runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
Venstre er bestemt ikke ligeglade, og om mindretal er større eller mindre er ikke afgørende for, om det er problemer, vi interesserer os for.
Min påstand er, at der i forvejen er meget stor interesse for denne problemstilling ude i landet, og når jeg siger, at vi ikke behøver at blande os, mener jeg derfor, at Folketinget ikke behøver at blande sig.
Når jeg siger, at vi kan opfordre partifæller rundt i landet til at gøre noget ved det lokalt, mener jeg med »vi« i den forbindelse, at vi som politikere også uden for Folketingssalen udmærket kan hjælpe med at sætte fokus på, om udviklingen går i den rigtige retning.
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-04:
Socialdemokratiet kan støtte intentionerne i det forslag, som SF har fremlagt for Folketinget, og vi kan også støtte forslaget.
Det er muligt, som ministeren har peget på, at der er sket en ændring for så vidt angår ligestilling, men det betragter jeg som technicalities.
Jeg og Socialdemokratiet mener, at øget pres og øget fokus på området er medvirkende til, at man også i dagligdagen vil beskæftige sig med problemet i kommunerne og vil prøve at løse det.
Her er vi klart i modsætning til partiet Venstre, der bare vil føre visnepolitik og ingenting vil gøre.
Men hvilke andre veje?
Vi ved, at problemstillingen blev rejst i forbindelse med ændringen af den kommunale styrelseslov i 1995.
Det blev dengang tilkendegivet af den daværende minister, at man ville arbejde videre med sagen for at se, om man i samarbejde med partierne kunne finde løsninger i anden lovgivning.
Men de er ikke fundet endnu, og derfor kan vi støtte, at man nu sætter denne bestemmelse ind i den kommunale styrelseslov, og at den får lov til at stå der, lige indtil man har fundet en løsning på problemet og regeringen er kommet med et udspil, på samme måde som man jo har fundet en løsning, for så vidt angår den kønsmæssige ligestilling.
Så synes jeg, vi har hørt en hel del hykleri fra regeringens og Venstres side i dag.
Man skal ikke kontrollere kommunerne, man skal ikke se, hvad de har lavet, nu skal man i stedet se fremad.
Javel, men hvad gør regeringen?
Den har fremsat lovforslag nr. L 92, der indebærer reduktion af bloktilskud i alle amter, fordi et eller måske to amter har sat skatten op, og det vil sige, at regeringen straks griber ind med kontrolmekanismer, ja, endda med straffemekanismer, med henblik på at prøve at få amterne - her er det amterne, men i bemærkningerne står der jo også, at det samme kan gøre sig gældende for kommunerne - til at opføre sig fuldkommen, som regeringen vil. Det, SF har foreslået her, er meget, meget, meget mildere.
Der er alene tale om et forslag, der sætter fokus på problemstillingen, og som gør, at kommunalbestyrelsen kommer til at beskæftige sig aktivt med problemet i forbindelse med udarbejdelsen af sin redegørelse.
Forslaget er i modsætning til regeringens brutale indgreb over for amterne i virkeligheden et forslag, der lægger op til at sige til kommunerne: Vær nu opmærksom på problemet.
Der er ingen straf, hvis I ikke gør noget, men I skal selv tage debatten.
Vi skal sikre, at problemet kommer på dagsordenen, og derfor kan vi støtte forslaget, og derfor er vi virkelig uenige med regeringen og regeringens støttepartier i den måde, de i øvrigt behandler i dette tilfælde amterne på.
Per Dalgaard (DF), 2002-12-04:
De spørgsmål, som blev stillet til fru Gudrun Laub, tydede på, at det er et partipolitisk problem, og jeg vil gerne spørge hr. Klaus Hækkerup, hvordan det forholder sig med ansættelse af etniske minoriteter i henholdsvis socialdemokratisk ledede kommuner og venstreledede kommuner.
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
Som jeg sagde til indledning i min ordførertale, har SF ca. en gang om året bragt denne problemstilling op, også i 1995, hvor Birte Weiss fra Socialdemokratiet var indenrigsminister.
Dengang kunne Socialdemokraterne ikke stemme for forslaget, så det undrer mig lidt, at hr. Klaus Hækkerup og Socialdemokraterne nu kan støtte forslaget, som man altså tidligere var imod.
