runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2003-02-21:
Justitsministeren fik netop fremsat forslaget om at forhøje bøderne for overtrædelse af dyreværnsloven dagen før den store forespørgselsdebat her i Folketinget om dyrevelfærd.
Den kurs, som Folketingets flertal den dag udstak, var ganske klar: strammere regler og højere bøder, når mennesker behandler dyr på en uforsvarlig måde.
Tilsyneladende kommer der flere og flere eksempler på uforsvarlig omgang med dyr, ikke mindst hvad angår den type dyretransporter, der i reglen er den rene vanrøgt.
Socialdemokraterne står ved de synspunkter, der kom frem under debatten den 30. januar, og vi er derfor positivt indstillet over for det foreliggende forslag.
Ministerens forslag ligger i forlængelse af den samlede plan for dyrevelfærd med de fire hovedpunkter: at forhøje bøderne for uforsvarlig behandling af dyr klækkeligt; at præcisere forbuddet mod udstilling af halekuperede hunde; at give bestemmelser om vejledning for pleje af kæledyr samt at lade kontrolopgaver dække økonomisk ind ved brugerbetaling.
Der er i alle tilfælde tale om forslag, som vi kan medvirke til at gennemføre.
Rent principielt ligger forslagene også i forlængelse af regeringens generelle retspolitiske hang til at skærpe straffene, herunder bødeniveauerne.
Ikke desto mindre erindrer vi os, at de nuværende regeringspartier generelt afviste enhver tale om højere bøder, når SR-regeringen fremsatte den slags forslag.
Eksempelvis betegnede
den nuværende justitsministers partiformand politiets fartfælder som rene pengemaskiner, men det synspunkt har den nuværende justitsminister gjort en del for at lægge luft til. Skal vi lære noget af dagens forslag, kan det måske være, at den nuværende regering vil være mere positiv, hvis eksempelvis Socialdemokratiet foreslår højere bødeniveauer for overtrædelse af miljøloven.
Det ville være positivt, hvis den nuværende justitsminister kunne bekræfte, at regeringen også på dette område vil være imødekommende.
Men det kan vel ikke tænkes, at der ligger en helt anden, en skjult dagsorden bag forslagets positive holdning til højere bøder?
Det bliver år for år vanskeligere at fastholde det skattestop, som skal finansieres gennem andre kilder end skatterne, og derfor er de nuværende regeringspartier lykkelige for at kunne skrue bødeniveauet i vejret.
Det har vi ikke så meget imod i det foreliggende tilfælde, men det ville altså give større respekt for den nuværende regering, hvis den bare sagde tingene ligeud: at man ikke længere regner brugerbetaling for en skat.
Måske er det ikke en nyhed, men i skattestoppets spæde barndom definerede Venstre brugerbetaling som en skat, der altså ikke måtte stige.
I dag siger regeringen noget helt andet, end den gjorde i valgkampen i 2001, men sådan er det vel, når krybben er tom.
Men som tidligere nævnt skal det ikke hindre Socialdemokraterne i positivt at støtte det foreliggende forslag.
Karsten Nonbo (V), 2003-02-21:
Lovforslaget er en udmøntning af regeringens handlingsplan »Dyrs velfærd - vores ansvar«.
Der har været for mange historier om dyremishandling -
, osv.
Sådan kan vi desværre blive ved, og derfor er det med tilfredshed, jeg kan konstatere, at fokus nu også rettes på privates hold af dyr, for hvad er egentlig værst: En ko, som ikke kan komme ind, eller en hund på fjerde sal, der aldrig kommer ud?
De er begge udedyr fra naturens hånd, og det er godt, at disse problemstillinger ligestilles, for dyret ved jo ikke, om det er et erhvervsdyr.
Der gives mulighed for at skærpe straffene.
Dommerforeningen anser ganske vist lovgivningen for vejledende, men de gode råd om strafskærpelse ved grov uagtsomhed, gentagelse og i erhverv må kunne fænge i Dommerforeningen, hvis man vil påberåbe sig relationer til samfundets krav.
