runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
I sommeren 2005 bad nogle enkelte ejendomsmæglere på eget initiativ Folketinget om at gribe ind og ændre loven om ejendomshandel.
Det er jo egentlig trist, at det skal være nødvendigt at lovgive.
Det var jo ikke nødvendigt, hvis branchen var klar over, at man skal opføre sig ordentligt, men da nogle enkelte ikke er klar over det, er vi nødt til at foretage nogle voldsomme opstramninger.
De har med deres adfærd givet deres branche et utrolig dårligt omdømme, og de har selv skabt behovet for et disciplinærnævn, der får mulighed for både at idømme bøder og frakende retten til at drive erhvervet.
Der bliver med dette lovforslag bedre gennemsigtighed i mæglerens personlige interesse i boligsalget, og der bliver gennemsigtighed af udbudsrunder, der jo forekommer i stigende omfang ved salg af ejendomme.
Ansatte skal ifølge forslaget kunne idømmes bøder, men her må vi nok fra udvalgets side være opmærksomme på, at virksomheden ikke må fratages ansvaret for de fejl og gerninger, som medarbejderne begår.
Det er jo normal praksis i andre virksomheder, at det er virksomhedens ejerkreds, det har ansvaret for, hvad der sker i virksomheden, men selvfølgelig skal der i gentagelsestilfælde også være mulighed for at indbringe den pågældende medarbejder for disciplinærnævnet og som tidligere nævnt idømme bøder.
Jeg synes, at også advokater og andre, der handler med ejendomme, bør være omfattet af den samme lov som dem, der handler professionelt med ejendomme, så man ikke blot indbringes for den enkelte branches eget disciplinærnævn eller brancheklub.
Jeg synes også, at vi – som hr. Jens Christian Lund sagde – er nødt til at se lidt på ikrafttrædelsestidspunktet.
Tiden er ved at være gået, og der kunne måske være mulighed for at trække det nogle måneder.
Jeg vil gerne rose ministeren for at have gjort et stort, godt og sympatisk arbejde for at få et bredt politisk forlig, og det vil Det Radikale Venstre gerne kvittere for ved at indgå positivt i arbejdet med lovforslaget.
Men jeg vil gerne sende det helt klare signal til branchen, at vi også vil levere stemmer til kommende stramninger, hvis det mod min forventning skulle blive nødvendigt.
Det begynder efterhånden at være normen, at man bunker forskellige forslag sammen i ét lovforslag.
Det er jo sådan, at vi måske næsten kan kalde det hestetrailermetoden.
Essensen og det vigtigste af forslagene i dette lovforslag er selvfølgelig det, der retter op på, at der i forbindelse med fyrværkeriulykken i Seest var familier, der kom i en skatteklemme, idet deres hus på grund af ulykken var blevet totalskadet og dermed nedrevet, og at disse familier af forskellige årsager – måske var det ulykken, der var årsagen – ikke ønskede at få genopført et nyt hus på den gamle grund, hvorefter grunden ikke kunne sælges uden beskatning, da huset nu var blevet nedrevet.
Lovforslaget vil rette op herpå og på lignende forhold, som i tidligere lovgivning har været uhensigtsmæssige.
Det Radikale Venstre vil indgå positivt i lovforhandlingen.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-07:
Forslaget er jo fremsat på baggrund af, at der har været megen ballade.
Vi kunne sikkert godt finde nogle enkelte ting, som kan gøres bedre, men der er gode ting i forslaget, og det samler op over en bred front.
Jeg vil ikke nævne alle de enkelte elementer, men blot sige, at der selvfølgelig vil være nogle enkelte steder, hvor vi nok skal undersøge tingene lidt nøjere.
Ikke angående disciplinærnævnet – det er vi enige i – men der kunne være noget angående de uautoriserede.
Der er åbenbart et antal uautoriserede ejendomshandlere på markedet, og dem kan det være svært at få styr på med disciplinærnævnet, så derfor skal vi se på, hvordan vi ellers kan stramme op og få fat på dem.
Det kunne også være relevant at se på reglerne for handler i udlandet.
Er det sådan, at vi ved at stille danske krav til danske ejendomsmægleres aktiviteter i udlandet i virkeligheden giver frit løb for folk, som ikke føler sig forpligtet af noget?
Det kunne det være værd at se på.
