runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2004-11-04:
Som det allerede er fremgået, er dette lovforslag primært af teknisk karakter og vedrører en række ændringer på pensionsområdet.
Men det store emne i forslaget er helt oplagt den barseludligningsordning, som er fremkommet på det private arbejdsmarked, og behovet for, at vi lovgivningsmæssigt og administrativt sørger for, at den kan bruges.
Det skyldes, at der er ret store problemer på barselområdet, og jeg synes faktisk, der er en gruppe mennesker, der er endnu vigtigere end arbejdsmarkedets parter.
Det er sådan, at den lange barselorlov i Danmark er blevet mødrenes barselorlov.
Fædrenes brug af barselorlov er fortrinsvis begrænset til de første 2 uger efter, at barnet er født, hvorimod mødrene tager længere og længere barsel, nu op til 1 år og måske endda mere, og den lange barselorlov koster faktisk dyrt.
Mange, især kvinder, oplever en ringere tilknytning til arbejdsmarkedet, mange oplever, at der bliver sparet for lidt op til deres alderdom, og muligheden for at avancere og dermed påvirke sit eget arbejde, når man vender tilbage efter barselorlov, forringes ofte.
Den lange barselorlov, som desværre er blevet mødrenes lange barselorlov, kan altså have ret store økonomiske konsekvenser, ligesom det i øvrigt kan have ret store konsekvenser for mændene, fordi fædrene i Danmark sammenlignet med fædrene i det øvrige Norden bruger alt, alt, alt for lidt tid på barselorlov.
Der er altså behov for, at vi her fra Folketingets side sørger for, at der bliver bedre og mere ordentlige barselvilkår for både kvinder og mænd, og vores forslag er to konkrete ting, nemlig at vi for det første forbedrer fædrenes rettigheder og for det andet sørger for at få dækket hele arbejdsmarkedet med en eller flere barselfonde.
Vi kan selvfølgelig tilslutte os det lovforslag, som er lagt frem i dag, så det private arbejdsmarked kan komme i gang med det arbejde, der forestår.
Men hvorfor egentlig ikke gå i gang med det resterende arbejdsmarked, når et flertal i Folketinget har signaleret, at vi endda med lovgivning ønsker at sørge for, at der kommer en eller flere barselfonde på hele arbejdsmarkedet?
Der er ikke rigtig nogen grund til at vente til den næste runde overenskomstforhandlinger.
Vi kan faktisk lige så godt gå i gang med det samme, sørge for, at det nødvendige lovgrundlag bliver tilvejebragt, og sørge for, at vi får fundet de praktiske og administrative løsninger, der skal til, så vi får forbedret barselvilkårene i Danmark.
Det er der sådan set ikke nogen grund til, og jeg synes, vi skal bruge debatten i dag til også at sige, at når regeringen og Dansk Folkeparti ønsker at bære ansvaret for en meget lang barselorlov, må regeringspartierne og Dansk Folkeparti også leve op til ansvaret for at få den nødvendige øvrige lovgivning på plads.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-04:
Lovforslaget er fremsat efter ønske fra DA-LOområdet, hvor der ved overenskomstfornyelserne blev lavet en ordning, der udligner virksomhedernes udgifter til barsel, så udgiften ikke påhviler den enkelte arbejdsgiver alene.
Der er også ønske om, at ATP, der sidder inde med de nødvendige oplysninger for at kunne administrere barseludligningsordningen, får overdraget opgaven, og derfor er det nødvendigt med den fornødne lovgivning på området, som vi behandler i dag.
Derudover indeholder forslaget en række mindre ændringslovforslag.
Det drejer sig om individuel alderstilpasning på SP-området, som vil give mulighed for at vælge en anden generationspulje end den, som svarer til kontohavers alder.
ATP-ankenævnet får også mulighed for at indhente uafhængig sagkyndig bistand, bl.a. i sager om SP-valg, og endvidere gives der førtidspensionister mulighed for en direkte godskrivning af indbetalt supplerende arbejdsmarkedspension på individuelle konti.
Da lovforslaget som sådan mest er et teknisk forslag, der ikke har de store konsekvenser ud over at opfylde ønsker, der er nødvendige for at lette administrationen, kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-04:
Jeg kan sige, at vi i Det Konservative Folkeparti for at sige det mildt er stærkt positive over for dette lovforslag, og at vi kan støtte det.