Derfor er det også en god foranstaltning, at dyrehandlere skal udlevere pasningsvejledninger, når de sælger eksotiske dyr til folk.
Hvis ikke folk kan eller vil følge vejledningen, kan den da i det mindste bruges til at slå dem oven i hovedet med, for nu kan de ikke påberåbe sig uvidenhed om, hvordan de skal passe dyrene. Jeg er lidt imponeret over, at der er 125 høringsberettigede parter, men jeg må sige, at jeg er også tilsvarende imponeret over, at over 75 har svaret.
Det beviser, at området har alles bevågenhed.
Den generelle risiko for skader på hundehaler er ikke så stor, at det at måtte lade sin hund halekupere af veterinære årsager er en risiko, man må løbe.
Hvis man fradømmes retten til at holde dyr erhvervsmæssigt, frakendes man også retten til at holde eller passe dyr i almindelighed.
Venstre kan støtte dette lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-21:
Det, der kalder mig herop nu her, er, at jeg sådan lige skulle spørge fru Lise Hækkerup om lovforslagets § 3.
Der står jo i stk. 4: »Forbudet mod forskelsbehandling gælder tillige enhver, der træffer beslutning om medlemskab af og deltagelse i en lønmodtager- eller arbejdsgiverorganisation ...«.
Det her betyder, at de socialdemokratiske fagforeninger kan blive straffet, hvis de laver et eller andet modtræk mod en fra de kristelige fagforeninger.
Det er bare til oplysning
for fru Lise Hækkerup.
Så kan de slæbe en fagforening i retten, for det er forskelsbehandling fra arbejdskolleger
eller arbejdsgivere i det tilfælde her.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-21:
Vi støtter det, og jeg vil godt knytte et par enkelte kommentarer til det.
Som fru Margrete Auken netop sagde, har dyreværnssager jo ofte været en ensom kamp.
Jeg ved i hvert fald, at det tidligere, mangeårige radikale folketingsmedlem Else-Merete Ross somme tider spøgende benævnte sig selv om lænkehundens forsvarer.
Hun var med til at få lovfæstet et forbud mod at holde lænkehunde, så der har været mange skridt på vejen mod det stadium, vi er på nu, hvor det næste skridt bliver, at bøderne i forbindelse med overtrædelse af dyreværnslovgivningen forhøjes, og der - måske som noget af det vigtigste - bliver uddelt vejledning og skriftlig information i forbindelse med køb af kæledyr.
Jeg er ikke så naiv, at jeg tror, at vi får afskaffet alle former for dyremishandling og alle former for overtrædelse af dyreværnslovgivningen med dette forslag.
Det er jo sådan, at der er folk, der ikke læser de vejledninger, de får, og der er personer, som er ligeglade med de opfordringer, de får fra omverdenen.
Derfor er det også rimeligt, at der er forøget opmærksomhed om, at overtrædelser skal straffes og retsforfølges, og at bøderne skal sættes op.
I forbindelse med bødeforhøjelserne kan jeg ikke undlade at komme med en kommentar til den debat, der udspillede sig for et øjeblik siden i forbindelse med den socialdemokratiske ordførers bemærkninger om skattestoppet.
Det forekommer mig
stadig meget ejendommeligt, at justitsministeren glad og fro forhøjer bødestørrelsen på dette område, men fastholder, at parkeringsbøder ikke må stige, fordi det vil være i modstrid med skattestoppet.
Det er altså, som om regeringen har besluttet, at en gang imellem skal skattestoppet betyde stop for alle mulige bødeforhøjelser, og på andre tidspunkter som f.eks. her er det altså ikke nogen del af skattestoppet, så her kan man godt forhøje.
Jeg synes, regeringen skulle prøve at finde sine egne ben i stedet for at følge den slingrekurs, at nogle bøder kan man absolut ikke forhøje, for det vil være i modstrid med skattestoppet, og andre bøder kan man sagtens forhøje, for det vil kun være rimeligt.
Så enkelt er det, og det har ikke noget med beskatning at gøre.
