runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2006-04-25:
Det her lovforslag er en udløber af kommunalreformen og en konsekvens af, at de amtskommunale gymnasier og studenter- og hf-kurser, VUC’er og SOSU-skoler pr. 1. januar 2007 overføres til staten.
Af betænkningen til lovforslagene vedrørende kommunalreformen på uddannelsesområdet fremgik det, at der i Undervisningsministeriet ville blive nedsat en arbejdsgruppe, som skulle se på, hvordan opgaverne i forbindelse med administrationen af disse uddannelsers befordringsgodtgørelse mest hensigtsmæssigt ville kunne løses i forbindelse med overgangen fra amt til stat.
Konklusionerne på arbejdsgruppens undersøgelser var, at det er påtrængende nødvendigt med en harmonisering af de 14 amters ordninger og en modernisering og forenkling af administrationen, og det er netop, hvad det her lovforslag lægger op til.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi den her nye statslige ordning om befordringsrabat til uddannelsessøgende i ungdomsuddannelserne.
Vi hæfter os ved, at man i hovedtræk har bestræbt sig på at videreføre de gældende principper i amterne, selv om man selvfølgelig har måttet foretage visse justeringer for at samordne de 14 amters regelsæt til én fælles løsning for hele landet.
Vi synes, at den bestræbelse er lykkedes rigtig godt.
De studerende, der har ret til befordringsrabat i dag, vil også have den ret i fremtiden, og harmoniseringen af egenbetalingen vil blive nænsomt indarbejdet i en 5-årig overgangsperiode, hvor der fastlægges satser med udgangspunkt i de hidtidigt regionalbestemte satser.
Der kan maksimalt blive tale om en stigning på ca. 75 kr. – hvilket jeg har læst mig frem til – som altså så indfases over 5 år, og det tror jeg godt at de fleste studerende kan overskue.
Mange studerende vil ikke opleve den store ændring, bortset fra de studerende i HUR-området, som nu kan glæde sig over, at de i fremtiden får rabat ved køb af kortet og ikke først ved en efterfølgende kvartalsvis refusion.
De undgår nu at skulle indsende de brugte kort og dermed også risikoen for at miste godtgørelse, hvis de skulle have tabt et bilag, så jeg synes, at de får en stor fordel.
Alt i alt mener vi, at det er en god og fornuftig løsning, som man her er kommet frem til, og vi kan støtte lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Jeg vil bare gentage, hvad jeg sagde før.
Altså, vi kan ikke se, hvordan det her skulle være en byrde for hverken uddannelsesstederne eller for borgerne.
Vi mener, at sådan som det er lagt op, så vil det stort set køre videre uforandret, og derfor vil borgerne ikke lægge specielt meget mærke til det her.
Dog kunne der måske godt ske en ændring i den forbindelse, at hvis man har haft en bopæl her, og der så har været en amtsgrænse, hvor der lige ovre på den anden side var et gymnasium, så er der nogle amter, der har administreret det på en sådan måde, at det ikke var muligt at få befordringsgodtgørelse til det gymnasium, som lå lige ovre på den anden side af amtsgrænsen.
Det er da min forventning, at den problemstilling vil man bl.a. få gjort op med i forbindelse med det her lovforslag, så det er jo også positivt, vil jeg mene.
Det kunne måske også være, at Socialdemokraterne burde erkende, at der faktisk også er noget godt ved det for borgerne.
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-25:
Nej, men det har Dansk Folkeparti allerede gjort, ved at de har frataget amterne den her mulighed for at kunne koordinere busbetjeningen i de forskellige regioner, det er Dansk Folkepartis ansvar.
En følge af det er, at der vil være busruter, der ikke kommer til det enkelte gymnasium, og derfor vil fødekæden være brudt.
Det andet spørgsmål var jo, om Dansk Folkeparti synes, at det her beløb er rimeligt, eller om det bare normalt sådan kun er ude i forsamlingshusene, man synes, at man skal tilgodese yderområderne og de svageste grupper i vores samfund.
Det plejer at være en del af Dansk Fol kepartis retorik, og derfor vil jeg gerne spørge, hvordan man forholder sig til det, når man stiller et konkret forslag.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Vi forventer ikke i Dansk Folkeparti, at det her lovforslag vil medføre lukning af gymnasier, eller det vil medføre store administrative byrder for f.eks. uddannelsessteder, og at det vil blive mindre fordelagtigt for borgerne ude i det danske land.