Til grund for forslaget ligger en barseludligningsordning, som vi Konservative har været fortaler for gennem nogen tid.
Det konkrete lovforslag drejer sig imidlertid ikke om selve den principielle udformning af ordningen og dens udstrækning, men alene om at give ATP hjemmel til at foretage administration af barseludligningsordningen.
Vi synes, det er hensigtsmæssigt, at administrationen kommer til at ligge i ATP, som på alle måder har kompetencen til at forvalte den, og parterne slutter jo også op om denne administrative model.
Ole Sohn (SF), 2004-11-04:
Jeg ved ikke, om vi skal have en konkurrence om at gøre ordførertalerne kortere og kortere, men jeg kan gøre det kortere end Det Konservative Folkeparti.
Jeg synes, det er et udmærket lille forslag, som giver mulighed for at lave en udligningsordning, så jeg kan ikke se andet, end at det er et forslag, som vi kan støtte.
Men jeg er enig med fru Mette Frederiksen i, at man burde tage hul på at få lavet en større ordning.
Det er jo en helt anden politisk sag, som ikke lige vedrører lovforslaget, men jeg synes bare, jeg vil tilkendegive min støtte til det, den socialdemokratiske ordfører fremlagde her, så regeringen kan se, at der er et pres for, at vi kommer videre i denne sag.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-04:
Det Radikale Venstre er glade for barselsfonden, vi er også glade for enkle og fornuftige administrative løsninger, og derfor er vi også glade for lovforslaget her.
Pia Boisen (EL), 2004-11-04:
Vi er her i den sjældne situation, at Enhedslisten kan støtte et forslag, som regeringen fremsætter på anmodning af Dansk Arbejdsgiverforening.
Det er jo ikke så tit, det sker, men sådan er det af den simple grund, at det er godt og administrativt fornuftigt at overlade det til ATP at administrere DA-LO-barselfonden.
Vi går ud fra, at det betyder, at ATP også bliver praktisk forberedt på den situation, der forhåbentlig kommer på et senere tidspunkt og helst så snart som muligt, når der bliver tale om en administration af en samlet barselfond, der dækker hele arbejdsmarkedet og dermed sikrer en reel udligning mellem mande- og kvindefag.
Alt andet lige ville det jo være at smide penge ud ad vinduet, hvis man ikke tager højde for den situation.
Men som sagt støtter Enhedslisten forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-04:
Med den opbakning, der har været til L 50, er det jo vanskeligt for Kristendemokraterne at være imod, og det er vi heller ikke.
ATP har jo erfaring med administration og er faktisk gode til det, også når det gælder omkostninger.
Omkostningerne ved det, som ATP administrerer, er lave, så derfor kan vi kun støtte forslaget.
Jeg vil dog også gerne kommentere de ting, som specielt Socialdemokraternes ordfører var inde på.
Det er meget vigtigt, at vi får ordningen udbredt til den øvrige del af arbejdsmarkedet, også til den del af arbejdsmarkedet, som ikke er overenskomstdækket.
Hvordan får vi de områder draget ind i barseludligningsordningen?
Også fra vores side er der altså en opfordring til fortsat at kigge på området.
Under overenskomstforhandlingerne i foråret blev DA og LO enige om en barseludligningsordning.
Ordningen blev vedtaget som led i afstemningen om mæglingsforslaget, og det var måske en væsentlig grund til, at mæglingsforslaget blev vedtaget.
Det er meningen, at udligningsordningen skal have virkning senest fra næste sommer.
DA's barseludligningsordning vil dække ca. en fjerdedel af arbejdsmarkedet, og man skal ikke undervurdere de administrationsudfordringer, der ligger i at løfte en sådan opgave, ikke mindst i relation til den enkelte arbejdsgiver.
Det har derfor været DA's vurdering, at administrationen med fordel kan varetages af ATP, og DA har i den anledning anmodet om, at ATP får den fornødne hjemmel i lovgivningen til at administrere barseludligningsordningen.
Ligesom regeringen fuldt ud støtter DA's og LO's aftale om barseludligning for deres områder, anerkender vi også DA's valg af administrator af ordningen.
Som jeg kan høre fra salen, gælder det ikke kun regeringspartierne, hvilket jeg selvfølgelig kvitterer for.
