runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2004-11-30:
Jeg har fuld tiltro til, at den enkelte kommune godt kan finde ud af, om der faktisk er et behov for at bruge penge på en produktionsskole, eller der ikke er behov for at bruge penge på en pro duktionsskole i det pågældende område.
Enhver kommune må vel have en stor interesse i at sørge for, at netop den medarbejderskare, som er i kommunen, også er så veluddannet som overhovedet muligt, og det handler også om at være med til at opkvalificere de unge mennesker, som fremover skal være i det pågældende område.
Derudover kan man så sige, at det, at man går ind og styrer med økonomien, jo ikke udelukker, at man styrer med andre redskaber.
Det er bl.a. også derfor, at vi har behandlet L 3 tidligere.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Nu er det jo sådan, at undervisningsministeren ikke mener, at der går nogen på produktionsskolerne, som er uden for målgruppen – altså at produktionsskolerne er gode til at administrere de frie optag; de optager ikke nogen, som er uden for målgrupperne.
Ministeren har heller ikke følt nogen anledning til at undersøge, hvorfor der går så mange flere elever på produktionsskolerne nu, end man havde regnet med, der ville gå.
Slår det ikke ordføreren som mærkeligt, at det så er økonomiske redskaber, der skal til, frem for kvalitative redskaber?
Helle Sjelle (KF), 2004-11-30:
Nu kan man nok vende og dreje de her ting på mange måder, men det, der er vigtigt for os, er, at der faktisk kommer mere styring på det her område, end der har været tidligere.
Der mener vi, at en af måderne, man kan få mere styring på, er ved i højere grad at øge det kommunale bidrag til det her område.
Og på den måde har vi en forhåbning om, at man netop ikke sender folk hen på en produktionsskole, som burde have været sendt et andet sted hen.
Lene Jensen (S), 2004-11-30:
Jeg prøver bare en gang til, fordi jeg synes, at hvis argumentet, argumentet for at støtte det her lovforslag er, at man dæmmer op for noget kassetænkning, fordi der ikke er en sammenhæng mellem den handling, man foretager ved at sende en ung hen på en produktionsskole, og den udgift, der udløses, så vil jeg bare høre, om man ikke kan vende det argument om og spørge, om man så ikke åbner op for en ny form for kassetænkning, som sådan set kunne være til ugunst for den unge.
For vi er vel enige om, at der på produktionsskolerne faktisk foregår nogle fornuftige ting i forhold til opkvalificering, i forhold til at bliver klar til at komme videre i et uddannelsesforløb og i forhold til vejledning.
Det er sådan set bare det, mit spørgsmål er, når nu argumentet er, at man lukker ned for kassetænkning.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-30:
Nu har jeg en tiltro til, at kommunerne ikke bare sender folk hen, fordi det er billigere end at sende dem et andet sted hen.
Derfor håber jeg da også på, at man netop vil tage det meget alvorligt, hvis man f.eks. bruger penge på at sende folk på en produktionsskole, og hvis man ikke gør det, så netop sørger for, at folk så kommer hen, hvor de ellers burde komme hen, netop hen i et kompetencegivende uddannelsesforløb.
Det er jo netop derfor, vi har behandlet sager omkring produktionsskolerne tidligere.
Vi vil meget gerne have, at man i højere grad søger at give de unge mennesker nogle kompetencegivende uddannelser.
Lene Jensen (S), 2004-11-30:
Undskyld, jeg blev overrasket over ordførertalens længde.
Det er jo en fair grund at sige, at man støtter det, fordi man så ved, at kommunerne ikke vælger at sende folk derhen, bare fordi det er billigt.
Slår det fru Helle Sjelle, at kommunerne måske kunne vælge at sende de unge til andre tilbud, der var billigere end det, produktionsskolen nu kommer til at koste, men som ikke indeholder hverken opkvalificerings- eller vejledningselementer?
Helle Sjelle (KF), 2004-11-30:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget opmærksomme på, at flest muligt får en kompetencegivende uddannelse.
Det er vigtigt, at vi via uddannelsessystemet forstår at udnytte den ressource og det potentiale, det enkelte menneske har.
