runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2000-09-07:
Det finanslovforslag, der ligger her fra Venstre, ligner jo næsten til forveksling det, vi har set tidligere.
For en regering vil det altid være svært at konkurrere med oppositionens løfter, for de har jo ikke ansvar for noget som helst, og det er jo også helt tydeligt, at det giver det her forslag indtryk af.
Man taler på skatteområdet om, hvor forfærdeligt det er, at vi sænker erhvervsbeskatningen fra 32 pct. til 30 pct. og ændrer på afskrivningsreglerne.
Hen over sommeren har vi gang på gang hørt, at Venstre har sagt, hvor godt det nu var i Tyskland.
Der er ikke meget sammenhæng i disse milliarder, som Venstre stiller op.
Det må jeg sige.
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Det var et rigtigt Thor-indlæg, vi fik her: Folk bliver skatteplyndrede.
Kunne hr. Thor Pedersen bekræfte, at realindkomsten i Danmark er stigende, at der ikke er specielt lave avancer i vores erhvervsliv, og at de politisk bestemte omkostninger udgør en forbavsende lille andel af de omkostninger, virksomhederne i øvrigt er belastet af?
Når så de svar er givet, så synes jeg, det kunne være interessant, at vi fik dyrket det tema, hr. Thor Pedersen faktisk meget klart udtalte sig om, nemlig at de sparede renter i Venstres verden skal anvendes til skattelettelser.
Der var ikke sat år på.
Jeg vil gerne spørge hr. Thor Pedersen: Hvad skal så finansiere de flere ældre?
Eller er det, fordi man i Venstre vil nedsætte gældsafviklingen derefter?
For det må vel være sådan, at de f.eks. 2 mia. kr., som man ville sende ud i skattelettelser om året - 2. mia. kr. er ikke tilfældigt valgt, for det er en formodet lavere renteudgift, vi måtte få, hvis vi fastholdt det nuværende overskud på den statslige konto - ville det være rarere at bruge til yderligere gældsafvikling og til de flere ældre, der kommer.
Men det er åbenbart det, Venstre har fravalgt.
Thor Pedersen (V), 2000-09-07:
Nu forstod jeg ikke helt hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål, hvor han henviste til Tyskland.
Jeg tror i øvrigt, at det er svært for os her i salen at ændre vilkårene i Tyskland.
Det er ikke umiddelbart det, jeg ser som opgaven som medlem af det danske Folketing.
Og jeg vil slet ikke sammenligne med den rødgrønne regering, som i en vedtagelse har sat skatten ned marginalt fra 53 pct. til 43 pct. og reduceret den laveste skattesats fra 21 pct. til 15 pct. Vi i Venstre vil jo gerne være med til at sænke selskabsskatten, det har vi sagt.
Vi har haft en gammel aftale med regeringen.
Kunne vi finde finansieringen, så ville vi gå fra 32 pct. ned til 30 pct., endda gerne til 28 pct., og vi har anvist finansieringen, hvis det er det, flertallet vil.
Omkring de 30 pct., så deltager vi gerne i det.
Hvis der er 38 øre tilbage af hver krone, før man skal til at betale afgifter, før man skal købe sin olie, kan det godt være, at mange føler, at de er skatteplagede.
Men det, hr. Jan Petersen mangler, er forståelse for, hvordan danske virksomheder egentlig fungerer.
Når regeringen vælger at gøre det dyrere at beskæftige lønnet arbejdskraft, så skyder man sig i foden, hvis man tror, at det hjælper på det især for den gruppe, som ikke lige er 100 pct. aktive, dem, som måske ikke lige kan klare det, som man normalt kan på arbejdsmarkedet.
Det kræver i virkeligheden, at man dér gør det lettere for virksomhederne.
Så spørger hr. Kofod-Svendsen, om man kunne undgå at spare.
