runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2005-03-02:
For os Konservative
er det af afgørende betydning, at vi har et højt fagligt niveau i vores grundskoler, og at alle børn får et solidt fagligt fundament for fortsat uddannelse og beskæftigelse.
Vi er også meget optaget af at sikre en god integration.
Vi er grundlæggende meget tilfredse med den danske skoletradition, som gør, at vi har mulighed for at have frie skoler, og derfor ønsker vi også at bevare og værne om friskolerne.
Som samfund har vi dog en pligt til at sikre, at alle børn i det her land bliver undervist på et højt fagligt niveau.
Vi skal også sikre, at alle børn, der forlader vores skoler, kan læse, regne og skrive – modsat af, hvad PISA-undersøgelsen jo desværre har vist.
Når det handler om de frie skoler, må opgaven nødvendigvis være at finde balancen imellem det frihedssøgende, der ligger til grund for de frie skoler, og samfundets grundlæggende krav til uddannelse og tilsyn.
Målet er at øge kvaliteten af undervisningen i friskolerne.
Vi mener, at forældrene og eleverne nu får mulighed for at få indsigt både i indholdet og kvaliteten af den undervisning, der foregår på skolen.
De får også mulighed for at følge med i, om deres barn tilegner sig de nødvendige færdigheder og får den undervisning, der er behov for.
Vi mener også, det er en hjælp til skolerne.
De undgår nemlig at havne i en situation, hvor der er tvivl om, hvorvidt deres undervisning står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Nu får de noget meget konkret at forholde sig til.
Også forældrekredsens tilsyn med friskolerne bliver nemmere, når de også får helt konkrete mål og planer at forholde sig til.
Vi glæder os over, at vi nu også stiller krav om, at det ikke kun er skolelederne, men også både lærerne, bestyrelsesmedlemmerne og de forældrevalgte tilsynsførende, der skal beherske dansk i skrift og tale.
Det skal i hvert fald ikke være sproglige barrierer, der forhindrer dem i at udføre deres arbejde ordentligt og rigtigt.
Alt i alt ser vi frem til, at vi med det her lovforslag øger kvalitetsniveauet i de frie grundskoler, og derfor kan vi støtte forslaget.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Lad mig sige det på denne måde: Det, der er væsentligt for Dansk Folkeparti, er netop, at man skal bevare åndsfriheden til selv at kunne vælge det, som skal være en friskoles grundholdning.
Det kan faktisk ikke siges mere klart her oppe fra talerstolen.
Søren Krarup (DF), 2005-03-02:
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål, der er i forlængelse af hendes egen tale, idet jeg vil spørge: Er ordføreren ikke enig med mig i, at det, sagen drejer sig om, er, at den sidste del af formålsparagraffen er en rent ideologisk bestemmelse, hvor frihed og folkestyre for så vidt er en negativ bestemmelse – det fastsætter altså, hvilke ting der ikke må overtrædes – hvorimod positivt at tale om en bestemt ideologisk holdning netop er ensbetydende med at binde en friskole til en ideologisk formålsparagraf, som ophæver åndsfriheden?
Jeg vil spørge fru Louise Frevert, for jeg ved for så vidt godt, hvad svaret er: Er det ikke lige præcis den sondring, der er afgørende i det spørgsmål?
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Det, som jeg hele tiden har sagt, er, at den ordlyd, der står her i § 1, stk. 1, 4. pkt., og det, der relaterer til det i lovforslagets bemærkninger, selvfølgelig vil være gældende fra samme udgangspunkt og samme synspunkt.
Så det er klart, at det er noget af det, som jeg bliver nødt til at diskutere senere med ministeren hvad man har tænkt sig at gøre ved, sådan at det ikke eksplicit er en del af lovforslaget, men at man får indarbejdet det i helheden i selve lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
I givet fald forstår jeg ikke, hvordan Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, for det står jo meget omhyggeligt i bemærkningerne, at man ikke kan drive skole, hvis man mener, at manden er kvinden overlegen.
Selv om man bibringer eleverne principperne for ligestilling osv. osv., må man ikke drive en skole på det grundlag.
