runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2006-11-09:
Det er fint med puljer, men det hjælper altså ikke de kommuner, der i øjeblikket oplever at stå i en ekstremt presset situation, på grund af at regeringen har gennemført to meget, meget store reformer, som påvirker den kommunale økonomi meget drastisk, og jeg synes, det er lidt bekymrende, at Venstre konstant bruger det her argument med, at kommunerne jo bare kan prioritere anderledes.
Regeringen har altså pålagt kommunerne en hel række nye udgifter, som den undlader at kompensere for.
Vi må derfor erkende, at regeringen heller ikke med den her finanslov har været indstillet på at gå ind og rette op på den del af det, og der må jeg sige, at jeg er meget enig med den tidligere spørger fra Enhedslisten i, at det ikke nytter noget, at man afsætter forskellige puljer – det kan godt være, det nytter noget, men det hjælper ikke kommunerne med at genoprette den helt grundliggende mulighed for at give børnene de tilbud, som de har behov for.
Jeg synes, at Venstre også bliver nødt til at forholde sig til det og lade være med bare at sparke nedad efter de borgmestre.
Der er også en række både konservative borgmestre og Venstreborgmestre, der står i den samme situation som Randers' borgmester.
Jeg synes sådan set, det er en lille smule arrogant at blive ved med at sparke nedad på den måde.
Hans Andersen (V), 2006-11-09:
Nu kan jeg høre, at fru Kirsten Brosbøl er meget optaget af forholdene i Randers Kommune.
Så vidt jeg ved, er det en socialdemokratisk borgmester, der i fremtiden skal stå for styringen i Randers Kommune, og jeg synes, at fru Kirsten Brosbøl burde drøfte med sin partifælle, om det er en fornuftig prioritering af midlerne.
Jeg ville måske have prioriteret anderledes, for jeg er meget optaget af, at vi giver børn og unge den bedst mulige service.
Det er også derfor, vi fra regeringens side har sagt, at vi vil afsætte 2 mia. kr. ekstra til bedre kvalitet i daginstitutionerne, i særlig grad med fokus på de udsatte børn.
For det er overordentlig vigtigt, at vi skærper opmærksomheden og giver det faglige personale de kompetencer, der skal til for at hjælpe de børn, der har det svært.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-11-09:
Det synes jeg da er en rigtig positiv melding fra Venstres ordførers side, for det var også noget af det, som jeg godt ville spørge ind til, nemlig, at krisecentrene netop i mange tilfælde nu overgår til kommunerne, og i den situation, som mange kommuner står i i øjeblikket, ved vi jo, at når man skal til at prioritere imellem forskellige ting, risikerer vi, at noget af det her også bliver presset og udsat for nogle af de nedskæringer, som vi har oplevet på børneområdet.
Venstre er jo glad for at fremhæve de her gennemsnitstal, men det kan den enkelte kommune, som står i en situation, hvor man også er tvunget til at spare på børneområdet, jo ikke rigtig bruge til noget.
Jeg har et eksempel fra Randers Kommune, hvor man skærer ned på børneområdet med det, der svarer til en pædagog pr. daginstitution.
Mener Venstres ordfører, at det er med til at styrke den tidlige indsats, som jeg kan forstå vi er meget enige om er noget af det allervigtigste, hvis vi skal forebygge vold mod børn?
Hans Andersen (V), 2006-11-09:
Nu synes jeg jo, at vi, inden vi giver flere penge ud, lige skal se, hvordan de penge, vi er enige om at afsætte i 2007 og i årene, der kommer, bliver brugt.
Opfylder de det behov, som vi sådan set i dag mener skal opfyldes?
Vi var enige om, at det her var de penge, der skulle sættes af for at opfylde behovet.
Men jeg er altid villig til at se på, hvordan vi kan hjælpe børn, der bliver udsat for vold, og hvis det til næste efterår viser sig, at der er store mangler, er jeg villig til at indgå aftaler, der går ud på at styrke indsatsen over for børn, der bliver udsat for vold.
Dem er Venstre altid indstillet på at hjælpe.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-09:
Når jeg stiller spørgsmålet, skyldes det selvfølgelig, at det er en kendt sag, at finansieringen af landets kvindekrisecentre jo er lidt lemfældig og lidt tilfældig.
