runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-04-04:
»Kan udenrigsministeren be- eller afkræfte, om EU's udenrigsministre har talt sammen om muligheden for, at EU skal påføre Italien sanktioner, hvis vælgerne i Italien stemmer en anden regering til magten end den nuværende?«
Skriftlig begrundelse
Den belgiske udenrigsminister Louis Michel udtalte - ifølge den tyske avis Die Welt 27. marts 2001 - at Italien bør sanktioneres af EU, hvis Silvio Berlusconi vinder det kommende valg.
»Netop fordi vi pålagde Østrig sanktioner, kan man ikke bare se på, når højreekstreme partier i Italien trænger sig på i regeringen«, har den belgiske udenrigsminister udtalt.
Den belgiske udenrigsminister mener, at chefen for Lige Nord - Umberto Bossi - »udbreder fascistisk tankegods«.
Den franske europaminister Pierre Moscovici har tidligere udtalt, at en Berlusconi-regering i Rom med deltagelse af partier på den yderste højrefløj vil kunne udløse den samme form for EU-sanktioner, som var gældende over for Østrig.
Da den belgiske udenrigsminister sammen med Frankrig var hovedkræfterne bag boykotten af Østrig, er det vigtigt at få afklaret, hvor udbredt tankerne - eller måske planerne - for en boykot af Italien er blandt EU's udenrigsministre, hvis valget skulle give et andet udfald end det, som EU's udenrigsministre måtte ønske sig.
Vi har jo på det seneste i den internationale presse kunnet se, at det bl.a. fra belgisk side, af den belgiske udenrigsminister Louis Michel, gøres klart, at fra belgisk side vil man kræve, at der indføres EU-sanktioner mod Italien, hvis der vælges en anden regering efter næste valg under ledelse af Silvio Berlusconi.
Jeg vil godt spørge udenrigsministeren, om det er nogle tanker, som Danmark har været involveret i på den ene eller den anden måde.
Jeg synes da, det er rart, at det ikke har været diskuteret.
Men vil det sige, at udenrigsministeren heller ikke er enig i de ønsker, der ligger fra både belgisk og fransk side om at lave sanktioner mod Italien, hvis der kommer en anden regering?
Det er jo ikke et ukendt fænomen.
Efter at Østrig fik en anden regering, ønskede man fra EU-landenes, bl.a. Danmarks, side at lave sanktioner, og derfor mener jeg, det vil være relevant at spørge udenrigsministeren, om det har været drøftet. Jeg kan konstatere, at Louis Michel, den belgiske udenrigsminister, allerede den 27. marts i Die Welt har sagt, at man skal lave sådanne sanktioner.
Jeg kan også konstatere, at det i Berlingske Tidende er fremgået, at den franske europaminister Pierre Moscovici har sagt, at sådanne sanktioner skal indføres, hvis det sker, at Italien får en anden regering under Berlusconis ledelse.
Derfor er det meget relevant at høre, om det har været diskuteret.
Samtidig ved vi jo også, at da der blev indført sanktioner mod Østrig, skete det som et lyn fra en klar himmel.
Derfor er vi meget nødt til at være forberedt, hvis man ønsker at gennemføre sådanne sanktioner, og det kan vel ikke være ukendt for udenrigsministeren, at det har været diskuteret fra både fransk og belgisk side.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-04:
Når nu ministeren er i det humør, at han ønsker at svare kort og præcist - og det er selvfølgelig meget rart for os - vil jeg gerne spørge udenrigsministeren: Hvis et andet medlem af EU-landekredsen skulle tage spørgsmålet op, om man skulle gøre noget over for Italien,
ville det så prompte, øjeblikkelig, blive afvist af den danske regering, uanset om der måtte komme en henvendelse om, at EU som organisation skulle handle, eller om landene individuelt hver for sig, som man påstod, det skete over for Østrig, skulle handle over for Italien?
