runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
Om den igangværende straffesag mod hærchefen kan jeg oplyse, hvad formentlig er spørgeren bekendt, at sagen for øjeblikket efterforskes af politiet, som i den forbindelse også løbende vurderer, om der er grundlag for at frihedsberøve den pågældende.
Det er politimesteren i Ringsted, der forestår efterforskningen i sagen.
Efterforskningen finder sted både i Danmark og i udlandet.
Politimesteren har anført, at der fortsat udestår en række efterforskningsskridt, og at der endnu ikke kan siges noget nærmere om, hvornår efterforskningen kan forventes at være afsluttet.
Jeg kan henholde mig hertil og finder ikke i øvrigt at burde udtale mig nærmere om efterforskningen i en verserende straffesag.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
I slutningen af september sidste år kom det frem, at der i Danmark opholdt sig en tidligere irakisk hærchef, som i hvert fald af nogle blev mistænkt for at have begået forbrydelser mod menneskeheden og være medansvarlig for giftangreb og andre overgreb, som kostede op imod 180.000 kurdere livet i Nordirak.
Den 1. oktober, altså umiddelbart efter, sagde
Samme dag slog samme hr. Bendt Bendtsen fast, at Danmark skal retsforfølge personer, som har begået krigsforbrydelser i andre lande.
Han sagde: »Jeg forstår slet ikke, at de bare får lov til at være her uden at blive retsforfulgt.
Regeringen skylder os en forklaring.«
Den 3. oktober besluttede Rigsadvokaten så, at der skulle indledes en efterforskning.
Det er næsten et halvt år siden, og jeg synes derfor, det vil være rimeligt at spørge justitsministeren, hvad status er i denne her sag.
»Vil ministeren oplyse om status i sagen om den tidligere irakiske hærchef Nizar Al-Khazraji, som befinder sig på »tålt ophold« i Sorø?«
Som det er fremgået af den forrige taler, er vi i Enhedslisten ret kritiske over for denne finanslov.
Men alligevel stillede vi os den opgave, der hed: Kan vi ikke bare ét eneste sted få et fingeraftryk, kan det ikke lykkes os at stille ét eneste forslag, hvor vi kan få et flertal, der stemmer for et forslag fra Enhedslisten til denne finanslov?
Vi ledte, og vi ledte, og endelig fandt vi et sted, nemlig partistøtten.
For det lykkedes os ved hjælp af den lille lommeregner at nå frem til, at hvis de partier, der for ikke så frygtelig lang tid siden stemte imod at indføre partistøtten, fastholdt deres synspunkt og ikke havde ændret synspunkt, ville de, Venstre, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten, kunne mønstre 94 mandater.
Så stillede vi selvfølgelig forslaget om afskaffelse af partistøtten i håbet om, da vi nu gerne vil være så positive, at disse partier stod ved det, de havde sagt tidligere.
Hvad sker så?
Der er ikke flertal alligevel.
Både Venstre og Dansk Folkeparti stemmer imod.
Dansk Folkeparti stemmer imod med den begrundelse, at de har aftalt med Venstre, at de ikke måtte stemme for en indtægt til statskassen på 80 mio. kr. Så er det, jeg vil spørge finansministeren: Er det virkelig rigtigt, at Venstre og Dansk Folkeparti har indgået en aftale, der lægger bånd, sådan at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for en indtægt til statskassen på 80 mio. kr.?
Forholder det sig virkelig sådan?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Nu lod jeg mig alligevel provokere.
Jeg kan heller ikke specielt godt lide Socialdemokraternes formynderiske tankegang, og derfor er jeg ikke medlem af partiet, men jeg kan meget godt lide friheden til selv at vælge.
Jeg vil komme med et enkelt eksempel, som jeg synes er meget betegnende for, hvad Venstre åbenbart mener med det her med frihed til at vælge.
Den fri ungdomsuddannelse er ikke noget, som Venstre bryder sig om.
Det har vi hele tiden været klar over, men at Venstre så går ind og er så formynderiske, at de siger, at fordi vi ikke kan lide det, så ved vi bedre end jer, og derfor må man ikke længere tage en fri ungdomsuddannelse, synes jeg så måske er en lille bitte smule dobbeltmoralsk.
Man stiller sig herop og skælder nogle ud for at være formynderiske, hvorefter man selv fjerner en uddannelse, blot fordi man ikke selv kan lide den.
