runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2005-11-29:
Det er jo helt korrekt, at vi gør et både-og.
Vi nedsætter forældrebetalingen i vuggestuerne, i dagplejen, og så vil vi også tilføre ekstra 2 mia. kr. til bedre kvalitet i dagtilbuddene.
Der er det jo netop afgørende at have fokus på at bryde den negative sociale arv, netop at gøre noget for de udsatte børn og deres familier i daginstitutionen meget tidligt.
Så jeg synes sådan set, at det handler om et både-og, og det her lovforslag går så ud på at nedsætte forældrebetalingen.
Jeg beklager, at De Radikale som det eneste parti ikke kan støtte op omkring det, men man må bare konstatere, at det ønsker Det Radikale Venstre ikke.
Arne Toft (S), 2005-11-29:
I lighed med hr. Per Clausen undrer det også mig, at Venstre og regeringen i det her spørgsmål har vendt sig fuldstændig.
Det er jo ikke længere siden end i september måned 2004, at et lignende forslag, som var fremsat af Socialdemokratiet, blev drøftet, hvor regeringen var imod.
Men lad os nu droppe det, for det kommer vi nok ikke videre med.
Jeg vil godt spørge fru Ellen Trane Nørby, om ikke Venstre vil være med til at evaluere den her lovgivning efter 2-3 år.
Det fremgår af høringssvarene, at man ikke mener, det er rimeligt, at man bare kan sætte sig hen og få pengene og måske have et lavere besøgstal.
Var det ikke en idé, om vi kom dem i møde og sagde: O.k., efter 2-3 år vil vi godt evaluere det her og se, om det virkelig virker?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Vi afsætter 40 mio. kr. årligt til at sikre bedre formidling, bedre åbningstider og mere interessante tilbud til alle danskere på alle museer ved, at vi har lavet en pulje, hvor man kan søge særligt til formidlingsinitiativerne.
Det kan også meget vel være målrettet børn og unge, og det ville da være dejligt, hvis der var nogle af museerne, der netop tog udfordringen op og søgte vores formidlingspulje på 40 mio. kr. årligt til at lave spændende aktiviteter for børn og unge.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Tænk, jeg synes netop, det skulle være de her fuldstændig særlige initiativer målrettet børn og unge, der skulle være gratis, også fordi vi bare kan konstatere, at ca. 50 pct. af alle børn og unge ikke kommer på et museum.
Vi har brug for, at der bliver sat særlige initiativer i værk, og derfor kan jeg ikke se andet, end at Venstre kunne være interesseret i, at vi sammen lavede en hel anden Fttm.023.fm Page 1595 Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
model for det her, hvor det stadig var gratis for børn og unge at komme ind, men hvor vi skruede det sammen på den måde, at museerne simpelt hen fik refusion for det antal børn, der rent faktisk kom på museet.
Vi har foreslået en klippekortsmodel, som skulle fungere på den måde, at hvert barn bliver udstyret med et klippekort.
Når barnet så kom på museum, blev der klippet, og for hvert klip fik museet refusion af en eller anden størrelse fra Kulturministeriet.
Det ville betyde, at vi bevarede det økonomiske incitament, det ville betyde, at efterspørgselssiden fik afgørende indflydelse på udbuddet, og det ville i det hele taget betyde, at vi kunne være sikre på, at museerne ville gøre sig enormt umage med at forsøge at få fat i alle børn og unge i stedet for bare at fortsætte med de aktiviteter, man allerede har.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
I min ordførertale sagde jeg meget klart, at vi holder et vågent øje med den ændrede incitamentsstruktur, som kommer på baggrund af det her forslag, og også på de elementer af konkurrenceforvridning, der kan ligge i forslaget.
Men vi mener stadig væk, det er vigtigt, at man sætter ekstra fokus på børn og unge.
Derudover bliver det jo heller ikke med det her lovforslag umuligt for museerne at gøre en ekstra indsats for børn og unge.
Det er fortsat muligt, og det er også fortsat muligt at opkræve en ekstra betaling for særlige initiativer for børn og unge.
