runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 1998-02-04:
Nu fornemmer jeg jo helt klart, at vi har en kombination af en faglig og en politisk diskussion.
Det synes jeg såmænd er ganske udmærket.
Jeg vil forsøge at holde mig til det faglige, og da taletiden er begrænset, vil jeg også henvise hr. Keld Albrechtsen til nogle af de svar, jeg har givet under de tre spørgsmål, som hr. Bent Hindrup Andersen har stillet.
Til hr. Bent Hindrup Andersen: Jeg har hele tiden sagt, at med den situation, som vi valgte i 1986 med det indre marked, er der mange, som skal være ansvarlige.
Vi har brugt udtrykket: Enhver er sin egen grænsedyrlæge.
Jeg har sammen med erhvervet, sammen med veterinære myndigheder ikke forsømt nogen lejlighed til at bede dem, som er aktører i hele det her område, om at tænke sig meget godt om og træffe alle de forholdsregler, som man overhovedet kan. Vi har jo ikke nogen nødværgesituation, vi har ikke fået svinepest til Danmark.
Vi har fulgt reglerne, vi har skærpet reglerne alle de steder, hvor det har været nødvendigt.
Jeg skal ikke udtale mig om, hvem der i givet fald har kunnet rejse og villet rejse en sag.
Det ville ikke være ordentligt af mig at gøre. Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at det er fuldstændig i modstrid med det indre marked, hvis vi laver et eksportforbud, som ikke er begrundet som sådan.
Vi har opbygget, som jeg nu har prøvet at beskrive det klart, synes jeg, et veterinært beredskab, som har fungeret, og som vi har justeret dér, hvor vi har fundet, at der var behov for det.
Derfor er det ikke nødvendigt at tage de skridt, som både hr. Bent Hindrup Andersen og hr. Keld Albrechtsen efterlyser.
Bjørn Westh (S), 1998-02-04:
Jeg vil gerne i drøftelse med alle, også med fru Jette Gottlieb.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Donner (DF), 1998-02-04:
Det er nok den samme fejl, som ministeren begik i det omtalte interview fra før.
Men det, jeg vil spørge ministeren om, er: Vil det sige, at man sætter den kommunale styrelseslov ud af kraft?
Det er jo sådan, og det må ministeren vide som mangeårig borgmester, at det er kommunalbestyrelsen, der på kommunens vegne køber fast ejendom, og som følge deraf må det jo være sådan, at man sætter styrelsesloven ud af kraft.
Jeg vil gerne have en bekræftelse på, at det er det, der sker, når ministeren siger, at man på kommunens ansvar kan erhverve bygninger.
Så vil jeg også gerne spørge: Hvis man nu sælger denne bygning efter en 2-3 år, fordi der ikke er brug for den mere, og bygningen f.eks. har visse fejl og mangler eller ligger på en forurenet grund, er det så Udlændingestyrelsen eller kommunen, der har ansvaret?
Tove Fergo (V), 1998-02-04:
Jeg undrer mig lidt over selve den mulighed i lovforslaget, at Udlændingestyrelsen skal kunne købe ejendomme op på kommunens vegne, hvis kommunen ikke anviser boliger.
Jeg går ud fra, at de mennesker, som bor i Danmark og har lovligt ophold her, både flygtninge og indvandrere, står på ventelister til boliger som alle andre, der bor her i landet.
Hvor kommer det overhovedet ind, at det skal være nødvendigt at opkøbe boliger?
De står vel på venteliste, og når de står for tur, ligesom når andre borgere står for tur, kommer de ind i de ejendomme, som kommunen enten har råderet over, disponerer mere eller mindre over eller i de almennyttige boliger.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor der skal laves om på det.
Hvorfor der skal noget særligt til på det her område?
Thorkild Simonsen (S), 1998-02-04:
Jeg vil ikke tro, at fru Tove Fergo ikke forstår det her.
Sagen er jo, at der er enkelte kommuner i Københavnsområdet, der direkte siger nej til at tage flygtninge ind på deres område.
Det er grunden til, at vi er nødt til at indskærpe det ret så meget over for de få kommuner.
