runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Det er nu relativt sjældent, at man på disse områder bliver begrænset af nogle tal, der forhindrer, at man kommer længere, end man havde aftalt.
Jeg tror, det tit snarere forholder sig modsat.
Men jeg vil gerne spørge, om ikke hr. Mogens Nørgård Pedersen vil redegøre for, hvor længe denne aftale, som Kristendemokraterne har indgået med regeringen, løber, og hvilke former for klausuler der er i den.
Jeg spørger med henblik på mulighederne for, at et Folketing med mere grøn observans kan lave en mere ambitiøs plan, og selvfølgelig især med henblik på Kristendemokraternes mulighed for at indgå i et sådant flertal.
Vi har jo også set en vandmiljøplan, som Kristendemokraterne havde bundet sig til, og jeg tror, det er meget vigtigt, at vi i en kommende valgkamp får et præcist billede af, hvilke flertalsmuligheder der åbner sig på det grønne område, og på hvilke områder Kristendemokraterne kan blive en forhindring for en mere grøn politik efter et valg.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-13:
Nu er det ikke min opfattelse, at Kristendemokraterne bliver en hindring for noget grønt.
Det, man altid kan diskutere, er jo ikke, hvor grønne tingene skal være, men hvad der er grønt, og det er jo sådan en debat, vi også kan tage efter et valg.
Både når det gælder denne aftale om pesticider, og når det gælder vandmiljøplanen, er vi selvfølgelig bundet af forliget, men det er jo ikke sådan, at vi er fastlåste i forligskredsen, som altså tegner de par områder, men langtfra hele miljøområdet.
Det er ikke sådan, at vi er så fastlåste, at hvis vi ser en mulighed for at gøre det anderledes og gøre det bedre, er vi ikke åbne over for det.
Selvfølgelig er vi det, og der er faktisk en forståelse mellem forligspartierne for, at det kan man sagtens være.
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
Vil det sige, at hvis der kommer et andet flertal efter valget - et flertal bestående af den nuværende opposition til venstre for regeringen plus Kristendemokraterne - og der er et meget stærkt ønske i det, jeg i så fald vil opfatte som et mere grønt flertal, om at lave bedre beskyttelse af vores drikkevandboringer, nedsætte pesticidforbruget i frugt- og grøntsagsavl og skovbrug, komme hurtigere frem med en generel reduktion af pesticidforbruget og lave et vandmiljøforlig, som mindsker iltsvind og den slags - kan Kristendemokraterne være med til det på trods af modstand fra Venstre og De Konservative?
Eller kan man frygte, at der vil opstå den situation, at Kristendemokraterne på grund af forligsbindinger er nødt til at sige: Det kan vi ikke.
Vi havde egentlig gerne set en mere grøn politik, men vi har et forlig med den tidligere regering, så vi kan ikke?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-13:
Der er i hvert fald én ting, som hr. Jørn Jespersen ikke behøver at frygte: Hvis Kristendemokraterne skulle komme i den lykkelige situation, at de bliver tungen på vægtskålen, er der bestemt ingenting at frygte.
Men det er klart, at når vi ser på de to ting, i går vandmiljøplan III og i dag pesticidplanen, er vi bundet af forliget.
Men det er da også min opfattelse, at i kredsen af forligspartier holder man sig ikke for god til at se på, om der skulle være et andet flertal, som kunne gøre tingene bedre, og så spiller man med her.
Regeringen og Dansk Folkeparti i særdeleshed må selvfølgelig svare for sig selv, men det er jo ikke sikkert, at man på alle stræk - heller ikke på de to områder - bare vil sige: Jamen det har vi et forlig om, og det vil vi ikke være med til at gøre bedre. Måske ville man også, selv om man var i opposition, trække i arbejdstøjet - hvem ved?
Kristendemokraterne fortryder på ingen måde, at vi er med i dette forlig, naturligvis ikke.
Fortrydelsen går nærmere på, at Socialdemokraterne ikke er med, for vi synes, at det er en god idé af hensyn til fremtiden, at der er så brede forlig som muligt.