Den har jo vist sig at fungere for en gruppe svage elever, om end der selvfølgelig også er stærke elever, der har valgt den.
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at når man på grund af et skattestop har set det nødvendigt at skære på uddannelsesområdet, er konsekvensen, at man fjerner netop en uddannelse, som har givet frit valg for unge mennesker, et frit valg, som ikke nødvendigvis er Venstres kop te.
Det er vel netop det, frit valg går ud på, at man kan vælge helt selv, uanset hvad politikerne måtte mene om ens valg.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-20:
Jeg betragtede finansministerens ord til og om Det Radikale Venstre som, bag noget af retorikken, en eller anden form for udstrakt hånd og et forsøg på at se, om vi kunne finde hinanden, men der er altså et enkelt spørgsmål, der trænger sig på: Hvis vi nu i givet fald skulle finde hinanden, hvad vil finansministeren så gøre i forhold til finansministerens 93-årige gamle mor?
Ole Sohn (SF), 2002-03-20:
Det er en glæde at se ministeren, som glædes over med garanti altid at kunne få det sidste ord.
Derfor nytter det nok ikke meget at gå ind i sådan dybsindige debatter her på falderebet.
Det, der kalder mig op, er, at jeg undervejs stillede et par spørgsmål til finansministeren vedrørende statens reserver, som jo er nedskrevet til nær nul, og hvad der ville ske, hvis der kom en eller anden uventet udgift.
Ikke hvis der skete en svipser i Undervisningsministeriet eller Kulturministeriet, det må de jo så selv ordne i de enkelte ressortministerier, men hvis der skete en udefrakommende katastrofe, som påførte samfundet udgifter, hvordan ville regeringen tackle den situation?
Det andet er, om ministeren ikke vil løfte sløret sådan i hovedtal, hovedlinjer, for, hvor mange milliarder kroner der forlods skal findes for at fastholde skattestoppet.
Det er jo lidt interessant både for ministerier og for offentligheden at få at vide, hvor meget der skal skæres ned næste år for at kunne fastholde skattestoppet.
De to spørgsmål mangler jeg svar på, men ellers vil jeg gerne kvittere for den forståelse, SF og regeringen har om, hvor vi har hinanden.
Det er altid meget rart, også hvis man skal forhandle i en given situation, at man ved, under hvilke konditioner vi forhandler.
Sandy Brinck (S), 2002-03-20:
Den Konservative leder, hr. Bendt Bendtsen, som i dag trods alt er vicestatsminister, sagde til B.T. den 7. november, at i samme sekund, der kom en borgerlig regering, ville folk på tålt ophold blive spærret inde.
Det synes jeg, justitsministeren skal forholde sig til, for »samme sekund« går jeg ud fra er gået.
Derudover er jeg meget spændt på justitsministerens svar
i forhold til efterforskningen i øjeblikket, hvor justitsministeren siger, at der er tilvejebragt betydeligt materiale.
Men vi kan jo forstå på pressen, at det materiale, som Statsadvokaten i hvert fald står og mangler, er fra PET, som hører under justitsministeren.
Jeg vil godt bede ministeren om at forsikre Folketinget om, at der ikke er samarbejdsvanskeligheder, som udskyder efterforskningen og afklaringen deraf.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Vi er i disse år vidne til en stigende koncentration på fødevareområdet.
Det gælder for mejerisektoren, og det gælder for hele slagteriområdet, og det tror jeg på mange måder kan være nødvendigt i forhold til vores eksport.
Men det er jo også klart, at det er meget farligt for den fornyelse, der er nødvendig for hele fødevaresektoren.
Derfor er det meget vigtigt, at vi i Danmark bruger alle de muligheder, vi overhovedet har for at støtte de små og mellemstore virksomheder, sådan at de kan udvikle sig, og sådan at de også kan komme med en række nye projekter.
Derfor har jeg stillet en række spørgsmål til ministeren, også fordi jeg synes, at de skriftlige svar, jeg har modtaget, ikke var tilfredsstillende.
Sandy Brinck (S), 2002-03-20:
Kontakter eller ej, så havde jeg sådan set forventet, at justitsministeren havde givet regeringens klare holdning til kende.