Selvfølgelig kan man lade være at spare, men vi finder, det er forsvarligt med det niveau, Danmark har, at vi holder en pause, og at vi bruger den pause til at analysere det, vi rent faktisk har gjort, og hvordan vi kan gøre det bedre i fremtiden.
Vi kan alligevel ikke løse alverdens problemer alene i Danmark.
Når vi ser på det, der skal finansieres i udlandet, så vi finder, det er fuldt forsvarligt.
Aase D. Madsen (DF), 2000-09-07:
Hr. Thor Pedersen talte så varmt om den personlige frihed, men den personlige frihed kan de ældre på plejehjem jo ikke benytte sig af, desværre.
Derfor er de jo fuldt og helt afhængige af det system, de er inde i.
Dansk Folkeparti har fremsat et forslag om, at embedslægerne skulle komme på uanmeldte kontrolbesøg på plejehjemmene.
Det stemte Venstre desværre nej til, og dermed mener jeg, at Venstre påtog sig et meget stort ansvar for det, vi ser daglig i aviserne om det omsorgssvigt, som de ældre er ude for i øjeblikket.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstre, om Venstre vil være med til, at der strammes op på tilsynet på hele ældreområdet, således at det ikke kun er kommunerne, der kontrollerer sig selv, for det er jo denne mangel på overordnet kontrol, der har ført til disse forfærdelige ting, der sker på plejehjem osv. Jeg vil meget gerne høre, om Venstre vil være med til at indføre, at f.eks. embedslægerne kan komme på uanmeldte kontrolbesøg.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-09-07:
Jeg er desværre nødt til at gentage mit spørgsmål fra sidste runde, da jeg ikke fik noget svar på det fra hr. Thor Pedersen.
En gang til: Hvordan vil Venstre sikre, at også behandling af sjældne lidelser, genoptræning, forskning, uddannelse, uddannelse af speciallæger også finder sted i fremtidens sundhedsvæsen, hvis man fører den nyeste version af Venstres politik ud i livet?
Det hænger ikke sammen, så vidt jeg kan se, og jeg er spændt på det svar.
Jes Lunde (SF), 2000-09-07:
Ja, jeg tænkte nok, at hr. Thor Pedersens svar på, hvordan man så kunne hjælpe socialrådgiveren, ville være temmelig luftigt.
Det var meget, meget luftigt.
Det var noget meget langsigtet med renter og statsgæld osv. Så det er åbenbart op til os andre at komme med konkrete skattelettelser, som faktisk bliver gennemført for de lavestlønnede her i samfundet. Så skylder hr. Thor Pedersen fuldstændig at svare på spørgsmålet om arbejdsmarkedspolitikken.
Vil Venstre være med til at afskaffe noget af det benhårde formynderi, der er over for arbejdsløse?
Den tillid, Venstre har til menneskets frie valg, gælder den også arbejdsløse?
Jeg kan være noget i tvivl.
Jeg kan i hvert fald se, at hr. Jens Vibjerg for nylig har udtalt i avisen, at det var der ikke behov for.
Der var overhovedet ikke behov for bedre rettigheder for de ledige.
Der er jo ikke meget ved de store taler heroppe om menneskets frihed og menneskets ret til at få indflydelse på sit eget liv og mennesket frem for systemet, når ikke det også gælder de svagere grupper i samfundet, for det er jo på det, velfærdssamfundet for alvor skal kendes, nemlig på, om vi behandler de mennesker anstændigt og giver dem ordentlige muligheder i livet.
Det fortjener de.
Thor Pedersen (V), 2000-09-07:
Fru Aase D. Madsen spørger til tilsyn med plejehjem.
Vi lægger os ikke fast på, om det skal være embedslægeinstitutionen som tidligere, om det skal være praktiserende læger, om det skal gå på omgang blandt praktiserende læger, eller om det skal være flere, men vi ønsker et skærpet tilsyn, og det skal være i form af en indrapportering til kommunalbestyrelsen, fordi vi ønsker at fastholde, at kommunalbestyrelsen har det overordnede ansvar, og at man har et bedre grundlag for at følge udviklingen på området gennem et skærpet tilsyn.