Jeg vil gerne medgive, at der ikke står noget om, at det skal nedbringes fra det niveau til det niveau, men igen må jeg sige, at vi er opmærksomme på udviklingen, og det er naturligvis også noget, som vi i forligspartierne vil tage op, når vi sætter os sammen og ser, hvor langt vi er nået.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-13:
Jeg kan forstå, at nu er man kørt fast i talproduktionen.
Der var ét forslag fra oppositionen, men der er indtil videre flere forskellige tal.
Vi har allerede i løbet af den her korte debat hørt flere forskellige tal fra fru Inger Støjberg og hr. Dohrmann: 27.000, 12.000, 17.000 osv., og nu erkender man så, at det, man stod og påstod, nemlig at det socialdemokratiske forslag om pesticider ville føre til tab af arbejdspladser, var man ikke i stand til at dokumentere.
Der har man dog den anstændighed, at man så holder op med den talmagi.
Det vil man i og for sig godt anerkende.
Det er noget nyt. Men skulle man så ikke lige vente, til man havde undersøgt tingene, før man begynder at påstå, at det ville koste en masse arbejdspladser, for hvad med alle de vandværker, der skal lukkes, fordi man er passiv over for forureningen, hvor er de henne i regnestykket osv.?
Kunne fru Inger Støjberg ikke være så venlig at give befolkningen og Folketinget en undskyldning, fordi hun begynder denne her debat med at påstå, at det vil koste arbejdspladser, og derefter må erkende, at hun ikke er i stand til at dokumentere det?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-13:
Hr. Keld Albrechtsen har mange gange i dag sagt, at der ikke har været tid til spørgsmål,
men hr. Keld Albrechtsen har selv stillet ufattelig mange spørgsmål.
Der er kommet så mange rapporter, som fortæller, at det, Enhedslisten påstår og siger og stiller spørgsmål om, er lodret forkert. Vi har flere gange i debatten her i dag hørt, at man siger, at der ikke tages hensyn til det ene og det andet, hvilket er lodret forkert.
Når hr. Keld Albrechtsen siger, at der ikke bliver taget hensyn til vand og sundhed og dyr osv.,
er hr. Keld Albrechtsen ikke enig i, at intet gmo-produkt er godkendt, hvis der ikke er taget hensyn til miljø, dyr, mennesker og sundhed? Ellers ville det ikke være blevet godkendt.
Er hr. Keld Albrechtsen ikke enig i, at sådan er lovgivningen?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-13:
Nu må jeg sige, at de borgerlige ordføreres jongleren med tallene er ved at ende i en fuldstændig farce.
Det begynder med, at hr. Jørn Dohrmann i går påstår, at det er 17.000.
Det er jo korrekt, det begynder hr. Jørn Dohrmann med at påstå.
Efterfølgende bliver det i debatten så sat op til 27.000.
Og så meddeler fru Inger Støjberg her i dag, at hun er vendt tilbage til tallet 17.000.
Altså mage til roden rundt i tal.
Jeg synes, det er helt utroligt, at man medbringer sådan en gang juks fra debatten i går og så kaster det på bordet i debatten i dag.
Jeg vil godt spørge fru Inger Støjberg: Hvor mange tusinde er det så i forbindelse med det forslag, hr. Torben Hansen har fremsat?
For det er vel også 27.000 eller 17.000 eller 12.000, eller hvad det nu er.
For det kunne vi jo også forstå var forfærdeligt.
Så hvor mange arbejdspladser er det egentlig, fru Inger Støjberg mener det socialdemokratiske pesticidforslag ville koste?
Jeg vil gerne takke hr. Dohrmann for den tilkendegivelse og også for, at der nu tegner sig - synes jeg, det tyder på - et flertal i Folketinget, som vil sige, at nu har vi det her forslag til behandling, så må vi se, hvordan det går med sameksistensloven, og så må vi gå videre i behandlingen.
Så vil jeg godt spørge hr. Dohrmann, som jo også var interesseret i høringen, om ikke det må give anledning til meget stor bekymring, at det på høringen meget tydeligt blev klarlagt, og der kom en klar melding om, at det, man kalder den menneskelige faktor, f.eks. håndtering af maskiner, de konkrete godkendelser af bestemte marker osv., er der ikke taget højde for i det grundlag, som regeringens forslag bygger på.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, jeg har også nævnt det før ved førstebehandlingen af lovforslaget om sameksistens, at netop den menneskelige faktor har meget at sige.
