runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2006-10-05:
De havde regnet med, at de skulle være vindere, og nu bliver de tabere i forbindelse med det budget, de har lagt, og de tal, som et folketingsflertal har vedtaget.
Der vil jeg spørge i solidaritetens hellige navn, som jeg forstår at Dansk Folkeparti nu bekender sig til: Vil man så ikke være med til at få de sande tal frem over hele landet, så vi kan foretage en vurdering af, hvad der egentlig er fakta, og hvad der ikke er fakta?
Det gælder både i forbindelse med udligningsreformen og i forbindelse med strukturreformen, som er fremme, for på alle de tal, vi har set, kan vi se, at det åbenbart går den forkerte vej.
Vil hr. Thulesen Dahl være med til at skaffe de sande tal og på den baggrund lave en opgørelse over, hvem der er vindere og tabere, så vi kan få en reel udligning i solidaritetens navn?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Det, jeg mener var kendt stof på det tidspunkt, var jo, at tallene hviler på nogle tal fra et bestemt år.
Og når man så laver den endelige udligning senere, laver man den ud fra nyere tal.
Og hvis det er rigtigt, at det er det, der er sagen, at man laver den ud fra nyere tal, og at resultatet derfor bliver anderledes, betyder det selvfølgelig også, at tallene flytter sig, og det betyder, at pengene flytter andre steder hen.
Forestiller vi os f.eks., at man i et område bliver mere velstillet end det, der var lagt til grund, så får man knap så meget, for pengene går et andet sted hen i stedet for.
Hvis det er det, vi kan lægge til grund, så undersøg det og læg det til grund, hvis vi kan det.
Det tror jeg vi kan, og hvis det er sagen, så betyder det jo lige præcis, at det er solidaritet, fordi pengene så i højeste grad går derhen, hvor der er størst behov.
Så jeg vil sige: Lad tårerne få lidt friere løb, og lad dem stå ud i Folketingssalen, så vi kan se, at man virkelig føler den solidaritet, som hr. Carsten Hansen taler om.
Carsten Hansen (S), 2006-10-05:
Jeg får helt tårer i øjnene, når jeg hører hr. Kristian Thulesen Dahl tale om solidaritet osv., det trækker virkelig i tårekanalerne.
Men må jeg ikke spørge Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl: Vidste Dansk Folkeparti, da man vedtog kommunalreformen og udligningsreformen med lovforslag nr. L 194 og de bemærkninger, der er i det om kommunernes likviditet og vindere og tabere, at en lang række kommuner faktisk ville tabe på det her, i modsætning til hvad ministeren har opgivet i det her lovforslag?
Lad mig nævne et eksempel, som har været fremme i debatten før, nemlig Holstebro Kommune.
Holstebro Kommune har fået at vide, at den skulle blive vinder med 19 mio. kr., og at den kunne sætte skatten ned med 22 mio. kr., men når man så kigger på de beregninger, den selv har fremsat, så er det sådan, at den faktisk mangler 29 mio. kr., altså en forskel på 48 mio. kr. eller en besparelse pr. indbygger på 883 kr. Vidste Dansk Folkeparti det, da man stemte for det her forslag?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jeg kan bekræfte, at Jan Trøjborg gør det godt.
Der er masser af dygtige socialdemokratiske borgmestre, og jeg kan kun anbefale at lytte til dem.
Det gør man aldrig forgæves.
Men prøv også at lytte til f.eks. de socialdemokratiske borgmestre i Køge og i Ballerup og lyt til den konservative i Høje Taastrup; prøv at lytte til folkene fra Søllerød og omegn; prøv at lytte til Frederiksbergs borgmester; prøv at lytte til alle de borgmestre, som har udtrykt stor kritik af regeringen.
De er jo bl.a. medlemmer af Venstre og medlemmer af De Konservative.
De har brokket sig, talt grimt om regeringen, talt grimt om den ene og den anden udligningsreform, og de har talt grimt om strukturreformen.
Det synes jeg er i orden, men jeg synes også, man skulle prøve at lytte til nogle af sine egne.
Irene Simonsen (V), 2006-10-05:
I budgetforliget fra Horsens står også, at endelig er der nu i økonomien plads og rum til, at man kan fremtidssikre i gode, sunde investeringer på nogle helt klare basale områder som børnepasningen og skolesystemet.
