runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Jeg synes, at jeg i hr. Søren Krarups ordførertale hørte en nærmest rørstrømsk historie, en modsætning til, hvad vi ellers plejer at høre fra Dansk Folkepartis side, når vi snakker om den situation, vi står i i dag, altså at vi nu står over for forbedrede muligheder for integration i Danmark.
Der må jeg så sige, at hvis det er rigtigt, så er det her jo ikke bare et forslag om retsvæsenet, så er det også et forslag, som går ud på at forbedre mulighederne for, at mennesker kan snakke sammen i de sammenhænge, hvor integration foregår, som f.eks. daginstitutioner og i forbindelse med tillid til sundhedsvæsenet, skolehjem-samarbejdet osv.
Det er der, hvor det kan være nødvendigt at tolke, og hvor der er mulighed for, at tolke, hvis de ellers nyder tillid fra begge sider, kan være fremmende for, at folk kan kommunikere med hinanden.
Det vil jeg bare have hr. Søren Krarup til at bekræfte i stedet for at afvise det med, at det hele er et problem, som vi kan ikke løse på grund af de mange fremmedsprogede, der findes i det her land.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Rundtom i Danmark har vi borgere, flygtninge/indvandrere, som ligger syge derhjemme, uden at de tør gå til læge, for det kræver en tolk, og mange af borgerne har ikke den fornødne tillid til tolkenes kvalifikationer.
Derfor nærer mange flygtninge/indvandrere en velbegrundet frygt for, at de på grund af sproglig misforståelse mellem tolk og myndighed får forkerte piller, en forkert sprøjte, forkert behandling.
Rundtom i Danmark kritiserer dommerstanden kvaliteten af tolkebistanden i en lang række retssager.
Således kan retsplejelovens § 149, stk. 1, der bestemmer, at afhøring af personer, der ikke mestrer dansk, så vidt muligt skal ske ved hjælp af tolk, sjældent opfyldes.
Retssikkerheden er selvsagt dermed truet.
Med baggrund i denne række uhensigtsmæssige og uværdige sager omhandlende manglende kvalitet i tolkebistand fremsætter Socialdemokraterne forslag til folketingsbeslutning om et autorisationssystem for indvandrertolke.
I forslaget opfordrer vi regeringen til inden udgangen af 2005 at indføre et autorisationssystem, som forpligter offentlige og halvoffentlige institutioner til at anvende tolke med certifikat fra en af de bekendtgørelsesbelagte tolkeuddannelser.
Dermed vil staten, amterne, regionerne, kommunerne, retsvæsenet og sundhedsvæsenet pålægges at anvende certificerede tolke.
Der fastsættes en takst for tolkning, som afspejler tolkenes uddannelsesniveau.
Der åbnes mulighed for, at uddannelsen til statsprøvet tolk kan tages på almindelige SU-berettigede vilkår.
Der igangsættes en undersøgelse af, om der er behov for at modulopdele uddannelserne til statsautoriseret tolk og kræve forskellige minimumsniveauer.
Også set i et integrationsperspektiv, nemlig at Folketingets partier klart og tydeligt har erklæret sig handlingsvillige og handlingsduelige i arbejdet for at skabe langt bedre integrationsprocesser for flygtninge/indvandrere i Danmark
er det her forslag et godt forslag.
Ord og hensigtserklæringer er ikke nok i politik.
Der må konkret handling til.
Ud over at sikre tolkningen et højt sprogligt niveau vil den enkelte tolk få kendskab til tolkeetik, tolketeknik, dansk kultur og det danske retssystem.
Med håb om – på trods af hvad jeg har hørt indtil videre – at mine ordførerkolleger vil tage godt imod beslutningsforslaget, vil jeg afslutte mit indlæg.
Søren Krarup (DF), 2005-05-25:
Jeg takker hr. Naser Khader.
Det vidner kun om Dansk Folkepartis utrolig fremskridtsvenlige og positive holdning til alt fremmed, men jeg vil ikke stille det samme krav til den danske stat i en situation, hvor det altså ikke helt har været muligt, men jeg vil på den anden side give hr. Naser Khader fuldstændig ret i, at problemet skal løses.
Vi vil hellere se på regeringens forslag, end vi vil sige ja til Socialdemokratiets.
Vi siger jo ikke nødvendigvis, at folk ikke skal have det med hensyn til indvandrersprog.