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-04:
Hr. Per Dalgaard spørger, om der bliver ansat flere fra etniske minoriteter i kommuner med socialdemokratisk ledelse end i kommuner uden socialdemokratisk ledelse.
Jeg vil godt sige, at det har jeg ikke set nogen tal på, og jeg kan ikke erindre, at jeg har set nogen opgørelse over det.
Jeg kan selvfølgelig godt nævne nogle konkrete kommuner, hvor socialdemokratiske borgmestre har gjort en stor indsats for at få etniske mindretal inddraget og ansat i kommunerne, og det er gode og overbevisende eksempler.
Men det er jo ikke noget, der tegner et samlet billede, og jeg har ikke nogen statistisk opgørelse over det.
Så spørger fru Gudrun Laub: Hvorfor kan Socialdemokratiet stemme for forslaget nu, når man ikke kunne i 1995?
Der er ikke sket noget fra 1995 til nu, og så må vi sige: Lad os sætte bestemmelsen ind her, så vi får sat fokus på problemstillingen, indtil vi når frem til det tidspunkt, hvor den kan komme ind i anden lovgivning.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-12-04:
Jeg forstod på hr. Klaus Hækkerup, at man blev opmærksom på problemstillingen i hvert fald senest i 1995, og at man dengang gav udtryk for, at nu ville man overveje og drøfte osv., hvad man kunne sætte i gang for at få løst problemet med de etniske minoriteter.
Hvis jeg ikke regner meget fejl, har vi haft en socialdemokratisk ledet regering i hele 6 år siden 1995, og det vil altså sige, at hr. Klaus Hækkerup her erkender, at den socialdemokratiske regering ikke har foretaget sig et klap i de 6 år, der er gået fra 1995 til 2001, hvor den socialdemokratisk ledede regering heldigvis gik af.
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
I forlængelse af det, hr. Knud Erik Kirkegaard sagde, er det altså påfaldende, at man i 1995 ikke fandt grund til at støtte dette specielle forslag fra SF, men vil gøre det i dag, selv om man har haft rigelig anledning til selv at lave noget tilsvarende, da man var i regering.
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-04:
Jeg vil godt sige til hr. Knud Erik Kirkegaard, at hvis hr. Knud Erik Kirkegaard er af den opfattelse, at der ikke er sket et klap på integrationsområdet fra 1995 og indtil for et år siden, har det ærede medlem virkelig fulgt dårligt med i Folketingets arbejde, må jeg sige.
, men det har måske været en forglemmelse, at vi ikke har taget den kommunale indsats op.
Nu rejser SF så helt rigtigt sagen, synes jeg, for det er klart, at når vi ser på det store antal offentligt ansatte og ved, at hovedparten af de offentligt ansatte er ansat i kommuner og amter, er det selvfølgelig naturligt, at de også inddrages i den udvikling, vi ønsker, hvor både private og staten ansætter personer fra etniske minoriteter, når de i øvrigt er kvalificerede.
Det er en helt naturlig udvikling.
Lad mig så sige til fru Gudrun Laub, at jeg forstår ikke, hvorfor Venstre har så meget imod, at man beder kommunalbestyrelserne om at forholde sig til problemstillingen, spørge sig selv, hvad der er gjort, og med udgangspunkt i det spørge: Hvad skal vi så gøre fremover?
Det synes jeg da er en helt naturlig ting.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-12-04:
Nu kan jeg så forstå, at det alt sammen skyldes dårlig hukommelse.
Jeg er naturligvis fuldstændig klar over, at der er gennemført lovgivning om integration siden 1995, men som jeg forstod hr. Klaus Hækkerup, har effekten heraf været tvivlsom.
Nu har Socialdemokratiet SF som støttepædagog, og nu er man så endelig kommet i tanke om, at man har glemt noget siden 1995, og til lykke med det.
Anne Baastrup (SF), 2002-12-04:
Jeg vil bare spørge hr. Klaus Hækkerup, om han ikke er enig med mig i, at man skal være meget forsigtig med at pukke på Venstre nu.
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
Det kunne man selvfølgelig ikke støtte, mens man sad i regering, men derimod kan man godt støtte det, når man er i opposition.
Med hensyn til svaret til hr. Knud Erik Kirkegaard vil jeg spørge: Drejer det ikke netop om, at hr. Klaus Hækkerup sådan set indrømmer, at det, det handler om, er at få en god integrationspolitik?
