runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-01:
Jeg ved ikke, om fru Charlotte Antonsen kender svarene på spørgsmål 42, 43 og 44, ellers kan de findes på Socialdemokratiets hjemmeside - og i en følgende undersøgelse var det stadig væk sådan, at Venstre ikke er gode nok, Socialdemokratiet har 99 hits.
Jeg kan se, at fru Charlotte Antonsen pynter sig med lånte fjer, og der er »Fakta om Charlotte« osv. på Venstres hjemmeside.
Det har jo ikke ret meget med arbejdsmiljø at gøre, når man så også er arbejdsmiljøordfører.
Men tilbage til de konkrete spørgsmål, som var, om Arbejdstilsynet kan gennemføre de aktiviteter, det skal klare, når man har skåret 130 stillinger væk.
Hvis parterne kom og sagde, at de ville gennemføre en kategorisering af alle virksomheder i Danmark, så har beskæftigelsesministeren svaret undertegnede, at det vil tage et par og tyve år at komme igennem. Jeg synes, fru Charlotte Antonsen skal prøve at nærlæse de tre svar, som er givet.
Så kan man spørge: Er det tilfredsstillende, at det vil tage så mange år at få kategoriseret virksomhederne i Danmark?
Og hvis parterne kommer og siger: Vi har behov for at få nogle flere ressourcer for at kunne gennemføre de her opgaver, vil Venstre så være med til det?
Det er spørgsmålet.
Charlotte Antonsen (V), 2002-11-01:
Ja, når vi har bedt parterne om at komme med en indstilling til, hvordan vi kan organisere arbejdsmiljøet fremover, så er det selvfølgelig med henblik på at lytte til, hvad der kommer.
Men det er jo ikke sådan, at vi giver parterne en blankocheck og siger: Uanset hvad i alverden I når frem til, så skal vi garantere jer, at vi gør det.
Det går jeg da heller ikke ud fra, at hr. Bjarne Laustsen vil, men vi ved i hvert fald nu, at SF ikke vil, for SF gider overhovedet ikke vente på, at de kommer med noget.
Nu ved jeg ikke, i hvilken vægtskål hr. Bjarne Laustsen har tænkt sig at lægge lodderne, altså hvilket forslag til vedtagelse man vil stemme på fra socialdemokratisk side.
Om man vælger at sige, at man overhovedet ikke engang gider at lytte til parterne, eller om man vil afvente og se.
Så må vi tage en diskussion på det tidspunkt, om vi skal følge alle rådene, eller om vi bliver nødt til at sige nej til nogle af dem.
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Fru Charlotte Antonsen nævnte, at SF havde været støtteparti
for den tidligere regering.
Ja, det var vi, og specielt på arbejdsmiljøområdet var vi med til at lave rigtig mange gode forbedringer, som den her regering desværre har skudt i sænk.
Men jeg vil da også påpege, at antallet af anmeldelser sidste år faktisk for første gang faldt.
Nu må vi se, hvordan det går fremover.
Men jeg vil gerne have svar på det spørgsmål, som jeg stillede sidst, nemlig om kvaliteten af Arbejdstilsynets arbejde, om fru Charlotte Antonsen kan bekræfte eller rettere vil bekræfte, at hun mener, at kvaliteten bliver lige så høj med de nuværende vilkår for Arbejdstilsynet i de store centre.
Pernille Falcon (EL), 2002-11-01:
Jeg ville bare gerne høre fra fru Charlotte Antonsen, om Venstre finder det uden betydning, hvilke ressourcer Arbejdstilsynet har?
Og om man ikke opfatter, at det offentlige også har en forpligtelse til at løfte det her område?
Jeg kunne forestille mig, at resultatet af strukturdebatten vil afhænge meget af, hvilke ressourcer man
fra regeringens side ønsker at putte i det her område.
Jeg tror, at man kan få en langt bedre indsats, hvis man opruster både arbejdstilsyn og bedriftssundhedstjeneste.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-01:
Det var rart endelig at få et nogenlunde klart svar fra fru Lene Garsdal.
Men nu er prioriteringerne jo netop kommet.
Vi har netop set, at man på konstruktiv vis har kunnet lave de her prioriteringer parterne imellem.
Mener fru Lene Garsdal ikke, det så er meget rimeligt, at vi lige lader parterne have prioriteringerne som udgangspunkt for den strukturdebat, der nu skal føres, inden vi begynder sådan at forudsige, at parterne ikke selv har tjek på, hvad der foregår ude hos dem på arbejdspladserne?
