runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-04:
Hvis man gjorde det lille tankeeksperiment, at indenrigsministeren var borgmester - det er klart, at hvis indenrigsministeren var borgmester, så ville kommunen selvfølgelig blive ledet på en dygtig og sparsommelig måde - og regeringen så kom med nogle ideer om, at der skulle etableres de og de ting.
Det synes jeg ville være interessant at høre indenrigsministerens kommentar til.
Jeg er næsten sikker på, at indenrigsministeren kan gætte min holdning til forslaget.
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-04:
Jeg har været meget glad ved at høre de stærke bemærkninger om det kommunale selvstyre, som er kommet frem her.
I særlig grad har jeg hæftet mig ved fru Else Winther Andersens indlæg om det kommunale selvstyre, og det kan fru Else Winther Andersen sikkert også godt forstå, når jeg kender fortiden.
Men ellers må jeg sige, at man ikke har hæftet sig så meget ved, at der i det her forslag også ligger et forslag om at standse den afgift, man har på de 10 pct. ved det skrå skatteloft, som helt klart har udviklet sig lidt mere uretfærdigt i forhold til kommunerne, end jeg tror man havde anet, da man vedtog det.
Så kan jeg selvfølgelig godt tælle stemmer og sige, at der er jo ikke stor begejstring for at få det forslag, der hedder de 25 pct., vedtaget.
Det skal man ikke høre på debatten her ret længe for at vide.
Men som min ordfører sagde, og som også andre har sagt, håber vi, at vi ved de forhandlinger, vi har med Kommunernes Landsforening og med Amtsrådsforeningen, måske helt kan undgå at lave det på den måde.
Jeg går ud fra, at alle her har en interesse i, at der bliver en afdæmpet vækst i den offentlige sektor.
Det er faktisk det, hele den pakke angår. Jeg har hæftet mig ved, at man hele tiden siger, at regeringen har forlangt og krævet.
Jeg ved godt, der er mange, der har stillet store krav til kommunerne.
Nu er jeg altså også den, der godt kan lide, at kommunernes selvstyre bestemmer i al fald i et vist omfang, hvor meget de vil, og derfor er der selvfølgelig også mange, der har fået bestemt, hvor høj deres skat skal være. Jeg skylder også at gøre opmærksom på, at ingen har hæftet sig ved, at man har en indtægtskilde mere, som ingen har tænkt sig at røre ved.
Det er nemlig grundskatterne.
De skal være 6 promille, og de må højst være 24 promille for primærkommuner.
Den samme mulighed har amtskommunerne jo ikke, hvor det er fastlåst på 10.
Jeg synes, man skal hæfte sig ved det også.
Men ellers må jeg sige, at de bemærkninger, der er faldet om forslaget, selvfølgelig vil indgå i det, vi skal drøfte.
Og det er jo velkendt, at de kommunale organisationer ikke har udvist en større begejstring, end et flertal i Folketinget har.
Derfor er det interessant, hvad vi kan nå inden for de næste ti dage, men jeg er overbevist om, at kreativiteten og opfindsomheden hos os, der forhandler fra statens side, skal blive meget stor.
Jeg håber til gengæld også
, at de, som vi forhandler med, vil udvise det samme, så vi kan nå et resultat.
Det er i al fald ikke godt, som det er sket i flere år, specielt for amtskommunerne, at skatterne faktisk er steget meget og har forrykket hele vores skattesystem.
Det er vi nødt til at sige.
i al fald hvis man vil have den balance i det.
Det har jo ramt netop de dårligst stillede.
De er kommet til at betale denne afgift fuldt ud, hvorimod de bedre stillede slap fuldstændig, ja, somme tider tjente de på en skatteforhøjelse.
Jeg har ikke flere kommentarer ud over at sige, at jeg vil love at udvise kreativitet sammen med det, jeg ellers skal gøre, for at løse det her problem.
Karen Jespersen (V), 1998-06-04:
Forslaget her er stillet af Enhedslisten, og det går ud på, at det aktstykke, der er fremsendt til Finansudvalget, skal trækkes tilbage.
