runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Ja, der er ingen tvivl om, at når regeringen og Dansk Folkeparti nedlagde den grønne jobpulje, var det
af ideologiske grunde, fordi man ikke ville have, at der blev skabt nogle nye, varige og konstruktive job, som havde sammenhæng med miljøet
Det var en bevidst ideologisk beslutning, der var slet ikke nogen hverken miljømæssige, beskæftigelsesmæssige eller samfundsøkonomiske argumenter for at nedlægge puljen.
Det var ren ideologi, og hr. Ole Vagn Christensen har med sit eksempel illustreret, hvilke gode initiativer der blev taget, og hvilke gode, ordinære, miljøvenlige job, der blev skabt, men som blev slagtet af regeringen og Dansk Folkeparti af ideologiske grunde.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
Det er angående den grønne pulje: Kan hr. Ole Sohn bekræfte, at ved nedlæggelsen af den grønne pulje satte man Det Grønne Center i en meget klemt situation med hensyn til de udviklingsting, som de havde i gang, både på frugtområdet og angående plantefibre?
Det vil være en kærkommen gave til dem, hvis der blev genindført en grøn pulje, for vi ved jo, at på Lolland-Falster, hvor det center ligger, vil arbejdsløsheden stige med ca. 700 inden årets udgang.
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Jeg kan konstatere, at vi er dybt uenige.
Vi har stillet forslag om at bruge miljøpolitikken til at skabe nye job, og så kommer hr. Jørn Dohrmann med et illustrativt eksempel på, at Dansk Folkeparti gerne vil skabe job på bekostning af miljøet.
De job, vi vil skabe, er fuldstændig ordinære, og der er intet ureelt i dem.
Jeg går ud fra, at en jord- og betonarbejder eller en kloakarbejder bliver ansat på ordinær vis hos en privat entreprenør, så det skaber oven i købet privat beskæftigelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Vi forholder os altså bare til fakta, og at man ikke ønsker
at deltage i de forhandlinger er op til en selv.
SF siger, at de ting, som er nævnt i forslaget, skal løses, og at der skal en ny grøn jobpulje til for at gøre det, men det kan jeg slet ikke se.
Jobpuljen har udspillet sin rolle, og jeg kan ikke forstå, at man kan påstå, at det er opgaver, der skal løses.
Det, vi ønsker at gøre i denne sammenhæng, er at skabe rigtige job, bl.a. ved at tillade etablering af nogle nye sommerhusgrunde, som virkelig giver arbejde til tømrere, elektrikere, VVS-arbejdere og entreprenører.
De får virkelig arbejde på den måde, men det får de ikke ved at give statsstøtte til nogle enkelte ting, som man gjorde med den grønne jobpulje.
Vi vil have reelle arbejdspladser, og det har vi bl.a. gjort med forårspakken.
Efter denne lange, hule tale må vi hellere få noget seriøsitet ind i debatten igen.
Jeg synes, det er hult at høre hr. Ole Sohn sige, at der er 180.000 arbejdsløse, når vi ved, at SF's og resten af venstrefløjens vandmiljøplan vil medføre 27.000 ekstra arbejdsløse, og man kommer med et forslag som det, vi ser her.
Må jeg spørge hr. Ole Sohn: Hvor mange arbejdsløse kloakarbejdere er der i dag, hvor mange arbejdsløse entreprenører er der i dag, og hvor mange af dem vil komme i gang?
Det må man da have undersøgt, inden man stiller sådan nogle krav.
Så vil jeg også spørge hr. Ole Sohn: Er det ultimative krav?
SF har mange gange givet offentligt udtryk for, at man vil i regering og have ministerposter.
Kan vi tage for givet, at det her er ultimative krav, lige så vel som man havde ultimative krav med til vandmiljøplanforhandlingerne?
Er det her så ultimative krav til den nye regering, hvis vi får en sådan om 20 år?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-26:
Hr. Ole Vagn Christensen sagde, at man kunne slå flere fluer med ét smæk.
Men under vandmiljøforhandlingerne var der kun ét smæk fra Socialdemokratiet og oppositionen, og det var, at man ville fjerne 27.000 arbejdspladser med sin vandmiljøplan III.
Er det sådan, at Socialdemokratiet et gået bort fra den plan nu og ikke længere ønsker at fjerne disse op til 27.000 arbejdspladser?