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-04:
Da vi afviste forslaget, var det ikke, fordi vi fandt reglerne overflødige, og hvis fru Gudrun Laub ikke har gennemlæst sine papirer fra behandlingen af forslaget dengang, kan jeg sige, at det drejer sig om et bilag, der blev forelagt Kommunaludvalget fra ministeriet den 3. maj 1995 som svar på spørgsmål vedrørende lovforslag nr. L 167.
Det er bilag 38, hvoraf det fremgår, at regeringen erkender, der er et problem, men ikke synes, at det umiddelbart ser ud, som om det skal løses via den kommunale styrelseslov, men at man skal forsøge at finde en løsning et andet sted.
Jeg vil sige, at jeg synes også, indenrigs- og sundhedsministeren tilkendegav, at der er
et problem, fordi han sagde her fra talerstolen, at man gerne ville nå målet, men ad andre veje.
Lad mig så sige til hr. Knud Erik Kirkegaard: Jo, hvis De Konservative kan bidrage med noget fornuftigt, tager Socialdemokratiet da også gerne imod hjælp fra dem.
Men der er desværre langt imellem, at det sker.
Uno Larsson (DF), 2002-12-04:
Den gældende lovgivning om kommunernes styrelse anser jeg som værende tilstrækkelig.
Kommunerne skal over for borgerne redegøre for omfanget af de væsentlige kommunale ydelser, der tilbydes eller vil blive tilbudt kommunens borgere.
Redegørelsen skal også indeholde oplysninger om de mål, kommunalbestyrelsen har sat for udviklingen på de pågældende områder, og kommunalbestyrelsen skal desuden hvert andet år oplyse om ligestillingen mellem kvinder og mænd blandt de kommunalt ansatte samt om den kønsmæssige fordeling i de enkelte stillingskategorier.
Ligeledes skal det oplyses, hvorvidt kommunen har formuleret en ligestillingspolitik, i givet fald det nærmere indhold af denne, samt andre forhold, der skønnes at have betydning for vurderingen af kommunens indsats på ligestillingsområderne.
Redegørelsen skal som sagt afgives mindst hvert andet år, og derfor forstår jeg ikke rigtig, hvad SF's hensigt med dette lovforslag er.
Der står ikke spor om, hvad de vil med det, og det eneste, jeg kan forstå af det, er, at de gerne vil have vedtaget endnu en positiv særordning på dette område.
Dansk Folkeparti er imidlertid altid mod særordninger, ligegyldigt hvilke områder det er på.
Den gældende lov er udstyret med både livrem og seler, og der er ingen grund til at lave om på dette.
Kommunens redegørelsen skal nemlig også indeholde oplysninger om, hvornår opgaver har været i udbud, hvorvidt opgaverne udføres af andre kommuner eller andre offentlige myndigheder eller private, og hvorvidt kommunen selv har brugt redegørelsens indhold i vurderingen af opgavernes udførelse.
Dansk Folkeparti stemmer nej til dette lovforslag.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-12-04:
En af de største udfordringer, det danske samfund står over for, er integrationen her i Danmark af personer af anden etnisk oprindelse end dansk.
Af flere grunde.
Det er nødvendigt for at undgå en lang række sociale problemer med de pågældende grupper. Det er i hele det danske samfunds interesse, at man bliver velintegreret på arbejdsmarkedet. Derfor er der naturligvis også i årenes løb gjort en række anstrengelser for at hjælpe med til at få det her klaret, få mødt udfordringen.
Der er gennemført lovgivning om integration.
Man har netop indgået et større arbejdsmarkedsforlig imellem en række partier her i Folketinget, som i sig rummer en række elementer, som vil være medvirkende til at skubbe udviklingen i den rigtige retning, så vi får endnu flere flygtninge/indvandrere eller personer med en sådan baggrund ind på det danske arbejdsmarked.
Integrationsministeren er naturligvis også stærkt optaget af sagen og har bebudet en række initiativer, som også vil hjælpe med på det her spørgsmål. Der er ingen tvivl om, at der er mulighed for at ansætte flere af anden etnisk oprindelse både i den private sektor, i staten og i kommunerne.
Den lovgivning, som enten er gennemført eller er ved at blive gennemført, vil klart hjælpe med i den samme retning.
