runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-03-13:
I dag taler vi om grænseværdier for GMO.
Det er sådan, at nul GMO i noget produkt det eksisterer ikke.
Der er ingen, der kan stille en 100 pct.s garanti for, at der ikke på noget tidspunkt kan komme til at eksistere GMO, ej heller i økologiske produkter.
Det er ikke muligt i dag, fordi vi importerer produkter til vores produktion, vi importerer også foderstoffer til vores økologiske produktion.
Og det kan ikke udelukkes med 100 pct.s sikkerhed, at det ikke eksisterer i økologien ej heller den dag i dag.
Derfor arbejder vi med grænseværdier, vi arbejder med de grænseværdier, der sikrer, at man også kan få tingene til at fungere i fremtiden.
Der er nogle mærkninger af vores produkter, som forbrugerne kan vælge at købe, men det, vi hele tiden skal huske på, er, at uanset om vi vælger økologiske, konventionelle eller GMO-varer, så er det ikke skadeligt for noget.
Det er en holdning til alle disse varer, vi skal tage stilling til.
Det er det, reglerne skal sikre; at man har valgfrihed til at have forskellige holdninger.
Det er stadig ikke farligt, det er ikke usundt, det er ikke skadeligt.
Det er den diskussion, vi har i dag.
Det er ikke et sundhedsspørgsmål, det er et holdningsspørgsmål.
Det er politik.
Jamen valgfriheden er der, for når forbrugeren vælger økologiske varer, så ved forbrugeren, at der ikke er tale om GMO-produkter, eller at dyrene er fodret med GMO-afgrøder.
Der er ikke GMO i økologiske produkter.
Derfor er det en sikring af den produktion, og dermed er der også GMO-frie produkter i økologien.
Når jeg siger, at vi skal have en sikring, jamen så skal vi have nogle regler, der sikrer sameksistens mellem de tre forskellige kategorier, vi taler om, og disse tre forskellige kategorier skal sikres på EU-plan.
Kun at gøre det på nationalt plan
sikrer jo ikke det danske landbrug, for vi samhandler jo med hele verden, og vi importerer fødevarer, vi importerer planteprodukter fra steder med andre regler, end vi har i Danmark, hvis man laver særlige regler.
Derfor er vi nødt til at lave dette på et større plan, altså på EU-niveau, som sikrer, at vi har en valgfrihed for forbrugeren.
Økologiske varer er altså uden for GMO, GMO-frie varer har heller ikke GMO, og så er der GMO-produkterne.
Det giver valgfriheden, når man sikrer, at der er en god sameksistensmulighed.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Så vil jeg gerne spørge hr. Thor Gunnar Kofoed, hvad han egentlig mener med valgfrihed; nu vil Venstre pludselig til at sikre valgfrihed. Er man i Venstre slet ikke klar over, at de mærkningsregler, som blev vedtaget, indebærer, at kød, mælk, æg, som indeholder gensplejsede organismer, eller som via foderet bygger på gensplejsede organismer, ikke skal mærkes, så det kan forbrugeren ikke se.
Og det kalder man valgfrihed!
Det er en underlig form for forbrugervalgfrihed, man går
ind for i Venstre
Det er en valgfrihed, der baserer sig på, at man ikke kan få oplyst, om det er GMO eller ej.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-03-13:
Som jeg sagde i min ordførertale, er Venstre indstillet på, at vi vil sikre forbrugerne, at de får den sikre valgmulighed.
Med hensyn til ansvaret vil vi sikre den økologiske landmand, men vi vil også sikre den landmand, der vælger at dyrke GMO-afgrøder, for man kan også forestille sig, at økologiske landmænd ikke overholder de regler, der er for afstandskrav til GMO-landmanden.
Derfor er der visse krav til sameksistens, som figurerer i dag, og det er de krav, landmændene kender, og det er de regler, vi bare skal have beskrevet, sådan at vi kan få det til at fungere, og det kan eksistere.
Jeg kan sige, at i dag er Danmark det sted i verden, hvor man har den tætteste produktion af græsfrø, som ifølge ministeren er en af vores problemafgrøder, og der har vi rent faktisk så stor sikkerhed for vores indkrydsning af fremmede gener, at vi kan klare alle de grænseværdier, der stilles til verdens bedste kvalitet.
