runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ingrid Rasmussen (S), 1998-04-16:
Jeg vil indlede min ordførertale med et citat: »Europa står ved et spændende vendepunkt.
For første gang nogen sinde har vi muligheden for at bygge et helt og fredeligt kontinent, et Europa, hvor vi som nationer kan leve side om side som gode naboer og samarbejde politisk uden at frygte krig og ufred.«
Denne lille bid er indledningen til en kronik i B.T. i januar måned i år skrevet af Socialdemokratiets tidligere politiske ordfører, hr. Torben Lund.
Den handler, som indledningen siger, om samarbejde i ordets videste forstand.
Den siger også en hel masse om, at det politiske landkort er ændret i en ny og i mange sammenhænge meget mere positiv retning også på det forsvars- og sikkerhedspolitiske felt, og det kan vi alle være meget glade for.
Derfor er vi i Socialdemokratiet ganske tilfredse med, at der i regeringsgrundlaget »Godt på vej« fra marts i år på siderne 5, 6 og 7 er nedfældet visioner om at fastholde Danmark som en ansvarlig og konstruktiv medspiller med indflydelse på den globale, den europæiske og den nordiske udvikling.
Danmark er med til at gøre en forskel, når det gælder aktivt medlemskab af f.eks. FN, OSCE og NATO.
Det så vi allerede med det forsvarsforlig, som vi i disse år arbejder med udmøntningen af, og som partierne bag aftalen var med til at formulere det, fik vi Forsvarskommissionen nedsat netop for at få analyseret og belyst de omstillingsprocesser, der foregår i verden omkring os, og som Danmark er en naturlig del af.
Således får vi forholdt os til udviklingen på længere sigt, og således får vi videreført de nødvendige tilpasninger og rationaliseringer af dansk forsvar, som vi allerede ved tidligere forlig har kunnet blive enige om var og er nødvendige.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt sige noget om, på hvilke områder eller i hvor stort omfang der kan ske besparelser på forsvaret, og dette vil jeg begrunde med følgende: Forsvarskommissionen af 1997 er sammensat af politikere repræsenterende alle partier i Folketinget, af særligt sagkyndige og af repræsentanter for forsvaret.
Det er en ganske stor og vidtfavnende forsamling, hvor vi som politikere har rig lejlighed til at præge, i hvilken retning vi synes beretningen bør drejes, og til at få opfyldt vore ønsker om at få belyst emne efter emne efter emne, som så kan indgå i den videre debat.
Hvis vi vil, har vi med andre ord mulighed for i rigt mål at politikformulere.
Kommissoriet for Forsvarskommissionen tilsiger, at vi skal tage udgangspunkt i lov af 8. december 1993 om forsvarets formål, opgaver og organisation m.v. og overveje, hvilke ændringer heraf der måtte være nødvendige i lyset af den sikkerhedspolitiske udvikling.
Det er altså disse begreber, der er grundlaget for at komme frem til at stille kravene til det danske forsvar, som skal svare til nuets og fremtidens behov.
Det synes jeg er hensigtsmæssigt, idet den sikkerhedspolitiske situation i hastig rækkefølge ændrer sig i en ny og anden og positiv retning, må vi sige.
Giv os nu den tid, der er afsat til at gøre arbejdet færdigt.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-04-16:
Jeg synes, det på sin vis har været en opmuntrende debat, for det viser da i hvert fald, at holdningerne med hensyn til en uvildig undersøgelse ikke er helt så fastlåste, som jeg måske havde forventet fra starten af debatten.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre ikke er forligsparti vedrørende Ørestaden og altså heller ikke vedrørende metroen, som jo er en del af denne lovgivning.
Den forespørgsel om minimetroen, vi behandler her,
Men vi har egentlig holdt os ude af debatten, fordi vi nu engang ikke har aktier i det metroprojekt.
Under hele vores tid i regeringssamarbejdet med Socialdemokratiet har vi haft den indstilling, at vi ikke deltog i den politiske følgegruppes møder.
Én gang har vi gjort en undtagelse, nemlig sidste efterår, da spørgsmålet om en uvildig undersøgelse blev rejst.
Det kunne vi ikke komme igennem med, og det lader det heller ikke til at vi kan i dag; sådan er i hvert fald min fornemmelse.
har været,
selv om det, jeg hører ministeren sige i dag, er meget positivt, og jeg håber, at Trafikudvalget vil blive inddraget. Vi vil gerne fra Det Radikale Venstres side endnu en gang sige, at vi gerne ville have haft den uvildige undersøgelse.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Regeringsgrundlaget dateret marts 1998 med titlen »Godt på vej« indeholder på side 7 et interessant afsnit om forsvarets fremtidige opgaver.