Disse skal sættes i den aflukkede del
af Sandholmlejren - eller et andet egnet sted - indtil det er afgjort, om de skal retsforfølges eller ej.« Så kontakter eller ej, når man læser regeringsgrundlaget, kan der ikke være tale om udlevering, før det er afgjort, om vedkommende kan retsforfølges.
Det klare svar synes jeg faktisk justitsministeren burde have givet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Jeg hæftede mig ved, at det svar, som ministeren gav hr. Søren Søndergaard, jo åbnede for en ladeport af muligheder for, at der rent faktisk foregår sonderinger mellem den danske og amerikanske regering om alle mulige spørgsmål, bortset fra selve den officielle amerikanske henvendelse om at kunne bruge den tidligere hærchef til bestemte politiske formål.
Der foreligger ikke en sådan officiel henvendelse.
Men har der f.eks. været drøftelser af, om han kunne få lov til at rejse til USA og efterfølgende vende tilbage på tålt ophold i Danmark?
Det var, som også hr. Klaus Hækkerup er inde på, ministerens kollega fuldstændig ude af stand til at redegøre for i Folketingssalen, sidste gang vi havde det oppe. Jeg synes, at ministeren skylder at give ordentlige svar på præcise spørgsmål.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-20:
Det er jo lidt ærgerligt - når hr. Keld Albrechtsen ellers får tid - at vi så ikke fik hørt alle de organisationer, men jeg går ud fra, at hr. Keld Albrechtsen har glemt dem i et kort øjeblik.
Men det er jo lidt ærgerligt, når man står hernede og siger, at der findes striber af organisationer, og nu spørger vi om at få navnene på dem, og så har man dem ikke.
Jeg synes, at hr. Keld Albrechtsen i stedet for skulle glæde sig over, at vi i min ministertid har stemt for tre og imod to.
Så skal man jo i hvert fald ikke have lært at lægge sammen, for ellers kan man regne det ud.
Sandheden er, at det her sker på baggrund af virkelig gedigen viden, og det ved hr. Keld Albrechtsen.
Så hvis hr. Keld Albrechtsen virkelig skulle glæde sig over noget, skulle det da være, at den tidligere regering simpelt hen har fjernet hele varslingssystemet, som netop omhandler de pesticidfølsomme områder, altså projekterne omkring zonering af pesticidfølsomme områder. Hr. Keld Albrechtsen skulle glæde sig over, at der nu er kommet en regering, som har fundet de 9 mio. kr. pr. år i foreløbig 2 år, så vi kan gennemføre varslingssystemet igen.
Det synes jeg hr. Keld Albrechtsen skulle have glædet sig over.
I stedet for får vi nu en lang snak om nogle ting, og hr. Keld Albrechtsen kan heller ikke sige, hvilke organisationer det er, og i øvrigt kan han heller ikke argumentere imod, at regeringen stemmer for.
Jeg har lige sagt her: for tre, imod to. Men det er lidt trist, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Det, ministeren bl.a. selv sendte over som oplysning til Folketinget, var, at der var svulster hos rotter, som man havde gjort forsøg med i forbindelse med det stof.
Det synes jeg i sig selv er meget alvorligt.
Det er Danske Vandværker, der har gjort opmærksom på, at der er risiko for grundvandsforurening, hvis ministeren skal have det helt præcist.
Derfor vil jeg godt sige, at når ministeren ikke på nuværende tidspunkt vil give et klart tilsagn om, at Danmark for fremtiden stemmer imod stoffer, der kan forurene vores grundvand, når det kommer til behandling i EU, vil jeg fremsætte et forslag om det i Folketinget, et forslag om, at vi indfører forsigtighedsprincippet for Danmarks stemmeafgivning på det her område, og så kan vi jo gå dybere ned i detaljerne med hensyn til de enkelte stoffer.
Jeg blev meget alarmeret over at se den liste over stoffer, som ministeren havde tænkt sig at stemme for.
Så Enhedslisten vil i hvert fald sikre, at vi får en afgørelse i Folketinget om, hvorvidt vi skal følge forsigtighedsprincippet, eller vi bare skal lade det hele flyde.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-20:
Jeg er jo nødt til at tage det én gang til for hr. Keld Albrechtsen.
Det hjælper jo ikke noget, at man bare ikke vil høre, hvad der bliver sagt.
