runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2001-03-13:
Formålet med den nye erhvervsudviklingslov er at styrke udviklingen af dansk erhvervsliv gennem at fremme innovation, international konkurrenceevne og globalisering.
Socialdemokratiet kan derfor varmt støtte det her lovforslag, for med forslaget lægges der op til en omstrukturering af rådsstrukturen på erhvervsområdet, da den efterhånden ikke matcher behovene og virkeligheden på det erhvervsfremmepolitiske område.
Som det fremgår, lægges der i erhvervsudviklingsloven op til, at erhvervsfremmeloven ophæves, at Erhvervsudviklingsrådet og Bevillingsudvalget nedlægges, og at der oprettes fire nye, permanente råd, dog således at Rådet for Teknologisk Service videreføres.
Den nye rådsstruktur tager udgangspunkt i fire kerneområder i erhvervspolitikken, som vi i Socialdemokratiet finder er meget nødvendige.
Det drejer sig om internationale erhvervsvilkår.
Det drejer sig om innovation.
Det drejer sig om teknologisk service, og det drejer sig ikke mindst om den regionale erhvervsudvikling.
Den nye lov har med andre ord til formål at sikre fremtidens velfærdssamfund og arbejdspladser i Danmark, for vi lever i en verden, der er præget af stigende international konkurrence og samhandel, en virkelighed, der betyder, at man ikke kan skabe velfærd og arbejdspladser uden en aktiv erhvervsudvikling, der har et regionalt, nationalt og globalt sigte.
Det skal bl.a. ske ved som punkt 1 at forbedre og udbygge rammevilkårene for virksomhedernes internationale samarbejde og samhandel.
Som punkt 2 ved at forbedre og udbygge rammevilkårene for tilgang af nye virksomheder, kompetenceudvikling, kapitalformidling og erhvervslivets anvendelse af viden fra universiteter og videregående uddannelsesinstitutioner.
For det tredje ved at styrke den teknologiske service i Danmark bl.a. ved at fremme udvikling og udnyttelse af vores viden inden for de teknologiske, ledelsesmæssige og markedsmæssige områder, men naturligvis også ved at fremme innovationsindsatsen i Danmark.
For det fjerde ved at fremme den regionale erhvervsudvikling, som vi i Socialdemokratiet lægger meget stærk vægt på, for at sikre at Danmark udvikles ligeligt, og for det femte ved at fremme udviklingen af det danske turismeerhverv, hvor det jo foreslås, at der oprettes et Bevillingsudvalg for Turisme.
Det skal også understreges, at lovforslaget giver mulighed for at opretholde og fortsætte de eksisterende erhvervsfremmeordninger, hvor de nye råds primære opgaver bliver at bistå Erhvervsfremme Styrelsen med implementeringen af erhvervspolitikken.
Socialdemokratiet synes, det er godt, at der etableres en mere logisk rådsstruktur, og at erhvervslivets parter får mulighed for at samarbejde direkte med erhvervsfremmesystemet om udmøntningen af en ny politik.
Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget og ser frem til en positiv udvalgsbehandling.
Kim Andersen (V), 2001-03-13:
I forbindelse med lovforslaget om erhvervsudvikling ser vi i Venstre principielt positivt på, at der sker en videreudvikling af erhvervsfremmepolitikken, så erhvervslivet i større grad høres.
Vi mener derfor, at dette forslag om fornyelse af erhvervsfremmeloven kan blive til gavn for erhvervsudviklingen.
De fire nye råd med hver deres kerneområde i erhvervspolitikken kan være med til at skabe en større dialog og koordination mellem erhvervslivet og regeringen og hermed være til gavn for hele det danske samfund.
Efter vores opfattelse er der imidlertid nogle mangler i det fremsatte lovforslag.
Hvis omlægningen af rådsstrukturen skal opnå den ønskede succes, må der sikres et samspil mellem erhvervsfremmeaktiviteterne, således at de understøtter hinanden.
Det er nemlig af stor betydning, at de regionale perspektiver er synlige i den nationale politik og omvendt, ligesom det i det hele taget er vigtigt, at erhvervspolitikken, erhvervsudviklingen har en overordnet fællesnævner, som er synlig for hele befolkningen.