Jeg tager bare hatten af for den socialdemokratiske borgmester.
Jeg er nødt til her virkelig at rose ham, og jeg har også gjort ham opmærksom på, at det jo er ærgerligt, at han er socialdemokrat, men han skal have den ros, han fortjener.
Jeg synes da, det ville være væsentligt, hvis hr. Henrik Sass Larsen ville kigge uden for døren og klart samarbejde med de socialdemokrater, som er dygtige borgmestre, som kan få det til at køre, og som i øvrigt tegner en lys fremtid for børnene og deres forældre.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jeg taler altid gerne med Jan Trøjborg.
Han har meget fornuftigt at sige.
Jeg tror, det er det tiende forsøg på at sige, at der ikke er nogen problemer derude.
Fru Irene Simonsen behøver slet ikke henvende sig til nogen socialdemokrater.
Jeg vil opfordre til, at man henvender sig til Venstreborgmestre, som har været i Folketinget for at klage.
Der er også en del konservative borgmestre, som har været fremme.
Det har mange steder i offentligheden faktisk ikke været muligt for socialdemokraterne at komme til, for det har væltet frem med Venstreborgmestre og konservative borgmestre, der har brokket sig over, hvordan det økonomisk ser ud derude.
Hvis ordføreren på noget som helst tidspunkt har læst aviser i den sidste måneds tid, ville hun hurtigt kunne opdage, at man bare kan nøjes med at tale med sine egne.
Irene Simonsen (V), 2006-10-05:
Hr. Henrik Sass Larsen har nu flere gange givet udtryk for, at man skal lytte til dem derude, og at problemet er rammerne, som kommunerne har at arbejde inden for.
Nu er jeg så heldig, at jeg har fået fat i det budgetforlig, der er indgået i Horsens Kommune, hvor der jo er en kendt socialdemokratisk borgmester, Jan Trøjborg.
Forliget starter med at konstatere, at for 2007 er der en robust økonomi, og den robuste økonomi går sådan set også ud på, at man nu har fået opgavereformen, således at der er mulighed for at spare 8 pct. på administrative opgaver og dermed få nogle penge til de områder, der er meget vigtige.
Så i Horsens Kommune har man prioriteret at lave en udvidelse af åbningstiderne i daginstitutionerne.
Nu vil jeg lige læse op, hvad der står om undervisningsområdet: styrket faglighed, ledelse og fleksibilitet på folkeskoleområdet følges op i forbindelse med budgetforliget.
Der bliver en forlænget skoledag, som vil give tid til faglig fordybelse, ro til at sikre gode læsefærdigheder og rum til at arbejde både med de faglige og sociale kompetencer.
Ud over det har man også sat penge af til sund kost.
Her har vi altså en kommune med en socialdemokratisk borgmester, der siger, at i 2007 står vi endelig med en robust økonomi.
Der er råd til at styrke de her områder.
Hr. Henrik Sass Larsen siger, vi skal høre efter, hvad der bliver sagt uden for de her mure, så jeg vil gerne høre, hvor meget hr. Henrik Sass Larsen har hørt efter den socialdemokratiske borgmester i Horsens.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Ordføreren er også velkommen til at møde op og komme med gode ideer til, hvordan vi får bragt skatten ned på arbejde.
Lad os sige, at med hensyn til nogle af de uforholdsmæssig mange tilskud, som landbruget har raget til sig gennem årene, er der også nogle steder, hvor vi mener, at vi sagtens kan beskatte det lidt hårdere, til gengæld for at vi kan sætte almindelige menneskers skattebetaling ned.
Så der er masser af ting, man kan inspireres af.
Det er bare at møde op, så kan vi sammen stykke noget godt og grundigt sammen.
Erling Bonnesen (V), 2006-10-05:
Jeg takker for bekræftelsen på, at det i hvert fald indgår i overvejelserne, at boligskatterne også er med i puljen.
Det er med på forslagstavlen nu, så det kan lade sig gøre.
Tak for det.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Der er nøjagtig samme problemstilling, som der var ved tidligere svar, nemlig at i denne og i næste valgperiode gælder skattestoppet.
Vi vil nedsætte en kommission, der skal forberede en skattereform.
Der er et eneste bundet mandat, og det er, at man skal nedsætte skatten på arbejde.
