runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2003-01-31:
Det Konservative Folkeparti ville egentlig gerne udbygge det enkelte menneskes ansvarsfølelse både over for sig selv og over for andre.
Vi burde nok i det hele taget se på, om ikke vi kunne udvikle det her samfund i en retning, hvor flere tog vare på sig selv uden offentlige overførselsindkomster mod, at de til gengæld betalte mindre i skat.
Vi er jo efterhånden havnet i et samfund, et meget socialdemokratiseret samfund, hvor størstedelen af befolkningen modtager offentlige overførselsindkomster, samtidig med at de betaler tårnhøje skatter.
Det holder ikke i det lange løb.
Vi skal vende den udvikling, tilstræbe et samfund, hvor de fleste klarer sig uden offentlig hjælp og til gengæld betaler mindre i skat, så vi i højere grad kunne fokusere de offentlige ydelser på dem, som tjener mindst, og på de svageste i samfundet, dem, som virkelig har brug for hjælp og det offentliges kerneydelser.
Det er for Det Konservative Folkeparti den rigtige samfundsudvikling.
Det forslag, der fremsættes her fra Enhedslistens side, trækker i den modsatte retning.
Det vil medføre, at husstande og familier, der egentlig tjener nok samlet set til at kunne klare sig selv, alligevel skal have offentlige ydelser.
Det vil få de offentlige ydelser til at accelerere, det vil øge følelsen i det her samfund af, at det offentlige nok skal tage vare på os og oven i købet bidrage med overførselsindkomster til nogle, som ikke har brug for det.
Det er i en fuldstændig gal retning, det her forslag trækker, og derfor kan Det Konservative Folkeparti bestemt ikke støtte det.
Jeg skal hilse fra Kristeligt Folkepartis ordfører, som
ikke kan være til stede, og meddele, at Kristeligt Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-31:
Enhedslisten har en række forslag i dag, der handler om kontanthjælp, og nu drejer dette forslag sig om, hvorvidt man skulle fjerne den gensidige forsørgerpligt.
I forbindelse med udformningen af regeringens plan »Flere i arbejde« var det jo sådan, at man inviterede forligskredsen, men også havde et tilbud om, at andre partier kunne være med.
Derfor var der jo både til Enhedslisten og SF en opfordring til at deltage.
Begge de to partier takkede nej.
Vi blev der, og vi har været med til at justere de forhold her.
Men vi mener også, at vi har været med til at finde en løsning, sådan at de samlede forhold for kontanthjælpsfamilierne i Danmark er socialt forsvarligt afbalanceret også set i lyset af, at vi ønsker, at folk skal være organiserede, og derfor handler det selvfølgelig også om, at der er harmoni og noget gensidighed i det her. Til gengæld har vi nået det i aftalen her, fordi vi jo også må erkende, at vi aldrig ved, hvordan regeringens flertal kan finde på at opføre sig, at vi har føjet ind i selve aftaleteksten: »... at forligspartierne følger nøje, om hensigten med de ovennævnte forslag bliver opfyldt,« - det er altså alle dem på kontanthjælpsområdet - »... og såfremt der sker ændring i rådighedsbeløbet for de berørte kontanthjælpsmodtagere i forbindelse med fremtidige lovændringer, genforhandles reglerne på dette område med henblik på at sikre denne gruppes rådighedsbeløb.« Det vil altså sige, at vi har slået ring omkring det her og sagt, at vi ikke vil have andre forringelser på det her område end dem, vi har aftalt her. På den måde kan vi sikre, at kontanthjælpsmodtagerne ikke ved nye aftaler, finanslovforlig, eller hvad ved jeg, kunne komme ud for, at der var et flertal herinde i Folketinget, der ønskede at reducere deres kontanthjælp.
Det er altså af disse bevæggrunde, at vi i Socialdemokratiet er gået ind for det her, og derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at afvise Enhedslistens forslag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-01-31:
Til hr. Anders Samuelsen vil jeg sige, at jeg jo nu er relativt ny i jobbet.
Jeg har jo kun været minister i lidt over 1 år og deltog ikke i forhandlingerne, da man vedtog ferieloven i år 2001.
Derfor glæder jeg mig da til at blive sat ind i de erfaringer, hr. Anders Samuelsen gjorde på de punkter, han ønskede ændret i sin tid, da ferieloven blev vedtaget i 2001, for det kunne jo være, at de argumenter, som hr. Anders Samuelsen bøjede sig for dengang, stadig er til stede.