Altså, vi opfatter det her som en videreførelse og en harmonisering af mange af de regler, idet vi rykker det op til staten.
Derfor er vi selvfølgelig indstillet på og vil meget gerne se på, om der er nogle utilsigtede problemstillinger, som kunne dukke op, og som man eventuelt også kunne rejse i udvalgsbehandlingen.
Det vil vi selvfølgelig gerne kigge på, men vi opfatter ikke det her lovforslag som en forringelse for nogen af parterne.
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-25:
Jeg vil jo gerne ivrigt teste Dansk Folkeparti, der synes, der skal ændringer til stort og småt og meget andet.
Hvad synes Dansk Folkeparti om det, at man for at tilgodese udkantområderne i vores land simpelt hen nedsatte egenbetalingen for de familier, der vælger at bosætte sig yderst?
Dernæst er det et spørgsmål om, at når man siger, at man lægger noget ud til kommunerne, så vil der være gymnasier, der lukker på baggrund af, at der ikke sker en koordinering af bustransporten i de enkelte regioner.
Det tror jeg ganske udmærket Dansk Folkeparti ved, men det er ikke sikkert, man vil erkende det.
Men det vil være en logisk konsekvens af, at man sætter kommunerne til at styre det her.
De er ikke interesserede i at levere kunder, om jeg så må sige, ud af kommunen, de vil sikre deres egne.
Og derfor vil der være nogle gymnasier, der bliver truet af lukning på grund af det også.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-25:
Vi behandler et lovforslag, der er en konsekvens af kommunalreformen.
I forbindelse med kommunalreformen overgår befordringsgodtgørelsesordningen til staten fra amtskommunerne.
Det medfører en administrativ forenkling, i og med at der sker en harmonisering af reglerne.
Ved lovforslaget overføres ansvaret for befordring af midlertidigt syge, handicappede og invaliderede til kommunerne, som fremover skal varetage al særkørsel for de grupper, som ikke ved egen hjælp kan komme til den pågældende uddannelsesinstitution.
Befordringsrabatordningen og ordningen med godtgørelse skal administreres af SU-styrelsen i samarbejde med de relevante uddannelsessteder og trafikselskaberne.
Ordningen vil for langt de fleste borgere svare til de hidtidige ordninger.
Der er derfor ikke de store konsekvenser for borgerne.
Dog kan uddannelsessøgende i HUR-området, det vil sige i Københavnsområdet, forvente, at den nye statslige ordning vil fremtræde mere fordelagtig end den nuværende ordning – de vil få det lidt lettere.
Det er sådan set de bemærkninger, som jeg har på Dansk Folkepartis vegne.
Der er blot tilbage at sige, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Nu tror jeg ikke, det er normal kutyme, at man refererer fra et internt møde, men i forligskredsen nævnte vi faktisk, at efter den kritik, der har været fremsat, synes vi, at gymnasiereformen er skruet grundlæggende forkert sammen.
Det sagde vi faktisk.
Det er jo sådan, at resultatet bliver det, som forligskredsen er blevet enig om i fællesskab.
Per Clausen (EL), 2006-04-25:
Nu bliver det demagogiske fif med at tale om de 75 pct. rigeste danskere jo ikke bedre af at blive gentaget.
Pointen er, at der går penge fra mennesker, der ikke har børn, til mennesker, der har børn, og det går vi ind for, for det synes vi er rigtigt og fornuftigt.
Så kan man godt som Det Radikale Venstre sige: Jamen der skulle være stillet et andet forslag om, at der skal afsættes 1 mia. kr. til at hæve kvaliteten i daginstitutionerne.
Jeg forsikrer hr. Martin Lidegaard for, at et sådant forslag også vil få vores støtte.
Når vi ser det radikale ændringsforslag, vil vi helt konkret vurdere, om det er bedre end det forslag, der ligger nu.
Men der er ingen grund til at lægge skjul på, at vi betragter det forslag, regeringen har fremsat, som et udtryk for en forbedring, og derfor vil vi stemme for det.
Men jeg er sikker på, at vi også ville stemme for at give 1 mia. kr. til at forbedre daginstitutionernes kvalitet i Danmark.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-25:
Det er ikke min opfattelse, at folkeskolens afgangsprøver, således som de nu er lavet, nødvendigvis giver en beskrivelse af, hvilken kvalitet i uddannelsen den enkelte frie skole giver.