Hvad konklusionen bliver, skal jeg ikke stå og drage nu.
Erling Bonnesen (V), 2006-10-05:
I Jyllands-Posten tilkendegiver den tidligere socialdemokratiske partiformand den 12. april i år ret tydeligt, at boligskatterne på lidt længere sigt bør øges som led i en kommende skattereform, hvilket ordføreren også selv var inde på.
Så mit spørgsmål til ordføreren er, om han er enig i udtalelserne i april fra den tidligere socialdemokratiske formand om, at boligskatterne kan øges i forbindelse med en reform, ikke nu, men på lidt længere sigt?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jeg tror gerne, at Venstre har det billede på den offentlige sektor, at det er nogle løver, man har kastet nogle lunser kød ind til, og det skal man undgå, og så skal man udmarve de stakkels løver, eller hvad det nu går ud på.
Hverken Nationalbanken, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd eller nogen som helst forstandige økonomer har sagt, at det vil være dårlig økonomisk politik at tage nogle af de mennesker, som i øjeblikket ikke er i beskæftigelse, og som har haft sværest ved at få en fast plads på arbejdsmarkedet, og sætte dem i beskæftigelse til gavn for fællesskabet.
Det burde da være en fuldstændig oplagt idé for regeringen at gøre det.
Jeg nævner det bare, fordi vi i øjeblikket f.eks. har over 30.000 mennesker, som er i støttet beskæftigelse.
Hvorfor i alverden sørger man ikke for, at nogle af de mennesker, som er i støttet beskæftigelse, kommer til at søge arbejde enten på det private eller på det offentlige arbejdsmarked?
Der er jo hænder nok.
Det er bare et spørgsmål om at føre en ordentlig politik, og det er der, det lader til, at regeringen har mistet grebet.
Leif Mikkelsen (V), 2006-10-05:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at historien ligger fast, og med hensyn til hvem der har ansvaret nu, husker jeg tydeligt en socialdemokrat, der pegede på afgrunden og smed håndklædet i ringen osv.
Den historie kan ikke diskuteres.
Men det er kernespørgsmålet nu for de danskere, der ser på virkeligheden i dag.
Socialdemokratiet, peger på, at de lige her og nu vil imødekomme nogle, der ønsker det, ved at pumpe milliarder ud i den offentlige sektor, men kan man så tro på, at det ikke fører samme vej som sidste gang?
Nationalbanken advarer organisationer, der er tæt på hr. Sass Larsens parti, imod, at det er farligt, fordi 3 mia. kr. jo ikke bare er 3 mia. kr. i år.
Jeg går ud fra, at vi kan blive helt enige om, at det der med at pumpe en offentlig sektor op, er som at gå i Zoologisk Have.
Har man først kastet en luns ind til løverne, kan man ikke hente den igen.
Det kan man tydelig se på de forsøg, der her i forløbet har været på tilpasning af kommunalreformen.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jeg talte for nylig med udmærkede folk, som var aktive i dansk politik i 1970'erne, og jeg tror, at vi med dem kan få en festlig debat om, hvem det egentlig var, der havde ansvaret.
Var det VKRregeringen, der lod det løbe løbsk, da den sad 1968-1971?
Hvad med Hartling?
Eller underfinansierede han det hele?
Var der ikke også noget med, at landbruget fik raget lidt rigeligt til sig oven på nogle EU-landbrugsreformer, så man fik lidt mere, end man vist egentlig skulle have haft?
Jeg tror, at man skal passe på med at bebrejde en bestemt gruppe mennesker noget og med at pege fingre ad noget, som skete for 30 år siden.
Hvis man er Venstremand, tror jeg især, man skal passe meget på med det.
Jeg tager meget gerne den debat i offentligheden og i historiebøgerne om, hvem det egentlig var, der havde ansvaret for, hvordan det så ud dengang.
Så minder jeg også om, at Venstre jo sad i regering i 1970'erne.
De dannede jo også regering med Socialdemokraterne.
Leif Mikkelsen (V), 2006-10-05:
Oppositionen har indtil flere veje på skatteområdet, og det kan jo gøre enhver vælger utryg.
Der var én periode, hr. Sass Larsen ikke nævnte.