Derigennem kan vi også i fremtiden sikre, at Danmark kan gøre sig gældende i den internationale konkurrence.
For os er det derfor vigtigt, at kommunerne ikke vælger et produktionsskoletilbud frem for andre uddannelsestilbud alene af økonomiske grunde, og det er også derfor, vi hilser ministerens forslag om at øge det kommunale bidrag pr. årselev velkomment, og det er derfor, vi støtter forslaget.
Louise Frevert (DF), 2004-11-30:
Det kan da godt være, at der ligger en helt klar aftale, og selvfølgelig gør der det, men det er jo ikke ensbetydende med, at man ikke kan finde ud af, om der ligger noget skjult et eller andet sted, som man eksempelvis kunne dæmme op for, og som man også kan diskutere, om man måske inden for rammerne eller ude i kommunerne kunne gøre bedre.
Så man skal jo ikke bare tage tingene for pålydende.
Vi er meget opmærksomme på at kunne gøre tingene bedre, hvis de ikke er gode nok fra begyndelsen.
Aage Frandsen (SF), 2004-11-30:
Jeg tror ikke helt, jeg fik svar på det, jeg spurgte om: Hvad vil man gøre, hvis nu det viser sig, at måltallet ikke holder ifølge det, som er hensigten?
Det andet, jeg godt vil spørge om, er: Når fru Louise Frevert taler om, at man vil holde et meget vågent øje med det, at man vil kigge på det i udvalgsarbejdet osv., så ligger der vel en klar aftale i finanslovsammenhæng, og det betyder vel så, at det her lovforslag skal gennemføres med det indhold, det er aftalt mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Hvis nu det viser sig, at der om et års tid måske stadig væk er det samme antal produktionsskoleelever, som der er i dag, fordi behovet stadig væk er stort, også selv om bidraget fra kommunernes side øges, hvad vil Dansk Folkeparti så gøre?
Louise Frevert (DF), 2004-11-30:
Jeg har flere gange heroppe fra talerstolen sagt, at det er meget, meget vigtigt, at man er opmærksom på høringssvarene og de problemstillinger, som høringspartnerne kommer med frem med.
Et af de høringssvar, som er fra Danske Produktionshøjskolers Lærerforening, påpeger lige nøjagtig det spørgsmål, som fru Lene Jensen påpeger her.
Og som ordføreren fra Socialdemokraterne kan høre, er Dansk Folkepartis ordfører fuldstændig opmærksom på, at der eventuelt kan være et problem her, og derfor har jeg heller ikke på noget som helst tidspunkt lagt skjul på, at det er et af de punkter, som vi gerne vil have udredt i udvalgsarbejdet.
For det er jo ikke meningen, at man gennemfører en lov, for at det skal være en pestilens for skolerne udeomkring.
Tværtimod er det her en mulighed, som jeg ser det, også som kommunalbestyrelsesmedlem, at det bør skabe større gennemsigtighed.
Lene Jensen (S), 2004-11-30:
Det bliver et meget interessant udvalgsarbejde, og jeg ser meget frem til det.
Men jeg vil bare høre sådan mere principielt om, hvad man kan tænke sig.
Nu er der jo de her høringssvar, som peger på forskellige problemstillinger.
En af de problemstillinger, der i hvert fald gør indtryk på mig, er, at nogle skoler kan få problemer, men at det især er skoler i små kommuner, i yderkommuner, som har valgt at prioritere det her med at have produktionsskoler.
Louise Frevert (DF), 2004-11-30:
Der skal overhovedet ikke være nogen tvivl om, at det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, at man har en klarhed over, hvilke elever det er, der kommer på produktionsskolerne, for vi har en svag gruppe, hvis interesser skal varetages.
Det skal der overhovedet ikke være nogen tvivl om, og det vil jeg fuldstændig stå ved.
Hvis der skal være nogen tvivl om den rigtige økonomi i det her, så tror jeg altså, at det ikke er her fra talerstolen, at det skal klarlægges.