Der er, så vidt jeg kan se, ikke nogen begrundelse for, hvorfor det aktstykke skal trækkes tilbage,
det aktstykke, der drejer sig om at bruge 225 mio. kr. til forbedring af forholdene for ældre.
Baggrunden for aktstykket er en aftale mellem regeringen og SF fra efteråret 1997 om at anvende i alt 250 mio. kr. på finansloven for 1998.
I forbindelse med den blev det aftalt, at udmøntningen af bevillingen skulle forelægges for Finansudvalget, og det skete den 5. maj i år.
Hele ideen bag forslaget er jo at få en bedre hjemmehjælp, og der er i aktstykket også opstillet nogle klare mål, der går ud på, at der skal anvendes mere af hjemmehjælpernes tid hos de ældre, at der ikke skal være aflysninger og forskellige andre mål for, hvad en god hjemmehjælp vil sige.
Der er også skitseret nogle midler, nogle veje til at opnå de mål: et bedre arbejdsmiljø, flere valgmuligheder, bedre styring osv.
Ideen er så, at kommunerne skal søge om at få del i de penge, hvis de kan sandsynliggøre, at de gennem en omstilling er i stand til at nå nogle af de mål for en bedre hjemmehjælp, som regeringen har opstillet.
Og der er faktisk stor interesse for det her ude omkring i kommunerne.
Socialministeriet får mange henvendelser fra kommuner, der er meget interesseret i denne her omstilling, bl.a. fordi det ligger i forlængelse af noget, der faktisk har fungeret i nogle år, men med betydelig mindre beløb, hvor vi kan se, at ved at sætte ind på nogle af de måder, der bliver skitseret i aktstykket, kan vi bevæge os i retning af en langt bedre udnyttelse af de penge, vi bruger til hjemmehjælp til gavn og glæde for de ældre. Så jeg kan ikke støtte forslaget, men håber på, at aktstykket hurtigt kan komme til at fungere.
Anders Samuelsen (RV), 1998-06-04:
Regeringen og SF blev i efteråret 1997 enige om, at der skulle anvendes 225 mio. kr. til forbedring af hjemmehjælpen for ældre, og da Det Radikale Venstre ser positivt på at forbedre forholdene for de ældre, kan vi ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag om at trække aktstykket tilbage.
På vegne af Det Radikale Venstre skal jeg understrege, at vi støtter de positive krav, der stilles til de kommuner, der ønsker at søge om støtte til initiativer på området.
Som eksempler på nogle af disse krav kan jeg nævne, at der skal arbejdes med nedbringelse af sygefraværet, og at der kan arbejdes med at indføre valgmuligheder for de ældre - altså krav, som kan gøre indsatsen og dermed serviceniveauet bedre. Endelig skal jeg understrege, at vi i Det Radikale Venstre ikke ser noget odiøst i, at der åbnes mulighed for, at der kan vælges mellem forskellige leverandører, og at man, hvis man ikke er tilfreds med den leverede service, kan vælge at skifte til en anden leverandør.
Det er absolut gode og positive tiltag, som vi fra et socialliberalt synspunkt kan støtte.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Det er hård kost at få at vide, at der ikke er nogen begrundelse for det forslag, man har fremsat, og derfor er jeg selvfølgelig nødt til lige at trække det frem, så socialministeren er klar over det.
Begrundelsen er, at der er forskel på den aftale, der blev lavet mellem regeringen og SF, og det, der står i aktstykket, for i aftalen mellem regeringen og SF står der intet om, at de her penge skal gå til at fremme frit valg af leverandør.
Der står kun, at man skal gøre nogle af de andre ting for at forøge kvaliteten, men ikke noget om, at der også skal være mulighed for at vælge forskellige leverandører
, at det er en særlig ting, der kan udløse tilskud.
Og det er selvfølgelig den dér tilskyndelse til privatisering, vi ikke synes vi bare uden videre vil lade gå igennem i Finansudvalget.
Jørn Pedersen (S), 1998-06-04:
I Socialdemokratiet vedstår vi naturligvis, at vi i forbindelse med sidste års finanslovforhandlinger lavede en aftale gående på, at hjemmehjælpen skulle forbedres.
