runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2002-03-12:
Undskyld, at jeg forlænger en meget lang debat, men jeg kan ikke lade være.
Når der nu faktisk har været talt - fuldstændig rigtigt - om det vigtige i det rent principielle i dette spørgsmål, kan jeg ikke lade være her
uden nogen som helst politisk-taktisk interesse, sådan som debatten jo hidtil har været, at spørge hr. Niels Helveg Petersen: Når han nu taler om menneskerettigheder og siger, at de er universelle, ved han så ikke, at det samme siger enhver religion?
Kristendommen er universel, den er sandheden for ubetinget enhver.
Islam siger det samme.
Var det ikke muligt at få det til at gå op for disse troende humanister, at denne bestemmelse af det universelle faktisk er en rent religiøs bestemmelse, der derfor også, når den føres ind i politik, fører til den totalitarisme, som man har set, hver gang menneskerettighederne har fået magten, hvad enten det var i Stalins grundlov af 1936, eller det var i den franske revolution?
Altså denne naive dyrkelse af det universelle som et rent konkret fænomen synes jeg man skulle prøve at tænke lidt over.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-03-12:
Jeg savner aldeles forudsætninger for at diskutere religionsfilosofi med hr. Søren Krarup.
Men jeg savner ikke forudsætninger for at diskutere universelle menneskerettigheder, som gælder for hvert enkelt menneske på hele kloden, uanset hvilket religiøst system de bor under.
Det anser jeg overhovedet ikke for noget af religiøst tilsnit.
Dette er et arbejdsredskab for at sikre mennesker over hele Jorden beskyttelse imod magthavere.
Det er jo, hvad menneskerettighederne i virkeligheden drejer sig om.
Bortset fra nogle få her i det danske Folketing er de mennesker, der ude i verden er imod menneskerettighederne, og som frygter debatten, jo magthaverne, det er diktatorerne, det er totalitære systemer; de har grund til at frygte menneskerettighederne
Derfor er vi også tilhængere af dem, tilhængere af, at de skal være universelle, fordi de er en del af menneskehedens håb om at kunne leve en bedre tilværelse.
Søren Krarup (DF), 2002-03-12:
Nu er vi jo ved at komme dertil, hvor jeg synes, debatten bliver interessant.
Jeg vil sige, at jeg er ubetinget tilhænger af beskyttelse af den enkelte imod statsmagten, men jeg vil spørge hr. Niels Helveg Petersen: Hvordan beskyttes den enkelte imod statsmagten?
Derimod ophæver det universelle netop lovens område, kan man sige, og derfor er det altså også en ophævelse af lov og ret, der ligger i det.
Prøv dog at tænke på, hvordan det gik med den franske revolution, og tænk på, hvordan det gik med Stalins revolution.
Hele denne universelle dyrkelse, som jo er en religiøs bestemmelse, betyder en ophævelse af gældende ret i dette gældende retsområde, som er den enkeltes beskyttelse imod magten.
Den vesteuropæiske retstradition begynder med Magna Charta i 1215.
Det er den enkelte stats lov, der beskytter den enkelte imod magten.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Så er det jo lidt svært at forstå, hvorfor man kan fremhæve det som en mønsterkommune, når man netop ikke har det kendskab, vil jeg sige til hr. Jens Rohde.
Men det fører så over til et andet spørgsmål, nemlig om socialisterne mener, at privat er dårligt.
Næ, men vi konstaterer bare fuldstændig nøgternt, at privatisering af kommunale opgaver har nogle konsekvenser og nogle negative konsekvenser.
Medmindre man da går ind for at afskaffe forretningshemmeligheden for private virksomheder og siger, at alt regnskab fra virksomheder, al korrespondance i private virksomheder skal være offentlig, skal være tilgængelig; private virksomheder skal underlægges lov om indsigt i forvaltningen - altså bare for private virksomheder.
Det kan vi jo selvfølgelig diskutere.
Den anden konsekvens er, at der er en øget risiko for korruption eller insiderhandler eller en øget risiko for, at man laver gengældelse, vennetjenester, som der har været påstand om i Farum.
Vi har ikke noget belæg for at sige, at der har været det, men vi kan sige, at der har været påstand
om det
Og der er en øget risiko.
