runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg kan fuldt ud berolige hr. Anders Samuelsen: Det skal ikke blive ret tit, jeg roser Det Radikale Venstre.
Men når jeg alligevel har fundet grund til at gøre det, er det jo, fordi Det Radikale Venstre har accepteret de positive sider af en del af skattestoppet.
Hr. Anders Samuelsen rejser det spørgsmål, om vi måske ønsker at komme i dialog om skattestoppet.
Så er det bare, jeg må sige til hr. Anders Samuelsen: Vi ønsker ikke at bryde
det løfte, som vi har givet befolkningen om ikke at gøre det dyrere at bruge vand og bruge strøm og varme sin lejlighed eller sit hus op og tanke bilen op, så man kan køre på arbejde.
For det er alle de områder, som Det Radikale Venstre ønsker at pille ud af skattestoppet og dermed øge beskatningen på alle de her områder.
Der må jeg bare sige, at der er der en fundamental og grundlæggende uenighed, som jeg ikke tror på hr. Anders Samuelsen vil have noget som helst held med at få Venstre i dialog omkring, fordi vi bare ikke er enige i, at det her er områder, der skal beskattes hårdere og ekstra.
Det er helt fair, at Det Radikale Venstre mener, at vores vandafgifter er for lave, og at vores elafgifter er for lave.
Det er blot ikke Venstres holdning, og derfor tvivler jeg på, at det er et område, vi kommer i særlig meget dialog omkring.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg må sige, at jeg desværre ikke har mere end 24 timer i døgnet, så derfor vil jeg ikke love, at jeg læser alle de spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen stiller, da det ville beslaglægge en stor del af min tid.
Jeg kan bare konstatere, at hverken den nuværende eller den tidligere regering på trods af alle de spørgsmål, som Enhedslisten har stillet, og alle de gange, Enhedslisten har rejst sagen, har fundet det muligt at ændre på de eksisterende koncessioner på en måde, så det er muligt at inddrive det store fantasibeløb, som hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten kører rundt med.
På et ganske simpelt område som spørgsmålet om skovrejsning bliver der med de aftaler, der er indgået nu, rejst langt mere skov af denne her regering, end der gjorde under den tidligere regering.
Vi har altså valgt at sige, at det er nødvendigt for at lave de bedst mulige vurderinger af, hvordan vi får mest miljø for pengene, at der bliver givet et løft til instituttet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-12-06:
Så kan hr. Kristian Jensen samtidig give en undskyldning for sine forkerte oplysninger om bevillingerne til naturområdet.
Hr. Kristian Jensen påstår, at der her er tale om øgede bevillinger.
Sandheden er jo, at regeringen har skåret massivt ned på naturområdet og har fjernet 448 mio. kr. over 4 år til naturområdet.
Det vil sige, at med det løft på 50 mio. kr., som hr. Kristian Jensen omtaler, er nedskæringen reduceret til 398 mio. kr. over 4 år.
Når vi er nogle stykker, der er meget optaget af Lomborginstituttet, er det jo ikke instituttet som sådan, der er interessant i denne sammenhæng.
Det er det på mange andre måder, det kan vi altid diskutere.
Det, der er interessant, er den usaglige beslutningsprocedure, der ligger til grund
for beslutningen.
Det er ikke Miljøministeriet, der har foreslået pengene, og det er ikke Dansk Folkeparti, så vidt jeg ved, der har foreslået dem.
Derfor er vi interesseret i at få at vide, hvem det så er, der har fostret ideen om at bevilge ekstra penge til området.
Det er det, vi har spurgt om adskillige gange.
Hr. Kristian Jensen har talt om, at der ligger en vurdering til baggrund for det.
Vil han ikke løfte sløret for, hvad det er for en vurdering?
Nu kan jeg se, at miljøministeren er til stede.
Miljøministeren kunne måske svare.
Hvad er det for en vurdering, der ligger til grund for at bruge ekstra penge på det her område?
Når man taler om at få mest miljø for pengene, så ligger der selvfølgelig en grundig vurdering bag, gør der ikke?
Kan den oversendes til Folketinget?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-06:
Jeg synes, det er et stort problem, at hr. Kristian Jensen står heroppe på talerstolen og giver forkerte oplysninger til befolkningen og til Folketinget.