Det kan være, hvis man laver helt målrettede børne- og ungdomstilbud, som det foregår på f.eks. Louisiana i dag med Børnehuset og andet.
Det vil fortsat være muligt, også med det her lovforslag.
Her taler vi om den direkte adgang til kulturarven.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Det undrer mig, at Venstre vil være med til at sætte markedskræfterne fuldstændig ud af spil.
Man vil under alle omstændigheder få et fast beløb fra Kulturministeriet til at kompensere for de tabte entréindtægter, og det er desværre sådan, at den sum, man vil få, ikke svarer til det antal børn, der har været på museet.
Med andre ord er der intet økonomisk incitament for museerne til at forsøge at få fat i alle børn og unge.
Hvad er årsagen til, at Venstre på det her punkt fuldstændig fraviger de almindelige liberale principper og troen på markedskræfterne?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Hvis hr. Per Clausen havde hørt efter, hvad jeg sagde i min ordførertale i forbindelse med behandlingen af B 26 i foråret, så ville hr. Per Clausen også have lagt mærke til, at jeg sagde, at børn og unge har vi altid gjort en særlig indsats for og sat en særlig fokus på fra regeringens og fra Venstres side, fordi det er en anden gruppe end alle mulige andre forbrugere.
I Venstre vil vi gerne bruge kulturpengene til kulturpolitik, ikke forbrugerpolitik, og derfor hilser vi meget velkommen, at der nu afsættes 40 mio. kr. årligt til at sikre en bedre formidling og en mere interessant formidling af den danske kulturarv, for vi mener faktisk, at vi får mest glæde af den kulturarv, vi har, hvis den ikke står og samler støv, men at vi alle sammen får lyst at blive inspireret af den.
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Det er jeg helt enig i, og der plejer det jo at være sådan, at Enhedslisten går ind for, at vi betaler over skatten, som vi jo i princippet betaler sådan, at de, der har de bredeste skuldre og de største muligheder for at yde noget, yder mest, og så stiller vi tingene til rådighed for andre.
Det plejer at være Enhedslistens indgang til det.
Men Venstre plejer jo at gå ind for, at man skal betale for ydelserne, og derfor er det bare ubegribeligt for mig, at Venstre går ind for det her forslag, medmindre det er udtryk for, at Venstre har skiftet linje, skiftet holdning, i hvert fald når det handler om kultur til børn og unge.
Der synes man så af hensyn til kulturarven og alt muligt andet, at det er godt og rigtigt, at ting stilles gratis til rådighed for børn og unge.
Så må det selvfølgelig ske i den takt, det er muligt, men det er sådan, at det set fra Venstres synspunkt faktisk er godt med gratisydelser, skattefinansierede ydelser på det her område.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Skal vi ikke lige være enige om, at gratis altid er dejligt, men at man i den her sammenhæng skal holde sig for øje, at gratis jo egentlig ikke er gratis, men bare betyder, at det betales på en anden måde, her over skattebilletten?
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Jeg er sådan set en lille smule overrasket over, at Venstre støtter det her forslag, for vi skal ikke mange måneder tilbage i tiden, før det var sådan, at Venstre meget klart gav udtryk for, at hvis der var noget, der var skadeligt, så var det gratis adgang til museerne.
Det var, da vi behandlede et beslutningsforslag fra Enhedslisten her i foråret med ikke helt det samme indhold som det her, men delvis med det samme indhold.
Jeg vil derfor spørge fru Ellen Trane Nørby, om vi skal opfatte det på den måde, at Venstre nu har skiftet opfattelse og faktisk synes, det er Fttm.023.fm Page 1594
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
godt, at kulturelle ydelser stilles gratis til rådighed for i hvert fald børn og unge, og at det også skal udvides til andre områder.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
I en tid, hvor den hjemlige verden er blevet en del af en global landsby, og hvor vi zapper hurtigere igennem de mange tv-kanaler end tidligere, hvor kulturerne smelter sammen, og hvor inputtene er enorme, er det vigtigt, at vi sætter fokus på vores egen kulturarv og historie.
sikrer vi den forankring, som er så bydende nødvendig, hvis man skal møde det fremmede med lyst, nysgerrighed og åben pande frem for frygt og lukkethed.