Det har før været amterne, der har spillet en stor rolle.
Nogle centre er privatfinansierede, andre bliver nu kommunalt finansierede, og det er lidt svært at danne sig et indtryk af, hvordan billedet egentlig ser ud, synes jeg.
Det er jo rigtigt, at vi har været enige om at sætte ekstra ind over for børnene på kvindekrisecentrene, men jeg vil bare gerne have, at Venstres ordfører hr. Hans Andersen her fra talerstolen kunne love os, at hvis vi om et års tid – når vi kan se et resultat af kommunalreformen – kan se, at billedet ikke ser godt nok ud, at der ikke er adgang for alle kvinder og børn og ikke er midler til at lave det efterværn, der skal laves for både kvinder og børn, så har vi Venstres ord for, at vi så er klar til at give flere penge.
For det tror jeg bliver nødvendigt.
Lene Hansen (S), 2006-11-09:
Vi står her med et af de mange tekniske og administrative lovforslag, der naturligt følger af regeringens aftale fra juni 2004 med Dansk Folkeparti om en kommunalreform, der jo bl.a. betyder et farvel til amterne og en helt ny opgavefordeling mellem stat og kommuner.
Der er altså tale om ren og skær konsekvenslovgivning, og vi Socialdemokrater vil derfor som udgangspunkt støtte dette lovforslag, selv om vi selvfølgelig fortsat står ved vores velbegrundede kritik af kommunalreformen.
Lad mig sige et par ord om ændringerne af de regler i retssikkerhedsloven, der forpligter kommunerne til at føre tilsyn med den kommunale opgaveløsning.
Som det er i dag, har kommunalbestyrelsen altså pligt til at føre tilsyn med de tilbud, som de selv benytter.
Lovforslaget bevirker, at den kommune, der har overtaget et amtskommunalt tilbud, som er beliggende i kommunen, nu skal føre tilsyn med personale, bygninger og drift, selv om det ikke benyttes af kommunens egne borgere.
Borgerens hjemkommune skal påse, at tilbuddet er det rigtige til den pågældende.
De tilbud, regionen fastholder, fører regionerne fortsat tilsyn med.
Det er naturligvis prisværdigt, at lovforslaget har til formål at fastlægge en mere klar ansvarsfordeling for tilsynet med tilbud efter lov om social service ved at præcisere og forenkle de gældende regler, hvis ændringen giver en større gennemsigtighed i forvaltningen og øger borgerens sikkerhed.
Det er også en klar forbedring i denne lov, at borgerne får ret til at få nødvendige rejseudgifter dækket, hvis de henvises til specialrådgivning hos den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation, i daglig tale kaldet VISO, og også hvis de selv henvender sig.
Det understøtter borgernes mulighed for at gøre brug af VISO's specialrådgivning, da borgerne kan komme til at rejse rigtig langt efter den rigtige specialrådgivning, nu da vi har fået oprettet VISO, som er en landsdækkende organisation, ikke nødvendigvis en regional.
Men når det er sagt, vil jeg også sige, at vi jo lever i en tid, hvor der gang på gang sættes spørgsmålstegn ved borgernes retssikkerhed i forholdet til den offentlige forvaltning.
Det er vigtigt for Socialdemokraterne, at Folketinget med denne tilpasning af lovgivningen til kommunalreformen som et minimum ikke forringer, men derimod styrker borgernes retssikkerhed i det sociale system.
Afslutningsvis kan jeg så tilføje, at Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være i salen i dag, men jeg skal hilse fra hr. Martin Lidegaard og sige, at Det Radikale Venstre deler vores synspunkter i denne sag.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-09:
Det handler i høj grad om økonomi.
Også af den grund har vi afsat 2 mia. kr. til børnepasningsområdet, netop for at sikre, at vi kan opspore de udsatte børn i tide, så vi virkelig kan gøre en indsats
: 2 mia. kr. er der afsat til børnepasningsområdet.
Når kommunalreformen træder i kraft den 1. januar 2007, nedlægges amterne, og det betyder, at en lang række amtskommunale tilbud videreføres i kommunalt regi.
