runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-15:
Jeg synes også, det var en meget interessant melding, hr. Dohrmann nu kom med.
Når der står, at det skal være billigst muligt, så betyder det efter hr. Dohrmanns opfattelse, at bortsalg til et privat selskab ikke må medføre prisstigninger.
Det er jo ikke den fortolkning, ministeren kom med.
Som jeg forstod ministerens forklaring, og det kan ministeren jo bekræfte, var det sådan, at man skulle undersøge prisforskelle mellem de nuværende vandværker - sådan forstod jeg ministeren - og at ministeren allerede havde været ude at hente nogle tal og fundet ud af, at nogle vandværker var dyrere end andre vandværker.
O.k., alt det er meget fint.
Det vil vi gerne være med til, og vi vil gerne lave et forslag til vedtagelse sammen med hr. Dohrmann og ministeren, hvor man undersøger de prisforskelle - selvfølgelig.
Vil hr. Dohrmann så til gengæld være med til at få fastslået det, som han nu sagde, nemlig at billigst muligy betyder, at prisstigninger ikke bliver accepteret som følge af bortsalg af vandværker?
Men vi skal jo finde ud af, om det er det, der rent faktisk ligger i »billigst muligt«.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-15:
Jeg synes, det var en meget interessant udlæggelse af V og K's forslag til vedtagelse, som hr. Dohrmann her kom med.
Jeg vil godt bede ministeren eller Venstres ordfører komme op og bekræfte, at når der i et forslag til vedtagelse står, at det skal være billigst muligt, så betyder det reelt, at der ikke må ske prisstigninger for forbrugerne som følge af, at private firmaer overtager de her opgaver. Det vil jeg meget gerne have bekræftet, for hvis det ikke er Venstres opfattelse af sagen, så står man jo her med et forslag til vedtagelse, som to forskellige partier har to forskellige opfattelser af. Så jeg vil gerne bede Venstres ordfører eller ministeren komme op i løbet af debatten og forklare, hvad der ligger i det, når der står, at det skal være billigst muligt.
For det er klart, at det, vi er optaget af, jo er, at der ikke skal komme et privat firma ind på et monopolområde og så fuldstændig selv sætte prisen.
Hvis hr. Dohrmann har fået en garanti for, at det ikke er tilfældet, så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke bare skriver det i et forslag til vedtagelse i stedet for at skrive det på den mærkelige måde.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-15:
Det er jo virkelig en spændende debat, man kan have med både
fru Pernille Blach Hansen og hr. Keld Albrechtsen.
Jeg må jo igen konstatere, at de nok ikke lytter efter, hvad der bliver sagt fra talerstolen. Når vi snakker om prisstigninger, vil jeg godt sige, at der står i forslaget til vedtagelse, at opgaverne skal løses på den økonomisk mest fordelagtige måde.
Det vil jo også betyde, at der ikke kommer prisstigninger.
Kan vi ikke være enige om det?
Hvad er det så, man er bekymret for?
I dag ser man jo også, at der er prisstigninger.
Hvis en meter rør koster 3 kr. mere i morgen, jamen så sker der prisstigninger på de forskellige områder, det er jo en naturlig udvikling, der sker på det her område.
Men der sker ingen forringelser på grund af det, vi har vedtaget: at man undersøger, hvad der kan ske på området.
Det må selv hr. Keld Albrechtsen da kunne give mig ret i.
Eller har jeg helt misforstået, hvad det er, hr. Keld Albrechtsen gerne vil sige her?
Vi siger jo også, at de resultater, der løbende foreligger, skal forelægges og drøftes her, så der er ikke truffet nogen beslutninger på forhånd.
Det må da også kunne tilfredsstille hr. Keld Albrechtsen.
Eller ser man kun store spøgelser over det hele, inden der overhovedet foreligger nogen resultater?
Jamen det er da ubegribeligt, at man ligesom vil lægge nogle ord i munden på mig, som jeg overhovedet ikke har sagt. Men jeg står ved, at jeg kan have nogle bekymringer, hvis man ligesom siger, at det her er et alt eller intet-projekt.
Det gør vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi siger, at vi tager det stille og roligt.