Mogens Lykketoft (S), 2001-04-04:
Så vidt jeg kunne høre, gentog hr. Peter Skaarup bare sit spørgsmål, og derfor må han få det samme svar som i forrige omgang: Der er ingen af dem, han nævnte, der har rejst det tema i EU-udenrigsministerkredsen. Så kan jeg i øvrigt kun gøre formanden for EU i øjeblikket, den svenske statsminister Göran Perssons, ord til mine.
Under et nyligt besøg i Rom, hvor han kommenterede den nye artikel 7 i Nicetraktaten, som både hr. Thulesen Dahl og hr. Peter Skaarup sikkert har studeret, sagde han, at i det tilfælde, en regering ikke skulle leve op til de fastsatte demokratiske betingelser og værdier, findes der nu
en helt klar procedure på dette område
Dette øjeblik er helt sikkert ikke det rigtige til at kommentere spørgsmålet.
Det ville være en kæmpe fejltagelse fra min side, sagde Persson, hvis jeg gav mig til at kommentere mulige valgresultater i et hvilket som helst europæisk land.
Svaret er nej!
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-04:
Det ærgrer mig lidt, at ministeren ikke kan leve op til sit klare svar fra tidligere og svare lige så klart på de efterfølgende spørgsmål, der bliver rejst.
Ministeren svarede ikke på, om man, hvis man fik en henvendelse til den danske regering fra et andet lands side, så prompte og øjeblikkelig ville afvise overhovedet at gå ind i en sådan diskussion, uanset om henvendelsen måtte komme fra et land, der i lyset af at være EU-medlem eller i lyset af at være en nation, som man påstod det i Østrigsagen, ønsker at lave et indgreb over for et andet land.
Det andet, jeg så gerne ville følge op på og spørge ministeren om, er, at nu har regeringen jo været med til, at det her Europæiske Center for Racisme og Intolerance, som det så fint hedder, skulle lave en rapport om Danmark, som vi jo så fik en stor diskussion om i går, da den blev offentliggjort.
Arbejder man fra regeringens side også på, at der laves en sådan landerapport over Italien, i lyset af at vælgerne i Italien kunne finde på at sammensætte en regering, som man åbenbart ikke ser ud til at bryde sig synderligt om?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg forstår heller ikke ministerens trang til at gå ud med denne her nye melding, andet end at det skaber en utrolig stor forvirring om, hvad der er regeringens politik.
Men ministeren fortsætter jo så ud ad den tangent i svaret her. Jeg må så spørge ministeren, om hun virkelig finder det sandsynligt, at f.eks. de analfabeter, som er kommet hertil som asylansøgere eller som familiesammenførte, kommer i arbejde.
Altså det er jo baggrunden for at gå ud med den her melding.
Det er en forudsætning.
Er det sandsynligt, at de overhovedet kommer i arbejde?
Det andet, jeg vil spørge om, er: Hvis man så opnår forudsætningen og skal invitere nogen hertil, så går jeg ikke ud fra, at det i lighed med dem, jeg nævnte før, er analfabeter, men at det er nogle, ministeren regner med er højtuddannede, en kvalificeret arbejdskraft, der kan berige det danske samfund.
Vil det sige, at det, ministeren lægger op til, er, at et af de lande, som regeringen ofte benævner som et af verdens rigeste lande, skal importere arbejdskraft fra den tredje verden, nemlig lige præcis den del af deres arbejdskraft, de har allermest brug for, de højt uddannede, så de kan fastholdes i det dynd, de er i i dag?
Er det regeringens politik?
Peter Skaarup (DF), 2001-04-04:
Jeg vil sige tak for svaret.
Det var lidt mere uddybende end det første, men det leder mig stadig væk frem til det spørgsmål, jeg synes, jeg fik stillet - hvis jeg ikke fik stillet det ordentligt, så skal jeg prøve at gøre det igen - til ministeren.
Det går jo på, om det har været diskuteret, og hvis ikke det har været diskuteret, så vil jeg godt høre udenrigsministerens holdning til det.
