runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gudrun Laub (V), 2002-10-08:
Debatten her drejer sig jo altså om hastighedsgrænser, og man kan meget hurtigt komme på afveje, som hr. Keld Albrechtsen sagde.
Hr. Keld Albrechtsen luftede sin kæphest om at få trafikken over på skinner, ligesom fru Margrete Auken har luftet sin kæphest om at beskylde regeringen, altså den borgerlige side af salen, for, at det er drab, hvis man sætter hastigheden op.
Det er nogle kæpheste, og man har ingen statistik at hænge det op på, og jeg opfatter det først og fremmest som en slem gang talmagi. Gid nogen undervejs havde mindet om, at hovedreglen har
vi i § 41, stk. 1, om, at kørehastigheden skal afpasses efter forholdene, for så var meget vundet
Det, vi snakker om med hastighedsgrænser, er trods alt en maksimumgrænse, som ikke fritager nogen fører for at tænke sig om og hele tiden tænke på, om man kører forsvarligt efter forholdene.
Den anden hovedregel, som jeg gerne lige vil minde om her,
er færdselslovens § 3: at man skal udvise hensynsfuldhed og agtpågivenhed.
Det er meget, meget vigtigere end hastighedsgrænser.
Når jeg specielt gerne vil tage ordet nu, er det, fordi der i bemærkningerne til lovforslaget i afsnit 3.1.4.1 er et kort, hvor motorvejene i Vendsyssel og motorvejen mellem Esbjerg og Kolding skiller sig særligt ud.
Disse motorveje er ganske nye og udført efter tip-top-helt-i-orden-regler og skulle være klar til, at man fuldt forsvarligt kan køre 130 km/t. på dem, hvis altså føreren er i stand til at køre bil og ikke er påvirket og bilen er i orden og man ser sig for og ikke falder i søvn.
Hvis alle de elementære og dybt nødvendige forudsætninger for at kunne køre forsvarligt er til stede, skulle der ikke være noget i vejen. Jeg vil gerne anmode justitsministeren om at overveje, om disse strækninger kunne blive taget i brug med 130 km/t. før det tidspunkt, som er anført i lovforslaget: 1. september 2003.
Jeg synes ikke, vi behøver at vente så længe, før vi kan køre 130 km/t. på fuld forsvarlig måde på disse strækninger.
Og det er somme tider nok så vigtigt, som om man kører 110 eller 130 km/t.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Fru Gudrun Laub er ude i en vildfarelse, som også et par andre borgerlige ordførere har været ude i, nemlig den, at det her er en debat om, hvorvidt man kan flytte trafik fra almindelige veje til motorveje.
Det har det her lovforslag ikke noget at gøre med.
Der er heller ikke flere motorveje i det.
Det handler om hastigheden på eksisterende motorveje, og det flytter ingen trafik.
Som fru Margrete Auken nævnte det, vil de, der i forvejen har lyst til at køre på en motorvej, også køre på den med de nuværende hastighedsbegrænsninger, så det flytter ingenting.
Derfor må jeg sige, at det argument altså ikke har noget med den her debat at gøre.
Jeg vil så meget gerne diskutere ved en anden lejlighed, om det overhovedet er forsvarligt at bygge nye motorveje.
Det mener jeg ikke, men det er bare ikke det, vi diskuterer her i dag.
Jeg er heller ikke sikker på, at formanden ville tillade, at jeg begyndte at gå meget længere ind i den del af det.
Men det har altså ikke noget med debatten her i dag at gøre, og det viser Vejdirektoratets beregninger jo også.
Der bliver flere trafikdræbte, hvis regeringens forslag bliver gennemført.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Jeg synes ganske enkelt ikke, at hr. Helge Adam Møller svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg spurgte helt enkelt, om Det Konservative Folkeparti nu er villig til at betræde en helt ny form for lovgivning, som vi aldrig har brugt her i Folketinget før, nemlig en lovgivning, der udtrykkeligt i bemærkningerne gør det klart, at dette her koster liv.
Det er jo et vidtgående skridt at tage.
Vi har ellers altid haft det princip på tværs af alle partier i Folketinget, at det, der måtte være lovgivningens højeste formål, det var at redde liv, ikke at ofre liv.
Det synes jeg må være til at svare på, hr. Helge Adam Møller.