Når man siger, at det her forslag fra SF er positivt, må det jo være, fordi man har ændret mening om arbejdspladserne og ikke længere ønsker at fjerne de her 27.000.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-26:
Det er rigtigt, som tidligere ordførere også har nævnt, at det da er en spændende vinkel, som SF har fundet her med at bruge miljøpolitikken til at skabe flere job.
Nu er det sådan, at der jo skal føres miljøpolitik, uanset om det skaber job eller ej, men kunne man kombinere det, er det ikke rent galt.
De Konservatives ordfører nævnte, at det er helt overflødigt, men det mener vi Kristendemokrater nu ikke det er, selv om vi også godt kan finde en hel del ting i forslaget, som vi synes er overflødige. For det første vil jeg gerne sige, at det jo er sådan et blandingsforslag.
Det var måske lidt lettere, hvis der var fremsat fem beslutningsforslag, men jeg ved godt, at det også er lidt rationelt at fremsætte dem sammen, og alting tager tid, men lad det nu ligge.
Men overordnet set
må jeg sige, at det er nogle dyre arbejdspladser, hvis det er det, der er fokus på.
Hvis det er miljøet, der er fokus på, så kunne man sige, at det vender lidt anderledes, for det at føre miljøpolitik må som sagt godt koste penge.
Vi stiller os også tvivlende over for, om der inden for de områder her, som SF beskriver i deres beslutningsforslag, er størst behov for at sætte ind, når det gælder bekæmpelse af arbejdsløshed.
Er det her, at de største arbejdsløshedsproblemer er, når det kommer til stykket, i kloakfirmaer osv.?
Lige det med kloakkerne er faktisk et rigtig godt forslag, men det er bare ikke nok. Hvis kloakplanen fra 1994 skal gennemføres, skal der langt mere turbo på de næste 5 år.
Faktisk er det sådan, at ifølge beregninger, hvis de ellers holder stik - beregninger
om fremtiden er altid noget vanskeligt noget
, og kloakkerne ligger et eller andet sted, hvor vi ikke rigtig kan se dem - skal der bruges 1,8 mia. kr. ekstra pr. år i 5 år for at nå op på det niveau, som var planen fra 1994.
Det er et stort problem, og det er også et miljømæssigt problem, og det skal vi under alle omstændigheder tage fat på.
Oprensning af giftgrunde kan man vel næppe være imod.
Det er bare et spørgsmål om, hvornår tingene skal ske.
Med hensyn til skovrejsning mener vi faktisk, at vi er godt i gang.
Vi har sammen med regeringen for vel efterhånden et par år siden, halvandet måske, afsat midler til skovrejsning, specielt bynær skov og skov for at beskytte vandressourcerne, så det er altså et sted, hvor der er gang i den.
Det er en hel del skov, som rejses, og for 175 mio. kr. kunne der selvfølgelig rejses en hel del mere, men vi mener nok, at det er i overkanten.
Ud fra en helhedsbetragtning og i forhold til det antal arbejdspladser, der skabes ved det her forslag, kan Kristendemokraterne ikke støtte det, men som sagt mener vi bestemt ikke, at det er helt overflødigt.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-26:
Det er så anden gang i dag, at vi skal drøfte et forslag fra Socialistisk Folkeparti, der går ud på at skabe flere job.
Det er jo en målsætning, som vi alle deler, især i en periode, hvor ledigheden har været stigende.
Nogle har så i dag under debatten, ikke mindst omkring det her forslag, sagt, at det er et overflødigt forslag.
Den opfattelse er jeg fuldstændig enig i.
Det er et overflødigt forslag, og jeg vil driste mig til at gå videre til at sige, at det ligesom det andet forslag, vi behandlede fra SF tidligere på dagen, er et overflødigt paradeforslag.
Der er jo, som miljøministeren har redegjort ganske indgående for, tale om, at man foreslår miljøpolitiske tiltag på en række områder, hvor regeringen allerede er i fuld gang med at gennemføre miljøforbedringer.
Når vi så taler om det her med at skabe flere job, ja, så er det jo som sagt en målsætning, vi alle deler, men det er vi jo også i fuld gang med at realisere.
Den konservative-liberale regering har fremsat en række tiltag, der netop øger beskæftigelsen i Danmark.
