runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2006-10-25:
Jeg har forstået spørgsmålet således, at der sigtes til, om Politiets Efterretningstjeneste vil udlevere efterretningsoplysninger til USA, som kan føre til anholdelser i USA.
Det er Politiets Efterretningstjenestes hovedopgave at overvåge, forebygge og modvirke foretagender, som må antages at rumme en fare mod selvstændighed og sikkerhed og den lovlige samfundsorden, herunder i første række de forbrydelser, der er omfattet af straffelovens kapitel 12 og 13.
Terrorhandlinger mod den vestlige verden har understreget behovet for et tæt og intensiveret samarbejde.
Karakteren af den globale terrorisme har betydet, at landene ikke kan stå alene i bekæmpelsen af den globale terrortrussel.
Politiets Efterretningstjeneste har derfor et tæt løbende samarbejde med udenlandske samarbejdspartnere, der foregår både på det generelle plan for at følge trusselsbilledet og operativt i forbindelse med konkret efterforskning.
Jeg kan i sagens natur ikke i en besvarelse af et spørgsmål stillet efter § 20 i Folketingets forretningsorden give oplysninger om det konkrete samarbejde.
Jeg kan generelt om danske myndigheders videregivelse af fortrolige oplysninger til udenlandske myndigheder oplyse, at dette som udgangspunkt beror
på, om der efter tavshedspligtsreglerne i forvaltningslovens § 27 og straffelovens § 152 vil være tale om en berettiget eller en uberettiget videregivelse.
Er der tale om videregivelse af oplysninger, som helt eller delvis behandles elektronisk eller som er eller ville blive indeholdt i et register, finder persondatalovens regler anvendelse.
Det antages, at danske myndigheder i et vist omfang er berettiget til f.eks. som led i et mere uformelt samarbejde at videregive fortrolige oplysninger til andre landes myndigheder.
Det er næppe muligt generelt at angive, hvornår en sådan videregivelse må anses for berettiget.
I vurderingen af, om en videregivelse må anses for berettiget, må formentlig navnlig indgå formålet med videregivelsen, herunder om den er af betydning for, om den danske forvaltningsmyndighed kan varetage sine forvaltningsopgaver eller til varetagelse af danske interesser i øvrigt.
Forholdene i modtagerlandet, herunder hvordan de fortrolige oplysninger i praksis må anses at blive anvendt i det pågældende land, må også indgå.
Der må også lægges vægt på, hvilken karakter den pågældende oplysning har, herunder risikoen for, at oplysningen eventuelt misbruges.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
»Vil Danmark på trods af vedtagelsen af Military Commissions Act 2006 udlevere efterretninger til USA, der kan føre til amerikanske anholdelser af mistænkte terrorister?«
Det var et meget langt svar, men jeg fik sådan set ikke svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om det, at USA nu har vedtaget den nye lov Military Commissions Act, som jo også justitsministeren synes er en meget problematisk lov, for justitsministeren siger til TV-avisen den 29. september kl. 18.30: Jeg synes jo, det er meget, meget forkert af USA at gå den vej.
Man går jo halvvejs terroristernes ærinde, når man laver så store indskrænkninger i borgernes rettigheder.
Kampen mod terrorismen må aldrig nogen sinde ske, så man krænker almindelige menneskers grundlæggende rettigheder.
Så bliver justitsministeren spurgt om, hvad der krænker justitsministeren mest ved de love, der er vedtaget, og hun svarer: Jamen jeg synes faktisk nærmest det hele, bl.a. det at kunne tilbageholde folk på ubestemt tid, og jeg synes selvfølgelig også, at det er meget problematisk, at man nærmest halvvejs er ude i at anerkende tortur som et middel i kampen mod terror.
Det er jo en temmelig grundlæggende kritik.
Kan justitsministeren svare ja eller nej til det spørgsmål?
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Vi kunne jo prøve at tage udgangspunkt i folkeretten, for Danmark har faktisk fået vedtaget nogle meget gode fortolkninger af torturkonventionen i FN og præciseringer af, hvad torturkonventionens bestemmelser udelukker.
De udelukker, at man på nogen måde kan være medvirkende til eller blot se passivt til, at et andet land bliver i stand til at gennemføre tortur, uden selv at være medskyldig.
