runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-25:
Jeg tror, det ville fremme udnyttelsen af en god ordning med denne skattefradragsmulighed.
Jeg kunne forstå på tonefaldet, at det, at arbejdsgiverne betaler for operationerne, som det er omtalt i forslaget, faktisk er positivt, så jeg synes da, Socialdemokratiet - det vil jeg gerne sige anerkendende - begynder at være åbent for forslaget, og om et år er man måske for.
Det ville da være en dejlig udvikling, ligesom vi så det ved indsatsen på alkoholområdet.
Jeg tror, der er bred enighed her i Folketinget om, at det er meget uheldigt med de lange ventelister til vore hospitaler.
Jeg tror også, der er bred enighed om, at både Folketinget og andre i fællesskab må gøre en ekstra indsats for at nedbringe ventelisterne.
Men når det er sagt, vil det også være godt, hvis arbejdsgiverne påtager sig en opgave og får tilskyndelse til at påtage sig en opgave for at nedbringe ventelisterne, så man sætter en flerstrenget indsats ind for at gøre det.
Det synes jeg er positivt, og det er jo dét, der er kernen i dette forslag.
Jeg går ud fra, der er bred enighed om, at det er godt, at arbejdsgiverne påtager sig et socialt ansvar.
Jeg synes også, det er positivt, at vi giver en tilskyndelse til det, så udgifter på tre områder - nemlig til hjerte-, kræft- og rygoperationer - opfattes som en udgift på linje med andre udgifter i forbindelse med virksomhedens drift, at arbejdsgiveren afholder disse udgifter for medarbejderne, og at medarbejderne fritages for at betale skat af det personalegode, som det er.
Det er ikke et forslag, som medfører, at der ikke gøres en generel sundhedspolitisk indsats for at nedbringe ventelister.
Men er det et godt supplement eller ej?
Her synes jeg, Socialdemokratiet er utrolig betonpræget.
Det var lidt svært at aflæse ud fra tonefaldet.
Men hvad er den principielle forskel?
Hvad er den principielle forskel på det, Socialdemokratiet er gået med til, og det, man afviser så kraftigt? Vi kan fra Kristeligt Folkepartis side helhjertet støtte dette forslag, for jeg har også bemærket, at arbejdsgiverne ikke kan dele virksomhedens ansatte op i et a- og b-hold, således at kun enkelte medarbejdere ville være omfattet af ordningen.
Både portneren og direktøren bliver behandlet helt ens inden for samme virksomhed, så vi ser det som et plus, at man også får denne mulighed på banen ud fra et samlet sigte, der handler om, at ventelisterne bliver så korte som muligt.
Klaus Kjær (DF), 2001-10-25:
Også dette forslag er en genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag, nemlig beslutningsforslag nr. B 167 fra folketingsåret 2000-2001.
For Dansk Folkeparti vil det være naturligt, at arbejdsgiverens udgifter til hjerte- og kræftbehandlinger samt rygoperationer fritages for beskatning som et personalegode, ligesom udgiften skal være fradragsberettiget for virksomheden, idet den må betragtes som en udgift som alle andre udgifter i forbindelse med virksomhedens drift.
Hvorfor skal der være forskel på disse arbejdsgiverbetalte udgifter og udgifter, som arbejdsgiveren afholder til alkoholbehandling af lønmodtageren?
I sidstnævnte tilfælde er denne betaling gjort skattefri for arbejdstageren, og efter vores opfattelse er der så meget desto mere grund til også at fritage hjerte-, kræft- og rygbehandlinger og -operationer for beskatning hos lønmodtageren. Fordelene ved gennemførelse af beslutningsforslaget er åbenlyse.
Medarbejderen får en hurtigere behandling, hvilket øger chancen for et optimalt behandlingsresultat, samtidig med at generne, såvel de fysiske som psykiske, formindskes. Forslaget har også en god indvirkning på det psykiske arbejdsmiljø, fordi medarbejderen ved, at virksomheden bekymrer sig om hans velbefindende, og for arbejdsgiveren er fordelen, at han får sin medarbejder hurtigt tilbage og slipper for de omkostninger af såvel økonomisk som organisatorisk art, der er forbundet med længerevarende personaleudskiftninger.
