runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Jeg er nu ikke så sikker på, at et besøg i Irak vil muliggøre en meningsmåling, hvor man – men det venter jeg da spændt på at statsministeren gør – går rundt og spørger irakerne; jeg tror, det er noget lidt andet, man laver, når man er på besøg i Irak.
Men de tal, jeg refererer, er fra den undersøgelse, som er gengivet af Ritzau, og det er jeg jo nødt til at gøre, når jeg ikke kan få adgang til undersøgelsen.
Det har vi bedt om, men fået afslag på.
Men jeg er glad for, at statsministeren siger – sådan forstod jeg statsministeren – at så får vi alligevel undersøgelsen efter diskussionen i dag.
Jeg vil godt lige høre statsministeren, om det var rigtigt opfattet, at vi efter diskussionen i dag får undersøgelsen.
Men i forhold til Ritzaus meldinger citerede jeg fra Ritzaus artikel fra i mandags, hvor man skriver: »I det britiskkontrollerede Sydirak, hvor også de danske styrker holder til, støtter hele 65 procent af de adspurgte op om væbnede angreb på de udenlandske styrker.«
Det er jo det, jeg har at henholde mig til, for jeg har ikke adgang til det detaljerede kig ind i rapporten, men det får jeg forhåbentlig.
Men vil statsministeren medgive, at 65 pct. støtter, og så kan vi skændes om, hvor de 65 pct. er afgrænset?
Og er det ikke stadig væk forrygende tæt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Hr. Villy Søvndal har stillet et meget interessant spørgsmål her, som indeholder en meget, meget betydelig fejl.
Det er ganske enkelt fuldstændig forkert, lodret forkert.
Lad mig først sige, at i det danske ansvarsområde, som udelukkende befinder sig i Basraprovinsen, er der faktisk en faldende folkelig opbakning til angreb på koalitionen.
Den seneste måling viser, at godt 15 pct. finder det i orden – jeg har tidligere i dag nævnt det tal – at foretage voldelige angreb på koalitionen, og det tal er faktisk faldet fra omkring 20 pct. tidligere på sommeren.
Så udviklingen er helt anderledes end den, som hr. Villy Søvndal forsøger at beskrive.
Det siger altså noget om, at der er et stort flertal i befolkningen i de sydlige provinser, som ikke billiger terroristernes væbnede kamp.
Det tal på 65 pct., som hr. Villy Søvndal refererer, er for en bestemt provins, Maisan, som er det britiske ansvarsområde, og når hr. Villy Søvndal bytter om på tallene, kan det jo nok skyldes, at han ikke har fundet tid til at besøge Irak og heller ikke de danske tropper.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Men jeg vil i forlængelse af det sidste spørgsmål spørge: Vi ser nu en række lande trække sig fra det, statsministeren betegner som koalitionen – man kunne også tale om præsident Bushs stadig mindre gruppe af tilknyttede lande, Norge har senest trukket sig, før det Spanien, før det en række sydamerikanske lande, en række europæiske lande – og tror statsministeren så ikke, at når koalitionen bliver så smal, at den vel efterhånden stort set kun består af statsministeren og hans gode ven Bush og Blair og ganske få mere, så er det, fordi det tal, at 82 pct. af den irakiske befolkning siger nej, har overbevist regeringerne i en række lande om, at det her er en mission, der har meget ringe udsigt til nogen sinde at lykkes?
»Vil statsministeren vurdere fremskridtsmulighederne i Irak i lyset af den meningsmåling, som The Sunday Telegraph refererer det britiske forsvarsministerium for at have fået foretaget, og som viser, at 82 pct. af de adspurgte irakere er stærkt imod tilstedeværelsen af britiske og amerikanske soldater, 72 pct. siger, at de ingen tillid har til de udenlandske styrker, 67 pct. siger, at soldaterne gør dem mindre trygge, og 65 pct. sympatiserer med den væbnede modstandskamp, også i det område, hvor danske soldater opererer?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Må jeg minde om, at Irak faktisk har en regering, som er udsprunget af et lovligt valgt parlament, et parlament, som er valgt i et frit og demokratisk valg med overraskende stor valgdeltagelse på trods af terroristernes trusler.
