runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Men til gengæld har vi kejseren.
Jeg siger det kun, jeg siger det kun.
Alle skal jo kende den rolle, de har - foreløbig.
Vi skal lige tage den helt forfra.
Hr. Niels Bloch Jespersen skal følge med i andensidste sætning, fru Vibeke Peschardt det samme og så til miljø- og energiministeren: »...og dels at de overskydende midler eventuelt kan finde anvendelse på andre områder, hvor den samfundsmæssige nytte vil være større.«
Se, problemet for regeringen og dens støttepartier er jo, at de ikke kan få skabt et problem her.
De kan ikke få det til at blive sagt til befolkningen, at der er nogle, der vil spare penge, for det står ikke i beslutningsforslaget.
Så må de altså selv opfinde, at det nok er det, der er tænkt på, for det passer bedre ind i det, hr. Niels Bloch Jespersen sagde, at vi snart skal til valg, eller i valgkamp, eller hvad det var.
Det er da helt udmærket.
Hvad er det, man er så angst for, ved, at vi går ind og giver de her puljer et serviceeftersyn?
Jeg kan slet ikke forstå, at hr. Jørn Jespersen siger, at nu skulle det være et problem, at vi ville give færre penge til puljer osv.
Det gør da ikke noget, det kan jo være, at pengene bliver der eller bliver brugt til noget andet.
Man kan ikke finde ét sted i beslutningsforslaget, hvor der står, at der skal spares penge.
Derfor vil jeg kun sige: Vi vil da ikke begynde at sige, hvilke steder det skal ske.
Det skal foregå på en seriøs
Det foregår på den måde, at vi selvfølgelig af miljø- og energiministeren får oplyst de midler og de tal, jeg står med her, og som vi fik præsenteret den 6. december.
Og det er ikke noget med, at vi er kommet i tvivl, vil jeg gerne sige til hr. Jørn Jespersen; vi tror stadig væk.
Det sker kun, hvis der er nogle tal, der ikke er, som vi har fået dem forelagt.
Derfor vil vi da glæde os til at se på et serviceeftersyn af puljerne og kigge på, hvilke puljer der er afløbsproblemer med, og hvilke erfaringer man har gjort sig, så vi kan få pengene ud og være aktive i stedet for at være passive.
Svend Auken (S), 2001-04-05:
Der er ikke 300 mio. kr. til rådighed.
De udisponerede midler samler sig om to ordninger:
Den ene er tilbageføring til erhvervslivet af CO2.
Det har jeg ikke hørt hr. Schmidt sige at han vil ophøre med og inddrage virksomhedernes aftalte penge, der så skal overgå til andre formål.
Den anden er vandmiljøplanen, og vi har netop indgået en aftale, hvor hr. Schmidt i hvert fald var fysisk til stede, om, at de penge, vi havde sparet op, nu under nogle nye regler skulle bruges til at erhverve områderne, og hvor det ligefrem var Venstres holdning, at man skulle bruge flere penge til det.
Det er ingenting.
Det er ingenting.
Det er ikke engang »Kejserens Nye Klæder«, for man mangler H.C. Andersen til at formidle det; man har kun hr. Hans Christian Schmidt.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-04-05:
Jeg mente også, at jeg kunne læse indenad, og som jeg læser det, så står der: »... medfører en væsentlig reduktion af de midler, der bevilges som projektpenge gennem fonde...«
Er vi enige om den tekst?
. Må jeg så spørge direkte: Skal disse penge fjernes fra Miljø- og Energiministeriets område, eller mener forslagsstillerne, at de skal genanvendes i form af en ny lovgivning?
Og det næste: Vil det så betyde, at vi skal revidere hele finansloven?
Er det det, man ønsker?
Jeg vil gerne have det tekniske forklaret: Hvor skal vi gøre af de væsentlige reduktioner?
Hvor skal de penge hen?
Klaus Hækkerup (S), 2001-04-06:
Jeg synes ligesom de to forespørgere, at der har været mange gode tilkendegivelser.
Jeg vil også sige, at der har været mange gode konkretiseringer, som i modsætning til den debat, vi havde for 14 dage siden, peger fremad.
Jeg synes, det har været ordførertaler, der også har fremhævet, at det er nødvendigt, at vi i Folketinget fremover har skærpet opmærksomhed på udviklingen i alle områder af Danmark og dermed er med til at fremme den.