Så det er to helt klart negative ting ved privatisering.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-12:
Jeg vil godt bede hr. Jens Rohde om at forholde sig til problemstillingen omkring det at sælge bygninger osv. og leje det ud efterfølgende.
Er det ikke en liberalistisk tænkning?
Og det, at man godt vil holde skatten nede ved at prøve at sælge og så leje, er det ikke sådan en liberalistisk tænkning?
Og er det ikke denne tænknings yderste konsekvens, vi har set i Farum Kommune?
Det andet, jeg godt vil høre, er: Når hr. Jens Rohde omtaler styrelsesloven og det enkelte kommunalbestyrelsesmedlems ansvar, så er hr. Jens Rohde vel enig i, at et mindretal kan have vanskeligheder ved overhovedet at komme til orde og få sine oplysninger?
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Jeg vil så vende spørgsmålet til hr. Søren Søndergaard om og spørge: Hvor god indsigt har man egentlig, hvis man i det offentlige slet ikke spørger til pris?
Har man så en mulighed for som borger at vurdere, om man egentlig får den rette kvalitet til den rette pris?
Har man det?
Næh, det synes jeg ikke.
Så denne her diskussion er ikke sort/hvid.
Den køber jeg simpelt hen ikke, og det ved hr. Søren Søndergaard også godt.
Til hr. Stavad er der kun at sige, at nu er loven jo engang sådan, at deponerede midler kan man ikke bruge, og skal man ikke bruge, for lov er lov, og lov skal selvfølgelig holdes.
Sådan må det være, og det er det udgangspunkt, vi har i dag.
Uno Larsson (DF), 2002-03-12:
Når man hører på Enhedslisten, tror man, at de ikke kender forskel på privatisering og udlicitering.
Det er så én ting.
Men jeg vil godt snakke lidt om sale and lease back.
Det har jo hjulpet utrolig mange kommuner rundtomkring.
Jeg gør lige opmærksom på, at det er over 120 kommuner, der kører det på tværs af alle partier her.
Vi har f.eks. alle sammen i vores kommuner skullet renovere vores skoler for den sags skyld.
Det var mange, mange millioner kroner i de forskellige kommuner.
De var bare væk.
Og det gjorde firmaet, der købte det.
Det er jo klart, at det har hjulpet kommunerne utrolig meget, for den forrige regering gjorde nemlig kommunerne fattige, og her var så en god hjælp til de kommuner dér.
Det vil med andre ord sige, at over en 15-årig periode får man altså også penge i lommen.
Det er sale and lease back. Jeg ved godt, at der er begrænsning på den i dag.
Det gjorde den forrige regering nemlig også.
Men systemet var godt nok, man skal bare huske at deponere pengene.
Firmaet kan jo selvfølgelig trække renterne fra.
Det kan kommunerne ikke.
Ole Stavad (S), 2002-03-12:
Jeg kan forstå på hr. Jens Rohde, at jeg burde have præciseret mit spørgsmål, for det er rigtigt, at i mit første spørgsmål kunne det forstås sådan, at partiet Venstre ved forskellige ordførere, den nuværende indenrigs- og sundhedsminister, den nuværende finansminister osv., havde været imod enhver regel for kommunal lånoptagning.
Jeg vil gerne bekræfte over for hr. Jens Rohde, at det ikke var det, der lå i mit spørgsmål.
Det, der lå i mit spørgsmål, var, at partiet Venstre ved sine fremmeste ordførere på området vendte sig imod de regler, som Thorkild Simonsen som indenrigsminister gennemførte med baggrund i en række af de transaktioner, der var foregået i Farum - og netop regler, der i og for sig ikke først og fremmest har til formål at lægge begrænsninger på det kommunale selvstyre, men er en beskyttelse af borgerne i forhold til, at et flertal eller en borgmester ikke kan bringe en kommune ud over kanten.
Venstre var så liberalistisk, så man sagde, det skal vi ikke blande os i.
Det var bare det, jeg godt ville have hr. Jens Rohde til at bekræfte.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Både til fru Marianne Jelved og til hr. Aage Frandsen
: Jeg skal overhovedet ikke afvise, at der er en række problemstillinger og problemer, som vi måske ad en eller anden vej kan løse.