Og det er denne lovligt valgte regering – en regering, som er godkendt af FN – som har bedt om, at bl.a. Danmark er i Irak, men at den internationale koalition i det hele taget er i Irak og forbliver i Irak, indtil irakerne er i stand til at tage hånd om egen situation.
Det er den kendsgerning, som hr. Villy Søvndal og hr. Holger K. Nielsen overhovedet ikke vil forholde sig til.
Man lader, som om vi er der i et tomrum.
Det er vi jo ikke.
Vi er der efter anmodning fra en lovlig irakisk regering, som er valgt af befolkningen.
Vi er der på baggrund af et FN-mandat, som SF altid har ønsket skal være grundlaget.
Ja, der er oven i købet i FN-resolutionen en opfordring til det internationale samfund om at hjælpe Irak med udviklingen frem mod demokrati.
Her ser vi så SF i virkeligheden se væk fra, hvad FN har opfordret til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Jeg vil godt lige prøve at gøre regnebrættet op efter det her spørgsmål, hvor jeg synes, at vi møder en stadig mere trængt statsminister, som dog kom med den indrømmelse, der var bemærkelsesværdig, at terroren er vokset under det nuværende styre.
Det ville også være dumt at modsige, for hver måned melder om flere dræbte end den forudgående måned, og så er der den melding om alt det, hr. Holger K. Nielsen har været inde på, at 67 pct. af befolkningen føler sig mindre trygge osv. osv.
Altså har statsministeren en rigtig dårlig sag.
Han siger til gengæld, at han har en meget klar strategi.
Problemet med den strategi er, at det store flertal af den irakiske befolkning er imod ifølge den undersøgelse, der ligger.
Jeg forstod så på statsministeren, at det dog ikke skal forhindre, at når vi kommer til januar, så mener statsministeren – og jeg vil bare høre, om jeg har hørt rigtigt – at den nuværende indsats skal forlænges.
Er det virkelig statsministerens holdning, at selv i en situation, hvor 82 pct. af irakerne siger nej, skal indsatsen forlænges?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-02:
Jamen det er da nogle fantastiske argumenter, vi hører her, må jeg sige.
Statsministeren siger, at tilliden i den irakiske befolkning til sikkerhedsstyrkerne er stigende.
Javel, men så kunne det måske også være en god idé, at den var det hos de britiske soldater, men det er den tilsyneladende ikke.
Det er muligt, at den politiaktion i Basra har højnet tilliden i den irakiske befolkning til de irakiske sikkerhedsstyrker.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jamen det er jo lige før man kunne få den tanke, at det er det, hr. Ole Sohn er ude på, for hvad er hr. Ole Sohns svar på alt der her?
Mit svar er, at vi må fortsætte indsatsen, at vi må prøve inden for den ramme, vi nu har stillet til rådighed, at lægge så meget vægt på civil genopbygning som overhovedet muligt.
Vi har besluttet med et bredt flertal her i Folketinget og med støtte af et FN-mandat at have 530 soldater i Irak.
Jeg så meget gerne, at vi kunne lave endnu mere civil genopbygning, absolut, det vil jeg gerne sige, meget mere, men vi er jo nødt til hele tiden at tage hensyn til sikkerhedssituationen, og der er det, jeg ikke forstår, at hr. Ole Sohn hele tiden skyder på koalitionen, skyder på de danske soldater, i stedet for at skyde på de terrorister, hvis terrorangreb er årsagen til, at det ikke er muligt at lave mere civil genopbygning, og hvis terrorangreb gang på gang er årsag til, at man ødelægger den civile genopbygning, der er gennemført.
Jeg synes ærligt talt, hr. Ole Sohn skulle angribe terroristerne frem for koalitionen.
Jeg er nødt til at gentage: Det er simpelt hen forkert, det, hr. Ole Sohn siger.
Det er en fuldstændig fejltolkning af tallene.
Det er jo rigtigt, at et stort flertal af irakerne, når de bliver spurgt, siger, at de ønsker, at de internationale tropper skal ud af landet.
Jamen hvis jeg var iraker, ville jeg da også svare det.
Så det er da meget naturligt, at den irakiske befolkning siger: Vi vil være herrer i eget hus.
