runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Dansk Folkeparti kan godt bakke op omkring det dér med at give folk bedre adgang til naturoplevelser i den danske natur, og vi kan også godt se, at der er mange gode intentioner bag dette forslag.
Når vi ser tilbage på den forgangne uge, ser vi, at sådan et forslag egentlig er overflødigt, idet parterne jo sagtens selv kan finde ud af at lave frivillige aftaler, der gør, at den almindelige borger får bedre adgang til naturen.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti ønsker, at alle får en bedre mulighed for at få nogle gode naturoplevelser rundt om i Danmark.
Vi må igen sige: Det er utrolig ærgerligt, at hverken Socialdemokratiet, De Radikale eller SF ønsker at være med
til at støtte op omkring de nationalparker, de skovrejsningsprojekter og de naturgenopretningsprojekter, som bl.a. vi fra Dansk Folkeparti er med til at støtte ved at afsætte de 50 mio. kr. Man kan egentlig få den mistanke, at forslagsstillerne kun ønsker at komme med store ord, men når det kommer til at tage et medansvar, ja, så kniber det alligevel med at deltage.
Derfor er vi spændt på, hvordan forslagsstillerne stiller sig til den naturbeskyttelseslov, som vi skal have til behandling i folketingssamlingen 2003-04.
Dansk Folkeparti kan støtte hensigten i beslutningsforslaget, men ikke indholdet i beslutningsforslaget.
Dette forslag vil også give befolkningen den fulde ret
til at færdes på brakmarker, og jeg kan ikke forstille mig, at der er nogen, der er blevet nægtet at gå en tur ved åen eller på disse bræmmestykker eller på en brakmark, hvis det var det, man havde lyst til.
Det har aldrig skadet nogen at spørge om lov, inden man begynder at gå på de marker og bræmmestykker.
Der står også i beslutningsforslaget, at de danske skove skæmmes af skilte og bomme.
Jeg er nu ikke bekendt med, at det skulle være et stort problem, for allerede i dag har vi mange gode offentlige skove, hvor folk kan færdes frit, og der kender jeg ikke til problemet.
Dansk Folkeparti mener, at den bedre adgang til naturen skal ske med respekt for naturen og de vilde dyr, der lever i skoven.
Hvis det ikke var, fordi regeringen netop havde lavet sådan en frivillig aftale med en række organisationer, som giver befolkningen bedre mulighed for at bruge naturen til rekreative formål, ville jeg også opfordre regeringen til at tage nogle af de her ideer med i deres overvejelser.
Men nu forholder det sig imidlertid sådan, at mange af de gode intentioner, som er nævnt i beslutningsforslaget, allerede er udmøntet i en konkret aftale, en aftale, der er indgået på frivillig basis, hvilket vi i Dansk Folkeparti synes er en rigtig god ting i stedet for bare at trække lovgivningen ned over hovedet på de involverede personer.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Jeg mener, at fru Pernille Blach Hansen faktisk har opfattet det her ganske korrekt, for i mit første indlæg startede jeg med at sige, at det, der er forskellen på Socialdemokratiets politik og Venstres politik, er, at vi går ind for frivillige aftaler.
Så det er rigtigt, ganske rigtigt, at vi går ind for frivillige aftaler, og det er den måde, vi gerne vil bygge vores naturpolitik og adgangspolitik op på, så det er helt korrekt.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Hvis ikke jeg efterfølgende bliver modsagt af hr. Eyvind Vesselbo, vil jeg tillade mig at konkludere, at det betyder, at Venstre ikke vil give folk adgang til at gå på bræmmerne, ikke ønsker, at én gang offentlig skov altid skal have fuld adgang for befolkningen, og ikke ønsker, at man skal gå med sine børn langs en sti i en privat skov og plukke anemoner i skovbunden, men at det skal være op til en frivillig aftale.
Hvis der er noget, jeg har misforstået, må hr. Eyvind Vesselbo meget gerne korrigere det.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Jeg synes simpelt hen, det er meget for stærkt, at hr. Dohrmann går herop under en debat, der handler om adgang til naturen, og meddeler befolkningen, at oppositionspartierne ikke vil være med til at skabe naturområder; noget, vi har haft en 3 timer lang debat om under et andet punkt på dagsordenen.
