runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Knakkergaard (DF), 2002-11-21:
Da fru Pia Kristensen desværre er forhindret på grund af sygdom, har jeg lovet at læse ordførertalen op: Med forespørgslen sættes der fokus på de socialt dårligst stilledes forhold, og den debat deltager Dansk Folkeparti gerne i.
Ja, vi vil ligefrem takke SF for igen for for gud ved hvilken gang at sætte det sociale område på dagsordenen.
Man har i skarpe vendinger kritiseret indsatsen på det sociale område, og man har talt om dramatiske nedskæringer og besparelser, der rammer hårdt på både forebyggelsesområdet og hjælpen til de svageste.
Det er lykkedes for SF at oppiske en hysterisk stemning, som slet ikke passer til virkeligheden.
I oktober måned viste en undersøgelse fra Rådet for Socialt Udsatte, at påstandene om sociale nedskæringer var en myte.
Formanden for rådet, Preben Brandt, udtalte: Man skal passe på med bare pr. refleks at melde ud, at der ikke gøres nok.
Vi skal turde sige det, når det rent faktisk går bedre, og det gør det.
I Dansk Folkeparti forholder vi os til virkeligheden, og virkeligheden er jo, at trods skattestop og stramme budgetter formår amter og kommuner næste år at sætte flere penge af til samfundets svageste.
Det viser sig, at de sociale udgifter fortsat stiger.
Der er altså tilført flere midler til området, så der er ikke tale om en social massakre som påstået. I Dansk Folkeparti konstaterer vi med tilfredshed, at indsatsen for de svageste er højt prioriteret, og det skal den selvfølgelig fortsat være.
I den netop indgåede finanslovaftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti var parterne enige om at gennemføre målrettede forbedringer for de svageste grupper i samfundet bl.a. med henblik på at forbedre forholdene for ældre og handicappede samt bryde den sociale arv.
Der er afsat 26 mio. kr. til øget tilgængelighed for handicappede, en pulje på 20 mio. kr. til oprettelse af hospice, 1 mio. kr. til kvindekollegiet Reden, 3 mio. kr. til natvarmestuer til hjemløse i de store byer, ca. 4 mio. kr. til øget indsats mod den negative sociale arv, 1 mio. kr. til voksenundervisning for sindslidende, og der er ligeledes afsat en pulje på 50 mio. kr. til særlige sociale formål.
Sidst, men ikke mindst,
får de økonomisk dårligst stillede pensionister en ældrecheck i 2003, og helbredstillægget er også udvidet.
Alene ældrechecken er 420 mio. kr., og de personlige tillæg er omkring 100 mio. kr.
vil jeg gerne sige, at det gør det altså heller ikke i Aalborg.
Karen J. Klint (S), 2002-11-21:
Nu skal man jo passe på, for det var jo så heller ikke den ordfører, der skulle have været, den blev læst op af, men det er alligevel en ny stil inden for det sociale område.
Vi hører nu en afdæmpet holdning fra DF om, hvordan tingene sker.
Nu går vi jo snart frem mod julen, og nogle gange ved højtiderne er der ellers en tradition for, at Dansk Folkeparti tager enkeltsager op og kommer i pressen med dem, fordi det går åh, så dårligt inden for det sociale område.
Det, jeg egentlig vil spørge Dansk Folkeparti om, er: Er der nu lovet både regeringsfred og julefred og al mulig anden slags fred, uanset hvilke ting der afdækkes inden for det sociale område?
Villy Søvndal (SF), 2002-11-21:
Det forekommer mig at være en meget besynderlig tale fra et parti, der op til valgene har været optaget af at tegne sig selv gennem et socialt billede.
Men det holder jo ikke, og jeg vil godt appellere til, at vi ikke tager en debat, der antyder, at folk er dummere, end de er, heller ikke de, der hører på.
Det må altså være underligt at høre for alle dem, der sidder ude i landet, i Ribe Amt, i Vestsjællands Amt, i Storstrøms Amt, i Københavns Amt, hvor Dansk Folkeparti oven i købet har formandsposten for socialudvalget, hvor man ved, at der bliver skåret, at høre udtrykt fra Dansk Folkeparti ikke sådan alene, at det kunne have været bedre, men oven i købet en glæde og begejstring for at være med til det her over for de allermest udsatte grupper, vi har.
