runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-21:
Jeg synes, der bliver sagt mange ting, som ikke hænger sammen i denne her debat.
Jeg vil bare bede statsministeren bekræfte, at det, Schengenaftalen indebærer, når vi taler om flygtninge, er, at det bliver sværere at være flygtning.
Det bliver vanskeligere for en flygtning at få asyl i Europa, det bliver vanskeligere for en flygtning at komme til Danmark, det bliver vanskeligere at få adgang til et fly, så man kan komme frem og overhovedet søge asyl, og det bliver vanskeligere at komme over de ydre Schengengrænser, som bliver lukket med pigtråd.
Det bliver i det hele taget meget, meget vanskeligt at forestille sig, at der overhovedet kommer flygtninge i nævneværdigt antal til Danmark i fremtiden, fordi vi nu trækker vindebroen op og lukker os inde i et Fort Danmark i et Fort Europa.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-03-21:
Jamen jeg er lidt forundret over statsministerens svar på spørgsmålet, for statsministeren nævner jo selv rigspolitiets seneste meldinger.
Er statsministeren ikke bekendt med, at den seneste rapport fra rigspolitiet forudser en stigning i kriminaliteten som følge af Schengen?
Det er jo også det, der er blevet refereret i radioaviserne her til morgen, hvor man også fortæller om, at erfaringerne fra andre lande, der er trådt ind i Schengen, allerede viser, at der sker en stigning i hverdagskriminaliteten som f.eks. indbrud og biltyverier.
Når man sammenholder det med, hvad der bliver sagt fra Dansk Flygtningehjælps asylafdeling om, at Schengen med hensyn til fingeraftryk og den slags også gør det sværere,
så synes jeg, at vi mangler et reelt svar fra statsministeren.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-21:
Jeg er meget overrasket over svaret, for hvis hovedformålet med Schengensamarbejdet nu lige pludselig er blevet at forstærke indsatsen over for grænseoverskridende kriminalitet, hvorfor starter man så Schengensamarbejdet med at fjerne de indre grænser, altså grænsekontroller?
Så skulle man jo beholde dem og så i øvrigt samarbejde om at bekæmpe kriminalitet. Nej, hovedformålet er selvfølgelig et andet, og det ved statsministeren, som selvfølgelig kender Schengenkonventionen, også godt.
Det er at skabe
fri bevægelighed.
Det er, at man synes, det er odiøst internt i EU-landene, at man skal vise pas mellem EU-lande, og det fremmer så den grænseoverskridende kriminalitet, hvorfor man må sætte nogle andre initiativer i stedet.
Altså det er også det, den radikale ordfører her i Folketingssalen tidligere har givet udtryk for.
Jeg ved ikke, om der nu pludselig er kommet en ny linje dér.
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre.
Og så kommer vi til spørgsmålet om de ydre grænser, for en betingelse for, at man overhovedet så, efter det statsministeren siger nu, vil kunne få en begrænsning i den stigende kriminalitet, der ellers ville blive tale om, er jo, at de ydre grænser er sikre, og at der ikke sker en stigning i antallet af illegale indvandrere over de ydre grænser.
Det er lande, der har været medlemmer af Schengen i en årrække, de har jo Schengensamarbejdet nu, og til de lande er antallet af illegale indvandrere altså stærkt stigende.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-21:
Jeg synes, at udviklingsministeren på udmærket vis har argumenteret for, hvorfor Schengen er en rigtig og en vigtig ting. Jeg tror, man skal gøre sig fuldstændig klart, at professionelle, organiserede kriminelle jo ikke stiller sig op i kø ved den danske grænse for at vise pas.
Jeg tror, hr. Thulesen Dahl må se i øjnene, at vi har at gøre med internationale, professionelt organiserede kriminelle, som på en helt anden professionelt tilrettelagt måde drager omkring for at udøve kriminalitet.
Formålet med Schengen er at få et effektivt samarbejde til bekæmpelse af kriminalitet og til sikring af de ydre grænser.
Og det er egentlig et rigtig godt formål.
Jeg er også sikker på - også med de meldinger, der er fra rigspolitiet og deres arbejde - at vores indsats i forhold til den professionelle kriminalitet vil blive meget, meget stærkere.