Med disse få opfordrende ord til justitsministeren om at stå fast vil jeg sige, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, og jeg vil også gerne sige, at vi taler på vegne af Enhedslisten, som også støtter forslaget.
Lise Hækkerup (S), 2003-02-21:
Det er jo netop derfor, jeg spørger ministeren til sidst:
Hvem har egentlig fagretslig adgang til det her?
Freddy Dam (V), 2003-02-21:
Nej, Venstre er ikke enig i den opfattelse.
Det følger af loven, sådan som den er formuleret i 1985, at der skal godtgøres for mistet refusion for det tilfælde, at der sker fejludbetalinger.
Og da loven tilsyneladende ikke har været tilstrækkelig klar på det punkt, har Venstre den opfattelse, at det, der var tænkt som en sanktionsregel, da loven blev lavet i 1985, også fremover skal virke som en sanktionsregel.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Jeg har et spørgsmål til Venstres ordfører.
Er Venstre enig med Ombudsmanden, som mener, at staten kun har krav på tilbagebetaling fra a-kasserne, hvis staten har lidt et reelt tab?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-21:
Jeg vil godt takke de partier, som kan støtte lovforslaget, og jeg vil sige til ordførerne, at vi under den videre behandling af lovforslaget får mulighed for at uddybe de spørgsmål, som har været rejst her under debatten i dag.
Forslaget har jo først og fremmest til formål at gennemføre ændringsdirektivet til arbejdstidsdirektivet i dansk ret.
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at det jo er kendt stof i alle organisationer
Så det er ikke totalt ukendt stof, der dukker op.
Lovforslaget betyder, at de såkaldte ekskluderede sektorer, dvs. de grupper, der ikke var med under det første direktiv og dermed den lov om arbejdstid, vi vedtog i forrige folketingssamling, også bliver omfattet af arbejdstidsreglerne i Danmark.
For de ekskluderede sektorer, og det vil sige lønmodtagere, der arbejder med vejtransport, lufttransport, søtransport, jernbanetransport, havfiskeri og andre aktiviteter på havet samt læger under uddannelse til speciallæger, er der nu taget stilling til, hvordan deres forhold til arbejdstidsreglerne skal være.
De lønmodtagere, der kaldes mobile arbejdstagere, er kun omfattet af reglerne om maksimal arbejdstid, men ikke af reglerne om pauser, hviletid og helbredskontrol.
De er derfor omfattet af hele arbejdstidsdirektivet og dermed af arbejdsmiljølovens regler om hvileperioder og fridøgn og af lov om arbejdstid med reglerne om en maksimal ugentlig arbejdstid på 48 timer, ret til pauser, hvis man arbejder mere end 6 timer, og reglerne om helbredskontrol m.v., når man arbejder om natten.
Den sidste gruppe lønmodtagere, nemlig læger under uddannelse, er omfattet af meget lange overgangsperioder i direktivet, fordi det er dette område, der anses for at give nogle af de største problemer at overholde.
Men læger under uddannelse blev i Danmark omfattet af reglerne allerede med virkning fra den 1. april 2002 i forbindelse med fornyelse af overenskomsterne mellem Foreningen af Yngre Læger og Amtsrådsforeningen.
I den forbindelse kan jeg minde om, at arbejdstidsloven på linje med en række andre ansættelsesretlige love, der gennemfører EF-direktiver, viger for kollektive overenskomster, der giver de samme rettigheder til lønmodtagerne, som fremgår af de forskellige relevante direktiver.
Jeg takker for tilslutningen til forslaget og ser frem til det videre arbejde, hvor vi kan gå ind i de nærmere omstændigheder omkring arbejdstidsreglerne.
Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Da vores ordfører på området, hr. Søren Søndergaard, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Jeg skal først kritisere den korte høringsfrist. Forslaget er sendt i høring den 9. januar med en svarfrist
16. januar
Enhedslisten kan selvfølgelig støtte, at langturschauffører, togpersonale m.fl. bliver omfattet af de samme maksimale arbejdstidsregler som andre lønmodtagergrupper. Jeg vil dog alligevel knytte en enkelt bemærkning til forslaget: Det er i lovforslaget præciseret, at de lønmodtagergrupper, som lovforslaget omfatter, ikke skal være omfattet af reglerne om pauser, natarbejde og tilbud om helbredsundersøgelse.