Det synes jeg alligevel er tankevækkende, når man bemærker ordførerens optagethed af, at der skal være en holdningsmæssig frihed i den måde, som skolen drives på, og når det står eksplicit i bemærkningerne, at man ikke kan drive en skole, hvis det er ens grundindstilling, at manden er kvinden overlegen.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Jeg siger, at det ikke er indholdet som sådan, vi opponerer imod.
Vi opponerer imod omklamringen i ordlyden her i § 1, stk. 1, 4. pkt.
Det er det, jeg opponerer imod.
Vi skal heller ikke begynde at klandre åndsfriheden i Danmark.
Vi har en åndsfrihed her til lige nøjagtig ikke at trænge ind på de holdninger, som en friskole kan blive etableret under.
Det er det, der er væsentligt for os i Dansk Folkeparti.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Det synes jeg er meget interessant: at man har en dyb bekymring på det faglige område, men at man ikke på samme måde synes, det er vigtigt, at eleverne ved, hvad det er, der er fundamentalt og gældende dansk lovgivning.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at menneskerettighederne er en del af dansk lovgivning og dermed en del af dansk ret.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Hvordan det bliver forstået, bliver jo for fru Pernille Frahms egen regning.
Det, som vi i Dansk Folkeparti mener, er, at vi ikke behøver at have en form for 68-omklamring lige netop af friskolernes egen frihed til at kunne vælge.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor vi skal have sådan en langhåret diskussion af det her.
Hvorfor kan man ikke i stedet for – ligesom man har gjort i bekendtgørelsen dateret den 5. juli 2004, hvor man netop ikke har taget det med – lade være med at tage det med?
For i selve bekendtgørelsen, som er dateret for et halvt år siden, står der nemlig nøjagtig, at skolerne skal forberede eleverne til at leve i et samfund med frihed og folkestyre.
Det er fuldstændig unødvendigt i denne her sammenhæng, for det indgår i det almindelige dannelsesgrundlag hos friskolerne.
Pernille Frahm (SF), 2005-03-02:
Man griber jo straks lovforslaget for at finde ud af, hvad det er, Dansk Folkeparti vil have taget ud, og det er: »samt udvikle og styrke elevernes kendskab til og respekt for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene.«
Nu var fru Louise Frevert før så bekymret over, at børn, der flyttede rundt i landet, måske opdagede, at niveauet var forskelligt fra landsdel til landsdel, og derfor var det så vigtigt, at man sendte nogle centrale krav.
Hvad nu med de her krav, når børnene flytter rundt?
Synes fru Louise Frevert og Dansk Folkeparti, at det er fuldstændig ligegyldigt, og at man der ikke behøver at leve op til nogle fælles normsæt fra landsdel til landsdel?
Der må man gerne gøre, som man vil.
Der må man gerne stikke børnene nogle andre ting i hovedet end de her meget væsentlige punkter, der står her.
Carsten Hansen (S), 2005-03-02:
Men derfor er jeg også enig i, at der bør være nogle slutmål med hensyn til, hvad man skal nå, og så er det frivilligt, om man tager de der prøver.
Må jeg så ikke sige, at der er et andet område, som fru Tina Nedergaard ikke var inde på, men som jeg er dybt bekymret over vedrørende de frie grundskoler, og det er faktisk vores børn med anden etnisk baggrund, hvor der for det første ikke er ret mange, der underviser i det som linjefag, og for det andet, at det viser sig, at der har været meget dårlige resultater.
Der tror jeg, at vi i fællesskab kan hjælpe friskolerne med at leve op til kravene, for de undersøgelser, der er fremlagt her, viser jo, at der er et stort problem med hensyn til at tage det alvorligt.