Og så må jeg sige om valgfrihed, at det principielle i valgfrihed er jo, at man selv kan vælge, på hvilket plejehjem man ønsker at være, og at man også her giver den mulighed, at plejehjemmene er nødt til at oppe sig og gå ud i ædel kappestrid, om hvad det er, man kan tilbyde de ældre,
hvor meget de selv kan få lov at bestemme i dagligdagen, hvornår de vil stå op, hvornår de vil gå i seng, hvornår de vil spise, hvornår de vil gå i bad, fordi sådan er det med plejehjem i dag enkelte steder.
Hr. Morten Helveg Petersen spørger til sjældne lidelser:
Det, jeg ikke kunne nå at svare på før, var, at det danske sygehusvæsen består af 24.000 sengepladser på offentlige sygehuse og 255 på private sygehuse.
Det er vores fælles ansvar at sikre, at behandlingen af de lidelser, danskere har, og som de kan behandles for, findes i det offentlige sygehusvæsen.
Det er vores fælles ansvar, men det har ikke noget at gøre med at forhindre folk i at komme i behandling for deres lidelser tidligere, hvis de kan, og hvis det ikke koster det offentlige yderligere.
Det vil sige, at de penge, som en operation eller behandling ville koste i det offentlige sygehusvæsen, i stedet kan udløses dér, hvor man rent faktisk har behandlingen, hvad enten det er på et andet offentligt sygehus eller på et privat sygehus. Hr. Jes Lunde taler om luftige skattelettelser.
Jamen vi har garanteret et skattestop, så det er rimelig let efterfølgende at se, hvor meget rentebetalingen til udlandet egentlig er faldet som følge af et større fradrag på statens gæld.
Det er det, vi taler om, det er absolut ikke luftigt, det er en rimelig begrænsning i, hvor hurtigt vi er i stand
til at gennemføre skattelettelser.
Derfor siger jeg også, at det er en langsigtet proces til stadighed at forbedre mulighederne for dem, der er i arbejde, og det er det også socialt, for vi siger jo ikke nødvendigvis, at det ikke kommer socialrådgiverne til gode.
Jeg nævnte netop, at vi er for så vidt tilhængere af princippet i beskæftigelsesfradrag, som jo netop har den største vægt i den lavere indtægtsende.
Så er der miljøet, som jeg ikke har kunnet nå at svare på, og der er kravene til dem, der er ledige, og det vil jeg vende tilbage til.
Ole Sohn (SF), 2000-09-07:
Der er to spørgsmål.
De er sådan set begge to en opfølgning på formiddagens debat.
Venstre går meget ind for borgernes rettigheder.
Et sted, jeg lagde mærke til, hvor de slet ikke var fremherskende, er spørgsmålet om de arbejdsløses rettigheder.
Og vi er alle sammen klar over, at der foregår en hel del bevidstløs aktivering, som ikke har den kvalitetsmæssige højde, som man kunne forvente og ikke fører til ordinær beskæftigelse eller kompetencegivende uddannelse.
SF har foreslået, at man også giver arbejdsløse rettigheder, sådan at man kan sige fra over for at blive sendt ud i bevidstløs aktivering, men heroverfor siger Venstres arbejdsmarkedsordfører, hr. Jens Vibjerg, i dag i Politiken, at den form for rettigheder ikke skulle være nødvendige, hvis bare systemerne fungerer.
Altså hvis bare det offentlige formynderi er der, så er der ikke grund til at give de arbejdsløse rettigheder.
Er hr. Thor Pedersen enig i det?
Og det sidste er spørgsmålet om arbejdsmiljøet.
Vi ved jo, at en forbedring af arbejdsmiljøet, som kan bidrage til at halvere antallet af sygefraværsdage på arbejdsmarkedet, skaffer 60.000 nye arbejdspladser til gavn for dansk erhvervsliv.