Hr. Kristian Jensen påstår, at koncessionsaftalerne med DUC vil forhindre, at man går ind med nye skatter eller ændrer på skattesatser osv. Han påstår endog, at det vil kunne føre til sagsanlæg.
Man får den formodning, at der er en minister, der direkte har vildledt hr. Kristian Jensen, medmindre det da er noget, han selv har opfundet, fordi han ikke har undersøgt sagen ordentligt.
Men det er faktisk en meget alvorlig sag, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, for der foreligger
fuldstændig krystalklare svar fra tidligere ministre, hvor det juridiske spørgsmål om koncessionernes rækkevidde er gennemgået, og hvor det krystalklart er dokumenteret - jeg kan f.eks. henvise til svaret på spørgsmål nr. S 3181 fra den 12. juli 2000, som jeg går ud fra hr. Kristian Jensen har læst omhyggeligt, eftersom han står og udtaler sig fra Folketingets talerstol om sagen - at der ingen hindringer er for at gå ind og lægge ny beskatning på og f.eks. opkræve 6 mia. kr. mere om året.
Så jeg vil godt bede hr. Kristian Jensen komme herop og give Folketinget og befolkningen en undskyldning.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-06:
Nu kan jeg forstå, at Venstres ordfører tidligere på dagen nærmest roste Det Radikale Venstre for en vis imødekommenhed.
Man kan jo altid blive bekymret, når man bliver rost af Venstre.
Hvornår kommer den imødekommenhed fra partiet Venstre og fra regeringen i det hele taget?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Hr. Nicolai Wammen har ganske, ganske ret.
Det her er en glimrende og udmærket bog, som man kan få meget forstand af at læse i.
Det er bare et problem for hr. Nicolai Wammen, at han ikke er kommet længere end til side 11.
For hvis hr. Nicolai Wammen havde startet sin læsning så tidligt, at hr. Nicolai Wammen var kommet om på side 93, så ville hr. Nicolai Wammen have set, at indsatsen mod den negative sociale arv er langt større, end det hr. Nicolai Wammen står heroppe på talerstolen og fremfører.
Nu har hr. Nicolai Wammen, så vidt jeg husker løst i hovedet, endnu en kort bemærkning tilbage, og nu er der tid til at læse det igennem.
Slå op på side 93 og se, at der bliver gjort en indsats, ikke blot på 65 mio. kr., som jeg sagde, men på 66,2 mio. kr. ud over de 4 mio. kr., som hr. Nicolai Wammen ganske rigtigt havde fundet.
Jeg vil blot foreslå hr. Nicolai Wammen at gennemføre arbejdet og læse videre på aftalen og få forstand på de aftaler, der er indgået.
Så til fru Pernille Blach Hansen.
Jeg har jo sagt det en gang.
Det er sådan, at Institut for Miljøvurdering leverer
nogle rapporter og analyser, som vi er enige i, og de leverer nogle, som vi er uenige i.
De har leveret en meget glimrende
rapport om CO2-kvoter og det kvotesystem, som jeg synes er ganske fremragende, og de har leveret nogle rapporter f.eks. om dåsesagen, som jeg synes kunne have været bedre. Vi har valgt - for vi mener, det er vigtigt ikke bare at støtte institutter, der er enige med os, men institutter, der er bredt funderet - at give det her institut et løft, så vi får et bedre kvalificeret grundlag til netop at vurdere, hvordan vi får mest miljø for pengene.
Det er pudsigt, at de partier, der plejer at slå sig op på at være ih og åh så miljøvenlige, nu er uenige og negative, når vi forsøger at gøre en ekstra indsats for at få det bedst mulige beslutningsgrundlag. Jeg håber, at hr. Frode Sørensen er enig i og erkender
, at det var aftalt, at indsatsen for den regionalpolitiske turismefremme skulle være udløbet blot 1 år senere end det, der nu sker. Når vi har valgt at kigge på det, er det, fordi vores vurdering er, at alt for mange af de midler, der er blevet brugt, er blevet brugt til at flytte turisme internt i Danmark i stedet for at satse på at få turisme fra udlandet til at flytte til Danmark.
Turisme internt i Danmark øger jo ikke det danske samfunds samlede omsætning og samlede værditilvækst, og derfor mener vi, at det mere er en opgave
for de regionale parter at kæmpe for, hvor turismen skal være, end det er en opgave for staten at flytte rundt på turismen internt i landet. Det, vi ønsker, er, at vi skal have en turismepolitik, der er med til at tiltrække udenlandske turister og udenlandsk valuta og dermed samlet set skabe arbejdskraft i Danmark.