Vi siger bare, at de ikke har det, fordi det har været sådan i dette land, der ligger i Europa, at det har været europæiske sprog, der er blevet undervist i.
Derfor er der tolke i spansk og italiensk, og derfor er der ikke tolke i arabisk og afrikansk.
Jeg vil da give hr. Naser Khader ret i, at problemet selvfølgelig skal løses.
Jeg er blot ikke enig i Socialdemokratiets paradeforslag med disse store udgifter og det store system.
Men selvfølgelig er det et problem, og jeg forstår til fulde, at dommerne gør opmærksom på, at en retssag kræver pålidelig tolkning.
Naser Khader (RV), 2005-05-25:
Et øjeblik kom jeg til at tro, at denne sag handlede om indvandring, men det er en sag, der handler om tolke og tolkeuddannelse for at få kvalificerede folk til at formidle nogle vigtige budskaber.
For når man taler med sygeplejersker, læger, psykologer og pædagoger, hører man, at mange af dem er frustrerede over, at de ikke kan formidle deres budskaber.
Det er spild af tid, spild af ressourcer.
Det, jeg ved om Dansk Folkeparti, er, at partiet går meget op i, at folk skal have uddannelse, at folk, inden de begynder at arbejde med noget, skal have noget at have det i, altså en uddannelse eller i hvert fald dokumentation for, at de kan arbejde som tolk.
Det, jeg vil spørge om, er: Hvorfor siger man, at de, der tolker fra spansk til dansk, fra tysk til dansk, skal have en uddannelse, skal være translatører, men at det ikke er gældende, når det handler om indvandrersprog?
Søren Krarup (DF), 2005-05-25:
Jeg gentager, at jeg taler i stor værdighed, men jeg vil sige, at man ikke skal tro alt for godt om ord, for de kan dække over et indhold, man ikke kender.
Men årsagen til, at vi ikke vil sige ja til dette beslutningsforslag, er, at vi altså synes, at sagen blæses alt for meget op, hvor den jo er fremkaldt af et aktuelt problem i landet, og derfor synes vi altså ikke, at oppositionens soloridt på frihjul er noget, vi vil støtte.
Jeg kan godt se problemet, det skal ganske givet løses, men det skal løses på en anden måde.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Jeg kvitterer for hr. Søren Krarups anstrengelser for at tiltale mig med omhu og kærlighed.
Det vil jeg anstrenge mig for at gøre på tilsvarende vis.
Så vil jeg spørge hr. Søren Krarup, om ikke hr. Søren Krarup kan se, at selv om Danmark er et lille land, snakker mange andre netop om Danmark som det lille land med stor indflydelse, og set i det lys er der også mange fra erhvervslivet, fra industrien og virksomheder, som også efterlyser ikke bare personer, der taler et sprog, men personer, der taler et sprog på et sådant niveau, at det også har de forskellige niveauer og kvaliteter i sig, som man ikke nødvendigvis har bare ved at tale sproget.
Hr. Søren Krarup ved selvfølgelig godt, at det med hensyn til mange af dem, der bare taler dansk, ikke nødvendigvis er tilstrækkeligt bare at kunne tale dansk for at kunne tale dansk med de mange nuancer, der nu kan være nødvendige i forbindelse med sundhedssystemet, retssystemet eller erhvervslivet.
Kan hr. Søren Krarup ikke se, at uddannelsen af tolke – ikke nødvendigvis på den her måde, men i det hele taget – kan være gavnlig for Danmark, også i forbindelse med Danmarks muligheder for at komme ind på eksportmarkederne?
Søren Krarup (DF), 2005-05-25:
Nu har jeg jo lært, at jeg skal tiltale hr. Kamal Qureshi i kærlighed og med den største omhu, så det vil jeg selvfølgelig gøre.
Men jeg vil med hensyn til spørgsmålet om afrikanske sprog sige, at det stort set er et citat fra denne rapport om tolkebistand i retssager, hvor det netop er sprog som arabisk og afrikansk, der nævnes.
Mit kendskab til afrikanske forhold er begrænset, men det er sikkert rigtigt, at der findes flere afrikanske sprog.
Men det er altså i forhold til dansk alt sammen ét, fordi det alt sammen er noget, der kræver tolkebistand.
Det er jo også det, der sker, det er det, der klages over, og derfor er det, man i dette beslutningsforslag kræver autoriserede tolke.
Det er fuldstændig rigtigt, at hvis de fremmede selv kunne være tolke, kunne problemet løses.