Det kan jo være, at der er nogle, der ikke har haft mulighed for at se den debat, og som så kunne gå hen og tro, at hr. Dohrmanns oplysninger om, at oppositionen ikke ønsker at støtte naturområder, var korrekte, hvad de jo naturligvis ikke er, eftersom det var det vitterlige vås, hr. Dohrmann fremkom med.
Jeg synes bare, det er for stærkt at bruge en ordførertale til at fremkomme med sådanne påstande om forhold, der overhovedet ikke vedrører den her sag, og som tilmed er forkerte.
Helle Sjelle (KF), 2002-11-22:
For os i Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at danskerne har rige muligheder for at nyde den skønne natur, som vi heldigvis har her i Danmark, men det er også vigtigt, at det sker i lyset af respekt for naturen og naturens ejere.
Vi kan ikke støtte Socialdemokratiets beslutningsforslag om bedre adgang til naturen.
Forslaget opfordrer regeringen til at fremsætte lovforslag og foretage de nødvendige ændringer af administrative forskrifter, der sikrer befolkningen bedre adgang til naturen.
Vi kan simpelt hen ikke støtte det, fordi vi mener, at den frivillige aftale, som ministeren for kort tid siden har indgået med jordbrugernes organisationer, Dansk Skovforening, Danmarks Naturfredningsforening og Friluftsrådet, er bedre.
Det er en aftale, der indebærer en række forbedringer af forholdene omkring borgernes adgang til og færdsel i naturen, men det er også en aftale, der bygger på dialog, frivillighed, respekten for den private ejendomsret mellem brugere og ejere af naturområdet.
Det er principper, som vi er store tilhængere af i Det Konservative Folkeparti.
Jeg håber, at den indgåede aftale kan være med til at danne et fornuftigt grundlag for en senere revision af naturbeskyttelsesloven.
Helga Moos (V), 2002-11-22:
Enhedslisten foreslår, at vi skal forlænge moratoriet, indtil tre ting er opfyldt: Genmodificerede organismer må ikke kunne spredes til andre marker eller vilde planter, der skal være fuldt producentansvar for eventuelle skader, og der skal være mærkning af kød, mælk og æg, hvis dyrene er fodret med GMO-foder.
Det er sådan, at moratoriet udgøres af et blokerende mindretal.
Det vil sige, at Danmark kun er herre over sin egen indstilling.
Vi kan ikke bestemme over de andre lande i det mindretal.
Vi har hele tiden sagt, at vi ikke stemmer for tilladelser til udsætning af GMO, før udsætningsdirektivet og direktivet for sporbarhed og mærkning er på plads.
Udsætningsdirektivet er på plads, mens vi stadig arbejder med direktivet om sporbarhed og mærkning.
Med hensyn til spredning til vilde planter ligger det i godkendelsesproceduren i udsætningsdirektivet, at en organisme ikke kan godkendes, hvis den ændrer den vilde flora og fauna, så det er der taget højde for.
Med hensyn til nulspredning mener vi ikke, det er realistisk.
GMO er kommet for at blive, og selv Greenpeace accepterer grænseværdier i stedet for nulværdier.
Med hensyn til producentansvar arbejder vi på at få GMO-forhold ind i direktivet for miljøansvar.
Når det gælder GMO, tegner der sig et tydeligere og tydeligere billede af, at GMO er en fordel for verdens befolkning.
Og ser man på, hvem der tillader forsøgsudsætninger, er det sådan, at snart sagt alle verdens lande er med. Tag majs f.eks. Foruden de 11 EU-lande har der været forsøgsudsætninger i Japan, New Zealand, Brasilien, Mexico, Chile, Egypten, Philippinerne, Indonesien og Ukraine, så GMO er altså kommet for at blive.
Det dyrkede GMO-areal er steget fra 1,7 millioner ha i 1996 til over 52 millioner ha i 2001, så det kunne da tyde på, at GMO vitterlig er en fordel, hvilket også kan bevises.
For år 2000 er der beregnet en reduktion af pesticidforbruget
på over 22 millioner kg, og samtidig har man dyrket betydelig mere pr. hektar.
Værdien af merudbyttet ligger tæt på 1,5 mia. dollar, altså over 10 mia. kr., beregnet på et areal på omkring 34 millioner ha.