Det nytter ikke noget, at vi kun forholder os til, hvad den svenske statsminister, Göran Persson, mener.
Det må vel også være rigtigt, at vi fra dansk side har en holdning til det, hvis man skulle til at lave sanktioner mod et normalt relativt venligtsindet land som Italien.
Så vil jeg også godt spørge, om det ikke er et skråplan, hvis man kommer ud i at lave sanktioner mod et demokratisk land i Europa, endda et EU-land, som jo tidligere har haft Berlusconi som premierminister. Så vil jeg godt spørge udenrigsministeren: Er grunden til, at man diskuterer i hvert fald fra belgisk og fransk side i EU, at man skal lave sådanne sanktioner, at Italien bliver overvåget?
Altså ligesom Europarådet nu har lavet en rapport, der siger, at Danmark på den ene eller den anden måde har stået for racistiske og uheldige holdninger, gør man også sådan over for Italien.
Bliver Italien overvåget i øjeblikket?
Pia Gjellerup (S), 2001-04-04:
De citater, som fru Pia Kjærsgaard vil kunne finde i Politiken af mig, står jeg fuldt bag.
De er fuldt korrekte.
I den præsentation af dem, som fru Pia Kjærsgaard har gengivet,
er de strammet lidt op.
Det synes jeg såmænd ikke er noget problem i forhold til en præsentation af det spørgsmål, som er det, hele interviewet handler om: Hvad gør vi i Danmark, når vi ønsker opgaver løst, og hvor vi kan se, at det i løbet af nogle år, ikke nu, men i løbet af nogle år vil vise sig,
at vi efter en vellykket integrationsindsats af de indvandrere, der er i Danmark, og efter en indsats i forhold til efterlønsordningens virkninger, i forhold til førtidspensionens indførelse og et mere rummeligt arbejdsmarked, at det så kommer dertil, at vi må se i øjnene, at vi stadig mangler arbejdskraft?
Så synes jeg ikke, det er meningsfuldt, heller ikke tiden at afskære en diskussion af, at der kan være løsninger, hvis vi vel at mærke har vist, at vi er i stand til overhovedet at håndtere dem herhjemme.
Det er det, jeg nøje har redegjort for med et fremtidssigte i det interview i Politiken, som også var interesseret i fremtiden og ikke var interesseret i bare i morgen og i overmorgen.
Så kan jeg konstatere, at fru Pia Kjærsgaard har lagt mærke til, at regeringen faktisk mener, at vi har vedtaget et meget godt grundlag for integration i Danmark.
Det er det, vi skal have til at virke.
Der er desværre lang vej endnu, og jeg føler ikke noget synderligt medspil i øvrigt fra spørgernes side.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-04-04:
Jo, men det kan da ikke nytte noget, at ministeren afviser min begrundelse, for ministeren må da have fulgt med i debatten i går
Og når jeg stiller spørgsmålet med den begrundelse, jeg nu giver her i dag, så er det selvfølgelig, fordi statsministeren forsøgte at give indtryk af i går på baggrund af Europarådets rapport, at der nu virkelig var gang i integrationen, så der var ikke rigtig baggrund for den rapport.
Sådan opfattede jeg det i hvert fald.
Ministeren vil ikke sådan lige præcisere, hvornår det er, og det er selvfølgelig det, der giver baggrunden for det her.
Sådan synes jeg næsten jeg kunne høre det.
Nej, det må jeg så også medgive ministeren, at det skal ministeren heller ikke gøre på det område.
Men det er jo bare to modsatrettede opfattelser fra fremtrædende medlemmer af regeringen.
Så må jeg så sige, at der jo ikke er fuld beskæftigelse.
Nu siger ministeren godt nok, at det her er meget fremadrettet, og det er selvfølgelig rart at høre en minister, der taler fremadrettet.
Men hvis vi nu skal forholde os til dagligdagen, så er det jo stadig væk sådan, at 5,3 pct. er uden beskæftigelse.