Vi så først en finanslov, der stimulerer væksten i Danmark, skaber flere job.
Det har vi så nu fulgt op med forårspakken, der gennem skattelettelser, annullering af det særlige pensionsbidrag og en række offentlige anlægsarbejder ikke mindst bidrager til at stimulere beskæftigelsen yderligere.
Vi regner nu med, at beskæftigelsen stiger så meget, at ledigheden vil falde med 25.000 personer i resten af dette år.
Altså resultater, der langt overstiger de forslag, som vi ser fra SF's side her i dag.
Så vi er i fuld gang.
Men der er selvfølgelig forskel på måden, hvorpå vi vil realisere de her ting, for Socialistisk Folkeparti har jo gennemgående den idé, at vi skal stimulere beskæftigelsen ved at tage flere penge fra folk, og så skal det offentlige bestemme, hvad pengene skal bruges til.
I Det Konservative Folkeparti har vi den modsatte opfattelse.
Vi synes, at når der er råd til det, så skal vi sådan set lade folk selv beholde nogle flere af de penge, de tjener, og på den måde bidrage til vækst i vores økonomi ved, at folk bruger flere penge, har flere penge til rådighed, og så kommer beskæftigelsen.
Det er det, vi ser resultatet af
Så forslaget er overflødigt, dels fordi de miljøpolitiske tiltag er tiltag inden for områder, hvor regeringen er i fuld gang med at skabe miljøforbedringer, dels fordi regeringen er i fuld gang med at skabe mere beskæftigelse i en størrelsesorden, der langt overgår det, SF her lægger op til.
Så Det Konservative Folkeparti vil afvise forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Jamen forskellen er jo, om man har ultimative krav med til sine forhandlinger, eller om man gerne vil bøje lidt af.
Derfor sagde vi også, da landbruget jo selv sagde: Det kan vi godt klare, det her koster ikke arbejdspladser, at så er det o.k. for os.
Men havde det her kostet masser af arbejdspladser, som det krav, som venstrefløjen sammen med Kristendemokraterne kom med i første omgang, så havde vi ikke været med på den her plan.
Vi er parate til at forhandle.
Det, der jo er forskellen på seriøse partier og useriøse partier, er, at man kan give sig, at man tør sige, at det her ikke er ultimativt.
Lad os nu bare tage svinestoppet igen.
Det var et ultimativt krav fra venstrefløjen, at man ville have det med.
Og så vil jeg bare sige, at så kunne det ikke lade sig gøre med Dansk Folkeparti.
Jeg tror heller ikke, at det kunne med regeringen, men den skal svare for sig selv.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-26:
Så er man jo altså nødt til at forholde sig til det, som hr. Jørn Dohrmann hører, og ikke det, der bliver sagt.
Fair nok.
Vi var i et forhandlingsforløb.
Pengene skulle gå videre.
Dansk Folkeparti spillede faktisk også ud med ting, som ikke i slutresultatet blev, sådan som de var.
Det er vel det, der sker i en forhandlingsproces.
Så vidt jeg erindrer, så ønskede Dansk Folkeparti en reduktion af kvælstofudledningen på 10 pct.
Sådan er det jo i forhandlinger, og derfor synes jeg bestemt, at det er utidigt at blande ting ind, som har været en del af forhandlingerne.
Vi kan diskutere det reelle resultat, og det vil jeg gerne være med til, men glem de 27.000, hr. Jørn Dohrmann.
Det er traumatisk.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Jeg opfatter det, som om det var et ultimativt krav.
Når vi f.eks. spurgte, om svinestoppet var et ultimativt krav, så blev der svaret ja.
Der blev svaret klart ja på, at det var et ultimativt krav.
Så mener jeg bare, at o.k., hvis der er et enkelt parti, som så fortryder, at de røg over i venstrefløjens side, så er det også helt i orden.
Man kunne jo også redde Kristendemokraterne, og de kom på andre tanker.
For os har det bare været vigtigt, at det her ikke kostede en masse arbejdspladser.
Det er jo også derfor, at vi, når vi går ind og laver de her ændringer, vil have beregnet til sidste øjeblik, hvad det er, det vil komme til at betyde for borgerne.