Det bliver afgrøder, der kan udnytte jordens næringsstoffer bedre, afgrøder, der kan klare tørke, kulde og salt, sygdomsresistente planter og planter, som har et bedre indhold af næringsstoffer, vitaminer og proteiner og er fri for toksiner.
Især den tredje verden har brug for den type planter, og de burde for længst være kommet.
Læser man rapporten om sameksistens, er det tydeligt, at man godt kan indføre GMO og alligevel dyrke både økologisk og konventionelt.
Vi kan faktisk opretholde sortsrenhed på byg og hvede, selv om de forskellige sorter dyrkes tæt i Danmark.
På forskningsområdet sakker vi nu for alvor bagud.
Lad os nu få mærkningen på plads.
Jeg glæder mig til, at jeg kan lægge GMO-produkter i min indkøbskurv til gavn for miljøet og til gavn for min sundhed.
Jeg spiser gerne virusresistent papaya eller produkter med reduceret toksinindhold.
Vi kan ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag, for verden har brug for et højudbyttelandbrug.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Tak, formand.
Det er blot for, at der ikke skal være en diskussion om formaliteterne i EU-forholdene, for jeg er meget vel klar over, og det vil jeg gerne bekræfte over for ministeren, at en vedtagelse af det her beslutningsforslag ville indebære, at den danske regering skulle arbejde for en ny erklæring og en ny udformning af moratoriet.
Det er jeg meget vel klar over.
Vi behøver ikke at tage en debat om, hvorvidt det er konsekvensen eller ej.
Vi er enige om, at det ville være konsekvensen, og det er så det, vi mener, der er nødvendigt, og som vi gerne vil forsøge på at skabe politisk opbakning omkring.
Det vil jeg så vende tilbage til hele indholdet i, men det er blot for at bekræfte over for ministeren, at det er vi ikke uenige om.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Tak til ministeren for svaret om stierne.
Men så har jeg et supplerende spørgsmål, for så ved jeg ikke, om det så betyder, at beboerne i Holløse kan glæde sig over, at de får lov til at beholde deres sti, hvis situationen nu er den, at man så måske får et regelsæt.
Jeg er glad for, hvis det bliver tilfældet, at vi også lovgivningsmæssigt kommer ind og giver amtskommunen et ansvar.
Det må vi så kigge på.
Det har vi andre jo ikke haft mulighed for.
Vi er jo ikke blevet inddraget i de drøftelser, men det må vi så se på. Men risikerer vi så ikke, at der nu bliver en periode, hvor der vil blive nedlagt et massivt stort antal stier, fordi folk jo nu kan høre, at der kommer nogle regler?
Og så kunne man jo godt forestille sig, at der sad en og anden og overvejede, om det så ikke nu var det med at få fat i traktoren og så se at komme ud på marken og få pløjet væk, hvad der var af stier, for nu kommer ministeren snart og laver nogle regler.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Det er åbenbart ministeren meget magtpåliggende at lade, som om det er regeringen, der selv har fundet på de her initiativer på naturområdet.
Lad så det være, det har regeringen da lov til at synes.
Derfor bærer ministerens redegørelse jo også præg af lidt hastværk.
Det kunne jo godt være, det er det, der har lagt kimen til, at der nu kommer nogle adgangsregler, men som sagt synes vi da, det er positivt, at vi kan hjælpe med at rykke regeringen små skridt i den rigtige retning.
Vi så gerne, at det var noget mere.
Men lidt har jo også ret, ikke mindst når vi snakker om denne regering og miljøområdet.
Så vil jeg gerne spørge til et konkret punkt, for nu kan jeg forstå, at selv om der står her, at der agtes fremsat regler, er det kun noget af det, der er regler.
Derfor vil jeg gerne spørge til det, der er punkt 6 i aftalen om at øge befolkningens adgang til de private skove: Er det en del af den frivillige aftale, sådan at det kommer helt an på den enkelte skovejer, om de danske børn må få lov til at plukke anemoner i skovbunden?
For det synes jeg da ikke er særlig progressivt.
Var det ikke noget, man sagtens kunne lave
regler om?
Det er jo et forslag, som et enigt Adgangsudvalg har anbefalet.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-22:
Til fru Pernille Blach Hansen, som har påpeget, at gårdene altid ligger langt væk fra åløb og vandløb, kan jeg da oplyse, at sådan forholder det sig nu ikke overalt i landet.