Afsnittet indeholder følgende kloge ord: »Men Danmark må også følge med tiden i vores nationale forsvar.
Vi lever ikke længere i den kolde krigs skygge, men på tærsklen til det 21. århundrede med en ny og helt anderledes sikkerhedspolitisk situation, hvor kravene til dansk forsvars størrelse og indretning er ændret fundamentalt.
Regeringens holdning er, at dansk forsvar skal svare til nuets og fremtidens behov, ikke til fortidens.
Det er på den baggrund regeringens forventning, at der vil kunne gennemføres besparelser på forsvaret.«
Det betegner, hvis ordene skal tages for pålydende - det formoder vi selvfølgelig i SF de skal - en nyorientering sammenlignet med sidste folketingsperiode, hvor det indgåede forsvarsforlig betød svagt stigende forsvarsudgifter, idet regeringen endelig drager den konsekvens, som SF så længe har efterlyst, nemlig at lægge op til at spare på forsvaret.
Det hilser vi i SF velkommen.
Vi vil godt rose regeringen for på det punkt at have taget virkeligheden til efterretning.
Men samtidig er det efter SF's opfattelse vigtigt at holde fast i de udmeldinger, medens de stadig står tydeligt i erindringen, fordi udmeldingerne før, op til og under valgkampen har været meget forskellige.
Forsvarsministeren udtalte lige før valgets udskrivelse til dagbladet Politiken, at der ikke var brug for faldende, men stigende forsvarsudgifter til nye materielkøb.
Altså det modsatte af, hvad der står i regeringsgrundlaget.
Vi ser derfor med ekstraordinær stor spænding frem til forsvarsministerens besvarelse af, hvordan teksten i regeringsgrundlaget skal udlægges.
Besvarelse
Svend Aage Jensby (V), 1998-04-16:
Hr. Søvndal sidder jo i Forsvarskommissionen, og jeg kunne derfor godt tænke mig til brug for den videre debat i dag at stille hr. Søvndal et spørgsmål, der lyder således: Har hr. Søvndal allerede nu - et halvt år før Forsvarskommissionen afslutter sit arbejde - lagt sig fast på, at der skal ske besparelser på forsvaret?
Og hvis det spørgsmål besvares bekræftende: Hvor store besparelser har hr. Søvndal allerede nu lagt sig fast på? Er det 50 mio. kr., 100 mio. kr., eller hvor meget er det?
Det vil også være interessant for os at vide, hvilken vægt vi skal tillægge hr. Søvndals ord i Forsvarskommissionen.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Hvis jeg skulle give hr. Jensby en anbefaling, vil jeg anbefale ham at tillægge hr. Søvndals bemærkninger ganske stor vægt - lige så stor vægt i øvrigt som regeringspartierne, skal man vel sige.
Må jeg ikke godt stille et retorisk spørgsmål
: Er der noget underligt i, at SF ser mulighed for at spare, når selv det parti, som forsvarsministeren er med i og har skrevet regeringsgrundlag for, ser mulighed for at spare?
Det synes jeg da er så oplagt, hvis man orienterer sig uden for salen og ser rundt om i verden, hvor lande som Tyskland, Holland, Belgien, Canada og Luxembourg alle sammen har taget den konsekvens af den kolde krigs ophør.
Må jeg ikke godt spørge hr. Jensby: Hvad er grunden til, at Danmark som det eneste land skal optræde, som om den kolde krig stadig eksisterede?
Er der ikke en sikkerhedspolitisk situation i Venstre, hvor man kasserer de gamle taler fra den kolde krig og prøver at overveje den nye situation og eventuelt overvejer at komme med nye svar i en ny situation?
Hans Engell (KF), 1998-04-16:
Hr. Jørgen Estrup gav udtryk
for, at det var Det Radikale Venstres opfattelse, at forsvarets internationale engagement skulle styrkes.
Det er vi ikke uenige i.
Vi synes, det er en god og en vigtig opgave, som dansk forsvar har påtaget sig gennem de seneste år at deltage i fredsbevarende operationer. På den baggrund må man jo så stille spørgsmålet, som jeg også var inde på i mit første indlæg:
Hvordan kan Det Radikale Venstre på den ene side ønske en så høj international profil og nu også i løbet af de kommende uger deltagelse i Vestsahara, i Bosnien og mange andre steder og på den anden side mene, at der er grundlag for store besparelser?