Må jeg bare nævne, at der jo nu etableres et internationalt informationssystem, som gør, at vi ganske, ganske effektivt kan få fat på kriminelle i Europa.
Jeg tror, det er vigtigt, at befolkningen nu ikke skræmmes af en fejlagtig informationskampagne fra Dansk Folkepartis side.
Man kan være fuldstændig sikker på i den danske befolkning, at der er et meget tæt samarbejde mellem politimyndighederne både på den danske og på den tyske side af grænsen, og at der er et højt beredskab hos dansk politi, de er aktive ved den danske grænse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-21:
Ja, nu er det jo ikke kun Dansk Folkeparti desværre, der er skeptisk over for de konsekvenser, der bliver et led i Schengenaftalen med afskaffelsen af grænsen her natten mellem lørdag og søndag.
Vi har hele morgenen i radioen kunnet høre, at de handlende nede i Sønderjylland giver overarbejde til de firmaer, der skal lave sikkerhedsudstyr og alarmer og gitre for butiksvinduerne; så bekymringen er stor og sandsynligvis også berettiget.
Det er selvfølgelig lidt med baggrund i det, der sker, at jeg beder statsministeren om at bekræfte, om han er enig med ministeren for udviklingsbistand, når hun i Folketinget den 27. februar konstaterede, at problemet med illegal indvandring til EU-landene er stærkt stigende.
Ministeren for udviklingsbistand siger, at for Spaniens vedkommende er der sket en firedobling bare fra 1999 til 2000 af illegale indvandrere, og hun siger, at antallet af illegale indvandrere til EU som sådan fra 1993 til 1999 er steget fra 40.000 til en halv million.
Hun mener, det er noget, der giver anledning til en tanke om, at det nok også fortsætter i årene fremover, og at det er et problem, der virker uoverskueligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-21:
Ja, men jeg ser også frem til, at vi skal have en politisk debat og en afklaring af mange ting, men det, jeg beder om her, er, at regeringen går i gang med en teknisk belysning, og det er lidt ærgerligt, hvis vi skal til at have det gennem et langt tovtrækkeri og en besvarelse af en række skriftlige spørgsmål.
Det var derfor, jeg havde fundet, at det havde været bedre, at regeringen selv havde iværksat en sådan undersøgelse.
Men jeg vil så prøve at spørge statsministeren endnu mere konkret: Vil regeringen udarbejde en redegørelse for, i hvilket omfang atommagter som Kina, Rusland og Indien i dag er i stand til at angribe Thulebasen, og hvordan udsigterne er for, at de vil kunne gøre det om 10 eller 20 år?
Hvad er risikoen for, at Kina f.eks. udvikler en ubådsstyrke, som kan bruges til at angribe de baser, hvorfra varslingen til et raketskjold skal varetages?
Det er faktuelle oplysninger, som jeg synes at alle i Grønland og Danmark bør have kendskab til, inden der træffes en beslutning den 5. maj. Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-21:
Jeg må jo sige til hr. Keld Albrechtsen og hr. Villy Søvndal, at vi er i den situation, at vi faktisk ikke har noget at analysere på.
Jeg tror, begge spørgerne, som jeg ved følger den her udvikling intenst og med stor interesse, som vi jo også gør i regeringen, er fuldstændig på det rene med, at de politiske omstændigheder, hvorunder et sådant atomskjold i givet fald skulle etableres, vil være fuldstændig afgørende eksempelvis for den risikovurdering, som hr. Villy Søvndal er inde på.
Derfor er jeg også glad for, at USA har signaleret, og det synes jeg er tilfredsstillende, at de lægger vægt på en dialog både med Europa, med NATO-allierede i Europa og naturligvis også med Kina og med Rusland.
Så i dag føler jeg egentlig ikke, at vi kan komme det nærmere.
Jeg har ikke mulighed for at belyse det nærmere, fordi sagen nu ligger i et spor, og så kommer vi jo jævnlig tilbage til det.
Jeg ved, at vi jo har en debat, jeg tror, det er den 5. maj, hvor vi da yderligere kan gå ind i materien.
Villy Søvndal (SF), 2001-03-21:
Statsministeren har jo ret i at sige, at vi endnu ikke kender den endelige, præcise udformning af det amerikanske system.
Vi ved ikke, hvor meget det bliver landbaseret, hvor meget det bliver søbaseret osv. Men jeg forstår ikke helt, hvorfor det er vigtigt i forhold til Thulediskussionen.