Det er nemlig perioden lige umiddelbart efter sidste kommunalreform i 1970'erne, hvor vi jo ved – altså historien lyver ikke, og den står fast; det går jeg ud fra vi kan blive helt enige om – at der skete det, at de offentlige udgifter nærmest eksploderede, og det blev starten til en periode, hvor vi endda sidst i 1970'erne, nogle vil kunne huske det, havde en rente, der var over 20 pct.
Tro det eller lad være, men det var rent faktisk tilfældet.
Det er igen historien.
Det var det, der var starten til, at Socialdemokraterne bevægede sig hen mod afgrundens rand, som man selv formulerede det.
Nu ser vi så et Socialdemokrati, der peger på, at de oven på en kommunalreform er klar til at hælde milliarder ud i den offentlige sektor.
Hvordan skulle man kunne tro på, at det her Socialdemokrati i dag kunne føre en økonomisk ansvarlig politik?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Det er meget enkelt: Skattestoppet kommer til at gælde hele næste valgperiode.
Det er det klare og enkle svar.
Men det der med at give klare svar på, om man vil have skattelettelser eller flere offentlige udgifter, kan Venstre gøre det?
Jeg mener: Skal det være i den her valgperiode, vi skal have nogle skattelettelser, eller skal det først være i den næste?
Er man enig med De Konservative?
Er man enig med Dansk Folkeparti?
Skal pengene bruges til velfærd, eller skal de bruges til skattelettelser?
Det fremstår faktisk temmelig uklart, hvad Venstre vil i den forbindelse.
Jens Hald Madsen (V), 2006-10-05:
Problemet er vel egentlig, at De Radikale ikke rigtig har forstået, hvad det er for en skattereform, og hvad det er for nogle intentioner, Socialdemokratiet har.
Det, som jeg bare stille og roligt spørger om, er: Det kan vel ikke være så svært at sige til den danske befolkning, at hvis Socialdemokratiet får magten, garanterer man for, at der ikke bliver skattestigninger inden for f.eks. boligområdet, at der ikke bliver skattestigninger inden for det, der blev kaldt grønne afgifter – vi kaldte det for røde afgifter, og andre kaldte det for andre ting.
Så kunne man vel give nogle garantier og sige: Det rører vi ikke ved.
Det kan da ikke være så svært, så meget tillid kan vi da have til hinanden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg forsøger bare at forklare hr. Arbo-Bæhr noget af logikken i det.
Jeg ved ikke helt, hvordan hr. Arbo-Bæhr stiller sig til det her med, at hvis man tager penge fra det rige Nordsjælland og giver til Lolland, er det så godt eller skidt?
Vi hører kun kritik for det, men det burde jo egentlig i en socialisttankegang være sød musik, at man tager penge fra nogle områder af landet, hvor der er flest, og giver til nogle områder af landet, hvor der er færrest.
Jeg nævnte, at man ikke altid kan se på, hvor mange penge der bruges i forhold til, hvilken service man får.
Lad mig give et konkret eksempel: I min egen kommune er der et bud på, nu skal vi have det undersøgt, men der er et bud på, at hvis man udbyder madproduktionen til de ældre – vi taler ikke om, om de kan få varm mad eller ikke få varm mad, det er slet ikke det – fordi man nu er en meget, meget stor kommune i forhold til, at man før var nogle mindre kommuner, så ligger der en mulig gevinst her til kommunen på 10 mio. kr. Hvis man gennemfører det, behøver det ikke at have nogen som helst effekt på kvaliteten af maden, som de ældre får.
Det er bare lige for at opfordre til, at man måske prøver at diskutere: Hvad er kvalitet?
Hvad er forbedringer?
Hvad er forringelser?
Hr. Arbo-Bæhr har måske et hjemmearbejde, han bliver nødt til at gøre, inden han helt præcis ved, hvordan forholdene er i de enkelte kommuner.
Jens Hald Madsen (V), 2006-10-05:
For når jeg hører en socialdemokrat sige, at man ikke vil give skattelettelser, så tror jeg, at det med garanti er rigtigt.
Når en socialdemokrat siger: Vi vil bruge mange flere penge end de borgerlige partier, så tror jeg, at det med garanti er rigtigt.
Når jeg så viser den specielle tillid til Socialdemokraterne, kunne ordføreren måske åbne lidt op for den kommende fremtidige skattereform for Socialdemokratiet, for jeg kan jo høre, at vennerne i Det Radikale Venstre er forvirrede.