Derfor vil jeg være virkelig glad for at kunne få det her belyst også fra ministeriets side i udvalgsarbejdet.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Jeg er sådan set lidt ked af at sige det, men jeg tror ikke, det beror på mig, når jeg siger, at fru Louise Freverts svar stritter lidt til alle sider, for på den ene side får vi at vide, at man må dæmme op, at der sker alt for meget, det kan vi slet ikke håndtere, og nu må der sættes ind, nu må der styres, nu må der dæmmes op, og på den anden side får vi at vide, at det er meget vigtigt, at vi har det frie optag, og det er meget vigtigt, at der kan ske etablering af nye skoler.
Men jeg kan ikke få noget svar på, om det er rimeligt eller urimeligt, at de kommuner, der faktisk har skoler, skal betale dobbelt pris, nemlig både grundtilskud og taksten pr. elev.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg har tit haft det indtryk, at Dansk Folkeparti havde en ægte interesse i, at de her elever faktisk havde nogle tilbud, også en interesse, som vejede tungere end hensynet til, om kommunens budget svingede helt marginalt.
Louise Frevert (DF), 2004-11-30:
Det, jeg pointerede, var, at produktionsskolerne ikke skulle bruges som en hovedvej.
Det har aldrig nogen sinde været meningen.
Og man må jo sige, at i det øjeblik produktionsskolerne rundtomkring i landet ikke har kunnet overholde deres måltal på 5.700, men bare har taget ind uden egentlig at have været klar over, at der har været så store økonomiske divergenser – det er også det, der er et svar på fru Margrethe Vestagers første del af spørgsmålet – så må man sige, at det her jo er et kærkomment tiltag for egentlig at få dæmmet op, sådan at man kan få noget gennemsigtighed.
For os, der har siddet ude i kommunerne, har det nogle gange været virkelig, virkelig besværligt, fordi man får en ekstrabon ude i kommunerne, fordi man simpelt hen ikke har været i stand til at kunne finde ud af, hvor meget optag der var.
Så vil jeg lige pointere en ting igen, og det er, at det her jo ikke berører det frie optag.
Vi har jo stadig væk muligheder for at få produktionsskoler etableret rundtomkring i kommunerne.
Det er op til kommunerne selv.
Vi skal jo ikke begynde at gå ind og røre ved den almindelige selvforvaltning rundtomkring i kommunerne.
Line Barfod (EL), 2004-11-30:
Hvis vi tager de igangværende forhandlinger om kommunesammenlægninger eller løsrivelser, er det jo væsentligt, at hvis afstemningstemaet indeholder flere forskellige muligheder, skal det præciseres, at der er en bestemt rækkefølge, eller hvad det nu kan være.
I nogle kommuner har der jo været tvivl om, hvordan afstemningen skulle forløbe, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at der er mulighed for en dialog mellem borgergruppen og kommunalbestyrelsen om, hvordan temaet helt præcist skal formuleres.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Ude i landet er der slet ikke basis for, at der er en produktionsskole i hver kommune.
Det er jo heldigvis ikke sådan, at der er så mange unge, at vi har brug for en produktionsskole i hver kommune.
Det ville give alt for mange produktionsskoler.
Så det er sådan set
meget hensigtsmæssigt, at det kun er nogle kommuner, der laver en produktionsskole og så løser den opgave for flere kommuner, så man kan have et pædagogisk miljø, og så man kan have en faglighed på skolen i forhold til den opgave, man skal løse.
Er det ikke lidt mærkeligt, at den kommune, der så ligesom påtager sig opgaven med at have produktionsskolen, både skal betale grundtilskud og taxametertilskud pr. elev, når de omkringliggende kommuner kun skal betale taxametertilskud pr. elev, og når man faktisk løser en fælles opgave, specielt i områder, hvor der er meget, meget få andre tilbud end produktionsskolen, gadehjørnet og så den kommunale aktivering?
Line Barfod (EL), 2004-11-30:
Jeg kan godt forstå, at Venstre ikke bryder sig om, at nogen stiller spørgsmål, for det kan jo afsløre nogle ubehagelige ting, og jeg kan også godt forstå, at Venstre ikke bryder sig om forslag, der skal give mulighed for, at borgerne kan få indflydelse på, hvad der skal foregå.