Det er ikke min forventning, at lovforslaget vil rejse de store spørgsmål, men vi står som sædvanlig til rådighed under udvalgsbehandlingen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Mette Frederiksen (S), 2004-11-04:
Nu synes jeg altså ikke, at ændringer på ressortområderne og det, at en regering pludselig opretter et nyt ministerium, skal medføre, at vi ikke får taget diskussionen i denne sammenhæng, for diskussionen i dag handler jo lige præcis om barseludligningsordningen.
Det er jo rigtigt, som fru Irene Simonsen siger, at der er overenskomster, som endnu ikke er indgået osv.
Når der er givet signal til arbejdsmarkedets parter om, at vi ønsker lovgivning på dette felt, er der jo ikke noget til hinder for, at vi går i gang med det samme.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-04:
Jeg er selvfølgelig ked af, at jeg har udtrykt mig så uklart, at hr. Bjarne Laustsen ikke har forstået, hvad jeg mente, og ikke mindst er jeg lidt bedrøvet over, at hr. Bjarne Laustsen lægger mig nogle ord i munden, som jeg slet ikke har udtalt.
Jeg har jo ikke sagt noget som helst negativt om parternes rolle på det her område.
Tværtimod har jeg fremhævet betydningen af, at man i Arbejdsmiljørådet nu får mulighed for at fokusere mere på de overordnede principielle retningslinjer, der for alvor har betydning.
Man har jo også selv bedt om, at man slipper for alle detaljerne og handlingsplanerne omkring branchearbejdsmiljørådene osv.
Så jeg har tværtimod givet udtryk for, at det er vigtigt, at der sker den styrkelse, og derfor forstår jeg slet ikke hr. Bjarne Laustsens sådan lidt negative bemærkninger.
Jeg kan forsikre hr. Bjarne Laustsen om, at hr. Bjarne Laustsen og jeg er fuldstændig enige om det vigtige i, at parterne deltager aktivt i dette arbejde.
Men det er vel også vigtigt, at vi fra politisk side er med til at fastlægge målsætninger.
Jeg går ud fra, hr. Bjarne Laustsen som folketingsmedlem gerne vil have medindflydelse på det, der foregår, og derfor er det også vigtigt, at vi fra politisk side har indflydelse på tingene og føler, at vi har mulighed for at styre tingene i den rigtige retning.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-04:
Hr. Lars Barfoed brugte en stor del af sin ordførertale til at udtrykke mistillid til parterne.
Ikke et ord om, hvordan og hvorledes branchearbejdsmiljørådenes arbejde foregår, men der er behov for en ændring, således at staten kan regulere mere, altså ministeren kan regulere mere.
Det var hr. Lars Barfoeds bemærkninger.
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Lars Barfoed, som jo i andre sammenhænge synes, at der er vigtige opgaver, som arbejdsmarkedets parter kan løfte derude.
Det synes hr. Lars Barfoed så ikke i den her forbindelse.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor hr. Lars Barfoed ikke har tillid til, at parterne kan løfte den opgave i branchearbejdsmiljørådene.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-04:
Jamen altså forslaget er jo ikke en egentlig del af arbejdsmiljøreformen.
Eller sagt på en anden måde: Socialdemokraterne er hjertelig velkommen til at stemme for forslaget.
Det mener jeg roligt at man kan gøre, uden at man dermed bliver fedtet ind i et tidligere forlig, som man har ønsket at stå uden for.
Med hensyn til fordele og ulemper: Det er jo altid svært at opgøre, hvad fordelen er ved at få et forbedret sekretariat.
Jeg tror, at det er rigtigt, at hvis man samler nogle af de kræfter, som ved noget på et område, er sandsynligheden for, at man bliver bedre til at løse de arbejdsmiljøproblemer, der ligger rundtomkring, større.
Men det er klart, at det er vanskeligt at opgøre helt præcist, hvor stor en effekt sådan en effektivisering vil have.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-04:
Er det korrekt, at i forhold til høringssvarene er der stort set ikke andre end regeringen, der synes, at det her er et godt forslag?
Er det korrekt forstået, at det forholder sig således?
Det andet er i forhold til det tidligere svar på mit spørgsmål om, hvorvidt det er en del af arbejdsmiljøreformen.