Der er i sandhed meget langt fra de taler, Dansk Folkeparti holdt op til valget, til den tale, vi hørte i dag.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-21:
Jeg skal sige til fru Karen J. Klint, at når vi afsætter ekstra 500 mio. kr. til de ældre, så er vores intention, at de skal gå direkte til de ældre.
Det er det, der er hele ideen i det.
Karen J. Klint (S), 2002-11-21:
Jeg vil igen gerne spørge fru Charlotte Dyremose konkret omkring Kofoeds Skole, for vi har hørt meget om, at vi ikke må blande os i de kommunale fordelinger og det lokale selvstyre.
Men det er jo fra centralt hold, at der er fjernet midler - jeg kan ikke huske, om det er lige nøjagtig 6 eller 7 mio. kr. - på uddannelsesområdet derude, hvor man nedlægger nogle ting dér.
Hvis ikke tallet er til stede, så lad være med at komme med tallet, det er mere princippet, at det er regeringsbestemt, at det går ud over Kofoeds Skole.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-21:
Til hr. Villy Søvndal, for lige at gå videre med den bemærkning, at det, man siger, ligger der, og det, man så gør, ligger her: Jeg har meget svært ved at forstå, hvad f.eks. en beskæring i åbningstiderne i en bestemt daginstitution har at gøre med at nedbryde den negative sociale arv.
Så vidt jeg ved, er de, der vil have problemer med kortere åbningstid i daginstitutionerne, nok nærmere de familier, hvor både mor og far styrter rundt og har meget travlt.
De har svært ved at hente deres børn.
Men jeg går ud fra, at hr. Villy Søvndal ved, at der f.eks. er det projekt i gang, der hedder KiD, altså Kvalitetsudvikling i Daginstitutionerne, hvor man netop forsøger at gøre daginstitutionstilbuddene, pasningstilbuddene bedre, så man også på den måde kvalitetsudvikler dagtilbuddene, hvilket jeg går ud fra vil hjælpe de socialt udsatte børn til at få højere kvalitet i deres dagtilbud.
Så spørger fru Karen Klint til Kofoeds Skole, og ja, der kan jeg så bekræfte fru Karen Klint i, at den nuværende regering overtog den effektivisering, som den tidligere regering med fru Karen Klints parti i spidsen havde lagt ned over Kofoeds Skole.
Men jeg går også ud fra, at fru Karen Klint kan bekræfte, at Kofoeds skole desuden har fået en bevilling over satspuljen.
Til fru Karen Jespersen: Nej.
Jeg vil sige det på den måde, at hvis jeg skulle have fået det, så er det i hvert fald forbigået min opmærksomhed.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-21:
Jeg tror, vi efterhånden har fået slået fast, at det går rimelig godt på det socialpolitiske område, så det var ikke den debat, jeg sådan specifikt ville fortsætte.
Det, der fik mig herop, var faktisk noget lidt andet.
Det var, at hr. Keld Albrechtsen sagde, at vi sænker niveauet i folkeskolen.
Jeg er dybt chokeret.
Har hr. Keld Albrechtsen ikke netop meldt sig ud af de forhandlinger om folkeskolen, hvor vi har sikret ekstra timer i bl.a. dansk og matematik?
Hvordan betragter hr. Keld Albrechtsen dog det som at sænke niveauet i folkeskolen?
Jeg bliver så nødt til lige at spørge om en anden ting, for hr. Keld Albrechtsen sagde: Jo mere omfordeling, jo rigere et samfund.
Jeg ved godt, vi har diskuteret statistik ret meget i dag, men jeg kunne faktisk godt tænke mig at få at vide, hvad hr. Keld Albrechtsen bygger det på, for jeg har kun set undersøgelser, der viser, at jo mere omfordeling, jo fattigere et samfund.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigere, at de, der har det svært, har det bedst muligt, end det er, at vi nødvendigvis alle sammen har lige meget.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-21:
Jeg skal undskylde, at jeg bragte temaet ind, men jeg må da sige, at jeg også er chokeret over udviklingen på folkeskoleområdet, både over indholdet i det forlig, flertallet i Folketinget har indgået, og over de besparelser på det område, som kommunerne lokalt gennemfører.