Når der er fremlagt en rapport, hvor man kan se, at der kun er ganske få minutter til at rense f.eks. en mejetærsker, der skal køre fra mark til mark, så mener vi ikke, at det er realistisk.
I min verden og Dansk Folkepartis verden må der være klokkeklare regler, der siger, at de ikke må blandes sammen, for her er der stor fare for, at man spreder frø f.eks.
Det er noget af det, jeg mener, man skal se på i den sameksistenslov, hvordan man kan præcisere de her ting, så vi ikke kommer ud for, at der opstår store fejl bl.a. på grund af den menneskelige faktor.
Vi hørte også fra eksperter, at de kunne være markeret forkert, når de var sendt ud.
Det er jo også en stor fejl, og dermed opstår der mange farer
Der er mange maskiner, der skal køre fra mark til mark, og der vil være frø, der flyver rundt i luften.
Det skal man tænke på hele vejen igennem, men den menneskelige faktor udgør et stort potentiale, som vi skal tage hensyn til.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-13:
Hr. Jørn Dohrmann sagde, han var bekymret for disse gmo'er.
Hvis man nu f.eks. tager en roundupresistent roe, er det så det, at den er roundupresistent, altså resistent over for pesticidet Roundup produceret af Monsanto eller måske af andre kemikaliefirmaer, eller er det det, at den er pesticidresistent, hr. Jørn Dohrmann er bange for?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Der er mange ting, man skal tænke på, når man bruger pesticider, bl.a. om det her giver øget brug af pesticider. Vi ved jo, at vi er begyndt at finde nogle af de pesticider i grundvandet, i drikkevandet.
jamen så mener jeg, at det er helt forkert at gå den vej. Men jeg synes grundlæggende, at vi skal prøve at se, hvordan vi kan få de her åbenlyse mangler, der er bl.a. i sameksistensloven, til at blive minimeret, så der ikke er den fare for befolkningen og den fare for, at gmo'er spreder sig på den måde.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-13:
Jamen jeg glæder mig da til, at hr. Jørn Dohrmann og Dansk Folkeparti vil være aktive igen i forbindelse med sameksistensloven, for ved førstebehandlingen afviste man jo pure overhovedet at tale om, at der skulle være noget, der hed sameksistens.
Så det hilser jeg da velkommen, at man igen er med på banen på det område.
Så det siger jeg da tak for.
Men hr. Dohrmann svarede ikke på mit spørgsmål: Hvad er det, hr. Dohrmann og Dansk Folkeparti er bange for?
I øvrigt kan jeg sige, at roen er resistent over for omkring 250 andre pesticider, så hvorfor er det lige pludselig Roundup, man er bange for?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Nu vil hr. Thor Gunnar Kofoed gerne stille det op, som om det kun er Roundup, vi skal tale om.
Nej, det, jeg mener vi skal se på, er hele området: Om vi skal bruge gmo-metoden
, når det ikke er nødvendigt?
Om man vil gå ind og lege med naturen?
Om man vil manipulere med naturen?
Om man bare vil acceptere, at f.eks. firmaerne bare skal køre los uden at have nogen begrænsninger, bl.a. på, hvordan det skal plantes, hvor det skal være dyrkes?
Der ved jeg godt, hr. Thor Gunnar Kofoed bare vil give los, ikke have nogen regler, det hele skal bare overlades til industrien, så klarer de det nok.
Men sådan er det jo ikke i virkelighedens verden.
Vi er nødt til at have nogle klare regler for, hvordan de her ting skal eksistere sammen. Derfor mener vi, at det er så vigtigt, at vi får nogle klare regler på det her område, bl.a. med sameksistens.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-13:
Enhedslisten ønsker, at regeringen skal sikre, at der ikke dyrkes gmo'er, altså genmodificerede organismer, i Danmark, før bestemte undersøgelser og evaluering heraf er foretaget.
Dermed ønsker Enhedslisten et såkaldt dansk gmo-moratorium, det kan vi også oversætte til dansk, så det hedder en gmo-udsættelse.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget, men er derimod meget optaget af, at vi får vedtaget det lovforslag om sameksistens, som Folketinget i øjeblikket behandler.