Det var også derfor, at jeg spurgte til, hvad vil det bl.a. betyde af arbejdspladser, når vi stillede de forskellige krav. Derfor mener jeg, at det har været vigtigt for os, at vi ikke bare sendte mange flere folk ud i arbejdsløshedskøen og så kom med nogle små forslag her, som måske ville rette op på noget af det.
Der vil kun være en garanti for, at statskassen skal til at betale en stor sum penge.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-26:
Det virker, som om dette tal, 27.000, er blevet sådan et helt traume for hr. Jørn Dohrmann.
Jeg har ikke ført statistik
over, hvor mange gange det er blevet sagt her i Folketingssalen, siden vandmiljøplan III-forhandlingerne er afsluttet, men det er godt nok mange.
Det er den ene ting.
Men den anden ting er, at jeg gerne vil have mig frabedt, at vi Kristendemokrater bliver betegnet som venstrefløj.
Vi var faktisk med i det udspil.
Forhandlingerne var gået i stå.
Vi kom ikke ud af flækken, og forhandlingerne skulle jo gå videre.
At der så på ord har været nogle misforståelser om, hvad man mente, og hvad der var blevet sagt - sådan er det vel ofte i forhandlinger. Men kan hr. Jørn Dohrmann ikke bekræfte, at udspillet var et forhandlingsoplæg og ikke noget ultimativt krav?
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
For det første sagde jeg klart og tydeligt, at hvis vi tager det foregående år og sammenligner med ledigheden i den samme måned, så kan vi ikke se det fald. Vi kan se faldet, når man tager det måned for måned i den her periode, men det er ikke sammenligneligt, for der foregår jo hele tiden bevægelser, konjunkturudsving, i beskæftigelsen.
Hr. Lars Barfoed er vel bekendt med, at der er mere gang i beskæftigelsen på visse tider af året, end der er på andre tider af året; det går jeg ud fra. Angående isbryderordningen så ser jeg isbryderordningen på den måde, at det er et skub til de arbejdsgivere, som har svært ved at forstå, at de faktisk kan få en værdi ud af at få en virkelig vidensperson ud i deres virksomhed, for alle virksomheder er jo ikke Grundfos, alle virksomheder er jo ikke Danfoss; der er jo mange små smedemestre, som har masser af ting og sager, som de skal koncentrere sig om.
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Jeg kan sige til hr. Jørn Dohrmann, at der skal ikke meget regneri til for at konstatere, at vi har lavet et forslag, som går et lille bitte skridt i den rigtige retning og giver
omkring 3.000 arbejdspladser.
Der er langt, langt flere ledige jord- og betonarbejdere, end der skal til for at løse de opgaver, forslaget skaber, men det er et lille skridt på vejen.
Der er uløste opgaver, som skal løses før eller siden, så der er rigeligt med arbejdskraft.
Jeg ved ikke, om hr. Jørn Dohrmann er opmærksom på, at arbejdsløsheden i SiD langt overstiger landsgennemsnittet, og når vi har 180.000 arbejdsløse, mener jeg, at man har en forpligtelse til at sætte gang i noget og løse netop de opgaver, som er uløste, men som skal løses før eller siden.
Det bliver selv hr. Jørn Dohrmann på et eller andet tidspunkt nødt til at forholde sig til, og sandsynligvis vil han også give sin støtte til det.
Jeg kan ikke forestille mig andet.
Jeg går ud fra, at hr. Jørn Dohrmann har forståelse for, at det vil være lidt vanskeligt for andre end de to, som har deltaget i vandmiljøplanen og stadig er tilbage i salen, at diskutere, hvad der er foregået på et lukket forhandlingsmøde.
Men hr. Jørn Dohrmann ved udmærket - det er også kommet frem i dag - at alt det talfusentasteri anerkender jeg overhovedet ikke, for det er særdeles useriøst, og det er det rene nonsens at diskutere på den måde.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
Jeg vil gerne sige til hr. Lars Barfoed, at nej, det er ikke forbigået hr. Ole Vagn Christensens oplevelse af tingene, men når vi kigger på de enkelte år og ser på ledigheden i forhold til sidste år, så kan vi ikke helt se de der tendenser, som hr. Lars Barfoed fremfører, og når vi hører, hvordan man via løntilskudsordninger prøver på at presse igennem at få skabt en kunstig beskæftigelse, så er der i sandhed nogle klokker, der begynder at ringe, og nogle klokker, som fortæller os, hvad det er, vi er udsat for i den her henseende. Men det vil vi meget gerne ved en anden lejlighed drøfte nærmere med hr. Lars Barfoed.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-26:
Det beslutningsforslag, som vi behandler nu, mener vi Kristendemokrater i og for sig har et ganske godt mål og et fint fokus.
