runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Til hr. Kristian Jensen, som lige pludselig er blevet meget optaget af vismandsrapporten - man kan sige, erkendelsen kom sent, men det er da rart, at den er kommet - vil jeg sige: For os er det væsentligt, at vi får sat gang i dansk økonomi, fordi hele forudsætningen for, at vi kan opfylde de mål om at kunne bevare en god offentlig sektor, om at kunne investere i fremtiden, om at kunne have en chance for at udbygge vores velfærdssamfund, naturligvis er, at vi har beskæftigelsen i højsædet, at vi investerer.
Det er der flere, der har peget på kunne være en udmærket idé, bl.a. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som har været ude at sige: Lad os gøre det, vi gjorde dengang i starten af 1990'erne, hvor Schlüterregeringen havde kørt landet i sænk, nemlig at få landet i gang igen.
Vi har oplevet under hr. Kristian Jensens partis meget korte, men også meget dårlige periode i spidsen for det her
, at Danmark er gået i stå, at 50.000 arbejdspladser er forsvundet, at pengene fosser ud af statskassen.
Det vil vi ikke være med til, vi vil sætte gang i økonomien, så vi kan sørge for, at landet kommer i gang, at hjulene snurrer igen ude på arbejdspladserne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Nu er der gået et par timer, siden jeg sidst var oppe med en kort bemærkning til hr. Kristian Jensen.
Jeg har stadig væk ikke fået svar.
Jeg mener stadig væk ikke, at Venstre har svaret på det mest centrale spørgsmål, som jeg og som Enhedslisten mener der var i forbindelse med hele den her finanslov, nemlig hvordan regeringen har tænkt sig at knække arbejdsløshedskurven.
Vi har lige kunnet læse i Børsen i forgårs, at der nu ryger yderligere 1.000 medarbejdere i Told- og Skattestyrelsen i den centrale ligning og i regionerne.
På byfornyelsessiden har man slået fast, at der ryger 1.800 stillinger.
Så siger regeringen godt nok, at der er en beskæftigelseseffekt på omkring 10.000 på det her.
Jeg vil fortsat påstå, at det er fugle på taget.
Lad den diskussion ligge.
Hvad skal der ske med de resterende 40.000?
Hvorfor er det eneste, vi ser i forhold til den gruppe, yderligere nedskæringer i beskæftigelsen?
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hr. Nicolai Wammen anerkender altså nu, at det socialdemokratiske forslag er stik i modstrid med det, vismændene anbefaler.
Det er stik imod det, som hr. Nicolai Wammen har brugt som udtryk for den højeste økonomiske viden og egentlig siger er nødvendig
Hr. Nicolai Wammen siger, at nu har vi en situation, hvor hr. Nicolai Wammen mener, at der ikke bliver afdraget nok på statens gæld, og derfor er vi nødt til at lave et større underskud på statens gæld i form af at øge de offentlige udgifter. Kan hr. Nicolai Wammen nævne mig bare én seriøs økonom, der siger, at i den nuværende situation er det rigtige at øge væksten i de offentlige udgifter til 2,5 pct. af BNP?
Er det Nationalbanken? Er det OECD?
Er det de store finansielle institutioner, der er enige med hr. Nicolai Wammen?
Jeg oplevede i løbet af dagen, at vismandsrapporten er blevet til sådan et socialdemokratisk sandhedsorakel.
Det, der står i vismandsrapporten,
skulle man næsten tro var den højeste viden, man overhovedet kan forestille sig i den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Nicolai Wammen, om hr. Nicolai Wammen kan bekræfte, at vismændene på side 3 i deres rapport stærkt advarer imod flere finanspolitiske lempelser. Hr. Nicolai Wammens parti foreslår, at man fremrykker investeringer for 7 mia. kr. Hr. Nicolai Wammens parti foreslår, at man øger væksten i den offentlige sektor til 2,5 pct. af BNP.
Er hr. Nicolai Wammen enig med vismændene i, at der ikke er behov for flere finanspolitiske lempelser?
Og vil hr. Nicolai Wammen dermed tage afstand fra sit eget partis forslag?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Til fru Ebdrup vil jeg sige, at det, jeg har talt om, er, at man har givet kommuner og amter meget, meget stramme tøjler med hensyn til deres økonomiske muligheder, og det betyder, at man ude i kommunerne, hvor man nogle steder har stigende sociale problemer, er nødt til at sætte meget markant ind her, men det betyder jo samtidig også, at man ikke har penge til at gøre noget på en række af de øvrige områder.