Man synes jo faktisk selv fra friskolerne, at det er et stort problem at komme videre ad den vej, men også at finde ud af, hvordan man samarbejder med forældre, hvor børnene har anden etnisk baggrund, og hvor forældrene selvfølgelig også har det.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
I forlængelse af hr. Carsten Hansens ordførertale og de deraf afledte bemærkninger fra fru Margrethe Vestager, hvor der er en dialog om fagligheden og niveauerne med udgangspunkt i lovforslagets skala over nogle karakterer, så vil jeg bare spørge hr. Carsten Hansen, om ikke den socialdemokratiske ordfører kan bekræfte, at et af problemerne i dag jo netop er, at mange elever i friskolerne netop ikke benytter sig af afgangsprøverne, og at vi derfor end ikke har generelle karaktergennemsnit at forholde os til i forhold til disse skoler, og at det derfor netop af denne årsag også kan være meget, meget væsentligt, at vi ikke alene får nogle delmål i forløbet, men i høj grad jo også får et slutmål, som sætter en forventning fra samfundets side om, at man som minimum når op på samme niveau, som man gør i folkeskolen.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Jeg må altså indrømme, at jeg ikke opfatter det så sort og hvidt, som fru Margrethe Vestager gør.
Inden man kommer dertil, hvor man giver en såkaldt smiley – lad os nu tage udgangspunkt i, at det bliver smileyen, vi vil bruge – vil det jo ikke være smileyen, som på en skala fra et til fem vil være det, som er vurderingen af institutionen.
Der vil jo ligge en masse andre ting til grund for, at man har vurderet skolen, bl.a. også nogle af de ting, der står her i lovforslaget.
Så jeg er slet ikke utryg ved det.
Men det er da noget, som man kan stille nogle meget konstruktive og givtige spørgsmål om under udvalgsbehandlingen.
Som jeg har opfattet det, vil det i første omgang være overskueligt at se, hvilken smiley der er; en form for mærkat på skolen.
Hvad er der galt i det?
Jeg ser det da som et konkurrencemoment, at man har de der smileys, eller hvad man skal kalde det.
Altså små børn får en, to eller tre stjerner, hvis de har været dygtige.
Så det er overskueligt for forældre at kunne se, hvad skolen egentlig er mærket med.
Men det er jo ikke det eneste, der ligger til grund for vurderingen af institutionen.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg ville ikke gå så let hen over det, hvis jeg var Dansk Folkepartis ordfører, for der er endda en uddybning af, hvordan man kunne anvende de her smileys i forhold til præstationen: Hvis det er en gennemsnitspræstation i forhold til det, som skolen burde præstere, er det en sur smiley.
Der er så forskellige overvejelser om, hvorvidt man skal have tre eller fire smileys, eller om man skal have tal i stedet for.
Når jeg tager det frem her, er det jo, fordi jeg synes, at det egentlig meget udmærket opsummerer, hvad der er grundproblemet med det her forslag, nemlig forestillingen om, at man kan vurdere en skole gennem nogle statistikker offentliggjort på internettet.
For jeg tror, at både fru Louise Frevert og jeg har en anden oplevelse af, hvad der karakteriserer en god skole end det, der kan opsummeres i et glad eller surt symbol.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Nu vil jeg jo ikke anse lige netop det afsnit, som fru Margrethe Vestager hentyder til, som et primært afsnit i lovforslaget, og jeg har altså ikke opfattet det på den måde, som De Radikales ordfører har.
Jeg har faktisk opfattet det på den måde, at man giver skolen eller institutionen en smiley for at kunne se, om det er en skole, som man synes er god at komme til eller ikke god at komme til.
Men at bruge det som eneste indikator for en vurdering af en institution kan der ikke være tale om fra vores side.
Det vil jeg godt sige med det samme.
Jeg vil for øvrigt ved denne her lejlighed sige, at vi heller ikke bryder os om, at man har de der skalaer.
Hvis vi endelig skal begynde at diskutere noget, også fordi man har smileys på andre områder, på sundhedsområdet og på erhvervsmæssige områder, skal det da være dét, men med et andet udgangspunkt, for de skal ikke bruges som indikatorer.
Jeg bryder mig ikke om den der med, at der pludselig er en skala, der hedder minus 5 og plus 5.
Det er slet ikke noget, som vi vil synes om eller synes vil være givtigt, og det er ikke noget, som vi kan godtage.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Nu har vi jo læst bemærkningerne til det her.
