.
Det kom de heller ikke til, for de ville blive slettet 10 år efter sagens afslutning.
Inden for 10 år må det kunne lade sig gøre at få vished for, at hvis en person ikke har begået noget nyt kriminelt, er der ikke meget, der taler for, at vedkommende skulle gøre det igen.
Det er baggrunden for, at vi har de sletteregler, som vi har i dag.
Vi er altså bekymrede over, at slettereglerne nu skal ændres.
Hvorfor skal man stå i et register, hvor der ikke er nogen grund til at man står?
Det bliver en ophobning af data, som slet ikke skal bruges, og derfor mener vi, at man nøje skal overveje at beholde de nuværende sletningsregler i stedet for.
Hvis målet er at få ens sletteregler for dnaprofiler og fingeraftryk, kunne vi i Det Radikale Venstre bedre tænke os ens regler, der fulgte de hidtidige regler om dna, altså med en sletning af sigtedes profiler efter en vis tid, hvis der ikke har fundet en domfældelse sted.
Det Radikale Venstre går positivt til udvalgsbehandling af lovforslaget, men vi er altså bekymrede over sletningsreglerne og vil forfølge sagen i den fortsatte udvalgsbehandling.
Tom Behnke (KF), 2005-03-03:
Jeg er nødt til at spørge ordføreren fra Det Radikale Venstre, hvorfor de hænger sig så meget i det der med at skulle slettes af registeret igen?
Jeg forstår, at argumentet er, at hvis man ikke har lavet noget kriminelt i 10 år, så gør man det næppe igen.
Det er jo et synspunkt, De Radikale kan have.
Jeg tror ikke, det hænger sådan sammen i virkeligheden, men det er ligegyldigt.
Hvorfor er det farligt at blive stående?
Hvorfor er det forkert at blive stående i registeret?
Hvorfor er det så vigtigt for Det Radikale Venstre, at man skal slettes, når der er gået 10 år?
Hvad sker der ved at blive stående, til man er 80 år?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-03:
Nu taler vi jo om også at ville indføre det for folk, der bare er blevet sigtet.
Det synes jeg er værd at få med i forhold til det spørgsmål, som hr. Tom Behnke stiller, især fordi man kan være i den situation, at man bliver sigtet i en sag, men bliver pure frikendt, og den dag, hvis det her lovforslag ellers bliver vedtaget, man fylder 80 år, kan man så få en skrivelse fra staten om, at man nu i øvrigt i 40, 50 eller 60 år har stået i et register, fordi man engang har været sigtet for noget, som man blev pure frikendt for.
Man kan altså få en meddelelse fra staten efter mange årtier om, at nu har vi i øvrigt slettet dig, og i øvrigt har vi vidst, at du var uskyldig hele tiden.
I øvrigt vil jeg da gerne kvittere for spørgsmålet fra hr. Tom Behnke og sige, at vi da gerne vil følge op på det i udvalget og høre, om det virkelig er rigtigt, hvad hr. Tom Behnke siger, nemlig at det ikke hænger sammen med virkeligheden, når vi påstår, at hvis folk ikke har begået en forbrydelse i 10 år, er der en mindre sandsynlighed for, at de begår nye kriminalitet.
Det vil vi gerne stille uddybende spørgsmål til justitsministeren om, så vi kan høre, om virkeligheden er, som hr. Tom Behnke forestiller sig den, eller om den er, som Det Radikale Venstre her har fremført.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-03:
Jeg vil i det hele henvise til den tale, som SF holdt inden valget.
Der er bare lige ganske få ting, som vi skal huske: For det første har Rigsadvokaten sat en arbejdsgruppe i gang, der skal undersøge, om politiet kan komme bagom og efterfølgende gå ind i det der grundlæggende materiale, således at man på et senere tidspunkt på baggrund af et dna-register kan gå ind og få undersøgt generne.
Det synes vi er en ganske problematisk konsekvens af udvidelsen af det her register, og derfor skal vi have styr på det.
Det næste er, at vi skal have sikkerhed for, at de efterforsknings-dna-registre, der er, rent faktisk ikke bliver etableret på en sådan måde, at vi kan stå i en situation, hvor der kommer snavs ind i det, hvor man får et tilsvarende dna-hit i det almindelige register med den konsekvens, at folk kan blive dømt for noget, de overhovedet ikke har lavet.