Skal det forstås sådan, at det ikke binder de partier, som var med til at bære det igennem, til regeringen?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-04:
Jeg synes, at regeringen har fremsat et fornuftigt lovforslag.
Det er da muligt, at der rundtomkring i Danmark er nogle, som mener, at man kunne gøre tingene på en anden måde.
Jeg synes, det er et led i, at vi prioriterer indsatsen på arbejdsmiljøområdet.
Jeg ser ikke nogen grund til, at de partier, vi har indgået forlig med om arbejdsmiljøet, ikke også kunne tænke sig at støtte det her forslag.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-04:
Lene Garsdal!
Ordføreren nævnte, at der ville komme et styrket Arbejdsmiljørådssekretariat.
Så vil jeg gerne spørge, om Venstre ikke ser det som lidt af et problem, at sekretariatet kommer til at ligge i tilknytning til Arbejdstilsynet og bl.a. skal vurdere netop Arbejdstilsynets aktiviteter som en del af sine arbejdsopgaver og policybetjening.
Kan der ikke komme nogen interessekonflikter der?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-04:
Vi mener ikke, det er et problem.
Vi mener, det er en styrkelse, men nu får vi se.
Vi håber, at det her forslag går igennem, og vi håber, at vi får nogle bedre rammer for arbejdsmiljøet.
Det, der jo er meget vigtigt på det her område, er, at vi tænker lidt bredere, end vi måske er vant til, at vi siger, at det gælder om at få inddraget alle de resultater, man kan, og få dem videreformidlet.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-04:
Jeg vil sådan set også stille spørgsmålet i relation til videncenteret, hvor man kan komme med de samme indvendinger, som jeg lige gjorde.
Der kan jeg se af forslaget, at det skal evalueres efter 3 år.
Hvad er grunden til, at rådssekretariatsmodellen ikke skal evalueres?
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-04:
Jeg er helt sikker på, at bl.a. SF nok skal sikre, at vi til stadighed kommer til at evaluere dette område på arbejdsmiljøområdet.
Arbejdsmiljøet er jo et område, der politisk bliver evalueret hele tiden, så jeg er fuldstændig tryg ved, at også på dette område vil oppositionen sørge for, at vi hele tiden bliver holdt til ilden.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-04:
Forslaget her er en opfølgning af en evaluering, der blev gennemført for at vurdere den arbejdsmiljøindsats, som branchearbejdsmiljørådene og Arbejdsmiljørådets Service Center har udført.
Ændringerne betyder, at hver aktør får mere veldefinerede opgaver.
Men det betyder også nedlæggelse af Arbejdsmiljørådets Service Center.
Det betyder også, at Arbejdsmiljørådet skal lave en styrket indsats for de overordnede mål og prioriteringer for arbejdsmiljøindsatsen og styrke rådgivningen af beskæftigelsesministeren.
Dermed vil der kunne skabes en mere målrettet indsats for arbejdsmiljøet efter anvisninger fra Arbejdsmiljørådet.
Når Arbejdsmiljørådets Service Center nedlægges, betyder det ikke, at deres opgaver går tabt.
De videreføres enten gennem Arbejdstilsynet, hvor den lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse bliver varetaget, eller gennem det nye videncenter, der bliver forankret under Arbejdsmiljøinstituttet.
Centeret skal samle og formidle national og international arbejdsmiljøviden og skabe en indgang til arbejdsmiljørelevant information og viden.
Alt i alt mener jeg, det er en forenkling og en, hvad skal man sige, nedgang i en administration, som ikke er nødvendig, da meget af det langt hen ad vejen har været dobbelt administration.
Nu får vi et forenklet system, hvilket jeg mener vil være stærkt medvirkende til en kraftig forbedring.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-04:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, om det her lovforslag, indgik i de forhandlinger, som Dansk Folkeparti førte med regeringen om en ny arbejdsmiljøreform.
I givet fald: Hvor står det at læse i det oplæg, som regeringen kom med, og i den aftale, som Dansk Folkeparti er en del af?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-04:
Jeg vil da nok indrømme, at jeg ville være blevet lidt overrasket, hvis hr. Bjarne Laustsen ikke havde haft et spørgsmål, men det havde han heldigvis alligevel.