Men der er altså åbenbart det problem, at det ikke er tilstrækkeligt i en retssag, og det forstår jeg godt.
Der skal tolkene naturligvis virkelig være pålidelige, og det kan man ikke altid forudsætte at en indvandrer eventuelt med familierelationer er.
Så det er altså baggrunden for, at der stilles det spørgsmål og fremsættes det beslutningsforslag om oprettelse af et særligt autorisationssystem for indvandrertolke.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Nu skal man selvfølgelig være opmærksom på, hvordan det er, man spørger hr. Søren Krarup, men først kunne jeg lige tænke mig at spørge: Med hensyn til afrikansk sprog, hvad er det for et sprog, hr. Søren Krarup tænker på?
Det er jo et helt kontinent, vi taler om, med rigtig, rigtig mange forskellige sprog.
Jeg tror ikke, der findes tolke, der er uddannet i afrikansk – ikke mig bekendt i hvert fald.
Hr. Søren Krarup siger, at der er kommet mange fremmede til Danmark, men i samme åndedrag siger hr. Søren Krarup, at det er svært at finde tolke i Danmark, fordi det er et lillebitte land, som ligesom ikke har særlig mange fremmede.
De to ting hænger jo ikke sammen, for hvis der er så mange fremmede i Danmark, der taler mange af de her fremmede sprog, burde det vel også være let nok at finde tolke, altså personer, der er i stand til at tolke; især når nu hr. Søren Krarup i andre anledninger fortæller om de mange fra de selv samme fremmede lande, der har fået statsborgerskab.
Er det ikke oplagte muligheder for netop at kunne have relevante tolke?
Naser Khader (RV), 2005-05-25:
Jeg er fuldstændig enig i, at problemet skal løses.
Nu kommer Socialdemokraterne med et beslutningsforslag.
Dansk Folkeparti siger nej, men har partiet et alternativ?
Hvordan løser vi problemet?
Det andet er så et nysgerrigt spørgsmål, der handler om at formidle budskaber.
Det tyder også på, at partiet går meget op i, at dets budskaber bliver formidlet ordentligt.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-25:
Så bliver der i naturlig forlængelse af det grund til at spørge igen.
Vi forstod på ministeren, at det ikke er hans overbevisning, at man skal bruge tvang, fordi det ikke er nødvendigt.
Der vil vi bare spørge Socialdemokratiet, om det så er en tvang, der skal gælde alle elever, som i givet fald bliver sprogtestet og vejet for lette?
Skal man simpelt hen sprede problemerne, dvs. med tosprogede, monosprogede, danske og etniske, over alle skolerne, da det åbenbart er pædagogiske kriterier?
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Jeg har bare påpeget nogle problemer, herunder finansieringen.
Især mit svar på det første korte spørgsmål synes jeg var ret så åbent.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Hr. Troels Ravns sidste indlæg gjorde mig lidt i tvivl, så jeg vil bare lige give ordføreren lejlighed til at præcisere det nærmere.
Vil det sige, at det er et tilbud om en sprogtest, der er tale om, og ikke en sprogtest, som eleverne automatisk vil få foretaget?
Det er et tilbud, som skolen giver til forældrene, at deres børn kan blive sprogtestet?
Er det sådan, det skal forstås?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-25:
Jeg vil meget gerne kvittere for, at fru Tina Nedergaard gør opmærksom på, hvor godt SU-forliget med SF’s deltagelse er, og jeg skal påpege, at ja, det er sandelig en fejl, at man ikke har gjort opmærksom på, at man selvfølgelig ønsker, at det her skal forhandles på plads inden for forligskredsen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Tina Nedergaard: Kunne man ikke tænke sig fra regeringens side at animere folk til i højere grad at få børn, mens de studerer, for netop at spare samfundet og arbejdsmarkedet for høje udgifter i forbindelse med barsel, når folk først er færdige med at studere og er kommet ud på arbejdsmarkedet?
Tina Nedergaard (V), 2005-05-25:
Jeg vil nok til det sige, at meget kan VK udrette, det er jo en dygtig regering, men direkte at blande sig i, hvornår voksne danskere vælger at få børn, er måske at stille lidt vidtgående krav til regeringens medlemmer.
Så det er mit svar dertil.
Men jeg ved jo godt, at SF’s ordfører her i alvor spørger til, om det ikke er sundt, at vi i et samfund også understøtter, at man får børn, når man er yngre, end jeg f.eks. er, og til det vil jeg sige, at det da er sundt og godt.