Hr. Martin Henriksen ved eller burde vide, at der ikke er signifikante forskelle mellem, i hvilket omfang unge, der kommer fra friskolerne, tager en længerevarende uddannelse, en ungdomsuddannelse eller en kompetencegivende uddannelse.
Der er ikke noget overhovedet, der tyder på, at de frie skoler skulle give så elendig en undervisning, at det her lovforslag er nødvendigt.
Så vil jeg godt lige sige: Jeg kom stille og roligt herned.
Jeg har overhovedet ikke været ophidset på noget tidspunkt i forløbet.
Jeg synes bare, jeg måtte have lov til at give udtryk for en dyb skuffelse over, at partiet Venstre med en undervisningsminister kan komme med sådan et lovforslag.
Per Clausen (EL), 2006-04-25:
Det, der sker med vedtagelsen af dette forslag, er jo først og fremmest, at skatteyderne her i landet – med den forskellige vægt, som skatten nu lægger på vores skuldre – kommer med til at finansiere en udgift, som børneforældrene ellers skulle finansiere.
Det vil altså sige, at der sker en omfordeling fra mennesker, der ikke har børn, til mennesker, der har børn, og det går Enhedslisten faktisk ind for.
Vi går sådan set også ind for, at der inden for en række offentlige områder skal være ydelser, som går til mennesker, der ikke tilhører de dårligst stillede 25 pct. af befolkningen, selv om jeg altid bliver imponeret, når man taler om de rigeste 75 pct., for det er da en ganske stor del af befolkningen.
Det er det første, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg faktisk har meget svært ved at genkende billedet af, at der i 150 kommuner i dette land skulle være sket forringelser af kvaliteten i vuggestuerne på grund af, at betalingssatserne er blevet sænket.
Det har jeg faktisk meget svært ved at se, og jeg ved ikke, om Det Radikale Venstre har foranstaltet en konkret undersøgelse på området, eller om der er tale om gennemsnitsbetragtninger, så man så lige så godt kunne sige, at andre kommuner har fået flere penge og derfor har fået mulighed for at hæve kvaliteten.
Lise von Seelen (S), 2006-04-25:
Jeg vil godt lægge ud med at sige, at jeg faktisk udtalte, at vi så positivt på det her lovforslag og ville gå ind i arbejdet.
Jeg sagde ikke på noget tidspunkt, at vi ville støtte lovforslaget, men jeg sagde, at vi var positive og ville gå konstruktivt ind i arbejdet.
Det at sænke taksterne er et hensyn til, at vi synes, børnefamiliernes økonomi skulle lettes.
Det, vi taler om i det her forslag, er kvalitet i daginstitutionstilbuddet til børnene, altså at vi vil have mere pædagogisk kvalitet ind i børnenes hverdag.
Der mener jeg simpelt hen, at De Konservative her taler mod bedre vidende, for der er altså sket besparelser på det her område gennem de sidste år.
Det er ikke så lang tid siden, jeg stillede et spørgsmål lige præcis om det, og der kan man se ud af tallene, at der bliver brugt færre penge.
Der bliver selvfølgelig brugt mange penge, det skal der også, for der er mange børn i det her land, selv om vi gerne vil have nogle flere, men det er ikke rigtigt, når man siger, at den her regering har brugt flere penge pr. barn til kvalitet i daginstitutionstilbuddet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-25:
Der var lige den bemærkning om, at regeringen ikke vil bruge ret mange penge på pasningsområdet.
Der bliver brugt adskillige milliarder på det her område, og når man så oven i købet i regeringsgrundlaget afsætter 2 mia. kr., som ifølge den socialdemokratiske ordfører ikke er ret mange penge, samtidig med at man også er i stand til at sænke taksterne, er jeg sådan set ikke enig i den vurdering.
Men mit spørgsmål angår det, fru Lise von Seelen efterlyser her, nemlig penge til at løse de problemer, der måtte komme: Hvad er det for nogle problemer, som vi skal løse?
Er det nye ventilationssystemer til de steder, hvor det ikke er i orden?
Hvad er det konkret, Socialdemokratiets ordfører mener at vi skal afsætte penge til efterfølgende?
Inger Støjberg (V), 2006-04-25:
Der sker jo ikke nedskæringer på daginstitutionsområdet.