Derfor sagde jeg også i min ordførertale, at det er vigtigt, at vi nu går ind med det, som jeg ved, at hr. Aage Frandsen ynder at kalde et åbent sind, og så ser på, hvilke veje vi kan betræde, men selvfølgelig stadig væk med respekt for det kommunale selvstyre, måske i forhold til øget mindretalsbeskyttelse, men også i forhold til gennemskuelighed.
Lad os se på det, og det er også det, der nu lægges op til fra indenrigsministerens side, også med det ekspertudvalg, som er sat i gang.
Og der vil vi naturligvis i enhver henseende være åbne for at se, hvor der kunne være nogle problemer.
Til hr. Ole Stavad om det spørgsmål, jeg blev stillet i
forrige omgang
: Det er korrekt, at Venstre var imod en række af de ting, som indgik i denne her lov og denne her bekendtgørelse, men den nuværende indenrigsminister har ikke haft til hensigt at afskaffe hele loven som sådan.
Men det, der er vigtigt, uanset diskussionen om, hvem der har stemt for hvad og hvornår, og hvordan tingene er forløbet, er jo, at uanset hvem man ellers er, så holder man sig selvfølgelig inden for lovens rammer i den enkelte kommune.
Det må jo være et utvetydigt og et selvfølgeligt krav, som man kan stille.
Så må jeg sige til fru Line Barfod: Jeg kan altså ikke svare på og svare for de afgørelser, man træffer i forbindelse med enkelte udliciteringer de forskellige steder, da jeg selvfølgelig ikke har kendskab til hverken udbudsmateriale eller de tilbud, som er afgivet.
Så det vil jeg ikke drages til ansvar for.
Marianne Jelved (RV), 2002-03-12:
Hr. Jens Rohde er jo fuldstændig klar over, at Det Radikale Venstre ikke har noget som helst imod udlicitering.
Vi synes, det er en god idé, at kommuner og andre har den mulighed.
Men det, der er problemet, sådan som sagen tegner lige nu,
er, at det har været meget vanskeligt selv for Indenrigsministeriet gennem årene at gennemskue Farums økonomi.
Herunder har det været vanskeligt for mindretallet i Farum Kommune, forlyder det.
En af baggrundene for det er begrundelsen om kontraktlige forhold og derfor behandlinger bag lukkede døre og derfor manglende mulighed for offentlig kontrol og indsigt.
Det store spørgsmål er jo: Hvordan bærer vi os ad med at have en effektiv udnyttelse af de offentlige ressourcer, samtidig med at der er gennemsigtighed og offentlig indsigt i de økonomiske transaktioner?
Der er nogle skismaer, som vi i fællesskab her i Folketinget burde være interesseret i at tage fat i.
Combussagen skal jeg bare nævne som et af eksemplerne, som hr. Jens Rohde ellers har brugt meget i andre sammenhænge.
Line Barfod (EL), 2002-03-12:
Jeg kan forstå på hr. Jens Rohde, at Venstre har et pragmatisk forhold til spørgsmålet om offentligt eller privat.
Så undrer det mig, hvorfor, som jeg nævnte i mit tidligere indlæg, man så nogle gange vælger de dyreste tilbud, når der udliciteres, bare for at sikre sig et privat tilbud frem for at vælge de billigste tilbud, som er de offentligt ansattes.
Så kan jeg ikke lade være med at undre mig over, hvorfor det kommunale selvstyre skal sættes ud af kraft, når det gælder om at sikre, at private virksomheder skal have mulighed for at komme ind på det marked, der i dag kun er kommunalt, og hvor vi ønsker at fastholde, at der skal være demokratisk kontrol.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-12:
Jeg tror heller ikke, at hr. Jens Rohde helt nåede at svare på hr. Ole Stavads spørgsmål eller hr. Ole Stavads konstatering, som man nu formentlig kan besvare med et: Ja, det, hr. Ole Stavad sagde, er rigtigt.
Det, jeg godt vil spørge om, er, om ikke hr. Jens Rohde ser en risiko ved, at det, hver eneste gang man udliciterer større og større områder og ikke mindst anvender princippet om at sælge og så derefter leje, så kommer uden for en række af de regler, som vi kender omkring det offentlige, ikke mindst indsigten, og at det kan være et problem for demokratiet.
Så til mindretallets muligheder.