På den baggrund er det nødvendigt at fastlægge en klar ansvarsfordeling for tilsynene med tilbud efter lov om social service, og det er bl.a. det, forslaget her lægger op til.
Fremover bliver det kommunalbestyrelsen i beliggenhedskommunen, der fører det driftsorienterede tilsyn med tilbuddets personale, bygninger og økonomi, og det bliver den stedlige kommune, bokommunen, der fører tilsyn med, at de kommunale opgaver løses i overensstemmelse med de afgørelser, kommunalbestyrelsen har truffet.
Et andet element i forslaget er befordringsudgifter ved specialrådgivningsydelser.
Det foreslås, at VISO skal dække borgernes befordringsudgifter i de tilfælde, hvor borgerne selv henvender sig til VISO og VISO henviser borgeren til specialrådgivning.
VISO kan ligeledes yde dækning af bl.a. befordringsgodtgørelse til ledsager samt udgifter til overnatning, og det må jo siges at være yderst relevant i forhold til svage og ældre borgere.
Hvis udgifterne fuldt ud skulle have været afholdt af borgeren, ville det kunne være en hindring for borgerens brug af VISO's ydelser.
Derfor kan Dansk Folkeparti varmt støtte det forslag, for det understøtter borgerens brug af VISO.
Ud over forslagene om tilsyn og befordringsgodtgørelse foreslås det, at reglerne for beskikkelse af medlemmer til Ankestyrelsens beskæftigelsesudvalg gøres mere fleksible.
Det betyder, at beskæftigelsesministeren udpeger et antal medlemmer, som kan deltage i møderne på skift for på denne måde at sikre beskæftigelsesudvalgets beslutningsdygtighed.
Lovforslaget indeholder også en ny bestemmelse.
Fra den 1. januar 2007 får kommunalbestyrelsen forpligtelse til at føre tilsyn med personer, som i henhold til dom eller som vilkår for prøveløsladelse skal undergives tilsyn af de sociale myndigheder.
Så indeholder forslaget nogle tekniske ændringer, som jeg ikke skal komme nærmere ind på. Dansk Folkeparti støtter som sagt lovforslaget, for der er tale om helt relevante lovændringer og tekniske korrektioner i forbindelse med den opgaveflytning, der sker ved kommunalreformen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Nej, men Socialdemokratiets ordfører er fuldstændig galt afmarcheret, for der er jo et forøget beskyttelsesniveau i det her.
Det betyder jo, at den enkelte hede og den enkelte frø og det enkelte område stadig væk er stærkt beskyttet.
Så derfor er det forkert at beskrive det, som om beskyttelsesniveauet falder med dette lovforslag.
Det gør det ikke.
Men der indføres selvfølgelig et administrationsregime, som gør, at sagerne kan gennemføres, og at der bliver en mere ensartet behandling, end man har haft tidligere.
Kan den socialdemokratiske ordfører ikke bekræfte, at dette lovforslag betyder en markant styrkelse af miljøbeskyttelsen på en lang række områder?
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Jo, det er fuldstændig rigtigt, at der er lavet nogle forbedringer efter høringsfasen, og det skulle jeg naturligvis også bruge min tale på at sige at vi er vældig glade for; vi mener bare ikke, det er tilstrækkeligt.
Socialdemokratiets beslutningsforslag omfattede ikke en fredning af rigtig mange husdyrbedrifter.
Socialdemokratiets forslag handlede netop om, at alle bedrifter skulle igennem en godkendelsesproces.
Det synes jeg måske nok er det allervigtigste.
Men det næstvigtigste var faktisk, at der i Socialdemokratiets udkast ikke lå nogen som helst gennemsnitsbetragtninger.
Der handlede det om, at man skulle ud på den enkelte bedrift og sikre sig, at der blev taget hensyn til miljøet på den bedrift.
Og hvis der lå en hede, eller hvis der lå et specielt vandhul, skulle der tages hensyn til det.
Det bliver der ikke i denne lov, desværre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Så har fru Mette Gjerskov holdt sin dundertale, hvor hun forsøgte at dele og herske imellem Det Konservative Folkeparti og Venstre.