Nu siger hr. Helge Adam Møller: Ja, men statistik, det kan være usikkert osv., men det bedste, vi har, er vel det, Vejdirektoratet har leveret?
Er det ikke korrekt?
Det er det bedste, vi har, og det siger flere dødsfald.
Så vil jeg også godt spørge, da hr. Helge Adam Møller gik uden om spørgsmålet om den sænkede politiindsats på de små veje: Det koster vel også flere liv?
Helge Adam Møller (KF), 2002-10-08:
Det er nok svært at bidrage med mange nye synspunkter på nuværende tidspunkt.
Vi har gravet os ned, kan jeg høre.
Men lad mig lige sige med hensyn til fru Margrete Aukens spørgsmål om de dér landeveje, og hvad det er for nogle landeveje, man flytter trafikken over på eller modsat fra landevej til motorvej: Jeg har ikke brugt det som noget stærkt argument.
Jeg vil ikke udelukke, at det sker
enkelte gange, men det er ikke noget stort og stærkt argument.
Lad mig så sige, at debatten minder lidt om den, vi havde for et års tid eller halvandet siden.
Der var også mange af de nu deltagende debattører, der var oppe at holde lige så flammende taler om, hvor mange dræbte og kvæstede der ville blive.
Det har vi fået tal på nu.
Det har ikke medført én ulykke ekstra.
Det har heller ikke medført, at lastbilerne kører én kilometer hurtigere, for de kører stadig væk kun op til den hastighed, hvor den elektroniske begrænser slår fra, nemlig ved 92-93 km/t., og det har de gjort hele tiden.
Det er ligesom om, man ikke vil forholde sig til virkelighedens verden. Lad mig så slutte med, at folk der har siddet og hørt på denne her debat, de må jo tro, at færdselssikkerheden i Danmark bliver ringere og ringere, og at der bliver dræbt flere og flere.
I 1970, da vi havde under det halve af den trafikmængde, vi har i dag, blev der dræbt 1.229.
Det er tre gange så mange som i dag.
Der blev kvæstet over 30.000.
Skal jeg fortælle, hvad tallet for kvæstede er i dag?
Det er ca. 7.000, altså en fjerdedel.
Og antallet af dræbte er gået ned til en tredjedel af det, det var for 30 år siden, selv om trafikken er mere end fordoblet.
Og kald mig Mads, hvis vi ikke om 10 år kan mødes her igen, efter at vi har fået sat hastigheden op på motorvej, og med folk, der kører lidt mere efter forholdene, og alligevel vil vi se - på trods af det, eller i kraft af det - at der også om 10 år vil være markant færre dræbte og kvæstede i den danske trafik, end der er i dag. Og det er godt.
Per Dalgaard (DF), 2002-10-08:
Dansk Folkeparti går ind for, at man skal sørge for, at færdselsloven overholdes, at færdselssikkerheden overholdes.
Det er da klart, at det vil være et problem, hvis man pludselig flytter en masse ressourcer fra de områders overvågning ud på motorvejene i forbindelse med en forhøjelse af hastigheden.
Men som det sikkert også er fru Sandy Brinck bekendt, er Dansk Folkeparti jo ikke indstillet på, at politiets ressourcer som sådan er nok for nærværende.
Vi ønsker, at politiets ressourcer udvides, og det kunne være et kærkomment tilfælde at argumentere for det i forbindelse med en forhøjelse af hastigheden.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Jeg vil godt stille Det Konservative Folkeparti samme spørgsmål, som jeg stillede Venstre: Er Det Konservative Folkeparti indstillet på, at der skal ske flere dødsfald i trafikken som resultatet af det her lovforslag, sådan som Vejdirektoratet har oplyst at konsekvensen vil være - to-tre flere døde om året og et antal yderligere lemlæstelser?
Mener hr. Helge Adam Møller, at det er acceptabelt, at vi vedtager et lovforslag, hvor det udtrykkeligt står i bemærkningerne, at det medfører tab af menneskeliv?
Det er et nyt, hidtil uset lovgivningsprincip, tror jeg, i Danmark, at man vedtager lovgivning, der udtrykkeligt gør opmærksom på, at det koster menneskeliv.