Derfor vil jeg bede fru Louise Frevert om at kommentere det forslag, der er i bemærkningerne, om, at forældrenes baggrundsvariabel ligesom opsummeres i en smiley, sådan at skolen kan være en glad smiley-skole, altså at børnene lærer mere, end de egentlig burde, eller at skolen kan være en sur smiley-skole, fordi eleverne lærer mindre, end de egentlig burde.
Er det efter Dansk Folkepartis ordførers vurdering en sådan særlig fyldestgørende måde at karakterisere skoler på, på sammen måde som man gør det med pizzeriaer, bagerforretninger og slagtere, og hvad vi ellers har?
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Dansk Folkepartis udgangspunkt var i sidste samling, da det her lovforslag sidst blev behandlet, at vi ikke skulle bruge forældrenes økonomiske og uddannelsesmæssige baggrund som indikator for, hvordan børnene skulle vurderes.
Det er det stadig væk, og det kan jeg sige fuldstændig klart og tydeligt heroppefra.
Det skal stadig væk ikke være indikatoren for at kunne vurdere børnene.
Det skal være efter deres kundskaber og efter de åbne kriterier.
Vi vil slet ikke være med til det andet, så det kan jeg klart svare ja til.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-02:
Jeg kan nu godt frygte, at fru Louise Frevert er lidt svag i koderne over for den nye minister, men det må jo komme an på en prøve.
Nu kan jeg så forstå, at det, Dansk Folkeparti er bekymret for, er, om de her meget personfølsomme oplysninger vil blive behandlet sådan, at man ikke kan identificere, hvem det drejer sig om, og at det er selve behandlingen af dataene, der er problemet.
Det synes jeg er en væsentlig problemstilling, og den deltager vi gerne i.
Så er der den anden problemstilling: Skal vi overhovedet bruge forældrenes uddannelsesmæssige baggrund i forhold til de her oplysninger, så vi stempler en række forældre og deres børn i panden?
Synes Dansk Folkeparti, at vi skal det?
Er det overhovedet relevant på den måde at bruge de her socioøkonomiske faktorer, selv hvis det sker på en tilfredsstillende måde i forhold til de personlige oplysninger?
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Dansk Folkeparti overgiver sig ikke bare lige uden videre sværdslag, det er helt sikkert.
Jeg håber da også, at ordføreren har været opmærksom på, hvad jeg sagde.
Det her var bare ét eksempel, nemlig at de databaserede følsomme oplysninger, som ministeren skal have en bemyndigelse til at kunne gå ind og tage ud, ville kunne misbruges.
Det er bl.a. en af de ting, som er meget væsentlig for mig, og det var også det, jeg sagde i mit indlæg.
Derfor vil jeg gerne bede om en redegørelse fra ministeren.
Det kan blive nu, men jeg vil nok foretrække, at vi får det som en skriftlig redegørelse.
Jeg vil gerne have en redegørelse om hele nr. 4, for jeg synes, det er tåget, og det var også det, jeg gav udtryk for.
Det er tåget i den forstand, at det godt kan være, at ordene socioøkonomisk og skolescore, som jeg heller ikke bryder mig om, er blevet taget ud, men det indikerer ikke, at man ikke stadig væk vil være i stand til at bruge de følsomme databaserede oplysninger, og det er det, jeg gerne vil bede om en redegørelse om.
Det er ikke noget med, at vi lige pludselig har overgivet os, overhovedet ikke.
Carina Christensen (KF), 2005-03-02:
Det er som
en genfremsættelse af et lovforslag om åbenhed og gennemsigtighed, hvor vi nu supplerer den lov, der blev vedtaget i juni 2002, med en række nye redskaber, nemlig ud over offentliggørelse af karakterer også oplysninger om mål, pædagogisk indsats og skolens øvrige indsatsområder, fuldførelsesprocenter osv.
Det er en række rigtig gode redskaber, som vi mener først og fremmest vil være til fordel for forældrene og eleverne.
Vi mener også, at det er en fordel for skolerne, at de får de her redskaber.
De kan bruge dem til gensidigt at inspirere hinanden, og det vil forhåbentlig være med til at skabe bedre kvalitet.