Jeg skal hilse og sige, at vi naturligvis står sammen om det her forslag, det er bare sådan en forbrugeroplysning.
Så vil jeg sige, at hvis man henviser til Socialdemokratiets eget beslutningsforslag, viser det sig jo, at en lang række af de forslag, som Socialdemokratiet selv er kommet med, er indbygget i dette lovforslag.
Det vil sige, at dette lovforslag er et svar på en lang række af de spørgsmål, som Socialdemokratiet selv har været med til at rejse, og at det kun er detaljer, der skiller os ad.
Derfor er det helt urimeligt at holde en så stærk dundertale.
Så vil jeg lige høre ordføreren: Er det ikke rigtigt, at man, efter at lovforslaget har været i høring, har ændret på reglerne om fritgående grise med hensyn til afstand og grundvand, at man ændrer reglerne om fosfor, overgangsordninger og klageadgang; alt sammen noget, som indføres som følge af, at lovforslaget har været i høring, og som er med til at forbedre og forstærke beskyttelsesniveauet?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-09:
Nu er det sådan, at jeg synes, at når SF har presset sådan på for at indføre miljøteknologi, så skulle hr. Steen Gade være rigtig glad i dag.
I stedet for måske at være lidt muggen synes jeg at hr. Steen Gade skal være glad for, at der er sat gang i den proces, som SF netop har presset på for at få gang i, med det her lovforslag.
Og så kunne SF jo have været med til at støtte den her lovgivning, ligesom De Radikale er det.
Som jeg sagde før, er der selvfølgelig ingen tvivl om, at når det lovforslag, der ligger her, bliver vedtaget, vil det sætte fuld fart i udviklingen af miljøteknologi på landbrugsområdet.
Der er i øvrigt også sat penge af på næste års finanslov inden for den mia. kr., som nu er blevet udmøntet til miljøteknologi også på landbrugsområdet.
Så jeg har svært ved at se, hvorfor man skal hænge sådan i stroppen og sige, at der ikke sker noget på det her område.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Der er jo ikke nogen, der har presset mere på end SF for netop at få udviklet miljøteknologien og den industri, som sådan set står klar til at lave ammoniakrensning.
Det, der bare er mit kritiske spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo, er: Sker det i 2007 og 2008 med det, der står i de her regler; sker det, eller sker det ikke?
Jeg er rimelig overbevist om, at det ikke sker, og så synes jeg jo, det er falsk varebetegnelse.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Jeg vil sige, at vi har læst dette lovforslag meget, meget nøje, for det er meget vigtigt for os, at vi selvfølgelig er meget, meget saglige, når vi kigger på sådan et vigtigt lovforslag.
Vi har prøvet at veje det positive mod det negative, og det er rigtigt, at der bliver lavet nogle individuelle miljøgodkendelser for nogle landbrugs vedkommende.
Det synes vi er en positiv ting.
Der er positive ting i dette lovforslag, det vil jeg gerne medgive.
Det bliver så til gengæld ikke fulgt op af, at andre landbrug fredes, og af, at de små naturtyper bliver beskyttet.
Det er fint, at man beskytter heden ved Kongenshus Mindepark, men det er altså ikke fint, hvis alle de små hedeområder i resten af landet forsvinder.
Det mener vi ikke.
Vi mener, det her er meget, meget alvorligt.
Som de siger på Bornholm, er det faktisk sådan, at mange af de bittesmå naturperler på Bornholm for dem er mere vigtige end de store områder.
Og dem mener vi ikke er beskyttet her.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-09:
Jo, det ville have været sådan, hvis vi ikke havde fremsat det her lovforslag.
Så ville det netop have været sådan, at der ikke ville ske noget. Hvis man bare kører videre, som man har gjort i mange år uden at foretage sig det, vi foreslår her, er det, som hr. Steen Gade siger, rigtigt.
Man kan jo kun få den miljøgodkendelse, hvis man opfylder de krav, der står i lovforslaget, og nogle af de krav kræver, at man får udviklet en miljøteknologi, så man kan leve op til de krav, der stilles til miljøgodkendelsen.