Den afgørende pointe i forhold til Thulediskussionen er jo, at hvis Thule skal anvendes til de tidlige advarselssystemer, og hvis nogen i en konfliktposition vil sætte det tidlige advarselssystem ud af kraft, så må det kunne lade sig gøre uanset udformningen af det amerikanske program at analysere, hvilke konsekvenser det vil have for grønlandsk sikkerhed. Det mener jeg sådan set ikke er snævert knyttet til, hvilken type af missilforsvar amerikanerne ender med. Deler statsministeren den opfattelse?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-21:
Det, jeg frygter, er, at statsministeren nu siger, at det er for tidligt, og når så beslutningen, hvis den går os imod, bliver et ja fra den danske regerings side, hvad jeg ikke håber, men hvis den bliver det, så kan det pludselig vise sig at være for sent at gennemføre de her undersøgelser.
For det, der jo er problemet, er, at det her kræver en militærteknisk undersøgelse af, hvilke trusler man kan regne med vil kunne blive aktuelle imod Thuleområdet i Grønland, og det skal jo beskrives.
Og der vil jeg gerne spørge statsministeren, om ikke vi kan få en militær bedømmelse af de trusler, som kan komme til at foreligge.
Det er jo noget, der bør undersøges nu, mens der er tid til det, og statsministerens nøletaktik er jeg ikke enig i, men den giver jo så i hvert fald tid til at undersøge tingene.
Det synes jeg også Grønland må have krav på.
Det er jo desværre ikke noget helt urealistisk billede 10 eller 20 år frem i tiden. Så jeg vil godt spørge statsministeren: Kunne vi ikke få sådan en militærteknisk bedømmelse fra regeringens side af, hvad trusselsbilledet er, hvis Thulebasen i givet fald bliver inddraget?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-21:
Vi er imidlertid nu i en fase, hvor vi kan sige, at vi ved, at USA på ingen måde har lagt sig fast på et bestemt system.
Derfor vil jeg være glad for det, hvis hr. Keld Albrechtsen har forståelse for den linje, som regeringen har lagt, forståelse for, at vi fastholder og fortsætter den linje.
Vi lægger meget stor vægt på at deltage i dialogen, som også USA har givet tilsagn om, og jeg lægger tilsvarende meget stor vægt på, at de grønlandske politiske myndigheder holdes løbende orienteret og deltager i dialogen.
Jeg kan forsikre hr. Keld Albrechtsen om, at det jo er helt naturligt også at tænke på de sikkerhedspolitiske aspekter, som hr. Keld Albrechtsen her er inde på.
Sagen er imidlertid den, at det endnu er for tidligt at kunne sige noget mere detaljeret om det, fordi vi simpelt hen ikke har oplysninger om det, og fordi, som jeg sagde før, den amerikanske administration ikke har lagt sig fast på systemet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-21:
Når jeg har stillet dette spørgsmål, er det jo, fordi på et eller andet tidspunkt skal den danske regering og Folketinget
jo tage stilling til de amerikanske missilforsvarsplaner, og i den forbindelse kommer så spørgsmålet om eventuel brug af Thulebasen og den risiko, som det så indebærer for befolkningens sikkerhed, hvis Thulebasen bliver et bombemål, hvilket meget jo desværre kan tyde på at den vil kunne blive, fordi magter som Kina og Indien kunne tænkes at ville rette angreb mod de installationer, som er knyttet til et raketforsvar, hvis der på et tidspunkt opstår en international krise.
»Hvad er regeringens bedømmelse af den militære fare og risiko for den grønlandske befolkning ved at modernisere Thulebasen, så den indgår i opbygningen af det amerikanske raketskjold, og vil regeringen - i samarbejde med det grønlandske landsstyre - sikre, at denne problematik bliver undersøgt og afklaret?« Skriftlig begrundelse Politiken kan den 14. marts 2001 citere kinesiske diplomater for udtalelser, om at Danmark og Grønland kan komme i en udsat position, fordi de amerikanske planer for raketskjoldet indebærer, at der skal opstilles en radar på Thulebasen, der kan spore missiler i god tid.