Alt andet ville da være underligt.
Men hr. Ole Sohn bliver ved med at påstå, at angrebene på koalitionen har stærk opbakning i befolkningen.
Det passer ikke!
De seneste tal fra samme undersøgelse, som hr. Ole Sohn refererer til, viser, at kun 15 pct. af befolkningen synes, det er i orden at angribe koalitionen.
Der er i øvrigt et fald i, hvor mange irakere der synes, det er i orden.
Så jeg er simpelt hen nødt til at afvise den falske fremstilling, som hr. Ole Sohn og andre nu prøver at komme med.
Det er ganske enkelt usandt.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-02:
Nu må man jo ikke klappe her i salen, men jeg vil sige, at det klør lidt i hænderne, når jeg hører det, statsministeren siger.
Jeg kunne ikke være mere enig.
Derfor vil jeg også spørge, om ikke det gør indtryk på statsministeren, at Socialdemokratiet, som er en del af det flertal, statsministeren har baseret sit mandat på i forbindelse med Tyrkietforhandlingerne, åbenbart mener, at man fra politisk hold klart skal censurere, hvad der er ytringsfrihed, at man skal have nogle kriterier ind om, at man ikke må krænke, at man skal tage særlige religiøse hensyn, og at det er i den ramme, vi skal forstå ytringsfriheden.
Det synes jeg i hvert fald at statsministeren burde tage op til eftertanke, næste gang han baserer sit flertal på Socialdemokratiet i de her sager.
Men jeg fik ikke rigtig svar på det spørgsmål, som jeg stillede til statsministeren i forbindelse med, at statsministeren jo gentagne gange har sagt, at optagelsesforhandlingerne primært er for at få Tyrkiet til at vende ansigtet mod Vesteuropa og ryggen til fundamentalisterne: Er det her brev, som altså er skrevet sammen med Iran, Egypten, Saudi-Arabien og Pakistan, et udtryk for, at Tyrkiet vender ansigtet mod Vesteuropa eller ansigtet mod fundamentaliststaterne?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-02:
Skal det så forstås sådan, at hvis den tyrkiske regering yderligere forsøger at inducere den danske statsminister eller andre regeringsledere i EU til at indskrænke vores frihedsrettigheder, så vil statsministeren overveje at tage den paragraf i forhandlingsdokumentet i anvendelse og simpelt hen afbryde forhandlingerne?
Jeg mener, det har jo været et afgørende argument fra statsministeren, at ved at indlede optagelsesforhandlinger kunne man få Tyrkiet til at vende blikket mod vest i stedet for at vende det mod det fundamentalistiske Mellemøsten, det har været det argument, jeg har forstået at statsministeren og andre har brugt.
Men det, vi ser her, er jo altså et Tyrkiet, der med underskriften allierer sig med Iran, Egypten, Saudi-Arabien og Pakistan, altså nogle af de mest fundamentalistiske muslimske lande, vi overhovedet har.
Får det ikke statsministeren til at reflektere over, at det måske er svært at få Tyrkiet til at vende ansigtet mod vest, som man egentlig havde ønsket, og som egentlig var udgangspunktet, hele det sikkerhedspolitiske udgangspunkt for, at man så kraftigt ønskede at få optagelsesforhandlingerne sat i gang?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jo, det er klart, at det forhold, at et ansøgerlands ambassadør er medunderskriver på et brev, som direkte opfordrer et lands statsminister til at gribe ind over for pressen, giver anledning til øget opmærksomhed over for det pågældende ansøgerland, det er klart.
Men det er der jo så i øvrigt heller ikke så meget nyt i, for allerede i den ramme, EU har sat op for forhandlingerne med Tyrkiet, er det fastslået, at der er en indbygget mulighed for at afbryde forhandlingerne ved grov og vedvarende overtrædelse af principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne samt de grundlæggende frihedsrettigheder, så det er allerede slået fast i det grundlag, der er lagt for forhandlingerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-02:
Jeg havde ikke nogen forventning om, at statsministeren ville sige, at man skulle afbryde optagelsesforhandlingerne, selv om det er det, Dansk Folkeparti ubetinget har foreslået.
