runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Jeg skal ikke gøre så mange bemærkninger til det her lovforslag, for der tegner sig jo, kan jeg høre, et rimelig bredt flertal i Folketinget for at vedtage det, og det synes jeg er godt.
Det er jo en tanke, der vel opstod for en 4-5-6 år siden.
Det var vel dér, jeg hørte om den første gang, den såkaldte Østrigsmodel, og umiddelbart tænkte jeg: Det bliver svært at lave, men hvor er det rigtigt, fordi princippet om, at hvis en mand - og det er det jo desværre normalt - banker sin kone eller kæreste, og konsekvensen så er, at den, det så går ud over ud over bankene, nemlig konen og de 2-3 børn, må flygte og tage hen på et krisecenter, mens manden sidder og glæder sig i lejligheden med benene oppe i sofaen og stadig væk kan se tv og sove i sin egen seng, er forkert.
Det er jo lidt urimeligt, at det er voldsmanden, der belønnes, og at det er offeret, der har de største problemer. Derfor synes jeg, det er rigtigt, at vi vender tingene på hovedet og siger, at den absolutte hovedregel må være, at det selvfølgelig er manden, der må forlade hjemmet, og konen og børnene eller kæresten og børnene må blive boende dér, og så får manden altså i første omgang et tilhold på op til 4 uger, hvor han ikke kan komme der.
Det bedste er jo selvfølgelig, at man finder en mindelig ordning, men i første omgang synes jeg, det er rigtigt, at det er manden, altså voldsmanden, der fjernes, og det er hovedideen i forslaget.
Der kan være nogle detaljer, og dem er vi meget villige til at se på i Retsudvalget, men selve hovedideen med forslaget er god og rigtig, og derfor kan vi støtte det.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Jeg har ikke spor imod, at vi ser på sagerne.
Det er jo på den måde, vi får lavet god lovgivning.
Hvad resultatet så vil blive, er jo noget andet.
Det kan meget vel være, at det skal være, som det er i dag.
Det kan godt være, der skal ændres
Det vil jeg ikke sige noget om eller mene noget om lige nu.
Jeg mener, at der så åbenbart skal nogle flere informationer til, inden vi kan komme frem til en eller anden generel ting om det her.
Anne Baastrup (SF), 2004-04-15:
Nu er det ikke korrekt, når fru Irene Simonsen siger, at vi blander æbler og pærer.
Det, det drejer sig om i det her lovforslag, er, at en kvinde udsættes for vold, og at samlivet skal ophæves.
Manden bliver bortvist.
Det betyder så, medmindre der sker andet, at vi kan risikere, at den kvinde, der er blevet importeret til Danmark af en dansk mand, eller at den kvinde, der i øvrigt er blevet familiesammenført med en udenlandsk mand, kan risikere sin opholdstilladelse.
Derfor synes jeg, vi skal holde fast i, hvad hr. Per Dalgaard sagde til at begynde med, nemlig at det er et konkret problem, som vi skal se på i udvalget.
Det var jeg meget glad for at hr. Per Dalgaard sagde, og vi fastholder den diskussion i Retsudvalget også.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Nej, det har jeg ikke været opmærksom på.
Jeg har åbenbart ikke været til stede i forbindelse med den debat.
Det er, sådan som det fremtræder, ikke mit område, så der har jeg ikke været til stede.
Og det bekræfter jo så egentlig, at det problem, som fru Line Barfod åbenbart nævner som stort, nok ikke er så stort alligevel, men at det, der hvor der er sket en hjemsendelse, er velbegrundet.