Er der en bagatelgrænse for det?
Det vil vi godt kigge på i udvalget.
Men ellers er vi positive over for forslaget.
Jens Christian Lund (S), 2006-02-07:
Jeg har et meget simpelt spørgsmål til ministeren: Er det muligt, at man kunne vedtage loven den 1. juli, men sige, at it-delen ikke kan træde i kraft før om nogen tid?
For principielt synes jeg jo, at det er rigtigt og hensigtsmæssigt at få loven sat i gang så hurtigt som muligt.
Det er jo, som jeg tror at vi alle sammen er enige om, noget, der er nødvendigt, men vi må selvfølgelig ikke gøre noget, der betyder, at et erhverv ikke kan klare det it-mæssigt.
Vi arbejder sideløbende med bekendtgørelsen.
Kan vi ikke nå at blive ordentligt færdig i ordentlig tid, så de, der skal overholde loven, ikke kan få den implementeret, er det måske lidt svært at håndtere.
Men vi skal nok grave os ned i det her.
Jeg har tilkendegivet, at jeg er klar til at skubbe ikrafttrædelsen frem til den 1. oktober 2006, hvis det er nødvendigt.
Lad os nu lige se, om det bliver nødvendigt, men jeg er villig til at gøre det, så der ikke opstår problemer.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kim Andersen (V), 2006-02-07:
Regeringen ønsker med det her forslag at række en hjælpende hånd til ejere af fast ejendom, som pludselig er kommet i den situation, at ejendommen uden ejerens medvirken er blevet beskadiget, og at den efterfølgende må rives ned.
Forslaget giver mulighed for, at ejere af en sådan ejendom kan afstå ejendommen skattefrit, hvis ejendommen, før skaden skete, kunne være afstået skattefrit efter den såkaldte parcelhusregel.
Vi hilser det initiativ velkommen fra Venstres side.
Det er jo nogle ulykkelige hændelser i Seest, som har sat fokus på det her problem.
Og skatteministeren har nu resolut ændret lovgrundlaget, således at mennesker ikke kommer i en vanskelig situation utilsigtet, og det er vi meget tilfredse med.
Der er også andre ting i det her forslag, bl.a. om at indføre et fradrag for lovpligtige udjævningsreserver, der afsættes i kredit- og kautionsforsikringsselskabernes årsregnskaber, på samme måde som det var tilfældet med udjævningshensættelserne før den 1. januar 2005.
Der er også forslag om at få lovfæstet praksis for fradrag af udgifter til efterforskning af råstoffer i tilknytning til den skattepligtiges erhverv.
Og endelig er der et forslag om ændring af vurderingslovens regler om skovfordeling, ejerboligfordeling og præcisering af henvisninger til vurderingsloven i anden lovgivning.
Også disse ting, som er praksisopfølgning, konsekvensrettelser, støtter vi fra Venstres side, og vi er i det hele taget positive over for dette forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2006-02-07:
Jeg vil næsten fortsætte på samme måde som den foregående ordfører.
Lovforslaget her er en skøn blanding af forskellige mindre ændringer inden for skattelovgivningen.
Bl.a. har forslaget til formål, at ejere, som har været ude for, at deres ejendomme er blevet hårdt beskadiget af udefrakommende omstændigheder, og som dermed uforskyldt ikke længere er omfattet at den såkaldte parcelhusregel, alligevel vil kunne sælge deres ejendom uden at blive beskattet af ejendomsavancen.
Denne del af lovforslaget er selvfølgelig primært møntet på ofrene for fyrværkeriulykken i Seest, og vi har i Dansk Folkeparti al mulig sympati for, at de ikke skal opleve en ekstra utilsigtet beskatning.
Onde tunger ville måske hævde, at Seestloven skulle bruges som en løftestang, for at andre og mindre populære lovændringer kunne gå hurtigt igennem Folketinget.
For hvem vil tage Seestofrene som gidsel i politiske spilfægterier?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-07:
Lad mig starte med at sige, at vi i Det Konservative Folkeparti kan støtte alle dele af dette lovforslag.
Jeg vil så dog tillade mig at koncentrere mig om den del, jeg synes er den væsentligste her, al den stund vi fra konservativ side så det som meget bekymrende, da der var en sag i det, der hedder Ligningsrådet, hvor det viste sig, at en bestemt person ikke kunne rive sit hus ned og stadig væk sælge grunden skattefrit.