Det er en aftale, der er blevet forhandlet på plads, og som har, som det også fremgik af aftalen, udmøntet sig i et aktstykke.
Jeg synes faktisk, det er en dårlig tjeneste, Enhedslisten gør sagen her ved at sige, at nu skal aktstykket trækkes tilbage.
I aktstykket er der jo formuleret forskellige muligheder, som kommunerne kan søge på, og der er ingen tvivl om, at der er stort behov for pengene ude omkring i landets kommuner.
Så jeg synes faktisk ikke, Enhedslisten ved at fremsætte det her beslutningsforslag gør sagen nogen særlig stor tjeneste.
Jeg hørte godt, hvad Enhedslistens ordfører sagde,
og jeg forstod, at det var af ideologiske grunde, det her beslutningsforslag var fremsat, og det er jo fair nok i en politisk forsamling.
Men jeg synes bare, at når man også understreger i beslutningsforslaget, at man har stemt for de 250 mio. kr., er det mærkværdigt, at man siger: Jamen så vil vi for øvrigt ikke være med til, at det her aktstykke kommer til at fungere, eller vi vil i hvert tilfælde forsinke det.
Det synes jeg er en dårlig tjeneste at gøre landets hjemmehjælpsmodtagere.
Men jeg kan se, at Enhedslistens ordfører også har en forklaring på det.
Jeg skylder så at sige, at Socialdemokratiet naturligvis stemmer imod beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Enhedslisten stillede faktisk i finanslovdebatten det forslag, at der skulle indgå en forbedring af hjemmehjælpen.
I aftalen mellem regeringen og SF står der intet om, at det er særlig godt for kvalitetsudviklingen, at man vil privatisere den praktiske hjælp til ældre.
Det er begrundelsen.
Jeg havde faktisk troet, at Socialdemokratiet grundlæggende var imod.
Selv om jeg godt ved, at man vedtog det i den nye lov om social service, så troede jeg faktisk, Socialdemokratiet syntes, at det var en lidt skidt idé med al den privatisering af hjemmehjælpen.
Jørn Pedersen (S), 1998-06-04:
Nu er vi kommet til det punkt, hvor bekendelserne skal frem, og jeg er da nødt til at bekende, at det her aktstykke er kommet frem på baggrund af forhandlinger mellem de parter, der indgik aftalen - også SF - så der er ikke noget som helst fordækt i den måde, det her er foregået på.
Parterne har været placeret omkring bordet, har diskuteret: Hvordan kan vi gøre det?
Hvilke muligheder har vi?
Og det er så det, vi ser resultatet af i det her aktstykke.
Der er intet som helst underligt i det.
Der er ingen af parterne, der er tvunget til bordet.
Der er ingen, der har lagt bånd på andre for at få det her resultat frem.
Det var den række af muligheder, man mente kunne være fornuftige, og som man kunne benytte sig af, sådan at der var noget for kommunerne at søge ind på.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Jeg har ikke et sekund antydet, at noget her skulle være fordægtigt.
Jeg har bare sagt, at jeg synes, det er underligt, at vi i Folketinget i forbindelse med behandlingen af finansloven bevilger 250 mio. kr. til at forbedre kvaliteten af hjemmehjælpen, og når det så dukker op i Finansudvalget, er der kommet et nyt element ind, nemlig at man også ønsker at fremme privatiseringen.
Det synes jeg sådan set er vigtigt nok at få frem, og det er ikke bare noget, der foregår i Finansudvalget.
Else Winther Andersen (V), 1998-06-04:
Da Venstres ordfører, hr. Erik Larsen, ikke kan være til stede, skal jeg læse hans tale op.
Venstre kan ikke støtte det forslag, der her er til behandling.
Venstre har ikke lod eller del i den aftale om at anvende de 225 mio. kr. til initiativer for at forbedre indsatsen på ældreområdet, men vi tilslutter os i Venstre i høj grad bestræbelserne på at sikre en højere kvalitet i hjemmehjælpen, så de ældre kan sikres en bedre hjælp i fremtiden.