Er det ikke korrekt vurderet, at hvis der er nogen som helst tvivl om, at et givet land vil overholde torturkonventionen, kan Danmark ikke på nogen måde medvirke til, at det pågældende land kan få mennesker i sin varetægt, som efterfølgende kan risikere tortur?
Lene Espersen (KF), 2006-10-25:
Tak til hr. Hans Kristian Skibby.
Jeg kan gøre det ret kort og oplyse, at kompetencen til at ansætte og afskedige i sådanne sager ligger hos ledelsen i statsfængslet i Nyborg.
Fængslet har om afskedigelsen af imam Abu Bashar oplyst, at den er begrundet i nødvendige besparelser på fængslets lønsum.
Fængslet har endvidere oplyst, at de besparelser på lønbudgettet, som fængslet er pålagt, også har medført reduktion i antallet af poster inden for andre stillingsområder samt en nedgang i antallet af bl.a. ledere og specialfunktioner.
Fængslet har forud for beslutningen om afskedigelse af imamen orienteret denne om baggrunden for nedlæggelsen af stillingen, ligesom fængslet har haft et møde med imamen om sagen, og jeg kan henholde mig til det, som fængslet har oplyst.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Nu forsøgte jeg at være ret præcis, og jeg vil så prøve en gang mere: Hvis der er tvivl om, hvorvidt et land vil overholde torturkonventionen, og vi så alligevel på den mindste måde hjælper det pågældende land med at få folk i sin varetægt, som landet efterfølgende måske torturerer, er Danmark medskyldig i tortur.
Vi må afstå fra alle handlinger, der på nogen måde kan gøre os medskyldige i tortur, for ellers har vi overtrådt torturkonventionen.
Det er indholdet af vedtagelser i FN, som Danmark ikke bare har stemt for, men har været forslagsstiller til.
Vil den formulering og den tolkning, jeg giver her, ikke udelukke, at et land, som de danske myndigheder, herunder justitsministeren, er i tvivl om vil overholde torturkonventionen, bør vi afstå fra overhovedet at samarbejde med på en måde, der kan hjælpe det til at få fanger i sin varetægt?
Lene Espersen (KF), 2006-10-25:
Jeg har lidt svært ved at gennemskue hr. Frank Aaens spørgsmål, og om hr. Frank Aaen reelt er medspørger, eller om hr. Frank Aaen var i gang med at stille et helt nyt mundtligt spørgsmål til mig.
Jeg vælger at fortolke hr. Frank Aaens spørgsmål sådan, at det er en opfølgning på det oprindelige hovedspørgsmål, som hr. Rune Lund stillede.
Til det vil jeg sige, at jeg vil fastholde det, jeg sagde i mit allerførste indlæg, nemlig at såfremt danske myndigheder skal videregive fortrolige oplysninger, efterretninger, til andre lande, beror det på en konkret vurdering.
Jeg opremsede en lang række ting og momenter, der må indgå i vurderingen af, hvorvidt man kan videregive fortrolige oplysninger eller ej.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
Jeg synes, det er lidt underligt, at man som justitsminister kan sige til TV-avisen: Jeg synes selvfølgelig også, det er meget problematisk, at man nærmest halvvejs er ude i at anerkende tortur som et middel i kampen mod terror – og man så som justitsminister ikke har tænkt sig at drage nogen som helst konsekvenser af det her, både hvad angår FN's konvention mod tortur, som er meget klar, og som hr. Frank Aaen lige har redegjort for, og hvad angår sådan helt almindelig menneskelig tænkning.
Det går simpelt hen over min forstand.
Men så kan man da i det mindste spørge, om justitsministeren vil gøre det, som Dansk Folkepartis hr. Søren Espersen foreslår i Nyhedsavisen lørdag den 21. oktober, hvor han siger: Vi må forvente, at næste gang den amerikanske og den danske regering taler sammen, vil den danske regering give udtryk for, at den ikke bryder sig om loven.
Når Dansk Folkeparti mener det, er der for mig at se et flertal i det danske Folketing, som mener, at den danske regering skal henvende sig til den amerikanske regering og sige: Vi bryder os ikke om loven.
Vil justitsministeren tage initiativ til, at det kommer til at ske?