Pernille Falcon (EL), 2003-01-31:
Det er bare en kort oplysning: Man får ikke kontanthjælp, hvis man har deltidsjob.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-01-31:
Jeg har det ikke præsent her, men jeg synes, vi skal komme ind på det under udvalgsbehandlingen.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-31:
Jeg bed mærke i, at fru Lene Jensen nu meget rigtigt, synes
jeg, sagde her fra Folketingets talerstol, at det jo er utrolig svært at udforme denne her lovgivning, og at det er utrolig svært at udforme noget, så man får efterfulgt de politiske intentioner, der er.
Så undrer det mig bare, når nu fru Lene Jensen og jeg er enige i det, at fru Lene Jensen står heroppe og taler, som om vi i regeringspartierne ikke ønsker at forbedre de her begreber, for er det ikke rigtigt, at både under førstebehandlingen af det her lovforslag og under de forhandlinger, som vi nu sidder i, har regeringspartierne også udtrykt ønske om at få forbedret denne her lovgivning?
Vi har også sagt, at vi rent faktisk også synes, det er vigtigt, for det gør vi faktisk i Det Konservative Folkeparti.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-31:
Jeg kan starte med en glædelig meddelelse, i hvert tilfælde set fra Det Radikale Venstres synsvinkel, nemlig at Kristeligt Folkeparti kan bakke forslaget op.
Så er vi da lidt flere end ni, der står sammen.
Jeg skal sige tak for behandlingen af forslaget.
Der var sådan set, som jeg hørte det, i bund og grund - når det kom til stykket også fra ministerens side, da vi fik trukket ministeren en anelse ud af hullerne - en positiv tilgang til selve tankegangen.
Der var så bare en række partier, som oplæste en række argumenter for, hvorfor det ikke kunne lade sig gøre alligevel på denne måde.
Grunden til, at vi har lagt et konkret forslag frem, er, at vi ad andre veje har forsøgt at lægge et pres på regeringen med blødere formuleringer for at få den til at gøre noget og følge op på de meget bombastiske udtalelser, som kom før valget fra bl.a. Venstres ordfører på området. Det er ikke lykkedes, og derfor tænkte Det Radikale Venstre: Det kunne være, man skulle gå en anden vej rundt, nemlig at tage et helt konkret forslag og sige, at det er altså det, vi lægger frem. Hvis vi kombinerer det med den meget positive vilje, som er blevet bekræftet i dag, kunne det være, at vi måske ikke lige får dette forslag vedtaget, men at det kunne være udgangspunkt for et arbejde, som kunne foregå i ministeriet.
Jeg skal selvfølgelig straks undtage den konservative ordfører.
Han skal ikke tages til indtægt for en positiv tilgang til forslaget, og det accepterer jeg fuldt ud, for jeg har forstået, at De Konservative slet ikke har den samme tilgang til forslaget, som jeg egentlig hørte, at resten af Folketingets partier har.
Jeg vil egentlig håbe, og det skal være mine afsluttende bemærkninger, at ministeren alligevel vil tage forslaget med tilbage til ministeriet, bede sine folk om at endevende tankegangen, prøve at komme med argumenter for, hvorfor dele af forslaget kan lade sig gøre, og hvad der skal til, for at det hele kan lade sig gøre, i stedet for kun at bebyrde ministeriet med argumenter om, hvorfor tingene ikke kan lade sig gøre.
På den baggrund skal jeg sige tak for behandlingen af forslaget.
Pernille Falcon (EL), 2003-01-31:
Ja, forslaget lyder jo umiddelbart forjættende.
Lønmodtagernes ret til egne feriepenge med renter og det hele er et forståeligt krav, og jeg vil da også starte med at sige, at Enhedslisten ikke på forhånd vil afvise forslaget som sådan.
Men jeg vil også med det samme understrege, at vi stadig står ved, hvad vi sagde i forbindelse med betænkningen over B 86 fra sidste samling - det forslag, der danner udgangspunkt for det forslag, vi behandler i dag.
Vi sagde dengang, at Enhedslisten ikke kan medvirke til forslag, der griber ind i eksisterende overenskomster, og at vi mener, at inspiration til overenskomstforhandling skal komme fra de parter, der forhandler dem.
Det er vores principielle udgangspunkt.