Og det er jo et problem, når man modtager så mange fremmede, som vi gør i Danmark.
Altså for bare sidste år er tallet næsten 23.000.
Hvordan har ministeren dog forestillet sig, at man bare inden for en overskuelig fremtid kan få så mange fremmede i arbejde?
Jeg skal bare redegøre for tallet for arbejdsløse folk
fra Somalia, og så har man undtaget folk, der er på aktivering og revalidering.
Der er jo rigtig mange fremmede, der er det.
Men hvis man undtager dem, så er tallet 75,7 pct.
Det er jo et giganthøjt antal.
Så må ministeren jo også medgive, at arbejdsmarkedet til enhver tid kan rekvirere fremmed arbejdskraft, højt uddannet arbejdskraft, som der er brug for i Danmark.
Sådan har det altid været, hvis man ikke kunne få danske personer i arbejde.
Alene sidste år var det over 3.000 personer, der var tale om.
Jamen jeg må så indlede med at sige, at jeg glæder mig til at få nogle gode uddybende svar, i hvert fald fra ét medlem af regeringen.
Jeg vil godt i forlængelse af mit spørgsmål sige til finansministeren, at statsministeren jo gårs dato redegjorde for Europarådets tendentiøse rapport udarbejdet af to embedsmænd under et tredages besøg i april måned sidste år.
Jeg vil godt høre, om ministeren er enig i denne betragtning.
Vil ministeren uddybe den del af interviewet i Politiken onsdag den 28. marts 2001, hvoraf det fremgår, at så snart tendenserne på en vellykket integrationspolitik slår igennem, er ministeren parat til at åbne for flere indvandrere, samt bekræfte interviewets del om, at virksomhederne allerede nu har mulighed for at få højtuddannede indvandrere her til landet for at arbejde, hvis jobbet ikke kan besættes af en dansker?«
Pia Gjellerup (S), 2001-04-04:
Ja, det er jo forholdsvis forbløffende at opleve i et spørgsmål, hvis jeg overhovedet er i stand til at læse det spørgsmål, der oprindelig er stillet, så at få en begrundelse, der ligger milevidt derfra for ikke at sige, at det er uigenkendeligt i forhold til andet end spørgeren og det absolutte hovedemne.
Så jeg vil tillade mig at svare på det spørgsmål, jeg er blevet stillet, som fremgår af Folketingets dagsorden, og som beder om en uddybning af et interview i Politiken den 28. marts.
Og der vil jeg oplyse, at udgangspunktet for interviewet er, at vi i Danmark kommer til at nå den fulde beskæftigelse og i øvrigt lidt til, altså at vi faktisk kommer i en situation, hvor vi sammen med fuld beskæftigelse også på nogle områder kommer til at opleve arbejdskraftmangel.
Ikke nu.
Virksomheder inden for nogle brancher har allerede oplevet, at det kan være svært at finde den kvalificerede og ofte specialiserede arbejdskraft.
Virksomhederne har i dag mulighed for at få især højtuddannede indvandrere til Danmark, hvis det ikke er muligt at skaffe den nødvendige arbejdskraft i Danmark.
Det er en forudsætning, at der ikke er en ledig herboende arbejdskraft, som på kvalificeret vis vil kunne varetage arbejdet, og at løn- og ansættelsesforhold er sædvanlige efter danske forhold.
I finanslovaftalen for i år mellem regeringen og CD er det i øvrigt aftalt at smidiggøre proceduren i sagsbehandlingen bl.a. i relation til IT-specialister.
Det er vigtigt, at danske virksomheder ikke holdes tilbage af mangel på kvalificeret arbejdskraft, men det er samtidig regeringens opfattelse, at vi så vidt muligt skal anvende og opkvalificere den arbejdskraft, vi har i Danmark.
Det gælder bl.a. gruppen af flygtninge, indvandrere og deres efterkommere.