Endelig er det en samfundsøkonomisk fordel, at der spares penge til behandling af de pågældende, ligesom behandlingen forkorter ventelisterne til gavn for de grupper i samfundet, der ikke kan betale sig fra en behandling på et privat hospital og ikke har en arbejdsgiver, der vil betale for en sådan behandling.
Dansk Folkeparti kan nu som tidligere støtte forslaget.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-25:
Men det betyder jo ikke, at man skal åbne en glidebane, hvor der er skattefradrag for stort set alt, hvad Venstre og De Konservative kan finde af småproblemer eller store problemer i det danske samfund, og som man tror man løser via skattelovgivningen.
Det gør vi ikke.
Det er helt andre boller, der skal på suppen, og dem anviser regeringen og amterne i aftalen fra juni måned.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-25:
Ingen stilles over andre, siger hr. Adelskov.
Det er den socialdemokratiske kongstanke, det er den virkelig lykkelige socialdemokratiske verden, men hvordan kan det så være, at Socialdemokratiet var med til at støtte forslaget, der drejede sig om alkoholafvænning?
Her stilles åbenbart nogle over andre.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-25:
Jeg skal for min del ikke være den, der tager udtrykket »den offentlige sektor« i min mund som noget beskidt, tværtimod.
Det er fuldstændigt korrekt, at Socialdemokratiet ønsker at løse også sundhedsproblemerne kollektivt og solidarisk, og det indbefatter jo, at alle har samme muligheder for lige behandling, at der ikke er nogen, der stilles over andre,
fordi de enten er i beskæftigelse eller på anden måde har en forsikringsordning, der begunstiger dem.
Lad mig så også lige sige, at det, der også er galt med Venstre og De Konservatives forslag, er, at hvis det system blev meget udbredt, ville vi jo komme i en situation, hvor man drænede personalet fra det offentlige sundhedsvæsen over i de private klinikker og hospitaler, og det ville jo medføre, at de, der i dag står på ventelister, ville komme til at vente endnu længere tid.
Nogle springer over til det personale, der er trukket ud, men ventelisterne bliver længere for alle de grupper, der ikke er omfattet af Venstre og De Konservatives forslag.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-25:
Det, der bl.a. skiller Socialdemokratiet fra Det Konservative Folkeparti, er, at for Socialdemokratiet er der altid kun én vej: den kollektive vej.
Vi andre har altså set en mulighed
for flere løsninger.
Det kan være forsikringsordninger, det kan være ordninger som det forslag, vi behandler her, og det kan sandelig også - og heldigvis er det som oftest tilfældet - være den ordning, vi har i dag, med et offentligt sundhedssystem, som på masser af måder fungerer godt, men efter vores mening ikke godt nok.
Derfor har vi dette supplerende alternativ til befolkningen, hvis virksomheder og medarbejdere og et flertal i Folketinget kan acceptere det, men det kan flertallet tilsyneladende ikke.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-25:
Jeg skal starte med at spørge den konservative ordfører, om han virkelig tror, man kan løse problemerne i sundhedsvæsenet ved at give skattefradrag.
Jeg vil anbefale og opfordre
den konservative ordfører
til her fra talerstolen i dag at melde klart ud om de initiativer, som regeringen sammen med amterne har taget for nedbringe ventetiderne og dermed skabe løsninger i vores sundhedsvæsen.
Så skylder jeg lige at sige, at min ordførertale også blev holdt på vegne af Socialistisk Folkeparti.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-25:
Til ministerens bemærkninger om lange og korte taler synes jeg, at en af de ting, vi kan rose os af på det skattepolitiske område - det er jo ikke, fordi der er så meget - jo da er, at vi ikke optager Folketingets tid så forfærdelig meget i forhold til de mange lovforslag, vi har.
Når jeg tænker på, at hr. Peter Skaarup og hr. Keld Albrechtsen i dag brugte over 4½ time på at diskutere Qatar og Taiwan, så klarer vi faktisk skatteforslagene, som også er ganske væsentlige, ganske hurtigt.