Det betyder f.eks., at man mange steder ser, at ældreomsorgen ikke får den prioritet, som vi i hvert fald gerne så at den fik.
Hvor skal pengene komme fra?
Jeg kan egentlig godt forstå, at hr. Jens Hald Madsen har behov for at stille det spørgsmål, for han er jo medlem af en regering, hvor man bare laver skattelettelser ud af den blå luft uden at have finansiering.
Så det må være en rar oplevelse at kunne stille spørgsmålet uden at få brøleforbud eller noget i den stil.
Derfor kan jeg sige, at Socialdemokratiet har fremlagt en skattereform.
Vi har fremsat et finanslovforslag finansieret krone til krone, bl.a. ved, og det tror jeg vil interessere hr. Jens Hald Madsen, at lukke de skattehuller, som vi har set eksempelvis med TDC-sagen, men naturligvis også med andre indtægtskilder.
Vi har fremsat et stort og omfattende forslag, som jeg desværre ikke har mulighed for at nævne alt i, men jeg skal gerne tage det med herop næste gang og fortælle hr. Jens Hald Madsen mere om det, hvis han ikke skulle kende til det.
Så til hr. Jørgen Winther: Jeg tror nu ikke, jeg talte om de frygtelige gamle dage.
Det, jeg derimod talte om, var, at man har været presset på økonomien, har sat nogle gode ting i gang ude i amterne, men har haft problemer med at leve op til de 80 pct. af patienterne, som ikke er ventelistepatienter.
Det er ofte medicinske patienter, og der er der et problem.
Med hensyn til privathospitaler: Ja, der er ingen tvivl om, at vi foretrækker at satse på et godt offentligt sygehusvæsen.
Det mener vi skal være grundstammen i det danske sygehusvæsen.
Jørgen Winther (V), 2003-12-18:
Det glæder en Venstremand at høre, at Socialdemokraterne erkender, at ventetiderne nu er langt, langt kortere, end de var tidligere.
Tak for den erkendelse.
Dermed ved vi så, at sygehusvæsenet på mange måder fungerer langt, langt bedre end i de forfærdelige gamle dage.
Så er der spørgsmålet om privathospitaler.
Det er sådan, at Venstre synes, det er godt, at vi har et supplement med privathospitaler, således at patienten kan vælge frit, hvis ventetiden er omkring 2 måneder.
Jeg hørte, at Socialdemokratiet vil afskaffe det frie valg til privathospitaler, hvor det offentlige betaler.
Det kan jeg godt forudse.
Så vil ventetiderne igen stige og stige
og stige.
Hvordan vil hr. Nicolai Wammen ellers forbedre sygehusvæsenet?
Jens Hald Madsen (V), 2003-12-18:
Hr. Nicolai Wammen taler om det frygtelige i manglende indtægter med udgangspunkt i skattestop, med udgangspunkt i kommende skattelettelser.
Jeg tror, befolkningen godt kan huske en regering, hvor befolkningen rent faktisk fik nye skatter og afgifter i gennemsnit en gang om måneden.
Udgangspunktet må jo så være, og konklusionen må jo så være, at vi skal have skattestigninger og stigninger på afgifter, hvis der skal være flere indtægter, hvis skattestop og skattelettelser er så dårligt.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-12-18:
Hr. Nicolai Wammen taler sig umådelig varm.
Han taler om kommunale nedskæringer.
Jeg vil gerne bede hr. Nicolai Wammen om at bekræfte, at de seneste tal fra amterne og kommunerne viser, at amterne udvider budgetterne med 1,6 mia. kr., kommunerne udvider budgetterne med 0,7 mia. kr., og at Rådet for Socialt Udsatte generelt konkluderer, at når man kigger på serviceydelserne til de socialt udsatte, så er der tale om en realvækst på 6 pct.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Til hr. Henrik Vestergaard, som jeg nu afslutter min århusianske debat med, vil jeg sige, at det, der er sket i Århus Kommune, er massive besparelser på bl.a. børneområdet.