Der har aldrig nogen sinde været brugt flere penge på børneområdet, end der bliver nu.
Der har aldrig nogen sinde været brugt flere penge, så det er simpelt hen ikke sandt, når hr. Thomas Krog mener, at vi bare skærer ned.
Nej, tværtimod. Det her lovforslag, som vi nu førstebehandler, skal være med til at sætte fokus på: Er der problemer?
Hvilke problemer er det?
Hvordan kan de udbedres?
Jeg er da helt sikker på, at forældrene rundtomkring til de børn, der går i de her daginstitutioner, nok skal minde kommunalbestyrelserne om, at de bliver stillet til ansvar hvert fjerde år for det her.
De skal nok blive stillet til ansvar for, om der er problemer, og hvordan de eventuelt kunne løses.
Så nej, jeg springer ikke med på den vogn, at man skal lukke øjnene for problemerne, for så er vi alle sammen glade.
Tværtimod skal problemerne frem i lyset, så de kan blive diskuteret lokalpolitisk.
Thomas Krog (SF), 2006-04-25:
Fru Inger Støjberg kan selvfølgelig godt vælge at misforstå mig.
Jeg sagde faktisk, at børnemiljøvurderinger er en god ting.
Det er ikke motiverende for nogen som helst.
Derfor er det selvfølgelig ikke et spørgsmål om, at man ikke skal belyse tingene.
Det er selvfølgelig et spørgsmål om, at der skal være nogle krav om, at der skal følges op på det.
Vi har rent faktisk mulighed for at få vist, at der er nogle ting, der hæmmer børnenes udvikling – det kan være socialt svages børns udvikling – at der er nogle ting i den her daginstitution, som hæmmer den udvikling.
Skal vi så bare sige nå til det?
Det mener vi ikke i SF, og der ønsker vi så også, at Venstre kunne være med til at sige: Bliver de her ting vist, er det så ikke på tide, at vi får gjort noget ved det i stedet for at fortsætte de konstante nedskæringer, som i øjeblikket sker i daginstitutionerne?
Inger Støjberg (V), 2006-04-25:
Jeg må sige, at jeg sådan set synes, det er en meget interessant indgangsvinkel, hr. Thomas Krog har til det her.
Jeg må sige, at det måske egentlig overrasker mig en smule, at man i fuld alvor kan stå her i Folketingssalen og sige, at det jo egentlig er bedre slet ikke at opdage, at der er nogle problemer, for det at opdage, at der er nogle problemer, vil skabe utilfredshed rundtomkring.
Jeg tror, vi skulle være enige om, og vi burde også kunne blive enige om, at det, at man nu sætter fokus på, om der er nogle problemer, hvilke problemer det er, og generelt laver en vurdering af institutionerne, skulle være med til at forbedre tingene.
Jeg kender rent historisk godt til, at der er andre steder i verden, hvor man sådan har sagt, at der ingen problemer er, og så har befolkningen troet på det, og så kunne man leve ulykkeligt til sine dages ende, eller i hvert fald så længe systemet stod.
Altså, sådan er det ikke i år 2006 i Danmark.
Vi har et åbent samfund, hvor vi skal kunne belyse problemerne, og hvor det er en stor fordel.
For det kan netop være med til at løse problemerne senere hen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-25:
Nu er det jo velkendt, at der er en talkrig på det område.
Jeg har så sent som i dag set tal fra BUPL, som viser, at der faktisk aldrig er blevet brugt flere penge pr. barn, end man gør i dag, men det kan vi jo debattere herfra og så til månen, hvis det er det, vi vil.
Men jeg fik egentlig ikke svar på mit spørgsmål.
Det, fru Lise von Seelen efterlyste i forbindelse med det konkrete lovforslag, vi drøfter, var sådan set penge til den indsats, der kommer, efter at man ligesom får kortlagt børnemiljøet rundtomkring.
Der vil jeg gerne høre, hvordan man konkret skulle gribe det an.
Vil det sige, at man skal skifte ventilationssystemet ud nogle steder og betale det med statens penge, eller er det ikke en kommunal opgave?
Er mobningsproblemer noget, som vi skal løse her ovre fra Christiansborg, eller vil det være noget, man lokalt skulle løse?
Hvordan forestiller fru Lise von Seelen sig at man skulle løse de ting efterfølgende?