Før vi har fået resultater af integrationsindsatsen over for de mennesker, der allerede er kommet til Danmark, er det ikke meningsfyldt at pege på mere indvandring, sådan som det indimellem gøres i debatten.
Hvis vi omvendt når til den situation, at vi har fuld beskæftigelse også for indvandrere, der er i Danmark, og stadig har brug for arbejdskraft, så mener jeg til gengæld, at det er meningsløst på forhånd at afvise løsninger.
Det bærer udviklingen i den føromtalte ordning med ansøgninger om opholds- og arbejdstilladelse i øvrigt vidnesbyrd om.
Der er det således givet tilladelse under denne ordning i år 2000 i et antal, der overstiger ordningens tilladelser i 1995 med langt mere end 50 pct.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-05:
SF kan støtte forslaget.
Vi betragter det som en ændring, som er naturlig efter de behov, som er opstået i forhold til, hvad man på Forskningscentret skal kunne gøre, og hvad man skal kunne arbejde med.
Det ændrer ikke ved, at det er klart, at dette centers interesser i forhold til andre uddannelsesinstitutioner af statslig art selvfølgelig både er hensynet både til det her center og til, at de statslige institutioners uddannelser og forskning også vejes i forhold til det.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Ja, jeg har to spørgsmål til hr. Christian H. Hansen.
For det første: Når jeg kigger på forslaget her, så kan jeg undre mig lidt.
Altså, vi vil gerne bibeholde den nuværende mulighed og har ikke talt om ændringer af navn eller indhold, af noget som helst.
Men det kan undre mig lidt, at man i forslaget kalder det ophævelse af mulighed for fritagelse af religionsundervisning, når det faktisk hedder kristendomsundervisning, om det er, for at forslaget skal se sådan lidt mere spiseligt ud.
var spørgsmålet om mulige dannelser af regeringer og den slags ting.
Til det vil jeg gerne sige, for det gælder den slags forslag her, at hvis der nu - og jeg tror ikke, vi rykker så meget i dansk parlamentarisk historie, det er der ikke tradition for - bliver mulighed for en firkløverregering, og det blev et resultat, jeg har dog ikke dermed forudsagt det, kan vi så regne med, at hr. Christian H. Hansen med en vis garanti vil sikre den nuværende regering 4 år mere?
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-05:
Til spørgsmålet om religion: Jeg tror, at det er, fordi vi i bemærkningerne jo netop gør opmærksom på, at der i forbindelse med faget er mulighed for læring i forskellige religioner, som nu indgår i selve undervisningen.
Så det skal tages ud fra det.
Så ved jeg, at det indgår.
Jeg får nok at vide nu, at det ikke indgår i det her,
Vi står bag en borgerlig regering, men så drejer det sig jo om definitionen af, hvad en borgerlig regering er.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-04-05:
Jeg skal indledningsvis meddele, at min ordførertale også holdes på vegne af Det Radikale Venstres ordfører på området,
fru Elisabeth Arnold, der desværre ikke har haft mulighed for at være til stede her i salen i dag.
Forskningscentret ved Hørsholm blev etableret ved lov i 1972.
Det stammer således fra tiden før begrebet forskerpark var indført her i landet.
I 1978 blev loven revideret, og siden 1995 har der været etableret et samarbejde med Danmarks Tekniske Universitet, så den generelle forudsætning for en forskerpark om universitetstilknytning har været opfyldt.
Endvidere er der i dag knyttet et iværksættercenter til Forskningscentret ved Hørsholm.
Denne udvikling har betydet, at centret siden 1996 også formelt har været det sjette medlem af Foreningen af Danske Forskerparker.
Forskningscentret ved Hørsholm er i dag en moderne forskerpark på niveau med de bedste og største internationale forskerparker, hvor nye videns- og teknologibaserede virksomheder dannes og placeres.
På det eksisterende areal er der bygget ca. 120.000 m2, og innovationscentret rummer mere end 25 små virksomheder og er i gang med udvidelse på grund af den store efterspørgsel.
