Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Det er selvfølgelig et vigtigt område, som vi alle sammen bør være med til at forbedre.
Vi skal gerne kunne sige: Selvfølgelig interesserer vi os alle sammen for vores eget arbejdsmiljø.
Det gør vi da også.
Derfor skal vi også selv være med til at tage et ansvar for, at det er i orden.
Det gælder alle, såvel en folketingspolitiker som en kommunalt ansat, fra borgmesteren til rengøringsassistenten, fra direktøren i en virksomhed og til arbejdsmanden.
Alle skal være med til at forbedre arbejdsmiljøet uanset stilling.
Det er det, som vil ske de næste 5 år med den nye arbejdsmiljøreform, hvis første del trådte i kraft den 1. juli i år, og mere træder i kraft den 1. januar 2005.
Det, der sker, er, at der kommer en nytænkning, hvor screening af alle virksomheder foregår over en 7-årig periode mod den tidligere BST, hvor det tog 22 år at komme igennem alle virksomheder.
Der starter vi med de 50.000 virksomheder, der i dag er omfattet af BST.
Sideløbende med de 50.000 screenes de 20.000 mest belastede virksomheder med problemer inden for områderne psykisk arbejdsmiljø, tunge løft, ensidigt gentaget arbejde, dødsulykker eller alvorlige ulykker.
Alt det sker inden for en 4-års-periode, og derefter gælder det de resterende virksomheder de næste 3 år.
Der vil blive kontrolscreeninger hvert 3. år, og i 7-års-perioden vil der være stikprøvescreeninger.
Ingen slipper for BST-pligten før den dag, de bliver screenet.
Virksomhederne kan erhverve et arbejdsmiljøcertifikat, der fritager dem for screening.
Arbejdstilsynet skal ved screeningsbesøget tage kontakt til sikkerhedsrepræsentanten eller den medarbejdervalgte.
Screeningen vil i gennemsnit vare ca. 1½ time, selvfølgelig alt efter hvor stor virksomheden er.
Der kan jo godt være nogle virksomheder, der tager 20 timer og andre ½ time, alt efter hvor store de er.
Finder Arbejdstilsynet fejl, gives der et tilpasset tilsyn, hvor hele virksomheden gennemgås.
Der gives rådgivningspåbud og problempåbud, når der er et arbejdsmiljøproblem, hvor der er behov for hjælp, og periodepåbud, når virksomheden ikke evner at løse problemerne.
Der gives et rådgivningspåbud i 1 eller 2 år.
Der gives en smiley til virksomhederne, der synliggør, hvilken arbejdsmiljøstandard virksomhederne har.
Virksomhederne kan her frit vælge den autoriserede rådgiver, der er i stand til at løse deres problemer.
Rådgivere skal være godkendt, og i den forbindelse vil BST komme til at stå stærkt som rådgiver, da de allerede besidder det, der skal til for at løse problemerne.
Forventningen er, at mange virksomheder beholder BST som rådgiver.
Vi forbedrer arbejdsmiljøuddannelsen ved at sætte fokus på det psykiske arbejdsmiljø i uddannelsen.
Forebyggelsen bliver styrket gennem en forbedring af arbejdspladsvurderingen.
Sygefraværet bliver en vigtig brik, når det nu kobles sammen med APV.
Der kan organisationerne imellem indgås partsaftaler om særlige emner, som organisationerne selv vil tage vare på.
Det er en rigtig god arbejdsmiljøreform, og derfor er det da også ærgerligt, at forslagsstillerne ikke vil være med til at løfte ansvaret for, at vi får et godt arbejdsmiljø.
Dansk Folkeparti tror på, at det er den rigtige udvikling, der er sat i gang.
Vi tror på, at den enkelte arbejder selv er i stand til at tage vare på sit eget arbejdsmiljø.
Det er efter vores opfattelse den rigtige vej at gå for at opnå det bedste arbejdsmiljø.