runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sonja Albrink (CD), 2000-04-28:
Erhvervslivets vilkår har altid haft en stor bevågenhed i CD, og det er da også glædeligt, som andre ordførere har sagt, at se, at SF nu også er begyndt at interessere sig for ledelsesindsatsen og den danske økonomis effektivitet.
God ledelse er noget af det bedste.
Uden en god ledelse går det ikke godt for en virksomhed.
Bestyrelsen, investorerne, den nye teknologi, signalerne fra det store udland, konkurrencen og konkurrenceevnen og meget mere spiller ind.
Der stilles store krav, og der skal opstilles fremtidssikre billeder, som erhvervsministeren sagde i sit indlæg.
En god ledelse giver trygge arbejdspladser.
Erhvervsministeren kom også ind på mange detaljer og betragtninger i forbindelse med erhvervslivet og i det hele taget om, hvordan en god erhvervspolitik skal være.
En god erhvervspolitik samt en god ledelse er jo det, der giver en virksomhed succes, og i CD er vi også rimelig fortrøstningsfulde med hensyn til, om disse nye krav kan blive indfriet udeomkring i virksomhederne.
Regeringens nye
initiativ vedrørende Center for Ledelse lyder som et godt og fornuftigt initiativ.
Jeg skal ikke gå i detaljer, men blot sige, at vi synes, der er noget godt i det sigte, som ministeren her har lagt frem.
Alt i alt er vi tilfredse med de initiativer, og også herfra skal det siges, at det er glædeligt, at der er så mange, der er gået i gang med alle disse initiativer, og vi ønsker også fortsat held og lykke med det. Jeg skal slutte med at sige, at vi i CD
selvfølgelig ikke kan støtte SF's forslag.
Vi mener, at virksomhederne er de bedste til selv at finde ud af, hvordan ledelsen skal være.
Jørn Jespersen (SF), 2000-04-28:
Er det ikke sådan efter Venstres opfattelse, at ledelse er et samfundsanliggende, og at det derfor er væsentligt at få en vurdering af, hvordan ledelse foregår rundtomkring i private danske virksomheder, og hvad idealerne for god ledelse i øvrigt er?
Mener Venstre ikke, at der er et politisk ansvar for at sikre, at den produktionsfaktor, som formentlig er den vigtigste i ny vidensøkonomi, også bliver underlagt en politisk drøftelse?
Så er der spørgsmålet om ledelsesretten.
Jeg er i virkeligheden af den opfattelse, at med de vilkår, vi arbejder under i en teknologisk meget hastig udvikling og med
meget komplicerede organisationsformer, er ledelsesretten i virkeligheden et spørgsmål om at have evnen til at inddrage og motivere medarbejderne, og hvis ikke man har den evne, eksisterer der reelt ingen ledelsesret
Er Venstre enig i, at det er helt afgørende nødvendigt at inddrage medarbejderne og give dem indflydelse med henblik på at sikre en effektiv ledelse?
Jeg vil gerne fortsætte i samme spor som hr. Frank Aaen, for når det bliver sagt fra Venstres side, at vi ikke skal blande os i det, er det så ud fra en betragtning fra Venstres side om, at ledelsesindsatsen er god nok alle steder i det private danske erhvervsliv? Er det Venstres opfattelse, at det går fint over en bred bank alle steder, og at der derfor ikke er brug for en debat om, hvordan den gode ledelse yderligere kunne udvikles?
Er det ikke et problem, som Venstre synes der bør gøres noget ved, og mener Venstre ikke, at det er et politisk ansvar at rejse debatten?
Så vil jeg yderligere godt spørge Venstre: Hvad med rammebetingelserne for at udøve god ledelse?
Hvad med forskningsindsatsen?
Hvad med uddannelsesindsatsen i de videregående uddannelsesinstitutioner?
Hvad med det statistiske grundlag for at vurdere situationen?
Hvordan med samarbejdet mellem virksomheder og den offentlige sektor på det område?
Er det slet ikke noget, som Venstre mener man politisk skal forholde sig til?