Det hænger ikke sammen.
Man kan ikke forlange, at forsvaret skal deltage, i det omfang man gør med personel, med materiel og på anden vis, rose sig af det og samtidig mene, at der kan gennemføres store besparelser.
Så vil jeg gerne sige, jeg lyttede med stor interesse til hr. Estrups bemærkninger omkring hjemmeværnet.
Jeg forstår, at Det Radikale Venstres landsmøde har en egentlig vedtagelse om, at hjemmeværnet skal nedlægges på en hånlig måde.
Jeg vil gerne spørge: Er hr. Estrups udtalelse her på talerstolen udtryk for, at det, man ønsker at forhandle, er, hvordan hjemmeværnets struktur, størrelse, materiel osv. skal være i fremtiden, og ikke en nedlæggelse?
Er Det Radikale Venstre gået fra vedtagelsen på landsmødet?
Svend Aage Jensby (V), 1998-04-16:
Jeg fik jo ikke svar på det, jeg spurgte om.
Men så kan jeg sige til hr. Søvndal i relation til de spørgsmål, han stiller mig, at jeg vil anbefale hr. Søvndal at læse det sidste nummer af NATO Nyt, hvori man kan se, hvorledes de forskellige NATO-landes forsvarsudgifter har udviklet sig siden 1975 og frem til 1997, herunder til materielanskaffelser. Her vil hr. Søvndal se, at lande, som han nu henviser til har skåret kraftigt i deres forsvarsbudgetter, tidligere har anvendt langt mere procentuelt, end vi har gjort i Danmark.
Hr. Søvndal vil også se, at vedrørende materielanskaffelserne ligger vi faktisk i bunden, når vi sammenligner os med en række andre lande.
Det vil være nyttigt at se på dette. Og så efterlyser jeg svar på det, jeg spurgte om: Har hr. Søvndal allerede lagt sig fast på besparelser, og hvor store besparelser har hr. Søvndal tænkt sig?
Hans Hækkerup (S), 1998-04-16:
Jeg kan garantere hr. Søvndal, at min indsats i Forsvarskommissionen også vil være at sikre, at den linje bliver gennemført fremover.
Intet land vil så hurtigt og konsekvent omstille sig til de nye opgaver som Danmark.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-16:
I Dansk Folkeparti vil vi gerne spørge hr. Villy Søvndal, om det er hr. Villy Søvndals opfattelse, at enden på det, han kalder den kolde krig, har medført, at vi her i Europa har en specielt fredelig situation?
Er det sådan, at hr. Villy Søvndal er af den opfattelse, at vi godt kan afskaffe forsvaret, for nu er der ikke længere en kold krig, nu er der ikke længere en trussel fra øst?
Eller vil hr. Villy Søvndal godt erkende, at vi altså oplever en situation i Rusland i øjeblikket, hvor Jeltsin har afsat regeringen?
Vi oplever situationer rundt omkring i verden, som faktisk er mere kritiske for verdensfreden, end da man havde den kolde krig.
Det er ikke, fordi Dansk Folkeparti synes, at vi skal tilbage til den kolde krig, slet ikke, men vi må bare erkende, at verden altså ikke er så fredelig, som hr. Villy Søvndal gerne vil gøre den til, og derfor vil jeg godt spørge: Hvad er årsagen til, at vi pludselig nærmest skal afskaffe forsvaret i en situation, hvor der er ufred i store dele af verden, også i Europa?
Nu kom der lige pludselig et angreb mod Dansk Folkeparti om, at vi skulle være os selv nok og ikke ville være med til nogen som helst aktioner rundt omkring i verden.
Selvfølgelig er vi ikke os selv nok.
Hvis der kommer en optrappet situation et sted, vil vi da gerne støtte, at Danmark også deltager i den.
Men det, der bare er sket med Danmarks situation, er jo, at hver eneste gang FN siger, at nu er der lidt problemer et sted, er Danmark den første til at sige: Værsgo, vi sender styrkerne, vi betaler regningen. Der er f.eks. planer om at sende en styrke af sted til Vestsahara, og det er ikke meningen med det danske forsvar, forsvaret af dansk territorium og medlemskabet af NATO, at Danmark nærmest skal være sådan en international politimand, der i hvert eneste tilfælde rykker ud med en masse mennesker og har en masse udgifter, som koster skatteyderne mange penge.