Danmark stemte for optagelse, da der i EU er påvist sikker anvendelse for det.
Stoffet er ikke klassificeret for alvorlige sundhedseffekter som kræft eller lign., men alligevel står hr. Keld Albrechtsen og siger, at det er sådan noget, man ved: Det er noget med kræft osv.
Det er da ikke en rimelig måde at argumentere på.
Så siger jeg bagefter hernede, at Den Videnskabelige Komité har vurderet, at det er tilstrækkelig sikkert at anvende stoffet.
Hvad er det, hr. Keld Albrechtsen vil?
Det eneste, der er overraskende i det, er, at hr. Keld Albrechtsen, da vi havde en forespørgselsdebat, sagde, at flere organisationer i deres høringssvar havde anført, at der er risiko for nedvaskning af såkaldte metabolitter til grundvandet.
Kunne hr. Keld Albrechtsen ikke, når vi nu alligevel er her i dag onsdag,
Der står, at der er flere organisationer.
Vil hr. Keld Albrechtsen løfte sløret for det og nævne bare en række af dem eller nogle stykker af de organisationer, der har sagt det?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Jeg synes i og for sig ikke, at det er særlig opmuntrende, nu ministeren taler om humøret.
Det er ikke særlig opmuntrende, at man spørger om ét, og så begynder ministeren at svare på alt muligt andet.
Jeg er udmærket godt klar over, at når disse aktivstoffer, altså f.eks. dette giftige svampemiddel, er godkendt i EU, kan det efterfølgende indgå i konkrete produkter, der udvikles af firmaerne, og hvor man søger om godkendelse her i Danmark. Problemet er bare, at det er meget vanskeligt at nægte en godkendelse her i Danmark, hvis man først har siddet i EU og stemt for forslaget.
Så ministerens undskyldning med, at jamen vi kan godt stemme for det i EU, men så kan vi bare lade være med at godkende det bagefter her i Danmark,
er en meget farlig glidebane, som ministeren er inde på, for har man først rørt ved den grønne knap og stemt for det nede i EU, så bliver det altså svært efterfølgende at slippe for det her i Danmark, hvis firmaerne presser på for at få det godkendt.
Det tror jeg ministeren, når han tænker det igennem,
godt selv er klar over.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Kan vi ikke få et tilsagn om, at fremover stemmer Danmark imod stoffer, som er giftige, og som kan sive ned i vores grundvand?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-20:
Nu må man ingenlunde tro, at det, fordi det står fuldstændig uklart for hr. Keld Albrechtsen, så ikke er noget godt noget, vi gør.
Det kan sagtens være tilfældet.
Hr. Keld Albrechtsen har bare sin helt egen måde, som han mener, at tingene skal ses på, og er der nogle, der ser anderledes på dem, må det pr. definition være forkert. Jeg vil sige, at nu skal hr. Keld Albrechtsen ikke lade det komme bag på ham, hvad ministeren siger, for han kunne have opdaget det kl. 13.05 under den forespørgselsdebat, vi lige har haft, for der sagde jeg faktisk følgende: Den danske godkendelsesordning er lagt fast i lov om kemiske stoffer og produkter, der er implementeret i direktivet.
Ordningen indebærer, at plantebeskyttelsesmidler ikke kan markedsføres i Danmark uden at være godkendt.
Ved godkendelsen vurderes det ansøgte middel for de miljø- og sundhedsmæssige effekter.
Heri ligger, at det bl.a. vurderes, om midlerne vil kunne forurene grundvandet.
Når man så sammenholder det med, hvilket § 20-spørgsmål hr. Keld Albrechtsen har stillet ministeren, er der vel ikke noget forkert i, at miljøministeren gennemgår, hvorledes det foregår med godkendelsesordningen i EU, hvorefter Danmark så også kan stemme for eller imod og bagefter er i stand til at foretage en national vurdering. Jeg synes, at hr. Keld Albrechtsen skal blive i bedre humør.
Der er jo ingen grund til et dårligt humør.
Hr. Keld Albrechtsen ser nogle ting, som han for længst burde have vidst. Så kan det godt være, at det er en holdning til EU og sådan noget, der smitter af.
Men det synes jeg ærlig talt ikke vi skal lade komme ind i så vigtig en diskussion om pesticider.
Så lad os nu glæde os over, at Danmark i den grad tager fat om det hver gang.