Nu vil det så også blive sådan, at for grundskolen kan oplysninger om karakterer også suppleres med en måling af skolens indsats i forhold til skolens udgangspunkt.
Her har vi haft den her diskussion om skolescoren.
Vi hilser det sådan set velkommen, at man har taget udtrykket skolescore ud af lovforslaget.
Omvendt vil jeg sige, at jeg sådan set synes, at det er vigtigt nok, at man ser på, hvad skolens udgangspunkt er, for det, der i hvert fald ligger os Konservative på sinde, er, at vi får skabt nogle mønsterbrydere blandt eleverne, og at vi ser på, hvilke skoler der er gode mønsterbryderskoler.
For at kunne identificere det er man jo ligesom nødt til at se på skolernes udgangspunkt.
Har de haft en meget stor overvægt af tosprogede elever osv. osv.?
Det handler ikke om, at vi skal udlevere hverken den enkelte elev eller forældrene eller skolen for den sags skyld.
Det er meget følsomme oplysninger, og derfor skal man også være meget varsom med, hvordan man behandler dem.
På den anden side er der også hensynet til, at vi gerne vil se, hvad der er skolens udgangspunkt.
Er det en god mønsterbryderskole?
Kan den lære andre skoler noget?
Så synes jeg, det er vigtigt, at vi får de oplysninger givet videre.
Men lad os da se på det under udvalgsbehandlingen.
Jeg tror, at vi er enige om målet, og så må vi jo så finde det bedste middel dertil.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-03-02:
Nej, det er mig, der har misforstået det.
Jeg må tilstå, at det er mig, der har lavet en fejl.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-02:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren i sin tale benyttede terminologien socioøkonomiske faktorer, som er noget af det, der stod i det gamle lovforslag, men som er renset ud i dette lovforslag.
Derfor vil jeg bare gerne spørge: Skal det forstås sådan, at på trods af at selve ordet er taget ud, er indholdet stadig væk det samme, at dette lovforslag og det tidligere lovforslag faktisk er det samme, man har bare af en eller anden uvis årsag taget et enkelt ord ud, men indholdet er stadig væk præcis det samme som i det tidligere lovforslag?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-03-02:
Lovforslaget er en genfremsættelse af L 21 fra 2004, der ikke nåede at blive færdigbehandlet, så derfor skal vi gennemgå det igen.
Venstre bakker fuldt op om forslaget om at gøre loven til et endnu bedre instrument for alle, der har et ønske om at identificere gode skoler og uddannelsesinstitutioner, og ligeledes giver mulighed for i endnu højere grad at lære af de gode eksempler.
Lovforslaget er tænkt som et instrument til at få præciseret visse oplysninger, herunder oplysninger om uddannelsens mål, den pædagogiske praksis og de indsatsområder, man fokuserer på i de enkelte skoler.
Det indgår også, at der skal oplyses om fuldførelsesprocenter, om overgang til anden uddannelse og om beskæftigelsesfrekvens, frafald, fuldførelsestid og overgangsfrekvens til beskæftigelse.
Disse oplysninger fremskaffes fortrinsvis fra de centrale databaser, men for at minimere belastningen for den enkelte uddannelsesinstitution kan det også ske via et link til de centrale databaser.
For grundskolens vedkommende kan ministeren bestemme, at skolerne skal supplere de offentliggjorte karakterer med en såkaldt skolescore.
Det betyder, at man af hensyn til de socioøkonomiske forhold kan være med til at kigge på de enkelte skoler.
Lovforslaget tager altså hensyn til, hvis en skole ligger i et belastet kvarter, fordi bl.a. elevernes køn og etniske baggrund og forældrenes uddannelsesmæssige baggrund indgår i bedømmelsen.
Det kan også ses, om skolerne har forbedret sig generelt, og man kan se ændringerne i elevernes forudsætninger fra start til slut.
På den måde vil det være lettere at identificere de skoler, der er et godt eksempel, og på den måde kan vi få spredt budskaber ud, så man kan lære af hinanden og se, hvordan man bedst kan få brudt elevernes negative sociale arv.