Hr. Helge Bo Jensen havde en interessant bemærkning om iværksætterinitiativer, som han sagde burde spredes ud fra Østjylland og hovedstaden til resten af landet.
Det kan jeg være meget enig i, men jeg vil også gøre opmærksom på, at der igen i år i den regionalpolitiske redegørelse er den lidt overraskende ting, at bruttonationalproduktet - altså værdien af den samlede produktion pr. indbygger - er højest i hovedstadsområdet og Ringkjøbing Amt.
Det kan skyldes statistiske opgørelsesmetoder.
Det kan også skyldes, at de meget høje indkomster, der tjenes i Ringkjøbing Amt, rent faktisk flyttes ud, f.eks. som aflønning af den investerede kapital, til resten af landet.
Det mener jeg er et forhold vi nok bør se på.
Det er lidt interessant, og jeg mener, at vi bør få det uddybet
nærmere i næste års regionalpolitiske redegørelse, så det kan indgå i den debat og de overvejelser, vi skal have til den tid.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-06:
Jeg kan tilslutte mig koret af personer og ordførere, som har udtrykt, at det har været en god debat.
Det synes jeg også det har været.
På tirsdag otte dage skal vi jo trykke på knapperne.
Hvis det proceduremæssigt går, som det plejer, så bliver det forslaget fra regeringspartierne og venstrefløjen, der kommer til afstemning, og så skal vi naturligvis forholde os til, hvordan vi så vil stille os. Her vil jeg godt stille et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører om det, vi diskuterede i begyndelsen af debatten, nemlig de særlige projekter til de udsatte områder, forslag, der kan gavne en social og økologisk bæredygtig udvikling af de udsatte områder.
Vi har ikke noget imod sådanne projekter.
Men det, vi er bekymrede for, er, at man så må nøjes med sådanne projekter i de udsatte områder.
Derfor vil jeg godt spørge til opklaring: Skal de her projekter og de her forslag om økologi forstås som et supplement til, hvad man i øvrigt har af initiativer for områderne i landet?
Eller er de et alternativ til andre projekter med betydelig større økonomisk potentiale?
Jeg synes, det vil være meget, meget nyttigt at få det afklaret, før vi om næsten et par uger skal til at trykke på knapperne.
Klaus Hækkerup (S), 2001-04-06:
Jeg vil godt sige til hr. Knud Erik Kirkegaard, at for så vidt angår de projekter, regeringen opfordres til at fremsætte forslag til, der kan gavne den sociale og økologiske bæredygtige udvikling af de udsatte områder,
er det vores opfattelse, at det er et aspekt, der skal indgå i vurderingen af de projekter.
Hvis der af forskellige grunde ikke er mulighed for at inddrage de synspunkter, kan projektet alligevel iværksættes.
Jeg vil også godt nævne, at der ikke behøver at være
en modsætning mellem det, at et projekt er økologisk, og det, at det også er økonomisk overordentlig rentabelt, tværtimod.
Vi lever i en tid med et stigende antal, der får allergi, med stigende forurening i omgivelserne omkring os, og sunde og sikre fødevarer, økologiske fødevarer har bestemt en høj prioritet hos mange forbrugere og vil også være økonomisk bæredygtige.
Så den store modsætning, som hr. Knud Erik Kirkegaard ser mellem dem med ring i næsen og dem uden ring i næsen,
er måske ikke altid til stede.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-06:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. John Vinther, er forhindret i at være til stede under denne første behandling, skal jeg hermed på hans vegne fremføre følgende: Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er der to grunde til.
For det første er Det Konservative Folkepartis grundlæggende holdning, at Danmark ikke skal være et tillukket land.
Vi ønsker ikke som udgangspunkt at indføre visumpligt over for statsborgere fra lande, der er demokratiske, og som - nogle mere end andre - har ordnede forhold.
Det er ikke i vores egen interesse, at vi unødigt opstiller barrierer for den kulturelle og erhvervsmæssige udveksling, der finder sted over landegrænserne.
Det er ikke vores opfattelse, at de problemer med kriminalitet, som nogle få ud af de mange statsborgere fra de pågældende lande, der besøger Danmark, forårsager, kan berettige en generel visumpligt.
De problemer skal naturligvis bekæmpes med en politimæssig indsats, hvor dansk politi samarbejder med de pågældende landes politi, sådan som det også rent faktisk finder sted. Der kan naturligvis være situationer, hvor indførelse af visumpligt kan være på sin plads.