I Dansk Folkeparti vil vi godt have lov til at tage stilling fra sag til sag, til at vurdere den enkelte aktion
og sige, at den er vi altså ikke med på, det er at være for meget politimand.
Endelig vil jeg godt spørge hr. Villy Søvndal: Hvad er det, der gør, at vi er ude i, at de her internationale aktioner ikke må finde sted?
Jeg synes altså, der ligger i hr. Villy Søvndals bemærkninger, at man nu ikke længere må aktivere det danske forsvar i internationale aktioner, hvor det er vigtigt.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-16:
Nu har hr. Villy Søvndal i flere omgange henvist til forskellige lande, som åbenbart nedskærer mere på forsvarsområdet, end Danmark gør.
Jeg vil godt spørge, om hr. Villy Søvndal ikke har overvejet, om det ikke kunne skyldes, at de pågældende lande i virkeligheden ikke i samme omfang som Danmark har omstillet deres forsvar til den nye sikkerhedspolitiske situation, som vi oplever, og at de selv samme lande heller ikke i samme omfang som Danmark påtager sig opgaver i international sammenhæng, sådan som det danske forsvar har gjort. Det synes jeg faktisk er et perspektiv, som hr. Villy Søvndal skulle tage ind i sine overvejelser, inden han for alvor drager for bombastiske sammenligninger og konklusioner.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Jeg skal sige til hr. Peter Skaarup, at udsagnet om, at Dansk Folkeparti er sig selv nok, ikke var en beskyldning, det var en konstatering.
Jeg har altid syntes, at der er noget forrygende ved et parti, der siger: Vi vil ikke hjælpe folk, der har det dårligt her i landet, vi vil ikke betale ulandshjælp, vi vil i øvrigt heller ikke hjælpe, når der er ufred nogen steder på Jorden.
Når man siger det, synes jeg ikke længere, man kan karakterisere det som en beskyldning, at Dansk Folkeparti er sig selv nok.
Så er det vel bare en konstatering af de faktiske kendsgerninger.
Så forstod jeg slet ikke hr. Peter Skaarup, som ikke mente, at SF støtter, at dansk forsvar skal deltage i internationale opgaver.
Hr. Skaarup må have misforstået mit indlæg, og det beklager jeg i så fald, men hr. Skaarup må også have orienteret sig meget dårligt i den sikkerhedspolitiske debat.
Det er faktisk rigtigt, at SF har været med til at støtte indsatsen i Bosnien.
Det vil hr. Peter Skaarup kunne få bekræftet af forsvarsministeren.
Det er rigtigt, at vi har givet tilsagn om støtte til operationen i Vestsahara.
Det vil Dansk Folkeparti også kunne få bekræftet, så det er simpelt hen en vildfarelse, som Dansk Folkeparti lever i.
En række af de andre lande deltager jo også i de internationale operationer.
Det, som jeg i virkeligheden synes, at denne debat også kunne koncentrere sig lidt om, er, hvad de reelle muligheder er for at beskære det danske forsvar.
Jeg er spændt på at høre af hr. Sjursens indlæg, om vi skal ud og købe ny våben for milliarder af kroner, om hjemmeværnet efter hr. Sjursens opfattelse fortsat spiller en rolle, og om hr. Sjursen synes, vi har brug for de styrkemål, vi har i dag.
Besvarer man de spørgsmål med: Det synes vi ikke, er der også muligheder for at spare.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-16:
Det er da rigtigt, at SF har støttet nogle aktioner på det sidste, men jeg husker da tydeligt, at SF ikke ville være med til den første danske deltagelse i Eksjugoslavien, hvor Danmark ville sende styrker af sted.
Det er bare en kendsgerning, at det ville man ikke.
Det var hr. Gert Petersen, der i sin tid var ordfører for det.
Det er så, hvad det er, men jeg vil godt lige tage fat i det, som hr. Villy Søvndal var inde på, om, at Dansk Folkeparti lige pludselig ikke vil hjælpe de svage.
Hvad har det med debatten i dag at gøre?
Det forstår jeg simpelt hen ikke, at hr. Villy Søvndal kommer ind på her.
Så vil jeg også sige til hr. Villy Søvndal: Vi er inde i en lang proces, hvad angår det danske forsvar.
Er det ikke netop for at tage højde for de forskellige eventuelle effektiviseringer, der skal ske i det danske forsvar, at man har lavet Forsvarskommissionen?
Det må vel være derfor, man har lavet den.
Hvorfor kommer SF så pludselig med en forespørgselsdebat, som handler om besparelser, inden der er taget endelig stilling til det?