Men jeg kunne godt lide at vide, om ikke statsministeren er enig i, at man i hvert fald bør være mere opmærksom på det her problem, end man tidligere har været.
Altså, det siger jo noget ret fundamentalt om den tyrkiske stats mentalitet.
Én ting er, at man groft krænker ytringsfriheden i sit eget samfund i Tyrkiet, men en anden ting er jo altså, at den tyrkiske regering gennem sin ambassadør oven i købet beder den danske statsminister om groft at krænke ytringsfriheden i Danmark.
Det er, som om Tyrkiet har den opfattelse, at det er EU, der skal optages i Tyrkiet, at det er os, der skal ændre vore fundamentale frihedsrettigheder, og det er os, der skal tilpasse vores ytringsfrihedsrettigheder til det, som Tyrkiet ønsker.
Synes statsministeren ikke på den baggrund, at der er grund til at være øget fokuseret på netop ytringsfriheden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jeg vil gerne slå fast, at jeg finder, det er en meget beklagelig sag, men den tyrkiske ambassadørs medunderskrift på den konkrete henvendelse fra forleden rokker ikke ved de igangsatte optagelsesforhandlinger med Tyrkiet.
Men jeg vil godt samtidig understrege, at et land kun kan blive medlem af EU, hvis landet opfylder de såkaldte Københavnskriterier, og det vil sige garanti for demokrati, for retsstatsforhold, for menneskerettigheder og respekt for beskyttelse af mindretal, og det betyder selvfølgelig også, at et land skal respektere ytringsfriheden fuldt og helt.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-02:
Vi var jo her i sidste uge vidne til en stor misere i forbindelse med den tyrkiske ambassadør, der var medunderskriver på et brev til statsministeren, hvor man bad om, at statsministeren skulle gribe ind mod pressefriheden, mod ytringsfriheden her i landet, og jeg var meget glad for at se en resolut statsminister afvise den anmodning.
Men nu er det jo sådan, at statsministeren er varm tilhænger af de optagelsesforhandlinger, der foregår i øjeblikket med den tyrkiske regering, og det er jo kommet frem, bl.a. refereret i Berlingske Tidende den 27. oktober 2005, at det brev, som den tyrkiske ambassadør altså er medunderskriver på, rent faktisk er sanktioneret af den tyrkiske regering.
Derfor vil jeg gerne høre, om ikke det vil give anledning til nogle overvejelser i forbindelse med de optagelsesforhandlinger, som statsministeren i hvert fald støtter, med den tyrkiske regering.
»Mener statsministeren, at det skal have konsekvenser og i givet fald hvilke for de tyrkiske optagelsesforhandlinger, at den tyrkiske ambassadør i Danmark, Fügen Ok, er medunderskriver på en anmodning til statsministeren om at gribe ind over for Jyllands-Posten, der har bragt billeder af profeten Muhammed?«
Skriftlig begrundelse
Efter spørgerens opfattelse har Tyrkiet med underskriften sat sig uden for det demokratiske selskab.
Det er uacceptabelt, at Tyrkiet, der fremhæver sig selv som et godt eksempel på sekularisme, ikke respekterer ytringsfriheden.
Hverken i Danmark eller noget andet sted kan det accepteres, at ytringsfriheden skal indskrænkes af religiøse hensyn.
Dansk Folkeparti har gentagne gange peget på de alvorlige problemer med overholdelse af frihedsrettigheder, som præger det tyrkiske samfund.
Denne sag er blot endnu et eksempel, som er afslørende over for landets islamistiske sympatier.
Tyrkiet har tydeligvis alvorlige problemer med at forstå og overholde ytringsfriheden.
Det viser denne sag, ligesom sagen om den tyrkiske forfatter Orhan Pamuk, der for tiden er under tiltale for at kræve de tyrkiske tropper trukket ud af Cypern, viser, at landet på ingen måde hører hjemme i EU.
Det er forunderligt, at EU, der altid smykker sig med flotte ord om menneskerettigheder og demokrati, har besluttet at indlede optagelsesforhandlinger stik imod de europæiske befolkningers ønsker.