Irene Simonsen (V), 2004-04-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Per Dalgaard, om han er opmærksom på, at der sådan lidt blandes æbler og pærer nu, fordi der jo rent faktisk lige har været en debat i salen omkring det her emne. Jeg kan ikke engang huske helt bestemt, hvad det var
for et beslutningsforslag, der var kommet, men vi arbejder i hvert fald intenst med tingene i Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik. Tilfældet er rent faktisk, at af de 219 sager, der har været anmeldt om vold, hvor der har været en person med anden etnisk herkomst som baggrund, er de 147 blevet sendt tilbage, men der er faktisk stadig væk en tredjedel, der så alligevel har fået et opholdsgrundlag her, fordi man har skønnet, at det ikke var muligt at sende dem hjem til en værdig tilværelse
Jeg vil godt lige høre, om hr. Per Dalgaard er opmærksom på, at man blander tingene lidt her i det her lovforslag nu.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Nu forstår jeg, hvor det er, fru Line Barfod vil hen.
Fru Line Barfod taler udelukkende om de tilfælde, hvor en dansk mand har hentet en kvinde i udlandet, og at det så kan give et problem, hvis manden bliver fjernet fra hjemmet.
Er det 70 pct. af de kvinder, der findes på krisecentrene i det københavnske område, der er af udenlandsk afstamning?
Af de 70 pct. vil jeg gætte på, at 90 pct. også har en udenlandsk mand, så det er dér, det største problem ligger.
Og om de så risikerer at blive smidt ud af landet, fordi de bliver fjernet fra deres mand, kan jeg tvivle på.
Det ved jeg faktisk ikke.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Nu har der været gentagne gange, hvor Dansk Folkeparti har været med til at skære ned på hjælpen til ofre og har stemt imod forbedringer for ofre.
Men lad nu det ligge.
Hvad angår de udenlandske kvinder, er det en kendsgerning, at de risikerer at blive smidt ud af landet.
Der skal man faktisk, i stedet for lave en generel regel om, at de bliver sendt ud, lave en individuel vurdering af, om de skal have lov til at blive i landet, så de, med udgangspunkt i at man skal tage hensyn til ofre, ikke både bliver straffet ved at blive gennemtævet af manden og så ekstra bliver straffet ved at blive sendt ud af landet, men faktisk får mulighed for at blive i Danmark.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Jeg vil først og fremmest lige anholde det udsagn, at Dansk Folkeparti nu vil til at tage hensyn til ofrene, som om det ikke er noget, der altid har ligget os voldsomt på sinde.
Vi er i øvrigt også nogle gange, måske specielt fra oppositionens side, blevet klandret, at vi kerer os voldsomt meget for ofrene.
Der er et helt batteri af sociale ydelser af den ene eller den anden art og eksperter, der bliver stillet til rådighed, hvorimod det ofte er ofrene, som ikke får gavn af nogle tiltag.
Igen for at komme tilbage til det konkrete med hensyn til udenlandske kvinder, som kan risikere måske at få deres opholdstilladelse inddraget eller blive smidt ud af landet, fordi manden bliver fjernet fra hjemmet: Jeg ved ikke, om det forholder sig sådan.
Jeg vil sige igen, at der ikke kan laves
nogen generel regel lige præcis på dette område.
Den situation må man kigge på individuelt.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Det glæder mig da, hvis Dansk Folkeparti nu vil til at se på, hvad man kan gøre for ofrene.
Det er jo i modstrid med, hvordan Dansk Folkeparti hidtil har forholdt sig, når vi er kommet med forslag, der forbedrede forholdene for ofrene, så det glæder mig meget, at Dansk Folkeparti vil til at se på ofrene. Med hensyn til de udenlandske kvinder
Er det er det, hr. Per Dalgaard giver udtryk for her?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-15:
Til gengæld er det lovforslag, vi nu skal førstebehandle, ret så teknisk. Jeg har lyttet mig til, at der måske er nogle i Retsudvalget, som gerne vil have en teknisk gennemgang, når vi når til udvalgsarbejdet.
Jeg vil gerne sige, at det medvirker vi gerne til, for lovforslaget er jo meget sammensat, som det fremgik af opremsningen fra Folketingets formand, og sine steder er det meget teknisk.
den næste måned i Retsudvalget.
Lovforslaget drejer sig bl.a. om at opfylde et EF-direktiv og i den forbindelse forbedre forbrugernes stilling.