Forslagsstillerne peger da også selv i bemærkningerne på en række situationer, hvor Danmark rent faktisk i perioder har indført visumpligt, når det har været velbegrundet i de faktiske forhold.
Det bringer mig så naturligt over til den anden grund til, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget, for det at indføre visumpligt er i bund og grund ikke Folketingets bord.
er efter vores opfattelse et regeringsanliggende.
En sådan beslutning skal jo, når de faktiske omstændigheder byder det, kunne træffes hurtigt og iværksættes effektivt.
Det er ikke en sag for Folketinget, og vi kan ikke støtte forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-06:
Fru Birthe Rønn Hornbech har jo fuldstændig ret i, at vi gerne så, at de her lande var sikre lande, også i Europarådsregi, men problemet er, at det ikke er sikre lande.
Derfor er det nødvendigt, at vi fremsætter forslag om, at der eksempelvis som en foranstaltning for at undgå kriminalitet indføres visumpligt.
Det er en meget brugt ting.
Vi så situationen i 1999, hvor den daværende indenrigsminister, Thorkild Simonsen, i en lang periode blev presset af oppositionen, bl.a. Dansk Folkeparti, til at indføre visumpligt over for Slovakiet. Han gjorde det, og det havde en virkning i løbet af ganske få dage.
Der kom ikke flere personer fra Slovakiet i den efterfølgende periode.
Derfor er det et godt instrument, og jeg forstår i og for sig ikke, at Venstre, der gerne vil stramme op på udlændingepolitikken, gerne vil sikre landet mod kriminalitet, ikke vil benytte sig af det instrument.
Det er et helt afgørende instrument at have i den lovgivningspakke, hvis man skal dæmme op for ikke alene organiseret kriminalitet, men også asylsøgere.
Sandy Brinck (S), 2001-04-06:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Per Kaalund, ikke kan være til stede i salen i dag, har jeg lovet at fremføre følgende: Socialdemokratiet kan ikke støtte Dansk Folkepartis forslag om at pålægge regeringen straks at genindføre visumkrav for borgere fra de nævnte øst- og centraleuropæiske lande.
Alle de nævnte lande er EU-ansøgere.
Rumænien er indtil videre fortsat pålagt visumpligt.
For det første har EU udstedt en forordning af 15. marts
2001, der angiver de godt 50 lande, der er visumfri, og de ca. 150 lande, der er pålagt visumpligt
Opdeling i visumfri og visumpligtige lande bekræfter, at der tages en konkret vurdering af hvert enkelt land.
For det tredje ville det være et ualmindelig dårligt signal til EU-ansøgerlandene, der for fuld kraft arbejder på at kunne opfylde ansøgerkravene, bl.a. om bekæmpelse om organiseret kriminalitet, illegal indvandring og menneskesmugling.
For det fjerde giver udlændingeloven mulighed for åbenbart grundløs haster-procedure, det vil sige omkring 6 dage, og der er samtidig mulighed for at frihedsberøve, mens asylansøgningen behandles.
Afslutningsvis vil jeg sige, at Socialdemokratiet nærer store forventninger til det visumarbejde, der nu er igangsat, og det vil være langt mere effektivt til at begrænse kriminalitet og grundløse asylansøgninger.
Som sagt: Socialdemokratiet kan ikke anbefale beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-06:
Nu kan jeg høre på både ministeren og på Socialdemokratiets ordfører, at det, man ligesom tager som givet, er, at når man indfører visumpligt, så er det for at komme omkring asylansøgere.
Vi har andre motiver end bare spørgsmål om opnåelse af asyl her i landet.
: Er det ikke rigtigt, at det ikke bare er et spørgsmål om, når man indfører visumpligt eller har visumpligt, at man kan være bekymret for asylansøgere, men at det også er et spørgsmål om, at mange af de personer, der kommer fra de øst- og centraleuropæiske lande, kommer hertil som illegal arbejdskraft, kommer hertil som prostituerede, bliver udnyttet af kyniske menneskesmuglere, måske også kyniske danske statsborgere, der står bag organiseret prostitution?
Jeg vil godt spørge Socialdemokratiet, om man har nogle bud på, hvad man så skal gøre ved det, hvis man ikke vil lave visumpligt, for det var ellers en naturlig ting, som man kunne indføre.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-04-06:
Det er lidt pudsigt, at det kun er ca. 10 dage siden, at vi diskuterede et forslag fra Dansk Folkeparti om, at de lande, der nævnes i dette forslag, skulle anses som sikre lande, og nu vil man indføre visum.