Det gjorde regeringen før, det gør den nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Jo, men nu kommer vi jo så frem til sagens kerne, for hvis vi så tager stoffet Iprovalicarb - det er lidt vanskeligt med disse stoffer, de er ikke så folkelige disse betegnelser - som altså bruges til bekæmpelse af nogle svampesygdomme i kartofler, så erkender ministeren nu, at der er fremkommet svulster hos rotter
Det er ikke særlig beroligende efter min opfattelse.
Jeg kan også huske, at ministeren har oplyst i et notat, at man ikke har en selvstændig sundhedsmæssig vurdering af stoffet i Danmark, så man ved ikke i Danmark, hvor stor risikoen er for, at det eventuelt også er kræftfremkaldende hos mennesker.
Så erkender ministeren, som også Danske Vandværker oplyste, at der altså er en risiko for grundvandsforurening.
Ud fra ethvert forsigtighedsprincip - når man ikke aner, om det i virkeligheden er et meget livsfarligt stof, der kan gå ned i vores grundvand - hvorfor i alverden stemmer man så for det?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-20:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at det jo skal være sådan, at spørgeren også er modtagelig for argumenter, så vi prøver én gang til.
Vi stemte for optagelse for de tre af stofferne, nemlig Iprovalicarb, Ethofumesat og Prosulfuron og imod to af stofferne, nemlig Isoproturon og Sulfosulfuron.
Isoproturon er forbudt i Danmark på grund af grundvandet og sundheden.
Vi stemte om det i december, hvor Danmark som eneste land stemte imod, da vi fandt, at beskyttelsesniveauet er for lavt for dem, der skal udsprøjte midlet.
Stoffet er nemlig kræftfremkaldende.
Hvad grundvandet angår, er der påvist sikre anvendelser
i EU på baggrund af ny dokumentation, vi ikke havde i Danmark, da vi forbød stoffet.
Hvis der kommer en ny ansøgning om godkendelse, vil vi vurdere anvendelsen i Danmark på basis af den nye dokumentation.
Vedrørende Sulfosulfuron: Er endnu ikke godkendt i Danmark, men der er ansøgt om godkendelse.
Der blev stemt om det i februar, og også her var Danmark det eneste land, der stemte imod.
Vi vurderede, at det ikke var påvist i EU, at der var tilstrækkelig sikker anvendelse, fordi et af nedbrydningsprodukterne ser ud til at kunne udvaskes til grundvandet i for høje koncentrationer.
Iprovalicarb er endnu ikke godkendt eller ansøgt godkendt i Danmark.
Danmark stemte for optagelse, da der er påvist sikre anvendelser i EU.
Stoffet er ikke klassificeret som havende alvorlige sundhedseffekter som kræft eller lignende.
Der er set få sjældne svulster i dyreforsøgene, men Den Videnskabelige Komité har vurderet, at det er tilstrækkeligt sikkert at anvende stoffet.
Med hensyn til miljøeffekter har der kun været problemer
med effekter på regnorme af et nedbrydningsprodukt
, men der fremkom inden afstemningen nye undersøgelser, der har påvist sikker anvendelse.
Under forespørgselsdebatten nævnte hr. Keld Albrechtsen, at flere organisationer i deres høringssvar havde anført, at der er risiko for nedvaskning af såkaldte metabolitter til grundvandet.
Jeg ved ikke, hvor denne information stammer fra.
Danske Vandværkers Forening anfører i sit høringssvar, at flere metabolitter har en lang halveringstid og derfor udgør en risiko for grundvandsforurening.
Det kan oplyses, at der kun forekommer én metabolit af betydning, og hverken Iprovalicarb eller denne metabolit har efter Miljøstyrelsens vurdering nogen uacceptabel risiko for at udvaskes i grundvandet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Det er rigtigt, som ministeren oplyser, at det også fremgår af notatet, at der var et stof, som ministeren ville stemme imod.
Men der var altså også en række stoffer - også flere, end ministeren åbenbart allerede har stemt for - som ministeren ville gå ind og godkende.
På de notater, vi fik over, var der i hvert fald fem, hvor Danmark ville stemme for, og for et af dem, f.eks. et middel til bekæmpelse af svampesygdomme, var der ikke alene risiko for nedvaskning til grundvandet, men oven i købet også risiko for, at det var et kræftfremkaldende stof.