Det er kun, såfremt kommunen ikke retter sig efter det, der er princippet, nemlig at man fordeler flygtningene solidarisk mellem forskellige kommuner, og det må fru Tove Fergo som præst have i alt fald en vis forståelse for.
De dér tænkte situationer, hr. Ole Donner nævner, om hvad, hvis, såfremt og så videre, er det da umuligt at svare på.
Jeg håber aldrig, der bliver brug for at bruge reglen.
Den er også kun sat ind, så kommunerne selv kan finde ud af at løse problemet, men der er jo en bestemt kommune her i nærheden af København, der har sagt, at den overhovedet ikke vil være med.
Borgmesteren er godt nok ikke Venstremand, men han er da borgerlig.
Ole Donner (DF), 1998-02-04:
Jeg synes, det var en uhyre interessant oplysning, indenrigsministeren kom med.
Han fremsætter altså forslag til en lov, som han ikke håber bliver iværksat, og den gælder for øvrigt kun for København og omegn.
Men jeg spurgte direkte: Sætter man den kommunale styrelseslov ud af kraft ved det her?
Hvad vil der ske, hvis et byrådsflertal eller et byråd i enighed siger, at det hverken vil eje eller have den bygning?
Bliver det så trukket ned over hovedet på dem?
Og uanset om det er en tænkt situation eller ikke, vil jeg gerne vide, hvem der har ansvaret, hvis der er fejl eller mangler ved bygningen.
Thorkild Simonsen (S), 1998-02-04:
Hvis det gælder folk, der er kommet fra andre lande og bor her i landet, er det selvfølgelig rigtigt, at de kan gøre det, som fru Tove Fergo siger.
Det, det drejer sig om her, er en ny
integrationspolitik, hvor folk lige har fået asyl og i 3 år skal oplæres, hvis jeg må bruge det udtryk, i at vænne sig til det danske samfund.
Dér er man nødt til at anvende andre måder, fordi det har vist sig, at frivillighedens princip og de udmærkede principper om, at man kan lade sig skrive op her og der, ikke virker.
Vi har jo tal på, hvor mange flygtninge der bor i de forskellige kommuner, og der er fantastisk stor forskel på, hvilke kommuner der tager imod mange, og hvilke der tager imod få, også ved førstegangsplaceringer.
Og det er endnu værre, når de har været her i et stykke tid, for så er der jo en tendens til, at de flytter derhen, hvor der er mange af dem i forvejen - hvad jeg går ud fra at Folketingets medlemmer er helt klar over - og det er det princip, vi skal have brudt. Og til hr. Ole Donner vil jeg sige: Ja, såfremt kommunalbestyrelserne ikke selv finder ud af at gøre det, de skal, overtræder vi styrelsesloven, når vi går ind og bestemmer noget, som kommunalbestyrelserne tidligere har skullet bestemme.
Men det tror jeg de gør, når de ved, hvad konsekvensen er, hvis de ikke gør det.
Ole Donner (DF), 1998-02-04:
Nu er det jo normalt sådan i Danmark, når man handler
fast ejendom, at der er tale om både en køber og en sælger, og at begge parter skal underskrive et dokument, som skal tinglyses.
Og så er mit spørgsmål til ministeren: Hvis et enigt byråd siger, at den ikke vil have en ejendom, underskriver Udlændingestyrelsen så skødet som både køber og sælger, og overdrager den dermed ejendommen til kommunen, eller hvordan kommer det til at foregå i praksis?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-04:
»Vil DSB's udspil om en ændret strategi fra højhastighedstog for forretningsfolket til »gode tog til alle« betyde, at ministeren ikke vil fremlægge en anlægslov for de foreslåede baneudretninger i Jylland?«
Bjørn Westh (S), 1998-02-04:
DSB's formand og næstformand har på et møde i sidste uge med mig omtalt den skitse til en plan for materielanskaffelser og en overordnet køreplan, som DSB kalder »Gode tog til alle«, dog vistnok ikke omfattende godskunderne, da der, så vidt jeg er orienteret, ikke er indarbejdet noget om gods i planen endnu.