Der kan man jo altså kun i al rimelighed se på hinanden og sige: Hvordan skulle man dog vide, at når ens hus bliver bombet sønder og sammen i en ulykke af den dimension, så er der skattemæssige årsager til, at man ikke må rive ruinerne af huset ned?
Al fornuft siger naturligvis, at i den situation er grunden mere værd uden ruinerne end med resterne af det, der engang var familiens bolig, al den stund den nye ejer jo naturligvis skal bygge et helt nyt hus.
Jeg tror, vi alle sammen kan huske billederne og derfor sagtens kan forestille os, at det ikke nødvendigvis har været sådan, at der var noget som helst, der kunne reddes.
Derfor fandt vi naturligvis, at det var meget beklageligt, at man i Ligningsrådet naturligvis måtte følge lovgivningen og konstatere, at det ikke kunne lade sig gøre.
Vi er derfor fra konservativ side utrolig glade for, at ministeren tog sagen op.
Vi får nu mulighed for at hjælpe ikke bare i fremtiden, men også de berørte personer fra den ulykke.
Det må naturligvis være sådan, at hvis man ikke selv har været med til at skade sit hus – hvis huset altså er betydeligt skadet – og man gerne vil sælge det, naturligvis kan rive det ned, og så gælder de helt almindelige regler, hvor vi jo alle sammen har mulighed for skattefrit at sælge vores bolig.
Det vil sige, at det ikke bliver betragtet som et erhvervsmæssigt salg, blot fordi boligen er blevet udsat for en katastrofe i den periode, hvor man har forsøgt at sælge det.
Vi er derfor fra konservativ side utrolig glade for, at ministeren har villet tage det op, og vi bakker fuldt ud op om lovforslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Jeg vil da gerne igen anerkende, som jeg gjorde det over for hr. Helge Adam Møller, at der er sket en nedsættelse af skatten på de her ca. 1.000 kr. for lønmodtagere.
Det er ganske rigtigt, det vil jeg gerne anerkende er sket.
Når hr. Kim Andersen så spørger til, hvad Det Radikale Venstre gerne vil, vil jeg sige, at vi gerne vil starte med først at hjælpe dem med de små indkomster i bunden.
Vi vil gerne give et forhøjet personfradrag, vi vil gerne give måske lidt ekstra eller en fordobling af beskæftigelsesfradraget.
Så har vi hjulpet dem med de laveste indkomster.
En del af pengene vil vi bl.a. finde, ved at vi vil
et lægge loft over pensionsindbetalingerne på ca. 100.000 kr.
Derudover vil vi se på nogle af de tilskud, der gives til erhvervslivet, bl.a. til landbruget, tilskud, som er givet på et tidspunkt, hvor det var et erhverv, der havde behov for det.
Men alle tilskud har behov for, at man en gang imellem ser på, om de også har den virkning, som de havde, da de blev vedtaget.
Det har de ikke alle sammen.
Men regeringens skattestop hæmmer enhver kreativ positiv tænkning for ændringer i dette samfund.
Colette L. Brix (DF), 2006-02-07:
Nu ved jeg ikke, om jeg er blevet døv, men efter det, jeg har hørt, er forslaget da blevet positivt modtaget.
Der skal måske ske nogle justeringer, der er noget, som skal gennemarbejdes noget mere, skal nogle tal på, der skal skaffes nogle beviser, og der skal måske fremlægges nogle sager.
Men jeg har opfattet det positivt.
Jeg regner ikke med, at mine øregange er anderledes end hr. Bjarne Laustsens.
Jeg ved godt, at vi tilhører to forskellige partier – men alligevel!
Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Vi taler jo ikke om personer, som er dårligt stillede i pensionsøjemed.
Vi taler om personer, som har penge til at kunne sætte helt ekstreme summer ind på deres pensioner.
Det er jo dem, vi vil have fat i, og det er dog egentlig meget rimeligt, det er egentlig også en meget social indstilling.
For hver eneste gang ministre og andre er ude at blive præsenteret for ønsker i befolkningen, virkelige ønsker fra befolkningen om at få de skattelettelser, som bl.a. fru Charlotte Dyremose har talt om snart i årevis, så siger man, at det ikke kan lade sig gøre, det er mod regeringens skattestop.