Frode Sørensen (S), 2002-12-06:
På turismeområdet har hr. Kristian Jensen vurderet, hvad der virker, og hvad der ikke virker.
Det er jo egentlig prisværdigt.
30 mio. kr. i 2001 og 30 mio. kr. i 2002 til den regionale turisme er altså vurderet til: ingen virkning.
Turismeaktørerne i hr. Kristian Jensens amt, Ringkjøbing, i mit amt, Sønderjyllands Amt, og i andre amter er altså blevet brugt til noget, som intet udbytte giver, og derfor skal de naturligvis lide under, at grønthøsteren kører hen over dem og kapper livsstrengen. Jeg vil gerne høre hr. Kristian Jensen om denne vurdering.
Øresundsregionen - og det synes jeg er udmærket - har stadig væk sine 17 mio. kr., men vestdanmarkturismen har 0.
Betyder det, at regionerne herovre er dygtigere end de andre og derfor fortsat skal have?
et svar på.
Ellers kunne jeg selvfølgelig komme med et forslag, for nu har der jo været mange gode debatter her i formiddag om Lomborgmidlerne og lidt tvivl om, om de gør nytte, og så kunne man jo, vil jeg gerne sige til finansministeren, tage dem og overføre dem til turismeerhvervet.
Så er jeg sikker på, at vi hurtigt vil finde ud af, at de gør gavn og nytte.
Nicolai Wammen (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen var meget optaget af tal tidligere på dagen.
Jeg må bare fortælle, at af regeringens egen aftale på side 11 i denne her bog, som jeg gerne låner hr. Kristian Jensen, fremgår det, at der til en øget indsats mod negativ social arv bevilges 4 mio. kr.
Lomborg-instituttet får
Vi lader det stå et øjeblik.
Alligevel var der en indtil videre uidentificeret jule-, eller var det måske en hulemand, der fandt, at de skulle have flere penge.
Kan vi så ikke fra hr. Kristian Jensen få blot ét eksempel på, hvorfor det er vigtigere at give 5 mio. kr. til Lomborg end at give de penge eksempelvis til at få brudt den negative sociale arv?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-12-06:
Jeg kan ikke forstå, at hr. Kristian Jensen ikke har forberedt sig lidt bedre, så han var i stand til at give en fyldestgørende forklaring på et ændringsforslag fra regeringen om at tilføre Lomborg-instituttet nogle flere penge. Det eneste svar, vi kan få, er, at det handler om mest miljø for pengene.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen, om Venstre mener, det er udtryk for mest miljø for pengene, at instituttet har udgivet en rapport om dåser, der var så smækfyldt af fejl, at Miljøstyrelsen måtte udsende en korrigerende pressemeddelelse, og at miljøministeren efterfølgende har tilsluttet sig kritikken.
Mener Venstre, det er et udtryk for mest miljø for pengene, at Miljøministeriets departementschef i et brev er nødt til at rykke for et arbejdsprogram, som instituttet stadig væk ikke har leveret?
4 dage efter beslutter regeringen at belønne den slags slendrian med ekstra penge.
Var det ikke en idé, vil jeg gerne spørge hr. Kristian Jensen om, at man, inden man begyndte at give den slags ekstra penge, krævede i det mindste nogle resultater?
Kunne man ikke sætte instituttet på en resultatkontrakt i stedet for bare at hælde penge ned oveni uden at have fået leveret varen på forhånd?
Det minder altså mistænkeligt om et ideologisk skridt fra statsministerens side om at sikre mindst miljø i Danmark.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg kan aldeles ikke bekræfte hr. Ole Vagn Christensens vrangforestilling om, at den her regering ikke gør noget godt for det regionale erhvervsmiljø.
Sandheden er lige præcis, at der i den her regerings levetid - faktisk i sidste måned - er blevet oprettet og tildelt bevillinger til 11 ny regionale vækstmiljøer, der spredt ud over landet vil være med til at skabe dynamik, vækst og flere arbejdspladser, netop fordi de ligger ude og er med til at styrke de særlige kendetegn, der er for hvert enkelt område. Vi har lavet en vækststrategi, der vil være med til at styrke det regionale miljø, og som ikke vil være med til, sådan som Socialdemokratiet har lagt op til, at hælde nye skatter, nye afgifter og nye byrder ud over erhvervslivet og også ud over befolkningen for den sags skyld på en måde, som absolut ikke vil være fremmende hverken for oprettelse af nye arbejdspladser eller for vækst i erhvervslivet.