Ligeledes er det vigtigt, at de enkelte råd sammensættes af personer, som har indsigt i de emner, man arbejder med, og gerne aktiverer erhvervsudøvere.
en større interesse for, at der bliver mere fokus på muligheden for at etablere nye virksomheder.
I forbindelse med udvalgsarbejdet vil vi desuden se nærmere på, om repræsentationen i organisationerne er faglig, fornuftig og retfærdig, jf. nogle af de indsigelser, der også foreligger i høringssvarene.
Men som sagt er vi positivt indstillet over for lovforslaget og går aktivt ind i udvalgsarbejdet.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-03-13:
Jeg skal takke hr. Kim Andersen for den positive holdning til det lovforslag, vi behandler her, og så i øvrigt henvise hr. Kim Andersen - når han siger, at der ikke sker noget på erhvervslivets område - til de aftaler, der er indgået i henhold til finansloven om dk21 og i den seneste budgetredegørelse, hvor der også er redegjort for de initiativer, som regeringen agter at tage for at fremme erhvervsudviklingen i dette land.
Angående det koordinerende må jeg sige, at det jo ikke er formålet, at disse udvalg skal være koordinerende, men at de skal være inspirerende på hver deres område.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Ja, vi har simpelt hen indskærpet alle de statslige kontrolmyndigheder, vi har, at hvis det ikke er strengt nødvendigt, må man udskyde kontrollen.
Det giver selvfølgelig nogle problemer, fordi det betyder, at nogle af direktoraterne ophober nogle af de kontrolbesøg, som de egentlig skulle foretage, og det kan give dem nogle problemer i løbet af et år og også i forhold til EU's krav om kontrol.
Men min vurdering er, at det vil der være forståelse for, for der må være andre lande, som har nøjagtig de samme problemer som Danmark.
Vi har altså indskrænket kontrolbesøg så meget som overhovedet muligt.
Erling Christensen (S), 2001-03-13:
Det er en alvorlig sag med mund- og klovsygen.
Hr. Christian Mejdahl var inde på det personlige ansvar, man har ude på bedrifterne, og at man selvfølgelig også har en egenkontrol af de personer, der kommer der.
Jeg vil i den forbindelse gerne spørge ministeren, og spørgsmålet har også været rejst, om, hvordan man håndterer sagen blandt de mennesker, som kommer fra statskontrollen, og som går fra ejendom til ejendom, altså de myndigheder, der tager fra den ene ejendom til den anden, hvordan man sikrer, at der ikke kan rettes nogen mistanke om fejltrin på grund af, at kontrolmyndigheder kommer ind på ejendommen. Jeg håber, at ministeren vil tage det med i ministeriets overvejelser, således at man sikrer sig, at det i hvert fald ikke er på grund af de kontrolmyndigheder, der kommer rundt, at der sker noget.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Ja, jeg har såmænd ikke så mange andre oplysninger end dem, spørgeren selv kan have.
Jeg noterede mig, at den engelske landbrugsminister i medierne i søndags gik ud og sagde, at mund- og klovsygen var under kontrol, og at det i hvert fald mandag morgen blev klart, at der var over 20 nye tilfælde.
Det vil sige, at jeg vil være meget forsigtig med overhovedet at konkludere noget om, hvorvidt det har toppet.
Og det er klart, at jeg er også dybt bekymret over, at der nu er fundet et tilfælde i Frankrig.
Ja, det er jo et af den slags spørgsmål, som enhver minister ikke rigtig ved, hvad ministeren skal stille op med, for det er klart, at der desværre i sådan nogle situationer er brodne kar.
Det, vi må gøre, er at mobilisere de kontrolmyndigheder, vi har, og derfor har vi altså allieret os med politiet i forhold til at informere om de her ting.
Fødevareregionerne er på fuld plads i forhold til at holde øje med de her ting.
Vi holder møder med brancherne om det, for at de også er forberedt og også kan gå ind og sikre, at der ikke er brodne kar.
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-13:
Jeg tror, det er meget klogt af Enhedslisten, at vi ikke har optrykt hele skattelovgivningen som bemærkninger til vores forslag.