Men jeg er enig med formanden i, at det ikke er debatten her. Derimod vil jeg godt stille det modspørgsmål, når vi snakker omfordeling og rigdom, om jeg ikke ganske elementært set har ret i, at hvis man tager denne verdens samfund og stiller dem op på en liste over, hvilke der er rigest, og man så tager en tilsvarende liste, hvor man måler graden af omfordeling, så er der en fuldstændig indlysende og klar sammenhæng.
Danmark er måske det i øjeblikket rigeste land og samtidig formentlig det land, der har den største grad af omfordeling.
Det lader sig ikke bestride, og det er ikke tilfældigt, at det er sådan; der er faktisk en direkte årsagssammenhæng i, at det er sådan.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-21:
Det tror jeg nu godt at jeg kan bestride uden dog at have opstillet en sådan liste.
Det er ikke, fordi der er noget galt med sorte amerikanere, det er bare, fordi vi må konstatere, at sorte amerikanere i gennemsnit er væsentlig fattigere end hvide amerikanere, og det viser sig altså, at svenskerne er endnu fattigere.
Karen Jespersen (S), 2002-11-21:
Jeg skal oversende en opgørelse fra Socialpædagogernes Landsforbund, der gennem deres amtskredse har indhentet en oversigt over, hvad der er sparet i de forskellige amter, og hvor der er sparet - meget konkrete tal. Så kan jeg sige, at med hensyn til de psykisk syge børn
og unge, der venter på behandling på landets psykiatriske afdelinger, har Amtsrådsforeningen offentliggjort nogle tal torsdag den 31. oktober.
Heraf fremgår det altså, at 700 børn og unge har ventet i mere end 3 måneder på at få hjælp til behandling eller undersøgelse på landets psykiatriske afdelinger.
på, om de 0,3 pct.s vækst i kommunerne egentlig er en succeshistorie.
Jeg har haft den klare opfattelse, at socialministeren egentlig gerne ville have, at væksen var på over 0,7 pct., altså at kommunerne prioriterede sådan, at der blev en større vækst, men samtidig har man jo lovet i samarbejde med Amtsrådsforeningen og Kommunernes Landsforening at få væksten ned, og er det så en succeshistorie med de 0,3 pct.?
Det fik vi ikke svar på.
Det var altid noget, at ministeren medgav, at det var en fejl, at de tal ikke var sendt over til Folketinget, men jeg mener, det er fuldstændig uacceptabelt, at vi på trods af at vi er blevet lovet det - men lad det nu være - skal have en redegørelse fra socialministeren, der bygger på nogle tal, som vi i princippet ikke har en levende chance for at efterprøve.
Jeg mener faktisk, at den fremstilling, der blev givet, meget vel kan vise sig at være misvisende og vildledende, både over for Folketinget og befolkningen, fordi det kom frem, at tallene ikke er renset for det demografiske element. Det vil sige, at den lillebitte realvækst meget vel kan vise sig at være negativ vækst, og det vil igen sige, at hele
grundlaget for den vedtagelse, vi nu skal stemme om, meget vel kan vise sig at være forkert, fordi der ikke er nogen realvækst, men negativ vækst.
Men det har vi ikke haft en jordisk chance for at afprøve, fordi hele ministerens redegørelse var baseret på nogle tal, som hun på trods af, hvad der var lovet, ikke har sendt over til Folketinget.
Jeg synes, det har været et meget utilfredsstillende grundlag, vi har haft at diskutere på, men jeg ved, at debatten vil fortsætte i de kommende dage.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-21:
Fru Eva Kjer Hansen forsøger sig nu med en forklaring om, at når man er kommet med et forslag til vedtagelse, som i realiteten bare går ud på, at vi skal tage stilling til, om et bestemt tal er rigtigt eller forkert, skyldes det den måde, forespørgslen er formuleret på.
Det må jeg altså indrømme at jeg har meget vanskeligt ved at forstå, men det kan hr. Villy Søvndal selvfølgelig bedre forklare mig, for han kender jo baggrunden for, hvorfor han har formuleret forespørgselsteksten på den måde, han har. Men det er altså ikke det, der er bedt om.
Der er ikke bedt om at få et tal, man så kan stemme om, sådan som regeringspartierne nu forsøger at reducere debatten til.
Vi vil gerne have, at man tager stilling til, om det er godt eller dårligt, at der nu sker omfattende forringelser på f.eks. børneområdet, som tilfældet er i daginstitutionerne.
Vi vil vide, om det er godt eller dårligt, om det er regeringens målsætning, om regeringen vil rette op på det, eller om regeringen vil lade det fortsætte.