Hvis hr. Henrik Vestergaard havde haft lejlighed til at se tv her til aften - det har han ikke, det har jeg heller ikke, men jeg har snakket med nogle, der har - så ville han have set, at massevis af forældre har været ude at protestere over det, der sker i Århus. Hvis hr. Henrik Vestergaard havde læst de lokale aviser, ville han også vide, at der er kommet en enorm mængde høringssvar fra forældre, der siger, at det, man er på vej til at gøre, er forkert.
Det er sådan, det hænger sammen.
Til fru Eva Kjer Hansen må jeg bare sige, at vores holdning er klar.
Vi synes ikke, at de penge her er blevet brugt godt nok; der er gået for mange til bureaukrati.
Så bliver jeg spurgt: Hvad så med de øvrige områder?
Til hr. Jørgen Winther: Der er sket forbedringer nogle steder i vores sygehusvæsen, men de har haft en pris, der hedder, at ude i mange amter har man været nødt til at nedprioritere andre dele af sygehusvæsenet.
Så vidt jeg husker - jeg er ikke læge sådan som hr. Jørgen Winther og heller ikke sundhedspolitisk ordfører - har ca. 80 pct. af patienterne, der ikke er ventelistepatienter, men akutpatienter, som kommer ind, i høj grad betalt prisen for regeringens prioritering.
Jørgen Winther (V), 2003-12-18:
Jeg sad oppe på mit kontor, og pludselig hørte jeg noget om sygehuse og sundhed.
Det, jeg hørte fra hr. Nicolai Wammen, var, at sygehusene ikke er helt så gode nu, som dengang Socialdemokratiet regerede sammen med De Radikale.
Der må jeg sige til hr. Nicolai Wammen: Ventetiden steg og steg og steg - jeg kunne fortsætte i lang tid - dengang Socialdemokratiet regerede.
I dag er ventetiden på 17 uger.
Det er efter Venstres opfattelse en halvering.
Jeg ved ikke, om Socialdemokratiet bruger samme målestok.
Ventetiden for hofteoperationer var på samme måde omkring 30-35 uger, i dag er den nede på 14-15 uger.
Efter min opfattelse og i min hjerne er det altså sådan, at det er blevet lidt bedre at være patient, for man skal ikke vente så lang tid.
Kan hr. Nicolai Wammen bekræfte, at ventetiderne er langt, langt flottere for patienter nu, end de var, dengang Socialdemokratiet huserede?
Eva Kjer Hansen (V), 2003-12-18:
Det er jo tydeligt nu, at Socialdemokratiets politik omkring hjemmehjælp er sådan, at det skal være frivilligt for kommunerne, om de vil give adgang til private eller ej.
Det, der jo så bliver spændende, er at se, hvad Socialdemokratiets model er for, hvornår de private skal have adgang, og hvornår de ikke skal have adgang.
Den model må der jo komme et udspil om på et eller andet tidspunkt.
Det eneste, vi foreløbig ved om den, er, at man i hvert fald vil fjerne 150 mio. kr. fra den overførsel, der er til kommunerne for netop at gøre noget på ældreområdet og gøre noget med hensyn til det frie valg af hjemmehjælp.
Men det, jeg egentlig startede med at spørge til, var Socialdemokratiets holdning til det frie valg på andre områder.
Jeg synes, vi må have klarhed over, hvor langt det socialdemokratiske formynderi går.
Det er godt nok ærgerligt, hvis vi ikke kan få klarhed over det i dag.
Henrik Vestergaard (V), 2003-12-18:
Jeg skal komme med den servicemeddelelse fra Århus til hr. Nicolai Wammen, at det er korrekt, at S og SF i Århus Byråd foreslog, at man skulle spare 17 små og trygge børneinstitutioner væk, legestuer samt afskaffe en velfungerende kostordning i børneinstitutionerne.
Det har Venstre, De Radikale, Dansk Folkeparti og De Konservative fejet af bordet og i stedet valgt en mindre besparelse i form af en pædagogmedhjælperfordeling, som svarer til resten af landets.
Der er altså lige mange voksne pr. barn, nogle er bare engagerede medhjælpere.
Det er bestyrelsen i BUPL, altså pædagogernes fagforening, lidt sure over, men forældrene er tilfredse.
Det viser jo igen, at SF og S støtter systemet, mens V, K, R og DF støtter forældrene.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Til hr. Kristian Jensen: Nej, jeg vil ikke tage afstand fra mit eget partis forslag.