Giver hr. Jens Rohde mig ikke ret i, at når man er et mindretal og bliver behandlet dårligt af flertallet, der støtter borgmesteren, og mindretallet klager til tilsynet og gør det gentagne gange, så kan det vel ikke forlanges, at man skal gøre ret meget mere.
Derfor må vi vel sige, at der er noget i vores system i øjeblikket, som ikke giver mindretallet den ret, som mindretallet skal have, når flertallet opfører sig, som de gør.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Først til fru Marianne Jelved: Jeg mener jo ikke som sådan, at udlicitering i sig selv og andre liberale måder at drive en kommune på nødvendigvis behøver at gøre, at hele systemet bliver uigennemskueligt.
Sådan behøver det ikke nødvendigvis at forholde sig.
Hvorvidt en kommune kan drives som en virksomhed eller ej, det afhænger jo lidt af, hvilken tilgang man har til det, og hvilke områder vi ser på.
Men når det drejer sig om udlicitering, så har det mig bekendt aldrig været radikal politik, at det var af det dårlige, for så har jeg i hvert fald misforstået den tidligere økonomiministers i øvrigt glimrende økonomiske oversigter fra tidligere tider.
Til hr. Søren Søndergaard om, hvorvidt privat eller offentligt er godt eller skidt: Det har jeg, og det har Venstre, og det har statsministeren
en meget pragmatisk holdning til.
Næ, problemet er, at man i hvert fald får den fornemmelse, at hos socialisterne og hos Enhedslisten er alt, hvad der er privat, skidt.
Og dét er den upragmatiske tilgang til det.
Og sådan har vi det ikke.
Vi har et meget pragmatisk forhold også til begrebet udlicitering.
Det er sund fornuft at spørge til pris, men hvorvidt det så er det offentlige eller det private, der skal tage sig af opgaverne, må fuldstændig afhænge af den kvalitet og den pris, som man skal vurdere på grundlag af. Så tror jeg, at jeg bliver nødt til at vente med at svare fru Line Barfod.
Det vil jeg gøre i næste omgang.
Marianne Jelved (RV), 2002-03-12:
Jeg er enig med hr. Jens Rohde i, at der bestemt er grund til at fastholde nogle af de positive ting, som Farum Kommune har bidraget med bl.a. på integrationsområdet, og hele holdningen til den opgave vil jeg også gerne kreditere Farums borgmester for.
Men når vi taler om det, vi så kalder Farumsagen, og liberal tankegang eller ikkeliberal tankegang, hvis jeg nu skal bevæge mig i sådan en neutral sprogbrug, så vil jeg gerne spørge hr. Jens Rohde om følgende: Når man har den forestilling, at den offentlige sektor, herunder en kommune, kan drives som en virksomhed - der er jo mange Venstrefolk, der har udtrykt sig på den måde gennem årenes løb, Farums borgmester, men også Venstrefolk, der sidder i Folketinget - giver det så ikke anledning til visse overvejelser om, hvad den retorik fører til, herunder af uigennemskuelige transaktioner, som jo er en del af problemet, så vidt det kan skønnes på nuværende tidspunkt?
Ole Stavad (S), 2002-03-12:
Og som hr. Rohde siger, er det jo ikke specielt Venstrepolitik eller liberalistisk politik at gøre det.
Næ, det kan hr. Jens Rohde måske have meget ret i, men kan hr. Jens Rohde ikke bekræfte, at Venstre, Danmarks Liberale Parti, argumenterede imod den lånebekendtgørelse, der bl.a. og ikke mindst var foranlediget af Farums arrangementer, og at den nuværende indenrigs- og sundhedsminister helt frem til, at Farumsagen dukkede op i den form, vi har set de sidste 5 uger, gav udtryk for, at den bekendtgørelse ville blive afskaffet, når der kom en ny regering?
Jeg har så glædet mig over, at statsministeren i et svar her i Folketinget har sagt, at det ikke er regeringens politik.
Det er jeg glad for.
Men det er altså en erkendelse, der er kommet, efter at Farumsagen er kommet til overfladen.
Line Barfod (EL), 2002-03-12:
Vi har efterhånden nogle gange her i Folketingssalen haft debatten om, hvad arbejde er, og for mig og de fleste andre, jeg møder rundtomkring i samfundet, er arbejde altså, når man bliver ansat på almindelige løn- og arbejdsvilkår.