Jeg kan ganske enkelt ikke forstå, at Socialdemokratiet påstår, at de er så bekymrede for antallet af arbejdspladser, når deres modsvar så er at belaste vores erhvervsliv og vores konkurrenceevne yderligere igen, igen og igen. Til fru Lene Jensen må jeg sige, at der rent faktisk er tre muligheder: Man kan låne, eller man kan spare, men der er også den mulighed, at der i de kommende års finanslovforhandlinger kan være ønske om at tilføre området flere penge, således at der, når vi når frem til 2006, er en anden økonomisk situation for erhvervsskolerne end den, der gælder nu. Det, der er aftalt nu, er, at det nuværende grundlag samlet set giver erhvervsskolerne et løft på 8 mio. kr.
Når vi når frem til 2006 og finanslovforslaget for 2006, vil man se det helt præcise beløb, som den til den tid værende regering vælger at foreslå.
Til hr. Carsten Hansen skal jeg bare lige nævne et enkelt eksempel på forskellene på aftenskoler og på VUC: Alene det forhold, at der på VUC er eksamen, og at det er en kompetencegivende uddannelse, gør jo, at der er en forskel, og det er da klart, at det er en forskel, man skal være opmærksom på.
Jeg forstår ikke helt hr. Carsten Hansens spørgsmål, for det er min opfattelse, hr. Carsten Hansen netop burde kende både VUC-området og aftenskolen så godt, at det ikke var nødvendigt med den slags oplagte spørgsmål.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen bruger jo værnet med den der skat, som man har stirret sig fuldstændig blind på.
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen: Man har prøvet at føre diskussionen her, som om det, der er lagt op til i det socialdemokratiske forslag til finansiering, er øgede skatter; man prøver at give befolkningen indtryk af, at det er øgede skatter.
Vil hr. Kristian Jensen ikke godt bekræfte, at en stor del af det er for at dække de skattehuller, som er skabt, for at tidligere ejere i erhvervslivet ikke skal forgyldes?
For det er jo det, det handler om.
Og så var det jo rart, hvis hr. Kristian Jensen ville holde sig til sandheden.
Han fremfører her fra talerstolen, at der nu er sket noget sensationelt med nye vækstmiljøer rundtomkring.
Vil hr. Kristian Jensen ikke godt bekræfte, at det bare er en forandring af navnet, og at der faktisk er blevet færre af den slags centre i Danmark?
Lene Jensen (S), 2002-12-06:
Mit ærinde med denne her korte bemærkning er sådan set at gøre det let for Venstres ordfører, for nu har der været mange, der har spurgt til det der med erhvervsuddannelserne, og vi har fået det svar, at der samlet set er tale om et løft - selv i det sidste år - og i det sidste år på 8 mio. kr. Hvis det nu er sådan, at handelsskolerne er blevet lovet 25 mio. kr., så skal man bruge 25 mio. kr., hvor man kun har 8 mio. kr.
Det kan man ikke.
Så må man låne, eller også må man bede andre om at spare.
Så jeg vil gerne høre, hvad det er: Skal man låne, eller skal de tekniske skoler spare?
Eller er det sådan, at handelsskolerne ikke kan regne med de 25 mio. kr.?
Det kan kun være en af de muligheder, og jeg er rasende spændt på at høre, hvad for en af dem det så er.
Carsten Hansen (S), 2002-12-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Jensen, at jeg faktisk var ganske godt tilfreds med det første svar, jeg fik, hvor man anerkendte fra Venstres side, at man sparer 75 mio. kr. på VUC-centrene.
Men i det andet svar forsøger hr. Kristian Jensen at lægge mig i munden, at jeg nedgør aftenskolerne.
Hvem var det, der forhøjede brugerbetalingen på vores aftenskoler til det dobbelte og derefter ifølge Handelshøjskolevenstres egen logik sagde, at når man har fordoblet brugerbetalingen på aftenskolerne, så skal man også forhøje den på VUC?
Det er altså for groft at lægge mig det i munden.
Jeg spurgte faktisk hr. Kristian Jensen
: Hvad er forskellen på kompetencegivende uddannelse på VUC-centrene og det, der foregår på aftenskolerne?