Lad os nu få vurderingen, og så kigger vi løbende på sagerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-15:
Jeg er altså også overrasket over, at hr. Dohrmann nu kan acceptere prisstigninger som følge af privatiseringer, hvor det jo ellers har været hr. Dohrmanns synspunkt, at det lige nøjagtig var det, man skulle undgå.
Nu har hr. Dohrmann jo indgået en aftale om et forslag til vedtagelse med regeringen, som indebærer, at man på forhånd vedtager, at det her skal ende med en liberalisering.
Samtidig har hr. Dohrmann åbenbart ikke kunnet få gennemført, at det lægges ind, at der ikke må ske prisstigninger som følge af de monopoldannelser, der kan opstå.
I den anledning vil jeg godt spørge, hvorfor Dansk Folkeparti har opgivet det synspunkt på forhånd. Det er da mærkeligt, at man tillader regeringen at gå i gang med liberaliseringen, men man sikrer sig ikke imod de prisstigninger, som kan følge af monopoldannelser.
Det er simpelt hen svært at forstå, hvorfor Dansk Folkeparti griber det an på den måde. Hvis jeg har den holdning, at jeg ikke vil have de prisstigninger, så vil jeg da først sikre mig i en aftale med regeringen, at der ikke blev de prisstigninger.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-15:
Det lyder jo meget godt, når hr. Dohrmann siger, at Dansk Folkeparti kunne være bekymret for, at der kom monopol på nogle af de her områder.
Så undrer det mig bare, at man ikke drager konsekvensen af det synspunkt og sørger for at tage det med ind i den politiske debat med regeringen.
Når hr. Dohrmann tidligere har sagt, at han nødigt vil have, at vandforsyningen ligger på private hænder, der kan skrue op og ned for prisen, så vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti stadig væk mener det. Og hvis Dansk Folkeparti mener det, hvorfor har man så ikke krævet af regeringen, at det også var en forudsætning i den videre politiske debat? Det er jo den måde, man som parti får indflydelse på forholdene på.
Så vil jeg gerne sige, at jeg er glad for tilkendegivelsen af, at problemet med vores forslag til vedtagelse var, at vi havde skrevet ind, at der ikke måtte ske prisstigninger, for så har Dansk Folkeparti åbenbart ikke noget imod, at der sker prisstigninger, alene som følge af at private firmaer overtager.
Det er da en klar melding til de mange forbrugere, som i fremtiden kan opleve prisstigninger, fordi et privat firma kommer ind og skal tjene penge på et område, der tidligere har været forbrugerejet og skulle hvile i sig selv.
Men det mener Dansk Folkeparti åbenbart ikke er så vigtigt endda.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-15:
Det er helt klart, at Dansk Folkeparti kan være bekymret for, at der ville opstå nogle monopolområder, hvis man bare sagde, at det her var et alt eller intet-projekt.
Lad os nu få undersøgt, hvad det er, regeringen gerne vil her.
Hvordan ser priserne ud, hvordan er de skruet sammen?
Vi ser jo allerede i dag, at der er store forskelle på priserne, og der ønsker vi en større gennemskuelighed.
Hvad indebærer de?
Hvorfor er der så store prisforskelle på alle de her forskellige områder?
Vi har jo også sagt, med hensyn til om man skal sælge de her ting eller udlicitere dem, at det jo kommer an på, hvordan man skruer en kontrakt sammen.
Det er jo ikke ensbetydende med, at man skal sige ja til at sælge alle de her ting.
Man kan jo lave det på udliciteringsbasis.
Der er mange måder at lave sådan nogle ting på.
Men lad os nu få det her analysearbejde lavet færdigt. Lad regeringen få den tid, der skal til for at få et ordentligt grundlag, inden man træffer nogle beslutninger.
Så stiller fru Pernille Blach Hansen også et spørgsmål
Jamen jeg synes, at det forslag til vedtagelse, der ligger, er et godt redskab til, at vi kan vurdere det løbende.
Jeg har også før udtalt til fru Pernille Blach Hansen, at jeg ikke kunne gå ind for det forslag til vedtagelse, som jeg blev præsenteret for, fordi det ikke måtte medføre en prisstigning.