Derved skaber vi i Danmark de bedste muligheder for, at der kan dyrkes forskellige afgrøder med forskellige metoder.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-13:
Jeg vil gerne spørge fru Else Theill Sørensen, om hun er enig i de betragtninger, som Venstres ordfører, hr. Kofoed, var fremme med for lidt siden med hensyn til nedsivning af Roundup til grundvandet.
Brugen af Roundup er jo en direkte konsekvens af indførelsen af roundupresistente gensplejsede planter, det vil jo give en øget anvendelse af netop giftstoffer som Roundup.
Jeg kunne forstå på Venstres ordførers udlægning, at det forhold, at det nu er konstateret, at det nærmer sig vores drikkevand, ikke er en bekymring, man har i Venstre.
Er det en bekymring, man har i Det Konservative Folkeparti?
For hvis det er en bekymring, og det håber jeg det er, må det jo give anledning til det spørgsmål: Skal vi introducere nogle planter på vores marker, som vi ved med sikkerhed vil føre til øget brug af sprøjtemidler, som siver ned i vores grundvand før eller siden?
Det dokumenteres jo også af britiske undersøgelser, der er fremkommet for ganske nylig.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-13:
Ja, nu synes jeg, hr. Thor Gunnar Kofoed skal svare for, hvad han mener med sine udtalelser.
Jeg synes naturligvis, at vi skal gøre alt, hvad vi kan for, at der ikke siver pesticider ned til vores grundvand og vores drikkevand.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre vores drikkevand.
Vi har i øvrigt også, hvis jeg ikke husker meget galt, i den landbrugslov, som nu er ved at blive vedtaget, sikret, at der kan være beskyttede områder rundt om drikkevandsboringer.
Desuden er der også forskel på pesticider.
Men formålet, at man skal undgå, at der siver pesticider ned i drikkevandet,
det er jeg enig med hr. Keld Albrechtsen i.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-13:
Fru Else Theill Sørensen og jeg er altså enige om, at vi skal forhindre, at disse sprøjtemidler, som er knyttet til brugen af nogle bestemte gensplejsede planter, kommer ned i grundvandet. Vi ved også, at de er på vej ned i grundvandet, det er jo konstateret, og vi ved, at før eller siden når de ned i det vand, som vi skal drikke. Så er det, at jeg spørger, om vi først skal lave et storskalaeksperiment, hvor vi planter det ud på markerne, sprøjter markerne, og så finder vi det i grundvandet, og så finder vi ud af, det var ikke så godt.
Eller skal vi først lave en undersøgelse, der viser, om jeg har ret, om forskerne har ret i deres antagelser om, at det vil forurene vores drikkevand?
Skal vi først lave en undersøgelse og så derefter tage stilling til, om det er klogt at godkende disse planter?
Det er de to fremgangsmåder, vi skal vælge imellem, og jeg kan da ikke forestille mig, at Det Konservative Folkeparti har tænkt sig, vi skal bruge Danmark som eksperimentarium for det her projekt og så se, om vi har vores drikkevand, når vi er færdige med eksperimentet, eller om vi har mistet vores drikkevand.
Det kan jeg da ikke forestille mig Det Konservative Folkeparti mener, men det gør man måske?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-13:
Jeg har bemærket i de sidste 2 dages debatter, hvor jeg har haft lejlighed til at blive konfronteret med hr. Albrechtsens spørgeteknik, at han meget bruger spørgeteknikken: vi ved, vi ved, vi ved.
Nu ved jeg desværre ikke helt så meget som hr. Keld Albrechtsen, men jeg ved, at Det Konservative Folkeparti er meget optaget af, at vi både nu og i fremtiden har rent drikkevand i Danmark.
Men jeg mener også at vide, at det ikke er sådan, at vi har et totalt pesticidfrit landbrug lige nu, så jeg synes, vi skal se lidt mere nuanceret på det.
Når jeg nu hører denne her debat om, at man render rundt i verden og leder efter forskere, som siger et eller andet, man kan bruge til noget, så minder det mig ærlig talt om, at man leder efter et hår i suppen.
Man leder, og man leder, og man kan ikke finde det.
Så beder man om udsættelse til at lede noget længere tid, for man kan ikke finde det hår.
Det kunne vel ikke være sådan, at håret ikke var i suppen?