Det ville jo også være lidt besynderligt.
Tværtimod synes vi, det er et rigtig godt forslag, men vi anerkender, at på det her punkt har vismændene en anden anbefaling.
Der, hvor der er en væsentlig forskel i forhold til regeringen, er jo, at regeringen har et hul i kassen på 28 mia. kr.
Hele regeringens økonomiske politik bliver betegnet som uholdbar, og det er da en gradsforskel, der er til at tage og føle på.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Nu er vi ved at være der.
Nu er Folketinget, Venstre og SF enige om, at rigtige praktikpladser er nummer et.
Ville det så ikke være det næstbedste at sige: Jamen, så længe der ikke er rigtige praktikpladser nok, så laver vi skolepraktik, og at det i den udstrækning gælder, at jo flere private praktikpladser der bliver etableret, jo færre skolepraktikpladser bliver der?
Det er jo en logisk konsekvens.
Er der private praktikpladser nok, er der slet ingen skolepraktikpladser.
Det, regeringen har gjort, er, at man har valgt at sige, at for at spare nogle penge skærer vi skolepraktikpladserne væk, og så håber vi, at der kommer nogle ordentlige praktikpladser.
Men det er jo ikke det, der er virkeligheden.
Virkeligheden har jo igennem år vist, at det private erhvervsliv har den opfattelse, at de vil have den uddannede arbejdskraft, de vil bare ikke selv være med til at skabe den.
Det er jo det, der har været problemet.
Derfor skal der skabes nogle incitamenter til det, og det gør man altså ikke ved at skære en skolepraktikplads væk, før man har de rigtige praktikpladser.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Til hr. Søren Søndergaard: Det er ganske enkelt sådan, at hr. Søren Søndergaard fremturer med sin holdning om, at flere penge til politiet giver flere forbrydelser.
Jeg synes, det er meget prisværdigt, at hr. Søren Søndergaard står fast på en holdning, som jeg er sikker på at han er en blandt ganske få i Danmark der har.
Det er sådan, at vi har afsat flere penge til nærpolitiindsats, og jeg tror på, at den nærpolitiindsats, hvor man flytter politiet ud blandt de unge mennesker og i de belastede kvarterer, hvor kriminaliteten opstår,
er en kriminalpræventiv indsats.
Det er et spørgsmål om, at man får opbygget et fortrolighedsforhold og et nært forhold til de mennesker, som er på vej ud ad en forkert løbebane, og får trukket dem ind på den rigtige side igen.
Og det er det, nærpolitiet er gode til, hvis man placerer dem ude i de områder, hvor der er risiko for, at unge bliver inspireret til at starte en forkert løbebane.
Det har vi afsat penge til.
Det er i finansloven, den finanslov, som hr. Søren Søndergaard regner med at stemme imod.
Til fru Marianne Jelved: Jeg håber, vi kan blive enige om, at det, der er vigtigt for dansk økonomi i fremtiden, er, at vi får lavet et holdbart system, at vi får lavet en nedbringelse af gælden, sådan at vores økonomi er holdbar for de kommende generationer.
Og når fru Marianne Jelved lægger det til, så må fru Marianne Jelved også erkende, at det, der er vigtigt at måle på, er gælden renset for genudlån, fordi de ting, vi låner i den danske stat for at låne videre ud til Storebælt, Øresund og andre, er ikke en belastning af vores økonomi. Hvis man derfor kigger på tallene renset for genudlån, så er fru Marianne Jelveds tal forkerte.
Hvis man kigger på de tal, der har betydning for dansk økonomi og ser, hvor belastningen er, så er fru Marianne Jelveds tal forkerte. Til hr. Ole Sohn: Det har været en lang dag, og det synes jeg er glædeligt, for det giver meget tid til at forklare, hvad Venstres politik er, og også til at forklare, at vi har en politik på erhvervsskoleområdet, hvor det, der er vigtigt, er, at de unge mennesker kommer ud i en praktikplads ude i virksomhederne, hvor vi nu har lavet en forbedring af systemet, der giver mulighed for større fleksibilitet med hensyn til at anerkende, hvilke virksomheder der kan være praktikvirksomheder.
Det gør, at flere unge mennesker får mulighed for at komme i praktik dér, hvor det for alvor tæller, nemlig i virksomhederne.