På denne baggrund bedes statsministeren oplyse, om ikke han er enig i, at sagen om Fügen Oks underskrift bør få konsekvenser for de igangværende optagelsesforhandlinger.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Prøv nu at tænke på, at det faktisk går ret godt i dansk økonomi.
Prøv at tænke på, hvis hr. Bjarne Laustsen nu rejser rundt og laver en positiv reklame for Nordjylland og fortæller, at det går bedre i Nordjylland, at Nordjylland er et godt sted at være, at der i Nordjylland er gode muligheder for at drive noget virksomhed, prøv at tænke på, hvilken anderledes optimistisk stemning det kunne give i Nordjylland, frem for at hr. Bjarne Laustsen onsdag efter onsdag kommer herned og fortæller om, hvor skidt det går i Nordjylland.
Det er da ikke sådan en reklame, der giver folk lyst til at rejse til Nordjylland.
Derfor synes jeg, at hr. Bjarne Laustsen måske skulle overveje en mere positiv holdning til Nordjylland og en mere positiv holdning i det hele taget.
Jeg tror, at Nordjylland ville være bedre tjent med det, så meget mere som det går bedre og bedre i Danmark, og det gør det også i Nordjylland.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Hr. Per Clausen må meget undskylde, at jeg har svært ved at tage kritikken alvorligt.
Hr. Per Clausen er jo altid kritisk, det gælder i øvrigt også for en vis anden parts vedkommende: hr. Bjarne Laustsen.
Først blev regeringen kritiseret sønder og sammen for, at den ikke gjorde nok for at skabe mere beskæftigelse, arbejdsløsheden steg, og så var det galt.
Så satte regeringen forskellige initiativer i gang, og det kombineret med en almindelig god økonomisk udvikling i verden omkring os har så gjort, at der nu rigtig er kul på dansk økonomi, og nu kan hr. Per Clausen så også være utilfreds, nu kan hr. Per Clausen så også kritisere.
Nu kritiserer hr. Per Clausen så bare, at regeringen ikke har gjort nok for at sikre, at de ledige så kan komme i de job, der nu er rundtomkring.
Altså, helt ærligt, jeg kan ikke tage det helt alvorligt.
Det eneste, man kan sige er en fast linje fra hr. Per Clausens side, er kritik, kritik, kritik.
Per Clausen (EL), 2005-11-02:
Det er jeg sådan set meget glad for at høre, for i al almindelighed har man jo indtryk af, at det er opstramninger over for de arbejdsløse, som er på dagsordenen.
Jeg kan forstå, at vi også der har misforstået beskæftigelsesministeren.
Men jeg synes også, at det ville være rart, hvis statsministeren her kunne erkende, at når der i dag findes problemer med at besætte stillinger, samtidig med at der er mange arbejdsløse, så er forklaringen jo, at man har ført en utilstrækkelig arbejdsmarkedspolitik de sidste 10-15 år, og at den nuværende statsminister har været medansvarlig og været med i samtlige de forlig, der er lavet omkring arbejdsmarkedspolitikken i Danmark, i øvrigt sammen med hr. Bjarne Laustsen.
Der deler de jo ansvaret for de ting, der er sket.
Og det er jo det, der er forklaringen på, at vi indimellem kommer i den lidt absurde situation, at der er ledige stillinger, men at vi ikke har den arbejdskraft, der kan løfte opgaverne.
Det ville i den situation være bedre at være selvkritisk over for sin egen arbejdsmarkedspolitik end at begynde at tale om, at der skulle være nogle arbejdsløse, der ikke ønsker at arbejde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jeg tror, man skal sætte ind med en bred vifte af initiativer for at sikre, at der er den tilstrækkelige arbejdskraft til rådighed.
Det handler selvfølgelig om uddannelse, opkvalificering, efteruddannelse.
Det handler om at sikre, at alle mennesker, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse eller kontanthjælp som ledige, reelt står til rådighed til gengæld for at få de ydelser.
Så jeg tror, der er tale om en bred vifte af initiativer for at sikre, at der altid er den arbejdskraft til rådighed, der er brug for.
Per Clausen (EL), 2005-11-02:
Jeg kan forstå på statsministeren, at han ikke mener, det er noget problem, at beskæftigelsesministeren viderebringer fuldstændig ubekræftede forlydender, som om det var kendsgerninger, og giver det den autoritet, som beskæftigelsesministeren jo kan give det.