Så vil jeg i øvrigt tilføje, at der er andre problemer i forslaget, som vil være til skade for lønmodtagernes ferierettigheder.
For det første eksisterer der i hvert fald tre forskellige ferieordninger på arbejdsmarkedet: en
Den foreslåede lovændring vil forrykke forholdet mellem de forskellige ordninger.
For det andet vil forslagets bestemmelser om, hvornår feriepengene kan udbetales og udbetaling af resterende feriepenge ved årets slutning,
For det tredje er der et overset element i de overenskomstsaftalte feriekortordninger, nemlig at de giver sikkerhed for, at lønmodtagerne altid vil få de feriepenge, de er berettiget til, fordi arbejdsgiverne hæfter kollektivt for den enkelte arbejdsgivers forpligtelse.
Endelig skal vi ikke se bort fra, at et ædrueligt skøn over, hvad den enkelte lønmodtager vil få ud af feriepengerenterne, er omkring 100 kr. om året, når administrationsomkostningerne er regnet fra.
Det er selvfølgelig bedre end ingenting, men det skal stilles over for de negative elementer i forslaget, som jeg tidligere har gjort rede for. For at fuldende billedet vil jeg godt fremhæve det positive i, at konsekvensen af forslaget er, at den sætter en stopper for det tilbagevendende tyveri, som skiftende regeringer har gjort sig skyldig i ved at stikke snabelen ned i Arbejdsmarkedets Feriefond.
Alt i alt er det altså Enhedslistens opfattelse, at der ligger en sympatisk tankegang i dele af forslaget
, men som det ligger her, er der for mange problemer i det, til at vi kan støtte det.
Først og fremmest er det afgørende for os, at ændringer på feriepengeområdet skal respektere den aftalefrihed, som vi tidligere i dag har beskæftiget os en hel del med.
Så skulle jeg sige fra SF, der beklager ikke at kunne være til stede, at de synes principielt, det er et sympatisk forslag, men kun i det omfang, det kan holdes inden for de gældende overenskomster.
Lars Barfoed (KF), 2003-01-31:
Hr. Ole Vagn Christensen antydede, at jeg ikke havde vilje til at give et klart svar.
Jeg må sige, at det skorter ikke på viljen fra min side, det er snarere evnen til at give et klart svar, det skorter på, men jeg skal forsøge igen.
Nu synes jeg til gengæld også, at hr. Ole Vagn Christensen formulerede sit synspunkt og sit spørgsmål så tilpas meget klarere, at det er lettere at give et klart svar, og det er, at så vidt jeg hører hr. Ole Vagn Christensen, er vi fuldstændig enige om, hvornår ejendomsretten overgår.
Jeg er enig i den vurdering og analyse, som hr. Ole Vagn Christensen foretog, nemlig at ejendomsretten først overgår til lønmodtageren, når pengene udbetales til lønmodtageren.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-31:
Det er jeg helt enig i.
Når jeg har brugt ordet »feriefonden«, har jeg selvfølgelig slået det hele sammen, både feriegiro og det andet, og derfor jeg har forstået nu, selv om hr. Lars Barfoed ikke vil give et klart svar på det, at de penge, som bliver indbetalt til feriegiro, ikke er lønmodtagerens, før de bliver udbetalt til lønmodtageren, og han kan dokumentere, at han har ferie.
Så er der ligeberettigelse med hensyn til det, som hr. Lars Barfoed fremførte i sin ordførertale, nemlig spørgsmålet om, hvornår pengene ude på arbejdspladsen er lønmodtagerens.
Det er de jo heller ikke, før de bliver udbetalt, og bare der er den parallelitet, kan man jo med sindsro se frem til det, der videre skal ske.
Men der har været en del bemærkninger om, at man sådan set mente, at de penge, der var i feriegiro og også forrentningen af dem, kunne man godt sætte ind på den enkeltes konto.
Så skaber man en usikkerhed om retsgrundlaget, og det var derfor, jeg spurgte, om retsgrundlaget er det samme.
Lars Barfoed (KF), 2003-01-31:
Jeg er ikke helt tryg ved endeligt at bekræfte, at vi er enige.
Jeg synes måske, det er et spørgsmål, som ville egne sig til at blive udredt helt præcist under udvalgsbehandlingen, men som jeg hører det, gør hr. Ole Vagn Christensen sig skyld i den fejl at sige, at pengene udbetales til Arbejdsmarkedets Feriefond.
