Susanne Clemensen (CD), 2001-05-22:
I CD anerkender vi, at fri- og privatskoler er et vigtigt og værdifuldt alternativ til folkeskolen, f.eks. for de forældre, der gerne gennem skolen vil give deres børn et bestemt sæt værdier og livssyn.
Folkeskolen derimod må og skal være samfundets gratis tilbud til alle børn om at få en god skolegang.
Vi er bekymrede for den tendens, som vi kan se, hvor flere og flere forældre vælger folkeskolen fra for at sætte deres børn i en fri- eller privatskole - ikke fordi der er noget forkert i at vælge en fri- eller privatskole til sine børn, men fordi vi mener, det er forkert, hvis det sker ud fra et fravalg af folkeskolen og ikke et positivt tilvalg af fri- og privatskolen.
Da folkeskolen efter vores opfattelse trænger til en ordentlig vitaminindsprøjtning, ønsker vi i CD først og fremmest at bruge penge på at udvikle folkeskolen.
Det er der faktisk gode eksempler på fra friskolernes og privatskolernes verden, men der er da også kommunale folkeskoler, som er nået langt med det, vi kalder helhedsskolen, og som kan være med til at inspirere andre til at komme videre ad den vej.
Stort set alle forældre arbejder i dag på fuld tid uden for hjemmet, og derfor er det naturligt at interessere sig for samspillet mellem skolerne og skolefritidsordningerne, hvor børnene tilbringer en væsentlig del af deres tid.
Spørgsmålet er, om vi til trods for den stigende anvendelse af fritidsordninger af pasningsmæssige årsager blot har bygget videre på etablerede institutionsstrukturer og faglige traditioner uden at tænke på, hvordan vi skaber institutioner, der udfordrer elevernes nysgerrighed og giver dem lyst til at beskæftige sig med noget, der udvikler dem, samtidig med at børnene også får tid til at lege og mulighed for ro omkring sig. I CD ønsker vi på længere sigt, at skolernes skolefritidsordninger nedlægges, og man i stedet omdanner skoler og skolefritidsordninger til dynamiske heldagskulturcentre, hvor det naturligvis er frivilligt at deltage i eftermiddagens tilbud.
Det forudsætter et tæt samarbejde mellem forældre og elever, men vi forestiller os, at skolen som lokalt kulturcenter vil kunne tilbyde fritidsaktiviteter, hvor det vil være naturligt for skolen at samarbejde med idrætshallen, det lokale bibliotek, erhvervslivet, indvandrerorganisationer, spejdere og andre, som hver især vil kunne bidrage til, at eleverne får en god og sammenhængende hverdag.
Vi vil gerne bruge penge på at sætte en udvikling i gang, der øger elevernes trivsel og udbyttet af undervisningen, ved at der gives bedre tid og dermed kompenseres for noget af den tabte undervisningstid, som folkeskolen har mistet over en lang årrække.
Undervisningsmetoder og organisationsformer skal naturligvis være fleksible, for at man bedre kan tilrettelægge en undervisning, der sætter den enkelte elev i centrum inden for rammerne af fællesskabet og således i videst muligt omfang bygger på den enkelte elevs forudsætninger og potentiale.
Der er altså nok at anvende pengene på: udviklingen af folkeskolen som kulturcenter, forbedring af elevernes skolemiljø og modernisering af skolens fysiske rammer.
De to sidstnævnte områder hænger tæt sammen med en udvikling af helhedsskolen, og det er for CD mere visionære og nødvendige forslag end det, vi debatterer her i dag.
Beslutningsforslaget går ud på, at friskolernes og privatskolernes skolefritidsordninger skal tilføres flere penge.
Hvor pengene skal komme fra, må vi have på det rene i CD, før vi kan stemme for beslutningsforslaget, og som sagt
er det et forslag, som vi ikke selv vil prioritere af de grunde, jeg her har nævnt.