Det er i hvert fald vigtigt, og det er vel også det, der er en af intentionerne med forslaget, at den viden, som folk har tilegnet sig, også kommer i brug.
Det er det i og for sig altid, når folk uddanner sig, for der er det vigtigt, at de gør brug af den viden, som de har tilegnet sig.
Derfor kan man sige, at viden, der ikke bliver brugt, jo næsten er spildt viden, og hvis det her kan være med til at formidle den viden ud til de steder, hvor den skal bruges,
så er det jo ganske udmærket.
Vi er lidt betænkelige ved at fremrykke generationsskiftet i gymnasierne
Vi er positive over for isbryderordningen, også i forhold til Barcelonamålsætningen, som vi mener bør opfyldes, for vi ved, at vores samfund jo i højere grad også vil blive baseret på den viden, som vi har.
Vi er ikke overbeviste om, at vi kan skabe mange nye arbejdspladser i produktionen, men når det gælder det mere vidensbaserede, er vi overbeviste om, at det er en rigtig god vej at gå.
En anden ting, som jeg gerne vil nævne, når vi nu behandler det her forslag med at få brugt viden og få viden ud, hvor der er brug for den, er, at vi også i højere grad - jeg erkender, at det tager beslutningsforslaget ikke højde for - målretter uddannelserne, de længerevarende uddannelser, så vi undgår det, at vi har en, om jeg så må sige, overkapacitet af viden på nogle bestemte områder.
. 16.00
Men vi vil gerne tilkendegive, at vi er yderst positive over for det her forslag.
Det kan godt være, at der er ting, der kunne gøres anderledes.
Det kan også godt være, at der, hvis vi pludselig havde en million eller en milliard til rådighed, var et par andre ting, vi gerne ville bruge dem til, men det er et godt fokus, og det er vigtigt, at vi vedholdende holder fast i, at vi er et vidensamfund, og at den viden skal ud og bruges dér, hvor der er brug for den.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
På trods af at Enhedslistens ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg alligevel sige følgende: Vi ser positivt på ethvert forslag, som kan forbedre beskæftigelsen, og det gælder også det her forslag, som er koncentreret om at forbedre beskæftigelsen for akademikere og it-uddannede.
Vi kan støtte alle fire elementer i forslaget, men jeg vil også godt tilføje, at vi måske savner lidt større visioner i det beskæftigelsesmæssige sigte, hvor beskæftigelsesforbedringerne for akademikere skal gå hånd i hånd med udvikling af produktion og arbejdspladser for folk med kort eller ingen uddannelse.
Det er et spørgsmål, som vi vender tilbage til igen under en behandling senere i dag af et andet beslutningsforslag fra SF om at bruge miljøpolitikken til at skabe flere job.
Her vil jeg nævne, at Enhedslisten har udviklet forslag til udvikling af alternativ produktion på energiområdet, udvikling af en dansk bølgekraftindustri og af brintteknologi samt en omstilling af landbrugsproduktion og fødevareindustri til gavn for økologi og miljø.
Med de ord håber vi, at vi kan fortsætte den politiske debat om politiske initiativer, som netop kombinerer
højere beskæftigelse med mere miljø, og hvor bedre beskæftigelse for akademikere går hånd i hånd med arbejdspladser også for faglærte og ufaglærte arbejdere.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-26:
Fru Lene Jensen kan vel ikke bestride, at da vi tilfører øgede midler til forskningen gennem en forskningsfond, som vi må håbe at et flertal i Folketinget vil støtte - jeg håber da stadig, at også Socialdemokratiet vil støtte initiativet - så er det da et skridt i den rigtige retning.
Hvis vi ikke gjorde det, ville det vel være værre, end hvis vi gør det, havde jeg nær sagt.
Når vi øger bevillingerne til forskning også gennem sådan en fond, er det da et skridt i den rigtige retning.
Men det er da klart, at der i en situation, hvor vi har et stigende bruttonationalprodukt, og vi skal opfylde et forskningsbudget, der måles i procent af BNP, jo skal fyldes hurtigere op.