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Denne regering har meget klart vist, at arbejdsmiljøet ikke er et område, der skal prioriteres.
Vi har, siden regeringen tiltrådte, set det ene tilbageslag efter det andet på arbejdsmiljøområdet: Der skal nu ikke mere være sikkerhedsrepræsentanter på de små virksomheder med under 10 ansatte - ikke fordi der ikke er problemer her, men alene for at spare virksomhederne for besværet, som det hedder; det tilsyn, der skulle sikre, at de mest belastede brancher bliver undersøgt af Arbejdstilsynet, er afskaffet; de økonomiske incitamenter for virksomheder til at tage fat og gøre en indsats for at forbedre arbejdsmiljøet, er væk, og de administrative bøder for at tilsidesætte lovgivningens krav om sikkerhedsorganisation, arbejdspladsvurdering og medlemskab af BST er afskaffet.
Det er ikke underligt, at virksomhederne må opfatte, at arbejdsmiljøet ikke behøver at blive taget alvorligt.
Hertil kommer, at udbygningen af Bedriftssundhedstjenesten, som skal sikre rådgivning og viden om arbejdsmiljø på virksomhederne, er sat i stå til en uvis fremtid for de to tredjedele af virksomhederne, som endnu ikke er omfattet af ordningen.
Sidst, men ikke mindst
: Den myndighed, der skal overvåge arbejdsmiljøet på de danske arbejdspladser, er blevet så kraftigt beskåret personalemæssigt, at Arbejdstilsynet nu har fundet det nødvendigt at reducere de nuværende 14 arbejdstilsynskontorer til fire meget store tilsynscentre, og frem til 2006 skal personalet beskæres yderligere, så der fra at være 675 ansatte i år kun vil være 544, dvs. en reduktion på yderligere 131 mand.
Hvordan mener regeringen, at der på den baggrund kan skabes et sikkert og et sundt arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser?
Det har vi fra oppositionens side længe efterlyst et svar på.
Nu må regeringen vise, om den vil noget
2005 nærmer sig med hastige skridt.
Besvarelse
Charlotte Antonsen (V), 2002-11-01:
På den ene side siger ordføreren, at der er noget, man har glemt, når arbejdsmarkedets parter prioriterer fire områder, men så vidt jeg kunne høre ordførertalen, talte ordføreren i øvrigt ikke om andet end de fire prioriterede områder.
Hvad er det, der er glemt?
Hvad er det for nogle områder, der også skulle have været prioriteret ifølge SF?
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Nu ønsker SF så en ny handlingsplan.
Skal vi så skrotte den, vi allerede har, den der hedder »Rent arbejdsmiljø år 2005«?
Er det SF's ønske?
Ønsker SF at lægge afstand til den arbejdsmiljøhandlingsplan, vi allerede har?
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Nu har den her regering siddet i over 1 år, og hele tiden har vi afventet og afventet og afventet parterne.
Det er baggrunden for forespørgslen i dag og et svar til fru Charlotte Dyremose.
Det, jeg sagde om de øvrige arbejdsmiljøområder, var, at Prioriteringsudvalget først har prioriteret 18 områder og derefter taget de fire væsentligste ud, og så sagde jeg, at man ikke kun skal koncentrere sig om de fire væsentligste, men selvfølgelig tage alle Prioriteringsudvalgets prioriteringer til sig.
Det var det ene.
Så spørger fru Charlotte Antonsen, om jeg synes, man skal skrotte »Rent arbejdsmiljø år 2005«.
Nej, naturligvis ikke.
Alt dette her er lavet inden for rammerne af »Rent arbejdsmiljø år 2005«, men det, jeg bare siger, er: Nu har der været snak, men vi vil gerne have handling og have at vide, hvordan man rent faktisk vil sikre, at der bliver lavet nogle tiltag, så vi kan nå de mål, som ministeren også var inde på.
Det er ikke noget med at vide bedre.
Men vi kan bare ikke se andet, end at det indtil videre er blevet ved snakken.
Der er ikke nogen konkrete planer eller nogen incitamenter for de enkelte virksomheder til at nå de prioriterede mål, så det er sådan set ikke at vide bedre.
Det er kun at prøve at konkretisere, hvad det egentlig betyder, og hvordan det skal blive til noget i praksis.