Så det store problem er mere politisk, end det er praktisk.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Hr. Thor Gunnar Kofoed mente, det var lidt mærkeligt, at vi havde fremsat dette forslag, fordi det ikke var muligt at lave et GMO-frit dansk landbrug.
Det har vi altså været i stand til at sikre indtil nu, og derfor vil jeg også godt spørge, om Venstre vil være indstillet på at støtte moratoriet?
I hvert fald indtil der er skabt sikkerhed for, at der er fuld erstatning i tilfælde, hvor der sker spredning til andre landmænd, og indtil der er skabt sikkerhed for, at disse regler enten kan fastsættes nationalt fuldt ud, så de dækker situationen, eller de er gennemført i EU som fælles regler.
Der er jo heldigvis mange lande, der arbejder for at få det, og derfor vil jeg godt spørge, om Venstre vil støtte, at moratoriet skal gælde, ikke alene til disse mærkningsregler, som ministeren var inde på, er gennemført, men også indtil der er gennemført fuldt tilfredsstillende ansvars- og sikkerhedsregler omkring sameksistens.
Hvis Venstre ikke er indstillet på at forlænge moratoriet, indtil det er sikret, kan vi jo være ganske sikre på, at det hele går galt.
Så at det ikke skulle være muligt at sikre et GMO-frit dansk landbrug, det forstår jeg ikke; det har vi faktisk sikret indtil nu.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-03-13:
I Venstre har vi lidt svært ved at se, hvad formålet er med et beslutningsforslag om at forbyde GMO i dansk landbrug
, når det rent faktisk ikke kan lade sig gøre.
For det første er det ikke muligt at lave et ensidigt dansk forbud i forhold til EU.
For det andet vil det blive opfattet som WTO-stridigt, og for det tredje har vi jo et moratorium.
Vi har en tænkepause, og her er vi altså nogle, der bruger tiden på at undersøge, hvilke risici og hvilke muligheder der er.
Vi skal lige huske på, at ingen GM-planter kan benyttes, medmindre de er godkendt.
GM-planter kan kun godkendes, hvis de ikke er til skade for hverken mennesker, dyr, natur eller miljø.
Denne meget hårde og strenge analyse og test, som GM-planter skal igennem, skal hverken økologiske eller konventionelle planter igennem.
De er bare o.k., har vi vedtaget, og det er de sikkert også.
Hvad er så problemet?
Jo, politisk har vi skabt en mistillid til nogle planter, som over halvdelen af verdens befolkning i dag i større eller mindre grad bruger.
Vi er blevet bange for at benytte en teknik, der i virkeligheden kunne være banebrydende for et bedre miljø og sundere fødevarer, end nutidens landbrug er i dag og et økologisk landbrug nogen sinde bliver.
Men den frygt vil vi i Venstre ikke fornægte, og denne frygt har vi fuld respekt for.
Derfor vil vi have regler, der sikrer, at forbrugerne kan være sikre på, at den vare, de køber, indeholder det, varen giver udtryk for.
GMO-mærkede varer kan selvfølgelig indeholde GMO, men forbrugerne kan være fuldstændig sikre på, at de ikke er til skade for hverken mennesker, dyr, natur eller miljø.
Derfor er det vigtigt, at vi får nogle regler om sameksistens, som vi har hørt ministeren tale om, så der ikke er tvivl om, hvordan afgrøder i landbruget kan dyrkes ved siden af hinanden, uden at forbrugernes tillid til mærkning af produkterne svækkes.
Det, at man har to nabomarker, hvor der er risiko for genspredning, har landmænd i dag meget styr på.
Der er regler, skrevne og uskrevne regler, der beskriver, hvordan det kan lade sig gøre, hvordan det praktisk fungerer i dag, uden at der er risiko for indkrydsning af fremmede gener. Jeg er overbevist om, at når vi når til enden af det udredningsarbejde, der er sat i gang, så har vi helt styr på alle de bekymringer, der figurerer i dag.
Derefter kan man give den reelle frie valgmulighed til landmanden, til fødevarevirksomheden, til forbrugerne.
Om vi overhovedet vil få nogen dyrkning af GMO-afgrøder i Danmark, vil tiden vise, men det skal være afgrødens kvalitet, der skal afgøre, om vi skal have GM-dyrkning, og ikke en politisk holdning.