Jeg synes, det er fint, at fru Gudrun Laub siger så ligeud, at Venstre ikke ønsker, at det skal være muligt for et mindretal af borgerne at få sat nogle vigtige sager på dagsordenen.
Det skal kun være det store flertal, der kan få lov at bestemme, hvad enten det er på landsplan eller lokalt.
Det synes jeg da er rart at fru Gudrun Laub siger så klart, så det vil jeg gerne takke for.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-30:
Nu henholder jeg mig til, at med hensyn til det her forslag så har det jo vist sig, at der faktisk er en mulighed for, at man kan gå ind og styre det her område bedre, end man har kunnet før.
Det er jo derfor, at man netop fremlægger et forslag netop, at kommunerne i højere grad skal øge andelen af betalingen på det her område: Det er for at forbedre hele styringen af produktionsskoleområdet.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-30:
Jeg vil gerne takke Folketingets partier for behandlingen af lovforslaget.
Det er jo klart kommet til udtryk under behandlingen, at der er mange spørgsmål, formentlig også mange tekniske spørgsmål, og dem vil jeg med glæde se frem til at besvare undervejs i udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil gerne allerede her tilkendegive, at jeg da bestemt er parat til at se på den del af lovforslaget, som flere har været inde på, nemlig det, at lovforslaget skulle gå ud på noget i retning af – hvilket vistnok fremgik af fru Lene Jensens ordvalg – at man straffer kommuner, som har produktionsskoler.
Vi vil gerne finde en anden model, for jeg forstår, at der sådan set er bred enighed om, at den eksisterende bidragsordning ikke er optimal, hvorfor jeg har lyttet mig til, at der her i Folketinget bredt er en vilje til at finde en anden model.
Så jeg vil gerne tilkendegive, at jeg undervejs i udvalgsarbejdet gerne vil drøfte med udvalget, om der findes en anden måde at gøre det på end det, som forslaget her indeholder.
Så har flere også nævnt den rapport, som er udarbejdet, og som egentlig er grundlaget for lovforslaget her, og der vil jeg da også gerne understrege, at den vil jeg gerne sende til udvalget, for det er selvfølgelig, da der nu refereres til rapporten, særdeles relevant, at udvalget så også har kendskab til, hvad rapporten egentlig indeholder.
Jeg vil dog bare pointere, at det er korrekt, at KL har anbefalet en anden model end den, som er kommet til udtryk i lovforslaget.
Der vil jeg bare give udtryk for min bekymring vedrørende den model, som KL altså har hæftet sig ved, nemlig at jeg, som jeg forstår KL's model, ville frygte, at vi ikke samtidig ville kunne opretholde det frie optag.
Og det er, jævnfør den drøftelse, som vi har haft om L 3, meget vigtigt for mig, at vi har et frit optag til produktionsskolerne.
Dette skal blot lige være nævnt, men jeg sender gerne rapporten over til udvalget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bodil Kornbek (KD), 2004-11-30:
Vi har helt klart nogle udfordringer, for det er jo en konstatering, at der er flere unge, der i dag ikke får en kompetencegivende uddannelse.
Men får unge en kompetencegivende uddannelse ved, at man nu mindsker elevaktiviteten på produktionsskolerne?
Det tror jeg rent faktisk ikke, fordi vi jo her har at gøre med en gruppe unge, som netop har været en del af det kompetencegivende uddannelsessystem, og der er selvfølgelig nogle årsager til, at de ikke er det længere.
Vi har under behandlingen af lovforslagslaget om produktionsskoler, nemlig L 3, været enige om, at disse unge jo tilhørte den målgruppe, som kan få optag på produktionsskolerne.
Hvilke muligheder ønsker vi at give disse unge mennesker?
Man må sige, at ved at nedlægge den fri ungdomsuddannelse og også på grund af indskrænkningerne på daghøjskoler er de muligheder, de kan have uden om det kompetencegivende uddannelsessystem, meget, meget begrænsede.
Det, at elevaktiviteten på produktionsskolerne er steget, er også et udtryk for, at der er et behov.