Der skal simpelt hen styres imod, at flere af de mange penge, kommunerne bruger på området, kommer de ældre til gode.
Kristen Touborg (SF), 1998-06-04:
Da SF's ordfører, hr. Jes Lunde, ikke har mulighed for at være til stede i salen i øjeblikket, har jeg lovet at fremføre SF's synspunkter.
Muligheden for at vælge mellem flere leverandører, som Enhedslisten skælder så meget ud over, ligger allerede i den sociale servicelov, som SF har stemt for.
Vi tager derfor afslappet på kritikken og synes i stedet for, Enhedslisten skulle tænke over, om det er klogt at være det parti, der forsinker forbedringerne i hjemmehjælpen.
Det synes vi Enhedslisten skulle tænke nøje over.
Vi vil stemme imod beslutningsforslaget, så vi hurtigst muligt kan få pengene ud til kommunerne til gavn for befolkningen og til forbedring af hjemmeplejen.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Det er jo det, der er det underlige, og jeg forstår ikke, at SF har syntes, at det var en god tilføjelse til det, man oprindelig havde aftalt.
Altså, hvorfor har SF ikke bare stået fast på den oprindelige tekst, som ikke med ét ord nævner, at man særlig skal fremme mulighederne for at privatisere den praktiske hjælp?
Kristen Touborg (SF), 1998-06-04:
Og for at det hele nu ikke skal foregå i dølgsmål, er der også mulighed for, hvis Enhedslisten får forslaget til anden behandling, at vi tager debatten her og får en opklaring af hr. Frank Aaens spørgsmål.
Christian H. Hansen (DF), 1998-06-04:
Jeg vil fortsætte dagens gang med at sige, at da vores ordfører på området, fru Inge Refshauge, er fraværende, skal
jeg fremføre hendes bemærkninger til Enhedslistens beslutningsforslag.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget om at trække 225 mio. kr. tilbage.
Disse penge skal kommunerne bruge til at forbedre hjemmehjælpen for forbrugerne.
I Dansk Folkeparti ser vi det som noget positivt, at brugerne kan vælge mellem forskellige leverandører.
Pengene kan bruges til en omstillingsproces i kommunerne, hvor private leverandører af hjemmehjælpsydelser kan blive et godt alternativ til de kommunale tilbud, og kan hjemmehjælpsydelserne blive forbedret ved at lukke op for nogen privatisering på området - og det tror vi de kan - mener Dansk Folkeparti, at disse penge kan medvirke til at give den bedste service over for de ældre i vort samfund.
Kim Behnke (FP), 1998-06-04:
Jeg har to spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører, og de drejer sig begge to om forslag L 106, altså bilerne.
Der står i ministerens fremsættelsestale, at når kredittiden bliver kortere, må automobilforhandlerne finde andre indtægtsmuligheder - altså underforstået, at med det tab, man jo erkender vil komme, skal de finde andre indtægtsmuligheder.
Hvad er det?
Skal de begynde at sælge blomster og vin og røget fisk, eller hvad?
Hvad er det, de skal gøre for at undgå, at deres virksomhed går konkurs?
Denne afkortelse af kredittiden betyder jo et kæmpestort likviditetstab for automobilhandlerne, og selv om man sikkert i Socialdemokratiet har den opfattelse, at det at drive automobilhandlervirksomhed er en guldgrube, er fortjenesten på nye biler i Danmark jo meget minimal i forhold til i udlandet, fordi statsafgifterne på biler er så store.
Og det er lige præcis det, mit andet spørgsmål går på, nemlig de ca. 6.000 kr., en almindelig familiebil kommer til at stige. Tror hr. Erik Mortensen ikke, at folk bare går ud og låner de penge og dermed forøger det lånefinansierede forbrug?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-04:
Som andre også har sagt, så er dette forslag jo en slags følgeforslag til de hovedforslag, der er lagt frem i regeringens indgreb.
Vi vil selvfølgelig også være med til at give kompensation til de pensionister, der måtte blive ramt af pinsepakken.