Den kinesiske diplomat Fu Zhigang, som er ansvarlig for nedrustningsspørgsmål på den kinesiske FN-mission i Genève, siger til Politiken, at »Radarerne, der skal opstilles i Europa, vil være prioriterede mål i en krig.«.
Karen Jespersen (S), 2001-03-21:
Det er typisk sådan, bestemmelserne er.
Peter Duetoft (CD), 2001-03-21:
Tak til ministeren for svaret.
Men det vil sige, at man efter § 9, stk. 2, nr. 4, i 1998 i den konkrete sag siger: Nu synes
vi, at vedkommende har været her så længe, og det er umuligt at få vedkommende tilbage, fordi Sri Lanka ikke rigtigt vil noget som helst, og den usikkerhed skal den pågældende så ikke gå i, og derfor synes vi, det er rimeligt, at vedkommende nu kan være i Danmark og have et normalt liv og planlægge efter det og vide, at det så er her, han er.
Så kommer man 2½ år efter og siger: Hvis du gifter dig her i landet med en fra dit eget land og har været gift i flere år og I har børn sammen og har bopæl sammen osv., jamen så synes vi faktisk alligevel ikke, at den stabilitet, som vi ønskede at skabe i 1998, er nødvendig.
Det hænger da ikke rigtig sammen, vil jeg gerne sige til ministeren.
Jeg opfatter ministerens svar sådan, at det i tilfælde med sygdom osv., er åbenlyst, at man ville kunne få familiesammenføring, hvis de øvrige krav ellers er opfyldt.
Men jeg synes også, at det lyder lidt underligt, at man ikke kan få det i denne her sammenhæng.
Men jeg kunne forstå på ministeren, at det kneb lidt med svaret og med tiden til sidst, så derfor får ministeren jo altså nu en chance for at fortsætte, hvor ministeren slap.
Karen Jespersen (S), 2001-03-21:
Det vil jo altid være sådan, at man vil kunne få ægtefællesammenføring efter de almindelige regler for familiesammenføringer.
Det er jo her, de almindelige regler og den berømte eller meget omtalte 3-års-regel kommer ind i billedet.
Det er jo ikke sådan, at man ikke kan få familiesammenføring.
Det er bare sådan, at der skal ret meget
til, før man er i en helt særlig situation, sådan at man kan få familiesammenføring efter § 9, stk. 2, nr. 4. Hvis vurderingen er, at man ikke opfylder de særlige betingelser, jamen så er det, man må vente, til man opfylder de almindelige betingelser for familiesammenføring.
Hvis man så også har mulighed for at tage tilbage til sit hjemland, altså hvis de udsendelseshindringer, der gjorde, at man i sin tid fik lov til at opholde sig i landet, ikke længere er til stede, så er det klart, at det også er et vilkår.
Men under alle omstændigheder er det sådan, at man har de almindelige bestemmelser for ægtefællesammenføringer, som man kan få sin ægtefælle hertil efter.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-21:
»Vil ministeren redegøre for status for det lovforslag, som Miljøstyrelsen i 1999 udarbejdede om forbud mod privates brug af sprøjtegifte, og som blev sendt til vurdering hos Kommissionen?«
Skriftlig begrundelse
En række borgmestre i hovedstadsområdet har opfordret regeringen til at indføre et forbud mod salg af sprøjtegifte til private af hensyn til grundvandsbeskyttelsen.
Ministeren har ifølge pressen udtalt, at han finder forslaget interessant og vil se positivt på forslaget.
Artiklen citerer Miljøstyrelsen for, at det var planen, at lovudkastet - efter at Miljøstyrelsen havde fået bemærkninger fra EU - skulle sendes i høring i Danmark og herefter udmøntes i et lovforslag, medmindre EU sagde nej.
Med spørgsmålet ønskes belyst, om EU har sagt nej, og om ministerens tilkendegivelser over for pressen kan tages som udtryk for, at situationen er ændret.
Arne Rolighed (S), 2001-03-21:
Jeg ved fra de forskere, der er på Rigshospitalet, at de har en egeninteresse, en særlig interesse i også at få det her projekt sat op.
Jeg ved, at virksomhederne har en interesse i det og også en objektiv interesse i at få forskningen sat i gang.
Og jeg er helt sikker på, at videnskabsetisk komité også vil behandle det her så hurtigt, som det lader sig gøre.