De kommer jo først til Arbejdsmarkedets Feriefond, når de er konstateret som værende uafhentede.
Så går de fra feriegiro til Feriefonden eller fra arbejdsgiveren til de private feriefonde
, men de er først Arbejdsmarkedets Feriefonds, når man konstaterer, at det er et uafhentet beløb.
I den periode, hvor beløbet er til rådighed for lønmodtageren, står det på feriegiro.
Men selv om det er gået ind på feriegiro og er klar til at blive udbetalt til lønmodtageren, bliver det sådan set først lønmodtagerens penge på det tidspunkt, hvor lønmodtageren rent faktisk får dem.
Jeg mener egentlig, at først når lønmodtageren selv får dem, kan ejendomsretten siges at være gået over, men her synes jeg måske, vi er ovre i noget mere teknisk, som vi kan få gjort nærmere rede for under udvalgsbehandlingen.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-31:
Jeg har forstået, at det udelukkende drejer sig om de uafhentede feriepenge, som man ikke kan sætte navn på, men jeg må så forstå hr. Lars Barfoed på den måde, at de penge, der bliver indbetalt til Arbejdsmarkedets Feriefond, først er lønmodtagerens i det øjeblik, ferien afholdes, og de skal udbetales til lønmodtageren.
Ellers er det Arbejdsmarkedets Feriefond, der har ejendomsretten til disse penge, på samme måde som det er arbejdsgiveren, der har retten til pengene og kan bruge dem som likvid kapital, indtil ferien skal afholdes.
Jeg forstår det således, at uanset om pengene indbetales til Arbejdsmarkedets Feriefond, eller der kommer til at stå et likvidt beløb hos arbejdsgiveren, har vi den samme retstilstand?
Er det rigtigt forstået?
Lars Barfoed (KF), 2003-01-31:
Hr. Ole Vagn Christensen talte så længe, at jeg blev helt i tvivl om, hvad spørgsmålet egentlig gik ud på.
Men hvis jeg har forstået det korrekt, vil jeg sige, at det, jeg hæftede mig ved, var ejerskabet til feriegodtgørelsen indtil det tidspunkt, hvor ferien skal afholdes.
Så mener jeg sådan set, det ikke længere er arbejdsgiverens midler, og det vil sige, at forvaltningen af den uafhentede feriegodtgørelse har vi i Det Konservative Folkeparti ikke umiddelbart intentioner om at ændre i forhold til, hvordan den forvaltes nu.
Det er jo klart, at den uafhentede feriegodtgørelse bliver et mindre beløb, hvis der bliver mulighed for i højere grad at sikre, at de, som har optjent pengene, selv får dem.
Men i det omfang, der stadig er uafhentet feriegodtgørelse, har Det Konservative Folkeparti ikke umiddelbart nogen intentioner om at ændre den måde, de forvaltes på.
Jeg kan ikke udelukke, at nogen på et tidspunkt kommer med et fantastisk forslag, som vi vil støtte, men vi har ingen intentioner om umiddelbart at ændre på det.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-31:
Ud fra hr. Lars Barfoeds bemærkninger om, hvis pengene er, har jeg et lille spørgsmål, og det er: Hvis er pengene i Arbejdsmarkedets Feriefond?
Hvem er det, der står som ejeren af disse penge, man prøver at sætte i spil i Arbejdsmarkedets Feriefond?
Man har sådan set sagt fra adskillige politiske partiers side, at det er jo lønmodtagernes penge, der er indbetalt, og derfor skal de have dem og også have forrentningen af dem,
så vi kan ophæve Arbejdsmarkedets Feriefond
Det hører vi fra nogle, men det var ikke det, jeg hørte fra hr. Lars Barfoed.
Hvordan har man tænkt sig, systemet skal se ud i fremtiden? Skal det være sådan, at man siger, at lønmodtagernes penge er dem, som er i Arbejdsmarkedets Feriefond, men dem, der er ude hos arbejdsgiveren, er sandelig ikke lønmodtagernes penge?
Der er jo ingen forskel på de to pengepuljer, men hr. Lars Barfoed kan måske se en forskel?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-31:
Jeg mener generelt, at vi har et godt feriepengesystem.
Jeg synes, det er dejligt at høre, at 75 pct. er områder, som vedrører overenskomster, og at de sidste er de små områder inden for overenskomstområdet, hvor man sådan set er i den situation, at man her er nødt til at have noget kollektivt for også at have den fornødne sikkerhed.