Lad os åbne op for det og sige: Er der nogen områder, hvor der kan gives nogle garantier?
Kan ordføreren f.eks. give en garanti på boligområdet og sige: Her sker med garanti ikke en skattestigning?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Det er jo interessant, for tallene taler jo deres tydelige sprog.
Vi har fået et svar fra finansministeren, som år for år regner ud, hvor meget hjemmehjælp ældre over 67 år får.
Jeg ved ikke, om hr. Thulesen Dahl kender det, men det er spørgsmål nr. 33 til aktstykke 189 af juni 2006.
Det er gennemgået år for år, hvor meget hjemmehjælp der tildeles over-67-årige.
I alle de år, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl har siddet med ansvaret, er det faldet og faldet og faldet.
Er det, fordi man ikke er dygtige nok i Dansk Folkeparti, eller er det, fordi man er blevet snydt?
For det er jo ikke det, Dansk Folkeparti har sagt, at de ville.
Er det i virkeligheden sagen i en nøddeskal, at et er, hvad Dansk Folkeparti siger, et andet er, hvad de gør?
I dag siger de: Ingen skattelettelser før et valg.
Skal vi lægge samme vægt på det, som da man inden sidste folketingsvalg lovede, at hvis vælgerne stemte på Dansk Folkeparti, blev efterlønnen ikke forringet med Dansk Folkepartis stemmer?
Er der simpelt hen ikke et stadig større atlantisk svælg mellem, hvad Dansk Folkeparti siger, og hvad der faktisk sker?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Hr. Villy Søvndal har stillet mig et næsten enslydende spørgsmål tidligere og har fået det samme svar: Nej, det er der ikke.
Når jeg sidder som lokalpolitiker, forfægter jeg Dansk Folkepartis politiske holdninger og ønsket om, at der bliver bedre tid til at hjælpe vores ældre medborgere.
Og når vi indgår aftaler her på Christiansborg om f.eks. finansloven, sikrer vi også dels flere midler til den kommunale økonomi år for år, dels særlige statslige midler til gavn for de ældre.
Det, der så er spørgsmålet efter det, er jo, om der er behov for, at staten i endnu højere grad styrer et bestemt serviceniveau på vegne af vores ældre medborgere.
Der er jo andre, der er begyndt at tænke i nationale standarder, i, om vi skal have minimumsstandarder og den slags, altså om staten skal detailstyre mere over for kommunerne, så vi er sikre på, at det hensyn, vi ønsker der skal tages overalt i Danmark til gavn for vores ældre medborgere, også tages.
Det kan jo godt være, at der er kommuner, der vælger at prioritere de ældre lavere, end vi ønsker.
Og så er spørgsmålet: Skal vi så sætte os igennem og sige, at vi vil have det her niveau for vores ældrepleje i Danmark, og det sætter vi så igennem på et nationalt niveau?
Det er jo spørgsmålet, og det er den principielle diskussion, som egentlig er vigtig her.
Og der er der mere og mere, der tyder på, at vi må ind og fastlægge nogle niveauer.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jeg vil godt prøve igen at forklare, hvordan det er, vi har tilrettelagt det, så også hr. Jens Hald Madsen kan være med i arbejdet fremover:
Betingelsen er, at mindst et af de store borgerlige partier er med.
Det er meget, meget enkelt.
Det skulle være til at forstå.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg tror ikke, hr. Jørgen Arbo-Bæhr har fulgt med i den debat, der har været.
Jeg ved ikke, om han har været ude og først lige er kommet ind i salen, det ved jeg simpelt hen ikke, men der er i hvert fald en stor del af debatten, han er gået glip af.
Alt det skal ses i sammenhæng med, at der så i øvrigt også er nogle kommuner – og der er Århus jo et meget godt eksempel – der selv har skudt nogle problemer foran sig i deres egen kommune som en del af det kommunale selvstyre, sådan at de rent faktisk ikke selv har fået taget hånd om problemerne i tide.
Det betyder så, at der er nogle kommuner, der har droslet ned, for at andre kan komme et niveau op.
Det er den ene del af svaret.
Den anden del af svaret er jo så, at det der med, hvor mange penge man bruger, ikke altid er det samme, som at man laver serviceforbedringer eller serviceforringelser.