Det har statsministeren ikke nogen bemærkninger til, og det synes jeg måske er en lille smule bemærkelsesværdigt, når statsministeren indimellem har haft behov for at markere noget over for andre ministre.
Men jeg skal jo ikke blande mig i, om statsministeren mener, at beskæftigelsesministeren skal have længere snor end andre ministre, men bare konstatere, at det sådan set i dag bekræftes, at det var et ubekræftet forlydende, der blev viderebragt.
Man kan så undre sig over hvorfor, og der synes jeg måske, at et af kerneproblemerne her er, at vi aldrig diskuterer, hvorfor der kan være mange arbejdsløse, samtidig med at der er relativt få ledige stillinger, som ikke kan besættes.
Det kunne jo være den arbejdsmarkedspolitik, som statsministeren har haft et medansvar for igennem mange, mange år, der ikke har været i stand til at sikre den fornødne efteruddannelse, og det er måske dér, vi skulle tage fat, i stedet for at køre løs med, om de arbejdsløse vil arbejde eller ikke arbejde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Hvis vi kigger på det historiske, har hr. Bjarne Laustsen da ret i, at der har været en besværlig situation i Nordjylland og måske stadig væk er det nogle steder, men jeg tror også, hr. Bjarne Laustsen må give mig ret i, at også i Nordjylland går det bedre nu.
Der er faktisk også kommet gang i hjulene i Nordjylland.
Hvis vi så tager fat på det her problem med mangel på arbejdskraft osv., er jeg af den opfattelse i forbindelse med den jammer, der nu lyder over, at det nu går godt med økonomien, og at der er mangel på arbejdskraft nogle steder, at jeg altså ikke betragter det som noget stort problem.
Tværtimod synes jeg, det er entydigt positivt, at det går godt.
Det er klart, at det jo drejer sig om at få sådan nogle job besat.
Der er altså arbejdsgivere visse steder, som prøver at få medarbejdere, som de jo så ikke har kunnet få.
Og det er jo det problem, vi skal have løst.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-02:
Han burde komme derop igen, ellers kan han slå op i nogle statistikker.
Desværre er der lige kommet en topti – desværre fra bunden – der dokumenterer, at fire af de nordjyske kommuner er blandt de ti kommuner i landet, der har den højeste ledighed.
Nogle steder har vi næsten op imod 10 pct. arbejdsløse.
Han bad fødevareministeren om at svare.
Det kommer der ikke rigtig noget ud af.
Jeg er enig med statsministeren i, at hvis der er enkelte virksomheder, der mangler folk, så kan det være, det er, fordi de har glemt at efteruddanne eller tage lærlinge ind.
Det er et rent luksusproblem.
Det er statsministeren citeret for i dag.
Men skulle man ikke i stedet for at bruge kræfter på udokumenterede påstande sørge for, at de arbejdsløse fik uddannelse og omskoling, hvor der måtte være behov for det i fremtiden?
Det er da helt uforståeligt, at en regeringschef ikke sørger for at få det forhold i orden, at vi har arbejdsløse, og at der er virksomheder, som man påstår mangler folk.
Det ville da klæde statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jeg må fuldstændig afvise påstanden om, at vi er ude på at genere de arbejdsløse.
Tværtimod går det jo heldigvis bedre i dansk økonomi.
Der bliver faktisk færre og færre arbejdsløse.
Ja, vi er kommet så vidt nu, at vi reelt er nede på den laveste ledighed siden engang i 1970'erne.
Det må da glæde hr. Bjarne Laustsen.
Nu er der så oven i købet flere steder, hvor der er brancher, der begynder at klage over mangel på arbejdskraft.
Jeg vil slet ikke gå ind i den konkrete diskussion om Nordjylland.
Jeg tror, det er meget forskelligt rundtomkring.
Jeg vil bare sige generelt, at hr. Bjarne Laustsen jo burde glæde sig over, hvor godt det går.
Beskæftigelsen stiger, og ledigheden er den laveste i 30 år.
Og skulle vi så ikke holde os til det, som sagen drejer sig om, nemlig at det faktisk går godt i Danmark?