Til slut vil jeg sige, at det er vigtigt, at vi her under debatten netop forholder os til, at der er en Forsvarskommission, og at Forsvarskommissionen skal have lov til at gøre arbejdet færdigt, inden vi træffer nogen beslutninger.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Jeg skal sige til hr. Peter Skaarup, at der er to grunde til, at vi rejser forespørgslen, for vi er selvfølgelig også opmærksomme på, at Forsvarskommissionen er nedsat, og vi deltager også i arbejdet.
Den ene er, at der ligger et regeringsgrundlag, der siger, at regeringen forventer at kunne finde besparelser på forsvaret.
Det synes vi betegner en nyorientering i forhold til sidste folketingsperiode, hvor man forøgede forsvarsbudgetterne, og jeg tror, det tit er sådan i politik, at man skal holde fast, mens en sag så at sige er varm, for at undgå, at den bliver glemt.
Det er altså dels af den grund, men det er også af en anden grund.
Selv om Forsvarskommissionen er nedsat, synes vi, det er afgørende at have disse debatter i åbenhed.
Jeg ved ikke, hvordan Dansk Folkeparti har det med offentligheden, når det kommer til stykket, men tilfredsstiller det Dansk Folkepartis demokratiske ideal, at vi har en situation, hvor en kommission sidder og diskuterer i halvandet år uden offentlig debat og derefter kommer med et oplæg, som siger, at sådan bliver det med indretningen af dansk forsvar?
Det tilfredsstiller i hvert fald ikke mit.
Jeg synes, det er fint, at vi har Forsvarskommissionen, men det er helt afgørende, at vi sideløbende har åbne debatter, hvor vi diskuterer i forhold til offentligheden, så offentligheden kan forstå, hvad det er for tanker, der tænkes i Forsvarskommissionen.
Jeg vil sige til hr. Jensby, at jeg ikke tror, at det er klogt at fornægte kendsgerningerne.
Jeg tror ikke, det er holdbart i længden.
Det er en kendsgerning, at en række lande - jeg skal ikke gentage landene - langt mere vidtgående har skåret på deres forsvarsbudgetter, end Danmark har.
Det vil hr. Jensby formentlig bekræfte.
Hr. Jensby
vil formentlig også bekræfte, at nogle af de lande i forhold til andelen af forsvarsudgifter ligger langt lavere end Danmark.
Så det nytter ikke at benægte fakta.
Så spørger hr. Jensby, om SF allerede har et færdigt tal på, hvor meget vi vil spare.
Det har vi ikke.
Vi vil meget gerne gå meget vidt i retning af et nyt sikkerhedspolitisk begreb.
Hvilken størrelsesorden det skal ligge på, vil jeg godt vente med, men jeg synes, at det oplagte er, at der er en stribe af muligheder i forhold til våbenkøb og også i forhold til hjemmeværnets fremtidige rolle.
Arne Melchior (CD), 1998-04-16:
Det var et udmærket billede, hr. Estrup brugte om at pakke gaver ud før juleaften eller før fødselsdagen.
Men der lå jo så også i billedet, at hr. Estrup faktisk er ude med gaver til SF, og regeringserklæringen og hr. Estrups rædselsfulde snak om hjemmeværnet er jo en ren gavebod til SF.
Det må være skræmmende for vores nuværende forsvarsminister og for Socialdemokratiet at have en radikal regeringspartnerordfører, som har gaver, selv om de endnu ikke er pakket ud, i posen til SF.
Så siger hr. Estrup, at jeg har påduttet ham meninger, han ikke har.
Det vil jeg gerne høre bare ét eksempel på.
Det tror jeg ikke er forekommet i dag, i hvert fald.
Det kan godt være, jeg har været uheldig en anden dag. Og så er jeg i øvrigt enig med hr. Estrup i, at det er opgaverne, vi skal tage udgangspunkt i, og ikke pengene.
Men så skal man også være villig til at stille op med de penge, som det store flertal bestemmer er nødvendigt, for at opgaverne kan løses.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Jeg skal svare hr. Skaarup først for at få ryddet misforståelserne væk.
Jeg har aldrig påstået, at vi har en fredelig verden.
Det ville i så fald være forholdsvis naivt.
I modsætning til Dansk Folkeparti støtter vi i SF, at vi deltager de steder rundt om i verden, hvor der er stridigheder.
Det ville vi jo ikke gøre, hvis der ikke var stridigheder.