Der kan jo komme en hel del ændringer under det videre forhandlingsforløb, og så må vi i givet fald også ændre på dette forslag, så jeg tilslutter mig med et ja til princippet, men det endelige beløb må afhænge af, hvordan det endelige forhandlingsresultat måtte slutte.
Kim Behnke (FP), 1998-06-04:
Det er selvfølgelig et vist positivt og charmerende udgangspunkt, at man erkender, at der for pensionisterne bliver tale om et ganske betydeligt tab, når de nye forskellige grønne afgifter plus hele skatteomlægningen bliver gennemført fuldt ud, men vi mener ikke, at det er den rigtige måde, det foregår på.
Det vil være mere korrekt, at det er selve folkepensionens grundydelse, der bliver forhøjet, for det er jo alle pensionister, der kommer til at lide under de højere afgifter og skatter.
Dertil kommer, at vi mener, at det beløb, man har valgt, er for lille, og vores ambition for udvalgsarbejdet må være, at når beregningerne og dokumentationen for de forskellige skatteforslag viser det præcise tab for pensionisterne, så bliver det her beløb sat betydeligt op. Gør det det, så støtter Fremskridtspartiet forslaget, selv om vi mener, at det burde have været lagt som en egentlig forhøjelse af folkepensionens grundydelse.
Else Winther Andersen (V), 1998-06-04:
Vi vil hellere, at der blev givet større frihedsgrader, at man gik ind og gav til amter og kommunerne i stedet for.
Der sker jo det her, at amter og kommuner, der har haft et lavt serviceniveau, nu skal udvide - vel efter noget pres også fra regeringen - pasningsgarantien af børnene, og at der bliver sendt signaler om mere, bedre og større omsorg for de ældre, og det vil kommunerne selvfølge også gerne lave.
Det, de så kan gøre, er, at de kan sætte skatten op, hvis de vil udvide servicen, men nu skal de straffes med en afgift.
Derfor rammer denne her lov utroligt skævt.
Jeg synes også, det er et problem, at regeringen her sådan set går noget ud og umyndiggør de nye amts- og kommunalråd, der lige er blevet valgt og skal i gang og skal til at lave deres første budget.
Når de ikke her skulle have en chance for at lægge det inden for de rammer, der bliver lavet med regeringen, så er det, ligesom man på forhånd har en mistillid til dem.
Det er, som om man hellere vil styre tingene centralt end lægge det ud lokalt.
Venstre afviser det her lovforslag, da vi går ind for det kommunale selvstyre, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også afviser lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 1998-06-04:
Vi støtter forslaget og mener over i købet, at regeringen har valgt rigtigt ved at lægge forhøjelsen på pensionstillægget, der som bekendt gives til pensionister uden store indkomster ved siden af.
Prisen for at forhøje pensionstillægget er 125 mio. kr. det første år stigende til 250 mio. kr. det andet og de efterfølgende år. Vi vil i det videre arbejde være optaget af den samlede virkning af indgrebet over for pensionisterne.
Dette forslag trækker i den rigtige retning.
Det samme gør de to procents sænkning af grundskatten, men det skal sammenholdes med virkningen af at forhøje de grønne afgifter.
Det, der vil være afgørende for SF, er, at pensionisterne uden store indkomster ved siden af samlet får en økonomisk fordel.
Det vil være det afgørende for SF, og så skal jeg afslutningsvis sige, at da SF's ordfører ikke har lejlighed til at være til stede i salen i øjeblikket, så har jeg lovet at fremsætte dette.
Kim Behnke (FP), 1998-06-04:
Jamen det var jo dejlig klar tale: Regeringen har en pinsepakke, der har til formål at begrænse det lånefinansierede forbrug, men et af elementerne er, at automobilforhandlerne skal have forkortet deres kredittid, og det likviditetstab skal de tjene hjem ved at forhøje bilpriserne.
Når bilpriserne så bliver forhøjet, har vi fået Socialdemokratiets velsignelse til, at folk går ud og låner penge til de højere bilpriser.
Kære venner: Det her går jo ud på, at man fra Socialdemokratiets side mener, at der skal nogle flere penge i statskassen, og dem skal folk gå ud og låne privat.