Jørn Jespersen (SF), 2004-05-13:
I SF er vi ikke modstandere af gensplejsningsteknologien som sådan, men vi er meget kraftigt modstander af den måde, den er blevet introduceret på, og den måde, man forsøger at tvinge befolkningen, forbrugere og politikere til at acceptere både formål og fremgangsmåde i forhold til de gensplejsede afgrøder i landbruget.
Der mener vi, at den bedste måde at sikre sig mod det på, er lave meget stærke regler, som både indeholder hensyn til miljø, til sundhed, til forbrugernes frie valg, til økologernes mulighed for at holde deres produktioner fri osv. Derfor tror vi, at den bedste fremgangsmåde i den nuværende situation, hvis man ønsker det, som også Enhedslisten ønsker med sit forslag, er at sætte mange kræfter ind på det, der er det politisk meget aktuelle, nemlig at få en tilstrækkelig god lovgivning, når det drejer sig om sameksistens.
Vi deler vurderingen af, at der kan være problemer med det tidsmæssige, men der går vi ud fra, at regeringen og Fødevareministeriet vil arbejde hurtigt og ansvarligt, sådan at man kan nå de her ting, og hvis man ikke kan, så opfatter vi det som regeringens ansvar, at det må oversomre.
Men vi er indstillet på at deltage i forhandlingerne om sameksistens, sådan at vi får stærke regler på det punkt, og i øvrigt samarbejde med Enhedslisten på andre områder om stærke regler.
Men vi mener ikke, at den fremgangsmåde, der er skitseret til nuværende forslag, er den rigtige.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-13:
Også Dansk Folkeparti er bekymret for gmo'er.
Det har vi aldrig lagt skjult på.
Derfor mener vi også, at det, som Enhedslisten nu har lagt frem her, da er værd at diskutere.
Men om det skal foregå med den hastighed, som det er lagt frem her, vil vi selvfølgelig også gerne diskutere.
Der har vi som sagt også med den høring, vi havde sidst, fået klarlagt, at der er nogle store problemer.
Der er nogle, jeg vil så kalde dem store knaster, vi skal have filet af her.
Der er allerede nævnt en del om dem med de fire græssorter, som man ligesom ikke har styr på, vil jeg kalde det.
Så henviser ministeren også til, at det er på grund af EU.
Der må vi jo sige, at vi mener, at sådan nogle ting bør kunne klares i Danmark.
Hvis vi ikke vil have gmo'er og man er enig om det, så bør Danmark stå suverænt der og kunne sige nej til det. Men det er ikke kun i Danmark, vi har en stor diskussion, kan vi høre.
Vi ved, at også i andre lande, og det kan ministeren sikkert bekræfte, er man ikke helt enig om, om man skal være for eller imod, og nogle undlader at stemme på det her spørgsmål.
Så der er ikke nogen klare tendenser til, hvad man skal gøre her.
Jeg mener, og Dansk Folkeparti mener
, at her skal det være folkets sundhed, der skal komme først, og derfor skal man ikke bare tage alt, hvad EU fremlægger, som en facitliste. Som sagt er det mange problemer, vi skal have jævnet ud, også når vi snakker om erstatning til økologer, som kun kan få erstatning det ene år, men de har måske meget større tab, som de ikke kan få erstatning for. Så vi vil selvfølgelig også se positivt på, hvad der sker i den videre behandling af de forskellige love, og så vil vi tage den endelige stilling, når vi har fået det hele klarlagt.
Nicolai Wammen (S), 2004-05-13:
Igen må jeg sige, at der kom mange ting frem på høringen, mange oplysninger, som jeg og Socialdemokratiet synes det
kunne have været nyttigt at der er bedre tid til at sætte sig ind i.
Der er nogle problemer på en række punkter også i forbindelse med nogle afgrøder, så det er en bekymring, som Socialdemokratiet deler, og det er noget, vi er meget opmærksomme på.
Det er selvfølgelig også noget af det, vi vil diskutere med regeringen og andre partier i den kommende debat.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-13:
Jo, jeg hæftede mig netop også ved hr. Nicolai Wammens særdeles kloge spørgsmål til kammeradvokaten og ikke mindst ved de besvarelser, som jo kun gav anledning til, at vi kunne konstatere, at det er dybt kompliceret stof.