Charlotte Antonsen (V), 2002-11-01:
Det kan altså ikke forstås på anden måde, end at SF er flintrende ligeglad med det strukturarbejde, der nu udføres af parterne.
Det er SF's synspunkt, at det er bedøvende ligegyldigt, hvad parterne når frem til med hensyn til struktur, altså hvordan man løser de opgaver.
Vi skal bare skynde os her i Folketinget med at blive enige om det hele inden da.
Det er jo det, der bliver lagt op til.
Heldigvis er der jo nok ikke flertal for SF's forslag
til vedtagelse, det kan vi jo så glæde os over.
Men er det ikke det, der ville være konsekvensen, hvis forslaget blev vedtaget, at så kunne parterne godt droppe deres arbejde, for så havde SF og måske nogle andre partier defineret, hvad man mente ville være den bedste måde at løse problemerne på? Sådan ser vi ikke på det i Venstre.
Vi mener, det er vigtigt at lytte til de mennesker, der har skoene på og som ved, hvor de trykker.
Carsten Hansen (S), 2002-11-01:
Ja, ét er jo, at Prioriteringsudvalget er kommet med nogle anbefalinger på baggrund af 2005, noget andet er jo, at der i øjeblikket sidder et strukturudvalg mellem parterne.
Hvad nu
, hvis man i Strukturudvalget ikke bliver enige?
Det kunne da være ret interessant.
Hvem er det så, der fastlægger målsætninger?
Hvem er det, der skal effektuere dem, og hvordan skal de udmøntes?
Det kunne være interessant at høre, hvad fru Lene Garsdal mener om det.
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Til hr. Bjarne Laustsen: Det er lige præcis det, der er ideen eller humlen i det her, at Prioriteringsudvalget netop ikke har peget på, hvilke værktøjer der skal bruges.
Derfor - det vil også være et svar til fru Charlotte Antonsen -
kan vi ikke vide, hvordan det skal føres igennem.
Vi vil afvente den der prioriteringsrapport, men vi kan jo ikke blive ved med at vente, og det er derfor, vi har rejst denne her forespørgsel, nemlig for at finde ud af, hvad man vil gøre, også hvis Prioriteringsudvalget ikke bliver enige.
Det var også et svar til hr. Carsten Hansen.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-01:
Jeg synes ikke, fru Lene Garsdal rigtig får svaret på det her med, om fru Lene Garsdal mener, det ville være hensigtsmæssigt, at parterne deltager i udformningen af de her handleplaner for, hvordan vi får løst problemerne, for nu har vi jo netop set, at Prioriteringsudvalget er kommet med nogle gode konstruktive målsætninger.
Så undrer det mig lidt, at fru Lene Garsdal ikke kunne forestille sig, at det kunne tænkes, at Strukturudvalget kunne være lige så konstruktivt. Jeg vil stadig væk gerne vide, hvorfor fru Lene Garsdal ikke vil vente på, at Strukturudvalget kommer med det her.
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
De her planer skal nås inden år 2005.
Nu har vi år 2003 inden længe.
Hvis der nu går meget lang tid, inden Strukturudvalget kommer nogen vegne, og hvis de slet ikke bliver enige, så har nogle et problem.
Det er det, der er pointen.
Vi i SF går naturligvis ind for, at parterne har indflydelse.
Vi støtter op om de der prioriteringer.
Det har jeg i øvrigt også sagt i min ordførertale og i forslaget til vedtagelse.
Så det er der ikke problemer med.
Problemet er at sikre, at der sker noget, sådan at vi, når vi når år 2005, så er kommet længere inden for de fire områder.
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-01:
Må vi få et eksempel fra fru Charlotte Dyremose på det store bureaukrati, som De Konservative taler om?
Hvad er der f.eks. af bureaukrati i, at man skal oprette en sikkerhedsorganisation til at varetage arbejdet ude på den enkelte virksomhed?
Hvilken dokumentation er der, hvilke arbejdsgivere har klaget over det? Ligesådan med spørgsmålet om administrative bøder.
De Konservative står for at være et retsparti, og der er mange problemer ude i retskredsene osv.
Hvad har De Konservative imod det?
I det system, vi havde før, var der 84, der fik en bøde, fordi de ikke havde orden i sagerne.
At regeringen så har legaliseret snyd og plat og svindel er en anden side af sagen, men det er jo faktisk det, man har gjort her.
Hvad er det for noget bureaukrati, der er i de ordninger der?
Det er tværtimod en lempelse.