Frank Aaen (EL), 2000-04-28:
Det kunne selvfølgelig være nærliggende at sige, at når jeg ikke fik noget svar, så er det, fordi Venstre ikke kan finde noget angreb på ledelsesretten i det fremsatte forslag til vedtagelse.
for at komme herop en gang mere og svare på, hvor angrebet på ledelsesretten er i det, SF har fremlagt.
Det var den ene ting.
Betyder det så, at vi skal nedlægge handelshøjskolerne, privatisere dem; betyder det, at vi skal nedlægge en stor del af det, der foregår på landets ingeniørskoler, privatisere det; betyder det, at landsbrugskonsulenternes virksomhed skal nedlægges,
når vi overhovedet ikke her fra det her hus skal blande os i, hvordan ting udvikles, hvad angår ledelse i den private sektor?
Jeg siger: Jeg er målløs.
Kim Andersen (V), 2000-04-28:
Jeg er meget enig med forslagsstilleren i, at ledelse er en uhyre vigtig faktor i produktionsprocessen, både i privat og i offentligt regi.
Men når vi ikke mener, at det er noget, vi skal beskæftige os med her i huset, for så vidt angår private virksomheder, så er det, fordi det er et anliggende, som er så forskelligt, så nuanceret fra virksomhed til virksomhed og fra organisation til organisation, at det er noget, der bedst formes og udvikles inden for den pågældende virksomheds og organisations rammer, naturligvis i samarbejde med medarbejdere og personalegrupper og de samarbejdsfora, man har indrettet sig med.
Det er ikke alle ting, man kan politisere eller lovgive sig ud af, og det her er efter vores mening en af dem.
Det er i øvrigt vores opfattelse, at der er overordentlig god gang i ledelsesudviklingen her i landet, og vi tror, at det ligger bedst i privat regi og med brug af private konsulenter og managementfirmaer, som man organiserer og indretter sig med, afhængigt af de behov, som man på den enkelte virksomhed finder nødvendige.
Frank Aaen (EL), 2000-04-28:
Man skal selvfølgelig ikke undre sig over, at Venstre har den tilgang, at sådan noget her skal vi ikke blande os i.
Det forstår jeg sådan set godt, men dér, hvor jeg alligevel hoppede lidt i stolen, var, da hr. Kim Andersen sagde, at fordi det her var et angreb på ledelsesretten, var man imod.
Det er sådan set mit problem, at jeg ikke kan se det, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Kim Andersen - det kan være, at Venstres ordfører på den måde kan gøre mig klogere: Hvor i det forslag til vedtagelse, der er fremsat, er der noget, der bare minder om et angreb på ejernes ledelsesret?
Kim Andersen (V), 2000-04-28:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Erik Hovmand, ikke kan være til stede under denne debat, skal jeg på Venstres vegne fremføre følgende: SF skal absolut ikke have utak for at rejse denne debat, om end den jo ikke hører til blandt de sædvanlige.
Der er efter Venstres opfattelse absolut behov for at interessere sig for ledelsesfunktionen både i private og måske især i offentlige virksomheder.
Allerede i Velfærdskommissionens rapport fra 1994 kom det frem, at virksomheder, der ændrede ledelsesformer i forbindelse med indførelse af ny teknologi, fik en væsentlig større produktivitetsfremgang end de, der blot indførte den ny teknologi uden samtidig at gøre noget ved ledelsen.
Også debatten om sygefravær viser med al ønskelig tydelighed, at ledelse har betydning for den samlede produktion, uanset om det er i den private eller den offentlige sektor.
Vi synes også, at det er et godt initiativ, der er taget med etablering af Center for Ledelse i Århus, om end det forekommer lidt snævert alene at tage udgangspunkt i én bestemt ledelsesmodel.
Der er altså efter vores opfattelse ingen tvivl om, at ledelsesspørgsmålet er meget vigtigt og måske endnu mere vigtigt i de kommende år end tidligere.