Der er faktisk nogle, der har dyrkningsfri bræmmer i deres have, og det ville da være utilstedeligt, hvis vi ad lovgivningens vej tillod folk sådan uden videre at gå igennem folks baghaver.
Det er derfor, vi mener, at der i det forslag, der er fremsat her, er lagt alt for stor vægt på regelsæt, offentlig adgang til private naturarealer.
Vi er enige med miljøministeren i, at adgang til private naturarealer skal tage udgangspunkt i frivillighed frem for i regeltvang.
Det er glædeligt, at det er lykkedes regeringen at indgå en aftale, som alle parter kan være tilfredse med.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Vi synes i Enhedslisten, at det er et glimrende forslag, Socialdemokratiet har fremsat.
Vi har jo i Enhedslisten det udgangspunkt, at naturen er vores fælles ejendom.
Men under alle omstændigheder skal den være tilgængelig for os alle sammen, og det er jo det, forslaget går ud på at sikre. Realiteten er jo, at naturen ejes af en stadig mindre kreds af mennesker i dette land.
Denne kreds af mennesker, der ejer naturen, er jo mennesker - helt ind i regeringen er der mennesker, der ejer naturen - som ikke altid er indstillet på at dele den med os andre, som ikke ejer noget jord.
Når der bliver færre og færre ejere og flere og flere områder, der bliver underkastet en skrappere kommerciel drift, vil det blive vanskeligere og vanskeligere for almindelige danskere at få en rimelig adgang til naturen og især at få mulighed for fra deres nærområde, der, hvor de bor, at komme ud i naturen, komme sikkert til skole f.eks. eller i det hele taget få de rekreative værdier, som naturen også skal give os, i vores nærområde.
Det kan også blive et problem, hvis man om sommeren gerne vil ud og have en havbad, at stranden så er spærret af osv.
Vi har ikke i Enhedslisten det synspunkt, at fordi man er født med en sølvske i munden, skal man også have det særlige privilegium at kunne holde andre mennesker ude og væk fra de fælles værdier, som i virkeligheden tilhører os alle i samfundet.
Derfor er vi meget varme tilhængere af Socialdemokratiets forslag.
Vi vil endda godt overveje at gå videre, men det bør i hvert fald være det minimum, der skal gennemføres.
Der har været nævnt forskellige eksempler, og ministeren har været inde på, at man kan lave frivillige aftaler.
Problemet er jo, at frivillige aftaler kun er gode, hvis det er sådan, at de parter, der skal indgå dem, på forhånd har en positiv indstilling, og når vi ved, at det i en lang række tilfælde ikke er sådan virkeligheden er, må vi jo desværre nok se i øjnene, at frivillige aftaler ikke fører til et resultat.
Jeg fik tilsendt et lille eksempel fra Glumsø Ugeblad, som udkom i går. Ministeren kender sikkert ikke sagen, men det illustrerer problemet omkring frivillige aftaler.
Der er en lille by, der hedder Holløse, og der har man haft det sådan, at skolebørnene kunne gå hen over en mark, hvor der har været en sti.
Den sti er jo fuldt lovlig, men den er altså blevet pløjet væk.
Der ved jeg ikke, hvad ministeren så vil sige til de mennesker i Holløse, for ministerens frivillige aftaler hjælper, så vidt jeg kan se, ikke de mennesker noget som helst.
Derfor er jeg bange for, at jeg må sige til ministeren, at frivillige aftaler kun er gode, hvis de mennesker, der skal indgå i dem, møder med en positiv holdning.
Vi er bestemt ikke modstandere af frivillige aftaler, men vi må bare konstatere, at lige netop på det her område, vil der være brug for en regulering, hvis man f.eks. skal sikre, at de skolebørn i Holløse stadig væk kan gå sikkert til deres skole.
Det ved jeg så ikke hvordan ministeren vil sikre.
Så det håber jeg at få et svar på.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Jeg vil også gerne sige tak til forslagsstillerne for at have bragt Adgangsudvalgets arbejde i erindring.
For Det Radikale Venstre er det meget vigtigt at være med til at sikre, at borgerne får så god adgang til naturen som overhovedet muligt.