Der er tale om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser, hvor det bliver pligtigt for den erhvervsdrivende at give en række oplysninger og således styrke retsstillingen for køberen eller forbrugeren.
Der bliver indført regler om fortrydelse, og de regler, der er på et andet område, nemlig forsikringsområdet, bibeholdes.
Det, der navnlig har givet anledning til diskussion af mere politisk karakter, også i høringssvarene, er spørgsmålet om den uanmodede personlige henvendelse til forbrugerne på deres bopæl
Der er ikke enighed i høringssvarene.
Der er nogle, der er imod, at man ophæver de undtagelser, der har været i forbindelse med den personlige henvendelse, men ministerens bud er, at man nu ophæver alle undtagelserne, når der er tale om direkte henvendelse på bopælen.
Jeg vil godt sige, at det er Venstres folketingsgruppe meget enig i.
Det er ikke sikkert, vi ville have haft de store indvendinger, men vi er i hvert fald nogle stykker i Venstres folketingsgruppe, der gerne havde set, at undtagelserne også blev ophævet, når det drejer sig om telefonisk henvendelse.
Men vi har bemærket, at der både i lovforslagets bemærkninger og i bemærkningerne i fremsættelsestalen er kippet lidt med flaget og gjort opmærksom på, at nu skal de erhvervsdrivende være omhyggelige med at overholde de regler, der er med hensyn til oplysningspligt.
Det vil vi også holde øje med, og i den forbindelse skal jeg også gøre de forbrugere, der måtte sidde og lytte, opmærksom på, at der jo er regler om, at man kan frabede sig disse henvendelser på forhånd, hvis man ikke bryder sig om dem.
Vi kan alt i alt støtte forslaget, sådan som det ser ud nu, og vi er indstillet på både grundigt, møjsommeligt og hurtigt udvalgsarbejde.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Jeg kan ikke lade være med at starte med en enkelt lille bemærkning, fordi hr. Per Dalgaard kom til at sige, eller sagde i hvert fald, at det for Dansk Folkeparti var meget vigtigt, at et land havde sine grænser.
Det vil jeg godt sige at jeg faktisk tror, det er for de fleste partier, og det har vi da heldigvis også, ligesom Japan har og Kina har og Amerika har og Sverige.
Da vi for øvrigt for 40 år siden afskaffede grænsekontrollen mellem Finland, Norge, Sverige og Danmark - det gjorde vi engang i begyndelsen af 1950'erne - tror jeg nok, at både finnere og nordmænd og svenskere og danskere følte, at vi havde vores grænser, selv om vi ikke skulle vise vores pas, når vi tog til Norge på skitur eller til Sverige for at bestige bjerge på Kullen - de var jo ikke ret store. Nå, men det var en sidebemærkning.
Så skal jeg gøre resten af ordførertalen kort.
Det er et godt forslag.
Det er selvfølgelig skidt, at det er nødvendigt at fremsætte det, men sådan ser verden ud i dag.
Vi lever ikke på Frode Fredegods tid, og derfor må vi stramme bestemmelserne på en række områder og udveksle informationer mellem lande, så vi bedre kan få fat i både terrorister og andre kriminelle.
Jeg har noteret mig, som også hr. Per Kaalund for et øjeblik siden var inde på, at Rigspolitichefen jo er meget klar i mælet.
Han skriver, at Rigspolitichefen bemærker, at de nye funktioner i Schengen-informationssystemet efter hans opfattelse vil være af meget stor politimæssig betydning,
ikke mindst fordi Schengen Information System i øvrigt har vist sig at være et særdeles effektivt politiredskab.
Jeg har stor respekt for Rigspolitichefen, og han siger altså på vegne af sine 11.000 folk, at det er af stor betydning for politiet, at vi har det redskab, og han ser meget gerne, at det bliver udbygget.
Derfor kan vi støtte forslaget helhjertet.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Vores holdning til grænsen med hensyn til at åbne og lukke handler ikke kun om asylansøgere.