Derfor er det også glædeligt at se de mange initiativer, der allerede er taget både fra det offentliges side og fra organisationers og enkeltvirksomheders side.
Og man kan føje til, at konsulentrapporter og virksomhedsanalyser vel heller aldrig har været så mangfoldige, som de er nu.
På den baggrund mener vi ikke, at Folketinget behøver at blande sig i dette spørgsmål, i al fald ikke, når det drejer sig om private virksomheder.
Når SF f.eks. har et ønske om, at fagbevægelsen skal inddrages i ledelsen, får man også en klar fornemmelse af, hvorfor denne debat overhovedet rejses.
Årsagen kan vel ikke være mangel på udbud af kurser eller rådgivning.
Nej, SF har nok et mere politisk sigte med den slet skjulte hensigt at angribe selve ledelsesretten.
Man fornemmer hensigten og bliver forstemt, og af den grund kan Venstre heller ikke medvirke i det fremsatte forslag til vedtagelse.
Jørn Jespersen (SF), 2000-04-28:
Ledelsesfunktionen i danske virksomheder og offentlige institutioner er formentlig i dag den enkelte produktionsfaktor, som har den største indflydelse på dansk økonomis effektivitet og omstillingsevne, og denne produktionsfaktor, altså ledelsens aktuelle og potentielle betydning, overstiger formentlig effekten af både teknologi og kapital, og den rangerer i hvert fald mindst på linje med den produktionsfaktor, som repræsenteres ved arbejdskraftens kompetence og omstillingsevne.
Den knappe faktor i dag er altså ikke tilgængelig teknologi eller tilgængelig kapital, og den er kun i et vist omfang arbejdskraftens kompetence og fleksibilitet.
Men fra denne erkendelse til at indkredse det, som så i dag er den knappe faktor og den afgørende produktionsfaktor, nemlig ledelse og social organisering, har den kollektive forståelse desværre langt fra nået. Hertil kommer, at ledelsesfunktionen i allerhøjeste grad har afgørende betydning for kvaliteten af de produkter og ydelser, der leveres af både private firmaer og offentlige institutioner.
Levering til tiden, levering i den aftalte kvalitet osv. er afgørende styret af ledelsesfunktionens effektivitet.
Endelig er ledelsesfunktionen helt afgørende for at sikre medarbejdertrivsel, medarbejderinddragelse og medarbejderindflydelse både på den daglige gang i virksomheden og på de mere langsigtede dispositioner.
Den ene undersøgelse efter den anden viser, at der er en direkte og snæver sammenhæng mellem ledelsens kvalitet og forhold som sygefravær og personaleomsætning.
En god ledelse giver lavt sygefravær, giver en lav personaleomsætning.
En dårlig ledelse giver det modsatte.
Alligevel er det sådan, at der politisk er stor interesse for virksomhedernes tilgang til teknologi.
Der er stor interesse for virksomhedernes adgang til kapital, til deres investeringsbehov.
Vi diskuterer med jævne mellemrum i Folketinget, hvordan vi kan styrke virksomhedernes konkurrenceevne på dette punkt.
Og vi diskuterer også med jævne mellemrum arbejdskraftens kompetence og omstillingsevne, og hvilke politiske initiativer man bør tage.
Men når det kommer til ledelsen, så er der ingen politiske diskussioner, så har regeringen først for nylig taget initiativer, og der har ikke været nogen debat i Folketinget om det.
Derfor ønsker SF, at der bliver etableret en egentlig ledelsespolitik, at den bliver udviklet, og at den bliver iværksat - en ledelsespolitik, som tager udgangspunkt i danske værdier og traditioner, og som styrker medarbejdernes indflydelse både på den daglige arbejdssituation og på virksomhedens langsigtede udvikling.
Derfor har vi taget initiativ til denne forespørgselsdebat, og vi håber, at vi via den kan opfordre regeringen til at give god ledelse en topprioritet i den erhvervsstrategi, som er søsat, og at vi også kan lægge op til, at vi i Folketinget i langt højere grad tager ledelsesfunktionen alvorligt og yder vores bidrag til at udvikle den med henblik på, at det danske samfund opnår en høj økonomisk effektivitet, at kvaliteten i ydelser og produkter stiger, og at medarbejdertrivsel og medarbejderinddragelse sikres alle steder.