Jeg synes, der er en god forklaring på forslagene i bemærkningerne.
Jeg synes, det er mærkeligt at se, at Socialdemokratiet og hr. Thomas Adelskov argumenterer med kødannelser.
Det gjorde man jo ikke, da man diskuterede alkoholbehandling.
Da kunne man godt gøre det med fradrag.
Og hvad er resultatet så?
Ja, det er jo det ganske enkle, at nu forsikrer folk sig ud af det i stedet for.
Masser af medarbejdere betaler 75 kr. om måneden, for så er de forsikret, hvis de får en af disse alvorlige sygdomme, så kan de komme på et privat hospital, så skal de ikke beskattes af det den dag, de gør brug af det.
Vi har det sådan i vores virksomhed, og det har nogle af vores medarbejdere desværre måttet gøre brug af allerede, men så er der ikke noget socialdemokratisk vrøvl.
Sådan er det, når vi forsøger at løse det gennem denne her mere fornuftige model, som vi har lagt op til, men den kan vi altså ikke komme igennem med hos Socialdemokratiet.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-25:
Ja, ordet beton har også været brugt i behandlingen her i dag.
Beton kunne måske henføres til, at man ynder at genbruge sine forslag og har svært ved at være deltagende i andre løsninger af de store problemer, når man gang på gang får sit forslag afvist.
Det fik mig sådan lige svagt til at tænke på, at vi jo i hvert fald er nogle, der har undret os over, at Venstre inden for bare det sidste år i hvert fald fire gange har ændret model på deres frit sygehusvalg eller frit valg på sundhedsområdet.
Det skyldes måske, at det er en gentagelse af tidligere tiders debatter, og ligesom hr. Kristian Jensen jo selv anførte, at han ikke er sundhedsekspert, så skal jeg heller ikke kunne udtale mig om, hvorvidt der er en eller anden sundhedsfaglig årsag til, at jeg blev fjern i blikket.
Mit helt generelle synspunkt og spørgsmål til hr. Kristian Jensen er: Er det ikke korrekt, at arbejdsgiveren blot kan betale for lønmodtagerens skatteandel, og så er den potte ude?
Kristian Jensen (V), 2001-10-25:
Det glæder mig, at der trods alt er en i den socialdemokratiske folketingsgruppe, der har fundet ud af, at vi i Venstre har produktudviklet spørgsmålet om frit sygehusvalg.
Jeg ved, at der er andre af hr. Thomas Adelskovs kolleger, der render rundt med flere år gamle opfattelser af politikken, og jeg havde en frygt for, at det havde bredt sig til andre af hr. Thomas Adelskovs kolleger.
Men det kan man så sige er glædeligt.
Det at følge med tiden er måske ikke kendetegnende netop for det parti.
Det, der så ikke er så glædeligt, er altså, at hr. Thomas Adelskov hænger fast i det gamle argument om, at hvad angår alkohol, så kan det, fordi det er socialt betinget, godt kan være tilladt, at der er skattefrihed, når virksomheden betaler, medens der ikke er skattefrihed på andre områder.
Det er også en stor kilde til sociale problemer, at alt for mange mennesker står på ventelister, og det kunne vi løse i fællesskab, hvis Socialdemokratiet ville være med til at støtte dette forslag.
Hr. Thomas Adelskov har dog ret; selvfølgelig vil det være sådan, at virksomheden kan betale både for operationen og skatteregningen.
Men mit spørgsmål er så til hr. Thomas Adelskov: Når man på den måde gør det dyrere for virksomhederne at tage et socialt ansvar, tror hr. Thomas Adelskov så, at der er flere eller færre virksomheder, der vil tage det sociale ansvar?
Thomas Adelskov (S), 2001-10-25:
Produktudvikle sit forslag - det er altså det, det hedder herinde på Christiansborg.
Nu har jeg jo ikke så mange års erfaring, men det er åbenbart det, det hedder herinde.
Når man finder ud af, at man er faldet over sine egne ben, så produktudvikler man sit forslag, ændrer det.
Det var en ny term, jeg vil tage til mig.
