Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Enhedslisten er positiv over for de her forslag om ændring af realrenteafgiften.
Man kan sige, at det i hovedsigtet går ud
på at fastholde den beskatning, der sker i øjeblikket.
Vi så gerne, at man gik videre både generelt og på aktiedelen.
Specielt vil vi gerne gå videre i forhold til de ældste, mest begunstigede pensionsformer, fordi de simpelt hen i den grad har fået for meget forærende.
De fik fradrag, dengang marginalskatten var høj, de slap mere eller mindre for at betale realrenteafgift i hele forløbet, og i dag får de pengene udbetalt med den lave skatteprocent.
Og alene den omlægning, der er sket af vores skattesystem fra 1993 til i dag, har begunstiget disse gamle pensionsformuer med en størrelse, der svarer til ca. 50 mia. kr., som de bare har fået, fordi vi har lagt skattesystemet lidt om.
Det vil vi sådan set gerne være med til at inddrage og gøre noget ved.
Baggrunden for, at vi ser på det her, er også, at vi er modstandere af hele det her cirkus med private pensionsopsparinger.
Det vil altså sige, at de ikke udnyttede alle de her ordninger.
Blandt dem, der så gjorde det, var ulighederne enormt store, hvor de med de laveste indtægter og almindelige indtægter i gennemsnit havde indbetalinger på 10.000 kr. om året på en privat pensionsordning, og de med de højeste indkomster havde 210.000 kr. i indbetaling på deres pensionsordning på et år, her altså 1995.
Det viser lidt om, at det er nogle kolossale skævheder blandt fremtidens pensionister, som er under udvikling, og derfor er vi sådan set tilhængere af, at man dæmper den udvikling, og at man i stedet for styrker statens finanser.
Det er jo den anden del af det her, at parallelt med at vi har den her store udvikling af pensionsformuerne, har vi samtidig en statsgæld.
Det er faktisk sådan, at det er lige ved, at de to ting, den udskudte skat, der ligger i pensionsformuerne, og statens gæld, størrelsesmæssigt er ved at nærme sig hinanden.
Vi synes sådan set, at det er meget uklogt, at vi har en stor gæld og dermed en stor rentebetaling i den offentlige sektor, samtidig med at vi har en udskudt skat, der ligger ovre i pensionskasserne.
Vi er mere tilhængere af, at pensionsopsparingerne foregår af beskattede midler som al anden opsparing, og at udbetalingen af pensionsformuerne til gengæld selvfølgelig er skattefri og også fritaget for realrentebeskatning.
Men sådan er det altså ikke lige nu, og når der er sket den ulykke, der er sket, vil vi gerne være med til at rette op på det, og ud over at være med til at nedbringe statens gæld vil vi i høj grad bruge pengene fornuftigt, f.eks. til at styrke folkepensionen, til at styrke pensionstilliden.
Det er den måde, vi vil gå ind i forhandlingerne på.
Vi vil sådan set gerne skærpe det.
Vi synes sådan set, at nogle af de mest begunstigede opsparere - dem, jeg nævnte tidligere, og som var med tidligere i det her løb - burde pålægges en særlig solidaritetsbeskatning, hvor beløbet så blev anvendt til at forbedre folkepensionen.
Det ville sådan set bare være en social retfærdighed, hvis man gjorde dette.
Hvad angår forslaget om at hæve grænsen for aktieinvesteringer, så støtter vi det selvfølgelig.
Vi er sådan set enig i, at det var bedst slet ikke at have nogen grænse, sådan som bl.a. SF var inde på.
Der er selvfølgelig bare det, at hvis vi fjerner grænsen uden at harmonisere realrentebeskatningen med andre investeringer og aktieinvesteringer, så får vi et problem: at man igen vil begynde at spekulere i lav realrenteafgift.
Så vi skal nok også have harmoniseret afgiftsprocenterne, hvis vi fjerner grænsen for aktieinvesteringen, men det er vi sådan set principielt tilhængere af.