Men når jeg alligevel vil gøre et par bemærkninger til det her forslag, så er det, fordi det jo rejser nogle principielle spørgsmål, f.eks. spørgsmålet om, hvem der har ret til lønmodtagerens feriepenge.
Og det er det, De Radikale ønsker, at vi skal tage stilling til.
Vi har også hørt ministeren her sige, at der jo her er tale om et overenskomstområde.
Når jeg derfor siger, at det er et sympatisk forslag, så er det ud fra, at det sådan set stiller alle lønmodtagere lige, at det sørger for, at pengene går til den enkelte lønmodtager, både renterne og det hele.
Det er jo det, der er sandheden: I det øjeblik, man begynder at røre ved det - det kan jeg også forstå på de ordførere, der har været heroppe - ser man, at det faktisk er regeringens hensigt at tage fat på Arbejdsmarkedets Feriefond.
Det vil sige, at man sådan set sikrer
, at også de svageste er sikret, at der er penge til deres ferie.
Man siger til dem: Jamen I skal have jeres feriepenge, og I skal også have forrentningen af dem, og så må I ellers overlades til jer selv, hvorimod der vil være andre regler på det overenskomstbaserede område.
Jeg mener ikke, man kan behandle ferielovområdet på den måde, og jeg håber derfor, ministeren kommer til besindelse og indser, at det i virkeligheden handler om, hvordan vi får sikret, at vi har et ferielovsystem, som gør, at det feriebaserede aftalesystem fortsat kan fungere, og også kan sikre, at de, der er tilknyttet Arbejdsmarkedets Feriefond, får mulighed for at have den fornødne sikkerhed.
Derfor forstod jeg slet ikke det, som blev sagt fra Dansk Folkeparti, for jeg har forstået det sådan, at Dansk Folkeparti har ment, at samtlige lønmodtagere skulle have deres feriepenge.
Jeg håber sandelig, at når vi ser de forslag, der nu kommer frem, vil vi ikke opleve, at der er tale om en forskelsbehandling af mennesker.
Vi får lejlighed til at drøfte det her meget mere indgående, men jeg kan altså ikke give tilslutning til forslaget, som det ligger, og det skyldes simpelt hen, at vi har den generelle holdning i Socialdemokratiet, at vi ikke vil gribe ind i overenskomster.
Vi mener, at det aftalesystem, vi har i dag, er det fornuftigste system.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-01-31:
Da Venstres feriepengeordfører ikke kan være til stede, fremfører jeg Venstres politik her.
Det Radikale Venstres beslutningsforslag er helt bestemt
ingen ny sag.
Der er heller intet nyt i, at Venstre principielt ser med sympati på en ordning, hvorefter lønmodtagerne får ret og dispositionsfrihed over såkaldte egne feriepenge.
Der blev gennemført et omfattende udvalgsarbejde forud for afgivelsen af betænkning 1375 fra 1999.
Den var grundlaget for den nye ferielov, som blev vedtaget med et bredt flertal og som trådte i kraft den 1. januar 2002.
Problematikken blev igen behandlet i forbindelse med beslutningsforslag nr. B 86 i 2002, og jeg kan på Venstres vegne i det hele henholde mig til Venstres ordførerindlæg i Folketingssalen den 3. maj 2002.
I forlængelsen af dette beslutningsforslag blev der udarbejdet en embedsmandsredegørelse, der nærmere skulle angive, f.eks. om der kunne være baggrund for en nyordning vedrørende uafhentede feriepenge.
Redegørelsen blev fremlagt den 1. november 2002, og der pågår, som beskæftigelsesministeren tidligere i debatten var inde på, drøftelser mellem flere af Folketingets partier herom som en følge af finanslovforliget vedrørende 2003.
Og det anser Venstre for urealistisk for indeværende.
Der er tre grunde til ikke at lave om på det her og nu.
For det første, fordi indholdet formentlig vil være i strid med EU-regler, der forudsætter, at der på lønmodtagerens vegne tages hånd om, at penge til afholdelse af ferie, for så vidt angår minimum 4 uger, er til rådighed, når ferien afholdes.