Det, der er tale om i Farum Kommune, er tvangsaktivering, det er, at folk bliver sendt ud at arbejde, og hvis ikke de vil acceptere de arbejdsforhold, de bliver budt, så mister de deres kontanthjælp, og så har de ikke nogen penge til at købe mad for.
Det har intet at gøre med arbejde.
Uanset hvor mange, der roser modellen, så behøver den jo ikke at blive bedre, og det, der er problemet, er jo, at man ikke engang har ment, at man kunne være så stolt af modellen, så man har ladet nogen få indsigt i den.
Fagforeningen kan ikke få lov at komme til at tale med de aktiverede.
De må ikke komme inden for i produktionshuset.
Der er ikke nogen andre, der kan få indsigt i de aftaler, der er indgået.
Ikke engang de, der er tvangsaktiveret, kan selv få indsigt i de aftaler, der indgået med de private firmaer.
Det har været fremme i pressen masser af gange, men det har åbenbart ikke givet Venstre nogen anledning til at overveje, om det nu også blev ved med at være en mønsterkommune, man ville fremhæve.
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører om, hvorvidt det slet ikke giver anledning til betænkeligheder.
Jens Rohde (V), 2002-03-12:
Og samtlige publikationer - også fra den tidligere regering - har jo rost den indsats, der er blevet gjort på beskæftigelsesområdet.
Hvor man har fjernet folk fra den passive forsørgelse, hvor man har stillet rettigheder og pligter op og pligt til at udføre et arbejde for at modtage kontanthjælp.
Det er en model, som er blevet implementeret langt de fleste steder i landet, også i ikkeliberalistiske kommuner.
Om sale and lease back er et vildskud?
Der kan siges mange ting om sale and lease back-systemet, men det er nu engang sådan, at det jo ikke er ulovligt, man skal blot sørge for at holde sig inden for lovens rammer.
Det, der er problemet her, er jo, hvis man bruger af de deponerede midler i sådan en situation.
Så er det klart, at så skaber man en økonomisk situation, som kan være særdeles risikabel.
Med hensyn til mindretallets ansvar, at det kan være svært at påtage sig det ansvar, fordi det kan være vanskeligt at komme igennem, vil jeg i allerførste omgang sige, at det jo også handler om, at mindretallet så sørger for at sætte tingene på dagsordenen og måske ikke bruger nær så meget tid på at fortælle om problemet i pressen, men måske prøver at få tingene sat på dagsordenen. Men det er jo klart, at det jo er en af de ting, hvis der er en lære, man kan drage af det her, og nogle konsekvenser, man kan drage af det, som man skal se på i forhold til den ændring af styrelsesloven, som kommer i næste folketingssamling.
Så må jeg vente med at svare hr. Søren Søndergaard til næste omgang.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-12:
Nu handler liberalismen vel også i den venstreske model om, at man har den opfattelse, at privat er godt pr. definition, og stat er dårligt pr. definition.
Vi har jo set bøger fra ledende venstrepolitikere om minimalstat og den type ting.
Og fru Line Barfod gav jo i sit indlæg et par eksempler på, at man har valgt at privatisere og udlicitere, selv om det firma, man valgte, var dyrere end et kommunalt tilbud.
Men det, at man går over til privat, betyder jo også, at muligheden for aktindsigt, muligheden for borgernes indsigt, bliver dårligere, og er et af problemerne i Farum ikke, at mulighederne for at få indsigt i alle de ting, der er foregået, har været virkelig dårlige?
Og det er blevet understøttet af denne her model, hvor man lægger alt muligt væk fra kommunerne.
Line Barfod (EL), 2002-03-12:
Hr. Jens Rohde talte om, at det jo ikke var liberalismen, der var skyld i dårligdommene i Farum Kommune, og at man stadig kunne fremhæve Farum Kommune som et mønstereksempel, som andre kommuner kunne efterfølge, bl.a. omkring arbejdsløshed og integration.