Og det er jo også derfor, at vi i høj grad var glade for, at vi kunne gennemføre de forbedringer, vi kunne, i 2003.
Så jo, vi synes også, det er godt, at der er nogle ordentlige vilkår, men jeg synes ikke, vi skal overlade det store ansvar at fremskaffe dem til regeringens medlemmer.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Jeg hørte Venstres ordfører gentage ministerens afvisning af sammenligningen med den fleksible barselorlov på arbejdsmarkedet, angiveligt fordi SU jo ikke er løn.
Og det kan man jo godt sige er rigtigt.
Men sagen er jo også, at det offentliges betaling, når folk er på barselorlov, heller ikke er løn fra arbejdsmarkedet.
Det er overhovedet ikke løn.
Det er barseldagpenge, og det er jo, fordi folk skal kunne overleve, når de er på barselorlov.
Tilsvarende for de studerende.
De skal vel også kunne overleve, når de er på barselorlov.
Så jeg mener faktisk ikke, at det argument holder.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig på den baggrund at vide, om Venstres ordfører rent faktisk går ind for 52 ugers fleksibel barselorlov for alle, eller om det kun er for nogle?
Tina Nedergaard (V), 2005-05-25:
Nu er det jo sådan, at dagpengesystemet i princippet er et forsikringssystem, hvor man indbetaler til systemet og så derefter henter nogle penge ud af systemet i forbindelse med f.eks. barsel eller ledighed.
SU-modtagere indbetaler jo ikke til dette system, og SU-modtagere står heller ikke til rådighed for arbejdsmarkedet uden for deres barselorlov.
Dagpengesystemet er jo bygget op med henblik på det fleksible arbejdsmarked, hvor man, hvis man mister sit arbejde, så kan få et forsørgelsesniveau, der gør, at man ikke behøver at ændre livsstil i den periode.
Ligeledes hvis man får barn, er dagpengesystemet indrettet efter, at ja, man behøver ikke at sælge hus, hjem og bil, fordi man i en kort periode har et andet forsørgelsesgrundlag end sin løn.
Det er jo ganske anderledes i SU-systemet.
Der har vi jo bygget det således op, at når man kommer i situationen, hvor man får barn, så løfter vi faktisk den støtte, som modtageren får.
Det er altså det modsatte billede, at vi ikke alene bare fastholder det niveau, vedkommende havde, mens vedkommende ikke var på barsel, men faktisk højner niveauet.
Så jeg mener faktisk, at det hænger utrolig fint sammen.
Og vi skal også erindre os, at man jo ikke har et privat forbrug, der er indrettet efter fuld løn, når man er vant til at være på SU.
Så derfor er der jo også en mekanisme her.
Man har jo ikke udgifter som den, der er på arbejdsmarkedet og midlertidigt er borte fra det som følge af, at vedkommende har fået barn.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
I øvrigt skal jeg også lige rette, at der altså er væsentlig forskel på lovgivningen omkring barseldagpenge eller sygedagpenge og så den lovgivning, der er omkring arbejdsløshedsdagpenge.
Det er to forskellige lovgivninger.
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet, om man på den baggrund ikke skulle sige, at hvis man går ind for 52 ugers fleksibel barselorlov til alle, som jeg har hørt Venstre sige mange gange, hvorfor det så ikke omfatter studerende.
Tina Nedergaard (V), 2005-05-25:
Jeg blev erindret om, at der er forskellig lovgivning på sygedagpengeområdet og dagpenge, der udløses i forbindelse med ledighed, og dagpenge, der udløses i forbindelse med barsel.
Jeg vil blot gøre ordføreren opmærksom på, at det ved jeg godt.
Det, der er relevant, er, at når vi bruger dagpengesystemet, som giver et bedre forsørgelsesgrundlag, end SU gør, er det jo, fordi man ser på en sammenhæng, hvor den, der er dagpengemodtager, er i en situation, hvor vedkommende sædvanligvis er oppe at tjene en løn, men i kortere perioder på grund af sygdom, på grund af ledighed eller på grund af barsel er væk fra denne højere indkomst.
Og det er med baggrund i det, at man har indrettet et fleksibelt arbejdsmarked, der siger, at forsørgelsesniveauet så skal fastholdes på et forholdsvis pænt, ordentligt niveau, så man ikke skal gå fra hus, hjem osv.