Så det er fuldkommen rigtigt, at hvis regeringen ikke havde gjort noget, havde der ikke været tale om nogen stimulation af udviklingen af miljøteknologien.
Men netop fordi vi fremsætter det her lovforslag, stimuleres det, og det er jo også det, der er formålet.
Per Clausen (EL), 2006-11-09:
Nu har jeg ikke nogen erindring om, at jeg frivilligt har forladt nogen forhandlinger, hvor hr. Vesselbo og jeg var enige.
Det er rigtigt, at det er sket, men under andre omstændigheder, og jeg ved jo ikke, hvilken rolle hr. Vesselbo har spillet i den sag, men det kan vi nok finde anledning til at tale om ved en anden god lejlighed.
Lad os holde os til ammoniakudledningen.
Der er jo tale om, at det, som hr. Vesselbo beskriver som en nedsættelse af ammoniakudledningen med 15 pct., drejer sig om, at af den vækst, man har, skal man øge ammoniakudledningen med 15 pct. mindre, end man ellers ville have gjort.
Og det betyder altså, at en vækst i antallet af svin fører til en vækst i ammoniakudledningen.
Når hr. Vesselbo nu er enig med mig om, at vi skal bringe ammoniakudledningen ned, skulle vi så ikke lave en aftale om det, vi indholdsmæssigt er enige om, i stedet for at hr. Vesselbo lader sig binde af andre interesser i den her sag?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-09:
Først vil jeg sige til hr. Per Clausen, at det jo ikke så sjældent er sådan, at vi er holdningsmæssigt enige om ting, men når det så kommer til den praktiske politik, springer hr. Per Clausen fra.
Men jeg er glad for, at hr. Per Clausen er enig med mig i, at grunden til, at vi egentlig står med et så stort problem i dag, som vi skal have løst med alle de penge, som der nu er bevilget til miljøområdet og naturområdet, er, at der ikke rigtig skete ret meget andet på miljøområdet i 1990'erne, end at der blev sagt nogle ord.
Med hensyn til spørgsmålet om ammoniakområdet kan jeg ikke se andet, end at det, når man skal have lov til at udvide sin svineproduktion og man så skal reducere sin ammoniakudledning med 15 pct. i 2007 og 20 pct. i 2008, er en reduktion.
Altså, hvordan kan hr. Per Clausen få det til at blive en stigning i udledningen?
Vi har jo netop indføjet en reduktion i forslaget på 15 og 20 pct. de næste 2 år.
Per Clausen (EL), 2006-11-09:
Nu har hr. Eyvind Vesselbo jo ret i, at heller ikke tidligere regeringer har vist nogen som helst vilje til at regulere landbruget effektivt med udgangspunkt i miljøets og naturens interesser.
Og derfor burde det også være muligt at lave en lov og en regulering, som er bedre end den, der eksisterer.
Jeg synes så bare ikke rigtig, det er lykkedes, og jeg vil i den forbindelse spørge hr. Eyvind Vesselbo om en enkelt ting.
Jeg kan forstå, at hr. Vesselbo mente, at ammoniakudledningen ville blive reduceret på grund af det her lovforslag.
Det vil jeg godt have hr. Vesselbo til at forklare, for så vidt jeg kan se, vil en øget svineproduktion, og det er vistnok en del af formålet med det her lovforslag, faktisk føre til, at vi får en større ammoniakudledning – ikke kun på grund af det her lovforslag, måske på trods af det her forslag, men det får vi.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-09:
Jeg ville selvfølgelig få tårer i øjnene, hvis der var en realisme i det, som fru Mette Gjerskov siger, men det er der jo ikke.
Alt, hvad der bliver sagt i den her sag, gør selvfølgelig indtryk, men det, der gør mest indtryk på mig, er, hvis der kommer nogle reelle fakta, som kan beskrive den virkelighed, som den her lov skal laves ud fra.
Derfor er det fint, at der er nogle, der sidder og laver nogle beregninger af, hvad de eventuelt kunne tænke sig der ville ske i fremtiden, hvis man lavede den her lov.
Men det har vi andre altså også gjort, da det her forslag blev fremsat.
Det har embedsmænd i Miljøministeriet gjort, og der er der jo ikke den opfattelse, som fru Mette Gjerskov kommer med, af, at det her skulle banke miljøet tilbage til stenalderen eller skade miljøet.