Kendskabet til kulturarven handler ikke kun om at være bagudskuende og være konservativ, men det handler om at have en viden, som gør det lettere at møde andre.
H.C. Andersen skrev: »I Danmark er jeg født, der har jeg hjemme, der har jeg rod, derfra min verden går«.
H.C. Andersen, Christen Købke, Hammershøi, Jellingstenene, Solvognen, Benny Andersen, ja, selv kvindeoprøret og Sorte Hest er alle en del af dansk kultur og historie.
De er alle en del af det kit, der binder Danmark sammen, og som gør os til danskere.
Det rummer en historie, en historie, der skriger på at blive fortalt, udbredt og diskuteret.
I Danmark har vi over 300 museer eller museumslignende institutioner.
Sidste år havde museerne under Kulturministeriet et samlet besøgstal på over 10 millioner besøgende.
Ifølge kulturvaneundersøgelsen besøgte mere end 40 pct. af danskerne sidste år et museum.
Det er et fantastisk udgangspunkt.
Med L 28 gøres det gratis for børn og unge at besøge de statsanerkendte museer i Danmark.
For børn, barnlige sjæle og andre, som skulle have lyst, kan man også fra 1. januar besøge de to nationale hovedmuseer, Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst uden at skulle have pungen op af lommen.
Men gratis entre er ikke i sig selv nok til at sikre en spændende og relevant formidling af vores kulturarv.
Det vigtigste er at fortælle historie, formidle indholdet på en spændende måde, gøre det på en gribende facon så vel som holde åbent, når vi andre har fri.
Derfor står L 28 ikke alene, men følges massivt op af en styrket formidlingsindsats.
I Venstre ser vi meget frem til, at det formidlingsudvalg, som regeringen har nedsat, her sidst på året kommer med sine bud på, hvordan vi gør vores kulturinstitutioner mere attraktive.
40 mio. kr. årligt har vi afsat til at skabe bedre formidling
, og i Venstre er vi ikke i tvivl om, at det vil have stor effekt og virkning og være noget, der vil smitte af på besøgstallet.
Fra Venstres side vil vi holde et vågent øje med udviklingen på området, og vi er klart opmærksomme på, at den ændrede incitamentsstruktur også kan have andre følgevirkninger end de umiddelbart tilsigtede.
Vi er også meget opmærksomme på de elementer af konkurrenceforvridning, som lovforslaget på sin vis rummer i forhold til sidestilling af de forskellige institutioner.
Når alt kommer til alt, mener vi, at L 28 og regeringens andre formidlingsinitiativer er med til at puste nyt liv i vores kulturarv og vores historie.
Derfor kan vi varmt støtte lovforslag nr. L 28 og hele den styrkede indsats for den danske kulturarv.
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Da Enhedslistens sundhedspolitiske ordfører ikke kan være til stede i dag, og da vi har meddelt, at vi vil redegøre for Enhedslistens stillingtagen til forslag om lov af lægemidler her ved anden behandling, skal jeg bare kort sige, at Enhedslisten stemmer imod forslaget til lov om lægemidler.
Vi har redegjort for vores bevæggrunde i betænkningsbidraget, men der står ikke direkte, at vi stemmer imod, så det er hermed sagt.
Vi vil til gengæld stemme for de tre ændringsforslag, der foreligger.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-3 vedtoges uden afstemning.
Fttm.023.fm Page 1592
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-29:
Det er korrekt.
Det Radikale Venstre ville finde det langt mere relevant at anvende de her 500 mio. kr. til at give en håndsrækning til de socialt udsatte familier.
Vi ville finde det langt mere relevant at give kommunerne råderum til at kunne øge kvaliteten.
Det er sådan, at der næste år bliver brugt 500 mio. kr. på det her lovforslag og 100 mio. kr. på kvaliteten i daginstitutionerne.