Det skal ses i lyset af, at direktivet, som er baggrund for dette forslag, som bekendt er et arbejdsmiljødirektiv.
Men netop forhold som pauser, natarbejde og helbredsundersøgelser må vel betragtes som væsentlige forhold i forbindelse med de ansattes arbejdsmiljø, også når det handler om mobile lønmodtagere.
Jeg vil derfor bede ministeren give en forklaring på undtagelserne, vel at mærke en forklaring, som ikke bare er en henvisning til direktivet, da der som bekendt er tale om et minimumsdirektiv.
Meningen må jo være, at alle grupper af lønmodtagere skal sikres et sundt og sikkert arbejdsmiljø.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Der er jo her, som tidligere ordførere også har været inde på, tale om et forslag, som implementerer nogle regler i EF-direktiver og dermed en mere teknisk ændring af reglerne.
Man skal selvfølgelig, når det gælder regler på det her område, altid være opmærksom på, om reglerne bliver for rigoristiske og på en eller anden måde urimeligt binder medarbejdere og ledelse på arbejdspladserne til et meget restriktivt system og ikke giver den fornødne fleksibilitet.
Derfor har vi også været opmærksomme på, at der fra arbejdsgiverside i høringsprocessen har været givet udtryk for ønske om at se fleksibelt på de undtagelsesmuligheder, der er, og vi vil selvfølgelig være opmærksomme på, om man i tilstrækkelig grad giver undtagelser, der sikrer den fornødne fleksibilitet på området.
Med disse bemærkninger kan jeg give Det Konservative Folkepartis tilslutning til forslaget.
Og jeg skal hilse fra Kristeligt Folkepartis ordfører, fru Tove Videbæk, som ikke kunne være til stede her, og meddele, at også Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-21:
Dansk Folkeparti har ikke de store problemer med det her lovforslag.
Det kommer godt nok fra et EF-direktiv, men da det viger for kollektive overenskomster og betyder, at lønmodtagere beskæftiget med aktiviteter inden for vej-, luft-, sø- og jernbanetransport samt læger under uddannelse, som tidligere har været holdt ude af arbejdstidsdirektivet, nu omfattes af direktivet, har vi ikke de store problemer med at kunne støtte lovforslaget.
Jan Petersen (S), 2003-02-21:
Vi i Socialdemokratiet tager vores medansvar for, at denne, som den lige er blevet kaldt, tekniske tilpasning kan gennemføres.
Vi finder at have både lod og del i og medansvar for, at vi er nødt til at løse det på denne måde, sådan som det også tidligere har været gjort.
Vi er af hensyn til et EF-direktiv nødt til at lave parallel lovgivning, fordi der ikke kan ske en fuldstændig overenskomstmæssig implementering af dette direktiv.
Jeg skal nævne, at det principielt er et problem, men vi tager som sagt vores medansvar for, at vi er nødt til at løse det på denne måde, som er lidt generende for den klassiske arbejdsdeling, men som på den anden side er nødvendig for, at vi kan leve op til vores forpligtelser i EU, og med det lille udtrykkelige håb også, at vi må bekæmpe, at denne form breder sig, for det vil på lang sigt grundlæggende kunne ændre vores model.
Jeg skal så også sige, at den tilslutning, jeg her giver til lovforslaget, også dækker Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Freddy Dam (V), 2003-02-21:
En a-kasse har efter arbejdsløshedsforsikringsloven ret til refusion fra statskassen af dagpenge eller andre ydelser, som kassen retmæssigt har udbetalt til medlemmerne, men kassen har ikke krav på refusion af fejludbetalinger, medmindre udbetalingen skyldes medlemmets svigagtige forhold eller urigtige eller mangelfulde oplysninger fra en anden a-kasse.
Der er i stigende omfang udbetalt ydelser til medlemmer, der ikke har opfyldt arbejdsløshedsforsikringslovens betingelser for ret til ydelser.