Det er en politisk diskussion, der er lagt op til, har jeg forstået, men i stedet kommer man nu og vil have Folketinget til at tage stilling til, om et bestemt tal er rigtigt eller forkert.
Henriette Kjær (KF), 2002-11-21:
Søndag aften, jeg tror, det var på TV 2, sendte man filmatiseringen af Peter Høegs bog »Frøken Smillas fornemmelse for sne«.
Nu er vi her i Folketinget i gang med udsendelsen af »Hr. Villy Søvndals fornemmelse for den socialpolitiske virkelighed«.
Som altid var hr. Villy Søvndal veltalende, vittig, kan få salen til at le, og det er jo dejligt at have så begavet et medlem iblandt os, det skaber lidt variation.
Og som altid var hr. Villy Søvndals tale også præget af en blændende retorik. Men hvad var så indholdet af hr. Villy Søvndals tale? Jo, det var retorik og retorik og retorik en gang til.
Og så er der et mantra, der kører: de mest massive nedskæringer i 20 år.
Vi burde lave en bødekasse for hver gang, hr. Villy Søvndal udtalte den sætning, for det er jo ikke rigtigt.
Det er præcis som at bande, når hr. Villy Søvndal forsøger at bilde befolkningen ind, at det, der er ved at ske i dette efterår, er de mest massive nedskæringer i 20 år. Fakta er jo, at der ikke er sket nedskæringer.
Det, der står tilbage efter debatten i dag fra de mange gode ordførertaler, der heldigvis har været, er jo et billede af, at der er sket en realvækst; der er sket en vækst i kommuner og i amter, og på det her område er der også fra regeringens side tilført flere midler.
Så jeg forstår ikke hr. Villy Søvndals holden fast i myten om, at der er sket nedskæringer.
Jeg synes faktisk, det er uanstændigt, og jeg havde faktisk forventet noget mere af den tale, hr. Villy Søvndal ville motivere sin forespørgsel med. Der er fra flere ordførere blevet peget på, at vi taler for meget om tal og statistikker.
Det bliver vi jo sådan set nødt til, for det, forespørgslen gik på,
var jo, om man havde levet op til sine løfter set i lyset af de massive nedskæringer, der havde været i kommuner og amter, og når der så ikke er nogen nedskæringer i kommuner og amter, er det jo så det, vi bliver nødt til at diskutere og synliggøre.
Men selvfølgelig skal der være nogle socialpolitiske mål.
Og de er der også.
Hvis man tager »Det fælles ansvar«, står der oplistet flere steder, hvad ambitionerne er inden for de forskellige områder: Hvor mange alternative plejehjemspladser man mener der er behov for, hvor mange boliger til skæve eksistenser man mener der er behov for osv. osv. Ud over det har regeringen en klar målsætning om at bryde den negative sociale arv.
Det er faktisk derfor, vi brugte en stor del af de midler, der var fra satspuljen i vores udspil, til at komme med initiativer på det område.
Det er et klart mål fra regeringens side.
Og det er ikke noget, vi kan blive målt på i morgen eller ved næste valg, det vil vise sig om 20 år, om det har slået igennem.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-21:
Jo, men så kan vi så gå ind i en diskussion om, hvad det så ville være.
Jeg synes, det er meget mere relevant at holde sig til fakta her, og fakta er, at regeringen og Dansk Folkeparti har lavet en finanslov for 2003, hvor der afsættes yderligere midler til det sociale område.
Det synes vi faktisk i Det Konservative Folkeparti er positivt, for vi mener - og det mener vi stadig væk, og det bliver vi ved med at mene - at det er vigtigt, at vi fokuserer den sociale indsats, så vi hjælper dem, der har det sværest.
Det er lykkedes at lave en finanslov for 2003, hvor der afsættes midler ud over satsmidlerne til det sociale område.
Det er vi glade for, og vi vil gerne fortsat lave konstruktive finanslovløsninger, og vi vil meget gerne have Socialdemokratiet med.
Det kunne ikke lade sig gøre i år, men det er lykkedes sammen med Dansk Folkeparti at klare den opgave rent konkret.
Jørn Pedersen (S), 2002-11-21:
Ja, viljen mangler jo ikke, og den ser Vorherre som bekendt på, så det er en god ting.
Men kunne vi ikke blive bare lidt mere konkrete?