Lene Espersen (KF), 2006-10-25:
Jeg vil sige til spørgsmålet, at jeg fuldstændig kan berolige hr. Rune Lund.
Den danske regering er fuldt ud bekendt med, hvilke konventioner Danmark har tiltrådt, og dem har vi så sandelig tænkt os at overholde.
Det gælder også de meget fremragende regler, som er lavet i EU-regi, et projekt, som Enhedslisten jo ikke støtter, men som rent faktisk giver borgerne en beskyttelse af de fortrolige personlige oplysninger, som skal videregives til andre myndigheder.
Jeg kan forsikre hr. Rune Lund for, at uanset hvilket land vi ser på og hvordan det land laver ny lovgivning, så vil den til enhver tid siddende danske regering naturligvis sikre, at der ikke sker noget, der ikke kan indeholdes inden for rammerne af de konventioner og de øvrige lovgivningsmæssige rammer, som er opsat.
Så der er altså ikke nogen som helst grund til at problematisere tingene yderligere.
Selv om ting forandrer sig udeomkring i verden, er de danske forpligtelser fuldt ud de samme, som de hele tiden har været.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-10-25:
Jeg vil gerne lægge ud med at kommentere, hvorfor jeg har valgt at stille det her spørgsmål til justitsministeren.
Det er jo sådan, at Nyborg Statsfængsel er et af de fængsler i Danmark, som har en imam eller har haft en imam på lønningslisten.
Med baggrund i den sag har jeg så tilladt mig at stille det spørgsmål, som er til behandling her i dag, og hvor jeg gerne vil høre justitsministerens kommentar til, om der er hold i anklagerne fra imamen selv om, at det er en politisk fyring, og ligeledes selvfølgelig, om der er hold i påstanden om, at det er en fyring, som udelukkende skyldes økonomiske hensyn fra statsfængslets side.
Det er det svar, som jeg naturligvis havde forventet; man kan jo ikke forvente, at en justitsminister vil sige, at der er tale om en politisk fyring.
Men spørgsmålet kan jo så være, hvorvidt man i tilfældet her er sikker på, at der ikke ligger andet bag.
Jeg tænker på, at det jo har været fremme i medierne – bl.a. i nogle aviser, som siger, at de har kilder inden for fængselsvæsenet – at fyringen sådan set også har udgangspunkt i, at vedkommende imam i sine fredagsbønner internt i fængslet skulle have opfordret til jihad, til hellig krig imod Vesten og i særdeleshed imod Danmark.
Det kunne da være spændende at høre, om justitsministeren har haft kendskab til, hvorvidt der er hold i de anklager, som ansatte inden for fængselsvæsenet har rettet gennem pressen.
Lene Espersen (KF), 2006-10-25:
Jeg kan sige til hr. Hans Kristian Skibby, at det har jeg ikke noget kendskab til.
Jeg er bekendt med, at der har været skriverier i diverse medier om sagen, men jeg har ikke nærmere kendskab til de påstande, som medierne har viderebragt.
Det, jeg må fastholde, er, at det i den her sag er ledelsen i statsfængslet i Nyborg, der har kompetencen, og fængslet har om afskedigelsen af imamen oplyst, at det er begrundet i nødvendige besparelser på fængslets lønsum.
Så det fremgår altså meget klart af det svar, der er kommet fra fængslets ledelse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-10-25:
Jeg vil gerne give et andet eksempel på det, for det er jo altså sådan, som jeg nævnte tidligere, at den fyrede også selv har udtrykt skepsis over for, hvad der egentlig er årsagen til, at vedkommende er blevet fyret.
Jeg skal såmænd ikke påstå, at det ikke er en fornuftig fyring, det skal jeg ikke blande mig i overhovedet, men man må trods alt somme tider undre sig lidt over, hvad der står i pressen, og hvad folk udtaler.
Ligeledes har han været involveret i terrorsagen fra Vollsmose.
Det kan man vel ikke bare negligere og sige, at de ting ikke har haft en vis indflydelse på, at man tager en sådan beslutning.