Besvarelse
Egil Møller (DF), 2000-04-28:
Forespørgslen til erhvervsministeren fra SF kunne Dansk Folkeparti have støttet fuldt ud, hvis den alene havde omfattet spørgsmålet om at styrke ledelsesindsatsen i de offentlige institutioner med henblik på at styrke effektiviteten og omstillingsevnen og fremme kvaliteten af den offentlige sektors velfærdsydelser.
Men SF går videre, idet forespørgslen også går ud på at styrke ledelsesindsatsen i private virksomheder, og her må jeg så på Dansk Folkepartis vegne melde hus forbi.
De private virksomheder kan derimod ofte inspirere offentlige arbejdspladser i deres ledelsesindsats.
Der er ofte stor forskel i strukturen mellem private og offentlige institutioner.
Det er af afgørende betydning for private virksomheders overlevelsesevne, at de har effektive ledere, der samtidig formår at motivere medarbejderne i virksomheden.
Jeg vil ikke generalisere ved at sige, at offentlige institutioner har dårlige ledere.
Mange ledere i den offentlige sektor har i fuldt mål samme kvaliteter som private ledere.
Men det siger sig selv, at offentlig og privat ledelse i sin natur og opbygning vil være forskellig.
Dansk Folkeparti kan støtte SF i ønsket om at fremme kvaliteten af den offentlige sektors velfærdsydelser og vil gerne øge medarbejdernes indflydelse på egne arbejdsvilkår.
Har den offentlige sektor vilkår, der fremmer medarbejdernes arbejdsindsats, vil det ganske givet øge kvaliteten og effektiviteten i sektoren.
Engagerede ledere og medarbejdere vil i fællesskab skabe det bedste arbejdsklima.
Det samlede produkt heraf vil gavne det danske samfund.
Hvorvidt det er de samme muligheder og værktøjer, som Dansk Folkeparti og SF vil stille til rådighed, har jeg mine tvivl om.
Da forslaget til vedtagelse fra SF også omfatter bemærkninger om udvikling af god ledelse i private virksomheder, kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget til vedtagelse.
Private virksomheder har i sig selv indbygget motivation til udvikling af den bedst mulige ledelse.
Kim Andersen (V), 2000-04-28:
Jeg er mildest talt målløs!
Venstre er positiv over for at stille ressourcer til rådighed for uddannelsessektoren, når det gælder ledelsesteori og undervisning i organisationsteori osv., vi er positive over for at stille ressourcer til rådighed for videreuddannelse for medarbejdere, og vi er positive over for diverse samarbejdsfora i virksomhederne.
Men derfra og så til at slutte, at så skulle det være en selvfølge, at man fra offentlig side involverer sig og kommer med løftede pegefingre og er bedrevidende og docerende med hensyn til, hvordan den enkelte virksomhed skal ledes og ud fra hvilke principper og teorier, er der dog et stykke, må jeg sige til ministeren.
Jeg er målløs over, at Socialdemokratiet kan stemme for vedtagelsen, og jeg er målløs over, at en erhvervsminister på regeringens vegne kan give tilslutning til en sådan vedtagelse.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er enig i den udlægning, SF's ordfører gav for et øjeblik siden: at lige så vel som det er naturligt, at vi herinde beskæftiger os med, hvordan offentlige virksomheder og institutioner ledes, lige så naturligt er det, at vi beskæftiger os med, hvordan private virksomheder med et privatkapitalistisk egenkapitalgrundlag skal ledes.
Jeg finder det højst besynderligt, hvis svaret fra ministerens side er ja, således som det var fra forslagsstilleren.