Med hensyn til arbejdsløshed har jeg kigget på statistikken over arbejdsløsheden i Frederiksborg Amt fra februar 2001, og der kan man se, at på trods af, at man altså tvangsaktiverer kontanthjælpsmodtagerne, så er der f.eks. lavere ledighed i Allerød, Birkerød, Hørsholm, Skævinge, Slangerup, Stenløse og Ølstykke. Så det fører altså ikke automatisk en politik med sig, hvor flere kommer i arbejde, så derfor vil jeg gerne høre, hvor mønsteret er, når det gælder arbejdsløshed?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-03-12:
Jeg skal prøve at se mindre arrig ud, for jeg føler mig overhovedet ikke spor arrig.
Jeg kan til det sidste spørgsmål svare klart ja, det er Paris-principperne, som ligger til grund, og det vil fru Margrete Auken også kunne konstatere ved selvsyn, når hun får lejlighed til at læse lovforslaget.
Der er tale om uafhængighed med en forskningsmæssig synergieffekt og en administrativ effektiviseringsgevinst.
Det er det, der er lagt op til, det er det, der er sagt hele tiden.
Til hr. Jeppe Kofod: Socialdemokratiets bekymring for Danmarks udenrigspolitiske placering kan på baggrund af dagens debat ikke gøre et større indtryk på mig.
Ærlig talt føler jeg, at man er bagstræberisk.
Jeg synes ærlig talt ikke, det er noget, der gavner hverken Socialdemokratiets eller Danmarks placering udenrigspolitisk.
Jeg synes, det er lidt trist, at Socialdemokratiet vælger den tilgang til debatten, men det er deres valg.
Angående forløbet omkring det aftalegrundlag, der er indgået med Dansk Folkeparti, kan jeg sige, at vi har fundet en løsning, som er fremadrettet.
Der har på intet tidspunkt været tale om, at centeret skulle nedlægges.
Man har fremlagt en løsning, som efterlever alle principper om uafhængighed.
Det er man enige om.
Jeg synes ærlig talt, at det er en god udgang på det forløb, der har været.
Jeg håber, Socialdemokratiet på et tidspunkt vil sande, at det er rigtigt.
Margrete Auken (SF), 2002-03-12:
Nu er så at sige alt det, jeg kan høre i fru Pia Christmas-Møllers indlæg, skønt det er fremsat en anelse arrigt, forholdsvis betryggende.
Det er o.k., at man siger, at det sådan set var det, man sagde fra begyndelsen med sammenlægningen, og at det ikke skulle forstås på anden vis osv., sådan kan vi andre også få brug for en gang imellem at skulle redde os ud af en klemme, men det, som jeg ikke kan finde ud af, er, om fru Pia Christmas-Møller er klar over, hvor problematisk ordet »sammenlægning« faktisk er.
Hvis man går over i Paris-principperne, så er netop afhængigheden både økonomisk, personalemæssigt, administrativt osv. en meget, meget vigtig del, netop for at man ikke skal kunne blive kørt rundt med.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-12:
Jeg er nødt til at spørge De Konservatives ordfører om forløbet og bore lidt i det, for man så jo Dansk Folkepartis ordfører også i medierne sige, at man havde opfattet det forkert.
Man havde opfattet det anderledes i forhold til den finanslovaftale, man havde med regeringen.
Man havde opfattet det, som om Det Danske Center for Menneskerettigheder var nedlagt.
Man gik ud og sagde, at man opfattede det som et aftalebrud, og derfor fik man en genforhandling, hvor Nævnet for Etnisk Ligestilling blev nedlagt som resultat af den genforhandling, der var af finanslovforliget.
Derfor vil jeg bare spørge, for det første om det ikke er en utrolig ubehagelig måde at drive politik på, at man skal have noget på den måde, og for det andet om det ikke bekræfter én og omverdenen i, at det jo ikke kun er os i Socialdemokratiet, det er også Dansk Folkeparti og alle mulige andre, der opfattede det her, som regeringen spillede ud med, og den finanslovaftale med Dansk Folkeparti, som om Det Danske Center for Menneskerettigheder var nedlagt, i hvert fald i den form, vi kender det i dag.
Det kan godt være, der kunne komme en anden form.
Vi har ikke set nogen model på det, og derfor kunne vi ikke forholde os til det.
Den kommer jo givetvis senere i et lovforslag, men det er bare vigtigt at få understreget, at hele forløbet har været katastrofalt, og det er vi meget kede af.
Vi tror, det har skadet hele Danmarks omdømme, og vi tror, at det har skadet arbejdet for menneskerettigheder også her i Danmark.