Der blev på høringen fremført den klare melding fra forskerne, og det var fra alle forskere, at der er fire forskellige afgrøder bl.a. inden for græsfrø, som man faktisk i dag må sige ikke kan dyrkes i sameksistens med økologiske og andre gmo-fri afgrøder.
Der synes jeg altså, at det er et meget stort problem, at lovforslaget bemyndiger ministeren til at iværksætte gmo-dyrkning med disse afgrøder, som forskerne siger det om.
Det var efter min opfattelse ikke korrekt, det, ministeren sagde, at man havde fulgt det, forskerne havde sagt, for så ville man jo have skrevet i lovforslaget, at disse fire afgrøder ikke måtte gmo-dyrkes i Danmark.
Nicolai Wammen (S), 2004-05-13:
Nu ved jeg ikke, om den lykkelige bryllupsbegivenhed får
nogen indflydelse på arbejdet i forbindelse med det her,
men jeg skal ikke lægge skjul på - og det var også det, jeg sagde i mine første bemærkninger - at vi meget gerne havde set, at der bliver bedre tid til denne her proces. Som hr. Keld Albrechtsen jo selv var inde på, så blev det på høringen, som vi havde for ganske få dage siden, endnu en gang understreget, at der er nogle meget væsentlige problemer, ikke mindst hvad angår erstatninger til økologerne. Hr. Keld Albrechtsen husker måske også, at jeg personligt stillede spørgsmål til kammeradvokaten om de her ting.
Der er ingen tvivl om, at det er noget, der ligger Socialdemokratiet meget på sinde, at vi sørger for at få nogle regler, såfremt det bliver nødvendigt, der sikrer, at økologerne ikke kommer i klemme, og at den erstatning, de kan få, bliver af en langt mere robust karakter end det, der ligger i regeringens forslag.
Inger Støjberg (V), 2004-05-13:
Nu får jeg at vide, at det er en skam, at man medbringer sådan en gang juks fra i går og jonglerer med tal.
Jamen det er jo bare ikke nemt, når nu der kommer forslag på forslag, og nogle gange havner vi på 12.000 mistede arbejdspladser, nogle gange havner vi på 17.000 mistede arbejdspladser, ja, nogle gange er det helt op til 27.000 mistede arbejdspladser.
Det er jo ikke regeringen eller Venstre eller Det Konservative Folkeparti eller Dansk Folkeparti, der kommer med de her forslag, det er jo oppositionen.
Så derfor må jeg bare beklage den her jongleren med tal.
Det er jo forskellige forslag fra oppositionen, som vi bare henviser til.
Sådan er det.
Med hensyn til pesticidplanen, hvor jeg kan forstå, at man også gerne vil diskutere arbejdsløshed, er det jo rent faktisk sådan, at der lige præcis her for et par dage siden er fremkommet et svar fra Miljøministeriet, hvor Miljø- og Planlægningsudvalget har bedt om en udregning over antallet af mistede arbejdspladser, men det lader sig simpelt hen ikke gøre op endnu, fordi der er så mange elementer i pesticidplanen.
Men det er jo korrekt, at omkring vandmiljøplan III var det op til de 27.000 arbejdspladser.
Det kan jeg jo bare beklage, for det er jo ikke Venstres politik.
Det er oppositionens politik, og sådan er det jo.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-13:
Jeg synes, det er strengt, at ministeren forsøger at dække sig ind bag EU-Kommissionen og EU-retten.
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at før vi kender resultatet af den retssag, som Østrig har anlagt mod EU-Kommissionen, ved vi faktisk intet om, hvad EU-retten siger på det her område.
Jeg synes, det er meget tæt på vildledning af Folketinget, når ministeren her tror, at hun kan vide med bestemthed, hvad EF-Domstolen vil afgøre i den retssag.
Der er faktisk tendenser til, at EF-Domstolen er begyndt at lægge forsigtighedsprincippet til grund i sine afgørelser.
Derfor synes jeg, at det er en form kapitulationspolitik, som regeringen står for.
Men jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at vi ikke kender retstilstanden i EU på det her område, før der er truffet afgørelse i retssagen mellem Østrig og EU-Kommissionen?