Det er en involveren i sager og anliggender, som ikke vedkommer os, og det er et skred i opfattelsen af nogle fundamentale rollefordelinger i vort erhvervsliv og vort samfundsliv og i ledelsen af vore virksomheder.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-28:
Det gjorde vi også, da vi behandlede dem sidste gang.
Vedrørende beslutningsforslaget om etablering af en dereguleringsenhed kan jeg sige, at det faktisk er noget, der har optaget CD i flere år.
Vi havde det med i et oplæg til vores landsmøde i 1996.
Dér havde vi et forslag, som hed »10 bud for regulering«, og jeg vil lige nævne et par stykker.
Det var: Man skal kun regulere det væsentlige, og man skal fokusere på det overordnede mål.
Man skal også skabe et rimeligt forhold mellem regulering og belastning, og så skal man sørge for at koordinere mellem myndighederne, og man skal begrænse antallet af love og regler, og så skal man være konsekvent.
Det var nogle af de bud, som vi bl.a. havde med i vores oplæg.
Vedrørende beslutningsforslaget om byrdebudgetter vil jeg sige, at der er iværksat mange gode initiativer vedrørende bekæmpelse af det administrative bøvl.
Det sidste nye er jo, som det før er blevet sagt, Letløn, som vi i CD er utrolig glade for at regeringen er kommet med.
Så vi kan give et positivt tilsagn.
Kim Andersen (V), 2000-04-28:
Jamen vi er uhyre optaget af, at der både i private virksomheder og i den offentlige sektor er gode rammer for at drive virksomhederne optimalt, og at der er ledelser, der virkelig forstår at fremme produktiviteten.
Ingen tvivl om det.
Men for så vidt angår de private virksomheder, er det jo et spørgsmål om den enkelte virksomheds historie, kultur og virksomhedsånd, og det er ikke noget, vi kan give regelsæt for herindefra.
Det er noget, der udspringer i den enkelte virksomhed og af de ressourcer, den har til rådighed og har mulighed for at tiltrække, og det har igen noget at gøre med: Hvad er hele rekrutteringsgrundlaget?
Hvad er det for nogle uddannelser i erhvervsøkonomi og ledelsesteori, vi stiller til rådighed?
O.k., dér er vi med.
Dér er vi bestemt også med, og her tror jeg faktisk vi er meget mere med end den socialdemokratiske erhvervsminister.
Men det er en anden sag end det, vi taler om her.
Men når ministeren taler om, at ministeren ikke forstår, at vi ikke er med på at give virksomhederne optimale muligheder for at lede ud fra nogle bestemte principper, er det jo, den røde advarselslampe tændes hos mig, for hvad er det for nogle principper, der snakkes om?
Er det nogle statsfastsatte ledelsesprincipper i private virksomheder?
Må jeg være fri! De principper skal man have lov til selv at fastsætte lokalt ud fra egne forhold.
Det er det, det drejer sig om.
Jens Heimburger (KF), 2000-04-28:
Det er i troen på, at regeringen kan lade sig inspirere, og selv om det fik en dårlig modtagelse tidligere, så har vi håbet på, at det kunne få en fornyet chance.
Det er et helt gennemgående træk i disse år, uanset hvilken mindre eller mellemstor virksomhed man besøger, at de alle sammen har det samme problem: De synes, at de bruger alt for mange ressourcer på at løse administrative opgaver, hvor de naturligt nok hellere ville bruge deres kræfter på det, de er der til, nemlig til at lede deres virksomhed.
Vi har lagt mærke til, at regeringen og erhvervsministeren ved festlige lejligheder taler pænt og forstående om de administrative byrder, der tårner sig op for virksomhederne, og som bliver værre år for år.
Ikke desto mindre kniber det unægtelig med at få regeringen med til noget som helst, der kunne hjælpe lidt på problemerne.
Med dette forslag vises en konkret vej, som kunne betrædes for at få påpeget og anvist forbedringsmuligheder.
Regeringens lidt arrogante automatiske afvisning af såvel dette som andre forslag er alvorlig, fordi en lettelse af de administrative byrder bør tages mere seriøst, end regeringen gør.