Tværtimod er lovforslaget fremsat for at gavne miljøet, for at gavne naturen.
Derfor er det en helt forkert indfaldsvinkel, fru Mette Gjerskov og Socialdemokratiet har, når de siger, at det her er et dårligt lovforslag.
Det er et fantastisk godt lovforslag, som betyder et kæmpe fremskridt på miljø- og naturområdet, og som i øvrigt er i pagt med den ene milliard kroner, der nu er givet til naturområdet.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Jeg bliver meget forundret over, at Venstres ordfører siger sådan, for det er jo de folk, som indtil videre har siddet i amterne og lavet miljøgodkendelserne, som fortæller os, at alle de små naturområder, som de har taget hensyn til, når de skulle give godkendelser til landbruget, bliver der ikke taget hensyn til med dette lovforslag.
Altså, gør det slet ikke indtryk på Venstres ordfører, når man siger, at kun 9 pct. af de sårbare naturområder på Fyn bliver beskyttet, altså at der er 91 pct., der ikke bliver beskyttet?
Jeg forlanger ikke, at hr. Eyvind Vesselbo skal få tårer i øjnene over den her sag.
Jeg ved godt, at det måske ikke er det, der står hans hjerte nærmest, men gør det dog ikke indtryk, at 91 pct. af naturområderne på Fyn ikke bliver beskyttet med dette lovforslag?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-09:
Nu kan jeg ikke helt på samme måde som fru Mette Gjerskov få tårerne frem ved at sige, at vi mister alle de her ting, for det er jo faktisk ikke det, der er tilfældet.
Sagen er jo netop, at vi med det her lovforslag som det første går ind og kigger på specielt de sårbare områder og har lavet beskyttelseszoner og alt muligt andet for at forhindre, at netop de sårbare områder bliver ramt.
Det er jo det, der er helt specielt og karakteristisk ved det her lovforslag, nemlig at det netop fokuserer på de sårbare områder.
Så jeg kan slet ikke følge den argumentation, der kommer fra Socialdemokratiets side.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Det er jo utroligt at høre hr. Eyvind Vesselbo stå og reklamere for et forslag, hvori der oven i købet står skrevet, at man indfører nogle gennemsnitsreguleringer, som betyder, at det bliver bedre nogle steder, men bliver ringere nogle andre steder.
Så står man bare og benægter fakta.
Det er der jo andre Venstremænd, der har gjort gennem tiderne, men det er vel ikke nødvendigvis sådan, at det er nødvendigt at gøre, bare fordi man er Venstremand.
Jeg må vente på nogle af de andre ordførere.
Mit spørgsmål går på fremme af miljøteknologi.
Det er lidt teknisk.
Man tager udgangspunkt i normtallet for 2005-06.
Jeg vil spørge hr. Eyvind Vesselbo: Betyder det ikke, at der i de næste 2 år ingenting sker på miljøteknologiens område, altså at der ingenting sker med hensyn til ammoniakfordampningen, og at man ikke behøver at indføre ny miljøteknologi, fordi det sådan set er klaret allerede i år; og at hvis man havde taget udgangspunkt i et andet normtal, var vi i en helt anden situation?
Er det ikke sådan, det hænger sammen?
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Man skal dog høre meget i denne sal, før ørerne falder af.
At Socialdemokratiet ikke har gjort noget på miljøområdet, mens de har været i regering, skal man høre sagt.
Meget har jeg hørt om hr. Svend Aukens ministertid, men dog ikke, at han ikke har gjort noget for miljøet.
Men lad det være.
Jeg er voldsomt glad for, at Venstres ordfører selv siger, at der er tale om nogle gennemsnitsbetragtninger.
Er det ikke netop det, der er problemet med den her lov, at man ikke kigger på de individuelle naturtyper, men at man netop laver gennemsnitsbetragtninger?
Resten bliver bare omfattet af nogle gennemsnitsbetragtninger.
Betyder det ikke, at vi kommer til at miste de små naturperler – de små heder, de små overdrev – bl.a. på Fyn?
På Bornholm siger de det samme.