Trafikministeriet vil selvfølgelig analysere oplægget, for det er på mange måder en interessant plan, og den skal vurderes ud fra den effekt, som planen som helhed vil skabe i den skinnebårne trafik.
Og det drejer sig ikke kun om effekten for de kunder, der skal rejse til en anden landsdel, men også om, hvilke forbedringer der kan skabes for pendlertrafikken m.v., og hvordan godstrafikken kan afvikles.
En attraktiv togdrift med præcise, hurtige og komfortable forbindelser er ikke kun et spørgsmål om materiel, men handler også i høj grad om de infrastrukturmæssige forudsætninger.
Skal togtrafikken spille en større rolle i fremtiden, må vi derfor se nærmere på skinnenettet, som blev anlagt i det 19. århundrede, og som trods visse moderniseringer ikke vil svare til det 21. århundredes krav. Med hensyn til højhastighedsplanen kan jeg sige, at der aldrig har været tale om, at vi i Danmark skulle have højhastighedstog, som man kender dem i Japan eller i Frankrig, men at der har været tale om en plan, hvor vi med udgangspunkt i den eksisterende infrastruktur skulle søge at gennemføre en modernisering med samlede forbedringer af de forskellige former for togtrafik, det være sig godstrafik eller persontrafik.
I forbindelse med projekteringsloven for den østjyske banestrækning vil jeg meget snart vende tilbage med min indstilling om, hvilke dele af projektets forskellige forslag jeg anbefaler at gå videre med i form af mere detaljerede undersøgelser, og hvilke vi på det tidspunkt skal vælge fra.
Alle de foreliggende alternativer, såvel de to nybygningsløsninger som opgraderingen af den eksisterende strækning, er på dette tidspunkt ligeværdige.
Man kan således ikke konkludere, at jeg skulle fremlægge forslag til anlægslov for det pågældende projekt, som indgår i en større sammenhæng vedrørende elektrificering af fjernstrækningen helt til Århus.
Moderniseringen af de danske jernbaner omfatter såvel materiel som infrastruktur.
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-04:
Når jeg spørger, er det selvfølgelig dels af omsorg for statens finanser - for der er jo ingen grund til at fortsætte omfattende projekteringsudgifter, hvis der reelt er tale om en opgivet strategi - men den anden, nok så vigtige, grund er, at det vil give rene linjer i lokalområdet på Horsensegnen, hvor såvel modstandere som tilhængere af udretningsplanerne vil blive lettet af en klar stillingtagen.
Ikke med hensyn til, om der overhovedet skal ske investeringer i selve infrastrukturen - for det skal der selvfølgelig - men med hensyn til, om der lige præcis skal ske investeringer i den konkrete udretningsplan omkring Eriknauer.
Bjørn Westh (S), 1998-02-04:
Folketinget har jo ønsket dette projekt analyseret, og det analysearbejde er i gang, og når det er analyseret, skal vi tage stilling til, hvad der skal ske derovre. Jeg havde i øvrigt et udmærket møde med Borgere på Banen forleden dag, og jeg tror, der var stor enighed om, at det var rigtigt at sige, at nu er der gennemført en undersøgelse, og at man må lade undersøgelsens resultater komme frem, inden man tager stilling til dem.
Men der er tre hovedmuligheder: en østlig linjeføring, en vestlig linjeføring og en opgradering af den eksisterende bane i større eller mindre udstrækning, og for mig står de lige indtil nu, men jeg vil i løbet af kort tid, når jeg ser resultatet af de undersøgelser, der har været, tage stilling til, hvilken af de tre muligheder jeg vil anbefale.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1998-02-04:
Jeg vil spørge ministeren, om det er rigtigt, at ministeren har udtalt, at af energimæssige grunde er det fornuftigt at udrette banen, f.eks. op over Ejer Bavnehøj, i området mellem Skanderborg og Horsens.