Margrete Auken (SF), 2002-10-08:
Da han sad i Færdselssikkerhedskommissionen vidste han godt, at det ikke var, fordi man byggede motorveje, at ulykkestallene gik drastisk ned i 1970'erne, men fordi vi indførte hastighedsgrænser og en række andre foranstaltninger, som umiddelbart virkede.
Det vidste hr. Helge Adam Møller godt dengang, og jeg kan ikke forstå, at han har glemt det så hurtigt.
Jeg kom op for at stille et spørgsmål, som jeg også gjorde før, men nu vil jeg prøve at gøre det mere præcist.
Hvad er det for nogle landevejsstrækninger i Danmark i dag, som vil blive aflastet ved at sætte hastighederne op på motorvejene?
Det var om ikke ligefrem det eneste argument, så i hvert fald hovedargumentet, og jeg tror også næsten det eneste argument, hr. Karsten Nonbo kunne komme i tanke om.
Hvad er det for landevejsstrækninger, som man i dag vælger frem for motorvejen, fordi man ikke kan køre hurtigere på motorvejene?
Sandy Brinck (S), 2002-10-08:
Nu er forslaget, som det er fremsat af regeringen, jo ikke et forslag om at lave flere motorveje
, så derfor synes jeg nok, at hele indledningen var lidt malplaceret.
Det lød for mig lidt, som om hr. Helge Adam Møller også benægter, at der rent faktisk er en konsekvens af at sætte hastigheden op.
Nu har jeg læst det højt fra bemærkningerne, hvor der er
en tabel, som opgør, hvor mange ekstra dræbte, hvor mange ekstra tilskadekomne der vil være.
Og så siger hr. Helge Adam Møller, at vi i stedet burde gøre noget dér, hvor ulykkerne virkelig sker.
Det er vi fra Socialdemokratiet meget enige i; det er derfor, vi er bekymrede.
Derfor skal jeg spørge hr. Helge Adam Møller, om Det Konservative Folkeparti på den baggrund ikke også er bekymret over, at når man flytter kontrollen fra landevejene - fra de veje som er mere usikre - over på motorvejene, ja så flytter man faktisk væk fra de steder, hvor der rent faktisk er noget at komme efter.
Politimesterforeningen siger det, Politiforbundet siger det, Rådet for Større Færdselssikkerhed siger det.
Helge Adam Møller (KF), 2002-10-08:
Jeg kunne besvare hr. Keld Albrechtsens spørgsmål meget kort med et nej.
Men det kan være, det ikke er alle, der kan huske, hvad hr. Keld Albrechtsen spurgte om, der blev jo spurgt om så mange ting.
Den er fru Sandy Brinck også inde på.
Jeg gør lige opmærksom på, at der også omhyggeligt står, at den er forbundet med stor usikkerhed, og der er ikke medregnet alle de kompenserende ting, der foretages med større bøder, med blinklys, med havariblink osv., osv.
Jeg gør også opmærksom på, og det synes jeg er meget interessant - man skal jo passe på med statistik både i den ene og den anden retning - at i 1994, 1995 og 1996 havde vi 200 km mindre motorvej end i dag, og hastigheden var markant lavere, end den er i dag.
Alligevel blev der dengang 3 år i træk dræbt flere - nemlig over 30 - end der eksempelvis blev i år 2000, hvor man altså havde hævet gennemsnitshastigheden ude på motorvejene med 4-5 km/t.
Desuden havde man øget antallet af biler, der kørte, med ca. en tredjedel.
Alligevel skete der færre dødsulykker i 2000, end der gjorde både i 1994, 1995 og 1996.
Jeg kan garantere for, at hvis man havde spurgt Vejdirektoratet eller alle andre: Hvad vil der ske?
Så ville man have sagt: Selvfølgelig bliver der dræbt flere, når vi bygger mere motorvej, kører mere og kører hurtigere.
Der skete det modsatte.
Det viser bare, at statistik kan gå begge veje.
Så til fru Margrete Auken, der siger, at motorvejene ikke har noget som helst at gøre med, at der var færre dræbte.
Det er først og fremmest, fordi den frie hastighed blev fjernet.
Det er et af elementerne.
Hvis jeg skulle nævne de fem elementer, baseret på min fortid som formand i Fædselssikkerhedskommissionen, der har betydet mest for dansk færdselssikkerhed, så er det følgende: Det er, at den totalt frie hastighed blev fjernet; det er, at motorvejene blev bygget.