Det vil sige, at der går man ind med egentlig forsørgelse for at kompensere for, at man er bragt i en anden situation end den, man normalt er i.
Det er jo ikke det, der er situationen for vedkommende, der er på SU.
Der er man vant til et forholdsvis lavt støtteniveau, og så går man på barsel, hvor man så får et betragtelig højere støtteniveau eller har mulighed herfor.
Når vi siger, at der er barsel til alle, og man kan holde 1 års barsel, så er det jo fuldstændig korrekt.
Det kan man jo også inden for uddannelsessystemet.
Og det er sådan set det, vi også har gennemført i 2003.
Dagpenge tilhører arbejdsmarkedet og det fleksible arbejdsmarked.
SU henhører til den gruppe af unge og voksne, som modtager undervisning og uddannelse i det danske samfund, hvilket jo også er en meget, meget væsentlig investering i egen og børns fremtid.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Den borgerlige regering indførte i 2002 lovgivningen om 12 måneders barsel på arbejdsmarkedet.
Desværre forsømte regeringen ved den lejlighed at medtænke de studerende, som på de videregående uddannelser vælger at få børn under uddannelsen.
De kom ikke med i den nye ordning.
Det betyder, at studerende på barsel har en meget stram økonomi, som resulterer i, at de for at få tingene til at hænge sammen bliver nødt til at bruge dobbelt SU-klip og derfor kun reelt har råd til at holde barsel i 6 måneder.
Men da der i flere kommuner ikke er pasningsgaranti, men derimod ventelister for at få passet sit barn i institution, er mange studerende tvunget til at udvide barslen til 12 måneder, og de sidste 6 måneder må så finansieres med lån, hvorfor studerende, som får børn under studiet, ofte ender med en langt større studiegæld end andre studerende.
Det er efter Socialdemokraternes mening ikke rimeligt, at forældre, der studerer, ikke har de samme rettigheder vedrørende barsel som det øvrige arbejdsmarked.
Det er ikke rimeligt, at nogen skal straffes økonomisk for at få børn under studiet, og vi vil derfor gerne være med til at se konstruktivt på forslaget om ved barsel at fordoble fuld uddannelsesstøtte fra 6 til 12 måneder.
Socialdemokraterne var sidste år med i SUforliget.
SF var også med i forligskredsen, og det må være sådan, at partierne bag SU-forliget må drøfte det her forslag.
Socialdemokraternes endelige stillingtagen vil således afhænge af, om der kan findes en fornuftig finansiering.
SF kommer ikke med bud på, hvor pengene skal hentes, og selv om der nok kan være god, sund samfundsøkonomi i, at studerende får børn under studierne, så vil forslaget medføre udgifter.
Så vi er spændte på at høre, hvilken finansiering SF har i tankerne.
Socialdemokraterne kan dog på forhånd sige, at vi ikke vil acceptere, at pengene skal tages fra de øvrige grupper studerende.
I øvrigt bør det overvejes, om det overhovedet giver mening, at barselorloven skal finansieres inden for SU-systemet.
Udgiften er vel strengt taget
Men det er en større debat, som Socialdemokraterne er parate til at tage fat på sammen med de øvrige forligspartier.
Vi vil således gå konstruktivt ind i en drøftelse af forslaget her.
Tina Nedergaard (V), 2005-05-25:
Nu ved jeg godt, at vi er i en fase i Folketinget i øjeblikket, hvor det er lidt svært at indgå aftaler med Socialdemokraterne, men lad det nu ligge.
Det er ikke helt tilstrækkeligt for mig, som forligspartner, at man fra talerstolen siger, at det her er et rigtig godt forslag, som man gerne vil støtte, men finansieringen vil man ikke kigge på, og den skal ikke tages fra andre grupper.
Skal jeg forstå det således, at hr. Troels Ravn er villig til at finde pengene inden for SU-forliget og dermed inden for de rammer, som vi har været enige om i 2003, eller er Socialdemokraterne inde i en overvejelse om at udtræde af SUforliget?
Det kunne næsten lyde sådan.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Nu skal jeg lade være med at indgå i en længere polemik, som fru Tina Nedergaard lægger op til, om forhandlingsvilje.
Det vil vist føre for vidt.
Men jeg kan sige, som jeg også gav udtryk for i mit indlæg, at SF netop ikke kommer med et bud på, hvor pengene skal hentes henne, og at forligsparterne i SU-forliget så må sætte sig ned og drøfte det og høre SF, hvor pengene skal hentes.