Jeg synes ikke, det er nok at sige, at Det Konservative Folkeparti er optaget af det, hvis man nu ligesom Venstre er bekymret over, at der trods alt er sket nogle nedskæringer på børneområdet, på ældreområdet, og jeg skal ikke opfordre til en gentagelse af den diskussion, for den synes jeg vi har brugt rigelig med tid på.
Den var yderst teknisk på et tidspunkt i hvert fald. Men hvis vi nu forholder os lidt til virkelighedens verden, så tror jeg da netop, at et signal om, at man fra Det Konservative Folkepartis side er villig til at give flere penge til børneområdet, flere penge til ældreområdet, og man gjorde det med en tilføjelse her om at afsætte de nødvendige midler, så synes jeg, vi var kommet langt, og så synes jeg, De Konservative ville stå i et meget mere positivt lys end ellers.
Margrethe Vestager (RV), 2002-11-21:
Jeg kan oplyse den konservative ordfører om, at den bevilling, som Kofoeds Skole har fået, er en bevilling, der dækker den øgede brugerbetaling, skolen ville skulle have erlagt på grund af regeringens politik på folkeoplysningsområdet.
På den måde bliver det muligt stadig væk at drive en række af de aktiviteter, uden at den enkelte elev på skolen selv skal erlægge brugerbetaling.
Det er såmænd det eneste, den bevilling går til, og det kompenserer faktisk kun netop for det. Det andet, jeg vil spørge om, er, om fru Charlotte Dyremose kan opløfte os med at sige noget om, hvad der er De Konservatives indholdsmæssige mål, eller om fru Charlotte Dyremose er enig med Venstres ordfører i, at hvis bare det går lige op på landsplan, så gør det ikke så meget, at der er nogle enkelte folk, der oplever nedskæringer rundtomkring. Jeg fik nemlig på mit spørgsmål til Venstres ordfører
om, hvorvidt det kunne være, at forældre faktisk oplevede det som en nedskæring, hvis budgetterne var fastholdt, men indskrivningen i en daginstitution var øget med 10 pct., den besked, at det ikke var relevant, for så måtte man glæde sig over de andre ting, som var gode: at den hjemløse fik tag over hovedet osv. Er det den samme gynger- og karusselpolitik, De Konservative står for, at de, som har brug for sociale ydelser, men som ikke oplever at få dem, bare skal glæde sig over, at det går andre bedre?
Villy Søvndal (SF), 2002-11-21:
Det bliver så min sidste korte bemærkning til den konservative ordfører.
Jeg vil meget gerne sende en mail fra Kofoeds Skole, som jeg gætter på, alle satsordførerne fik, inden vi gik i gang med at forhandle sats.
Jeg synes personlig, at det simpelt hen er rystende, hvis det er rigtigt, at regeringspartierne ikke ved mere om, hvad der sker på Kofoeds Skole.
Hvad er det, der sker derude?
Hvorfor mistede de lige pludselig en tredjedel af deres tilskud?
Det gjorde de af to grunde: Det gjorde de, fordi regeringen ødelægger folkeoplysningen og indfører forringelser på folkeoplysningsområdet.
Kofoeds Skole driver en stor del af sin virksomhed som folkeoplysning.
Den anden grund er, at man fjerner tilskuddet på daghøjskoleområdet.
Undskyld mig, men hvis det her er niveauet for de borgerlige ordføreres kendskab til, hvad der foregår i det virkelige liv, så vil jeg måske bede om, at man forlader tabellerne for nogle ganske få dage og tager ud og prøver at lade sig inspirere af, hvad der sker i det virkelige liv.
Jeg tror, læremulighederne er ekstremt store.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-21:
, at jeg ikke umiddelbart var helt inde i tolkningen af Venstres ordførers ord, men jeg kan selvfølgelig have været uopmærksom under den tidligere del af debatten. Jeg kan blot forsikre fru Margrethe Vestager om, at vi i Det Konservative Folkeparti selvfølgelig går meget op i, hvordan tilstandene er i hele landet, men at vi i denne her meget, meget økonomiske debat, som er blevet opstillet på baggrund af denne her misforståelse fra SF, jo må konstatere, at virkeligheden ikke ser sådan ud, som det er blevet fremlagt af SF ved denne her forespørgsel, men virkeligheden ser sådan ud, at der rent faktisk har været en realvækst.