Lone Dybkjær (RV), 2006-10-25:
Når man siger, at delvis amning anbefales i 12 måneder eller længere, vil jeg godt kende dokumentationen for det, og når det samtidig siges, at man ved, at med en længere ammeperiode afleveres der mere forurening til barnet, kunne man da godt overveje, om ikke WHO's anbefaling af 6 måneder måske var meget fornuftig, og at det var det, man skulle holde sig til.
Det, der kan tale for en forkortning af ammeperioden, som i øvrigt også anbefales nogle steder i udlandet, er jo rent faktisk, at modermælken desværre ikke er så ren, som den gerne skulle være.
Jeg synes også, hvis jeg må være lidt principiel, at det, jævnfør den konference, vi havde på Arken for få uger siden, er på kanten af, hvad der skal politiseres her.
Jeg står til ansvar for, at Sundhedsstyrelsen lever op til lovgivningen om at være uafhængig faglig rådgiver.
Jeg har også bekræftet i svar på tidligere spørgsmål, at hvis der formidles oplysning, som der ikke er fagligt belæg for, er det selvfølgelig Sundhedsstyrelsens ansvar at rette op på det, og foranlediget af debatten her i dag vil jeg selvfølgelig også følge op og se, at det sker.
Men hvorvidt en aktuel rådgivning om amning ud over barnets sjette måned skal reguleres, har jeg simpelt hen hverken forudsætninger for eller lyst til at gå ind i en debat om.
For mig at se overskrider det grænsen for, hvornår det er politik, og hvornår det er faglighed.
Jeg synes, at hvis den sag skal forfølges, kunne den måske med fordel forfølges af andre kanaler i første omgang, indtil man fandt ud af, om der er et politisk indhold i den, så der var mening i at tage en politisk konflikt om den.
Lene Espersen (KF), 2006-10-25:
Jeg har været måske en lille smule flere år i politik end hr. Hans Kristian Skibby, og det skal hr. Hans Kristian Skibby sådan set ikke misunde mig, men jeg vil sige, at man læser meget i aviserne, og der står meget i aviserne, og det er ikke altid, at de ting, der står i afviserne, selv de ting, der står i aviserne om en selv, er ting, man fuldt ud kan genkende fra den virkelighed, der omgiver en.
Så jeg har ingen kommentarer til de mange avisskriverier og udtalelser, der har været.
Det er ikke noget, jeg er bekendt med.
Jeg har som forberedelse til besvarelsen af det spørgsmål, der er stillet af hr. Hans Kristian Skibby, spurgt det sted, hvor kompetencen ligger, og det er hos fængslets ledelse.
Fængslets ledelse har som et led i den flerårsaftale, der er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti, gennemført de effektiviseringer, der var nødvendige, og som var pålagt Kriminalforsorgen, og det har betydet, at man på en lang række områder har måttet skære ned i lønsummen.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at Danmark har indgået en lang række internationale forpligtelser, også en lang række konventioner, hvor torturkonventionen er en af dem, og den europæiske menneskerettighedskonvention er en anden meget central konvention.
Den danske regering vil gøre alt, hvad der står i vores magt, for til enhver tid at sikre en overholdelse af de konventioner på Danmarks vegne.
Lone Dybkjær (RV), 2006-10-25:
Det, der er meget vigtigt i denne sammenhæng, er jo, at man ikke påtvinger mødrene et mønster eller direkte eller indirekte påtvinger dem en skyldfølelse.
Det, jeg bl.a. hentyder til med henvisning til smagsdommeri, er det, der står om amning og modermælk – ikke i den publikation ministeren citerede, men i »Anbefalinger for spædbarnets ernæring«.
Her står der nemlig, at delvis amning anbefales i 12 måneder eller længere, og jeg vil sådan set godt have en dokumentation for, at det faktisk er smaddergodt.
Der står nemlig i den samme anbefalingsklamamse, at modermælk har et højere indhold af nogle miljøgifte end modermælkserstatning på grund af opkoncentrering på vej gennem fødekæden, og den eneste måde, man kan komme af med urenhederne i mælken på, er faktisk ved at amme.
Den totale mængde urenheder, barnet udsættes for, øges i takt med længden af ammeperioden, men når der anlægges en helhedsvurdering, der også tager hensyn til amningens positive effekter, er der ikke belæg for at fraråde amning.
Helt, helt ærligt: Jeg forstår det altså ikke.