Vi ser jo allerede i dag, at der sker prisstigninger på de her områder, og at der er forskel på de her priser.
Derfor kunne vi ikke være med på det forslag, som Socialdemokratiet præsenterede for Dansk Folkeparti.
Det tror jeg stod
lysende klart også for fru Pernille Blach Hansen. Jeg tror, jeg kom rundt om alle spørgsmål.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-15:
Jeg har også lagt mærke til, hvad hr. Dohrmann har sagt af fornuftige ting i det her spørgsmål.
Derfor sidder man nu med den fornemmelse, at hr. Dohrmann måske er blevet taget ved næsen af ministeren, og det håber jeg selvfølgelig ikke.
Derfor vil jeg godt stille hr. Dohrmann et spørgsmål
Skal det forslag til vedtagelse, som regeringsblokken har fremsat,
forstås sådan, at når hr. Dohrmann siger, at der ikke må komme disse monopoldannelser, som kan medføre stigende priser for forbrugerne, ja, så betyder det, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at sælge vandværkerne f.eks.?
Dansk Folkeparti vil ikke være med til at give private aktieselskaber kontrol over ledningsnettet, således at der opstår en monopolsituation, sådan at forbrugerne oplever prisstigninger.
Hvis Dansk Folkeparti er enig i det synspunkt, som jo også hr. Dohrmann tidligere offentligt har givet udtryk for, vil hr. Dohrmann så være med til at skrive det ind i et forslag til vedtagelse, som vi så kan vedtage, sådan at der ikke bare bliver vedtaget en liberalisering, men der også bliver vedtaget noget af det, hr. Dohrmann siger, han går ind for?
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-15:
Jeg vil gerne spørge om, hvad hr. Jørn Dohrmann har fået ud af at være medunderskriver på regeringens forslag til vedtagelse.
Er der nogle krav i retning af at undgå prisstigninger for forbrugerne?
Grunden til, at jeg spørger, er, at hr. Jørn Dohrmann jo tidligere til pressen her i Information den 9. maj har udtalt: »Jeg vil nødigt have, at vandforsyningen ligger på private hænder, der kan skrue op og ned på prisen.«
Vil hr. Dohrmann ikke uddybe dette meget interessante synspunkt, som jeg er helt enig i, og så forklare mig, hvordan der er taget hensyn til det synspunkt i det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti går sammen med regeringen om her? For der var jo et alternativ, som hr. Dohrmann også kendte, og det vil jeg gerne have lov til at læse op.
Det er på vegne af Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at sikre, at en eventuel kommende liberalisering af vand- og affaldsområdet ikke medfører - dårligere beskyttelse af miljø og natur, - prisstigninger, som ikke er begrundet i miljøforbedringer.«
Vil hr. Dohrmann så ikke forklare, hvad Dansk Folkeparti har problemer med i det her forslag til vedtagelse?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-15:
Jeg vil godt starte med at takke for den her forespørgsel i dag om grøn markedsøkonomi.
Efter min opfattelse ønsker man med rapporten »Grøn markedsøkonomi - mere miljø for pengene« at få belyst, om ikke man kan gøre lidt mere for miljøet.
Kan man det, så er det jo godt.
Jeg mener heller ikke, at vi udelukkende skal se på prisen for at vurdere, om en opgave skal løses eller ej.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse lægger rapporten »Grøn markedsøkonomi - mere miljø for pengene« op til at gøre miljøområdet mere gennemsigtigt, så vi kan få mest miljø for de penge, vi nu engang har til rådighed på nuværende tidspunkt. Det, vi ser i dag, er også, at der er stor forskel fra kommune til kommune, når vi ser på prisen på vand og prisen på spildevand.
Derfor ønsker vi selvfølgelig disse sider belyst.
Vi ønsker også, at det skal stå krystalklart, at der her ikke er tale om et alt eller intet-projekt.
Dansk Folkeparti har sagt, at miljøet ikke må være taberen.
Det er vores synspunkt, at miljøet skal være vinderen, og det tror jeg sagtens det kan blive, hvis man sætter ind de rigtige steder.