Så skal vi have lavet noget om, så skal vi også have ophævet disse EU-regler. For det andet, fordi forslaget indebærer et indgreb i kollektive overenskomster, som det efter Venstres opfattelse ikke er tvingende nødvendigt at gøre. For det tredje er det naturligvis ikke uden betydning, at de ønskede ændringer vil medføre betragtelige udgifter i overgangsåret, som efter Venstres opfattelse kan anvendes til et bedre formål.
Så på denne baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget i sin fulde længde.
Men jeg vil godt præcisere, at det, der er forslagets pkt. 4 med hensyn til uafhentet feriegodtgørelse, jo er en del af det, som forhandles i øjeblikket. Til slut vil jeg så sige, at der altså med det nuværende er tale om et meget tungt feriepengesystem.
Det er meget centraliseret, det er meget barnepigeagtigt.
Og kan vi løse de her tre problemstillinger, så kan man godt forestille sig, at vi på længere sigt kan foretage denne omlægning af hele feriepengesystemet.
Bent Bøgsted (DF), 2003-01-31:
Nu er det sådan, at vi er i gang med at forhandle med regeringen om, hvad vi skal gøre med de uafhentede feriepenge.
Indtil vi har en løsning på det, har vi ikke yderligere bemærkninger end dem, der er sagt i ordførertalen.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-31:
Næ, Dansk Folkeparti er levende optaget af problemstillingen.
Det har Dansk Folkeparti aldrig lagt skjul på.
Men Dansk Folkeparti har tilsyneladende heller aldrig lagt skjul på, at de ikke vil løfte en finger for det.
For hver gang, der kommer konkrete forslag, så afviser Dansk Folkeparti på stedet de forslag, som bliver foreslået.
Jeg vil gerne henvise til, hvad andre har gjort tidligere.
For problemet på det tidspunkt var, at den ordning, som vi ideelt set gerne ville have, og som vi præsenterer her i dag, ikke kunne lade sig gøre af rent teknologiske årsager.
Den ATP-ordning, som vi f.eks. lægger op til her, kunne ikke lade sig gøre.
Men siden da har ATP været ude at sige, at nu kan de godt administrere den ordning.
Nu er de tekniske forhindringer af vejen, det kan lade sig gøre.
Så er det, jeg spørger Dansk Folkeparti: Hvorfor slår man så ikke til, når tilbuddet er der?
at man vil, mens man, når man bliver konfronteret med virkeligheden i Folketingssalen, så ikke vil alligevel?
Vi har oplevet det en gang tidligere i dag.
Vi har oplevet det i en række andre sager.
Dansk Folkeparti vil ikke.
Det eneste, Dansk Folkeparti siger, er: Ja, lige i det konkrete her kan vi ikke lige være med, men vi vil gerne se på andre forslag, og så læner man sig tilbage og kigger.
Er det en måde at drive politik på?
Bent Bøgsted (DF), 2003-01-31:
For et par år siden, da De Radikale var i regering, gennemførtes der en tiltrængt revision af ferieloven.
Ved den lejlighed var hr. Anders Samuelsen som i dag ordfører for sit parti.
Det tager vi så til efterretning i Det Radikale Venstre, og vi kan på den baggrund støtte forslaget.«
Det var direkte citeret.
Hvad er det så, vi oplever i dag ved De Radikales forslag, som Folketinget har set én gang før, efter at De Radikale er kommet i en velfortjent opposition?
Jo, nu vil man ændre afgørende i det, som man var hovedarkitekt bag for godt 2 år siden.
Dansk Folkeparti er positive over for visse tanker i det foreliggende lovforslag, idet der bl.a. er ting i det nuværende feriepengesystem, som vi finder urigtige.
Feriepenge samt renter tilhører efter vores opfattelse som hovedregel den enkelte lønmodtager.
Forhandlingerne med regeringen er netop begyndt, og Dansk Folkeparti tror på en gunstig udgang på forhandlingerne om de uafhentede feriepenge.
Ved disse forhandlinger med regeringen vil Dansk Folkeparti naturligvis også inddrage drøftelse om feriepengesystemets fremtid i al almindelighed, så det indrettes på en sådan måde, at lønmodtagerne bliver behandlet på en ordentlig og anstændig måde.
Af det, jeg her har fremført, fremgår således, at vi ikke i den foreliggende form på nuværende tidspunkt kan anbefale Det Radikale lovforslag.
Men vi er optaget af hele feriepengesystemet.
Det har Dansk Folkeparti aldrig lagt skjul på, og det vil vi heller ikke gøre her i dag.