I OECD-rapporten fra i år bliver det især fremhævet, at skolerne i Danmark i et utilstrækkeligt omfang vurderer deres egen indsats, og at der heller ikke formidles hensigtsmæssige arbejdsmetoder skolerne imellem.
Når lovforslaget forhåbentlig bliver vedtaget, vil skolerne i hvert fald ikke længere kunne undskylde sig med, at de har haft svært ved at finde oplysningerne.
Det går igen og igen hos de forældre, jeg også færdes iblandt, og på arbejdsmarkedet, som modtager de unge efter skoleuddannelsen, at der helt tydeligt er brug for karakterer, når de unge skal videre frem.
Der er ingen i erhvervslivet, der ville finde på at ansætte en lærling uden at kende karaktererne fra skolen, så selvfølgelig er karakterer en af de vigtige parametre, vi skal bruge.
De andre parametre bliver man under alle omstændigheder først opmærksom på og bekendt med, når man er i gang med den daglige arbejdssituation.
Jeg ved i hvert fald, at jeg på Venstres vegne uden forbehold kan anbefale dette lovforslag til vedtagelse.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Betyder det, at ordføreren mener, at man, hvis man på en kristen friskole har et snit på 7,9 i stedet for 8,2 på en folkeskole, dermed har fraskrevet sig muligheden for at tage en videregående uddannelse?
Mener ordføreren, at en skoles resultat kan bedømmes på, hvorvidt der er en forskel på 0,3 i det karaktergennemsnit, som skolen udfolder, og er ordføreren klar over, hvor mange af de forskellige typer af skoler her der findes?
Det er nemlig et meget stort flertal af de skoler, der drives under den her lovgivning, der er frie grundskoler, og det er den kategori, der kommer ud med det bedste resultat her.
Så glemte ordføreren at fortælle mig, hvor i PISA-undersøgelsen jeg kan se, at man ikke lærer at læse og skrive og regne på de danske friskoler, sådan som ordføreren udtrykte det i sin ordførertale.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Lovforslaget er en, i hvert fald set med radikale øjne, principielt uændret genfremsættelse af det forslag, som vi behandlede i sidste samling, og derfor skal jeg ikke give forslaget mange kommentarer med på vejen.
Det, som er vores grundlæggende bekymring, er, at den her type præsentationer fjerner fokus fra det, som er det egentlige, skolens formål, nemlig den bedst mulige undervisning af eleverne, og i stedet for får man fokus på, på hvilken måde man bedst muligt kan præsentere sig.
Jeg synes, at forslaget om at bruge smileys er meget karakteristisk for, hvad det er, man risikerer at komme ud i, og hvis man som fru Louise Frevert synes, det er en god idé, at skolen på den måde ligesom karakteriseres af den ene, den anden eller den tredje type smiley, så synes jeg, at man på mange måder har placeret skolen i en bås, og at det dermed også kan medføre en forventning, som meget ofte risikerer at blive negativ.
Jeg synes, det må være interessant for den enkelte elev at vide, om der også på vedkommendes eksamensbevis kommer en angivelse af, om man har gået på en sur smiley-skole eller en glad smiley-skole.
Det må antages at være en væsentlig information for en kommende uddannelsesinstitution eller arbejdsgiver, om vedkommende egentlig har bevæget sig i forhold til hans eller hendes baggrund og den forventning, man kunne have til børn fra forskellige sociale lag.
Vi synes principielt ikke, at der er nogen forbedring i forhold til det, som det her forslag lægger op til, nemlig hele spørgsmålet om, hvad man skal bedømme en skole på.
Vi synes også, at tilgangen er uambitiøs.
Det er, som om man vil privatisere det at gå i en god skole.
Der ligger underneden, at man jo bare kunne have valgt en anden og bedre skole end den, børnene går på, og derfor er man mere eller mindre selv ude om det.
Man burde have den ambition, at alle skoler er gode skoler, man burde have den ambition, at kommunerne oplevede det som deres primære opgave at sørge for, at den skole, der var den lokale skole, også var førstevalget for alle forældre.
Med hensyn til frit valg er vi grundlæggende uenige i tilgangen til det, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.