Jeg kan give to eksempler på, hvordan man kunne forholde sig til det her.
Det ene er, at hvis man får en eller anden form for kompensation, så skal den beskattes, ligesom alle andres skal.
Eller man kunne vælge at sige, at vi får kompensation for dokumenterede udgifter, men så skal vi dokumentere dem, ligesom alle mulige andre mennesker skal.
Der er jo to elementer, der er mest iøjneskrigende i forholdet mellem de ekstra forskellige former for tillæg, som vi får, og det er, at der ikke skal dokumentation til, og at det ikke beskattes.
Én af delene ville være rimeligt, ligesom det er alle andre steder.
Jens Kirk (V), 2001-03-13:
Det er en kendt sag, at der er en stor sagspukkel i FødevareErhverv under ministerens ressort.
Det er også en kendt sag, at sagspuklen vokser, det er også en kendt sag, at mange af sagerne efterhånden er op til 5 eller 6 år gamle, og det får undertegnede til at spørge ministeren: Hvornår kan vi i grunden forvente, at det rod ophører i direktoratet, så de berørte firmaer får udbetalt deres berettigede restitutionskroner til tiden?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Det er ikke så forfærdelig længe siden, vi havde et udmærket samråd i Fødevareudvalget, hvor vi diskuterede situationen.
Jeg skal gerne her i Folketingssalen gentage, at jeg bestemt ikke synes, det er nogen tilfredsstillende situation, der er
i FødevareErhverv
, og da jeg blev bekendt med situationen i sommeren 2000, gik vi i gang med at lægge en plan for at få afviklet den sagspukkel, der har været talt om.
Der skete jo et skift på direktørposten, så den nuværende chef kun har siddet der siden april måned 2000, og vi lagde en plan, hvis første mål skulle nås i september.
Det opfyldte vi.
Vi skulle gerne have bragt hele sagspuklen ud af verden ved udgangen af dette år, og foreløbig ser det ud til, at planen holder, og jeg skal i hvert fald gøre mit til, at den også gør det.
Jens Kirk (V), 2001-03-13:
Det lyder jo opløftende, når ministeren udtaler sig sådan,
men den vise har vi jo hørt før.
Vi hører den næsten i én uendelighed.
Når ministeren nu erkendte problemet allerede om sommeren, hvorfor bestilte ministeren så først i efteråret et konsulentfirma til at lave en rapport over, hvad der er årsagen til, at der opstår alle disse pukler i FødevareErhverv?
Og da vi så fik den rapport, var den hemmeligstemplet, og hvorfor er den det? Når vi nu spørger efter den og gerne vil have den udleveret, må vi rykke direktoratet fem-syv gange for at få den, og når vi endelig får den, er det en ukomplet rapport, vi får.
Hvad er årsagen til, at vi ikke kan få hele rapporten i første omgang, men må nøjes med nogle af tingene?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Nej, denne sang er ikke hørt før fra min side.
Jeg har svaret her i salen i dag i nøjagtig overensstemmelse med det svar, jeg har givet Folketingets Fødevareudvalg.
Jeg har ikke bestilt nogen redegørelse fra et konsulentfirma.
Det har den ansvarlige direktør, og det blander jeg mig selvsagt ikke i.
Jeg kan godt forstå, at han har haft brug for at få en sådan redegørelse for det arbejde, han skulle i gang med, og den rapport, som udvalget bad om,
er oversendt.
Under samrådet havde vi lejlighed til, også med direktøren selv, at diskutere sagen, og direktøren understregede, at det var en fejltagelse, at der var et bilag, der ikke var med.
på, at det var et galt eksemplar, der blev oversendt til Fødevareudvalget
Derfor blev det rigtige oversendt efterfølgende.
Jens Kirk (V), 2001-03-13:
Det er jo fint, at ministeren nu ligesom giver en af de ansatte ansvaret for det, den pågældende har frie tøjler til.
Men i den sidste ende er det vel ministeren, der har ansvaret for, at tingene fungerer.
Da vi fik den rapport oversendt, viste det sig altså, at der er rettet i rapport nr. 2.
Af bilag 593, vi fik oversendt dagen efter samrådet, blev der jo kun fremsendt to af fem sider.