Medlemmerne har alligevel fået ret til at beholde disse ydelser på grundlag af forvaltningsretlige principper eller på grund af, at a-kassens fejlagtige vejledning har været skyld i, at medlemmet ikke kunne opfylde betingelserne.
Udbetalingerne er således blevet betragtet som retmæssige, og de har givet a-kasserne ret til refusion, selv om udbetalingerne faktisk er sket på grundlag af en fejlagtig sagsbehandling.
Venstre er enig i, at det medlem, som får udbetalt en ydelse i god tro, naturligvis ikke skal pålægges at tilbagebetale ydelsen, selv om udbetalingen skyldes en fejl hos a-kassen.
Omvendt må denne styrkelse af medlemmernes retssikkerhed ikke blive til en sovepude for a-kasserne, og Venstre støtter derfor dette lovforslag, der forstærker a-kassernes incitament til at administrere korrekt.
Med andre ord finder vi det helt på sin plads, at direktøren for Arbejdsdirektoratet med lovforslaget får bemyndigelse til at fastsætte regler om, at a-kassernes refusion kan bortfalde, for så vidt angår beløb, som medlemmerne alene får ret til som følge af anvendelse af generelle forvaltningsretlige principper, når kasserne har begået fejl.
Ombudsmanden har i en konkret sag fastslået, at en a-kasse kun skal miste sin refusion af fejlagtigt udbetalte ydelser i det omfang, staten har lidt tabt.
Hvis altså a-kassen fejlagtigt udbetaler en ydelse, som medlemmet således ikke har ret til, får a-kassen alligevel ret til refusion i det omfang, medlemmet på grundlag af korrekt vejledning ville have haft ret til en anden ydelse, altså en slags erstatningsretlig regel.
Dette følger af lovgivningen før sommeren 1985, men på dette tidspunkt gennemførte Folketinget en lovændring, der havde til formål at give a-kasserne et økonomisk incitament til at nedbringe a-kassernes fejludbetalinger.
Man indførte objektivt ansvar for a-kassernes fejludbetalinger bortset fra tilfælde af svigagtig adfærd hos medlemmerne, og hensigten var, at refusionen skulle bortfalde uden hensyn til statens tab, altså en sanktionsregel.
Og således er reglen da også blevet fortolket i praksis.
Det foreliggende lovforslag præciserer denne forståelse
af reglen og tilfører for så vidt ikke noget nyt.
Og da Venstre er enig i, at reglen forstået på denne måde styrker a-kasserne incitament til korrekt administration af udbetalingerne, kan vi støtte forslaget.
Ulrik Kragh (V), 2003-02-21:
I Danmark har vi indarbejdet arbejdstidsdirektivet i lov om gennemførelse af dele af arbejdstidsdirektivet og i arbejdsmiljøloven med tilhørende bekendtgørelse.
Der er i EU opnået enighed om en ændring af arbejdstidsdirektivet.
Ændringen betyder, at en række sektorer, der tidligere har været undtaget, nu bliver inddraget i EF-direktivet. Vi har i Danmark tradition for at lade så meget som muligt af lovgivningen på arbejdsmarkedsområdet henvise til overenskomstaftalerne mellem lønmodtagere og arbejdsgivere.
Dermed har arbejdsmarkedets parter mulighed for på en så praktisk måde som muligt at leve op til EF-direktiverne, uden at Folketinget skal bestemme, hvordan hvert et komma skal placeres.
De ændringer til arbejdstidsdirektivet, som er kommet, er for så vidt dækkende for arbejdstidsloven, hvor kollektive overenskomster går forud for loven, hvis de kollektive overenskomster dækker kravene i ændringsdirektivet.
De eneste områder, der ikke er dækket af en overenskomst, er yngre læger og mobile arbejdspladsers arbejdstid
Der er dog ved overenskomstaftalerne mellem Amtsrådsforeningen og Foreningen af Yngre Læger opnået enighed om implementeringen, således at direktivet ikke får konsekvenser for dette område. Tilbage er der de mobile arbejdspladser.