Der har jeg tidligere i dag over for en af hr. Arbo-Bæhrs partikolleger henvist til andre eksempler, som illustrerer det.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Man har jo flere gange set, at Dansk Folkeparti lover og lover, og så gør de det stik modsatte, når de kommer til magten.
Og det har vi jo også oplevet nu i forbindelse med den stramme kommuneøkonomi.
Det er jo sådan, at det alene er med Dansk Folkepartis stemmer, nedskæringerne er blevet påtvunget kommunerne; det er alene hr. Kristian Thulesen Dahl, der i Finansudvalget har sikret flertallet for, at ældre ude i kommunerne må opleve, at de i stedet for at få varm mad og menneskelig kontakt hver dag nu får frossen mad en gang om ugen, eller at de i stedet for at få gjort rent en gang om ugen fremover risikerer kun at få gjort rent hver anden uge. Overvejer Dansk Folkeparti, om de vil holde op med at udstede løfter, som de alligevel ikke har tænkt sig at holde, eller vil de blive ved med at komme med nogle løfter, som ingen behøver at fæste lid til?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-10-05:
Jeg er egentlig meget imponeret over, at hr. Thulesen Dahl kan være i så godt humør i betragtning af, hvor umanerlig skidt det går for Dansk Folkeparti lige for tiden.
Ét er alt det der ævl og bævl, som gør, at man er nødt til at ekskludere medlemmer internt i partiet, det er ikke så meget det, det helt store problem er jo, at Dansk Folkeparti faktisk bryder alle sine løfter med nedskæringerne over for de ældre.
Jamen så er der jo ingen grund til, at man skærer ned.
Vi kan f.eks. tage Århus Kommune, hvor Dansk Folkeparti medvirker til nedskæringer på 120 mio. kr. på ældreområdet.
Vi kan tage Randers Kommune, hvor nedskæringerne over for de ældre betyder, at de kun får frossen mad, og at der skal fyres personale på plejehjem og i hjemmeplejen.
Vi kan tage Silkeborg, hvor Dansk Folkeparti også er med til nedskæringer over for de ældre.
Hvorfor er Dansk Folkeparti med til det i kommunerne, når nu man gerne vil det så godt for de ældre?
Der er jo penge nok, siger hr. Thulesen Dahl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg tror bare, man skal kunne sondre.
Jeg synes, bemærkningen kan være velvalgt over for nogle af dem, der har været i aktion i forbindelse med de demonstrationer, vi har set.
Der har det mindet om en regulær politisk kamp, der hverken handlede om børns vilkår eller skolebørns tarv eller ældres vilkår, men simpelt hen handlede om at forsøge at skabe grobund for en anden regering; det er jo legitimt nok, men de misbruger situationen i et andet ærinde.
Sådan har det været for nogles vedkommende.
Så har der været andre, hvor det er forældre, der er dybt bekymrede og optagede af deres børns vilkår, og det har jeg fuld respekt for.
Jeg ville synes, det var mærkeligt andet.
Der er det så bare min appel, at de forældre, der virkelig er dybt optagede af børnenes forhold, hvilket er helt berettiget, skal gå på barrikaderne inden for det lovlige regelsæt, der er: De skal henvende sig til politikerne, de skal demonstrere, når de skal demonstrere, de skal gå til møder og tage diskussionen, men de skal ikke blokere en institution for de forældre, der gerne vil have børnene passet.
For vi lever altså i et demokratisk samfund, der giver mulighed for, at man kan komme til orde, og så behøver man ikke at gøre brug af blokadevåbnet.
Ole Glahn (RV), 2006-10-05:
Nu er det jo mig, der er så privilegeret, at det er mig, der kan spørge ordføreren, så jeg vil gerne spørge ordføreren endnu en gang, om ordføreren mener, at det er fremmende for en politisk dialog, når man fra landets statsministers side siger, at det er de sædvanlige ballademagere, og at det er socialistisk inspireret politisk kamp, der foregår, når vi ser på de forældre, som har været involveret i det her, hvad enten de har blokeret, eller de har haft drøftelser og været ægte bekymrede for deres børns fremtid.
Mener hr. Thulesen Dahl, at det er gode bemærkninger at komme med i den situation?
Det vil jeg gerne have et konkret svar på.