Der manglede fortsat tre sider, som vi først fik
den 1. marts, altså en uge efter samrådet
Ministeren har skrevet under på, at vi har fået hele rapporten dagen efter samrådet, men alligevel måtte vi selv rykke for resten af rapporten, for at vi også kunne få de sidste sider. Noget andet er, at ministeren mener, der kommer orden i sagerne, og at det glider.
Men er vi kommet så langt, som ministeren udtaler på DS' årsmøde, at man nu kan få, hvis man kan dokumentere, men kan man ikke dokumentere, så kan man ikke få?
Vil det sige, at ministeren mener, at der ikke har været dokumentation for de ansøgninger, man har sendt ind for 4 eller 5 eller 6 år siden, og at man skal finde dem nu?
Og mener ministeren ikke, at det vil være komplet umuligt?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Jeg skal ikke bruge mere tid på rapporten, for de anmodninger, der er kommet fra Fødevareudvalget, er blevet imødekommet.
Hvad angår spørgsmålet om Direktoratets evne til at klare opgaven, mener jeg, det indtil videre har fulgt den plan, det har lagt frem for at få rettet op på administrationen.
Det er klart, at det også hjælper, at der heldigvis var et flertal i Folketinget - godt nok uden partiet Venstre - der var med til at træffe en beslutning om, at der nu blev pålagt et gebyr, så Direktoratet ikke blev helt dænget til med anmodninger om ganske små udbetalinger.
Jeg kan også helt bekræfte, at det er den tale, jeg holdt ved DS' årsmøde, vi handler efter, og det betyder, at der vil blive klart færre diskussioner om sagerne og i højere grad givet afslag, når der mangler dokumentation.
Jens Kirk (V), 2001-03-13:
Vi er det eneste land, hvor man betaler for sine egne ansøgninger på dette område; men det er jo ikke det eneste.
Vi er også blevet klar over, at ministeren nu nidkært vil gå efter de mindste fejl i hver eneste ansøgning, men hvornår tror ministeren, at de gamle sager er afgjort?
Vi har ansvaret i ministeriet for, at de bliver færdiggjort, og så må vi tage slagsmålet med EU-revisionen om, hvorvidt de kan godkendes eller ikke?
Hvornår når vi dertil?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Det er rigtigt, at der var et forslag om en bagatelgrænse, som man har i Sverige.
Men det blev klart demonstreret under behandlingen af lovforslaget, at en sådan bagatelgrænse overhovedet ikke har nedbragt antallet af sager i Sverige, så derfor eksisterede der ikke andre løsninger end en gebyrordning, hvis man ville have nedbragt antallet af sager.
Det er det samme som at sige, at vi mister tilskuddet fra EU, og det er også det samme som at sige, at så bliver det skatteyderne, der skal betale for disse restitutioner.
Derfor er opgaven selvfølgelig at få rettet op på det rod, der har været, og jeg må sige, at indtil videre har jeg tillid til, at direktoratet følger den plan, der er blevet lagt.
Christian Mejdahl (V), 2001-03-13:
Ønskesituationen er jo, at de sager, som kommer ind, de ansøgninger, som kommer ind, ekspederes i den takt, de kommer.
Men det er så ikke sket, og nu er der jo en pukkel så stor, som ministeren også har erkendt.
Jeg vil godt spørge ministeren: Finder ministeren det ikke rimeligt, at borgerne får økonomisk kompensation i form af renter i tilfælde af, at det offentlige ikke overholder almindelig god forvaltningspraksis i relation til tidsfrister?
Kim Andersen (V), 2001-03-13:
Hr. Ole Vagn Christensen skulle have hørt lidt bedre efter, hvad jeg sagde.
Jeg gav nemlig ikke udtryk for, at de fire udvalg skulle være koordinerende.
Jeg sagde, at der skulle sikres en koordination mellem de fire udvalg, så man sikrede sig en synlighed af den samlede aktivitet.
Jeg kan se på ministerens lykkelige blik, at han i og for sig er grundlæggende enig med mig i den betragtning.
Og det er jeg da glad for.