Det er simpelt hen absurd, og det hænger overhovedet ikke sammen med noget som helst andet, end at der skal nogle flere penge i statskassen.
Det er et direkte incitament til at forøge borgernes gældsætning, for de 6.000 kr. har man jo ikke i sin privatøkonomi, men dem låner man i banken eller finansieringsselskabet.
Erik Mortensen (S), 1998-06-04:
Denne debat bør ikke blive ret meget længere, det vil jeg ærligt indrømme.
Selvfølgelig kan folk da stadig vælge at købe bil, selv om den koster 6.000 kr. mere.
Men de kunne selvfølgelig også vælge at købe en anden bil, og det er faktisk en del af det incitament, der bør ligge i miljødelen i forslaget.
Det er ret indlysende, at man kan vælge at købe en billigere bil, som ikke nødvendigvis har en dårligere miljømæssig værdi. Med hensyn til om folk vil låne, kan man tro alverdens ting, og hr. Kim Behnke tror altså, at det vil folk gøre, og dermed er det fastlagt, at så er hele formålet med regeringens pinsepakke faldet til jorden.
Det er dog en ret speciel form for logik.
Det er jo ikke nødvendigvis vedtaget ved lov, at sådan tænker folk, og sådan handler folk.
Peter Brixtofte (V), 1998-06-04:
Det er så afgiftspakken, og den er jo så traditionel, at det næsten gør ondt.
Det har Folketinget prøvet mange gange.
Der er tale om, at man skal op på ca. 5,7 mia. kr. i flere afgifter, og det, der interesserer os, er, hvor meget erhvervene skal betale, og hvordan fordelingen er på forskellige indkomstgrupper.
Når vi gør tingene op, er det jo sådan, at man har brug for en bil, uanset om man tjener mange penge eller tjener få penge, hvis man skal til og fra arbejdet og bor i et landdistrikt.
Her er det oplagt, at det påvirker den, der tjener mindre, meget voldsommere rent økonomisk, og her er det altså ikke nogen stor hjælp, at man prøver at lave et sådant indkomstafhængigt transportfradrag, som bliver utroligt indviklet.
Men alt det vil vi gerne have beregnet, og vi vil gerne i vores udvalgsarbejde og i forhandlingerne have gennemgået, hvordan forslaget påvirker forskellige indkomstgrupper. Det samme gør sig gældende med opvarmning.
Det er da klart, at uanset om man er rig eller fattig, skal man opvarme sin bolig, og når man gør det dyrere at få sin bolig opvarmet, rammer det dem, som har en lille indkomst, forholdsmæssigt meget hårdere end dem, som har en stor indkomst. Der er 5,7 mia. kr., som skal fordeles, og vi vil naturligvis have dem ind i beregningerne over de eksempler, der bliver lavet for forskellige familietyper, så vi kan se, hvordan pinsepakken i sin helhed påvirker de enkelte familiers økonomi.
5,7 mia. kr. fordelt på 5,2 millioner mennesker er ca. 1.100 kr. pr. person, og er der tre i en familie, så er det altså 3.300 kr. pr. familie, og er der fire, er det 4.400 kr. pr. familie.
Det er altså ganske anselige beløb, og hvis man lægger dem ind i eksemplerne, kan man stort set ikke finde ét eneste eksempel på, at der er kommet noget positivt ud af pinsepakken.
Alt det vil vi have frem, så vi kan fortælle, hvordan det er, nemlig at denne pinsepakke går ud på at tage flere penge fra folk, fordi man gerne vil begrænse deres privatforbrug.
Derfor skal man også lade være med at lave en masse eksempler, hvor man lader, som om folk får det bedre økonomisk, for det får de altså ikke.
De skal faktisk også betale de afgifter.
Det har jeg overhovedet ikke sagt.
Jeg siger bare, at når man laver eksemplerne på, hvordan pinsepakken påvirker folks økonomi, synes jeg, man skal være ærlig og vise alle elementer fordelt på familietyper.
Man skal ikke lade, som om folk ikke også skal til at betale højere afgifter.