Da denne regering fører en økonomisk politik, der skaber høj vækst i samfundet,
øger vi jo også vores eget ambitionsniveau, når vi måler i procenter af BNP.
Lene Jensen (S), 2004-05-26:
Tak til hr. Lars Barfoed for det gode råd om, at man ikke skal stille folk spørgsmål, hvis ikke man kan holde ud at høre på dem.
Men jeg havde sådan set tillid til, at hr. Lars Barfoed havde noget mere spændende at sige end bare at slå ud med armene og skyde skylden på alle mulige andre.
Jeg fik desværre ikke helt ret, for det, jeg så ikke helt forstår,
er, hvordan hr. Lars Barfoed kan svare hr. Ole Sohn, at man er ved at bygge op til at opfylde Barcelonamålsætningen, når han samtidig siger, at man jo holder sig på nøjagtig samme niveau, som SR-regeringen havde i sine dårlige år.
Hvori består skridtene hen imod Barcelonaerklæringen så?
Kan hr. Lars Barfoed i samme omgang bekræfte, at det bidrag, der kommer fra den såkaldte forskningsfond, hvis den ellers bliver til noget, ikke engang ifølge regeringens egne budgetoverslag er nok til at forhindre det procentmæssige fald i forhold til Barcelonamålsætningen i de første par år?
Lars Barfoed (KF), 2004-05-26:
Må jeg ikke for det første sige til fru Lene Jensen, at hvis ikke man kan holde ud at høre, hvad folk siger, skal man lade være med at stille dem spørgsmål, for så kommer man til at høre på det en gang til.
Men jeg har i øvrigt aldrig påstået andet.
Jeg siger: Vi har fyldt budgetterne op.
Den socialdemokratiske regering efterlod statslige forskningsbudgetter med drastisk faldende bevillinger.
Dem har vi fyldt op, så bevillingerne kan fortsætte på det niveau, de var på, da den socialdemokratiske regering slap og efterlod dem med en faldende kurve.
Det var en økonomisk kraftanstrengelse i sig selv.
Vi skal arbejde videre med det.
Den konservative målsætning er selvfølgelig mere ambitiøs end det, men man kan ikke lige fra det ene år til det andet finde så mange milliarder kroner, som der er behov for.
Men det skal vi selvfølgelig arbejde videre på.
Lene Jensen (S), 2004-05-26:
Jeg havde sådan set ikke tænkt mig at tage ordet, men jeg kan simpelt hen ikke holde ud at høre på hr. Lars Barfoeds manipulationer.
Jeg vil bare spørge hr. Lars Barfoed meget, meget enkelt: Kan hr. Lars Barfoed bekræfte, at det beløb, der bliver brugt til forskning og udvikling i år, er i nøjagtig samme størrelsesorden, hvis man er venlig, når man læser statistikkerne, som det var i de seneste år under den socialdemokratisk ledede regering?
Og kan hr. Lars Barfoed bekræfte, at den her regering endnu ikke har overgået de forskningsmæssige bevillinger, som den socialdemokratisk ledede regering har bygget op gennem 1990'erne?
Lars Barfoed (KF), 2004-05-26:
Jeg ved ikke, hvor mange bud der gives i beslutningsforslaget.
Jeg bladrede forgæves, mens jeg lyttede til hr. Ole Sohns spørgsmål, og jeg kan kun finde tre sider tekst i beslutningsforslaget, og der står ikke noget som helst indholdsmæssigt om, hvordan man nærmere skal kvalificere den øgede forskning.
Der står bare, at regeringen skal forpligtes at bruge 1 mia. kr. mere om året.
Men må jeg ikke minde hr. Ole Sohn om, at den regering, som Socialistisk Folkeparti støttede, efterlod nogle budgetter med drastisk faldende forskningsbevillinger.
Denne regering, den konservative-liberale regering, har taget handsken op, og den har seriøst taget fat på at rette kursen ind mod Barcelonamålsætningen i modsætning til den regering, som SF støttede.
Vi har fået rettet forskningsbevillingerne op, sådan at der er fyldt op frem mod år 2007, og det skal vi selvfølgelig arbejde videre med.
Vi har ikke gjort alt det, der skal gøres
endnu, men der er altså stadig væk også nogle års arbejde tilbage, så vi skal nok nå målet.