Det er mere helligt end Koranen.
Leif Mikkelsen (V), 2006-02-07:
Det her lovforslag er en udmøntning af regeringsgrundlaget fra februar 2005, hvor der på side 49 under overskriften »Forenkling af bilregistreringen« er anført: »Regeringen vil indføre et nyt system med digital motorregistrering, som sikrer, at indregistrering og omregistrering af biler og andre motorkøretøjer kan ske hurtigere og enklere end i dag.
Regeringen ønsker, at borgerne skal kunne nøjes med at henvende sig ét sted på én gang i forbindelse med syn og køb og salg af motorkøretøjer.
Regeringen vil derfor give private forhandlere og synsvirksomheder adgang til selv at foretage motorregistrering og udlevering af nummerplader.
Derfor kan der rent faktisk siges utrolig meget om det her forslag.
Det bliver lettere for erhvervslivet, og det bliver mere enkelt for den enkelte borger.
Det bliver jo sådan, at man kan komme ud at køre samme dag, man køber sin bil, og handler man privat, kan man altså selv registrere bilen.
I Venstre har vi så talt om, om vi, når det nu bliver sådan en registreringsmodel, kan være helt sikre på, at vi ikke kommer i en situation, hvor man via sådan et register pludselig kan begynde at se, hvem der ejer det her køretøj, og hvor vedkommende bor, og dermed ad den vej finde frem til enkeltpersoner.
Derfor er det glædeligt at konstatere, at der i bemærkningerne til lovforslaget netop er taget højde for det.
Der er en bemyndigelse til skatteministeren til, at han i samarbejde med Datatilsynet skal udforme reglerne om det her og skal arbejde med kode og digital signatur, sådan at ejer og bruger selvfølgelig kan få de oplysninger om køretøjet, som de skal have, men det kan alle andre altså ikke. Med de bemærkninger må vi sige, at det er et forslag, det er sikkert at føre ud i livet, når ellers hele it-systemet er på plads.
Det tager åbenbart lidt tid, og derfor træder det først i kraft i 2008.
Men efter det gennemsyn kan Venstre støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-02-07:
Sådan som de foregående ordførere allerede har været inde på, er formålet med lovforslaget at indføre et digitalt register for motorkøretøjer.
Ifølge forslagets bemærkninger er det meningen, at man med et sådant register vil effektivisere registreringen af køretøjer, ved at det primært er forhandlere og synshaller, der skal forestå den administrative registrering via internettet samt udlevere nummerplader.
Det er desuden meningen, at bilforhandlere skal leve op til visse krav, det vil sige en autorisationsordning, for at få overdraget det ansvar, det er at ligge inde med lagre af nummerplader.
Ordningen, som den er skitseret, skulle gerne give en kortere sagsbehandlingstid og skulle også gerne give meget store fordele for især bilforhandlerne, idet de ikke længere behøver at skulle køre til motorkontoret for at registrere og få udleveret nummerplade til en ny bil.
I Dansk Folkeparti kan vi sagtens se de meget fine perspektiver i den foreslåede ordning.
Især mener vi, det er godt, at den enkelte bilejer vil opleve en hurtigere og smidigere sagsgang i forbindelse med købet af en bil.
Det er vel også et mål i sig selv, at man fremover måske, hvis ordningen indføres, vil kunne købe en bil, som man køber et stykke chokolade.
Vi er dog lidt bekymrede over, at der lægges op til, at et så stort antal virksomheder skal ligge inde med lagre af nummerplader.
Omkring 1.500 virksomheder regner regeringen ifølge lovforslagets bemærkninger med vil kunne opnå autorisation til at fungere som et motorkontor.
I Dansk Folkeparti har vi den opfattelse, at det store flertal af bilforhandlere er ordentlige og veldrevne virksomheder, som man sagtens kan overlade et stort ansvar til, men det er heller ikke ukendt, at en lille minoritet af bilforhandlere ikke hører til de artige drenge i klassen.
Visse virksomheder hævdes at have relationer til rockerkredse, og man kan således komme i en situation, hvor en virksomhed, der kontrolleres af dybt kriminelle personer, kommer til at ligge inde med lagre af nummerplader, og så skal der ikke så meget fantasi til at forestille sig, hvad de kunne finde på.