Og dér vil jeg gøre opmærksom på, at hvis man skal se på, om det er en energimæssig fordel, skal man for det første afskrive al den energi, der skal bruges til bygningen af dæmningen og til udgravningsarbejdet under udretningen af hele linjen, og dernæst den energi, der skal bruges til at løfte alt godset og materiellet højt op for at køre det ned igen.
Det er jo derfor af helt naturlige årsager, jernbanen ligger i et normalt tracé i landskabet og kører uden om bakken.
Der ligger også en ekstra energimæssig gevinst i, at i det øjeblik man kan genåbne stationerne på den oprindelige linjeføring, vil man kunne få en gigantisk energimæssig effekt, fordi man vil kunne få mange af de pendlere, der i dag ikke har mulighed for at komme til en station, til at tage med toget.
Derfor vil jeg altså spørge ministeren, om det er rigtigt citeret, at ministeren helt alvorligt mener, at det er af energimæssige grunde, man skal anlægge linjen op over Ejer Bavnehøj?
Bjørn Westh (S), 1998-02-04:
Det er ikke rigtigt citeret.
Jeg har ikke foreslået, at man skal køre op over Ejer Bavnehøj, men jeg har sagt, at hvis man kan spare nogle togkilometer - så vidt jeg husker, er togstrækningen mellem Fredericia og Randers 40-50 km længere end motorvejsstrækningen - og hvis man vil have, at toget skal konkurrere med motorvejen, så nytter det ikke, at togstrækningen er meget længere end motorvejsstrækningen.
Og så har jeg sagt, at hvis der kører 100 tog om dagen og man sparer 10 km et sted, så sparer man mange togkilometer, og man sparer dermed også en hel del energi. Hvordan det så er på den enkelte strækning, må man jo vurdere i det konkrete projekt.
Men jeg vil fastholde det generelle synspunkt, at jo kortere en strækning er, jo større chance er der for at spare noget energi ved, at toget ikke skal trækkes så langt.
Tove Fergo (V), 1998-02-04:
Jeg kan ikke forstå indenrigsministeren, for det er jo sådan i Danmark, går jeg ud fra, at man kan bosætte sig, hvor man vil, og at man kan lade sig skrive op til en bolig, hvor man vil.
Det kan man jo også, selv om man er mørkhåret og brunøjet og har et fremmedartet klingende navn.
Og jeg kan ikke forestille mig, at der er nogen kommuner, som simpelt hen afviser mennesker, der har et anderledes navn eller et udseende, der viser, at de er fra et andet sted i verden.
Jeg har ikke været ude for, at der er nogen borgmestre, som siger, at de ikke vil have mørkhårede, brunøjede med fremmedartet klingende navne ind i deres kommune, og at de overhovedet ikke må stå på venteliste i nogen af deres boligselskaber.
Hvis det stadig væk er et frit land, hvor man kan bevæge sig rundt, hvor man vil, kan man lade sig skrive op til en bolig dér, hvor man nu gerne vil bo.
Bjørn Westh (S), 1998-02-04:
Så vidt jeg husker, stemte Enhedslisten for projekteringsloven.
Det tør jeg nu ikke fastslå, men der var i hvert fald et stort flertal i Folketinget for at få iværksat en undersøgelse af denne strækning, og heri indgår altså også en opgradering af den eksisterende bane.
Og for mig kan det meget vel ende med, at det bliver en opgradering af den eksisterende bane, der bliver resultatet - det sagde jeg også lige før - men jeg tager ikke stilling, før jeg har set resultatet af den undersøgelse, Folketinget har besluttet at sætte i værk.
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-04:
Skal det forstås sådan, at der ikke vil være nogen forlods prioritering, hvor tidligere deltagere i DSB-forlig vil blive prioriteret til en foreløbig drøftelse, før det bliver fremlagt til åben diskussion?
Bent Hindrup Andersen (EL), 1998-02-04:
Det er et interessant udsagn fra trafikministeren, for det betyder jo, at man skal afkorte distancen ved at køre op over en bakke.
Det er jo det, der er sagen, og det, hele debatten går på: at man ikke vil have den store dæmning i området, og at ingen af de lokale folketingspolitikere vil have den, når de står derovre og taler - herinde taler og stemmer de jo lidt anderledes.