Det er sådan, at de penge, man vil sætte af til at nedsætte taksterne, er permanente, hvorimod de penge, man vil bruge til kvalitetsforøgelse, er tidsbegrænsede.
Der er jo ikke nogen tvivl om, hvad regeringen sætter højest: den sociale indsats eller valgflæsk?
Det er valgflæsket.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Ja, det vil jeg.
Som sagt forventer jeg en god redegørelse fra Tønder Kommune, der kan sige noget om, hvad det er, der er gået galt i den her sag, og som selvfølgelig også rækker tilbage.
Helt afhængigt af, hvad redegørelsen indeholder, vil jeg vurdere, om det er noget, som så kræver, at vi generelt kommer i dialog med kommunen om håndtering af den her slags sager.
Og det, jeg i hvert fald synes er vigtigt, er, at alle kommuner i forbindelse med den sammenhængende børnepolitik, de skal lave, sørger for at have en strategi, et beredskab for, hvordan man griber den her slags sager an.
Det andet, jeg også synes man allerede nu kan drage ved lære af i den her sag, er, at voksne i langt højere grad skal påtage sig et ansvar for at tage kontakt til de sociale myndigheder for at sikre, at den mistanke om, den fornemmelse, man kan have af, at her er et barn, der ikke lever under gode vilkår, bliver undersøgt, så man på den måde kan hjælpe det pågældende barn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 32
Lise von Seelen (S), 2005-11-29:
Jeg kan høre på ministeren, at den redegørelse, der er efterlyst, er den fra Tønder Kommune.
Men jeg hører samtidig på nogle af de svar, ministeren giver, at ministeren er opmærksom på, at der altså er nogle grænsedragninger her kommuner imellem og også i forhold til oplysningspligt fra naboer og fagfolk og sådan nogle ting.
Så jeg vil bare sikre mig, at jeg har hørt rigtigt, og spørge, om ministeren i sin redegørelse vil inddrage hele det univers, der er omkring et barn, som er blevet svigtet på denne måde, og ikke kun en enkelt kommune.
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Når man skærer ned, betyder det efter min opfattelse, at man bruger færre penge, men sagen er den, at man bruger flere penge.
Man bruger så mange flere penge, som det er aftalt, og det er så mange penge, at det, som det koster kommunerne at indfri de løfter, regeringen har givet, fuldt ud kan implementeres i kommunernes budgetter under et.
Så siger fru Line Barfod: Jamen det er jo penge, kommunerne låner.
Ja, men det er jo, fordi Kommunernes Landsforening er enig i, at reformen finansierer sig selv, fordi der ligger en gevinst i nogle af de forberedelsesomkostninger, som kommer på et senere tidspunkt, f.eks. ved brug af ny it-teknik.
Pengene er lagt ind, så der skal altså ikke spares på noget.
Reformen er finansieret via et lån på op til 1 mia. kr., men det sker altså ikke på andres ydelsers bekostning.
Sagen er den, at vi kender niveauet.
Der bliver flere penge næste år, og der er penge til at implementere kommunalreformen, så der er ikke behov for at skære ned.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 28
Line Barfod (EL), 2005-11-29:
Jamen det hjælper jo ikke noget, at man siger fra regeringens side, at kommunerne skal vide alting.
Kommunerne har med den viden, de nu engang har, brugt lang tid på et grundigt arbejde med at lægge budgetterne for 2006, men når de budgetter er lukket, kommer regeringen og siger: Nu skal I åbne budgetterne igen, og så skal I skære ned i de budgetter, I har lagt.
Kommunerne har netop kigget på, hvordan situationen i den enkelte kommune er, og har også taget højde for den kommunalreform, som regeringen kræver gennemført, uden at der er sat ekstra penge af til det.
Kommunerne har jo kun fået lov til at låne nogle penge af staten til at gennemføre denne store kommunalreform, som giver en række ekstra udgifter, og som fra kommunernes side er en af forklaringerne på, at der er ekstraudgifter i 2006.