Det, der er helt generelt - nu kommer det jo for en dag -
er, at hr. Kristian Jensen siger, at ventelisterne kommer væk ved det her fradrag.
Nej, må jeg sige til hr. Kristian
Jensen, det gør de ikke.
Vi løser ikke ventetidsproblemerne i sundhedsvæsenet ved at indføre et fradrag.
Der skal helt andre boller på suppen.
I stedet for at genfremsætte forslag, som i øvrigt tidligere gang på gang er blevet afvist, så gå dog med ind i en konstruktiv diskussion af, hvordan vi løser problemet, og vær med til at finansiere den aftale, som regeringen og amterne indgik i juni måned.
Det foregår ovre i Finansministeriet i øjeblikket, ikke i en diskussion ved genfremsættelsen af et gammelt forslag.
Kristian Jensen (V), 2001-10-25:
Jeg må sige til hr. Thomas Adelskov, at produktudvikle er jo et udtryk, som stammer ikke fra Christiansborg, men fra erhvervslivet.
Det var ikke det, der var spørgsmålet.
Spørgsmålet var, hvorvidt det her forslag fjerner ventetiderne.
Det må en undersøgelse, en nærlæsning af, hvad der står i referatet, jo afsløre om jeg skulle have sagt.
Jeg mener, det, jeg har sagt, er, at det vil nedbringe ventelisterne.
Det vil være sådan, at hvis det her forslag bliver gennemført, vil der være flere virksomheder, der tager det sociale ansvar, fordi de så ikke har den ekstra udgift også at skulle betale skatteregningen for deres medarbejdere. Så det ville nedbringe ventelisterne.
Vi har noteret os, at regeringen har lavet en aftale med amterne.
Vi har noteret os, at der i den aftale ikke er optræk til at gennemføre en øget valgfrihed, som vi i Venstre ser som det største fremskridt på vej til løsningen af ventelisteproblemerne.
Så lad os se, hvad en måske borgerlig regering kan lave ved næste års aftale med amterne.
Frode Sørensen (S), 2001-10-25:
Det mislykkes!
Ja, man skal være hurtig sådan en torsdag.
Det er til hr. Flemming Hansen: Det om etableringskonto til overtagelse af et selskab fremgår jo af de betænkeligheder, der er i Generationsskifteudvalgets rapport.
Jeg har ikke kunnet se nogle rimelige muligheder for at løse de komplikationer, uden at vi på en uhensigtsmæssig måde bryder med principper bag afskrivningsregler og får en sammenblanding af forskellige skatteobjekter.
Men jeg vil da sige til hr. Flemming Hansen, at jeg naturligvis gerne besvarer spørgsmål desangående i forbindelse med det udvalgsarbejde, som vi sætter i gang.
Ingen som helst tvivl om det der.
Bare kort til hr. Kristian Jensen: Alt her i denne verden er jo relativt, også om noget er let eller vanskeligt.
Men jeg vil gerne på Skatteministeriets vegne sige tak for rosen til vores medarbejdere.
Den er både rigtig, og den er fortjent.
Når jeg siger i mit indlæg, at undersøgelserne ikke er helt afsluttede, er grunden naturligvis, at det måske ikke er så ukompliceret, som hr. Kristian Jensen sådan umiddelbart her fra talerstolen troede.
Men hr. Kristian Jensen kan jo komme over en dag ved lejlighed og se, hvilke komplikationer der kan ligge i sådan noget.
Kristian Jensen (V), 2001-10-25:
Tak for tilsagnet om støtte fra en række af partierne.
Og så vil jeg gerne starte med, så jeg i hvert fald ikke glemmer det, at takke skatteministeren for den åbning, der kom i forhold til en ændring af efterbeskatningen i tilfælde af, at man ikke udnytter sin etableringskonto til opstart af egen virksomhed.
Jeg synes, det er glædeligt, at skatteministeren på den måde kommer forslagsstillernes intentioner i møde, men det havde nok været lidt mere glædeligt, hvis det ikke var sådan, at den daværende skatteminister, hr. Ole Stavad, for præcis 1 år siden, da vi diskuterede det samme emne, sagde præcis det samme, uden at der er kommet noget videre i sagen.