Det synes vi ikke hænger rigtigt sammen.
Men det skal altså klares på en anden måde end ved visum, for visum gør det altid mere besværligt for de lovlydige borgere, og vi er interesseret i at samarbejde med disse lande, og vi er interesseret i at tilskynde dem til at komme ind i det europæiske samarbejde.
Det er en af grundene til, at vi ikke kan støtte forslaget. Dertil kommer, at visum jo ikke er noget, vi skal sidde og bestemme permanent her i Folketinget.
Visum er et institut, som en regering skal kunne iværksætte lynhurtigt, også over en weekend.
Og hvis visumkrav skal have nogen betydning, så skal det også ske i samarbejde med andre lande, ellers duer det heller ikke.
Vi er altså imod forslaget.
Men for så vidt angår både problemet med asylsøgere og politisamarbejde, skal det ikke være nogen hemmelighed, at vi generelt ønsker en langt strammere udlændingepolitik.
Vi ønsker kortere sagsbehandlingstider, vi ønsker indskrænkning af asylbegrebet, så vi er i overensstemmelse med konventionerne, men heller ikke så forfærdelig meget mere.
Men det skal altså klares på en helt anden måde, og derfor har Venstre fremsat forslag om en stramning af udlændingepolitikken her i Folketinget.
Venstre har også tilsluttet sig Schengenforslaget og internationalt politisamarbejde og politisamarbejde inden for EU; alt det, som hr. Peter Skaarup normalt er imod.
Så jeg synes ikke rigtig, at tingene hænger sammen,
og vi kan i hvert fald ikke støtte forslaget.
Kristen Touborg (SF), 2001-04-06:
Også jeg vil gerne sige tak for debatten, som jeg finder
har været rimelig konstruktiv og resultatorienteret.
Jeg finder det også ærgerligt, ligesom flere har været inde på, hvis Folketinget på grund af nogle overordnede partipolitiske venstre-højre hensyn taber muligheden for en fælles vedtagelse af hænde.
Det ville jo næppe være til gavn
for de regionalpolitiske statslige aktiviteter.
Så det skal jeg opfordre til at man undgår.
Jeg finder, at det er opmuntrende, at den politiske opmærksomhed over for regionale uligheder, landdistrikter og problemer for udkantsområderne er blevet væsentligt skærpet i de senere år.
Det er vi flere partier som har været aktivt medvirkende til, og det agter SF også at være i fremtiden, ikke mindst såfremt det utænkelige skulle ske, at regeringen falder tilbage til tidligere stillinger på området.
For SF handler det om at opnå resultater, også selv om det skulle indebære, at vi skal arbejde sammen med dem, der normalt ikke er vores nærmeste politiske venner.
Det har vi vist gennem handling de senere år, og det agter vi sådan set at gøre igen.
Men det er som sagt mit indtryk, at der bredt i Folketinget fokuseres på at opnå resultater inden for området.
Det finder jeg lover godt for fremtiden.
Tak for debatten.
Helge Bo Jensen (EL), 2001-04-06:
Naturligvis spiller det også en rolle med udmærkede og gode togforbindelser på tværs af landsdelene.
Det har vi jo heldigvis også af mange grunde fået en forbedring af.
Rejsetiden mellem København og Århus er jo ganske beskeden nu, og det er derfor, man kan konkurrere på indenrigstrafikken.
Vi ser ikke noget stort fremspring i at bruge et ukendt antal milliarder kroner på den kollektive trafik på at forbedre rejsetiden til Århus med et kvarter eller en halv time, eller hvad man nu kunne komme ned på, når de penge og ressourcer er meget, meget bedre brugt på at styrke den kollektive trafik lokalt og regionalt i forhold til pendling.
Det er sådan set det, der er hovedpointen, men naturligvis: Jo flere fly, vi kan få ned fra himlen, jo bedre.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-06:
derfor vil jeg gerne udbygge spørgsmålet, hvis vi skal tale om vækst og udvikling i almindelighed.
Der skal være en basal økonomi og vækst for overhovedet at kunne hjælpe og for at opretholde en ordentlig standard, en ordentlig fremgang og en ordentlig fremtid.
Men hvad med tog?