Det er altså mærkeligt, at når der bliver vendt op og ned på hele Danmarks indretning på det offentlige område, skal der startes med at skære ned og oven i købet på nogle af de områder, der virkelig har betydning for borgerne, nemlig børn, folkeskole og ældre.
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
I de aftaler, vi indgår med kommuner og amter – lad os nøjes med at tale om kommunerne – er der ikke tale om nedskæringer.
Der er tale om, at vi tager udgangspunkt i den verden, vi kender, i de udgifter, vi kender i dag, og at vi også drøfter, hvad demografien betyder, hvordan bevægelsen mellem befolkningsgrupperne er, og hvad rammen for næste år skal være.
Det er det ene.
Det andet er: Hvad er det, regeringen yderligere ønsker, at kommunerne skal gøre?
Og hvor kommer pengene fra?
Svaret er fra staten.
Pengene skal være der, det er en del af selve aftalen, så de overskridelser, vi taler om, ligger ud over det, der er aftalt, og ud over de forbedringer, der er lovet.
Der er meget stor forskel på, hvordan tingene er blevet håndteret i de forskellige kommuner, men min forventning er, at man kommer frem til et retfærdigt billede, bl.a. fordi de håndteres af kommunerne selv i samarbejde med sammenlægningsudvalget, så man undgår et skred og undgår, at de nye kommuner i givet fald kommer til at mangle penge i 2007.
Fttm.023.fm Page 1579
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Line Barfod (EL), 2005-11-29:
Hvis der nu er flere ældre, der får behov for mere pleje i 2006, end der var i 2005; hvis man skal leve op til regeringens løfter på folkeskoleområdet om, at der skal gives en bedre undervisning, og hvis man skal leve op til regeringens løfter om, at der skal være bedre vilkår og lavere priser i daginstitutionerne – ja, så kommer det til at koste mere ud over den almindelige pris- og lønudvikling, end det gjorde i 2005, selv om man kun vil dække det behov, som kommer, fordi tingene bl.a. udvikler sig sådan i Danmark, at der bliver flere ældre, og hvor vil ministeren have, de penge skal komme fra?
Det kan godt være, ministeren ikke vil kalde det nedskæringer, hvis folk f.eks. får mindre hjemmehjælp, end de fik året før, men så vil jeg gerne høre: Hvilket ord mener ministeren, man skal bruge, hvis man ikke skal bruge ordet nedskæringer, når der f.eks. skal bevilges mindre hjemmehjælp, end der har været tidligere?
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Det er meget spændende at tale om at skære ned, men der er altså tale om, at man vil bruge flere penge.
Vi har aftalt, at der skal bruges flere penge på udvalgte områder næste år, men så lægger man budgetter, hvor man bruger endnu flere penge i forhold til i år, så det er altså et spørgsmål om at reducere nogle af de stigninger, man har lagt ind i budgetterne.
Der er meget stor forskel på kommunerne.
Der er kommuner, der ikke har lagt stigninger ind og ikke forventer, at der overhovedet bliver flere penge at gøre godt med, og så er det i virkeligheden de kommuner, der rent faktisk har haft store stigninger af den ene eller den anden grund eller har brugt hele deres kassebeholdning, som egentlig får det særlige ansvar for at rette op på det forbrug i 2006, de har plæderet for.
Der er ikke tale om skære ned i forhold til 2005.
Der er tale om, at man under et skal ramme det mål, som er aftalt med regeringen, nemlig hvor stor en yderligere vækst der er plads til i det samlede kommunaløkonomiske billede.
Line Barfod (EL), 2005-11-29:
Ministeren forlanger af kommuner og amter, at de nu skal finde 3 mia. kr. i det, de har budgetteret med for næste år, selv om det absolut ikke har været indtrykket nogen stedet, at det er luksusbudgetter, der er lagt.
Ministeren siger, at han har en masse ideer til, hvor der kan skæres ned, men så ville det da være fornuftigt, at ministeren kom frem med de ideer, så vi havde mulighed for at få en politisk debat om, hvad det er, Venstre vil.
Nu kunne vi ikke få debatten inden kommunevalget, for her ville finansministeren selvfølgelig ikke sige, at der skulle skæres ned i kommunerne.