Men det forhindrer selvfølgelig ikke, at vi i Det Konservative Folkeparti går meget op i, hvad den realvækst så også bliver brugt til ude i kommunerne.
Men vi har dog trods alt et kommunalt selvstyre, som jeg har tiltro til kan tage nogle fornuftige beslutninger der. Så spørger hr. Villy Søvndal til Kofoeds Skole.
Ja, Kofoeds Skole var jo inde under den almindelige folkeoplysningslov, og der er blevet lavet nogle ændringer i den, og det er der bl.a. blevet, fordi vi i Det Konservative Folkeparti faktisk flere gange har givet udtryk for, at en del af den prioritering, vi gerne vil lave, netop er, at vi hjælper de svageste i vores samfund.
Derfor er nogle af tilskuddene til bl.a. finere fransk madlavning blevet fjernet, og det har vi det helt o.k. med i Det Konservative Folkeparti, netop fordi vi gerne vil prioritere indsatsen for dem, der er de svageste, og ikke for dem, der går til finere fransk madlavning.
Margrethe Vestager (RV), 2002-11-21:
Det er jo en beundringsværdig håndfasthed, den konservative ordfører udviser, i forhold til viljen til at gå ind og hjælpe kommunerne med at prioritere, hvad der skal udbydes af kurser under folkeoplysningen, og hvad der ikke skal.
Det har nemlig ellers hidtil været en kommunal opgave at beslutte, hvad man synes, der skulle være tilskud til.
Det står så til gengæld i skærende kontrast til, at vi ikke engang kan få at vide, hvad der er De Konservatives mål i forhold til socialpolitikken, men at der blot henvises til, at vi jo har kommunalt selvstyre.
Det kan godt være, at der er noget, der er gået helt hen over hovedet på mig, men jeg har faktisk i perioder haft den opfattelse, at Det Konservative Folkeparti var stærk tilhænger af central styring.
Derfor synes jeg, det er en lidt tankevækkende prioritering, at man gør så meget for at bringe hr. Villy Søvndal ud af sine tilsyneladende vildfarelser og bruger så lidt tid på at fortælle om, hvad der er De Konservatives prioriteringer med hensyn til det indholdsmæssige, og ikke kun fortæller om, hvad det samlede budget viser af realvækst.
Karen J. Klint (S), 2002-11-21:
Jeg tror faktisk, der er mange, der vil have sig den sammenligning frabedt, at fordi man fjerner penge fra finere madlavning, hjælper man de svagt stillede personer.
Det, man er udsat for her, er jo ikke, at enkelte fag får fjernet det gratis islæt.
Det, man er udsat for her, er, at man generelt lægger brugerbetaling på et udviklingsområde, som nogle mennesker har brug for.
Det er jo ikke fagene, der gør det, man har jo ikke lavet brugerbetaling ud fra sociale kriterier, man har gjort det generelt.
Så den sammenligning holder bare ikke.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-21:
Jeg skal meget gerne gøre klart, hvad der er Det Konservative Folkepartis mål på det socialpolitiske område.
Det er at prioritere de allersvageste.
Derfor er vi f.eks. også glade for, at det i aftalen med amterne lykkedes regeringen at blive enige om, at man skulle prioritere netop det sociale område.
Jeg ser meget gerne et kommunalt selvstyre, for jeg mener faktisk, at på mange områder er det fornuftigt nok, at det er de mennesker, der rent faktisk kender til de enkelte situationer ude i nærområderne, der beskæftiger sig med de mennesker, der har problemer.
Men der er da heller ikke nogen tvivl om, at der jo er grænser for, hvad man føler, det er ret og rimeligt at se på.
hvad angår Kofoeds Skole, nej, så siger jeg sandelig ikke, at man nødvendigvis på Kofoeds Skole
eller andre steder, hvor svage kommer, har mange tilbud om finere fransk madlavning
Nu er sandheden altså, at Kofoeds Skole har været under den samme lovgivning som finere fransk madlavning, og det, jeg sagde, var grunden til, at vi havde ændret i tilskuddene under den lovgivning, var, at det har vi bl.a. gjort for ikke at skulle give tilskud til finere fransk madlavning.
Så har vi via satspuljen kunnet råde bod på det, det ville koste Kofoeds Skole, netop fordi vi gerne vil være med til at hjælpe netop dér, hvor det er de svageste, der får et tilbud, frem for den finere franske madlavning.