Det er, at seleudbredelsen er blevet større; det er, at vi har fået sikrere biler; og det er, at sortpletbekæmpelsen er intensiveret.
Det er de fem faktorer, der samlet har givet den største effekt.
Men motorvejene har altså en meget stor effekt.
Jeg kan garantere fru Margrete Auken, at afskaffede vi motorvejene, så blev der virkelig dræbt mennesker i den danske trafik.
Margrete Auken (SF), 2002-10-08:
Hvis hr. Helge Adam Møller ser på side 8, kan han se, at ulykkestallet er steget hele vejen igennem.
Det er rigtigt, at i år 2000 var antallet af dræbte nede på 29.
Det er dejligt.
Det var meget færre.
Men så er det igen oppe på 40, som det var, så udviklingen går opad igen.
Men hvis hr. Helge Adam Møller går over og kigger på antallet af alvorligt tilskadekomne, så vil han se et dramatisk højt tal: 238.
Og husk, der burde ikke forekomme nogen ulykker på disse veje.
Hr. Helge Adam Møller og jeg burde være enige om, at på disse veje, hvor man har fjernet alle andre trafikanter, hvor der ingen krydsende trafik er, burde der ikke være ulykker.
Det er en underlig holdning, at man godt kan acceptere så mange dræbte og kvæstede, som De Konservative og Venstre åbenbart kan - for slet ikke at tale om Dansk Folkeparti, men det er jo helt ude i hampen.
Jeg synes, det her forslag handler om, at man tillader, at flere bliver dræbt.
Jeg vil så sige, at det forslag har jeg set før herinde, men det her bliver jo vedtaget, det er det, der er det makabre i forhold til det, vi har været ude for tidligere.
Så svarede hr. Helge Adam Møller mig ikke på spørgsmålet: Hvad er det for landeveje - jeg fik det ikke ud
af hr. Karsten Nonbo - man i dag vælger, fordi der ikke må køres hurtigt nok på motorveje?
Helge Adam Møller (KF), 2002-10-08:
Lad mig starte med politiindsatsen på motorvejene kontra på landeveje og i byer, som både hr. Keld Albrechtsen og fru Sandy Brinck er inde på.
Det er jo rigtigt, at der står i lovforslaget eller i hvert fald i bemærkningerne, at man vil koncentrere noget mere politi.
Det synes jeg faktisk er fornuftigt.
Jeg regner ikke med, at det er noget, man vil gøre de næste 5, 10 eller 15 år; det er ikke noget, jeg har diskuteret særligt med justitsministeren, jeg har læst, hvad der står - men jeg regner med, at det er noget, man vil gøre i en overgangsperiode.
Det er naturligt, at når man indfører en ny regel, en regel, der har været så omdebatteret, og man samtidig indfører nogle strengere straffebestemmelser, nemlig markant større bøder til dem, der overskrider til 140 km/t. på motorvej, frakendelse af kørekort til dem, der kører med 180 km/t., hvor de før skulle helt op på 215 km/t., så siger man også, at i en overgangsperiode - ud over at man laver en kampagne i tv og pressen - så sætter politiet også øget fokus på den.
Og det gør man så måske et halvt eller et helt år, og det synes jeg er fornuftigt og godt.
Men jeg forudser da ikke, at man gør det i år 2007 og i år 2012.
Der forudser jeg, man igen gør det, at man først og fremmest prioriterer der, hvor uheldene sker.
Det er faktisk det samme, jeg har lagt op til, at oppositionen også burde gøre. De burde koncentrere alle deres kræfter om ikke at diskutere hastigheden på motorvejene, for det er stort set - det er lidt firkantet sagt - irrelevant rent sikkerhedsmæssigt, fordi de er så ekstremt sikre. Jeg ville godt se, at både fru Sandy Brinck og hr. Keld Albrechtsen, hvis der var hold i de bemærkninger, man havde, i morgen gik ud og lavede et beslutningsforslag, der sagde, at nu måtte hastigheden på de danske landeveje maks. være 55 km/t., for så blev de lige så sikre som motorvejene ved 130 km/t., og hastigheden i byer måtte maks. være 27 km/t., så blev det lige så sikkert at være i byer.
Men det gør man ikke.