Vi har en konkret sag.
Heldigvis for manden sad han i arresten i den anden ende af landet.
Med disse to forbehold støtter vi stadig væk lovforslaget, idet vi har den løbende diskussion om, hvorvidt registreringen skal fortsætte helt op til 80 år.
Line Barfod (EL), 2005-03-03:
Det vil sige, at Enhedslisten er imod, at man vælger at udvide dna-registeret til at omfatte folk, der ikke er blevet dømt for kriminalitet.
Vi mener ikke, at uskyldige skal registreres.
Og så mener vi stadig, at vi har et problem i forhold til hele reguleringen af selve det materiale, der bliver brugt til at lave dna på.
Der ligger hele det uafklarede spørgsmål om biobankproblematikken, som også bliver diskuteret på det sundhedspolitiske område.
Så vi håber, at vi får nogle flere afklaringer under udvalgsarbejdet, også det, som fru Anne Baastrup efterlyste, om, hvad der egentlig sker med selve det materiale, der ligger til grund, og hvordan vi sikrer, at det ikke kan misbruges.
Peter Skaarup (DF), 2005-03-03:
Ja, det er et spørgsmål til justitsministeren, om justitsministeren har nogen tal for, hvordan det ser ud med dem, der er under den kriminelle lavalder, men som politiet mener har begået alvorlig kriminalitet.
Kan man se nogen tendens til, at det er de samme mennesker, der begår kriminalitet, når de kommer over den kriminelle lavalder og altså kan dømmes?
Og kunne det ikke, hvis der er den sammenhæng, at man begår kriminalitet, når man kommer over den kriminelle lavalder, være et rigtig godt argument for at lave den dna-registrering, selv om man altså på det pågældende tidspunkt første gang er under den kriminelle lavalder?
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Jeg har ikke nogen tal med mig i dag, men der er da givetvis personer, der begår kriminalitet, før de når det 15. år, og som efterfølgende også begår kriminalitet.
Det, jeg bare synes man skal holde fast i, er, at vi har en kriminel lavalder, og at det, man begår i sin pure ungdom, mener et stort flertal i Folketinget ikke skal forfølge en resten af ens liv, hvis man retter op på tingene.
Man kan sige, at hvis man begår kriminalitet igen, når man er nået over den kriminelle lavalder, så ender man jo i dna-registeret, og så kan det blive brugt af politiet.
Så jeg tror nærmere, det er sådan en politisk vurdering af, hvorvidt det er rigtigt de facto at fjerne den kriminelle lavalder på nogle punkter og så sige, at der skal man altså ind i registeret, selv om man ikke modtager en dom.
Og det er jeg altså som sagt meget skeptisk over for.
Jeg mener stadig væk, vi må fastholde en skillelinje om, hvad der sker før og efter det 15. år.
Peter Skaarup (DF), 2005-03-03:
Men hvis argumentet er, at vi ikke vil have, at den kriminalitet, vedkommende eventuelt har begået, mens vedkommende var under den kriminelle lavalder, skal forfølge den person resten af personens liv, og at det er argumentet imod at foretage en registrering i dna-registeret, så kan man jo sige, at argumentet for, at sigtede skal indgå i registeret, vel også falder væk, for man er jo ikke dømt, hvis man er i en sigtets situation.
Så jeg synes ikke rigtig, at den argumentation hænger sammen.
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Jeg vil gerne sige, at jeg helt principielt synes, at der er alverden til forskel på en voksen person, der er sigtet i en sag, og en ung person på 12 år, der begår kriminalitet første gang.
Jeg synes, der er meget, meget stor forskel.
Man kan så sige, at der her er uenighed om, hvordan vi mener, at de to forskellige typer skal behandles af systemet.
Men jeg vil meget gerne medvirke til at fremskaffe den nødvendige statistik på området.
Jeg har ikke noget med mig i dag, men jeg er helt sikker på, at der er data på det.
Ellers må vi i hvert fald sørge for, at det bliver fremskaffet, for det er jo i sig selv en interessant debat at følge, hvor mange af de unge, der er på vej ud i kriminalitet, vi ikke får hjulpet i tide, men som ender med at blive – i gåseøjne – professionelle kriminelle, som altså måske er sværere at få i tale.