Men jeg er temmelig overbevist om, at det helt afgørende for, at vi får mødt udfordringerne på en positiv måde, er en indsigt i, at hvis vi fremover overhovedet skal have løst de arbejdsopgaver, som vi har i det danske samfund, er vi nødt til i allerhøjeste grad at trække på arbejdskraft af anden etnisk oprindelse.
Det er man inden for det offentlige, og det er man inden for det private.
Hvad angår kommunerne, er jeg temmelig overbevist om, at flere og flere indser, at hvis man overhovedet i kommunerne f.eks. inden for plejeområdet skal skaffe tilstrækkelig arbejdskraft inden for de næste årtier, er det helt nødvendigt, at man tager den gruppe med, som vi taler om her.
Så dels er der altså tale om en række initiativer, der skubber i den rigtige retning, dels vil der være en egoistisk interesse i kommunerne i at ansætte langt flere med indvandrerbaggrund, end man har haft tradition for.
Jeg tror, det lykkes for os at få løst den her udfordring.
Så kommer SF her i den gode sags tjeneste naturligvis - al mulig respekt for det - og foreslår, at man i kommunerne hvert andet år skal udarbejde et stykke papir med en tekst på.
Jeg er overbevist om, at det er helt andre ting, der er afgørende, end at man laver en sådan bagudrettet redegørelse.
Jeg har ikke kunnet konstatere, at det har flyttet ret meget med hensyn til kommunens indsats inden for de forskellige områder.
Det vil det her ikke.
Det er andre instrumenter, vi skal trække på, og så i øvrigt oplyse om, at en forudsætning for, at vi kan få løst vores arbejdsopgaver, er, at vi får gjort bedre plads også til den gruppe, vi taler om her, både på det private arbejdsmarked og på det offentlige arbejdsmarked.
Ulla Tørnæs (V), 2002-12-04:
Jeg vil bare gentage, for så vidt angår det konkrete tilfælde, som er udgangspunktet for hr. Arne Tofts spørgsmål, at der sker ikke nogen ændring i forholdene for
Handelsgymnasiet Mariager Fjords vedkommende
, idet Mariager Fjord i dag ikke modtager et særligt tilskud for at have afdelingen i Hadsund.
Så der bliver ikke ændret på forholdene
for Mariager Fjord.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-12-04:
Kristeligt Folkeparti er positivt indstillet over for SF's forslag.
Til integration i samfundet hører muligheden for at udøve et erhverv, hvad enten det er som arbejdstager eller som selvstændig.
Det er nedværdigende, at indvandrere varigt bliver bistandsmodtagere.
Derfor må det politisk og administrativt
Selv om SF's forslag desværre ikke direkte løser problemerne med at få integrationen af etniske minoriteter på det danske arbejdsmarked til at fungere, så mener vi, at forslaget er et skridt i den rigtige retning.
En redegørelse vil være med til at give os bedre viden og større mulighed for at sikre, at vi også på de kommunale arbejdspladser bliver bedre til at skabe rum for dem, der ikke lige hedder Rasmussen, Bendtsen eller Kjærsgaard til efternavn.
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
Hr. Klaus Hækkerup spørger, hvad Venstre vil gøre for, at det bliver naturligt, men det mener jeg er en forkert formulering.
Jeg mener, at det er naturligt, og at der i hele integrationspolitikken ligger en tilskyndelse og en opfordring til kommunerne om at sørge for at få ansat folk med forskellig baggrund.
Desuden må vi jo regne med, at kommunalpolitikerne selv er aktivt interesserede i så vidt muligt at få ansat folk, som er kvalificerede, og når man samtidig arbejder med integrationspolitik, er der altså nogle, som gerne skal integreres ved at blive sat i arbejde, herunder naturligvis også på offentlige arbejdspladser.
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-04:
Jeg vil allerførst bemærke, at jeg forstår godt fru Marianne Jelveds argumentation om, at hvis flygtninge og indvandrere udgør f.eks. 5 pct. af befolkningen, men kun under 1 pct. af de ansatte i det offentlige, er der da tale om en skævhed i repræsentationen.
Anderledes kan det da ikke være.
Men det, jeg egentlig godt ville spørge Venstre om, er: Hvad er Venstres alternativ?
Indenrigs- og sundhedsministeren sagde, at regeringen ville nå målet ad andre veje, men hvad er det for nogle veje?
Vi har ikke hørt noget om, hvordan Venstre egentlig har tænkt sig at fremme integrationen i kommunerne, så det bliver naturligt at ansætte folk af anden herkomst på lige fod med danskere og lade dem indgå i den naturlige personalerekruttering.