Vores holdning er, at Schengenaftalen med de åbne grænser medfører en så stor suverænitetsafgivelse i et frit land, at vi ikke synes, det er nogen god idé.
Et land har sin egen mønt, sin egen retspolitik, sine egne grænser.
Det er noget af det, der kendetegner et frit land.
Når det er åbent f.eks. med hensyn til grænserne, så går der så meget suverænitet fra landet, at det er noget, Dansk Folkeparti ikke accepterer.
Jeg ved godt, at fru Elisabeth Arnold og andre i salen synes, det er en fortrinlig idé.
Det gør vi ikke.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-15:
Nu vi holder os til Schengenaftalen.
Og så vil jeg da gerne spørge, om ikke hr. Per Dalgaard synes, at det ville være vanvittigt at genindføre grænsekontrollen, når det viser sig, at både antallet af illegale grænseoverløbere ifølge politiet er faldet, og at antallet af asylansøgere er faldet, mens vi stadig væk har de åbne grænser.
Hvorfor skulle vi så lukke dem igen, når man faktisk kan lave foranstaltninger uden at lukke grænserne, som faktisk har den effekt, som hr. Per Dalgaard gerne vil have?
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Det er muligt, det er faldet i Sverige også, men de har jo også mange, mange flere tusinder at tage af i forhold til det fald, der skal ske, end vi havde, heldigvis.
Og det kan da kun glæde mig, hvis antallet af asylsøgere i Europa som sådan er faldet, for efter min bedste overbevisning bidrager de for lidt til en positiv udvikling i et demokratisk samfund, fordi de ofte kommer fra lande, der ikke er demokratiske og derfor slæber med sig en rygsæk af antidemokratiske holdninger, som vi ikke kan bruge til noget som helst i Europa.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-15:
Jeg synes, at vi skal skelne mellem illegale grænseoverløbere og asylsøgere.
I princippet kan man ikke være illegal asylansøger, for man har lov til at søge asyl
, når først man er kommet ind.
Men jeg kan da oplyse hr. Per Dalgaard om, at asylansøgerantallet i de senere år er faldet overalt i Europa, også i Sverige.
Så det har altså ikke noget at gøre
med de åbne grænser, det har hr. Per Dalgaard jo fuldstændig ret i, men det har heller ikke noget at gøre med den danske regerings politik, for i Sverige har man ikke ændret politik, og der er asylansøgerantallet altså også faldet.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
For at tage det sidste først: Netop en forbedring af informationssystemerne var noget, jeg påpegede som en positiv ting i forbindelse med det her lovforslag.
Men med hensyn til, om antallet af illegale ansøgere er højere eller lavere i forbindelse med de åbne grænser, forholder det sig jo sådan, at når grænserne er åbne, så behøver de reelt set ikke at stoppe i Danmark.
De kan jo sådan set fortsætte, f.eks. til Sverige, og hvor mange de så har fået af asylansøgere i et større antal i forbindelse med de åbne grænser, tror jeg godt, vi ved.
De har nemlig fået utrolig mange flere.
Om de så er illegale alle sammen, ved jeg ikke.
Det ved vi jo først, i det øjeblik de standser i Danmark, og, skal vi sige, gebærder sig i Danmark og har aktiviteter i Danmark.
Så kan vi vide, om de er illegale eller ej.
Det er muligt, at det er for nedadgående, men det hænger så sammen med noget andet, f.eks. de skærpede regler med hensyn til at opnå sociale ydelser af den ene og den anden art.
Per Kaalund (S), 2004-04-15:
Jeg vil gerne bede hr. Per Dalgaard om, måske under udvalgsarbejdet, ellers vil vi efterfølgende spørge om tallene efter Schengens indførelse, forklare, hvordan det er gået med både de illegale og andre.
Det spørgsmål skal vi nok stille.
Men jeg vil spørge hr. Per Dalgaard, om det ikke gør indtryk, at Rigspolitichefen f.eks. i høringssvarene udtaler, at det rent faktisk har virket.