Så er spørgsmålet: Hvorfor vil Venstre ikke være med til at gøre en aktiv indsats for arbejdsmiljøet?
Frank Aaen (EL), 2000-09-07:
Venstre anbefaler mere og mere udlicitering, og det er jo i sandhed et emne, hr. Thor Pedersen har forstand på.
Hr. Thor Pedersen sidder jo i ledelsen for ISS, der er absolut dominerende, hvad angår udlicitering af rengøring og serviceopgaver.
Derfor synes jeg, det er helt korrekt at stille det spørgsmål til hr. Thor Pedersen, om ikke det gør indtryk, når vi ser de her rapporter om, at som følge af udliciteringen har vi møgbeskidte sygehuse, vi har møgbeskidte skoler, vi har rengøringsassistenter, der slides ned, fordi de i dag er kommet op i - f.eks. rengøringen ude på Hvidovre Hospital - at gøre rent svarende til mere end 22 parcelhuse om dagen.
Gør det overhovedet ikke indtryk på hr. Thor Pedersen, gør det overhovedet ikke indtryk på Venstre, at det, man kræver - det er også med i det her finanslovforslag - det betyder mere og mere nedslidning af først og fremmest ufaglærte kvinder og mere og mere beskidte institutioner og sygehuse.
De er så beskidte, at man kan blive syg af at blive indlagt på dem.
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Jeg vil blot give hr. Thor Pedersen muligheden for at svare
på spørgsmålet om, hvad sparede renteudgifter på statsbudgettet skal bruges til.
Hvis man nu forestiller sig, at et betydeligt overskud i de kommende år vil efterlade en faldende renteudgift på lad os sige de nævnte 2 mia. kr. om året, er det så Venstres politik, at de skal bruges på skattelettelser?
Er det sådan, man skal forstå den meget præcise formulering, der var om, at faldende renteudgifter skal bruges til skattelettelser?
For hvis det er tilfældet og det bliver bekræftet, det med de 2 mia. kr. om året - og det akkumuleres jo så - så må jeg konstatere, at det, vi andre har tænkt i, nemlig f.eks. at den ene af milliarderne kunne blive brugt til og have det formål at imødekomme behov fra f.eks. flere ældre i befolkningen over årene, og den anden del kunne bruges til yderligere nedbringelse af den offentlige gæld, statsgæld i den forbindelse her - ja, så var der også mindre renteudgifter til fremtidige generationer.
Men jeg forstår, at Venstre med den formulering ønsker, at de alene skal bruges til skattelettelser, og så bliver det jo de gamle og de næste generationer, der betaler skattelettelserne til de nuværende generationer.
Ole Sohn (SF), 2000-09-07:
Venstre vil gøre noget for sundhedssektoren.
Det tror jeg alle i Folketinget er enige i.
Venstre vil gerne have, at folk kan være selvhjulpne, at man kommer ud af det offentlige behandlingssamfund.
Det tror jeg de fleste vil være enige i.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre
Venstres konkrete kommentarer til det forslag, som regeringen har lagt frem om en arbejdsmiljøafgift, som i den grad kan være med til at ændre adfærd i erhvervslivet, på arbejdspladserne og dermed sikre, at vi undgår den markante nedslidning af arbejdskraften, som er tilfældet.
I dag er et dårligt arbejdsmiljø, arbejdsskader, den største leverandør til det danske sundhedsvæsen, og det medfører, at folk kommer i offentlig behandling og ikke er selvhjulpne.
Derfor er der et markant behov for, at vi får gjort noget for at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Så mit spørgsmål er: Synes Venstre ikke, at det er et markant, godt bidrag til at sikre, at folk bliver selvhjulpne, kan være på arbejdsmarkedet og et godt bidrag til det danske sundhedsvæsen?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-09-07:
Hr. Thor Pedersen var i sin tale også inde på vores ulandsbistand og understregede betydningen af, at vi skulle give en ulandsbistand, som virkelig hjalp, og vi skulle ikke give til terrorbevægelser.