Hvorfor?
Ja, egentlig ikke særskilt for virksomhedernes skyld alene, men selvfølgelig for samfundets skyld som helhed.
De kolossalt mange kræfter, man skal bruge på at sætte sig ind
i de enorme papirdynger, der vælter ind i et ofte uforståeligt sprog og afsendt af en myndighed, der betragter virksomhederne med mistænksomhed, tager pippet fra mange.
De gider simpelt hen ikke.
Det er meget lettere at lade være med at drive virksomhed.
Man får såmænd næsten det samme ud af det, i hvert fald i de første mange år, og mange afholder sig fra at starte egen virksomhed af samme grund.
Så de administrative opgaver er et seriøst problem, som der bør tages fat om, således at den samlede mængde i fremtiden kan komme til at dale i stedet for uafbrudt at stige ligesom skattetrykket.
Det burde også være i regeringens interesse at erkende dette.
Et første skridt kunne være at acceptere de gode tanker i dette forslag.
Kim Andersen (V), 2000-04-28:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Erik Hovmand, ikke kan være til stede, skal jeg på Venstres vegne fremføre følgende: Når Det Konservative Folkeparti og Venstre genfremsætter de her to forslag, så er det altså udtryk for, hvor højt vi prioriterer spørgsmålet om reduktion af de administrative byrder, ikke noget som helst andet og hverken mere eller mindre.
Af mange undersøgelser fremgår det jo meget klart, at det både for eksisterende virksomheder og for dem, der vil starte en ny virksomhed, er et stort problem.
Vi er blandt de lande i Europa, hvor der procentvis er færrest, der starter for sig selv, og som en af de allervæsentligste årsager angives det ofte, at det er alt for besværligt administrativt at drive egen virksomhed i Danmark.
Med forslaget om en dereguleringsenhed går vi i krig med den eksisterende lovgivning ved at ansætte, hvad man populært sagt kunne kalde et tæskehold i Statsministeriets regi, og der skulle være en god mulighed for at opnå effektive resultater på tværs af traditionelle fagministerielle hensyn og til gavn for virksomhederne.
I dag skal alle erhvervsrelevante love som bekendt testes for administrative byrder i virksomhederne, allerede før de forelægges her i Folketinget.
Den regel blev efter meget besvær gennemført på vores initiativ, fordi vi ville have gjort det klart for Folketinget, hvor meget en given ny lov ville belaste virksomhederne.
Med forslaget om et byrdebudget går vi skridtet videre og siger, at hver gang en minister øger virksomhedernes byrder med en ny lov, må den samme minister reducere byrderne for virksomhederne på et andet område.
Samtidig giver vi den samlede regering et værktøj til at sikre muligheden for en samlet reduktion af samtlige ministeriers byrder.
Når man ser på ministerens manglende resultater med hensyn til at leve op til løfterne, burde regeringen derfor tage imod dette forslag med kyshånd.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-28:
Ja, uden at det skal danne præcedens, så vil jeg sige, at jeg nærmest er enig med hr. Frank Aaen i denne sag her. Hvem går ikke ind for afbureaukratisering og regelforenkling og mindre bøvl osv.?
Da var det jo noget nemmere at have med at gøre, også fordi folk måske var lidt anderledes.
Men vi har jo indført så mange ting, hvor vi vil tage hensyn til hinanden og stille krav til hinanden, og vi vil beskytte miljøet, og vi har forpligtet os internationalt og alt det her, som jo trods alt er det, der er grunden til, at vi har alle de regler.
Vi vil have millimeterretfærdighed, og når der så er en eller anden regel, der rammer dem, der gerne vil have regelforenkling, en lille smule, så kommer de og vil have en dispensation.
Jeg vil da gerne gå ind for regelforenkling, men jeg tror bare ikke på det.
Og så er det i øvrigt også udmærket at have nogle beskæftiget med sådan noget administrativt bøvl, så forfalder de ikke til anden dårligdom så længe.
Så det er i hvert fald en noget forbeholden tilslutning herfra.