Mobile arbejdspladser er defineret i lovens bemærkninger, og de mobile arbejdspladser indarbejdes med denne lovændring i lov om gennemførelse af dele af arbejdstidsdirektivet.
Det skal dog bemærkes, at størstedelen af de mobile lønmodtagere allerede er reguleret af særlovgivning og overenskomster med hensyn til pauser, natarbejde og arbejdstid.
Så der vil reelt ikke blive mærkbare konsekvenser
Loven her kan altså betragtes som en teknisk tilpasning
mellem EF-direktiverne, dansk lovgivning og overenskomsterne.
Der forventes ingen konsekvenser for det offentlige og ingen eller ubetydelige konsekvenser for erhvervslivet.
Det er altså alt i alt et spørgsmål om at få de formelle ting i orden, og det vil Venstre naturligvis støtte.
Lise Hækkerup (S), 2003-02-21:
Det synes, som om at repræsentanten for Dansk Folkeparti ikke er i stand til at læse et lovforslags ordlyd indenad.
Det her forslag drejer sig ikke udelukkende om folk af en anden herkomst end dansk.
Det drejer sig om alle de mennesker, som - for at bruge H.C. Andersens ord igen - bliver kanøflet i dette samfund.
Det er kvinder, det er de handicappede, det er de homoseksuelle, det er dem med en anden tro, det er dem med en anden religion osv., osv.
Ifølge repræsentanten for Dansk Folkeparti skulle alle mænd altså smides ud af landet, alle handicappede skulle smides ud af landet osv. for at forfølge den politik, som altid har været gældende for Dansk Folkeparti.
Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Jeg må indrømme, at jeg også blev noget forbløffet, da jeg hørte hr. Bent Bøgsted sige, at hvis vi vedtager dette lovforslag, bliver danskere nødt til at flygte ud af landet.
Det er der jo også, selv om vi har sagt, at det er forbudt at forskelsbehandle kvinder, og kvinder bliver altså stadig ansat i en række job.
Jeg synes, det er vigtigt, at man får sendt det signal, at man får mulighed for at klage dér, hvor det bliver for groft, dér, hvor det er chikane.
Så må man jo på den enkelte arbejdsplads tage hånd om, hvornår man synes at noget er chikane, og hvornår det ikke er det.
De kan godt håndtere forskellen på, at man har et vist frisprog på arbejdspladsen.
Det er der jo også mange flygtninge/indvandrere, der har både indbyrdes og i forhold til de kammerater, de omgås.
Det er jo noget andet end der, hvor man klager over chikane.
Chikane er jo noget andet, og det er det, der er vigtigt at få fjernet netop for at fremme integrationen, og fordi vi alle har krav på at blive behandlet ligeværdigt som mennesker.
Det er det, der er meningen at fremme med det her forslag.
Ulrik Kragh (V), 2003-02-21:
Jeg bliver nødt til at gøre hr. Bent Bøgsted opmærksom på, at han ikke er den eneste, der har været aktiv på arbejdsmarkedet på alle niveauer.
Når det er sådan, at man har det, så synes jeg også, det skurrer i ørerne, når der bliver sagt, at det her vil gøre det dårligere for indvandrerne i den situation, hvor de skal søge et job.
Situationen er jo den, at når man som arbejdsgiver søger ansatte, så søger man dem, der har de bedste kvalifikationer, og dem, der bedst kan varetage jobbet med de funktionskrav, der er i det.
Derfor er jeg nødt til at sige til hr. Bent Bøgsted, at det er tankevækkende, at man altid skal vende tingene på hovedet.
Det, det drejer sig om her, og det synes jeg hr. Bent Bøgsted bør forholde sig til, er, at der er en mulighed for, at man ikke længere skal kunne forskelsbehandle, uden at lønmodtageren er sikret via delt bevisbyrde.
Det bør hr. Bent Bøgsted forholde sig til i stedet for at sige, at det er et spørgsmål om, at en arbejdsgiver overhovedet ikke vil tage nogen ind til en samtale.