Line Barfod (EL), 2003-12-18:
Det må jo heller ikke være helt sjovt at sidde som borgerlig regering, og så er der ikke rigtig nogen, der synes de kan være stolte af det, som regeringen udfører, og der kommer kritik fra alle dem, man normalt ville forvente roste en borgerlig regering.
Altså selv Politiets Efterretningstjeneste mener, at situationen er så alvorlig, at man er nødt til i årsberetningen at advare om, at den tiltagende polarisering kan føre til, at der kommer en større terrortrussel i Danmark.
Der er jo ingen, der er uenig i, at det bedste ville være, hvis folk kom i arbejde, men arbejdsløsheden stiger jo. Hvad er det så, regeringen gør, når arbejdsløsheden stiger?
Ja, så straffer den de arbejdsløse.
Så skærer den ned, indfører starthjælp og skærer ned på de unge, og dermed indfører den altså en større økonomisk polarisering og øger lige præcis risikoen for terrortrusler, sådan som Politiets Efterretningstjeneste advarer om.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hr. Søren Søndergaard præsenterede den interessante teori, at flere penge til politiet giver flere forbrydelser.
Det tror jeg hr. Søren Søndergaard er blandt de få mennesker i Danmark, der tror på.
Sandheden er den, at ved at give flere penge til politiet, ved at lave en forbedring af deres it-systemer m.v. har de fået mere effektive værktøjer til at gå ud og opklare de forbrydelser, der er, til at sørge for, at de folk, der bliver fanget og bliver dømt, kommer hurtigere i fængsel.
Ved at der er flere penge, sikres en fængselskapacitet, der tilsvarer det, der er behov for.
: Det, der er det meget flotte og meget rigtige i den aftale, der er lavet på erhvervsskoleområdet, er, at det, vi gør nu, er at sikre unge en rigtig uddannelse målrettet mod at komme i en rigtig praktikplads, ved at vi netop prøver at få det match, der er mellem uddannelser og jobmuligheder, til at passe langt bedre sammen, samtidig med at alle de potentielle rigtige praktikpladser, der er i virksomhederne, nu bliver omsat, ved at vi gør det mere fleksibelt for en virksomhed at have praktikpladser.
Så vi laver rent faktisk en forbedring af uddannelsen, fordi unge får en uddannelse, de kan bruge til noget, i stedet for at uddanne sig til arbejdsløshed, hvilket jeg håber hr. Morten Homann er enig med mig i vil være spild af tid.
Til hr. Morten Helveg Petersen: Det er sådan, at hvis man kigger på det isoleret, så har statens overskud på DAU-saldoen fra år 2000 til år 2003 været på omtrent det niveau, der var indeholdt i »En holdbar fremtid - Danmark 2010«. Når der har været en lavere gældsnedbringelse, så skyldes det bl.a. det konjunkturudsving, der har været,
hvor vi har haft en lavkonjunktur i forhold til en normalkonjunktur. Det vil være det, som ligger inden for et interval.
Hr. Morten Helveg Petersen bør komme herop og anerkende, at der også i den oprindelige 2010-plan var afsat et interval, inden for hvilket den offentlige sektor skulle ligge.
Når man holder sig inden for det interval, så er man på rigtig linje, og det var derfor, fru Marianne Jelved i fredags sagde, at regeringen er inden for grænsen, hvad angår holdbarhed i finanspolitikken.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-18:
For Enhedslisten er tryghed, at der er færre forbrydelser.
For Venstre er tryghed, at der er flere i fængsel.
For Enhedslisten er tryghed, at der er færre ofre.
Det absurde ved det er jo, at den logik virker for Venstre, forstået på den måde, at man gennemfører strengere straffe, og så bliver man nødt til at give flere penge til politi, man bliver nødt til at give flere penge til fængsler, og samtidig går kurven over kriminalitet op.
Flere ofre for voldtægt, flere ofre for alvorlige forbrydelser.
Hvornår gør Venstre noget ved det?
Hvornår begynder Venstre at fjerne årsagerne i stedet for passivt at se til, at kurven over voldtægtsofre og ofre for alvorlige forbrydelser går i vejret?
Morten Homann (SF), 2003-12-18:
Jeg vil bare give hr. Kristian Jensen chancen for at korrigere det, finansministeren sagde, nemlig at den finanslov, man har lagt frem nu, er til gavn for de unge.