Skal vi holde informationerne skjult for de vordende mødre?
Eller skal vi som sundhedsmyndighed sige: I må selv søge jeres informationer på nettet, som I har lyst til?
Jeg synes da, det hører med til rollen som ansvarlig styrelse, at man formidler sundhedsfaglige oplysninger og i øvrigt gør det i en nuanceret form, så folk kan træffe deres egne oplyste valg, og det er jo også det, der er tilfældet på dette område.
Tvang er jo ikke i overensstemmelse med Sundhedsstyrelsens anbefaling, der skal ikke lægges pres på mødrene og siges, at kun amning duer.
Vi har faktisk tilsluttet os det spædbarnsvenlige initiativ, altså Baby Friendly Hospital Initiative, som blev introduceret af WHO og UNICEF tilbage i 1991, og som anviser ti skridt til vellykket amning.
Nu skal jeg ikke gå dybt ind i det her i dag, men det fremgår som et af de centrale elementer, at forældrenes ønsker skal høres og imødekommes, og derfor ville det ikke være i overensstemmelse med dette spædbarnsvenlige initiativ, hvis man på landets sygehuse eller ved Sundhedsstyrelsens mellemkomst lagde et pres på mødrene, som umuliggjorde, at de kunne afstå fra amning, hvis det er deres ambition.
»Finder ministeren, at det gældende formynderi vedrørende amning er i overensstemmelse med regeringens opgør med smagsdommere?«
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
»Vil Danmark på trods af vedtagelsen af Military Commissions Act 2006 udlevere mistænkte terrorister i vores varetægt til USA, selv om disse risikerer at udsættes for tortur og nægtes basale rettigheder?«
Jeg har haft lejlighed til at diskutere det her emne med udenrigsministeren før, nemlig både den 4. oktober og den 11. oktober i Folketingets Europaudvalg og i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Vi har ikke været helt enige om den her lov.
Jeg mener, at den åbner for tidsubegrænsede fængslinger og for brug af tortur, og at den betyder, at folk ikke kan gå til civile domstole, men bliver nødt til at få prøvet deres sag ved militære kommissioner og mange andre ting.
Men der er dog nogle ting, vi er enige om i den her lov, og de fremgår af debatten den 11. oktober, hvor udenrigsministeren siger, at hvad angår tærsklen for lovlig afhøringsteknik – altså det, der ikke er tortur – er det ikke godt nok, at det ikke er klart fra CIA's side, hvor den er, og at det også er et problem, at visse beviser frembragt ved tvang fortsat kan anvendes, og at den anklagede ikke er sikret adgang til alt hemmeligstemplet materiale.
Og det er også et problem, at der kan anvendes rygter som beviser.
Så er mit spørgsmål: Skal det ikke have konsekvenser, at der er de store problemer med den lov, og skal det ikke have konsekvenser for, hvorvidt Danmark vil være med til at deltage i militære operationer, hvor folk, der bliver taget til fange, kan ende med at blive udsat for indholdet i den nye amerikanske torturlov?
Per Stig Møller (KF), 2006-10-25:
For at præcisere det lyder spørgsmålet således: Vil Danmark på trods af vedtagelsen af Military Commissions Act of 2006 udlevere mistænkte terrorister i vores varetægt til USA, selv om disse risikerer at udsættes for tortur og nægtes basale rettigheder?
Det er spørgsmålet.
Det er så det, jeg svarer på.
Udlevering af personer til retsforfølgning i andre lande hører under justitsministerens ansvarsområde.
Når dette er sagt og spørgsmålet er stillet til mig, vil jeg gerne klart og utvetydigt beskrive den overordnede danske politik på dette område.
Danmark udleverer ikke personer, der risikerer dødsstraf eller risikerer at blive udsat for tortur eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling.
Den politik er et direkte udtryk for, at Danmark er et land, der overholder sine internationale forpligtelser, herunder torturkonventionen.
Hvorvidt en person risikerer dødsstraf, tortur eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling må naturligvis bero på en konkret vurdering af hver enkelt sag.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
Og de folk kan jo blive udsat for tortur dér; de kan blive udsat for afhøringsteknikker, som er ulovlige ifølge FN's torturkonvention, men som er tilladte i USA.