Men hvis det kommer en dag, skal der være regler, der sikrer valgfriheden. Venstre bakker op om det udredningsarbejde, regeringen har sat i gang, og derefter får vi på EU- og nationalt plan de nødvendige regler, der sikrer forbrugerne, samtidig med at vi sikrer vores erhvervsliv og landbrugets lige udviklingsmuligheder i forhold til resten af verden.
Derfor kan Venstre ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Da hr. Nicolai Wammen har opbrugt sine muligheder for yderligere at kommentere, vil jeg benytte den mulighed, der eksisterer, til at sige, at vi klart accepterer den procedure, ministeren har lagt op til.
Men vi mener ikke, det fritager regeringen for at have svar på den problemstilling, som hr. Nicolai Wammen har rejst her i dag.
Derfor håber vi, at der kommer et svar, ikke fra udvalget, men fra regeringen, sådan at vi ved, hvordan regeringen vil løse det problem.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-03-13:
Jeg må sige til hr. Nicolai Wammen, at det jo ikke er regeringens bud, der kommer fra strategigruppen.
Det er gruppens anbefalinger, og derefter skal vi have de politiske drøftelser. Jeg har lagt meget vægt på, at det var uafhængige folk, kloge folk, der havde forstand på det her område, der sad og vurderede udspillet, og at der netop ikke blev givet politiske meldinger på så tidligt et tidspunkt for at give os alle sammen det samme udgangspunkt.
Jeg håber også, at hr. Nicolai Wammen er tilfreds med, at det er sådan en model, vi har valgt. Så til hr. Keld Albrechtsen: Jeg er da sikker på, at grunden til, at forsikringsbranchen kan være lige så bekymret, som hr. Keld Albrechtsen øjensynlig er, er en fuldstændig mangel på viden om det her område.
Det er jo det, der i virkeligheden, tror jeg, i branchen i øjeblikket er den manglende grund til, at man kan give et konkret bud.
Man ved faktisk ikke, hvad risikoniveauet er.
Nicolai Wammen (S), 2003-03-13:
I ministerens svar blev jeg ikke helt klar over, om ministeren i forbindelse med den redegørelse, den strategi
for sameksistens, der kommer om få uger, forventer at have nogle svar på den problematik, vi her har rejst.
Der blev sagt, at vi ikke har taget hul på de politiske forhandlinger om dette spørgsmål, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Men kan vi forvente, at regeringen i forbindelse med den plan, der bliver lagt frem, har et klart svar på, hvad regeringen mener, der skal gøres i forhold til de økologiske landmænd og i forhold til de konventionelle landmænd, der kan komme i klemme?
Vi håber ikke, det sker, men hvis det sker, kan det jo som tidligere nævnt få meget omfattende konsekvenser for de her landmænd.
Derfor vil jeg gerne bede om, at ministeren i dag giver tilsagn om, at der i forbindelse med den redegørelse og den plan, der kommer, også vil være et klart regeringsbud på, hvordan man skal hjælpe de økologiske og konventionelle landmænd, der måtte komme i klemme.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Når ministeren så siger, at en forsikringsordning vil blive ganske forfærdelig dyr, er det godt nok en oplysning, der bekymrer mig meget, for
hvis det er tilfældet, at en forsikringsordning vil blive ganske overordentlig dyr, må det jo være, fordi ministeren antager, at der i forsikringsbranchen vil være meget stor bekymring over for at gå ind og påtage sig et sådant ansvar, og at forsikringspræmien derfor vil blive overordentlig høj.
Sagt med andre ord, ville der ikke være forsikringsselskaber, der ville turde, fordi man med nogenlunde sikkerhed kunne gå ud fra, at man ville komme til at betale en forfærdelig masse penge.
Jeg synes, den udtalelse, ministeren kom med, gav anledning til stor bekymring.
Det vil jeg i hvert fald stille yderligere spørgsmål om i udvalgsarbejdet.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-03-13:
Jeg synes, og det mener jeg også jeg sagde ret klart tidligere, at det er strategien for sameksistens, der fastlægger udgangspunktet for de politiske drøftelser, vi skal have efterfølgende.
Det her er jo i virkeligheden ikke en sag, vi politisk har taget hul på endnu, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, så intet er jo besluttet, før vi måtte få sat os sammen og vurdere, hvad mulighederne er.
Jeg vil godt sige med hensyn til en forsikringsordning, at så er det min opfattelse uden at have nogle konkrete tal, at den vil blive overordentlig kostbar, overordentlig kostbar og næppe være en alternativ mulighed for den enkelte landmand, fordi prisen bliver for høj.