Jeg sagde ikke noget om, at det ikke var kvalificeret, livsudviklende osv., men jeg spurgte: Hvor er sammenligningsgrundlaget i Venstrelogikken i forhold til det her?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Til hr. Ole Sohn - hvor han så end er lige nu ...
... Dér var han, undskyld.
Jeg er sikker på, at hr. Ole Sohn, da hr. Ole Sohn har været medlem af Folketinget i flere år, også har fulgt med i finanslovdebatterne tidligere og derfor er klar over, at der også i tidligere års oplæg til finanslovforhandlinger - det var dengang oppositionspartierne normalt præsenterede et samlet oplæg til finanslovforhandlinger - har været stillet forslag fra de nuværende regeringspartier om at foretage de ændringer på VUC, som nu bliver diskuteret.
Så der har ikke været stukket noget under stolen dér.
Til hr. Morten Homann: Der er ingen vished eller garanti for, at det, der indføres nu, nødvendigvis vil medføre flere udgifter.
Der er samtidig med bestyrelsesreformen sket en lang række andre forenklinger og styrkelser af universiteternes muligheder for frit at organisere sig.
Derfor kan det lige så vel være, at de nye muligheder og de forenklinger på universiteterne, der er, vil medføre besparelser såvel som forøgelser.
Under alle omstændigheder er der afsat en sum i de kommende år til, at det, hvis der skulle blive øgede udgifter, også kan modsvares i forhold til budgetterne.
Jeg vil bare sige, at det jo ikke er uvant for os, at uddannelsesinstitutioner har eksterne flertal.
Landets gymnasier har i løbet af de sidste 10 år haft eksterne flertal i deres bestyrelser, vedtaget her i Folketinget Med hensyn til de multinationale selskaber kan jeg bare sige, at et af de værktøjer, der skal til for at løfte ligningen, måske ikke så meget er mandskabskraft, men lige så meget it-værktøjer og læring af, hvorledes man gør i andre lande, og på den måde kan man styrke ligningen uden nødvendigvis at ansætte flere.
Det er en meget normal procedure, at man kan styrke sin indsats ved at indføre
ny teknologi og andet.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg blot sige, at hvis det var så nemt, at man kunne få 6 mia. kr. i kassen ved at ændre de aftaler uden at blive imødeset af sagsanlæg for brud på aftaler m.v., så tror jeg såmænd, at det var sket, om ikke andet så under den regering, fru Pernille Rosenkrantz-Theils parti var parlamentarisk grundlag for.
Så nemt er det blot ikke.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen bliver ved med at afvise at inddrive de her godt 6 mia. kr. i skat ved at henvise til en aftale indgået med Dansk Undergrunds Consortium. Jeg vil gerne igen bede hr. Kristian Jensen forholde sig til det faktum, at man godt kan ændre på skatten uden at bryde aftalen.
Der står i aftalen, at det er muligt at regulere kulbrinteskatten.
Vil hr. Kristian Jensen godt bekræfte det?
Det vil give den danske statskasse 6 mia. kr. ekstra i år, er det blevet vurderet fra økonomi- og erhvervsministeren.
Det svarer til 15 ældrechecks.
Har Venstre ikke bare en lillebitte smule interesse i at inddrive de penge?
Morten Homann (SF), 2002-12-06:
Nu slap vi diskussionen om universiteterne, som åbenbart som nogle af de eneste i det her land var i stand til at løfte sig selv, men så vil jeg godt også bede hr. Kristian Jensen bekræfte, at man, samtidig med at man beder universiteterne løfte sig selv, også pålægger dem nye udgifter, bl.a. til en ny ledelsesform, hvor man skal til at aflønne ledere på alle niveauer, man skal til at aflønne bestyrelsesmedlemmer osv.
Så man pålægger universiteterne en række nye udgifter og nye opgaver på vejledningsområdet osv. Det er jo fuldstændig korrekt, som hr. Kristian Jensen påpegede, at der er politisk uenighed om, hvordan det er bedst og mest interessant at styre.
Den politiske uenighed har jeg også haft med videnskabsministeren, og det er sådan set fair nok.
Men når man står med så stor en del af skatteydernes penge og så vigtigt et område som uddannelse og forskning, så synes jeg, man skylder at tage hensyn til, at der foretages en fornuftig administration af de mange midler.