Hvis det er sådan nogle ting, der er tale om, vil det jo fremgå af nogle banale analyser, der kan foretages, før man iværksætter en projektering af de forskellige traceer, som der skal bruges 30-40 mio. kr. til.
Så jeg vil spørge ministeren: Er det virkelig den bedste brug af offentlige midler at iværksætte en projektering af nogle traceer, som ikke engang skal benyttes af de hurtige tog længere?
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-04:
Da der jo i Folketinget er en vis tradition for, at forlig om jernbanedriften sker i et særlig eksklusivt udvalg bestående af partier, hvor der bliver indgået rammeaftaler og den slags, vil jeg spørge, om det er ministerens opfattelse, at der skal foregå en åben debat mellem alle Folketingets partier om en sådan fremtidig styring af skinnedriften eller man vil fortsætte den hidtidige kurs.
Bjørn Westh (S), 1998-02-04:
Jeg er interesseret i, at alle Folketingets partier deltager aktivt i at sikre en god jernbane i det kommende århundrede, og den består både af gode tog og af gode skinner.
Det betyder dog ikke, at jeg vil udelukke, at der kan blive en aftale mellem nogle partier om, hvordan det skal være.
Dér må de drøftelser, der er partierne imellem,
jo vise, om der udkrystalliserer sig nogle fælles holdninger, som man er interesseret i at gennemføre. Det kan på mange måder være fornuftigt at have flerårsaftaler understøttet af et bredt flertal i Folketinget vedrørende så store investeringer, som der her er tale om, og som normalt vil strække sig over flere valgperioder.
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-04:
»Hvad er ministerens holdning til DSB-udspillet »Gode tog til alle«, og hvorledes vil Folketinget blive inddraget i diskussionen og beslutningsprocessen omkring den ændrede strategi?«
Bjørn Westh (S), 1998-02-04:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at alle relevante muligheder for betjening af togpassagererne skal drøftes i Folketinget.
Det vil således indgå som et vigtigt element i drøftelserne af de kommende rammer for DSB og Banestyrelsen og vil desuden være et naturligt element i forbindelse med den videre behandling af planerne for udbygning af jernbanestrækningen mellem København og Ringsted.
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-04:
Mener ministeren, at udspillet »Gode tog til alle« - som repræsenterer et alternativ til højhastighedsstrategien, især formidlet igennem en fremrykning af investeringer i materiel - bør rumme overvejelser om anskaffelse af kurvestyrede IC3-
eller IC4-tog for at sikre de kortere rejsetider og den øgede komfort, som er planens motto?
Det er den ene del af spørgsmålet.
Den anden del af det er, at i alternativet til højhastighedsstrategien som sådan ligger også spørgsmålet om at åbne nye stationer - eller snarere genåbne dem, for de har jo været der tidligere - og gøre selve skinnenettet mere finmasket, så det kommer til at berøre en større persongruppe.
Og deler ministeren disse overvejelser?
»Indgår der i DSB-udspillet »Gode tog til alle« planer om gen- og nyåbning af stationer for hermed at øge tilgængeligheden til jernbanen, planer om gen- og nyetablering af jernbanelinjer for hermed at gøre den kollektive jernbanetransport mere finmasket samt overvejelser og vurderinger af at udvikle og indkøbe kurvestyrede IC3-tog for herigennem at øge såvel komfort som hastighed på banestrækninger i specielt Østjylland?«
Bjørn Westh (S), 1998-02-04:
Der er ingen modsætninger mellem »Gode tog til alle« og bedre skinnelegemer
der er ingen idé i at have masser af gode tog, hvis man ikke har et ordentligt skinnesystem, og der er ingen idé i at have et ordentligt skinnesystem, hvis man ingen tog har at sætte på det. Derfor skal de to ting ses i sammenhæng, og det skal både Banestyrelsen og DSB selvfølgelig også lære.