Vi siger, at vi kan se en lang række fornuftige tiltag i forslaget her, men at vi selvfølgelig skal have udgifterne på plads.
Det vil være dumt på forhånd at afvise forslaget på grund af manglende finansiering.
Vi må jo høre fra forslagsstillerne, hvad de har tænkt sig.
Tina Nedergaard (V), 2005-05-25:
Jeg er noget interesseret i at høre, hvad Socialdemokraterne egentlig har tænkt sig at stemme i forbindelse med det her forslag, for det er nok så relevant, når man er med i en forligskreds.
Er det ordførerens umiddelbare vurdering her ved den principielle drøftelse, at Socialdemokraterne stemmer for forslaget og dermed imod i hvert fald to af forligsparterne, nemlig V og K, eller har man til hensigt at beskytte forliget og dermed sikre, at vi ikke i Folketingssalen arbejder til fordel for nogle forslag, som vi ikke har været enige om i forligskredsen?
Det er sådan set det samme som at spørge, om man er med i forliget og dermed stemmer med forligsparterne, eller om man bryder forliget i den her forbindelse.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Socialdemokraterne udviser altid fornuftig og ansvarlig adfærd under forhandlinger, og jeg kan sige, at som forslaget ligger her, kan vi ikke stemme for det.
Det er i øvrigt også det, som jeg måske mellem linjerne har lagt op til.
Finansieringen skal selvfølgelig være på plads, og den vil vi gå konstruktivt ind og se på.
Louise Frevert (DF), 2005-05-25:
Det er da en spændende eftermiddag.
Det må jeg sige.
Først det her forslag, som jo har en sådan lidt spektakulær karakter, da SF jo er en del af SU-forliget, og så meldingerne fra Socialdemokraterne, som er meget positive, og som åbenbart regner med, at man kan finde penge til det.
Det synes jeg da er helt fantastisk.
Men jeg kan lige så godt med det samme melde ud til SF, at vi desværre ikke ser os i stand til at stemme for forslaget.
Alene det, at der ikke er anbefalet nogen form for finansiering i forslaget, gør jo, at vi må sige, at det er for vidtløftigt, og det er for luftigt.
Det er skønt og godt at have ambitioner og visioner i det hele taget, men vi mener nok, at hvis man vil fremføre et forslag, som skal udvise ansvarlighed, bliver man også nødt til at være ansvarlig økonomisk, for at der er nogen substans i selve forslaget.
Jeg kan da godt se, at det er et godt forslag som sådan, hvis der er penge nok i det hele taget.
Men som det også er blevet påpeget her fra talerstolen, har vi altså verdens dyreste ordning for studerende i vores SU-ordning, og jeg mener nok, at der med disse små 13 mia. kr., som vi bruger pr. år, er nok at rutte med inden for rammerne.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi har været meget, meget begejstret for at være med i forliget, netop fordi vi gjorde vilkårene mere favorable for de enlige forsørgere, da vi indgik et forlig også med SF i 2003.
Her synes jeg da, at vi sammen rykkede et langt stykke, og det synes jeg var et godt stykke på vejen.
Hvis man skal gå ind og lave om på det her, så mener jeg virkelig, at det skal gøres inden for rammen, for der er så stort behov for at bruge ressourcer på andre områder, eksempelvis på integrationen, eleverne i folkeskolen, ungdomsuddannelserne, handelsskolerne osv.
Jeg kunne nævne utallige ting, hvor jeg da godt vil anbefale, at vi brugte ressourcer i stedet for lige nøjagtig til det her, som i forvejen er optimeret og på et højt niveau i forhold til alle mulige andre lande.
Som sagt, det er et spektakulært og godt forslag, men vi mener nok, det er for vidtløftigt, specielt fordi der ikke er en funderet finansiering.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-25:
Det glæder mig meget, at fru Louise Frevert er så begejstret for forslaget, og jeg er også meget glad for at høre, at fru Louise Frevert er villig til at bruge flere penge på folkeskolen, flere penge på integrationen osv.
Hvis nu SF skulle komme med et bud på finansiering, kunne man så forestille sig, at de 2 mia. kr., regeringen har sat af til børnefamilier over de næste år, måske kunne gå til disse børnefamilier, som jo i høj grad må forgælde sig og har problemer med at færdiggøre studierne?