Med hensyn til hr. Ole Vagn Christensens slåen sig for brystet, så er det jo den sædvanlige socialdemokratiske melodi, vi her hører, når det drejer sig om erhvervslivet.
Men jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det jo ikke drejer sig om, hvor mange meter papir man kan lægge oven på hinanden og slæbe rundt med fra møde til møde, når vi snakker om erhvervslivet.
Det drejer sig derimod om lavere beskatning.
Det drejer sig om mindre bureaukrati, så man kan koncentrere sig om at drive sin virksomhed, produktudvikle, markedsføre og ikke lege bureaukrat for det offentlige.
Det er det, det drejer sig om.
Det er det, vi lægger vægt på i Venstre.
Og det ville tjene Socialdemokratiet, om man også orienterede sig lidt mere i den retning.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Også det spørgsmål havde vi jo lejlighed til at drøfte i forbindelse med lovforslaget om gebyrerne.
Det blev klart, at der ikke findes en sådan regel
vedrørende offentlige betalinger, og derfor kom det frem under behandlingen af lovforslaget, at spørgemålet skulle drøftes med Justitsministeriet, og at vi skulle prøve at finde ud af, om vi kunne komme videre med sagen
Den drøftelse er selvsagt i gang.
Jeg kan bekræfte, som jeg allerede har sagt til hr. Jens Kirk, at direktoratet har understreget, at man følger planen, så sagerne vil være klar ved udgangen af april.
Jeg har ikke før spørgetiden her i dag tjekket med direktoratet, om man har nået de 8.000, som blev nævnt i samrådet.
Men jeg kan bekræfte det, fru Mariann Fischer Boel siger.
Det var dét, direktoratet sagde i samrådet, så derfor må jeg gå ud fra, at det er sket.
Men jeg har ikke haft nogen mulighed for at tjekke det før spørgetiden her i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-13:
Mund- og klovsygen hærger jo desværre i Europa og specielt i England, men der er en stor risiko for, at sygdommen spredes.
Foreløbig har vi i den her omgang gudskelov ikke noget konstateret tilfælde i Danmark.
Det, jeg gerne vil bede ministeren om at gøre her i dag i spørgetimen, er at give en status over de bestræbelser, man tager for at undgå, at smitten breder sig til Danmark.
Her tænker jeg naturligvis specielt på den kontrol, man udøver ved grænsen - henholdsvis den kontrol, der udøves ved den dansk-tyske grænse, og den kontrol, der udøves ved den dansk-svenske grænse.
Det er punkt 1. Punkt 2 er spørgsmålet om, hvordan kontrollen ændres som følge af Danmarks indtrædelse i det praktiske Schengensamarbejde den 25. marts i år.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler helt hr. Thulesen Dahls bekymring over den udvikling, der er i mund- og klovsygen.
Desværre har vi jo så sent som her i dag fået meddelelse om, at der også er et tilfælde i Frankrig.
Og det betyder altså, at den ulyksalige udvikling, der har været i Storbritannien, desværre også har bredt sig til fastlandet. Det vil sige, at der er grund til den allerstørste agtpågivenhed.
Og ved den allerførste mistanke, vi havde her i Danmark, samledes vi derfor i Fødevareministeriet og gjorde op, om de planer, vi har omkring de enkelte bedrifter, nu også var i orden, om de fungerede, om fødevareregionerne var helt opmærksomme på det, og at vi foretog, hvad vi overhovedet skulle i forhold til hele slagteriprocessen.
Vi har sat et meget stort overvågningsapparat i gang.
Jeg har netop så sent som i går siddet og arbejdet med den samlede plan og også bedt om, at den blev oversendt til Folketingets Fødevareudvalg, fordi det selvfølgelig spiller en rolle også for Tingets medlemmer.
Jeg skal gerne sikre mig, at også hr. Thulesen Dahl får rapporten, hvor man i detaljer kan se de ting, vi foretager os.
Vi prøver simpelt hen at være maksimalt forsigtige i forhold til det, der foregår.