Thomas Krog (SF), 2006-04-25:
Jeg er glad for at høre, at Venstres ordfører konstaterer, at Venstre vil mere end det her.
Det er der i høj grad brug for.
Der er jo lagt op til at bruge nogle penge på noget administrativt, som i og for sig er fint nok.
Børnemiljøvurdering er en god ting.
Men der er overhovedet ikke lagt op til, at der skal følges op på de her vurderinger.
Tværtimod siger et høringssvar jo, at det er således dagtilbuddets egne prioriteringer, som ligger til grund for de eventuelle forandringer, som skal finde sted.
Altså, man belyser nogle problemer, og så siger man i øvrigt til de her institutioner, som er rigelig presset i forvejen, som ikke har nogle penge, og som er skåret ned i normeringer osv. osv., at de problemer, som faktisk viser sig at hæmme børnenes daglige udvikling, må de rode med selv.
Tror Venstres ordfører, at forældrene på den måde bliver mere positive, når de ser problemerne uden at kunne løse dem, end hvis man overhovedet ikke belyste dem?
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Så skal jeg prøve at skære det helt ud i pap: Hvis den her kortlægning fører til viden om, at det står meget sløjt til med miljøet ude på landets daginstitutioner, er denne regering også parat til at følge op med de midler, der skal til for at løse det problem?
Det er jo i og for sig et helt enkelt spørgsmål.
Det er indlysende, at kommunerne også har et ansvar.
Det er jeg enig i.
Men hvis vi nu fra Folketingets side siger, at vi vil have, de skal prioritere børnemiljøet, så er det jo sådan at gøre det halvt at sige: I må gerne kortlægge det, vi vil gerne give jer penge til at undersøge det, men hvis der er nogle problemer, så er det ikke vores problem.
Inger Støjberg (V), 2006-04-25:
Som hr. Martin Lidegaard ved, er sloganet i Venstre jo, at så ved man, det bliver til noget, hvis man stemmer på Venstre.
Derfor bliver det her også til noget, det er ikke bare luftkasteller.
Vi skal jo ikke stå herinde på Christiansborg og bevilge penge til præcis den og den børnehave og til præcis de og de ting.
Nej, vi skal give nogle rigtig gode redskaber, vi skal give nogle muligheder, og det er det her med til at lægge op til.
Så er det jo rent faktisk også sådan, at Dansk Center for Undervisningsmiljø skal indsamle alle de her vurderinger, der nu kommer, og på den måde også løbende følge med, så vi er klar over, hvor det er, skoen trykker rundtomkring.
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Jeg må sige, at fru Inger Støjbergs selvtilfredshed på egne og regeringens vegne bestemt ikke fejler noget.
Men jeg forstår godt, at fru Inger Støjberg har behov for at rose regeringen lidt, det er der ikke så mange andre der gør på det her område, så det skal være hende vel undt.
Det spørgsmål, jeg gerne vil stille, ligger helt i forlængelse af fru Lise von Seelens spørgsmål, nemlig: Det var fint nok – det tror jeg vi alle sammen støtter – at få lidt mere viden om, hvordan det står til på børnemiljøområdet, det svarer jo lidt til det samme, vi har gjort med hensyn til undervisningsmiljøet, og derfor kunne det egentlig være interessant at høre, om regeringen har høstet lidt erfaringer fra det område.
Når jeg nævner det, er det, fordi det jo ikke hjælper så meget at veje og måle og kontrollere, hvis ikke man kan følge op.
Ellers frygter jeg lidt, at det kan blive en masse bureaukrati og en masse udviklingsplaner, men ikke noget, der bliver til noget.
Og det forstår jeg på Venstres ordfører trods alt er det, man ønsker.
Inger Støjberg (V), 2006-04-25:
Derfor er det her ikke bare en skuelov.
Vi har afsat 2 mia. kr. i valgkampen til hele børneområdet.
Det er 2 mia. kr., som vi agter at bruge på forbedringer på børneområdet, og vi er som sagt allerede nu ved at sætte adresse på de første 400 mio. kr. af de her penge.
Det er, fordi vi vil mere end bare smukke ord.
Det kan godt være, at man gennem flere år har været klar over, at der har været et problem, men det er da i hvert fald ikke den tidligere regering, der har grebet fat om problemet.
Nej, det skulle der tilsyneladende en borgerlig regering til for.
Derfor synes jeg, vi skal være enige om, at det her er et klart fremskridt i børnenes hverdag.