Hvordan vil Venstre gøre det, hvis de ikke vil støtte det forslag, der ligger her?
Marianne Jelved (RV), 2002-12-04:
Ja, det var virkelig rørende.
Det var lige før, tårerne løb ned ad kinderne på mig.
Venstre er imod overflødigt bureaukrati, men i mands minde har vi ikke haft en regering, der i den grad har skabt bureaukrati og statsliggørelse for kommunerne.
Det vender jeg tilbage til i min ordførertale.
Argumentationen for, at kommunerne skal lave redegørelser for ligestilling, men ikke skal gøre det, når det drejer sig om etniske minoriteter, er meget interessant.
Venstre har åbenbart det synspunkt, at hvis der ikke er tale om en lille, men en stor minoritet, eller måske slet ikke nogen minoritet, kan man godt lave redegørelser; så kan man godt lægge sin statslige hånd hen over kommunerne og deres personalepolitik.
Men man kan ikke gøre det, når der er tale om mindretal, og slet ikke når det er meget små mindretal, som fru Gudrun Laub kaldte dem.
Hvad vil Venstre gøre for de kvalificerede unge mennesker, der har taget en uddannelse i Danmark og er født
og opvokset her, men som ikke får en chance, fordi de har et andet navn end de normale?
Ulla Tørnæs (V), 2002-12-04:
Jeg har ikke kendskab til det projekt, som hr. Arne Toft nævner her, men vil endnu en gang gentage, at der ikke med de ændringer, der er lagt ind i finansloven, sker ændringer, for så vidt angår Handselsgymnasiet Mariager Fjord.
Det må så bero på en lokal vurdering, jf. det, hr. Arne
Toft siger her, om man ønsker at iværksætte et sådant projekt, som jeg synes lyder som et glimrende projekt, ud fra hvad hr. Arne Toft nævner.
Men tilskudsreglerne bliver der ikke ændret på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2002-12-04:
»Finder ministeren, at det er rimeligt - og i givet fald hvorfor - at Indenrigs- og Sundhedsministeriet forlanger, at Nordjyllands Amt skal betale 27 mio. kr. tilbage af de 1½ mia. kr., som er afsat til nedbringelse af ventelister på sygehusene, på trods af at pengene er brugt efter aftale med Indenrigs- og Sundhedsministeriet?«
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
Vi vil gøre det, som denne debat takket være SF's lovforslag kan bidrage til, nemlig påpege, at det ikke er navn, hudfarve eller køn, der skal være afgørende for, om man er kvalificeret til en stilling; at det ikke er sådanne momenter, som spiller ind, når det skal afgøres, hvem der er bedst kvalificeret til en stilling.
Når jeg nævner forskellen mellem mænd og kvinder og problematikken med ligestilling, er det, fordi der netop er en ligelig fordeling her, og derfor kan man undre sig, hvis der er skævheder.
Men når der er tale om en minoritet, vil der naturligvis være en skævhed, når man ser på antallet af ansatte.
Det synes jeg sådan set er simpel logik og ikke noget, som skal begrunde nogen særforanstaltninger, så jeg ved ikke rigtig, hvor fru Marianne Jelved ser det rørende i det.
Arne Toft (S), 2002-12-04:
Baggrunden for spørgsmålet er alt det skriveri, der nu har været i selvfølgelig især de nordjyske aviser omkring tilbagebetalingen af godt og vel 27 mio. kr., som man har modtaget i tiltro til de regler, der var anvist af indenrigs- og sundhedsministeren.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-12-04:
Må jeg ikke først slå fast, at der er ingen, der skal betale penge tilbage, de har optjent.
Vi justerede ordningen den 27. september, og i den forbindelse lovende jeg amterne, at den justering ikke måtte forringe amternes likviditet.
Grundlaget var amternes meraktivitet i årets første 7 måneder, hvor Nordjyllands Amt havde optjent mindre end det, de nu er berettigede til at få udbetalt efter den nye ordning, og derfor har løftet ingen praktisk betydning for amtet.
Spørgsmålet om de 27,7 mio. kr., som der har været en del skriveri om, er derfor et spørgsmål om likviditet og kun likviditet.