Til hr. Bjarne Laustsen: Det her indgik ikke direkte som et krav i forhandlingerne, men det er selvfølgelig noget, vi har talt med ministeren om, hvordan vi kunne løse, når vi havde set resultatet af evalueringen.
Jeg synes, det her er en udmærket ordning.
Jeg kan ikke se, at der er behov for at beholde måske tre instanser for at rådgive, hvis vi kan lave det om til to instanser.
Jeg mener, at vi får en styrket rådgivning, hvis vi nedskærer antallet af dem, der skal rådgive, og får nogle mere kvalificerede enheder.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-04:
Jeg ved ikke, om jeg må have lov at sige, at Dansk Folkeparti er regeringens dikkende lammehale i denne sag her, men det virker sådan.
Man sidder og aftaler en reform, og man lægger kortene på bordet, og bagefter kommer der det ene forslag efter det andet, der ikke forbedrer arbejdsmiljøet, men forringer det.
Vi ved også, at når hr. Bent Bøgsted bliver inviteret på kaffe ovre i Beskæftigelsesministeriet, er der ugler i mosen.
Det har vi jo set bl.a. med det objektive ansvar.
Der skal bare lige en telefonopringning til hr. Bøgsted til, så siger han: Ja, vi skal nok levere stemmer, det ser fornuftigt ud, vi forringer endnu en gang lønmodtagernes interesser.
Det er simpelt hen uforståeligt, at Dansk Folkeparti reagerer sådan helt pr. automatik.
Siger man ja, uanset hvad der kommer, trods det at man har lavet en aftale, hvor man har kredset ind, hvordan og hvorledes arbejdsmiljøet skal være sådan i fremtiden?
Er der mere i den der pipeline, når hr. Bent Bøgsted bliver inviteret på kaffe?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-04:
Nu er det så tydeligt her, at hr. Bjarne Laustsen og undertegnede har to forskellige opfattelser af, hvad arbejdsmiljø er.
Ja, jeg tror, at jeg ville have kravlet på mine knæ op ad gangen, hvis hr. Bjarne Laustsen ikke havde haft en kommentar til det her.
Jeg er sikker på, at ministeren ville have ønsket, at det var, som hr. Bjarne Laustsen siger her: at vi bare siger ja til alt.
Jeg tror, at det langt hen ad vejen kunne lette ministerens hjerte, hvis det var sådan, som hr. Bjarne Laustsen giver udtryk for.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-04:
Det fremgår af Arbejdsmiljørådets høringssvar, at man har ønsket, at der kunne gives støtte til aktiviteter, der går på tværs af de enkelte branchearbejdsmiljøråd og eventuelt Arbejdsmiljørådet.
Det har man ikke efterkommet.
Hvad er hr. Bent Bøgsteds holdning til det?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-04:
Jeg har ikke nogen anden konkret holdning til det, end at jeg er sikker på, at den måde, det bliver lavet på i det nye system, vil give baggrund for at få oplysninger om den viden, der er behov for, og de råd, som ministeren har brug for.
Det er jeg sikker på at det her kan leve op til.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-04:
Vil hr. Bent Bøgsted ikke give mig ret i, at det forslag, der er lagt frem her, er en meget central styring af hele arbejdsmiljøapparatet?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-04:
Jeg tror, at jeg vil sige det på den måde, at det er et udslag af, at vi får reformeret arbejdsmiljøpolitikken.
Det er det, vi gør her.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-04:
Det er med arbejdsmiljøet som med en lang række andre områder sådan, at udviklingen i verden omkring os foregår med en rivende hast.
Derfor skal vi også udvikle arbejdsmiljøet i overensstemmelse med, hvad der sker omkring os.
Man skal udvikle redskaberne på de enkelte arbejdspladser, så arbejdsmiljøet er optimalt, og vi skal udvikle de politiske rammer omkring arbejdsmiljøet på en sådan måde, at vi har de bedst mulige vilkår.
Jeg tror f.eks., at det vil få en stigende betydning i forbindelse med konkurrencen om arbejdskraften, at virksomhederne også forstår at tilbyde de bedst mulige arbejdsmiljømæssige rammer for medarbejderne.
Der skal jo så også optimeres, fordi arbejdsmiljøet skal være det bedst mulige, men det skal også ske på den mest effektive måde.