Det, at man har adgang til naturen, er afgørende for éns eget velbefindende, men det er også afgørende for at skabe den naturlige forståelse for, at natur er noget, der skal værnes om, og ikke bare noget, der klarer sig selv. Spørgsmålet er så, om det her forslag rent faktisk sikrer, at alle mennesker får bedre adgang til naturen, og der synes jeg måske nok, at man kunne have lagt lidt mere vægt på, at der er nogle mennesker, som ikke umiddelbart har adgang til naturen, og her tænker jeg selvfølgelig på de handicappede.
Der er taget en række initiativer i løbet af årene med henblik på at sikre, at f.eks. synshandicappede og kørestolsbrugere kan komme ud i naturen og få glæde af den, men slet ikke i det omfang, som et velfærdssamfund kunne sikre.
Derfor synes jeg, at når vi arbejder med så omfattende et forslag som det her, ville det have været udmærket, hvis der også var nogle ideer til, hvad vi kan gøre for, at det rent faktisk bliver sådan, at alle mennesker kan gøre brug af naturen.
Som udgangspunkt er Det Radikale Venstre enig i mange af de ideer, der er i beslutningsforslaget.
Jeg vil sige det på den måde, at det har vi brug for at overveje noget nøjere og diskutere noget nøjere.
Bl.a. synes vi, at vi lige skal overveje, hvordan reglerne for adgang til private skove skal udvides.
Jeg synes, det er vigtigt at være opmærksom på, at økonomien i de private skove for øjeblikket er elendig, og det gælder såmænd også de offentlige skove, i al fald de offentlige skove, hvor der er tale om en eller anden form for erhvervsvirksomhed.
Af den grund skal man måske tænke sig lidt om, inden man begynder at pålægge skoverhvervet nye krav. Men summa summarum: Vi synes, det her er gode takter, og vi støtter meget gerne op om ideerne og deltager i det videre arbejde.
Jeg synes også, vi skal bruge noget tid til at sammenligne det her beslutningsforslag og ideerne i det med den frivillige aftale, der er indgået.
Jeg er enig med de ordførere, der har været inde på vigtigheden af de frivillige aftaler.
Selvfølgelig er det også afgørende at forsøge at støtte op om både private lodsejeres og brugernes frivillige aftaler, fordi det alt andet lige selvfølgelig styrker engagementet, frem for at det bare er forslag, der kommer ovenfra.
Men hvis nu lovgivningsmagten og det civile samfund så at sige kan understøtte hinanden i den her proces, så synes jeg, vældig meget er nået.
Der kan man så sige: Her ligger der et forslag til, hvad beslutningstagerne kan gøre, og samtidig er der indgået en frivillig aftale.
De to ting tror jeg sagtens kan gå op i en højere enhed.
Så tak for forslaget, vi er som sagt positive.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg kan forstå, at Venstre ikke ønsker at komme i en diskussion om konkrete områder.
Uanset om der er den her aftale eller ej beder jeg Venstres ordfører forklare, hvad holdningen er i Venstres folketingsgruppe.
Ønsker man, at der gives fri adgang for befolkningen til de dyrkningsfrie bræmmer?
Ønsker man, at der til offentlig skov, selv om den sælges, stadig væk gives fuld adgang for befolkningen?
Er det noget, Venstre går ind for, ja eller nej?
Det står jo her i beslutningsforslaget, så det kan da ikke komme bag på hr. Eyvind Vesselbo, at det er noget, Socialdemokratiet interesserer sig for.
Det andet, jeg gerne vil spørge om, er den aftale, som så tilsyneladende er lavet.
Der står her, at jordbrugsorganisationerne skal opfordre medlemmerne til, at der gives yderligere adgang i de private skove.
Betyder det, at man bare gør sådan det første år, og derefter bliver det til lov, at der skal være mere adgang i skovene?
Eller betyder det, at vi endnu en gang ser en frivillig aftale, som folk som finansministeren kan gøre, hvad man vil med?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
I modsætning til mange andre respekterer vi, at der er nedsat nogle arbejdsgrupper, som skal komme og fortælle os, hvordan det egentlig ser ud, og hvilke forslag de har på området.
Med hensyn til at komme med nogle beslutninger, inden man ved, hvad det egentlig er, vi snakker om, tror jeg faktisk kun, der er De Radikale, Socialdemokratiet og SF, der kan komme med en hel masse konklusioner på forhånd.