Vil hr. Kristian Jensen ikke prøve at forklare, hvordan det kan gavne de mange unge på erhvervsuddannelserne, at man skærer tusindvis af skolepraktikpladser væk, så de nu mister muligheden for at gøre deres uddannelse færdig?
Det er da et slag lige i ansigtet på de tusindvis af unge, som nu står og ikke kan gøre deres uddannelse færdig.
Det er decideret ungdomsfjendsk.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jamen så kan hr. Kristian Jensen jo passende svare på de spørgsmål, som finansministeren ikke svarer på.
Jeg har forsøgt at spørge finansministeren tre gange og ikke fået noget, der blot er i nærheden af et svar på, om ikke det er korrekt, at den oprindelige 2010-plan arbejder med en offentlig ØMU-gæld på 39,2 pct. i 2003, og det, som regeringen selv fremlægger, hedder 42,8 pct. af BNP.
Vil hr. Kristian Jensen medgive - det ville finansministeren ikke - at regeringen er 50 mia. kr. fra 2010-målsætningen om afvikling af gælden?
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Til fru Line Barfod: Jeg er ret overbevist om, at det, som kan være med til at skabe en polarisering i det her samfund, er, hvis ikke vi sørger for at få integreret vores flygtninge og indvandrere bedre.
Vi er ret overbevist om i Venstre, at den bedste måde at integrere flygtninge og indvandrere på er at gøre det ved hjælp af arbejdsmarkedet, ved at få dem ud på arbejdsmarkedet og i gang med de job, som vi ved der er til rådighed rundtomkring.
Derfor er det bl.a. også, at vi i dag fra regeringens side har fremlagt en stor integrationspakke, som jeg desværre ikke har fået lov til at læse helt igennem, da jeg har været optaget hernede, men hvor jeg ved, at der ligger mange konkrete forslag til bedre integration.
Det er langt det vigtigste, hvis vi skal undgå en polarisering, der kan have betydning for terrortruslen.
Til hr. Søren Søndergaard: Det er naturligvis sådan, at hvis vi får et mere effektivt politi, der er bedre til at opklare forbrydelserne, hvis vi har en kriminalforsorg, der er bedre til at holde folk i fængsel, der er bedre til at sørge for, at folk kommer hurtigt i fængsel, når de er blevet dømt, så er det med til at skabe tryghed.
Det er lige præcis det, som finansloven lægger op til.
Så må jeg sige til hr. Anders Samuelsen: Vi følger lige præcis de regler for den her folketingsdebat, der blev vedtaget i Finansudvalget efter sidste års behandling af finansloven, hvor man ønskede at have en hurtigere første runde, hvor det kun var finansordførerne, men hvor der var plads til en anden runde, hvor hele Folketinget kan diskutere den vigtigste lovgivning, der overhovedet vedtages i årets løb, nemlig næste års finanslov.
Det er lige præcis de regler, vi følger i Venstres folketingsgruppe.
Derfor er det bare, at jeg synes, det er mærkeligt, at det, at vi følger de spilleregler, vi blev enige om, bliver udråbt til at være stunt og andet med en særlig negativ klang.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-18:
Da vi diskuterede ændringsforslagene i fredags, var hr. Kristian Jensens udgangspunkt for det hele, at nu kom der flere penge til politiet, nu kom der flere penge til kriminalforsorgen, mere tryghed, og det hørte vi også fra hr. Kristian Jensen i dag.
Regeringen har som en af sine første handlinger vedtaget hårdere straffe, længere straffe, og det er klart, at det koster penge.
Der var bare et problem, og det var, at hr. Kristian Jensen kaldte det tryghed.
Det kan jeg ikke forstå hvorfor hr. Kristian Jensen gør, for fra det øjeblik, hvor regeringen vedtog sin lovgivning om hårdere straffe, er der jo sket det, at hvad angår den grove vold og voldtægterne, er kurven bare gået op.
Hvad er grunden til, at man åbenbart har en kriminalpolitik, der både betyder, at man skal bruge flere penge til politi, og at der kommer flere ofre, flere ulykkelige voldtægtsofre, flere ulykkelige ofre for grov kriminalitet?
Er det virkelig det, Venstre kalder tryghed?