Når der derfor er behov for at udvikle og optimere hele tiden, er der altså også behov for, at vi har nogle handlingsplaner, nogle strategier og nogle målsætninger, der er klare og tydelige, og at det er så effektiv en planlægningsprocedure som overhovedet muligt.
Derfor er der grund til at hilse dette lovforslag velkommen.
Forslaget vil betyde en forenkling af måden, hvorpå der bliver planlagt og lavet strategier på hele arbejdsmiljøfeltet.
Målene kommer til at stå klarere, og ikke mindst Arbejdsmiljørådet får mulighed for i deres aktiviteter at koncentrere sig mere om de overordnede retningslinjer og principper, så der bliver mere fokusering på det vigtige, på målsætningerne.
Endelig får man mulighed for med opbygning af et videncenter at sikre, at alle, som kan have interesse i at beskæftige sig med arbejdsmiljø, ved, at der er et sted, hvor de kan gå hen og få de nødvendige informationer eller i hvert fald få adgang til de nødvendige informationer.
Så forenkling, fokusering og mere effektiv adgang til viden er nogle nøgleord i det her lovforslag.
I Det Konservative Folkeparti hilser vi med stor tilfredshed forslaget.
Vi har selvfølgelig noteret os, at der er lidt utilfredshed rundtomkring med elementer af det, og nogle ville gerne have haft noget, der var lidt anderledes.
Det vil vi da gerne lytte til under udvalgsarbejdet.
Men jeg synes grundlæggende, at det er et godt forslag, og Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-04:
I Venstre er vi tilfredse med den forenkling og afbureaukratisering, der lægges op til med dette forslag om forenkling af de administrative rammer for arbejdsmiljøet.
Beskæftigelsesministeriet har gennemført en evaluering af branchearbejdsmiljørådene og af Arbejdsmiljørådets Service Center.
På baggrund af resultaterne heraf og af den undersøgelse, der er lavet, lægger regeringen nu op til at gennemføre nogle administrative forenklinger, som i praksis vil betyde, at Arbejdsmiljørådet får forbedret sit sekretariat, så mulighederne for at be skæftige sig med de mere overordnede politiske målsætninger bliver forbedret.
Fremover bliver der kun ét sekretariat, men det bliver væsentligt styrket, så den samlede sekretariatsbistand bliver altså forbedret.
Et nyt videncenter er en vigtig del af lovforslaget.
Videncenteret, der bliver knyttet til Arbejdsmiljøinstituttet, skal sikre, at arbejdsmiljøviden fra så vel Danmark som udlandet bliver indsamlet, vurderet og videreformidlet.
Faktuel viden er helt centralt for en ordentlig og effektiv arbejdsmiljøindsats.
Venstre anbefaler varmt dette.
Det er vigtigt at nævne, at det velkendte tidsskrift Arbejdsmiljø videreføres i dette nye videncenter.
Endelig lægges der med lovforslaget op til, at de nye, forbedrede bedriftssundhedstjenester fremover skal godkendes af DANAK.
DANAK, der har ligget under Erhvervs- og Boligstyrelsen, har siden den 1. januar 1998 kontrolleret BST.
Det skal DANAK fortsat, men i en privatiseret udgave, idet DANAK i dag er blevet udskilt fra Erhvervsministeriet.
Venstre støtter forslaget, der bidrager til en forbedring af arbejdsmiljøindsatsen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-04:
Vi kan ikke blive ved med at have en så god stemning herinde.
Jeg kunne ikke lade være med at more mig, da jeg læste indledningen til bemærkningerne til dette forslag, som Enhedslisten i øvrigt støtter.
Der står, at lovforslaget fremsættes som et led i regeringens bestræbelser på at fjerne huller i den gældende skattelovgivning, og det kan man jo ikke lade være med at grine ad, når man har været skatteordfører i 3 år under denne regering, der ikke har lavet andet end at lade stå til, når det gælder skattehuller.
Men vi skal da glæde os over, nu hvor vi går ind i et valgår, at regeringen i det mindste i sin retorik og for en gangs skyld også i et lovforslag kan medvirke til at lukke et skattehul, og det vil Enhedslisten selvfølgelig også gerne medvirke til.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-04:
Vil det sige, at ministeren ikke vil bekræfte det, fru Charlotte Antonsen sagde, nemlig at bladet Arbejdsmiljø overlever og videreføres i den form, det har nu?
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning