runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-14:
Nu synes jeg egentlig, justitsministeren komplicerer det her mere, end nødvendigt er, for hvis jeg som forbruger har en sag, hvor jeg skal betale nogle morarenter, ja, så er det sådan set underordnet for mig, hvad en erhvervsdrivende skal betale, og hvordan reglerne er for en erhvervsdrivende.
Det, der interesserer mig som forbruger, er: Hvad er mine morarenter, og hvad skal jeg betale?
Tilsvarende tror
jeg egentlig, at en erhvervsdrivende sådan set ikke er så optaget af, hvad forbrugeren skal betale i forbrugerforhold, men til gengæld, hvad de erhvervsdrivende skal betale.
Det, der er afgørende, er, hvordan forholdene er i forhold til det, der vedkommer mig - underforstået som forbruger eller som erhvervsdrivende.
Derfor kan jeg ikke forstå, at ministeren ikke kan se, at det her er en væsentlig forringelse af forbrugernes situation.
Jeg vil godt bede, om ikke ministeren kan bekræfte, at EF-direktivet kun lægger op til, at der skal skabes ensartede retningslinjer for erhvervsdrivende, altså det vil sige for deres situation.
Der bliver overhovedet ikke i det EF-direktiv talt om forbrugere.
Ministeren og regeringen har valgt at sige, at det lægger vi oveni, og man har fra regeringens, fra ministerens side valgt at sige: Så gør vi det i øvrigt på den samme høje sats, som man mener at erhvervsdrivende skal have.
Det vil sige, at her er der ikke nogen logik i forhold til EF-direktivet, det er ikke noget, der fra EF's side er kommet som et ønske, det er heller ikke noget, der er nødvendigt.
Erhvervsdrivende har deres sag, og det er det, vi har sagt, vi er enige i, og vi synes, det er rigtigt at få de ensartede regler.
Men det betyder ikke, at man har nødigt at have nogle regler, der matcher som forbruger, som, uanset hvordan ministeren regner det ud, er en forhøjelse på 28 pct. i forhold til, hvordan det ser ud i dag, når vi taler om morarenten, og som vil betyde et højere gebyr end det, vi rent faktisk har i dag på de 100 kr. maks. pr. gang for en rykker.
Det betyder noget for almindelige mennesker; jeg tror faktisk, det betyder rigtig meget.
Det kan være mennesker, der er kommet ud i en særlig situation; det kan være mennesker, der er dybt ulykkelige over, at de ikke kan svare enhver sit.
Er der så nødvendigt samtidig at plukke dem på den her måde?
Det synes vi ikke fra Socialdemokratiets side.
Vi synes, de skal betale deres gæld, men det skal på den anden side også være med en rentesats, vi kan være bekendt, med en ordentlig forbrugerpolitik bag.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-14:
Jeg tror ikke, at nogen synes, det er urimeligt, at man skal betale en vis rente, når man ikke kan betale til tiden.
Men det glæder mig dog trods alt, at hr. Freddy Dam er enig i, at det altså er en 28 pct.s stigning, man rent faktisk her giver forbrugerne, og det synes vi er dybt problematisk. Jeg kan godt se, at hr. Freddy Dam ved første behandling siger, at det er uproblematisk, selv om forhøjelsen er på 28 pct.
Vi synes, det er dybt problematisk, at et menneske, som i forvejen har svært ved at skulle betale den gæld - det er ikke nødvendigvis ringe betalere, det er ikke nødvendigvis mennesker, der ikke ønsker at betale deres gæld - for at få en harmonisering til noget, som ikke har noget med det her at gøre, pludselig skal have en stigning på 28 pct.
Det synes vi er så ringe en forbrugerpolitik.
Vi synes, det er så uacceptabelt over for forbrugerne.
Freddy Dam (V), 2002-05-14:
Nu lyder 28 pct. jo som en voldsom stigning.
Nu er det jo ikke sådan den umiddelbare stigning.
Det, der sker, er, at man forøger satsen fra 5 til 7 pct., og at man ønsker af tekniske grunde og administrative grunde at lade rentesatsen være ens for såvel virksomheder som for personer.
Det er jo rigtigt, at når man forhøjer en renteprocent, og man forhøjer den både over for virksomheder og personer, jamen så virker det jo skadeligt for forbrugerne.
Men nu synes jeg, man skal huske på, at sigtet med forhøjelsen jo netop er at forhindre forsinkelse af betaling.
Det er faktisk en lov, som primært går ud på at styrke kreditorernes stilling, og det må så altså nødvendigvis gå ud over de debitorer, som er forsinkede med deres betaling.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-14:
Fru Margrete Auken har jo været i Trafikudvalget en del længere, end jeg har, og derfor kan fru Margrete Auken mange flere historier om det her projekt, end jeg kan.
Men vi har så i dag hørt lidt om historien omkring forløbet indtil nu, både fru Margrete Aukens version og ministerens version, og jeg må så bare konstatere, at nu er vi så langt, at driftstilladelsen er lige op over, og jeg kan sige, at i Kristeligt Folkeparti glæder vi os ustyrlig meget til, at den nu kommer i gang, og vi glæder os meget til, at den snart bliver taget i brug.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Nu har vi jo fået en regering med meget lukkede tendenser, så jeg kan vel ikke være så overrasket over, at man ikke har lyst til at få et trafikselskab, som vi har åben adgang til og kan følge, til at planlægge trafikken, men det er jo så regeringens nye linje, at der skal være lukket hele vejen rundt.
Derfor er der jo sådan set god mening i, at man er glad for Ørestadsselskabet til at lave den store trafikplanlægning i København.
Det overrasker mig ikke, jeg synes, det er beskæmmende, men det er jo så Venstres problem.
Jeg vil godt lige sige med hensyn til Nørreport: Altså nu ved jeg ikke, om fru Gitte Lillelund Bech færdes der.
Det er rigtigt, at fordi vi fik lavet så meget støj, kom der så mange folk på, at man afværgede kaos.
Det kostede kassen, og man fik også sikkerhed, så det ikke var DSB, der fik skylden, den havde de ellers fået.
Den løsning, man er landet på, er den ultimative regnvejrsløsning, hvor man står oppe på en lille helle, hvis man kommer op fra hullet og skal ind i byen, og skal man skifte til de andre trafikformer, så er det smalle trapper. Jeg tror, trappen op til fjerntogsperronen er noget med under halvanden meter, den er også meget smal op til S-togsperronerne, og der er intet, intet, intet gjort ved den station, som den tidligere trafikminister sammenlignede med Afghanistan.
Det var - hjertelig tillykke - Venstre og De Konservative, der bankede det igennem, fordi de hoppede på, at en rulletrappe kostede 125 mio. kr. Der er nogle, der kan regne der.
Arne Toft (S), 2002-05-14:
... at hr. Keld Albrechtsen ikke ønsker at forstå det.
Det, der sker, er jo ofte, at det posthus, som Post Danmark har drevet, flytter.
I det tilfælde, jeg omtaler her, er det flyttet 50 m.
Der er fuldstændig samme betjening, det har bare længere åbningstid, fordi det samtidig fungerer som billetsalg for DSB.
Det har selvfølgelig været et must for Post Danmark, fordi posthuset har givet underskud.
Nu slår man så tingene sammen, og det er ikke første gang, det er sket i Arden
Kommune
, det er også sket mange andre steder.
Post Danmark kommer altid ud og forhandler, og man får tilbudt at starte postforretning et andet sted; det sker tit i Brugsen, det sker tit ved købmanden.
Det kan man da ikke være utilfreds med.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-14:
Mit lokale posthus blev nedlagt forleden, og så er der et posthus mindre i det område i Århus.
Det betyder altså, at nogle af dem, der boede i nærheden af det posthus, der nu er nedlagt, faktisk oplever det sådan, at de har fået længere til det posthus, hvor de så skal hen.
Det kan man da ikke bestride.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg må bare konstatere, at Socialdemokratiet har det synspunkt, at selv om man nedlægger det ene posthus efter det andet, så får folk ikke længere til deres posthus.
Arne Toft (S), 2002-05-14:
Afstandene til postbetjening bliver ikke længere, fordi man nedlægger et posthus, for der oprettes jo en ny postekspedition, som Post Danmark er med til at understøtte.
Det samme er sket inden for DSB, hvor DSB med hensyn til mange af stationerne, også på længdebanen, har sagt, at det ikke længere er rentabelt.
Så har kommunen taget over og lavet det stykke arbejde mod betaling fra DSB, og det har også været en meget fin løsning, og det har det også været
med posthusene for mange af de små samfund.
Man har åbent længere tid, der bliver ikke større afstand til posthuset, og de laver de samme ekspeditioner.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-14:
Jeg synes, det er en anelse mærkelig besvarelse af mit spørgsmål, for jeg spurgte: Er man ikke bange for, at der bliver nedlagt posthuse, og så svarer man: Nej, det har vi gode erfaringer med, for mit posthus er lige blevet nedlagt.
Det synes jeg altså er en underlig forklaring, og derfor vil jeg godt spørge: Når vi foreslår, at man f.eks. kunne have en afstand til nærmeste posthus for alle i Danmark, der som målsætning kunne være 8 km, er det så Socialdemokratiets opfattelse, at hvis det forretningsmæssigt ikke kan lade sig gøre i de områder, hvor der ikke bor så mange mennesker, så er det bare synd for de mennesker, så er der intet posthus til dem?
Så kan de selvfølgelig rejse til en større by, og så kan det endda være, at posthuset har åbent lidt længere, det skal jeg ikke kunne bestride, jeg tror det nu godt nok ikke, men er det Socialdemokratiets opfattelse, at der ikke skal være en målsætning om, at alle skal have en vis minimumsafstand til deres posthus?
Arne Toft (S), 2002-05-14:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at en gang imellem er det godt at have været ude - også for nylig - i det pulveriserende liv.
Jeg har selv været borgmester i Arden i 16 år, hvor vi nu har nedlagt de sidste posthuse. Vi har fået en ualmindelig god behandling af Post Danmark
, og vi har, efterhånden som det er sket, også fået en bedre servicering af vores borgere, fordi der, hvor posthusene nu er flyttet hen, har man en betydelig længere åbningstid. Hver gang, der er sket noget, har Post Danmark henvendt sig, og vi har haft en god snak med dem, og vi kan nu en gang ikke forlange, at en forretning skal bestå, hvor der ikke er grundlag for den, det må vi også acceptere.
Først skal jeg sige, at både L 197 og L 198 er aftalestof, og det tager vi alvorligt i Socialdemokratiet.
I det første, L 197, foreslår Enhedslisten, at lov om offentlighed i forvaltningen, forvaltningsloven og lov om Folketingets Ombudsmand også skal gælde for den virksomhed, der udøves af Post Danmark.
Socialdemokratiet er ikke enig med Enhedslisten i, at der ikke er åbenhed om driften af Post Danmark.
Socialdemokratiet kan derfor ikke tilslutte sig forslaget.
Omkring L 198: Enhedslisten foreslår i sit lovforslag, at Post Danmark skal forpligtes til at yde bindende minimumsstøtte til posthuse og postkontorer med under 6.000 transaktioner fordelt over 1 år.
Endvidere foreslår Enhedslisten, at staten skal forpligtes til at indføre it-service de steder, hvor der ikke er noget bibliotek til at dække de små områder.
Denne service skal så i stedet kunne gives på posthusene.
I Socialdemokratiet er vi meget optagede af at sikre, at alle borgere i Danmark, ligegyldigt hvor man er bosiddende,
kan få post bragt ud regelmæssigt.
Den del synes vi, at Post Danmark udfører på udmærket vis.
Vi er da også bevidste om, at Post Danmark efter loven skal drives på et forretningsmæssigt grundlag.
Det betyder, at der skal være en rimelig balance mellem indtjening og ressourceforbrug.
Vi har tiltro til, at Post Danmark kan finde denne balance.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte Enhedslistens forslag.
Flemming Hansen (KF), 2002-05-14:
Enhedslisten har fremsat to forslag.
Jeg tager først L 197 om, at den postvirksomhed, som Post Danmark udøver, skal være omfattet af offentlighedsloven, forvaltningsloven og lov om Folketingets Ombudsmand.
Ved dannelsen af Post Danmark i 1995 blev der lagt vægt
på en fuldstændig adskillelse af myndighedsopgaver, som blev henlagt til Trafikministeriet med tilhørende posttilsyn og driftsopgaver, som Post Danmark udfører.
Post Danmark varetager således ikke myndighedsopgaver, men har karakter af en driftsvirksomhed.
Konkrete sager må derfor ofte forventes at være omfattet af undtagelsesbestemmelserne i offentlighedsloven og forvaltningsloven.
Derfor er det hensigtsmæssigt, ligesom det også følger af den gældende lov, at Post Danmark ikke er omfattet af lovene. Desuden er Post Danmark både i relation til virksomhedsmæssige forhold og i relation til brugerne pålagt en række oplysningspligter; aktieselskabsloven, årsregnskabsloven samt virksomhedens koncession sikrer således ganske stor åbenhed om Post Danmark.
Herudover er tilsynsvirksomheden i Post Danmark og klager over samme omfattet af nævnte lov.
Regeringen kan ikke tilslutte sig forslaget, som desuden vedrører en lov, som er forudsat ophævet ved ikrafttrædelse
af lov om Post Danmark A/S, som regeringen har fremsat lovforslag om, og som har været andenbehandlet her i dag. Enhedslisten har også fremsat forslag om, at staten skal forpligtes til at indføre it-service de steder, hvor der ikke er noget bibliotek til at dække et område.
Denne service skal så i stedet kunne fås via posthusene.
Post Danmark skal efter loven drives på et forretningsmæssigt grundlag.
Post Danmark skal således ledes på en kommerciel fornuftig måde, hvilket betyder, at der skal være en rimelig balance mellem indtjening og ressourceforbrug.
Det er muligt for Post Danmark at indføre nye tjenester i posthusnettet for at understøtte det, men det er op til Post Danmark at vurdere, hvilke tjenester der kan være tale om, idet eventuelle nye forretninger skal have en tidstilfredsstillende lønsomhed.
Regeringen kan i lyset heraf ikke støtte et forslag, som betyder, at Post Danmark skal pålægges at indføre bestemte tjenester på posthusene.
Regeringen kan heller ikke støtte forslaget om, at trafikministeren skal forpligte Post Danmark til at yde en minimumsstøtte til de mindre posthuse med under 6.000 transaktioner på 1 år.
Jeg må forstå forslaget således, at der ønskes en fastfrysning af udviklingen i posthusnettet.
Det svarer ikke til den fleksible regulering, der har været hidtil på området.
Post Danmark administrerer således posthusene via nogle retningslinjer, som er kendetegnet ved en dialogpræget proces.
Post Danmark skal således drøfte eventuelle ændringer med lokale interessenter, det være sig kommuner, borgere og erhvervsforeninger, forinden beslutningen træffes.
Som nævnt kan vi ikke støtte nogen af forslagene.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Nu vil jeg så sige, at vi ikke har set et system som det, vi skal have derude, fungere, men jeg siger ikke, at det ikke kommer til det.
Men jeg ved ikke det med Docklands.
Jeg ved ikke, om ministeren er klar over det.
Jeg har ikke nået at få undersøgt, om Docklands, som kører på de der jernhjul, er kommet til at køre ubemandet.
Det gjorde de ikke sidste gang, vi drøftede det, vil jeg lige sige.
Og der er meget stor forskel på det der Toulousesystem og et lille system og et Japansystem.
Det ved hr. Poul Andersen også udmærket godt.
Man kommer med et luksussystem og så den der model, som blev en meget skrabet model, fordi man skulle have lirket metroen igennem.
Plus at den jo altså havde alle de usikkerheder i sig, som vi heller ikke havde fået at vide, fordi der var lukkethed om det, så vi ikke fik at vide, at det var et Ansaldotilbud, som man oven i købet havde i lukket udbud, fordi man fik det flyttet over under forsyningsdirektivet. Dér anede vi da ikke, at der var så mange hængepartier, så Ansaldo og COMET, og hvem der kunne sidde dér, bagefter kunne fordyre systemet.
Men jeg vil godt sige til hr. Poul Andersen: Gå nu ned
på Nørreport og se på, at det har kostet, og det har kostet, og det har kostet, og hvad har vi fået?
Gå ned og se det.
Poul Andersen (S), 2002-05-14:
Det er jo fuldstændig korrekt, hvad fru Margrete Auken siger her.
Vi havde netop sagen om Nørreport Station, hvor fru Margrete Auken og den nuværende kulturminister gik pænt hånd
i hånd i forhold til, at det her projekt ikke kunne lade sig gøre, og at der ville blive rent kaos.