Lise von Seelen (S), 2006-04-25:
Når vi nu kan være enige om, at det at have opmærksomhed på et område har en effekt, kunne vi så ikke også være enige om, at hvis man virkelig skal skabe forbedringer, så bliver man også nødt til at opprioritere området?
Det er ikke noget, vi opfinder til lejligheden.
Vi har jo i mange år godt vidst, hvor betydningsfuldt det er for børnene, at de opholder sig i nogle gode rammer.
Så når vi kan være enige om det ene, vil ordføreren så ikke medgive mig, at så skal vi også opprioritere det, sådan at vi ikke gør det til en skuelov, men at vi gør det til en aktiv lov?
Inger Støjberg (V), 2006-04-25:
Jeg er meget glad for, at fru Lise von Seelen sådan set langt hen ad vejen er helt enig med os i Venstre og med regeringen i, at det at skabe opmærksomhed om problematikker som f.eks. det fysiske miljø for børn, det psykiske miljø for børn og det æstetiske miljø for børn er med til at skabe forbedringer.
Jeg er nemlig helt enig med fru Lise von Seelen i, at det, at man får de her ting frem, at man kommer til at debattere det i daginstitutionen, i forældrekredsen og dermed selvfølgelig også i kommunalbestyrelsen, er med til at sætte fokus på de her ting.
Det er med til at sætte fokus på, hvor det måske halter en lille smule, hvor man måske skal opprioritere nogle ting, så det på den måde kommer til at indgå i den lokalpolitiske debat, og sådan at det også kommer til at indgå i kommunalbestyrelsens arbejde og budgetter.
Lise von Seelen (S), 2006-04-25:
Ordføreren nævner i sin ordførertale, at Venstre er optaget af, at man får skabt de her forbedringer for børnene, og at lovforslaget her kan bidrage til det.
De penge, som indgår i selve lovforslaget, er jo afsat til kortlægning og udarbejdelse af handlingsplaner.
Vil ordføreren ikke medgive, at hvis man derfra skal skride til handling, så vil det kræve yderligere ressourcer, for at man kan opnå de gevinster, som ordføreren nævner?
Vi ved godt, at alene det, at et område får mere opmærksomhed, kan skabe nogle forbedringer i sig selv, men ordføreren forventer vel ikke, at alle de behov for forbedringer, som vil blive synlige ved en kortlægning, kan indfries, uden at der også kommer penge med?
Lise von Seelen (S), 2006-04-25:
Jeg læser lovforslaget på den måde, at der skal ske lokale kortlægninger, og at der skal udarbejdes lokale handleplaner.
Det ser vi på med meget stor tilfredshed, fordi vilkårene de enkelte steder er meget forskellige.
Men der, hvor man så støder ind i nogle vanskeligheder, som nedsætter børnenes trivsel, og som reducerer børnenes muligheder for at udvikle sig, så vi da meget gerne, at der også var ressourcer til, at man kunne udbedre disse ting.
Vi forestiller os ikke, at man kan lave sådan noget i ét hug, vi forestiller os, at man laver en prioritering og tager de vigtigste områder først.
Men hvis der er et sted, hvor der f.eks. er dårlig ventilation og børnene har luftsvejssygdomme i den forbindelse, så ville vi synes, at det var et af de steder, man helt sikkert skulle satse meget hårdt på og meget hurtigt, for vi vil gerne have sundhedsfremme ind i det, også for børnene.
Det er jo sådan, at lige nu er vi ved at behandle en lov om børnemiljø, og jeg er sikker på, at i det punkt, der kommer næstefter, er der madordninger til børn med i det lovforslag; jeg er sikker på, at vores ordfører vil komme ind på det ved behandlingen af det næste punkt.
Men for os er det slet ikke fremmed, at der jo skal ske prioriteringer.
Vi er godt klar over, at der ikke er nogen, der kan lave noget i ét hug, men vi synes, det er meget vigtigt, at vi sætter os nogle mål for, hvad det er, vi synes der skal være kvaliteten i de tilbud, vi giver til børnene, og at vi også sætter nogle tidshorisonter for, hvornår vi gerne vil opnå dem.
De er ikke lige vigtige alle sammen, nogle ting er vigtigere end andre.
Der er også andre ting, der er vigtige, og derfor må det hele indgå i en prioritering i forhold til børnenes opvækst.