Her snakker vi f.eks. om water boarding, hvor man får plastic over hovedet, og der bliver hældt vand ned over ens hoved, så man tror, man drukner.
Det er f.eks. en afhøringsteknik, som USA ikke mener er tortur.
Er sagen ikke, at Danmark ikke bør deltage i f.eks. militære operationer, hvor folk bliver taget til fange, hvorefter de kan blive sendt til USA, til Guantánamo, og blive udsat for det her?
Per Stig Møller (KF), 2006-10-25:
Jeg vil godt præcisere, som jeg sagde før, at der ikke skal være nogen tvivl om, at Danmark overholder sine internationale forpligtelser.
Det fremgår faktisk også direkte af de beslutningsforslag, som Folketinget har vedtaget om udsendelse af danske militære styrker til Irak og Afghanistan, hvor der står i bemærkningerne: Det danske bidrag til den multinationale sikringsstyrke i Irak vil som alle øvrige styrker være undergivet folkeretten, herunder den humanitære folkeret.
Rune Lund (EL), 2006-10-25:
Så er spørgsmålet: Er det ikke uacceptabelt for udenrigsministeren og den danske regering?
Og bør det ikke have konsekvenser, at USA har vedtaget en sådan lov?
Bør udenrigsministeren derfor ikke henvende sig til USA og sige: Vi vil ikke deltage i fælles militære operationer, hvis folk, der bliver taget til fange, kan risikere at blive udsat for indholdet i en sådan lov?
Og det kan folk, for loven er jo blevet vedtaget.
Skal udenrigsministerens svar forstås sådan, at vedtagelsen af den her lov ikke kommer til at få nogen som helst konsekvenser for Danmarks samarbejde med USA på det her punkt?
Per Stig Møller (KF), 2006-10-25:
Det er meget begrænset, hvor mange militære aktioner vi er i sammen med amerikanerne.
Som hr. Rune Lund ved, er det jo normalt briterne, vi samarbejder med i f.eks. Irak, så det er et ret teoretisk spørgsmål.
Men som hr. Rune Lund også ved, er mange af hr. Rune Lunds betænkeligheder jo faktisk dementeret af amerikanerne selv, så hr. Rune Lund står nu her og ulejliger Folketinget med at tale mod bedre vidende.
For jeg har jo flere gange sagt til hr. Rune Lund: Læs nu John McCains beskrivelse af den lov, som direkte dementerer hr. Rune Lunds udlægning.
Så jeg synes faktisk, at hr. Rune Lund, inden han henter mig herned på næste onsdag, for det gør han jo garanteret, skulle sætte sig ind i John McCains udlægning af loven, som strider ganske imod hr. Rune Lunds.
Bl.a. omkring CIA's metoder glemmer hr. Rune Lund hele tiden, at der faktisk ikke er noget, de kan gøre, som krænker den humanitære folkeret; at Kongressen har fået stærkere indseende med CIA's metoder end før; og at John McCain har fastholdt dette med, at der ikke må ske tortur og nedværdigende behandling af fanger.
Så jeg synes faktisk, at man må se på, om det er John McCain, der har ret, eller om det er hr. Rune Lund, der har ret.
Og det må jo afhænge af, hvordan det udøves, men jeg er ret sikker på, det er John McCain, der har ret.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Når Danmark, som udenrigsministeren siger, agter at overholde internationale konventioner på det her område, betyder det selvfølgelig også, at vi ikke kan udlevere eller på nogen måde være medvirkende til, at lande, der ikke overholder konventionerne, på den ene eller den anden måde får fanger, som de eventuelt mishandler.
Det vil med udenrigsministerens egne ord sige, at når lovgivningen, der nu er vedtaget i USA, er uklar, hvad angår afhøringsteknikker og hvor grænsen er, udelukker det jo principielt, at Danmark på nogen måde, og jeg gentager, på nogen måde medvirker til, at fanger kommer i USA's varetægt.
Ville det ikke være korrekt, når man nu tænker på, at Danmark er så tæt allieret med USA, at Danmark officielt via Udenrigsministeriet meddeler, at så længe den lov ser ud, som den ser ud, er konsekvensen, at Danmark på ingen måde kan medvirke til, at fanger kommer i USA's varetægt?