Men nu må vi have mulighed for at få en politisk debat, og jeg vil gerne høre, hvor det er, finansministeren forestiller sig, der skal skæres ned.
De store områder i kommunerne er børn, folkeskole og ældre, der skal findes 3 mia. kr., som jo er et meget stort beløb, og ministeren må vel have nogle ideer til, hvordan man skal finde dem – medmindre ministeren vil påstå, at landets borgmestre inklusive Venstreborgmestrene har afsat penge til en hel masse luksus af forskellig art.
Det kan ikke være anlægsudgifter, for dem har regeringen jo sat en stopper for.
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at der altså ikke er tale om at skære ned i forhold til i dag.
Der er tale om, at nogle forventede udgifter næste år ligger langt ud over det, der er aftalt, og derfor beder vi om, at man revurderer dem.
Sådan er det.
Der er ikke tale om, at vi ikke ser på de enkelte kommuner.
Det forarbejde, vi gør, er at se på, hvilke kommuner der rent faktisk har et skred i udgifterne.
Det bliver synligt, i hvilke kommuner økonomien skrider, og hvor opgaven i samarbejde med det nye sammenlægningsudvalg egentlig bliver at håndtere den udfordring, det er at bringe aftalen tilbage på det niveau med de yderligere vækstpotentialer, der ligger i den aftale, der allerede er indgået.
Så spørges der til idékataloget.
I en ritzaumeddelelse er jeg blevet spurgt, hvad regeringen vil gøre, hvis det den 15. februar kan konstateres, at kommunerne ikke når målet, og jeg svarede: Jeg har selv mange ideer til, hvad der kan gøres, hvis kommunerne ikke når målet, men dem vil jeg holde for mig selv i mit eget lønkammer.
Min forventning er nemlig, at de når målet, og at de gør en særlig indsats for at overholde den aftale, de selv har indgået.
Fttm.023.fm Page 1578
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Line Barfod (EL), 2005-11-29:
Det er ret utroligt at høre finansministeren tale, som om det bare er tal på et stykke papir, og som om en aftale bare er noget, man indgår, når det, vi taler om, er den velfærd, som folk møder i deres hverdag ude i kommunerne.
Jeg kan forstå på det, finansministeren har udtalt i forbindelse med, at der skal skæres ned for 3 mia. kr. i kommuner og amter, at ministeren vil komme med et idékatalog til kommunerne om, hvor nedskæringerne skal finde sted.
Jeg vil gerne høre, om finansministeren her i Folketingssalen kan løfte sløret for, hvor finansministeren mener, der skal skæres ned i kommunerne.
Kommunerne selv har den opfattelse, at hvis de skal hente et så stort beløb som 3 mia. kr., bliver det på de tre store områder børn, folkeskole og ældre, og det strider jo lidt mod de valgløfter, som Venstre ellers har været ude med.
Frank Aaen (EL), 2005-11-29:
Det handler altså om at tage et milliardbeløb fra kommunerne, fordi de efter regeringens mening har bevilget for mange penge til de syge, til de ældre og til børnene, og det er jo slemt nok.
Hvad er det for en lov, der giver finansministeren ret til at tage de penge fra kommunerne?
Kan det virkelig være rigtigt, som vi har hørt, at finansministeren bare kan lave en fodnote til finansloven, en såkaldt tekstanmærkning, som giver ministeren ret til at gribe ind i den enkelte kommunes budget?
Det er aldrig før set i danmarkshistorien, at ministeren med en fodnote giver sig selv ret til at gribe ind i de enkelte kommuners budgetter.
Der kommer ikke, som det normalt er tilfældet med et lovforslag, nogen første behandling, anden behandling og tredje behandling, det bliver bare kørt igennem med en fodnote ved tredje behandling af finanslovforslaget, og der kan ikke stilles ændringsforslag til fodnoten.
Mener ministeren virkelig, det er i orden at lave et så gennemgribende indgreb over for kommunerne, uden at der er lovhjemmel til det?