Men jeg vil godt slå fast, at hvis en GMO-producent overskrider reglerne, så falder hammeren.
Der er selvfølgelig ikke præcedens på nuværende tidspunkt for, hvor vi vil lægge niveauet, hvor domstolene vil lægge niveauet, men det må vi sende nogle meldinger om efterfølgende.
Så jeg mener helt klart, at med de kontrolregler, som vi også er parate til at stille til rådighed, må vi kunne håndtere denne her sag på den bedst mulige måde for de parter, der er involveret, sådan at vi, som jeg sagde i mit indlæg, sikrer valgfriheden både for producent og forbruger.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
O.k., men det betyder altså, at forbrugerens valgfrihed består i, at hvis man vil sikre sig, at der ikke er GMO og der heller ikke har været det i foderet, så skal man købe økologisk.
Hvis man køber ikkeøkologisk kød, så kan man ikke vide det, og det synes Venstre er i orden.
Sådan må svaret forstås.
Dermed har hr. Kofoed nu solgt det konventionelle landbrug.
O.k., han har så været med til at sikre, at det økologiske kan blive ved med at være GMO-frit, men han har solgt det konventionelle landbrug, der er der ikke frit forbrugervalg mellem GMO og ikke-GMO.
Det er konsekvensen af det svar, vi fik.
Tina Nedergaard (V), 2003-03-13:
Det er korrekt, at der var et spørgsmål, jeg ikke fik besvaret omkring vejledningsindsatsen og omkostningerne, hvorvidt der bliver dækket herfor.
Det er jo sådan, at vi med flerårsaftalen indgik en aftale, der tilførte flere midler til erhvervsuddannelserne.
Og det er ikke nødvendigvis sådan, at den her ændring af erhvervsuddannelsesloven vil betyde, at der bliver flere omkostninger, for det er jo sådan i erhvervsuddannelsesloven
allerede i dag, at der er et krav om individuel vejledning, at der er et krav om kontaktlærerordning, der er et krav om kontaktbog. Der er simpelt hen krav om, at den målrettede vejledning, som også dette lovforslag forudsætter, foregår allerede i dag.
Så jeg har vanskeligt ved at se merudgiften.
Det er rigtigt, at der er mange metoder.
Og der har jeg været meget tilfreds, efter at den ny regering trådte til - så ny er den jo heller ikke længere - for der har man nemlig spillet på flere heste.
Man har igangsat udvikling af mange forskellige ting inden for erhvervsuddannelserne og vil jo også følge det op her i de kommende forhandlinger.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt erhvervsudddannelserne skal have det her ungdomsuddannelsespræg også i fremtiden, vil jeg finde det naturligt, og jeg tror også på, at det er det, der vil ske.
Men arbejdsmarkedets parter har naturligvis stor indflydelse
på udviklingen af uddannelserne inden for det her område
, ligesom de har det inden for AMU-området og andre. Men jeg vil finde det ret naturligt, at man også fastholder almen dannelse som en del af også kortere uddannelsesforløb, også med det her forslags vedtagelse.
Carsten Hansen (S), 2003-03-13:
Når jeg har spurgt fru Tina Nedergaard, hvor mange det er, der bruger delkompetencen i de eksisterende faglige uddannelser i dag, er det jo, fordi der stort set ingen er, der bruger dem.
Det har jo hele tiden været muligt.
Vi var i øvrigt enige med Venstre om de muligheder, der lå.
Vi er også enige i, at det ikke er en naturlov, at alle faglige uddannelser skal tage 3½ år.
Men det, der jo er det grimme ved det her forslag, og som vi spørger om, er: Hvad betyder forslaget?
Der vil komme ændringsforslag, det står i forslaget.
Jeg vil spørge: Kan vi få et klart tilsagn om, at man ikke vil forringe den svageste gruppes muligheder ved at sende dem ud på nogle 1-årige korte kurser, som betyder, at de hverken er fugl eller fisk, men blot er sådan nogle, der kommer ud og får et 1-årigt kort kursus sådan inden for hver retning, der ikke kan bruges til noget?
Det andet er: Kan vi få en klar besked, om man vil eller ikke vil sætte dem, der ikke kan få en praktikplads, på det halve af skoleydelsen i dag og yderligere forringe deres vilkår?