Jeg tror, at hvis hr. Skaarup havde hørt efter, ville han have hørt, at jeg i mit indledende oplæg remsede en stribe af konflikter op, hvor jeg nævnte, at SF støtter en indsats.
Det er ikke dér, vi skilles i forhold til regeringen.
Selvfølgelig har Danmark som et af verdens rigeste lande
et ansvar over for resten af klodens gang.
Det er vores opfattelse, i modsætning til Dansk Folkeparti, der mener, at de andre kan passe sig selv.
Her skilles vi helt afgørende, men det, der er den principielle diskussion, er, at man nu ser, at andre lande som Belgien, Holland og Luxembourg nedskærer deres nationale forsvar vidtgående. Jeg vil også sige om forsvarsministerens bemærkninger, at jeg anerkender, at der er sket en omstilling, der har drejet dansk forsvar mere i retning af en international indsats.
Det er ikke dér, vi skilles.
Det, som adskiller Danmark fra andre lande, er, at vi ikke i samme grad har taget konsekvensen af, at truslen mod det nationale territorium er væk i forhold til det nationale forsvar.
Berlingske Tidende havde søndag den 29. marts en ganske interessant opstilling, hvor man prøvede at indeksere NATO-landene med tal.
Den viser, at hvis man tager udgangspunkt i 100, har Danmark i dag et indeks på 96 i modsætning til et land som f.eks. Tyskland, der er gået ned på 72.
Hvorfor kan vi ikke gøre det?
Jørgen Estrup (RV), 1998-04-16:
Hr. Søvndal har det med lidt at glemme, selv om hr. Søvndal selv er medlem og et aktivt medlem, at Forsvarskommissionen også skal kunne arbejde videre.
Jeg vil godt minde om, at der er helt åbenbart en forskel mellem Det Radikale Venstre og SF på forsvarsområdet.
Hr. Søvndal er åbenbart af den overbevisning, at blot man kan tænke på et tal og fastlægge et forsvar minus 10 eller 20 pct., så har man gjort en god indsats for Danmark og for sagen.
Den opfattelse har vi ikke i Det Radikale Venstre.
Vi har den opfattelse, at vi skal have et forsvar, der nytter, og det vil sige, at det er opgaverne, der er udgangspunktet.
Vi ønsker så, at det forsvar ikke skal være styret af hr. Engells konservatisme, men af rationelle fornuftige synspunkter, og støtte nogle ordentlige opgaver internationalt først og fremmest, og ikke være præget af det, der gjaldt for verden for 50 år siden.
Det er nok forskellen mellem hr. Søvndal og undertegnede.
Må jeg så sige til hr. Jensby, at hr. Jensby får mig aldrig til at sige, at vi har lagt os fast på, at der skal være besparelser.
Jeg har begrundet hvorfor, men det ville dog være vanvittigt at sidde i en forsvarskommission, hvor man havde lavet facit på forhånd.
Og til hr. Engell må jeg sige, at hr. Engell ikke selv har villet lægge andre synspunkter frem, end at vi skal gøre det, som vi har gjort hidtil.
Jeg synes, at vi i fælles interesse nu skal vente på Forsvarskommissionens betænkning, og det gælder også, hvad hjemmeværnet angår.
Det Radikale Venstre vedtog på sit landsmøde sidste år to udtalelser om hjemmeværnet.
Det er jo indimellem det, der sker på et landsmøde.
Den ene af de udtalelser
Jette Gottlieb (EL), 1998-04-16:
Jeg tvivler på, at hr. Poul Andersen kan finde modstandere af det smukke formål at skaffe København et mangesidigt kollektivt transportnet.
Selvfølgelig kan han ikke det.
Men hvad vil hr. Poul Andersen stille op, hvis den manglende udvikling af sikkerheds- og styringssystemerne vil forsinke projektet i bedste fald 4-5 år? Ministeren understreger jo - og tak for det - at minimetroen ikke kommmer til at køre, før sikkerheden er i top.
Nu ligger der altså nogle rapporter, der antyder, at sikkerheden for nuværende i hvert fald agter at bygge på nogle andre systemer end de kendte, og at det vil tage lang tid at udvikle dem.
Hvad vil hr. Poul Andersen stille op med en sådan forsinkelse?
Har han så skaffet København et godt og alsidigt transportsystem på kollektiv basis?
Det har jo ikke
skortet på advarsler, der har jo ligget adskillige påpegninger af steder, hvor der har været problemer, og hvor lukketheden har været et problem.
Hvorfor vil man ikke have en undersøgelse af det?
Det kan dog ikke skade.