Det er derfor en nødvendighed for Dansk Folkeparti for at kunne støtte det her ellers meget sympatiske forslag, at det sikres, at det kun bliver lovlydige virksomheder, som får overdraget det ansvar, det er at administrere nummerpladesystemet.
Med de ord skal jeg anbefale Folketinget at behandle forslaget velvilligt.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-07:
I Det Konservative Folkeparti synes vi helt overordnet, at det her er et ganske fornuftigt forslag.
Det virker for os åbenlyst, at det naturligvis skal være så nemt som muligt at få registreret sin bil, når man køber den.
Vi ser derfor meget positivt på muligheden for, at synsstederne og forhandlerne nu får mulighed for at lave den her registrering, og at man kan få sin bil med sig hjem den dag, man køber den, og også på muligheden for, at vi i disse moderne internettider får mulighed for som private at lave en omregistrering over internettet.
Så er der selvfølgelig den lille sidegevinst, der ligger i, at der bliver flere steder, som man som privat kan gå til og få klaret registreringen, hvis man ikke føler sig fortrolig med internettets fantastiske, men også nogle gange lidt mystiske verden.
Det er da helt åbenlyst logisk, at når det kan lade sig gøre, ja, så behøver man kun at henvende sig ét sted for at kunne bruge sin bil.
Samtidig har vi, og jeg kan høre, at der er andre ordførere, der har tænkt det samme, fra De Konservatives side også lagt en del vægt på, hvordan sikkerheden nu bliver i disse nye fantastiske tiltag.
Derfor er noget af det, som jeg i forberedelsen af lovforslaget har drøftet en del med ministeren, at sikkerheden er i orden.
Det synes jeg selvfølgelig er relevant at sikre.
Det skal selvfølgelig ikke være sådan, at hvem som helst kan gå hen og tjekke hvad som helst om en hvilken som helst bil, og derfor er jeg også glad for, at det, der lægges op til, er, at man f.eks. skal have bilens stelnummer og så en kode for at kunne gå ind og ændre ved noget ved en bil over internettet.
Samtidig er jeg glad for, at det understreges, at uenigheder skal løses gennem skatteforvaltningen.
Så er der en offentlig myndighed, der kommer ind over.
Og som den tidligere ordfører vist også var inde på, er det ret væsentligt, at de virksomheder, der gør det her, naturligvis har orden i deres sager.
Derfor finder vi det ganske udmærket, at der er nogle bestemte krav, man skal leve op til for at kunne få den her autorisation til at kunne udføre opgaven, og at der naturligvis er løbende kontrol med, at det er ærlige, redelige og velordnede virksomheder, der gør de her ting.
Alt i alt, når de bemærkninger er faldet om sikkerheden i det her, som vi så også mener at bemærkningerne lever ganske godt op til og understreger er ret væsentlig, synes vi naturligvis, at i en moderne verden skal tingene gøres så enkelt som muligt.
Det lægger lovforslaget op til, og vi er glade for, at det gør det lidt nemmere at få sin bil med sig hjem, når man har købt den og sikkert har store forventninger til at køre i den.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Jeg synes, skatteministeren har fremlagt et rigtig godt forslag her ud på aftenen.
I disse tider, hvor kommunalreformen fjerner mange af servicefaciliteterne i de tyndere befolkede områder, synes jeg, det er godt, at man ændrer 67 motorkontorer til 1.500 salgssteder for nummerplader.
Nu skal vi jo ikke dramatisere det at få en nummerplade.
Nummerpladen er ikke et symbol på, at man har betalt den meget store danske afgift, det er blot en plade, der skal vise, at bilen er registreret, og derfor er der lande, hvor man kan købe nummerpladen i supermarkedet, selv om pladen alligevel bliver registreret af de offentlige myndigheder.
Jeg synes, det er et godt forslag, og jeg synes også, det er godt, at man som privatperson selv får mulighed for at omregistrere sin bil via internettet.
Det vil der jo ofte være behov for.
Det tyder meget på, at skatteministeren har lært af sine brændte fingre i forbindelse med sammenlægningen af Told og Skat til SKAT.