Altså: De skal ikke ned på SU.
Kan vi ikke få et klart svar fra Venstre, så vil jeg også overveje, at vi allerede i dag måske melder til, at vi vil være med på noget af det her.
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-13:
Nu sagde fru Anita Knakkergaard, at hun synes, at 3.000 kr.
er usædvanligt.
Altså det var jo faktisk billigere end det eksempel, fru Anita Knakkergaard selv kom med, hvor hun nævnte 18.000 kr. Hvis vi tog 18.000 kr., så er det 6.000 kr., forældrene selv skal betale.
Hvis der her var tale om et frit valg, så skulle det være gratis, at man kunne vælge det her. Det her er et tilbud til dem, der har penge.
Det vil blive billigere for dem at fravælge det kommunale tilbud, fair nok.
Men man skal lade være med at komme og sige, at det her er et frit valg.
Så vil jeg gerne spørge fru Anita Knakkergaard, om det her kun er et spørgsmål om, at det er, fordi det er børn og unge, det her handler om.
For havde det drejet sig om ældre, så havde man absolut ikke haft egenbetaling på, så skulle de have gratis influenzavaccination, uanset om de havde brug for det eller ej.
Og så skulle de holdes i hånden, fordi de altså er over 65 år.
Hvorfor er det sådan, at man i Dansk Folkeparti mener, at fordi man er over 65 år, så er man altså mere umyndig, end man er, når man er under 18?
Anita Knakkergaard (DF), 2003-03-13:
Til fru Line Barfod vil jeg lige sige: Det er i orden, at det gælder op til de 18 år.
Jeg mener ikke, at vi skal udvide fra 18 og til 25 år af den simple grund, at jeg synes, at vore unge mennesker skal lære at gå til tandlægen.
Man kan få lov til at stemme, når man er 18.
Tror fru Line Barfod så ikke, at folk også kan finde ud af at gå til tandlægen?
Det er altså ikke nødvendigt at holde folk i hånden gennem hele deres tilværelse.
De skal lære det selv.
Så vi vil ikke være med til, at man udvider fra 18 og op til de 25 år.
Og jeg gad nok vide,
hvad mange af kommunerne vil sige.
Jeg vil tage det samlet med fru Sophie Hæstorp Andersen og fru Lone Møller, der har så travlt med, at det er det offentlige, der nu skal til at betale over i de private kasser.
Dertil vil jeg kort og godt sige: Jamen det er jo også staten og det offentlige, der betaler til børne- og ungetandplejen.
De penge skal jo også tages ud af folks skattekroner.
Så jeg kan ikke rigtig se, at der er en forskel.
Det er jo ikke noget, vi på nogen måde får gratis, sådan en børne- og ungetandpleje.
Så det kan jeg ikke rigtig se ideen i.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Fru Anita Knakkergaard og Dansk Folkeparti går meget ind for frit valg.
Frihed og det at kunne vælge frit er jo noget positivt, som vi jo alle sammen går ind for.
Mange af os er bare bekymrede for, hvor frit det valg reelt er, hvis der er forskel på, om man kan tage det valg eller ej, på, hvad man har af økonomiske ressourcer, og på, hvad der bliver tilbage for dem, der ikke kan foretage et valg.
At de utrolig mange dygtige offentligt ansatte, vi har, får muligheden for også at gå ud og byde på noget af det, som i dag bliver varetaget af private?
Vil Dansk Folkeparti være med til at åbne den anden vej, så de offentligt ansatte også kan tilbyde tandpleje til borgere, der er fyldt 18 år?
KL. 18.45
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-03-13:
Det lyder for mig, som om fru Anita Knakkergaard ikke helt forstår konsekvenserne af, hvad det er for et valg, folk får.
Når fru Anita Knakkergaard siger: Jamen hvorfor skulle folk ikke vælge at blive i den velfungerende tandpleje, vi har i dag, så kunne man jo også sige: Jo, og i dag er der 8-9 pct., der så vælger ikke at være i den velfungerende tandpleje, og de betaler så fuldt ud selv.
Men sådan vil det jo ikke være, når det her forslag er blevet gennemført.
Der vil det være sådan, at de 8-9 pct. i fremtiden skal tage offentlige penge med sig ud af den velfungerende tandpleje.