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Nu kommer hr. Bent Bøgsted og jeg jo begge fra Nordjylland.
Jeg vil gerne endnu en gang have forklaret, hvordan det kan være, at det ikke vil gøre det ringere at være virksomhed, når der samtidig er færre ansatte i Arbejdstilsynet.
Der bliver mange kilometer at køre, det tager tid, så medmindre Arbejdstilsynets ansatte skal have pengene tilbage i form af overarbejde, eller pengene bliver jo i hvert fald brugt på benzin, hvordan kan hr. Bøgsted forklare, at der ikke kommer dårligere kvalitet ud af det?
Pernille Falcon (EL), 2002-11-01:
Jeg ved ikke, om jeg skal forstå hr. Bent Bøgsteds bemærkning derhen, at det er, fordi der har været for mange mennesker i Arbejdstilsynet, at man ikke har kunnet lavet større forbedringer på arbejdsmiljøområdet, og om Dansk Folkepartis holdning så er, at der skal ske en fortsat barbering af Arbejdstilsynet.
Det var ikke mit indtryk, at det var, fordi folk gik og faldt over hinanden, at man ikke var nået længere, end man er, men jeg vil da gerne høre
Dansk Folkepartis opfattelse.
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-01:
Jeg tror, at jeg vil starte med fru Pernille Falcon, for det kunne godt være, at det, jeg sagde før, kom til at virke lidt kryptisk.
Vi kan ikke se resultatet af ændringerne af Arbejdstilsynet, altså om det er blevet bedre eller det er blevet dårligere, før det har kørt et stykke tid, og derfor kan det jo godt være, at det antal, der er beskæftiget i Arbejdstilsynet nu, kunne udføre et tilfredsstillende stykke arbejde; det ved vi jo altså ikke.
Fru Lene Garsdal var også inde på noget med Arbejdstilsynets store område i Nordjylland: Jamen altså de har jo mulighed for at kunne køre ud fra deres hjemmearbejdspladser, og så er det ikke så store afstande, de skal køre.
Det er da klart, hvis nu alle sammen mødes hver dag i Skagen, bare for at tage et område, og de så skal køre til Ringkøbing, når de jo ikke at føre ret mange tilsyn.
Men kører de ud fra deres hjemmearbejdspladser og så måske en gang i ugen samles, kan de da nå et stort område, uden at de skal bruge alt for meget transporttid dér. Til hr. Carsten Hansen: Jamen jeg kunne godt tænke mig at vide, om også hr. Carsten Hansen var klar til at drøfte og også tage hensyn til, hvad regeringen og Dansk Folkeparti har af synspunkter på området, for der har jo ikke været de store initiativer til at ville samarbejde her i foråret i hvert fald.
Men hvis hr. Carsten Hansen var klar til det efter jul eller måske op til jul, eller hvad det nu kunne blive, så var det en meget positiv ting, hvis hr. Carsten Hansen var klar til også lytte til, hvad regeringen og Dansk Folkeparti havde at sige.
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-01:
Nu er det, vi skal have at vide, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti har fået for at støtte Venstres og De Konservatives nedskæringer på arbejdsmiljøområdet.
Der er masser af lønmodtagerrettigheder i det, hvor man har frataget ganske almindelige lønmodtagere deres funktion.
Er hr. Bent Bøgsted klar over, at der bliver fyret tusindvis af sikkerhedsrepræsentanter fra deres job som sikkerhedsrepræsentant på baggrund af Dansk Folkepartis støtte til regeringen.
Det vil være en kendsgerning, for man hæver antallet af ansatte, der skal være på en virksomhed, før man kan vælge en sikkerhedsrepræsentant.
Hr. Bent Bøgsted stod her på talerstolen og sagde, at det var også for galt, at der var nogle lønmodtagere, der ikke overholdt sikkerhedsreglerne.
Hvorfor har man så fjernet det forhold, at man kan give administrative bøder til lønmodtagerne og også til arbejdsgiverne i den forbindelse, hvis man vil have, at det skal overholdes?
Hvorfor?
Det er et meget, meget simpelt og enkelt værktøj.
Hvordan kan det være, at man har fjernet de værktøjer, der kunne være med til at sikre et godt arbejdsmiljø derude på den enkelte arbejdsplads?
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-01:
Til hr. Bjarne Laustsen: Vi har ikke fået noget fra regeringen for at være med til at fjerne noget.