Dansk Folkeparti har naturligvis også nogle bekymringer
over planen, hvis man udelukkende sagde, at man ville se på økonomien.
Derfor er det vigtigt, at man får diskuteret, hvad der er de stærke, og hvad der er de svage sider ved metoden i grøn markedsøkonomi.
Der er altid visse vurderinger, der bør indgå for netop at få et godt sammenligningsgrundlag, og vi kan have nogle bekymringer for, om der kan opstå nogle monopoler, hvis man ikke får lavet sit forarbejde godt nok.
Hvis man når frem til, at det her kunne være en vej fremad, jamen så skal det være helt klart, at miljøet som sagt skal være vinderen.
Kan vi samtidig få nogle regelforenklinger og større gennemsigtighed i de forskellige gebyrer og udliciteringer, jamen så er det helt klart en forbedring, ja, også for borgerne.
Vi synes derfor, at det er i orden, at vi igangsætter et serviceeftersyn på en række af disse områder for at vurdere, om opgaverne løses på den økonomisk mest optimale måde.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-15:
Jeg vil godt understrege en gang til over for hr. Keld Albrechtsen, at vi ikke har tænkt os at sælge noget som helst.
Det er slet ikke det, der er vores udgangspunkt.
Men jeg vil gerne læse noget op fra et lille papir, jeg har vedrørende Søllerød.
Det kan også være et indirekte svar til fru Pernille Blach Hansen, der har spurgt et par gange om det samme: »Søllerød Kommune betaler Krüger A/S en i aftalen fastsat afgift pr. m3 renset spildevand. Denne afgift reguleres efter en særlig formel, der er fastlagt i aftalen, der tager højde for prisudviklingen i arbejdsløn, el-, kemikalie- og maskinpriser.«
Det er jo en klar aftale her.
Det er en klar kontrakt, der ligger, og derfor er det svar på både hr. Keld
Albrechtsens spørgsmål og fru Pernille Blach Hansens gentagne spørgsmål
Derfor er det ikke korrekt, når fru Pernille Blach Hansen siger, at hr. Keld Albrechtsen har ret i det, han siger, for hr. Keld Albrechtsen har ikke ret i noget af det, han har sagt her på talerstolen vedrørende det, som Venstre går ind for, og det, som regeringen har fremlagt.
Den måde, vi vil klare det her på, er, som jeg har sagt
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-15:
Jeg glemte før at takke hr. Vesselbo for det meget klare svar på, hvad målet er, nemlig en liberalisering.
Det er jeg glad for at Venstres ordfører da i det mindste erkender, når ministeren nu bare snakker om serviceeftersyn.
Men hvad betyder det så, når der står, at man skal undersøge fordele og ulemper ved forskellige grader af liberalisering af deponerings- og forbrændingsanlæg?
Hvad er det, og hvordan sikrer man så her, at der ikke er en privat virksomhed, der ikke vil gå ind og foretage de nødvendige investeringer
, fordi man f.eks. ikke er garanteret en vis mængde affald?
Det er da helt afgørende, at de her områder kommer til at fungere.
Og hr. Keld Albrechtsen har jo ret i, at de her områder generelt også er hvile i sig selv-områder, det vil sige, at der ikke skal være nogen fortjeneste.
Men det er da klart, at risikoen her er, at der er en privat virksomhed, der skal ind og score kassen.
Derfor er spørgsmålet til hr. Vesselbo
: Kommer der et krav fra centralt hold om, at der i udbudsmaterialet skal være krav om, at prisen ikke må stige; at der ikke må tjenes penge på dette her?
Det vil da være interessant, for så har vi jo stadig væk nogle hvile i sig selv-områder.
Kommer der et krav om, at der ikke må ske prisstigninger for forbrugerne på grund af det her, eller er det også bare op til de lokale?
Eller er Venstre villig til at påtage sig et politisk ansvar?
Bodil Kornbek (KRF), 2003-05-15:
Det er vigtigt, at vi som danskere har kendskab til vores kulturarv.
Det er med til at give os identitet som personer og som folk.
Det er derfor vigtigt, at denne kulturarv ikke går tabt, men bliver bevaret for eftertiden, og vi er derfor også glade for at få mulighed for at tage en debat om, hvad regeringen har gjort for at bevare kulturarven, og hvad regeringen fremover vil gøre.