For så vidt angår motorkøretøjer og illegalt tyveri og grænseoverskridende kriminalitet osv. har Schengen rent faktisk virket på det område.
Og det, man prøver på nu, er at udvide informationssystemerne til også at komme til at dække forfalskede pas og forfalskede kørekort og en lang række andre ting.
Er det ikke forhold, som taler for, at man bør anbefale disse ændringer?
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Jeg kan godt forstå, at det er den konklusion, hr. Per Kaalund drager ud fra det spørgsmål, der stilles, hvor han siger, at der i dag er færre ansøgninger om asyl end tidligere.
Det første oplæg fra hr. Per Kaalund drejer sig om færre illegale indvandrere.
Jeg tror ikke på, at der er blevet færre illegale indvandrere nu end i forhold til, da vi havde grænsekontrollen.
Men det er ganske rigtigt, at der er færre asylansøgere, men det skyldes jo noget helt andet.
Det skyldes de yderligere stramninger, vi har fået gennemført i forbindelse med asyl i Danmark.
Så de to ting hænger slet ikke sammen.
Per Kaalund (S), 2004-04-15:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti i forlængelse af ordførerindlægget her, om det, efter vi fik Schengenaftalerne og ophørte med grænsekontrollen som sådan, alt det her med at vise pas osv., kontrol, er Dansk Folkepartis opfattelse, at det har medført flere illegale indvandrere i Danmark, eller at der rent faktisk, hvad tallene viser, er kommet færre henvendelser om asyl i Danmark.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om Dansk Folkeparti stadig har den opfattelse, at illegale grænseoverskridere går op til paskontrollen og siger: Jeg er illegal overskrider.
Kan jeg komme ind i landet?
Eller vil man søge uden om paskontrollen og gå illegalt over, som vi så det?
Altså spørgsmålet er: Er situationen i dag ikke langt bedre efter Schengens indførelse, end den var før?
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Fra starten har Dansk Folkeparti været modstander af at gennemføre en optagelse af Danmark i Schengensamarbejdet, fordi det samtidig betød, da Danmark indtrådte, at vi nedlagde den nationale grænsekontrol f.eks. ved den dansk-tyske grænse.
Efter at Danmark blev medlem af Schengen, har vi ikke længere haft en ordentlig kontrol ved den danske grænse af personer og varer.
Det giver anledning til mange problemer, og den indsats, der skal ydes i forbindelse med kontrol inden for landets grænser, er på mange måder lige så stor og større, end hvis man skulle have ydet indsatsen ved grænsen og dér kontrollere personer og varer. Derfor så Dansk Folkeparti gerne, at man genindførte
grænsekontrollen ved Danmarks grænser
Det er ikke nok at kontrollere grænserne i yderkanten af EU's område.
Det er et meget stort område og meget svært at beskytte, fordi der er store kystområder mod syd, hvor illegale flygtninge og kriminelle kan komme til EU-landene.
Og er man først kommet ind, kan man også nå Danmark, fordi der ingen national grænsekontrol er.
I forbindelse med det forslag, vi har til behandling i dag,
er der ting i Schengensamarbejdet, som for os at se bliver forbedret.
Vi vil under udvalgsarbejdet nærmere undersøge, hvordan disse forbedringer og ændringer påvirker vores forhold til Schengen.
Dels giver forslaget mulighed for at bekæmpe svig i forbindelse med ansøgninger om opholdstilladelse og rejsedokumenter, dels får man udvidet adgang til at søge oplysninger om stjålne, ulovlige, handlede, forsvundne og ugyldige identitetspapirer, noget, som kan være fornuftigt f.eks. i forbindelse med kontrol af ansøgninger om opholdstilladelser i Danmark.
Hermed kan mulighederne for at forhindre asylshopping forhåbentlig også forbedres.