Tværtimod så kan jeg se, at hr. Bjarne Laustsen til gengæld har fået 82 mio. kr. gennem satspuljen.
Det har Dansk Folkeparti så ikke haft indflydelse på.
Men Dansk Folkeparti vil gerne være med til at støtte arbejdsmiljøet.
Så havde Dansk Folkeparti også indflydelse på, hvad pengene skulle bruges til, og så kunne vi ad den vej kanalisere nogle penge over i miljøet.
Det kan vi sagtens snakke om.
Så kan jeg forstå, at hr. Bjarne Laustsen egentlig var interesseret i, at vi indførte regler om, at vi ville give bøder igen for at få muligheder for at give lønmodtagerne bøder.
Det troede jeg egentlig ikke skulle komme fra hr. Bjarne Laustsen, men det er så det, det gør.
Til fru Pernille Falcon: Jeg sagde i et tidligere svar, at vi gerne vil være med til at drøfte BST, hvordan vi skal løse problemerne, og det kunne vi gøre i Arbejdsmarkedsudvalget sammen med ministeren, hvis det kan lade sig gøre, og det skal jeg så ikke kunne sige her.
Carsten Hansen (S), 2002-11-01:
Ja, så kunne det jo godt være, at vi skulle have fastholdt de 14 centre, for hvis de kommer til at rende i vejen for hinanden i de fire, bliver det ikke godt jo.
- Undskyld, hr. Bent Bøgsted.
Nej, men det, som kaldte mig herop, var jo i virkeligheden, at der skal drøftes en meget stor arbejdsskadereform, og vi ved, at der kommer nogle udspil, og der er kommet en rapport.
Vi har drøftet den tidligere regerings udspil, og Dansk Folkeparti har været rimelig positive.
Man kunne jo godt forestille sig, at man i forbindelse med denne reform bl.a. inddrager BST, og jeg skal spørge om hr. Bent Bøgsteds indgangsvinkel til, at man også fik en række forebyggende indsatser ind.
Vi kunne også godt diskutere forebyggelse, og vi må sige, at det er det, der er hårdest ramt af regeringens besparelsespolitik.
Vil Dansk Folkeparti være med til at få forebyggende indsatser, og herunder BST, med, også når vi skal snakke arbejdsskadereform?
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-01:
Dansk Folkeparti vil gerne have indflydelse på satspuljen.
Jamen det er da et fromt ønske at have; det har nu ikke så meget med det her at gøre.
Hvis man går ind og kigger på, hvordan den tidligere regering håndterede de spørgsmål her, var det sådan, at væsentlige dele af de penge, vi nu tager fra de dårligst stillede i samfundet, de 0,3 pct., altid er gået til de områder, også når det drejede sig om arbejdsmiljø.
Det, vi bare blev enige om nu, var at pulje pengene sammen for at få mest muligt for dem, og det er da kun fint nok. Hr. Bent Bøgsted svarede mig ikke med hensyn til det med de små sikkerhedsorganisationer, og jeg skal selvfølgelig gerne præcisere, hvis der skulle være tvivl om det, at når jeg mener, man bliver fyret som sikkerhedsrepræsentant, så er det på baggrund af den regel, som hr. Bent Bøgsted har stemt for, nemlig at næste gang, når valgperioden udløber, så kan de tusindvis af sikkerhedsrepræsentanter ikke fortsætte med deres hverv som sikkerhedsrepræsentant.
Om det så vil betyde, at arbejdsgiverne benytter sig af lejligheden til at fyre nogle emsige medarbejdere, skal jeg ikke kunne sige, men i hvert fald har man frataget dem deres funktion.
Men hvad vil Dansk Folkeparti gøre ved det?
Vil man fastholde regeringen på, også i de kommende finanslovforhandlinger her, at BST skal udbygges igen?
Et ganske simpelt spørgsmål til hr. Bent Bøgsted: Er Dansk Folkeparti enig med både regeringen og Socialdemokratiet i, at det bedste arbejdsmiljø skaber man ude på den enkelte arbejdsplads?
Det kan der måske endda svares meget præcist på.
Hvis man er det, hvorfor skal der så ikke være nogen sikkerhedsrepræsentanter derude?
det skal de da kunne få lige så vel som arbejdsgiveren, hvis det er sådan, at de ikke overholder arbejdsmiljøloven.
Vi skal da ikke have nogen til at udsætte sig selv eller andre for fare, og det er jo derfor, vi havde det med i vores pakke, som hr. Bent Bøgsted kom til at stemme for, men som han åbenbart ikke kender.