Jeg tror, vi alle er enige om, at vi stadig skal effektivisere vores ulandsbistand, men mit spørgsmål til hr. Thor Pedersen er: Ville det ikke være muligt at effektivisere brugen og samtidig fastholde vort høje niveau i betragtning af behovene rundt om i verden?
Vi er jo optaget af at se på, hvor vi for alvor kan sikre, at pengene går det rigtige sted hen og hjælper dem, der virkelig har brug for hjælp.
Det er jeg helt enig i.
Er det nødvendigt samtidig at spare godt en milliard kroner i forhold til det, vi har regnet med?
Det synes jeg hr. Thor Pedersen skylder os svar på.
Jes Lunde (SF), 2000-09-07:
Man kan jo ikke inden for taletiden nå at fjerne alle de vildfarelser, der var i hr. Thor Pedersens indlæg.
Lad mig bare nøjes med et par stykker.
Det lyder meget godt, når Venstre siger, at Venstre ikke er bange for det enkelte menneskes eget frie valg, det er vi heller ikke i SF, men jeg vil gerne høre, hvor langt det strækker for Venstres vedkommende.
Vi synes, det er et kæmpe problem i øjeblikket, at når ledige møder op på arbejdsformidlingen, så bliver de behandlet som numre i et system og knaldet ud på kurser, som de ikke kan bruge til noget.
Vil Venstre være med til at give de arbejdsløse en større ret til selvvalgt uddannelse, hvor det er den ledige selv, der vælger og siger: Det dér får jeg noget ud af at uddanne mig til?
Vil Venstre støtte os i det?
Det ville jo være logisk ud fra det, Venstre siger, men jeg kan have min tvivl.
Det andet spørgsmål går på det eksempel, vi fik fra Jyllands-Posten, med socialrådgiveren, der ikke tjente ret meget ved at gå på arbejde sammenlignet med den enlige mor på bistandshjælp.
Jamen hvad er det nu, Venstre har af løsninger
på det problem?
Vil Venstre sætte bistandshjælpen ned for den arbejdsløse?
Så trænger vi da til at høre det klart og tydeligt.
Jeg synes, man har puttet med det i mange år.
Eller vil Venstre begynde at lave skattelettelser for de lavestlønnede, sådan som vi gjorde sammen med regeringen i pinsepakken?
Det har jeg heller ikke hørt.
Det, Venstre foreslår, er jo mest noget, der ligger for de velstillede.
Aase D. Madsen (DF), 2000-09-07:
Jeg vil gerne takke hr. Thor Pedersen for svaret fra før frokostpausen.
Jeg vil gerne give hr. Thor Pedersen helt ret
i, at selvfølgelig skal reglerne for plejehjemmene være fleksible, således at de ældre kan lægges i seng, når de vil, og spise når de vil, og hvad man ellers kan få indflydelse på af den slags ting.
Men hr. Thor Pedersen svarede også, at det var plejehjemmene, der skulle rapportere til kommunerne, og da plejehjemmene for det meste er kommunalt ejet, så vil det jo så sige, at det netop er kommunerne, der skal kontrollere deres egne plejehjem, og det er her, kæden hopper af, vil jeg sige til hr. Thor Pedersen. Derfor vil jeg gerne spørge med henblik på de omsorgssvigt, vi har set, hvor kommunerne ikke har grebet ind, om Venstre vil være med til, at man laver nogle uafhængige kontrolsystemer, der kan forhindre dette omsorgssvigt og selvfølgelig også, at de ressourcer, der bliver kanaliseret til ældreområdet, bliver brugt på den rigtige måde.
Frank Aaen (EL), 2000-09-07:
Jeg skal lige rette en faktuel fejl.