Samtidig hilser Dansk Folkeparti med tilfredshed, at man gennemfører en større kontrol med oplysningerne i SIS-registeret, ved at der stilles krav om søgning i den nationale del af SIS-registeret i enhver sag og ikke som i dag alene ved hver tiende i forbindelse med videregivelse af personoplysninger.
Jeg tror, det er noget med den logning, der er tale om,
den præcise logning, der skal ske hver gang.
Jeg tror, det er det, der er tale om her.
Det er forbedringer, som ikke gør Schengen til noget, Dansk Folkeparti støtter, men det ser ud til for os, at det er forbedringer i forhold til det eksisterende.
Det er vigtigt, at man nu, når man ikke har den nationale grænsekontrol og heller ikke vil indføre den, kontrollerer så godt som overhovedet muligt inden for EU's grænser.
Derfor kan der være udmærkede tiltag i de ændringer, der ligger i forslaget.
Efter udvalgsarbejdet vil Dansk Folkeparti bedre kunne vurdere, om forslaget til slut vil få partiets støtte i Folketinget. Endnu en gang må man konstatere, at det er fornuftigt, at vi har det retlige forbehold, fordi det giver os mulighed for selv at vurdere, om vi vil deltage i forordningsforslaget, eller om vi ikke vil deltage.
Den mulighed har andre lande ikke, og det er rart at kunne bevare den frihed.
Det kan vi kun, hvis vi bevarer forbeholdet.
Per Kaalund (S), 2004-04-15:
Bekæmpelse af terrorisme står højt på dagsordenen.
EU har jo også ved flere lejligheder drøftet det og også fået vedtaget en EU-terrorpakke.
At det stadig væk er vigtigt at have det højt på dagsordenen, fremgår jo også af hændelser for ganske få uger siden bl.a. i Madrid.
Den internationale grænseoverskridende kriminalitet og illegale indvandring giver fortsat store problemer, og det er derfor efter vores opfattelse vigtigt at styrke samarbejdet mellem EU-landene
, det gælder inden for både efterforskning og retsforfølgning.
Derfor kan vi støtte, at reglerne omkring informationssystemerne i Schengensamarbejdet udvides, så man ud over biler, som hidtil har kunnet indberettes og kunnet følges dér, og som Rigspolitiet jo i øvrigt siger har været en stor succes, også fremover efter de her regler kan indberette oplysninger om bl.a. stjålne og ulovligt handlede og forsvundne både, fly, industriudstyr, containere, værdipapirer m.v. plus oplysninger om ulovligt udstedte pas, kørekort og andre identifikationspapirer.
Vi har selvfølgelig også set på lovforslagets ændringer
i forhold til Europol og Eurojust, som jo åbner mulighed for, at disse samarbejdsorganer kan få en direkte og selvstændig ret til at trække og til at søge informationer i SIS-systemerne
Det kan vi støtte.
Vi mener, at det vil gøre arbejdet hurtigere og mere effektivt med hensyn til opklaring og efterforskning af kriminalitet og tilsvarende i relation til retsforfølgning.
Det er selvfølgelig vigtigt, at datasikkerheden omkring det, der foregår, er på plads og i orden.
Der er tale om i nogle tilfælde meget følsomme oplysninger, og derfor er det vigtigt, at det til stadighed følges.
Det ændres jo nu ifølge dette forslag sådan, at al søgning skal logges, hvor det i dag er tilfældet, at kun hver tiende søgning skal logges.
Vi har dog i Danmark haft den ordning, at vi skulle logge alt, men det skal de andre lande så også tilsvarende gøre fremover.
Vi har jo EU-forbeholdet på det retlige område, og det gør, at vi skal gennem denne her procedure, men vi kan fra Socialdemokratiets side give samtykke i henhold til grundloven til, at dette gennemføres, og dermed anbefale lovforslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-15:
Som det også fremgår af overskriften, er der tale om gennemførelse af en rådsafgørelse og en forordning om indførelse af nye funktioner i det såkaldte Schengeninformationssystem, og det kan vi i Venstre tilslutte os.
Vi må jo erkende, at verden ikke står stille.