Morten Homann (SF), 2006-02-07:
Det er meget svært at se begrundelsen for dette forslag, specielt efter at have hørt Dansk Folkepartis ordfører, som havde nogle gode bemærkninger om forslaget, og Socialdemokraternes ordfører, som pegede på en alternativ måde, man kunne have gjort det på – en måde, der ville skabe forenkling for borgerne uden at sætte retssikkerheden og i det hele taget værnet mod kriminalitet over styr.
Jeg synes, forslaget er helt ubegrundet.
Man lægger en soleklar myndighedsopgave, som efter SF’s opfattelse helt entydigt hører hjemme i det offentlige, over i den private sektor.
Det kan altid diskuteres, om der er opgaver, som kan privatiseres eller ej, men når det drejer sig om opgaver, som soleklart har med udøvelse af myndighed at gøre, bør de ligge i den offentlige sektor, og derfor er det et dybt, dybt ideologisk forslag, som i virkeligheden savner enhver begrundelse, og som SF selvfølgelig ikke kan støtte.
Socialdemokraternes ordfører havde et godt forslag til en alternativ måde, man kunne gribe sagen an på, og som kunne skabe nogle forenklinger for borgerne, uden at det blev et eller andet ideologisk skoleridt fra Libertas eller lignende kredse.
SF kan under ingen omstændigheder støtte dette forslag.
Vi vil gerne støtte forenklinger for borgerne og gøre brug af digitaliseringen, men det kan altså gøres på mange andre måder end ved at proppe en tvangsprivatisering ned i halsen på de danske bilkøbere.
Frank Aaen (EL), 2006-02-07:
Jeg er helt enig med den foregående taler: Det er et unødvendigt, ideologisk præget privatiseringsforslag, og vi kan ikke medvirke til det.
Ud over de ting, andre har nævnt som betænkelige ved forslaget, vil jeg sige, at det jo giver adgang til en lang række personoplysninger.
Det vil man undgå ved en lang række erklæringer og beskyttelsesforanstaltninger, men vi ved jo godt, at den slags systemer ikke altid virker, og at regler kan overtrædes, så derfor er det altså nogle gange klogere at lade være med at give folk adgang til personoplysninger end at give adgang til dem og prøve at undgå, at de bliver misbrugt.
Også af den grund synes vi, det er et dårligt forslag, og vi kan ikke støtte det.
Kim Andersen (V), 2006-02-07:
Umiddelbart har vi megen sympati for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Hvem ønsker ikke, at der skal være ret og rimelighed med hensyn til at få tilbagebetalt uretmæssigt opkrævede skatter og afgifter?
Det er vi i virkeligheden fuldstændig enige med Dansk Folkeparti i, men der skal jo være proportion i tingene og en vis sammenhæng mellem mål og midler, og vi synes, skatteministeren har givet en god redegørelse for, hvordan regeringen ser på dette spørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at fusionen på skatteområdet, som trådte i kraft den 1. november 2005, i sig selv vil betyde en række omlægninger og også vil medføre en øget kvalitetssikring af den myndighedsbehandling, SKAT foretager.
Det er derfor mit håb, at vi i fremtiden vil se færre af den slags sager, vi taler om her.
Jeg har også hæftet mig ved, at skatteministeren har givet tilsagn om, at man nu vil se nøje på, hvordan kvaliteten og tilgængeligheden af genoptagelsescirkulærerne kan forbedres, om der kan foretages nogle bedre vurderinger af de økonomiske virkninger af genoptagelsen, om bevis- og dokumentationskravene kan ændres, og om der kan gøres mere for at udsøge de berørte virksomheder og borgere.
Endelig er det jo, som ministeren nævnte, således, at spørgsmålet om omkostningsgodtgørelsen under alle omstændigheder skal tages op til revision i næste folketingsår.
Her får vi en lejlighed til at indhøste nogle af ministeriets erfaringer og drøfte sagen på ny.
Herfra skal der lyde en tak til Dansk Folkeparti, fordi man har gjort sig disse overvejelser og fremsat forslaget.
Der er ganske udmærkede og rigtige intentioner i det, men vi synes imidlertid fra Venstres side, at man er på vej i den rigtige retning, og vi har tillid til, at de initiativer, der er taget i Skatteministeriet, og den yderligere fokus, som ministeren nu har givet tilsagn om at sætte på spørgsmålet, vil bringe os det sidste stykke.
Vi kan derfor ikke tilslutte os det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.