Hvad med højhastighedstoget gennem Europa?
Alle flyene ned fra himlen.
Flere tog i stedet for biler, der holder i lange køer ned igennem Europa.
Til højre, så er det til London, og ligeud, så er det til Paris.
Er der ikke miljøpolitik i det?
Tror Enhedslisten ikke det?
Og tror Enhedslisten ikke, at det er væksten, der skal generere den økonomi, som vi skal klare vores regionale opgaver med?
Helge Bo Jensen (EL), 2001-04-06:
Nu var det jo øjensynlig meget vanskeligt at lave den slags beregninger.
Det skriver man i hvert fald i redegørelsen, men vi tog udgangspunkt i tallene i redegørelsen, og der står: Færre arbejdspladser lokalt, 1.000 flere arbejdspladser i hovedstadsregionen.
Det er det, der ligesom står tilbage og lyser.
Det er det bedste skøn, som denne rapport, som man har rost til skyerne hele dagen igennem, kommer med.
Der er naturligvis ikke tale om, at vi vil stoppe udviklingen eller stoppe verden.
Vi vil bare have en anden udvikling, en anden verden.
Jeg synes egentlig, at det er lidt tankevækkende, at alle de partier, her vel først og fremmest til højre i salen, som er frådende tilhængere af den frådende liberalisering af verdensøkonomien og det hele, ikke kan se, at der er en modsætning mellem det og de problemer, det giver i forhold til en ulige udvikling, og så de meget fine hensigtserklæringer om udviklingen lokalt og i regionerne, at de ikke kan se, at det er dér, de har et stort problem.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-06:
Jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører om det at stoppe udviklingen - stop verden, jeg vil af - er den måde, vi skal redde det regionale på.
Jeg har også hørt om rapporter om Lolland i forhold til Femer Bælt.
Jeg har også hørt om Storebælt, som har reduceret CO2-udledningen med et par procent på trafikområdet, fordi færgerne ikke sejler, fordi flyene ikke flyver, inklusive alle trafikspring.
Noget mindre gør sig nok gældende for Øresund af årsager, vi alle sammen kender.
Derudover vil effekten være nogenlunde den samme på Femer Bælt. Og jeg vil også gerne spørge, om det beskæftigelsesmæssigt var den katastrofe, var den fejludvikling i Korsør og i Nyborg, som også rapporter lavet af forskellige rapportmagere malede op, eller hvordan er situationen i Nyborg og i Korsør efter broen?
Poul Nødgaard (DF), 2001-04-06:
Det kan være, hr. Hækkerup ikke hørte helt efter.
Jeg sagde netop, at det arbejde, der er i gang på Syddansk Universitet, er en langstrakt affære, og derfor kan vi ikke sidde og vente på det.
Det var, ligesom hr. Hækkerup antog, at jeg havde sagt, at der kunne vi i løbet af et øjeblik få nogle resultater.
Det kan vi ikke.
Jeg ved godt, at der går et antal år, så vi må lade være med at binde os til noget, og derfor må vi selv handle og så håbe på, at der engang kommer nogle resultater fra Syddansk Universitet, som vi så kan bygge yderligere videre på.
Klaus Hækkerup (S), 2001-04-06:
Jeg skal lade det med manddommen ligge.
Jeg skal bare spørge hr. Poul Nødgaard, som efterlyser hurtige resultater på universitetet, om, hvor ofte han har set hurtige forskningsresultater på vores universiteter.
Lad mig så gøre den korte bemærkning om forslaget til vedtagelse, at hvis der havde været en åbenhed fra Kristeligt Folkepartis side, er det muligt, at vi havde kunnet ende med en fælles vedtagelse.
Men når udgangspunktet var et forsøg på at skabe et flertal uden om regeringen, er det klart, at så er vi selvfølgelig også nødt til at arbejde på at få vores eget forslag vedtaget, og det er det, der nu er lykkedes.
Harald Kjøller (V), 2001-04-06:
Til hr. Klaus Hækkerup skal jeg sige, at jeg jo ikke er ekspert i, hvad en borgerlig regering foretog sig, da jeg ikke var her, men jeg er da i hvert fald vidende om, at man flyttede det maritime på Holmen til henholdsvis Korsør og Hjørring.
Det var dog ét tiltag.
Der er langt imellem.
I øvrigt synes jeg ikke, at hr. Klaus Hækkerup med rimelighed kan bruge noget, der ikke er foregået tidligere, som argumentation for, at der heller ikke skal foregå noget fremover.