Mængden af effekter og elektronisk materiale er utrolig stor, og det er derfor vigtigt for mig, at indsatsen for kulturbevaringen prioriteres, sådan som det nævnes i Kulturudvalgets beretning fra 2001.
For det første skal de genstande og arkivalier, vi bevarer, have væsentlig betydning for kulturarven, og for det andet skal der være en økonomisk realisme i det hele.
Den udredning, der er kommet som opfølgning på beretningen, peger på, at der er for få og for dårlige magasiner.
Der er derfor behov for at sikre gode magasiner, der kan forlænge levetiden for genstandene.
Det er positivt, at ministeren har lovet, at dette problem vil blive taget op i forbindelse med finanslovforslaget for år 2004.
Det er også positivt, at Kulturarvsstyrelsen vil udarbejde en vejledning om god magasinering.
Det er også vigtigt, at der sker en koordinering af den indsats, der gøres for at indsamle genstande.
Der er jo ingen grund til at have en stor mængde af ens genstande liggende i alle mulige forskellige arkiver.
En del af de mange ens effekter, der ligger i forskellige arkiver og samler støv, kan med fordel kasseres, hvorved der bliver mere plads til at opbevare de effekter, der har en mere væsentlig betydning for kulturarven.
Vi finder også i Kristeligt Folkeparti, at det er vigtigt, at vi får gemt den elektroniske kultur for eftertiden.
Det skal også overvejes, hvilke informationer der skal gemmes.
Ministeren peger i den forbindelse på, at der er behov for en ændring af pligtafleveringsloven, og det kan vi naturligvis kun hilse velkommen.
Så er der spørgsmålet om konservering.
Her er der behov
Det må også undgås, at der i fremtiden opstår større bevaringsproblemer.
Vi må naturligvis se nærmere på, om der er behov for flere midler til området, eller om vi ved at målrette indsatsen og ved at etablere fælles konserveringsværksteder kan få mere konservering for pengene.
Det er jo altid positivt, at man, hvis det er muligt, kan få mere for de midler, der bliver givet. Men kulturbevaring koster penge, så økonomien må nødvendigvis være en del af den kommende strategi.
I Kristeligt Folkeparti finder vi også, at det er vigtigt, at vi afsætter tilstrækkelige midler til at sikre, at borgerne har mulighed for elektronisk at stifte bekendtskab med genstande og bøger m.v., som er vigtige for vores kulturarv.
Der er vist ingen, der er i tvivl om, at det at sikre vor kulturarv er en større opgave, men det er sandelig også en opgave, som vi alle har en fælles interesse i.
Udredningen peger på et behov for en fremtidig strategi, hvilket er særdeles fornuftigt, for mængden af genstande og informationer bliver på ingen måde mindre.
Derfor ser vi også frem til, at ministeren vil præsentere et udspil, fremlægge
en strategi, som opfølgning på udredningens anbefalinger.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-15:
Ministeren siger nu, at de initiativer, ministeren vil tage, ikke vil føre til højere priser.
Hvorfor står det ikke i det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne har fremsat?
Det er da noget mærkeligt noget.
Det er jo et helt centralt spørgsmål.
Det kunne man jo passende have skrevet.
Jeg hørte det da godt, da ministeren sagde det, og så stillede jeg ministeren nogle spørgsmål, nemlig om man f.eks. kunne forestille sig, at man tillod salg af vandværker med den følge, at de private selskaber, som så overtog de vandværker, sætte priserne op.
Det kunne ministeren ikke svare på.
Det er vel derfor, at det ikke står i forslaget til vedtagelse.
Det er, fordi ministeren ikke kunne svare på det spørgsmål.
Når ministeren nu fastholder over for Folketinget, at det ikke vil føre til prisstigninger, hvorfor står det så ikke i forslaget til vedtagelse?
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-15:
Nej, jeg ved såmænd ikke, om vi vil blande os mere i driften.
Men vi har måske en klarere forståelse for, at der er en sammenhæng mellem de rammer, man giver, og så den drift, man får ud af det.