Vi mener, vi skal have den faktuelle baggrundsviden, inden det kan besluttes, hvad der skal gøres helt konkret, så derfor mener vi selvfølgelig også, at vi da også skal indbydes til aftaleforhandlingerne. Men skulle vi lægge alle guldkornene på bordet og sige: Nu kan I andre høste al æren?
Nej, nej.
De Radikale har haft muligheden, den tidligere regering har haft muligheden, og derfor mener vi, det er rimeligt, at vi også kommer med til forhandlingerne.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-11-22:
Jeg vil med det samme sige, at jeg ikke går ind i debatten på det her tidspunkt; det får jeg jo rig lejlighed til lidt senere.
Det er kun, fordi jeg er blevet spurgt direkte af et folketingsmedlem, om jeg vil bekræfte eller afkræfte en oplysning, der har været i Berlingske Tidende - jeg husker ikke datoen - og hvoraf det fremgår, at der findes et notat fra 1996 om habitatområderne.
Jeg kan bare sige i den forbindelse, at jeg var lige så overrasket, for jeg kender ikke notatet fra 1996.
Jeg har så spurgt, om der foreligger et sådant notat, og man kan kalde det notat eller ej, men det er sandt, at der ligger et stykke papir fra 1996, og hvis Folketinget gerne vil have det, skal jeg gerne oversende det.
Om det er et notat eller et skrift - man kan kalde det, hvad man vil - jeg har ikke kendskab til det, men har fået at vide, at der fra 1996 ligger nogle overslag eller beregninger for, hvad det måtte koste på habitatområdet. Dette kun sagt for, at Folketinget selvfølgelig skal have den oplysning, når de debatterer, og jeg oversender det gerne.
Det tror jeg er svar på det spørgsmål, hr. Jørn Dohrmann stillede mig.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg tror egentlig, at målet om at rejse noget mere skov i Danmark er et mål, vi deler i Folketinget.
Vi vil meget gerne have specielt noget bynær skov, så folk, der bor i byen, har mulighed for at komme ud i skoven.
Men hr. Eyvind Vesselbo bragte diskussionen om skov ind i billedet, og derfor følte jeg anledning til at påpege, at det jo netop var hr. Eyvind Vesselbo, der på et tidligere tidspunkt har foreslået, at folk skulle have lov til at bo inde i skoven; der skulle være byggegrunde, parcelhuse.
Det er ikke den slags skov, Socialdemokratiet ønsker at rejse.
Vi ønsker naturskov, hvor man ikke skal gå rundt i et parcelhuskvarter med gadelygter osv. - asfalterede veje inde i skoven.
Derfor synes jeg, det er vigtigt i en sådan debat også at påpege, at det her handler om natur, det handler om skov, som vi kender det, og ikke skov på den måde, som Venstre tidligere har talt for det.
Gudrun Laub (V), 2002-11-22:
Jeg er noget forundret over, at fru Pernille Blach Hansen i denne her debat om skovrejsning gør det til et spørgsmål om, hvorvidt Venstre vil have flere folk til at bo i skovene.
Så vidt jeg har forstået det her, drejer det sig om at få rejst flere skove, og det er selvfølgelig, fordi der er mange mennesker, der gerne vil bo i nærheden af skov, fordi det er dejligt at bo i nærheden af naturen, og når nu regeringen gør noget for at få udvidet skovrejsningen, synes jeg da kun, det er positivt, og har lidt svært ved at forstå, hvorfor det pludselig gøres til noget negativt.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Så vil jeg gerne for tredje gang henvise til den sætning, som Miljøministeriet og ministeren har skrevet til Miljøudvalget i bilag 1009.
Her står, at BO-tallene - altså budgetoverslagsårene, budgettallene for de kommende år - på den nu foreliggende finanslov 2003 vurderes at give en realistisk beskrivelse af udvikling i Miljøministeriets budgetrammer i de kommende år.
Der må således forventes et fald i Miljøministeriets samlede bevillingsramme i størrelsesordenen 20 pct. for 2002 til 2006.
Det er jo ikke mig, der har fundet på, at de her tal ligger fast.
Det har Miljøministeriet selv oplyst.
Og hvis ikke de partier, der har været med til at lave naturforliget, er klar over det, så synes jeg, de har et problem.