Det er en ufrugtbar drøftelse.
Med hensyn til Venstres stilling til det med aktieselskaber, der er offentlige, er vi meget åbne for drøftelse.
Den skal så ikke foregå her i dag, men vi er til dialog.
Kristen Touborg (SF), 2001-04-06:
Det er fuldstændig korrekt, hr. formand, for da SF's ordfører hr. Knud Erik Hansen, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg sige følgende på SF's vegne:
Det er SF's holdning, at vi skal begrænse visumkravet mest muligt.
Det sætter vi normalt selv pris på, når vi rejser, og vi vil gerne i Danmark kunne tilbyde andre dette.
Der skal derfor gode grunde til at kræve visum, og det er der ikke i dette forslag.
Det er jo helt utilstrækkeligt blot at kræve visum.
Det, der er afgørende,
er kriterierne for adgangen til visum.
Kriminelle vil da let kunne arrangere at få et turistvisum, hvis de vil. Eller mener Dansk Folkeparti, at vi generelt skal forhindre borgerne fra disse lande i at komme på ferie i Danmark?
For det andet er det ikke sagligt at sætte alle de nævnte lande i samme kategorier med hensyn til kriminalitet.
Der er stor forskel på dem.
Endelig hænger det ikke sammen, når EU rent faktisk erklærer, at langt hovedparten af disse lande er meget tæt på at opfylde EU's krav til medlemskab.
Det vil derfor være barokt at stille visumkrav til lande, som man mener er egnet til optagelse i EU. Hvis man skulle tage dette forslag helt alvorligt, ville det betyde, at man reelt sagde til disse lande, at de ikke kunne optages i EU, for det indebærer jo ret til fri bevægelighed. De fleste af disse landes parathed til optagelse i EU indebærer også, at de gør en aktiv indsats mod den organiserede kriminalitet.
Skal man komme den grænseoverskridende kriminalitet til livs, er det da snarere igennem et intensivt samarbejde med politiet i de pågældende lande end gennem bureaukratiske krav om visum.
SF kan ikke støtte forslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2001-04-06:
Jeg har i virkeligheden to spørgsmål til hr. Harald Kjøller.
Det ene er: Hvordan stiller Venstre sig til at udvide adgangen for kommuner - større kommuner måske, og amter - til at indgå engagement om fælles aktieselskaber med private virksomheder inden for de eksisterende regler, hvorefter det er de private virksomheder, der skal have aktiemajoriteten, men kommunerne kan gå ind og indskyde kapital, op til 10 mio. kr., med henblik på at igangsætte beskæftigelse og udvikling?
Hvordan stiller Venstre sig til at hæve den grænse på de 10 mio. kr.?
Det andet, jeg godt vil spørge om, tager udgangspunkt i hr. Harald Kjøllers udtalelse om, at nu skal der tages anderledes konkrete initiativer, og nu skal der være konkret handling, og nu skal man ikke henvise til 10 år gamle regeringer.
Det sidste forstår jeg godt at hr. Kjøller vil have sig frabedt, for når vi henviser til dem, kan der jo aldrig fremkomme nogen eksempler på, at den daværende borgerlige regering tog nogen initiativer i regionalpolitisk retning.
Men jeg vil godt spørge: Hvilke initiativer har Venstre taget og bidraget med i de 40 forslag, der ligger i den jysk-fynske redegørelse, og i de 26 forslag, der allerede er under behandling og fortsat udbygning?
Hvilke initiativer?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-06:
Jeg skal ikke forlænge debatten meget.
Jeg vil gerne sige tak for redegørelsen.
Tak for det gode stykke arbejde, der ligger i rapporten om konsekvensvurdering.
Jeg tror på, at vi komme videre ad den vej her.
Rent bortset fra de fire linjer i vores forslag til vedtagelse, som vi gerne ville have haft med, så synes jeg ikke, at vi kan komme ret meget længere i de principielle beslutninger og overvejelser, der skal tages.
Det bliver det næste.
Vi vil selvfølgelig være meget vågne over for, om regeringen og kommende regeringer nu lever op til det.
er jo, at der er bred tilslutning til dem.
Vi har noget, der skal lykkes, uanset hvem der administrerer.
Så jeg tror på, at vi får noget fornuftigt ud af det.
Jeg synes, der var mange kloge indlæg.