Jeg ved ikke, hvornår det er nedsat, men jeg vil sige, at vi i Skatteudvalget den 20. december sidste år fik at vide, at nu var der nedsat et udvalg - eller der er i hvert fald igangsat en undersøgelse for at finde ud af, om efterbeskatningsreglerne er hensigtsmæssige, og med de dygtige medarbejdere, der er i Skatteministeriet, må det være et utrolig grundigt udvalg, eftersom undersøgelsen ikke er tilendebragt endnu.
Jeg kan også forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det er vigtigt, at vi nu afventer denne her efterbeskatningsundersøgelse, men det er altså en undersøgelse, der nu har været i gang i 10 måneder, af et ærlig talt relativt lille område.
Men som en af deltagerne i konferencen fra regeringens IT-kreds på Axelborg sagde til mig tidligere: Med denne regering lærer man at blive glad for lidt.
Vi har fra partiernes side, som står bag det her forslag, erkendt, at profilen af en iværksætter har ændret sig. Der er flere, også folk oppe i årene, som ønsker at gøre brug af de erfaringer fra erhvervslivet, som de gjort sig, til at starte ny virksomhed.
Man kan diskutere, som hr. Kofod-Svendsen også gjorde, om der helt op til 65 år er folk, der kunne tænke sig at bruge etableringskontoordningen til at starte ny erhvervsvirksomhed, men det vil være et vigtigt signal for os at sende, at den erhvervsaktive alder altså er 65 år, og at vi ikke vil ind og indføre yderligere overflødig aldersdiskrimination ved ikke at gå efter de samme regler som reglerne om folkepension og dermed om aldersgrænsen på det almindelige arbejdsmarked.
Vi kan se, at der i de kommende år er et stort antal virksomheder, der skal skifte ejer, og vi havde håbet, at vi med det her forslag kunne øge mulighederne for, at en række af disse virksomheder nemt og smertefrit kunne skifte ejer.
Vi må erkende, at det er der desværre ikke flertal for,
og derfor vil jeg bare med mine bekendte fra konferencen sige, at med regeringen her lærer man at blive glad for lidt, og så tilføje, at kommende iværksættere må håbe på, at regeringen snart skifter farve.
Klaus Kjær (DF), 2001-10-25:
Formålet med forslaget er at fremme mulighederne for opsparing med henblik på etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed ved en yderligere forbedring af de allerede gennemførte forbedringer, der er sket gennem de seneste år.
Forslaget indeholder fem elementer til yderligere forbedringer: For det første foreslås det, at indskudsgrænsen for et indkomstår forhøjes fra de nuværende 25 pct. af nettolønindtægten til 40 pct. Som et andet punkt foreslås, at den nuværende aldersgrænse på 46 år for indskud på etableringskonti foreslås ophævet, ligesom det foreslås, at etableringskontomidler skal kunne anvendes, indtil kontohaveren fylder 65 år svarende til pensionsalderen.
Efter de nugældende regler skal etableringen være sket inden 10 år efter udløbet af det indkomstår, hvori indskud er fradragsberettiget.
Som et tredje punkt foreslås tillægget til efterbeskatning, såfremt et indskud på en etableringskonto hæves, uden at der sker etablering, ophævet, således at der kun sker en betaling af den aktuelle skatteværdi på fradragene, det vil sige uden tillægget.
Således som reglerne er i dag, er det en betingelse for at foretage indskud på en etableringsordning, at kontohaveren har haft en lønindtægt i det pågældende indkomstår, men at adgangen i øvrigt ikke er bortfaldet, fordi pågældende også har haft indtægt fra egen erhvervsvirksomhed.
Denne ordning ønsker vi forbedret, således at en iværksætter skal have mulighed for at videreføre en etableringskonto 5 år efter, at pågældende har startet sin egen virksomhed - det er det fjerde punkt - ligesom det bør være muligt at opspare 40 pct. af lønindtægt for lønarbejde uden for virksomheden eller lønindtægt henholdsvis -overskud fra den nystartede virksomhed med ret til at fratrække indskuddet ved opgørelsen af en skattepligtig indkomst.