Og det er klart, at når man insisterer på, som man har gjort, at 90 pct. af indtægterne skal komme fra reklamer, sådan har det været i den sidste periode, jamen så får det nogle konsekvenser for, hvilket indhold der kommer i tv.
Omvendt kan man sige, at vi giver en større pose penge, fordi vi mener, at tv har en afgørende national betydning i forhold til kultur, i forhold til kunst, i forhold til vores forståelse af os selv som danskere, i forhold til det danske sprog, i forhold til integration af andre, i forhold til vores viden om andre, i forhold til alle de ting.
Hvis man siger det og prioriterer det og giver nogle flere penge til det, så er det klart, at så får det også nogle konsekvenser for de udmærkede medarbejdere, der selvfølgelig kan finde ud af at bruge de penge til noget fornuftigt. Så skylder jeg lige ministeren et svar på det spørgsmål
Vores indfaldsvinkel, når vi vurderer, om noget er egnet til folkeafstemning, er, at vi ikke kan lide folkeafstemninger, hvor nogle skal tage stilling til noget for nogle andre.
Derimod kan vi godt lide folkeafstemninger, hvor vi alle sammen skal tage stilling til noget, der vedrører os alle sammen.
F.eks. er det strålende at have folkeafstemninger om, hvorvidt man ønsker at være med i EU, og hvordan EU skal udvikle sig.
F.eks. er det strålende at have folkeafstemninger om større nationale beslutninger. Men den slags folkeafstemninger, hvor én gruppe beslutter, hvordan tingene skal være for nogle andre, dem er vi i hvert fald altid påpasselige med.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-05-15:
Til hr. Søren Søndergaard: Det er sådan set rigtigt, at staten mister indflydelsen, den ultimative indflydelse på TV 2, men vi har heller ikke nogen interesse i at gå ind og blande os i TV 2's drift.
Også på det her punkt er der selvfølgelig en forskel på at være medlem af Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Vi har tiltro til, at kyndige folk i branchen ved meget mere om, hvordan man driver en tv-station end politikere, som man udnævner til en bestyrelse
for TV 2. Til gengæld vil vi gerne blande os i rammerne for TV 2, forstået på den måde, at vi godt vil blande os i de krav, der bliver stillet til TV 2 kvalitativt, men ikke i, hvordan man driver stationen.
Det leder mig til fru Mette Frederiksen:
Jo, men vi har jo taget den diskussion hver eneste gang
Jeg har ikke hørt nogen bud fra oppositionen på, hvad man så synes der skal være i stedet for de krav, vi stiller til TV 2.
Skal der være en anderledes nyhedsdækning, skal der være en anderledes prioritering af dansk drama, danske film,
danske børne- og ungdomsudsendelser?
Jeg erindrer ikke på noget som helst tidspunkt i debatten, at der har været en kvalificeret opponering imod de krav, vi har stillet til TV 2.
På intet tidspunkt har der været andre krav end dem, vi har stillet.
Så jo, den debat tager vi såmænd gerne hele tiden og med oprejst pande.
Til hr. Aage Frandsen
: Folkeafstemningsdiskussionen er interessant, og den kan vi også altid tage på forskellige tidspunkter.
Som sagt hører jeg til dem, der mener, at jo flere folkeafstemninger jo bedre ud fra en vurdering af hvert enkelt tema.
Med hensyn til digitalisering er det nu engang sådan, at det jo er forligskredsen, der bestemmer processen i digitaliseringen.
Sådan er det, det er et flertal i Folketinget.
Omvendt er det selvfølgelig sådan, at en regering altid er lydhør over for gode argumenter og en
diskussion i Folketingssalen, i udvalgssammenhæng, skriftlige spørgsmål, mundtlige spørgsmål.
Men i sidste ende er det jo et flertal, der bestemmer en proces, og det er klart, at alle har mulighed for at bidrage til den proces.
Det er jo også derfor, vi tager debatten i forbindelse med første og anden og tredje behandling.
Det er derfor, vi diskuterer det i udvalgene, det er derfor, der kommer mange spørgsmål om sagen.
Og der lytter vi og tager stilling hele tiden.