Jeg vil følge projektet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Birthe Skaarup (DF), 2001-03-21:
Det er meget vigtigt for mig at få pointeret: Vil ministeren sikre, at det her går meget hurtigt? Vil ministeren selv gå ind og sikre og gøre alt muligt for, at det her projekt får en meget hurtig behandling?
Arne Rolighed (S), 2001-03-21:
Til fru Birthe Skaarup kan jeg ikke give et bestemt klokkeslet eller dato i dag.
Det er nu forelagt medicinalvirksomheden, som jeg tror har en særlig interesse i at få det her projekt
hurtigt i gang
Jeg tror, det sker inden for meget, meget kort tid.
Men jeg tør ikke sætte nogen dato på i dag.
Birthe Skaarup (DF), 2001-03-21:
Så vil jeg lige høre sundhedsministeren, hvad tidsperspektivet er omkring det her kliniske forsøg, som jeg kan forstå skal i gang, og som er utrolig positivt, også ud fra, at sklerosepatienter, fordi de ikke kan få lægemidlet via de her enkelttilladelser fra Lægemiddelstyrelsen, i påkommende tilfælde skal ud og skaffe sig det på det illegale marked, eller også skal deres pårørende gøre det.
Men helt klart: Vi er glade for det, som sundhedsministeren oplyser om i dag, men lige et svar på spørgsmålet her: Hvor lang tid vil der gå?
Arne Rolighed (S), 2001-03-21:
Hvis en medicin gør nytte, så skal patienten have den tilbudt.
Hvis Marinol gør nytte for en sklerosepatient, skal det også være til rådighed, så skal patienten have det tilbudt på klinikken.
Det er ikke på videnskabeligt grundlag dokumenteret, at Marinol gør nytte for sklerosepatienterne.
Jeg er glad for i dag at kunne oplyse over for fru Birthe Skaarup, at klinisk neurofysiologisk afdeling på Rigshospitalet har udarbejdet en forsøgsprotokol om behandling af sklerosepatienter med Marinol.
Forsøgsprotokollen er forelagt den medicinalvirksomhed, der skal levere lægemidlet og acceptere forsøgsprotokollen, og forsøget forventes at foreligge inden for meget, meget kort tid.
Såfremt virksomheden godkender forsøgsprotokollen, vil denne umiddelbart herefter blive indsendt til Lægemiddelstyrelsen og den stedlige regionale videnskabsetiske komité til godkendelse. Jeg synes, det er godt af to grunde.
Det er også godt af en anden grund, for i den tid, den kliniske forskning pågår, får de patienter, der ønsker at tage imod det her tilbud, en mulighed for at gå med i projektet.
De får et tilbud om at komme med i projektet for at få det her dokumenteret.
Birthe Skaarup (DF), 2001-03-21:
Baggrunden for spørgsmålet her er, at sklerosepatienter har fået afslag på ansøgninger om at bruge lægemidlet Marinol. Det finder vi i Dansk Folkeparti naturligvis er uacceptabelt ud fra den synsvinkel, at lægemidlet har vist sig at have en positiv effekt på sklerosepatienters motorik, deres kramper og deres muskelrystelser i det hele taget, men også set i lyset af, at Lægemiddelstyrelsen allerede har givet tilladelse til at bruge Marinol til aids- og kræftramte patienter, hvor det også har en gavnlig effekt.
Det finder vi naturligvis er helt i orden.
Det er et lægemiddel, som ikke skal gives i flæng, mener vi.
Men når det har vist sig, at det har en gavnlig effekt på sklerosepatienter, synes vi også, at de skal have mulighed for at få det.
Det er baggrunden for det rejste spørgsmål.
»Vil ministeren sikre, at der tilrettelægges en dansk undersøgelse vedrørende behandling af sklerosepatienter med medicinpræparatet Marinol?«
Karen Jespersen (S), 2001-03-21:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-21:
Det må jeg jo så fortolke således, at da regeringen tilvejebragte det beslutningsgrundlag, var man simpelt hen ikke klar over, at situationen er, som hr. Duetoft har beskrevet i de seks punkter.
Det er faktisk meget alvorligt, hvis det er sådan - og det kunne ministerens svar jo tyde på - for så har regeringen jo altså simpelt hen forsømt at tilvejebringe det beslutningsgrundlag, som skulle være til stede på et sagligt, ordentligt og forsvarligt niveau.