Her var det rent faktisk sådan, at man også kunne give administrative bøder til lønmodtagere, der ikke overholdt arbejdsmiljøloven.
Det er altså ikke nok at sige, at nu må vi lige prøve at se, hvad regeringen kommer med.
Hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti har den samme opfattelse som vi andre, nemlig at BST-stoppet bare er midlertidigt, hvornår er så efter Dansk Folkepartis opfattelse tiden inde til at genindføre den plan, som vi var enige om?
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-01:
Jeg skal gøre det rimelig kort denne gang.
Selvfølgelig er jeg da enig med Socialdemokratiet og regeringen i, at det bedste miljø findes på arbejdspladserne, hvor man skal arbejde på at få det bedste miljø frem.
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Fru Charlotte Dyremose finder, det er vigtigt, at indsatsen foregår ude på den enkelte arbejdsplads, og samtidig finder fru Charlotte Dyremose, det er vigtigt, at parterne inddrages.
Man fik nærmest det indtryk, da man hørte fru Charlotte
Dyremoses tale,
at parterne går rundt på arbejdspladserne og sikrer arbejdsmiljøet.
Men der er da en meget stor kobling.
Parterne sidder jo nødvendigvis ikke ude på arbejdspladserne.
Mange arbejdsgivere er overhovedet ikke organiseret og medlem
af en arbejdsgiverforening
, så hvordan forestiller fru Charlotte Dyremose sig, at det, at parterne er inddraget, alene er tilstrækkeligt til at sikre et godt arbejdsmiljø?
Det var det ene.
Det andet er, at fru Charlotte Dyremose mener, at... nej det kan jeg ikke nå nu, så det gør jeg senere.
Carsten Hansen (S), 2002-11-01:
Vi hører gang på gang borgerlige kræfter rose indsatsen i Prioriteringsudvalget.
Men det er jo sådan, at Strukturudvalget, som nu skal barsle med noget og gerne skulle have gjort det allerede, for det første ikke er bundet af det, Prioriteringsudvalget er kommet med i sin indstilling.
Det står højt og tydeligt i kommissoriet.
Det andet er, at Prioriteringsudvalget siger, at partssøjlen, altså egenindsatsen, skal styrkes, og myndighedssøjlen skal følge med.
Hvis nu parterne i Strukturudvalget peger på, at der altså er skåret for kraftigt på Arbejdstilsynet, at man vil have det tilpasset igen, og vi forudsætter, at BST-rådgivningsindsatsen er i orden, vil De Konservative, som jeg kan høre fuldstændig har deponeret deres handlekraft hos parterne, så følge de indstillinger?
Eller hvad nu, hvis der kommer forskellige indstillinger?
Mit spørgsmål går altså på: Hvis nu indstillingerne går på tværs af den hidtil førte politik, og der er sparet for meget, vil De Konservative så også følge indstillingerne på det område?
Pernille Falcon (EL), 2002-11-01:
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Dyremose, om Det Konservative Folkeparti mener, det er fair over for de virksomheder, som rent faktisk følger lovgivningen og har et ordentligt arbejdsmiljø, at man fra det offentliges side ikke vil sætte tilstrækkelige ressourcer af til at gribe ind over for de arbejdsgivere, som ikke overholder reglerne.
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-01:
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at det da selvfølgelig også er en af grundene til, at jeg forventer, at ministeren også kunne være interesseret i at drøfte BST; det er da helt afgjort.
Jeg tror da, alle er interesseret i at få den bedste løsning for BST-rådgivning til firmaerne om, hvad de skal gøre for at formindske omfanget af sygdom på arbejdspladserne.
Det er alle da interesseret i.
Hvad sikkerhedsrepræsentanter angår, er det rigtigt, at der er mange steder, der ikke skal være sikkerhedsrepræsentanter.
Men jeg ved også, at der er mange sikkerhedsrepræsentanter, der vel at mærke ikke er medlemmer af Socialdemokratiet, der er glade for at slippe for det job.
Pernille Falcon (EL), 2002-11-01:
Jeg ville bare høre, om jeg også kunne få svar fra hr. Bent Bøgsted på mit spørgsmål om, hvorvidt Dansk Folkeparti vil være med til at sikre rådgivningen af virksomhederne gennem en udbygning af Bedriftssundhedstjenesten.
Det fremgik ikke helt klart.