Hvis man skal sige det meget populært, er det altså spørgsmålet om, hvorvidt pengene skal stå på en konto i Spar Nord eller hos »Spar Thor«, indtil der er behandlet patienter for dem.
Det spørgsmål må ikke skygge over hensigten med ordningen, som er at få behandlet
flere patienter og få ventelisterne bragt ned.
Og det virker.
Hvis man ser på ventelistestatistikken for de 18 mest almindelige operationer, kan man se, at ventetiden er faldet markant bare fra juli til november.
Når det gælder ventetid til forundersøgelse, er tallet faldet fra 11 til 8 uger: 27 pct.
Når det gælder ventetid til behandling, er ventetiden faldet fra 14 til 11 uger.
Ganske markante resultater.
Over hele landet er der sygehusafdelinger, der kan berette om succeshistorier, også i det nordjyske, hvor man virkelig får høvlet af ventelisterne.
Lad mig nævne, at ventetiden på prostataoperationer på Aalborg Sygehus i løbet af det sidste halve år er faldet fra 130 uger til nu 16 uger.
Derfor må dette spørgsmål om »Spar Thor« kontra Spar Nord ikke dække over alt det her, og jeg har derfor valgt at bilægge denne strid om kejserens skæg ved at meddele amtsborgmester Orla Hav og i øvrigt også to andre amter, Storstrøm og Fyn, hvor den tilsvarende problematik gør sig gældende, at de beløb, de tre amter skulle betale tilbage i morgen, kan afvente den kommende afregning i december og således kan modregnes ...
... i et eventuelt tilskudsbeløb for den måned.
Arne Toft (S), 2002-12-04:
Jeg siger tak til ministeren for svaret.
Jeg synes, det er meget positivt. Når problemet ikke er større, end om det hedder »Spar Thor« eller Spar Nord, synes jeg, det er fornuftigt, at ministeren har gjort, som han har gjort.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det kan man så hurtigt svare på.
Jeg vil kun sige, at jeg er enig med ministeren.
Jeg vil så også godt spørge ministeren, om han kan bekræfte, at de nye regler om creep medfører, at sygehusejerne i en række situationer ikke længere vil have incitament til at omlægge stationær behandling til ambulant behandling.
Hvis ikke de kan behandle, vil man så beholde patienterne på sygehuset frem for at få dem til ambulant behandling?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-12-04:
Det glæder mig, at spørgeren og jeg er enige om, at det hele så er tiptop, for sådan som de 1½ mia. kr. er skruet sammen, honorerer vi jo en hvilken som helst form for meraktivitet, der er på landets sygehuse, og det er sådan set, uanset om det er en ældre patient, der har brug for en hofteoperation, eller det er en ung patient, der har brug for en anden behandling.
Det kommer alle patienter til gavn.
Vi kan så godt bruge Folketingets spørgetid - men jeg tror ikke, taletiden tillader det - på en minutiøs gennemgang af det her regelsæt, hvor vi arbejder med baselines og creep og effektiviseringskrav og elektiv og akut aktivitet.
Jeg ved ikke, om det interesserer så mange.
Det, der har været regeringens sigte, og det, som vi faktisk også er ved at lykkes med, er at have en konsekvent linje i forhold til amterne.
Der er pumpet ganske betydeligt flere ressourcer i det danske sygehusvæsen over de sidste 10 år, uden at det markant har vist sig ved kortere ventetid.
Det hænger måske sammen med, at man har lavet nogle lyriske økonomiaftaler, hvor man har givet nogle penge på blokken og sagt, at så bliver verden nok bedre.
Denne regering har sagt: Det er noget for noget.
Sygehusene er nødt til at kunne dokumentere: Hvad lavede man sidste år?
Hvad laver man i år?
Det, man laver mere, når vi har taget højde for det, man har lovet den gamle regering, når vi har taget højde for den registreringsudvikling, altså det der hedder creep, som vi historisk kan aflæse, når vi har taget højde for det effektiviseringskrav, der jo også må hvile på det danske sundhedsvæsen, det betaler vi så via de 1,5 mia. kr.
Det har der så været megen teknisk snak om.
Jeg skal i morgen mødes med Amtsrådsforeningens sundhedsudvalg, og der får vi sikkert også megen snak om det.
Det, der interesserer mig, er, at den håndfaste linje, vi har lagt, og som selvfølgelig generer nogle af amternes sundhedsudvalgsformænd - det skulle da bare mangle - nu viser resultater.