Derfor vil jeg så sandelig bede ministeren om at få undersøgt, om det er korrekt, hvad hr. Duetoft beskriver i de seks punkter fra rapporten - hvad jeg desværre er bange for er en underdrivelse af situationen - og om Udenrigsministeriet har forsømt at tilvejebringe det grundlag, som kunne have ført til en saglig afgørelse.
Det er der desværre meget, der tyder på, synes jeg, i de luftige
svar, som ministeren kommer med i den her sag.
Svend Auken (S), 2001-03-21:
Ikke én, men to gange har vi sendt et lovforslag til notifikation i EU om forbud mod at bruge sprøjtemidler på arealer, der ikke udnyttes til jordbrug, og det er altså ikke kun private haver, det er også parker, sportsanlæg, golfbaner osv.
Jeg har endda prøvet at lancere tanken om økologisk golf som et element i idrætslivet.
Forslaget er et resultat af en aftale mellem regeringen og Socialistisk Folkeparti fra finansloven for 1998 om en forstærket indsats for beskyttelse af grundvand imod pesticider.
Desværre har både Kommissionen og en række medlemsstater haft indvendinger mod vores forslag.
De har sagt, at det var en teknisk handelshindring.
De har sagt, at det miljømæssige formål burde kunne opnås på en mindre indgribende måde.
Spørgeren ved måske, at Bichel-udvalget i sin rapport vurderede, at visse indgreb mod privat, ikkeprofessionel sprøjtning er mulige inden for de allerede eksisterende EU-regler.
Forslaget fra Hovedstadsområdets Vandsamarbejde ligger på linje med Bichel-udvalgets tanker, og jeg har noteret mig, at en række borgerlige borgmestre står bag henvendelsen, og jeg har udtalt støtte, som hr. Kolstrup peger på, til forslaget.
Hvordan gør vi det?
Vi presser selvfølgelig på for at få
den rigtige tilstand gennemført internationalt, men indtil det er på plads, arbejder vi med at se, hvad vi kan gøre i praksis for at begrænse det her salg.
En af mulighederne er at stille krav om, at sprøjtemidler kun må sælges til personer, der er uddannet til at sprøjte.
Begrænsning i antallet af steder, hvor man kan købe sprøjtemidler, er en anden mulighed.
Jeg går ud fra, at vi har et sådant samlet strategioplæg fra Miljøstyrelsens side inden længe.
Karen Jespersen (S), 2001-03-21:
Det, der jo var til diskussion før, og det, jeg svarede på, var, hvorvidt nogle vilkår, som indgår i en vurdering af, hvorvidt enkeltpersoner kan få asyl eller ej, også skal indgå i en ministers vurdering af, om man kan få opholdstilladelse i landet.
Det, jeg synes, er meget vigtigt at holde fast i, er, at en vurdering af, om der er et asylgrundlag, i sidste ende er Flygtningenævnets afgørelse.
Det er jo rigtigt, at generelt betragtet bidrager Udenrigsministeriet med materiale, der indgår i Flygtningenævnets grundlag for at vurdere, om man skal have asyl, men hvorvidt man er berettiget til at få asyl som enkeltperson, må under ingen omstændigheder blandes sammen med indenrigsministerens rolle.
Det er Flygtningenævnets ansvar.
Peter Duetoft (CD), 2001-03-21:
Der kan jo godt være den situation, at en almindelig borger, der får afslag på asyl i Danmark, ikke har noget problem med at vende hjem, men det kan jo altså godt være et problem for f.eks. en mor med et lille barn at komme hjem til nogle af de her forhold. De her forhold kunne måske ikke give asyl i Danmark for en almindelig stærk person, men det kan jo være sådan for nogle af de personer, som vi taler om humanitær opholdstilladelse til, at det ville føre til nogle forhold, der var umulige at have med at gøre.
Men det er ministeren åbenbart ligeglad med.
Hvad der foregår dernede osv., har ingen individuel betydning for nogen som helst.
Alle kan bare komme hjem, fordi en kan komme hjem, og så er det smukt og nydeligt.
Sådan kan man jo godt administrere i små kasser, men jeg synes, det er trist at have en indenrigsminister, der ikke vil åbne øjnene for, hvordan virkeligheden ser ud.