Det er kun halvdelen af vores handel, der er med euroland.
Den anden halvdel er faktisk med resten af verden.
Så er jeg selvfølgelig stadig væk glad for, at hr. Jan Petersen vil give et løft til pensionisterne og særlig dem, der har mindst at leve for, men jeg er nødt til at sige, at der er andre grupper i samfundet - arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister - som har oplevet, at de falder bagud i indkomstudviklingen. Vi har mennesker, der kommer ud for et uheld, som kommer på sygedagpenge, og efter et år går de fra sygedagpenge på kontanthjælp, dvs. de får nul kroner, fordi de tilfældigvis er gift.
Altså mennesker, der går dramatisk ned i indkomst fra arbejdsindtægt via sygedagpenge til nul kroner.
Der er en masse problemer, som vi er nødt til at kigge på.
Det er den melding, der har ligget fra vores årsmøde.
Det er den melding, der ligger fra gruppen og vores hovedbestyrelse.
Det er den melding, jeg giver til Socialdemokratiet i dag: Uden et løft for de her grupper, der står allersvagest, ingen aftale.
Kim Behnke (FRI), 2000-09-07:
Det rentespænd, skriver samme finansminister i 1996, vil være væk i 2005, og det vil overhovedet ikke påvirke dansk økonomi, fordi der slet ikke er noget rentespænd.
Det, finansministeren har sagt her i 2000, eller det, der blev sagt i 1996?
Begge dele kan ikke være korrekt. Og til hr. Jan Petersen, der påstår, at skatterne falder og falder:
På dette bilag, §7 - bilag 174, fra den 14. august i år fremgår det, at siden 1993 og så til nu år 2000
er de danske skatter og afgifter steget med ca. 400 indekspoint i forhold til, at 1969 er indeks 100.
Det kan ikke siges tydeligere.
Den kurve er steget og steget og steget, og hr. Jan Petersen kan selv slå op på side 4. Det fremgår meget
tydeligt
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-09-07:
Mit spørgsmål til Venstres ordfører vedrører også begrebet valgfrihed.
Det blev jo nærmest lagt op til, at det er noget, som regeringen skulle være imod af princip.
Men valgfrihed lyder jo kønt og rigtigt.
Problemet opstår, når man kommer ned i detaljerne, og mit spørgsmål går konkret på Venstres udlægning af »pengene følger patienten«.
Nu har der været mange forskellige udlægninger af Venstres politik på det her område.
Jeg tror, der har været en 4-5 forskellige udlægniner af, hvad Venstre egentlig mener om det her, og min overraskelse var stor, da jeg læste Venstres udspil til finanslovforslag, for da stiller man ikke krav til privathospitalerne, ifald man giver patienter 100 pct. af den såkaldte DRG-takst.
Mit spørgsmål til Venstre er derfor: Hvordan vil Venstre sikre patienter en ordentlig behandling i et offentligt sundhedssystem i forbindelse med sjældne lidelser og sygdomme, der måske ikke behandles på privathospitaler? Hvordan vil Venstre sikre genoptræning? Hvordan vil Venstre sikre, at der også foretages forskning og udvikling og uddannelse af speciallæger, hvis man gennemfører den her valgfrihed i sin rene model?
Hvor står Venstre i det her spørgsmål?
Birthe Skaarup (DF), 2000-09-07:
Hr. Jan Petersen ved jo udmærket, at den ene milliard ikke rækker til alle de initiativer, der blev opridset her i ordførertalen.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på sundhedsområdet.
Netop her er der en række områder, som man foreslår prioriteret - det er speciallægekommissionen, det er kræftplanen - men hvor finder vi pengene?
Det er patienten i centrum.
De ord har jeg hørt i årtier nu.
Der er ikke sket ret meget ved det.
Jeg vil godt høre, hvor de milliarder kroner, som hr. Jan Petersen siger, der bliver postet ud, ender henne, for kommer der flere milliarder på bordet ude i amterne?