Og dér synes jeg, jeg har savnet dokumentation for, at den administration, som foregår nu, og som er demokratisk, og hvor ansatte og medarbejderne har indflydelse, ikke fungerer.
Hvis man kunne komme med sådan en dokumentation, så kunne vi diskutere på baggrund af den, men jeg synes, jeg har savnet dokumentation for, at det ikke fungerer. Bare for at forstå det her med ligningen af de multinationale selskaber: Hr. Kristian Jensen siger, at der er det samme antal medarbejdere i den afdeling i dag, som der var under den socialdemokratiske regering, og samtidig siger hr. Kristian Jensen: Vi styrker indsatsen i forhold til den tidligere regering.
Jeg må sige, at jeg ikke kun tror, det er mig, som ikke kan få tingene til at stemme.
Ole Sohn (SF), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen skulle måske lave et tilsvarende regnestykke på de tekniske skoler, og så ville resultatet være et andet. Jeg vil gerne konstatere - nu har jeg forsøgt et par gange, men nu tredje gang - at regeringen ikke har nogen planer om at hjælpe amter og kommuner, som nu står over for en ekstraregning på 1 mia. kr. som følge af uforudsete lønudgifter.
Det vil sige, at regeringens svar til amter og kommuner blot er yderligere nedskæringer i forhold til de nedskæringer, der har været nødvendige som følge af de aftaler, regeringen og Dansk Folkeparti har lavet.
Måske lige en anden konstatering eller et spørgsmål: Når Venstres ordfører nu siger, at man ikke har planer om at indføre brugerbetaling på folkeskolen f.eks. eller andre uddannelser, så vil jeg gerne spørge: Før valget havde man heller ikke planer om at indføre brugerbetaling på VUC-centrene.
Hvor lang tid går der, før man kan forvente andre signaler?
Det sidste er: I forbindelse med den ældrecheck, man vil give de fattigste pensionister, er det så en forglemmelse, at man har glemt de allerfattigste pensionister, nemlig de førtidspensionister mellem 60 og 66 år, som er på den laveste pension?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Det må have forbigået hr. Jørn Jespersens opmærksomhed, at der er blevet indgået en aftale om naturområdet, hvor der bliver forøgede bevillinger på 50 mio. kr. til bl.a. oprettelse af naturparker m.v. Så der er altså andre områder
end netop Institut for Miljøvurdering.
Jeg skal bare sige til hele debatten omkring instituttet, at det er vigtigt for Venstre, at vi har et institut, der vurderer, hvorledes vi får mest miljø for pengene, et institut, som er klar til også at komme med de kontroversielle betragtninger, også betragtninger, som jeg er uenig i, betragtninger, som Venstres folketingsgruppe er uenig i, men betragtninger, som ud fra den viden, instituttet sidder med, er det sagligt rigtige at lægge frem.
Der kan være ting, vi er meget enige i, og ting, vi ikke er enige i.
Men de skal naturligvis have en mulighed for at lægge de her ting frem; det har vi valgt.
Jeg har ikke på noget tidspunkt hørt miljøministeren argumentere for, at det ville være forkert at øge bevillingerne, blot har han argumenteret for, at det ikke inden for det eksisterende budget og budgetforslag er muligt for miljøministeren at øge bevillingerne.
Det blev det så, fordi der kom et forslag om at gå ind med et ekstra beløb på 5 mio. kr. i de sidste og afgørende forhandlinger omkring finansloven, og jeg synes, det er glædeligt, at vi nu får et bedre grundlag for at vurdere, om den miljøindsats, vi gør, er den rigtige, eller vi skulle prøve noget kontroversielt og skifte kurs.
Det er et område, som vi i Venstre er glade for ligger ude i kommunerne, og som vi ikke har tænkt os at gå ind og lave om på.
Endelig vil jeg i den sidste taletid, der er tilbage,
gerne sige til hr. Aage Frandsen, at jeg har noteret, at hr. Aage Frandsen gentager noget af det tidligere nævnte omkring erhvervsskolerne, og jeg kan bare give hr. Aage Frandsen præcis det samme råd som hr. Frank Jensen: at læse den klare aftale, der viser, at med hensyn til handelsskolerne bliver der givet et løft i forhold til det foreslåede, og med hensyn til erhvervsskolerne er der samlet set et bevillingsløft i de kommende år.