Men det har jo fungeret fantastisk fint. Vi havde også hele problematikken, det var derfor jeg tog det med, om det førerløse tog, og om, at det aldrig kom til at fungere, og at det ikke kunne køre.
Det har vi jo sammen været ude at se på i Japan, og vi har også været nede og se på fabrikken, at de kan producere tog, og at det kan lade sig gøre med de der hjultyper osv. Jeg tror, at vi har været hele registret igennem, og det er derfor, jeg siger til fru Margrete Auken, at det der med »hvad sagde jeg« nok er lidt udtonet, det kommer nok ikke til at stå så tydeligt på gravstenen.
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Så vil jeg lige sige til hr. Poul Andersen, at det stort set er gået, som jeg har sagt.
Vi har jo ikke sagt, at det aldrig kom til at køre.
Vi har sagt, at det blev dyrt.
Vi ved ikke hvor dyrt, for vi har ikke den sidste del af det endnu.
Den der godkendelsesproces er endda kommet senere, end vi havde troet.
Jeg havde ikke troet, at man ikke havde fået afleveret den fra TÜV Rheinland til Jernbanetilsynet her halvanden måned før, det senest skal i gang med at prøvekøres.
Det havde jeg altså ikke troet.
Det kommer bag på mig.
Jeg troede faktisk, at den var blevet afleveret.
Økonomien har vi sagt det om.
Så er der de der små tog, hvor jeg kan være skeptisk over for, om de tog med 72 pladser kan klare de belastninger, som kommer på spidstiderne.
Det har vi så ikke set endnu, og det er her, vi har manglet trafikmodellerne til at sige noget om det.
Men stort set har vi ellers hen ad vejen sagt det.
Et sted kan hr. Poul Andersen sige, at vi ikke fik ret, for vi fik ikke kaos på Nørreport.
Nej, for der betalte vi, og det er jeg meget glad for.
Til gengæld fik vi præcis så elendig en løsning, som vi forudsagde dengang.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-14:
Ja, jeg kan forstå, at Socialdemokratiet har tiltro til, at Post Danmark sikrer de små posthuse.
Så vil jeg godt spørge: Er man ikke opmærksom på, at der faktisk nedlægges posthuse? Ministeren sagde ganske vist, at man skulle drøfte det
lokalt, men man kan altså gøre det, og hvis man sætter Post Danmark på aktier, således at virksomheden skal have som formål at give så stort et overskud som muligt med henblik på salg, så staten kan bruge pengene til at finansiere ministerens skattestop, ja, så er det jo slut med de små posthuse.
Det behøver man altså ikke at være nogen stor matematiker for at regne ud.
Derfor vil jeg godt spørge: Har Socialdemokratiet ikke andet end tiltro at have sin garanti for de små posthuse i?
Kaj Ikast (KF), 2002-05-14:
Jeg vil gerne på vegne af Venstre og Det Konservative Folkeparti sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Ministeren har argumenteret for det hele, og vi er enige i det.
Så vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen:
Fantasien er alt for begrænset i Enhedslisten.
Ude på landet, hvor jeg bor, der har vi biblioteket og turistkontoret sammen, og der kan vi også sagtens have postkontoret.
Vi kunne såmænd også have kroen der, hvis det skulle være.
Vi er meget opfindsomme ude på landet for at beholde vores enheder og vores betjening, og derfor overlever vi.
Postvæsenet har også været ganske god i de senere år til at få gennemført nogle meget store rationaliseringer, hvor man sælger de store posthuse, der jo er dyre at varme op og kræver stort personale og har givet opgaven til lokalsamfundet, som giver den samme gode betjening.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-14:
Jeg kan jo ikke nære mig, når nu hr. Kaj Ikast både repræsenterer De Konservative og Venstre, for at spørge hr. Kaj Ikast om noget.
Vi - Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti er nok enige i, hvordan vi ender med at stemme, men i forhold til L 197 står jeg i et dilemma, som jeg nogle gange føler når vi laver de her offentlige aktieselskaber, og statsministeren gav selv på et pressemøde for halvanden uge siden udtryk for, at den problematik må vi kigge på. Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Kaj Ikast, om han er enig i, at der er visse demokratiproblemer forbundet med det, og at vi må kigge på det sådan mere generelt, ikke bare i forhold til Post Danmark A/S, når det kommer, men sådan helt principielt.
Er Det Konservative Folkeparti enig med sin regeringspartner i det spørgsmål?