Og hvis endnu flere vælger at gøre det - lad os bare sige 15 pct. - ja, så er det altså yderligere penge, der ryger ud af denne her velfungerende tandpleje måske med den betydning, at denne her pleje vil blive forringet for de resterende 85 pct. af børnene, der stadig væk er tilbage.
Det er jo konsekvensen af det her.
Det er jo konsekvensen af, at sådan et forslag her kan være med til at forringe den velfungerende tandpleje, vi har i dag, for nogle, mens nogle andre fortsat kan gå ud og gøre noget andet. Så vil jeg godt spørge til fru Anita Knakkergaards syn på det offentlige.
Er det hendes indtryk, at folk skal have lov til at vælge det private, fordi det er bedre?
Lone Møller (S), 2003-03-13:
De bliver udbetalt af det offentlige.
Det er offentlige kroner som vi herinde er med til at forvalte.
Det, jeg spurgte om, var: Kan fru Anita Knakkergaard bekræfte, at behandlingen for de 16-18-årige i forhold til børnetandplejen er dyrere for det offentlige, end hvis de blev behandlet i en kommunal tandpleje, for pengene kommer jo et sted fra, selv om det er vederlagsfrit?
Anita Knakkergaard (DF), 2003-03-13:
Til fru Lone Møller vil jeg sige, at behandlingen af dem over 16 år, der bruger privat tandlæge, er vederlagsfri.
At ingen er tilfredse, er ikke korrekt.
KL, som repræsenterer kommunerne, er jo meget godt tilfredse med, at der bliver frit valg.
Det, de sådan set gør vrøvl over, er jo netop det med hen over kommunegrænserne.
Så det passer altså ikke helt, hvad fru Lone Møller siger.
KL ville være yderst tilfreds, hvis man f.eks. gik ind og sagde, at bopælskommunen skal betale 65 pct. og forældrebetaling skal være 35 pct.
Så det er ikke rigtigt.
Jamen det er jeg ikke.
For jeg tror virkelig på, at det system, vi har i tandplejen, er så godt med hensyn til børne- og ungdomstandpleje, at det ikke vil give noget problem.
Folk vil da blive i den velfungerende tandpleje.
Med hensyn til dem over 18 år - det er jo nok derfor, man har den ordning for de over 16 til 18-årige - så har de fuld betaling hos en privatpraktiserende tandlæge, netop for at de kan vænne sig til gradvis at gå over og fremover selv skulle stå for egen tandlægeregning.
Og samtidig holder man øje med det på tandklinikken.
Så til hr. Kamal Qureshi: Jeg ved ikke, hvor mange der betaler en børnetandlægeregning på 10.000 kr.
Det er der jo ikke rigtig nogen, der normalt gør.
Jeg kan da godt se det i forbindelse med en tandregulering, men det er jo ikke alle børnenes tænder, der skal tandreguleres, så jeg synes, det er fint.
Lone Møller (S), 2003-03-13:
Jeg forstod heller ikke helt, om det med pengene var i forbindelse med høringssvarene, men nu var det fru Anita Knakkergaard selv, der sagde, at hun havde været meget opmærksom på høringssvarene.
Derfor ville det være rart, hvis hun også heroppefra ville bekræfte, at så at sige ingen af dem, der er blevet hørt, synes, at det her forslag er godt. Det fremgår i hvert fald af samtlige høringssvar.
Så vil jeg gerne spørge, om fru Anita Knakkergaard kan bekræfte, at prisen for behandling af de unge 16-årige, som har vederlagsfri tandpleje, men som benytter privatpraktiserende tandlæger, er højere end i den kommunale tandpleje?
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Jeg forstår ikke rigtig fru Anita Knakkergaards bemærkninger om de høringssvar, vi har fået, at det skulle være, fordi de offentligt ansatte tandlæger og tandplejere er nervøse for at miste nogle penge. Mener fru Anita Knakkergaard slet ikke, at der kan være en reelt begrundet nervøsitet for, at det går ud over den gode, velfungerende ordning, vi har for børn og unge i dag, hvor man har sikret en rigtig god tandsundhed for de mange børn, der er i Danmark?
Så taler fru Anita Knakkergaard om frit valg, men vil fru Anita Knakkergaard så også være med til at åbne op for frit valg, så de, der er fyldt 18 år, kan få et frit valg og kan få mulighed for at blive ved med at gå hos de tandlæger og tandplejere, de har fået god tillid til og kender og gerne vil blive ved med at være hos?