Det kan godt give nogle ulemper
for den enkelte virksomhed, der bliver ramt af en mistanke, og det er også givet, at det giver nogle ulemper i forhold til slagterierne, men det er der ikke noget at gøre ved i den her situation.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-13:
Jeg vil gerne takke for besvarelsen af den første del af spørgsmålet, som handlede om en status over, hvilke bestræbelser der sættes i værk for at undgå, at smitten også kommer til Danmark, eller at man i hvert fald får den lokaliseret, hvis den er i Danmark, og får noget gjort ved det i en fart.
Den anden del af mit spørgsmål handlede mere specifikt om grænseproblematikken, hvor jeg har noteret, at der er en forskellig praksis i forhold til at undgå at få smitte ind i Danmark, når man ser på kontrollen ved den dansk-tyske grænse, og når man ser på kontrollen ved den dansk-svenske grænse. Kan ministeren bekræfte, at der er forskellig praksis, og mener ministeren, at det er betryggende, at der er forskellig praksis?
Dernæst: Hvilke ændringer sker der i forhold til det meget grundige check, der sker af indrejsende ved f.eks. den dansk-tyske grænse, hvor man er helt nede at konfiskere madpakker og kødpølse, der er købt syd for grænsen, med Danmarks indtræden i det praktiske Schengensamarbejde den 25. marts?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Jeg har prøvet her, mens spørgsmålet blev stillet, om jeg i mit materiale, som jo er meget omfattende, fordi det er mange foranstaltninger, vi har sat i gang, kunne finde noget specifikt om grænseproblematikken.
Det er ikke lykkedes mig, og derfor er jeg faktisk ikke i stand til at svare ordentligt på spørgsmålet.
Jeg vil gerne have lejlighed til at tjekke det op, sådan at der ikke er nogen misforståelse i forhold til det, der foregår ved grænsen.
Hvis der er forskelle i behandlingen ved grænsen til Sverige og ved grænsen til Tyskland, så er det selvfølgelig nødvendigt, at vi får kigget på det. Mit udgangspunkt er her, at vi bør udøve den største forsigtighed, og det vil altså sige, at er der noget, der skal ses på her, skal jeg på given foranledning sørge for, at det sker.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-13:
Jeg er selvfølgelig meget tilfreds med, at ministeren her giver tilsagn om at få det her kulegravet, og at ministeren, i fald der ikke udøves den absolut største forsigtighed på begge grænsesituationer, vil tage vare på, at der sker noget, og naturligvis også - håber jeg - give Folketinget information om, hvad der så sker.
Det virker bare underligt, og det er jo også det, vi diskuterer rundt i landet for tiden, at vi den ene dag efter den anden kan se i medierne, at kontrollen ved f.eks. den dansk-tyske grænse er meget, meget omhyggelig, hvor de veterinære myndigheder med politiets bistand er helt nede og kontrollere eksportchaufførernes madpakker, når de er på vej hjem, når man samtidig diskuterer afskaffelsen af grænsekontrollen den 25. marts.
Og når vi skal give borgerne et ordentligt svar på, hvad der sker i forhold til den veterinære situation efter den 25. marts, så er det altså nødvendigt for os at få en ordentlig besked fra ministeren: Hvad bliver på det her område forandret som følge af Danmarks indtræden i det praktiske Schengensamarbejde den 25. marts?
Der er jo ikke noget, der umiddelbart tyder på, at smitterisikoen er væk fra den 25. marts, og derfor kunne det måske være nødvendigt, at man diskuterede i regeringen, om man stadig væk skal ophæve grænsekontrollen fra den 25. marts.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Jeg vil godt præcisere, at der ikke vil være nogen som helst ændring af den kontrol, der skal udøves i forbindelse med forsigtighed i forhold til mund- og klovsyge, efter at
Schengen træder i kraft
Det er simpelt hen nogle regler omkring husdyrsygdomme, som skal iagttages land for land.
Det er klart, at der kan være forskel på Sverige og Tyskland, fordi vi simpelt hen er bange for den smittemulighed, der kommer fra fastlandet.
Det er dér, landet er landfast, og det vil sige, at dér har vi brug for at have en meget, meget omhyggelig og nøje kontrol, og derfor er det klart også det, vi koncentrerer os om.
Men der vil ikke være nogen ændring i forhold til Schengenaftalen af den kontrol, der skal finde sted i forbindelse med mund- og klovsyge.