Hermed forbedres iværksætterens muligheder for at have et tilstrækkeligt kapitalgrundlag til at kunne overleve de første vanskelige år med en nystartet virksomhed.
Det er en ændring i forhold til de gældende regler, hvorefter det er en betingelse for at anse etableringen af selvstændig erhvervsvirksomhed for at have fundet sted, at kontohaveren eller ægtefællen deltager med en personlig arbejdsindsats i et ikke uvæsentligt omgang.
Alt i alt er der tale om en række forbedringer af mulighederne for via en etableringskonto at starte selvstændig virksomhed også i en senere alder, hvor iværksætteren netop har opnået stor viden inden for sit forretningsområde.
Ofte sker det jo, at det er den ældre medarbejder, som først bliver afskediget, hvis en virksomhed må indskrænke.
Det betyder tit, at det bliver svært at finde nyt arbejde for medarbejderen, men her vil han så have en mulighed for via det kapitale grundlag fra en etableringskonto at kunne starte selvstændig virksomhed på det erfaringsgrundlag, som han gennem et langt arbejdsliv har opbygget.
Og også af den grund bør der være forbedrede muligheder for at starte selvstændig virksomhed i en sen alder.
Som medforslagsstiller kan Dansk Folkeparti naturligvis anbefale beslutningsforslaget til vedtagelse.
Ole Hækkerup (S), 2001-10-25:
Jeg skal blot kommentere på det, som hr. Flemming Hansen sagde om, hvorvidt det var forkert at markere sig i politik.
Jeg skal jo ikke opkaste mig til dommer over, hvordan andre skal fungere, men nej, jeg synes ikke, det er forkert at markere sig i politik, men politik er jo også en prioritering, og derfor må man selvfølgelig også sige, hvorfra dækningen skal komme, eller i hvert fald sige eller skrive det i forslaget, hvis man for nærværende ikke har en finansieringsmodel på plads, synes jeg som minimum.
Det er et princip, som jeg synes det er godt at have.
Men derudover vil jeg gerne, jeg ved ikke, om man skal takke hr. Flemming Hansen for enigheden om, at det her med efterbeskatningsordningerne, efterbeskatningsniveauet, skal fungere sådan, at vi ikke ender med at have et spekulativt objekt; at det ikke er noget, man kan spekulere i.
Jeg tvivler med hensyn til aldersspørgsmålet - og det opholdt hr. Flemming Hansen sig en del ved - på det virkelige omfang, men jeg synes da, det er noget, vi kan afdække i det videre arbejde i udvalget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-25:
Man kan begynde med at stille det spørgsmål: Har vi rigeligt med selvstændige virksomheder i Danmark, eller vil det være ønskeligt med lidt flere?
Man kunne også sige: Hvis vi sammenligner Danmark med en række af vore nabolande, vi kan tage de forskellige EU-lande, hvordan ligger vi så? Ja, så mangler vi faktisk iværksættere.
egen virksomhed.
Derfor mener jeg, at sigtet med dette forslag er godt og rigtigt.
Vi vil gerne have lidt flere selvstændige, vi vil gerne have lidt flere iværksættere, og derfor er medicinen også rigtig, nemlig at gøre det lidt mere gunstigt, komme med lidt flere tilskyndelser til, at man etablerer selvstændig erhvervsvirksomhed.
Dog er der ét af punkterne, jeg har kigget lidt nærmere på, og det er det med aldersgrænsen, hvor etableringskontoen skal kunne anvendes, til kontohaveren fylder 65 år.
Det synes jeg er lige højt nok.
Jeg er enig i, at den nuværende grænse naturligt bør løftes, men jeg synes da nok, at 65 år er sådan lige i overkanten.
Hvis man havde landet på 60 år eller måske 55-60 år, havde det virket lidt mere realistisk, men det kan vi jo se på under udvalgsarbejdet.
Ellers kan vi støtte intentionerne i forslaget.
Vi kan også støtte de tilskyndelser, der ligger under de øvrige punkter, og så kunne vi måske forhandle lidt om, hvor aldersgrænsen vil være mest hensigtsmæssig at sætte.
Vi kan ellers støtte forslaget.