Det gav svulster i rotteforsøg.
Alligevel har ministeren meddelt Folketinget, at han vil stemme for dette svampemiddel.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Ministeren må forklare mig, hvordan det kan være, at han synes, Danmark skal stemme for et sådant stof, som uomtvisteligt er giftigt, og som ifølge Danske Vandværkers Forening vil sive ned i grundvandet.
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Jeg håber, vi kan komme ind til substansen, så ministeren kan tage stilling til selve dette stof.
Hvorfor skulle vi stemme for det?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-20:
EU-samarbejdet på dette område sker inden for rammerne af direktivet om plantebeskyttelsesmidler; det tror jeg også at hr. Keld Albrechtsen ved.
Direktivet bygger på et tostrenget system.
De aktivstoffer, der indgår i plantebeskyttelsesmidlerne, behandles i EU, men selve godkendelsen af midlerne er en national opgave, og det var det, debatten jo drejede sig om.
Hvad angår aktivstofferne, følger det direkte af direktivet, at stofferne kun kan godkendes, hvis anvendelsen
af stofferne ikke giver anledning til uacceptable konsekvenser for miljø og sundhed.
Som hr. Keld Albrechtsen sikkert kan huske fra forelæggelserne i Folketingets Europaudvalg, har Danmark ved flere lejligheder bl.a. med henvisning til grundvandshensyn stemt imod stoffer, når vi har vurderet, at der i EU ikke vil være sikre anvendelser af stofferne.
Og ud af de fem stoffer, der er blevet stemt om i min periode som miljøminister, har Danmark stemt imod to gange.
Jeg synes, det er lidt svært at forstå, når hr. Keld Albrechtsen så ligesom siger, at det ikke sker.
Jeg er ikke klar over, hvad hr. Keld Albrechtsen mener, men sådan er det faktuelle. Så jeg kan altså forsikre hr. Keld Albrechtsen for, at Danmark arbejder for, at der ikke optages aktivstoffer på EU's positivliste, hvor vi risikerer en uacceptabel belastning af vores grundvand, eller som indebærer væsentlige sundhedsskadelige effekter.
Sådan har det hidtil været, og sådan vil det også fortsat være.
Hvis aktivstofferne alligevel optages på positivlisten og et sprøjtemiddel med et eller flere af de pågældende aktivstoffer søges godkendt i Danmark, er det op til Danmark selv, naturligvis inden for direktivets rammer, at tage
stilling til, om midlet kan godkendes, og på hvilke nærmere vilkår dette eventuelt kan ske
Vi har således fortsat mulighed for at fastsætte særlige restriktioner af hensyn til f.eks. grundvandet eller menneskers sundhed, hvis det er nødvendigt på grund af særlige danske forhold med hensyn til klima, jordbundsforhold osv.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Ja, når jeg stiller det her spørgsmål, så er det jo, fordi der er opstået en efter min mening alvorlig situation under den debat, vi havde i sidste uge om rent drikkevand.
Ministeren hævdede, at der ingen problemer var med den linje, som Danmark har med hensyn til godkendelse i EU's komiteer af giftige sprøjtemidler.
Det er helt ubegribeligt for mig, at ministeren, der siger, at han vil have rent drikkevand, så i EU sidder og stemmer for disse giftstoffer, der siver ned i grundvandet.
Der henvises til debatten den 14.marts 2002 under forespørgsel F 18 om rent og urenset drikkevand.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-20:
Jeg synes også, det er et utrolig tyndt svar, justitsministeren giver her i Folketingssalen i dag.
Og så sidder man altså bare med hænderne i skødet og kontakter ikke amerikanerne og forsøger ikke at finde ud af, om der er et grundlag, om amerikanerne kan bidrage til at belyse sagen eller ej.
Jeg vil sige, at jeg betragter det her som endnu mere alvorligt, fordi integrationsministeren sidste onsdag afviste at svare på, om den pågældende ville få lov at rejse ud eller ej, om den pågældende ville få lov til at komme ind i Danmark igen, hvis han havde forladt Danmark.
Hvad er det for et grundlag, denne her regering egentlig handler på?
Jeg vil sige, at jeg er meget overrasket over den eftergivenhed og slaphed, der lyser ud af justitsministeren omkring håndteringen af denne her sag.