Op mod 2.500 medarbejdere har deres daglige virke i forskerparken.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, skal imødekomme et ønske fra forskerparken i Hørsholm om at få et mere tidssvarende og fleksibelt retsgrundlag.
Med lovforslaget tilstræber regeringen at give centret det fornødne råderum til at imødekomme fremtidens udfordringer, og det vil gøre det muligt for forskerparken i Hørsholm at deltage i langt flere aktiviteter, end det er muligt i dag, så vi i det danske samfund kan udnytte den højt kvalificerede ekspertviden, der er til rådighed i centret på f.eks. bioteknologiske områder og andre højteknologiske indsatsområder.
Jeg skal på Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres vegne anbefale forslaget.
Knud Enggaard (V), 2001-04-05:
Jeg vil starte med at sige, at Venstre er tilhænger af forslaget.
Det kan skabe stabile rammer omkring Forskningscentret, som jo nu i mange år har fungeret som en vigtig fødselshjælper for mange af vore nye videnstunge virksomheder, ikke mindst inden for biotekområdet.
Med en sådan stabil ramme er der mulighed for, at centret kan agere og investere i faciliteter til
virksomheder, som er på vej, men som i øjeblikket ikke har nogen indtjening.
I Venstre ser vi med stor glæde på, at Forskningscentret via denne lovgivning bedre kan få rammer om et samarbejde med DTU.
De to institutioner har mange fælles berøringspunkter, og vi håber, denne lovgivning kan bidrage til et samarbejde mellem disse institutioner og få en god synergieffekt.
Der kan være enkeltheder af mere juridisk karakter, som vi kan se på i udvalget, men ellers støtter vi forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Det Konservative Folkeparti er meget positiv over for forslaget.
Forskningscentret har jo ydet en brav indsats siden etableringen.
Specielt de sidste 10 år er der jo sket kolossalt meget.
Vi støtter forslaget.
Jeg vil godt samtidig løfte en lille pegefinger mod de folk, der sidder og arbejder med problematikken, specielt også Finansministeriet.
Jeg synes, at man har oplevet de sidste par år, at man har ført om ikke en kampagne så i hvert fald lavet en kritisk undersøgelse af hele det grundlag, der ligger bag ved denne her institution, som langt de fleste af Folketingets partier jo bakker ret kraftigt op om, inklusive skiftende forskningsministre.
Så igen: Jeg synes altså, man i Finansministeriet også skal lytte til, at vi er tilfredse med institutionen, med centret.
Vi tiltræder meget positivt det her forslag og håber på, at man også for centrets vedkommende får lov til at udvikle kuvøserne, bioteknologien og alle de positive ting, man er i gang med oppe i Hørsholm.
Tove Videbæk (KRF), 2001-04-05:
Ideen bag forskningscenteret i Hørsholm er god, og det har da også vist sig, at der med centeret som basis er skabt mange virksomheder på et avanceret teknologisk grundlag til gavn for den erhvervsmæssige udvikling i landet.
Når man derfor fra centerets side gør opmærksom på, at man med den nuværende struktur ikke er i stand til at deltage i væsentlige nye videnskabelige initiativer, så bør Folketinget naturligvis lytte positivt til denne udmelding.
De foreslåede lovændringer synes at kunne tilfredsstille centerets ønsker på passende måde.
Jeg har dog én enkelt kritisk bemærkning, som jeg gerne vil indskyde herfra, for jeg synes, det er lidt ejendommeligt, at man i det udvalg, der skal arbejde med centerets organisering, kun vil placere repræsentanter fra forskellige ministerier.
Da centerets opgaver netop er at stimulere den teknologiske udvikling i samfundet som helhed, ville det måske være naturligt, at industrien eller andre grene af dansk erhvervsliv var repræsenteret i det udvalg.
Det synes jeg grundlæggende ville være sådan helt naturligt, men trods den kritiske bemærkning vil vi fra Kristeligt Folkeparti anbefale en positiv behandling af lovforslaget.