Ellers kan jeg kun se, at amterne skal sætte skatterne op, og så mener jeg, at det samlede skattetryk her i det her land stiger gevaldigt, og det synes jeg ikke at vi kan holde til.
Så er der en anden ting, bare lige som en bibemærkning, for hr. Jan Petersen nævnte også, at Dansk Folkeparti ikke havde deltaget i de planlagte folkehøringer, og jeg vil godt spørge: Er vi blevet inviteret til at sidde i de paneler?
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Mig bekendt - det er til fru Birthe Skaarup - så har Folketingets udvalg været inviteret, og Folketingets medlemmer i de pågældende udvalg har haft adgang til folkehøringerne.
for borgerne i almindelighed.
Så vidt er jeg i hvert fald orienteret om det.
Den ene milliard kroner er ikke specielt til sundhed, tværtimod.
De midler, der er afsat til sundhed, er fundet gennem aftaler med amterne, og det er da også muligt, at der vil være amter, der bliver nødt til at hæve skatten.
Det vil jo være sådan, at hvis man vil bruge flere penge, og det er uanset, om det er statskassen eller amtskassen, der gør det, men ikke fjerner andre udgifter, så vil skatterne som bekendt stige. Men jeg kan betro fru Birthe Skaarup en lille hemmelighed: Skattetrykket falder fra i år til næste år, og 0,1 f.eks i amtsskatteforhøjelse vil ikke ændre det billede. Det var bare en lille hemmelighed, men lad være med at reklamere for voldsomt for det.
Hr. Kim Behnke
har jeg også svaret med, at skattetrykket som nu er opgjort i procent, som jeg sagde, og nogenlunde uændret gennem 1990'erne, i hvert fald i den regeringsperiode, vi har arbejdet i.
Jeg skal gerne gå op og studere det bilag, hr. Kim Behnke henviser til.
Hvis jeg også skal finde finansredegørelsen fra 1996 frem på den pågældende side, så skal jeg såmænd også gerne gøre det, men det bliver ikke, før debatten er overstået.
Til hr. Frank Aaen vil jeg sige, at beskeden er modtaget; ikke alene, fordi Enhedslisten fremfører den, men fordi det faktisk ikke er uinteressant heller for Socialdemokratiet, om de problemer, som hr. Frank Aaen rejser, eksisterer sådan, at der skal gøres noget ved dem.
Det er også på vores dagsorden, for vi har et ønske om, at det rummelige arbejdsmarked fungerer, at der er så få barrierer som muligt, og at de mennesker, som har krav på at komme ind på et rummeligt arbejdsmarked, også møder rimelige og socialt sikre forhold.
Så det er også vores dagsorden.
Men jeg har hørt budskabet, og nu blev det præciseret, så det var til at have med at gøre, hvad det er for grupper, hr. Frank Aaen tænker på.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-09-07:
Hr. Jan Petersen svarede ikke på hr. Kim Behnkes spørgsmål, som jeg synes er utrolig vigtigt og væsentligt, nemlig hvordan det kan være, at man pludselig budgetterer med 5 mia. kr. ekstra på finansloven i tilfælde af, at vi vil holde fast i kronen og stemmer nej til euroen, når der står i budgetredegørelsen i 1996, at gennemførelsen af den tredje fase af ØMU'en, og det vil sige indførelsen af euroen, ikke vurderes at påvirke det danske renteniveau.
Det var i en situation, hvor Danmark stod udenfor, og hvor der ikke var tale om, at vi skulle sløjfe forbeholdene.
Har man ændret opfattelse?
Så vil jeg også spørge hr. Jan Petersen, om han er bekendt med, at kreditforeningen Nykredit har vurderet, at renteniveauet i Danmark vil være 0,15 pct., altså mindre end 1/5 pct. højere i tilfælde af et nej end i tilfælde af et ja.
Altså helt forsvindende lidt.