Med hensyn til det konkrete projekt vil jeg sige, at jeg regner med i løbet af forholdsvis kort tid at kunne tage stilling til, hvilken af linjeføringerne - opgraderingen eller den østlige eller den vestlige - jeg vil anbefale.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-04:
Jeg kan oplyse ministeren om, at Enhedslisten stemte imod og
præcis med nogle af disse begrundelser
Hvorimod vi altså markerede, at vi ønskede at støtte Ringstedforbedringerne på skinnelegemerne.
Men problemet ligger jo i, hvor lang tid man vil fortsætte, hvis man reelt er i færd med at skifte strategi i forhold til den skinnebårne drift.
Hvor længe vil man så fortsætte med en situation, som er svævende med hensyn til, hvilke investeringer der vil blive foretaget?
For sandheden er vel, at hvis man skal foretage omfattende investeringer i nyt materiel, skal man hente pengene fra de forestillinger, man havde om at investere i infrastrukturen.
Frank Aaen (EL), 1998-02-05:
Det var derfor, jeg startede mit ordførerindlæg med at sige, at vi ønskede den målsætning opretholdt, at man ikke kører privat i varevogne uden at komme til at betale for det, for at der ikke skulle være en afgiftsmæssig tilskyndelse til i stedet for at anskaffe sig en almindelig bil at anskaffe sig en stor varebil.
Det står vi ved, og derfor står vi også ved, at taksterne bliver, som de er, og derfor er der også nogle, der om 5 år vil komme i den klemme, som de ser, de kunne være kommet i lige nu.
Det er jeg helt med på.
Folketinget har taget denne sag op og lyttet til, hvad der er kommet af reaktioner udefra.
En af reaktionerne kom fra erhvervslivet, en anden kom fra mennesker, som kunne se, de kom økonomisk hårdt i klemme.
Jeg synes bare, man skal lytte til, at der er en stor gruppe mennesker her i samfundet, som faktisk er økonomisk hårdt trængt, og det er dem, der bør have en håndsrækning. Jeg har i øvrigt også forstået på Det Radikale Venstres skatteudspil, at de synes, de lave indkomster har brug for at få en skattelettelse.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-02-05:
Skal jeg forstå hr. Frank Aaens sidste bemærkning således, at de mennesker her i samfundet, som ikke har ret meget at gøre godt med, skal hjælpes ved generelle skattelettelser for lave indkomster og ikke ved, at afgifter på brug af gulpladebiler til privat kørsel sættes ned?
Jeg bliver nødt til at sige det stille og fredeligt til hr. Frank Aaen: Satserne for at køre privat i en bil med gule plader bliver efter den nye ordning, der tænkes indført, ikke ændret.
Beløbet bliver så indfaset over en periode, hvis bilerne er købt for nylig, men taksten for at køre privat på gulpladebiler bliver i sidste ende den samme, som
den var før.
Frank Aaen (EL), 1998-02-05:
Nu tror jeg godt fru Elisabeth Arnold kender mit partis holdning til privatbiler, og vi er sådan set ikke under nogen omstændigheder interesseret i at sponsorere en vækst i privatbilismen.
Men det gennemgående i de henvendelser, vi har fået telefonisk og i breve, er nødråb fra folk, for hvem 5.000 kr. om året er en formue, som kan gøre, at de ikke kan fortsætte det liv, de har i øjeblikket, og det synes jeg godt man kan lytte efter.
Det har ikke noget at gøre med, at de skal have råd til at have bil på hvide plader.
Det har noget at gøre med, at vi herinde i Folketinget bør lytte til, at for nogle mennesker her i samfundet er 5.000 kr. om året et beløb, der kan risikere at ødelægge hele deres liv.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-02-05:
Det, jeg hørte hr. Frank Aaen sige, var, at for fremtiden skulle overførselsindkomsterne reguleres sådan, at der også blev taget hensyn til, at folk skulle køre i privat bil.
Det vil sige, at vi regner med, at alle pensioner også skal indrettes sådan, at det fremover skal være muligt for alle pensionister at kunne færdes rundt i privat bil.
Det er nye meldinger fra Enhedslisten.
Jeg synes, det er lidt overraskende, men jeg vil gerne høre en forklaring fra hr. Frank Aaen.