Der er altså ingen relevans i ens argumenter overhovedet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-08:
Jeg kan bare konstatere, at det spørgsmål, om vi i Folketinget skal til at lovgive med den direkte virkning, at vi godt selv ved, at det medfører flere dødsfald,
det vil hr. Helge Adam Møller ikke svare på, det vil han ikke diskutere. Det forstår jeg godt, for det svar er jo umuligt at give, hvis man virkelig vil stemme for noget sådant.
Så er der det praktiske spørgsmål om mere politi, og det håber jeg ministeren vil redegøre for.
Nu siger hr. Helge Adam Møller jo, at det, ministeren har lovet, nemlig en øget kontrol på de strækninger, hvor man sætter farten op, kun sker i en kortere overgangsperiode.
Man skal ikke være bekymret over, at der skal være kontrol der, for det vil hurtigt holde op igen, for selvfølgelig skal man føre politiet tilbage til de mindre veje, hvor der ifølge hr. Helge Adam Møller sker flere ulykker.
Nu må vi altså have ministeren til at redegøre for, hvad meningen egentlig er med det.
Ja, jeg kan godt se, ministeren har svært ved at ...
Jeg må vist ikke fortsætte.
Sandy Brinck (S), 2002-10-08:
Jeg er jo ligesom hr. Keld Albrechtsen lidt forundret over nu at høre, at den omprioritering fra de særlig farlige strækninger over til motorvejene kun er en overgang, men så må jeg erkende, at så har både Politiforbundet og Politimesterforeningen og jeg selv læst det helt forkert, og det må ministeren jo så redegøre for.
Men det, jeg synes, er endnu mere underligt, er, at det faktisk er det argument, som bærer forsvarligheden ifølge lovforslagets egne præmisser for, at man hæver fartgrænsen.
Så det er faktisk rimeligt vitalt, temmelig vitalt, at vi får at vide, om det her kun er i en kampagneperiode, eller hvad det er.
Så jeg håber også meget, at ministeren på et eller andet tidspunkt bryder ind.
Så siger hr. Helge Adam Møller, at hvis Socialdemokratiet og Enhedslisten og SF mente noget, så burde de komme med et beslutningsforslag.
Vi kunne jo ret hurtigt lave et beslutningsforslag, som ophævede samtlige de beskæringer, regeringen trods den korte tid har lavet af trafiksikkerheden, for der har vi nemlig alle sammen i forvejen stemt imod.
Så det kunne vi jo meget let gøre.
Margrete Auken (SF), 2002-10-08:
Jeg har stadig væk ikke fået svar på spørgsmålet om, hvad det er for nogle landevejsstrækninger, man vælger fra, fordi man ikke må køre hurtigere på motorvejene.
Det er også noget vitterligt vås, men da det har været brugt som stjerneargumentet af både Venstre og De Konservative, så mangler jeg det stadig væk.
Men jeg går ud fra, at ministeren måske kan fortælle mig det, ellers så tager vi det selvfølgelig i udvalget.
Så vil jeg også godt spørge til det, som de forrige har spurgt til, nemlig at det kun er midlertidigt.
Hvis man ser på tallene fra 1991 og frem, så kan man se, at lige da man satte hastigheden op til 110 km/t. og havde forøget kontrol, faldt den gennemsnitlige hastighed, og det kan ses meget tydeligt på ulykkerne.
Så svækkedes kontrollen, og så steg antallet af ulykker igen dramatisk, og man skal se både på dødsfald og alvorligt tilskadekomne.
Hr. Helge Adam Møller ved jo udmærket godt, at mange af de alvorligt tilskadekomne er døde senere hen.
Det går jeg ud fra han kan huske fra kommissionsarbejdet.
Man kan se det i dramatisk grad.
Og min fornemmelse er, at det accepterer regeringen faktisk, at det synes man er o.k. Hvor der handles, der spildes.
Er det hr. Helge Adam Møllers holdning, at det er o.k.?
Og kunne jeg så måske få svar på det dér med vejene.
Jeg går ud fra, at jeg ikke kan, men ...
Sandy Brinck (S), 2002-10-08:
Jamen det var, fordi den konservative ordfører åbenbart ikke havde tid til at besvare mit spørgsmål, men så giver jeg gerne mulighed for det igen.