Kaj Ikast (KF), 2002-05-14:
Ja, hr. Keld Albrechtsen bliver jo mere og mere konservativ
, efterhånden som tiden går.
Nu er han blevet så konservativ, at han kan begynde at se, hvordan lovgivningen, der kommer til næste år, har virket.
Det minder mig fuldstændig om dengang, da vi var med Trafikudvalget ude at besigtige Øresundsforbindelsen ude ved Vinkelhuset derude.
Da kom der to damer og skældte mig ud, fordi der var kommet revner i kælderen, fordi vi var begyndt at planlægge og gå rundt med kort derude.
Det er nøjagtig det samme som at høre hr. Keld Albrechtsen her i dag.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-14:
Kristeligt Folkeparti er ikke enig med Enhedslisten i, at der ikke er åbenhed omkring Post Danmark, da Post Danmark A/S jo er undergivet aktieselskabsloven, som netop pålægger selskaber åbenhed.
Vedrørende lovforslag nr. L 198 omkring indførelse af it-service i byer, som ikke dækkes it-mæssigt af et bibliotek, er vi heller ikke enige med Enhedslisten i, at staten skal gå ind og forpligtes til at indføre denne it-betjening.
Også her er erfaringen, at åbningstiden er blevet længere, og at byens borgere faktisk får en bedre service nu, end de gjorde tidligere.
Så nedlæggelse af et posthus i et tyndt befolket område medfører i sig selv ikke nødvendigvis en forringelse af serviceringen af den lokale befolkning.
Hr. Keld Albrechtsen nævnte et posthus, som var nedlagt i Århus, men Århus vil jeg ikke sådan ligefrem kalde et tyndt befolket område, så jeg er ikke så bekymret dér.
Og i Århus tror jeg bestemt ikke, der er flere kilometer til et andet posthus.
Vores bekymring fra Kristeligt Folkepartis side går mere på de tyndt befolkede områder, og her må jeg sige, at det, jeg har set indtil nu, ikke har været negativt. Så Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte hverken lovforslag nr. L 197 eller nr. L 198.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-14:
Som tidligere nævnt har Det Radikale Venstre sådan set stor sympati for intentionerne i lovforslag nr. L 197, og vi bed også mærke i, at den konservative ordfører sådan set gav os ret i, at der var lidt problemer, som også statsministeren har redegjort for på sit pressemøde for halvanden uge siden.
Når vi alligevel ikke vil stemme for dette forslag, men derimod imod det, skyldes det, som også hr. Kaj Ikast var inde på, at i virkeligheden bør denne problemstilling jo behandles på et langt mere overordnet plan, idet vi bør diskutere de mange forskellige selskabskonstruktioner, vi lavet, hvor det offentlige er ejer, men hvor man forhindrer aktindsigt: Hvordan kan vi gøre dem mere demokratiske?
Der har vi jo det dilemma, at vi på den ene side skal beskytte forretningsinteresserne for de her selskaber og give dem en vis frihed og fleksibilitet og på den anden side også må erkende, at vi har lidt problemer med at give offentligheden adgang til oplysninger, som offentligheden måske i virkeligheden har krav på, i og med at det er offentlige selskaber.
Så derfor vil jeg være glad for, om også ministeren kan bekræfte, at det er et arbejde, man er i gang med i regeringen - det var vist det, jeg fik ud af statsministerens udmeldinger her for halvanden uge siden - og at vi vil vende tilbage til det her spørgsmål på et mere principielt niveau, om jeg så må sige. Om lovforslag nr. L 198 vil jeg igen sige, at Det Radikale Venstre sådan set også ser frem til, at vi fortsat vil have posthuse i tyndt befolkede områder, men vi synes måske nok, at det her lovforslag er på et detaljeringsniveau, hvor vi ikke helt kan være med. Fremtiden vil skabe mange ændringer på det her område, herunder teknologiske ændringer, der vil gøre, at folk i endnu højere grad betaler deres girokort over internettet, ved betalingsservice, og i endnu højere grad vil sende deres breve elektronisk.
Derfor vil vi ikke i denne form pådutte det kommende Post Danmark A/S, at de partout skal opretholde lige præcis, som det er formuleret her, den form for små posthuse.
Det synes vi ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Derfor vil vi også stemme imod det forslag.