Er Det Konservative Folkeparti enig med Politimesterforeningen, Politiforbundet og Rådet for Større Færdselssikkerhed om, at det her lovforslag omprioriterer politiets kontrol væk fra de sorte pletter og over på motorvejene, som ifølge både lovforslaget - og som også hr. Helge Adam Møller selv har sagt - er de mest sikre veje at køre på?
Altså en prioritering væk fra de farlige strækninger og over på de mindre farlige strækninger?
Ifald den konservative ordfører er enig i, at det er det, der sker, kunne det så ikke også være, man kunne hive en lille bekymring ud af Det Konservative Folkeparti på baggrund af den ellers meget flotte tale, som hr. Helge Adam Møller holdt?
Nu er både ministeren og jeg selv uddannet inden for samfundsvidenskab, og derfor ved både ministeren og jeg selv, at sådan er det nemlig aldrig i samfundsvidenskab, men det glæder mig, at ministeren dog betegnede det som en nøgtern vurdering, og derfor må vi også regne med, at de tal er udtryk for en ret stor sandsynlighed, som man selvfølgelig skal have med i sine betragtninger.
Så kom ministeren ind på den automatiske hastighedskontrol, og der må jeg indrømme, at jeg studsede lidt over den formulering, der er i bemærkningerne, hvor der står: »Man kan ikke bortse fra, at borgerne i visse tilfælde oplever tilrettelæggelsen af den automatiske hastighedskontrol således, at der i for høj grad satses på at udføre kontrol på sikre omfartsveje, der ikke har nogen afgørende betydning for trafiksikkerheden.
Selv om en sådan opfattelse måtte være ubegrundet, er det helt afgørende for den folkelige opbakning bag ordningen, at den automatiske hastighedskontrol opleves som meget målrettet ...«
»Opleves« er det centrale ord, for i regeringsgrundlaget står der ikke noget med at opleve.
Er det et udtryk for, at det rent faktisk er en ubegrundet påstand, som blot er en oplevelse?
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-08:
Jeg synes også, at ministeren i dag skal give nogle svar på nogle af de spørgsmål, der er rejst, og ikke bare henvise til den skriftlige procedure, der så efterfølgende er mellem en minister og Retsudvalget i Folketinget.
Jeg kunne jo bede om ministerens vurdering af, om det er specielt logisk, at man hæver bødeniveauet for f.eks. trafikforseelser, som regeringen er inde på, i øvrigt med Kristeligt Folkepartis støtte, mens bøderne på andre niveauer, som vi taler om her, nemlig i forbindelse med parkeringsforseelser og i forhold til for sent afleverede bøger på bibliotekerne, falder, som tiden går.
Hvor er den retspolitiske holdning bag de her forskellige sanktionstyper
Eller står skattestoppet over de retspolitiske overvejelser i regeringen?
Anne Baastrup (SF), 2002-10-08:
Nu skal man jo være et venligt menneske, så jeg vil sige, at det, der står i § 3, nemlig forslaget om at gøre det muligt, at man i ikkeerhvervsmæssigt øjemed kan bruge terminalerne på tinglysningskontorerne afgiftsfrit, støtter SF.
Men jeg vil sige, at det her lovforslag er et eklatant bevis på, at regeringens skattestop er fuldstændig ude i hampen.
Vi hører fra de forskellige trafikselskaber
rundtomkring i landet, at afgifterne for at køre med bus og tog skal stige.
Vi ved, at undervisningsministeren har et forslag om brugerbetaling, når det drejer sig om undervisning i fag på VUC, som skal stige voldsomt.
Det er da også skat.
Det er virkelig et typisk eksempel på, at regeringen træder sig selv over tæerne.
Jeg synes, at det her lovforslag bare er så pinligt og er så afslørende for regeringens skattestoppolitik.
I SF vil vi meget gerne have skattelettelser, men det her er jo fuldstændig absurd.
Tænk sig, jeg synes, at justitsministeren skulle skamme sig over at skulle lægge navn til det her.
Det er ikke justitsministerens skyld.
Det er nogle andres skyld.
Og jeg synes virkelig, at det er et eksempel, som gør, at man må håbe, at De Konservative på et eller andet tidspunkt får mere magt end Venstre i den her regering, for det går simpelt hen ikke.
Tænk sig, hvad skal vi se næste gang.
Nej, hvor pinligt!