Og ønsker man, at de unge skal komme ind i det kompetencegivende uddannelsessystem, og vil man gerne ind og se på produktionsskolernes stigende elevoptag, er det i hvert fald vigtigt, at man undersøger årsagerne til den aktivitetsstigning.
Men når man ikke kender til nogen undersøgelser og heller ikke har sat nogen undersøgelser i gang for at se, hvad vi egentlig kan gøre, og hvad årsagerne er, så kommer man jo også med nogle løsningsmodeller, som ikke altid er særlig brugbare.
Det må jeg sige jeg synes regeringen har gjort i dette tilfælde.
Forslaget her handler jo om finansiering.
Og ja, der er sikkert gode grunde til at gå ind og se på en anden model.
Som også andre ordførere har været inde på, er der med den nuværende model en stor budgetusikkerhed.
Så ja, det er fornuftigt nok.
Men jeg synes dog, at forslaget rejser nogle store spørgsmål.
Hvad med produktionsskoler i mindre kommuner, hvor man virkelig har prioriteret den her del?
Eller hvad med små kommuner i forhold til større kommuner?
Hvis målet alene er blot at formindske elevoptaget på produktionsskolerne, hvis det bare er, at man vil nedbringe aktiviteten på disse skoler, så er vi i hvert fald ikke dem, der vil sige ja til dette forslag.
Det vil vi ikke kunne støtte.
Line Barfod (EL), 2004-11-30:
Da vores ordfører, fru Pernille RosenkrantzTheil, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Dette lovforslag handler i al sin enkelhed om, at der skal være færre elever på produktionsskolerne.
Antallet af årselever er steget de seneste år, og derfor skal det kommunale bidrag omlægges, så der kommer færre.
Så skidt pyt med, at produktionsskolerne er et af de tilbud, der er for unge, der har problemer i det ordinære uddannelsessystem.
Denne regering kan nemlig ikke lide det, der er alternativt og anderledes.
Derfor blev den fri ungdomsuddannelse lukket, daghøjskolerne slagtet.
Regeringen er i virkeligheden fuldstændig ligeglad med de alt for mange unge, der har problemer i det ordinære uddannelsessystem.
Kun ved festlige lejligheder såsom på landsmøder og i valgkampe kan man tale pænt om at skaffe alle unge en uddannelse.
Regeringen er en flok hyklere, og der er meget at rydde op i, når vi får en ny regering efter næste valg.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Jeg synes, der er det gode ved det, at man får én pris.
Det er ubetinget godt, at man får én pris for dem, der skal igennem.
Det løser bare ikke det problem, at der er nogle, der betaler grundtilskud.
Bare vi havde haft tid til at drøfte det her, men regeringen lægger jo op til, at det skal vedtages nu og her.
Hvis regeringen havde lagt op til, at vi faktisk skulle drøfte det her, at vi skulle have en egentlig indholdsmæssig diskussion af, hvorfor der er flere unge, der går på produktionsskole; hvad det er for nogle tilbud, vi har til de unge, der i dag går på produktionsskole; så var vi i en helt anden situation, og så kunne vi måske også få en langt mere direkte diskussion af, hvad det er vi gerne vil give kommunerne, men at det så blev underordnet det, vi gerne vil give de unge.
For det, som er meget afgørende for os, er at sørge for, at der kan være et produktionsskoletilbud over hele landet, uanset hvordan kommunerne i øvrigt struktureres.
De kommuner, der påtager sig det ansvar at sørge for, at der er et pædagogisk tilrettelagt tilbud, og at der er et forløb for de her unge, bør ikke straffes efter det.
Men hvis vi kan finde en mindre bureaukratisk model, der som det her forslag giver én pris i forhold til den unge, så har vi overhovedet ingen problemer med det.
Det synes vi vil være hensigtsmæssigt.
Men vi synes, det havde været klædeligt, hvis man havde taget nogle diskussioner langt mere offensivt og med et uddannelsespolitisk sigte frem for med et økonomisk kommunalt.
Tina Nedergaard (V), 2004-11-30:
Tak for svaret.
Jeg vil gerne hæfte mig lidt ved, hvad det var fru Margrethe Vestager syntes var godt ved lovforslaget, da hun valgte at fremsætte det, da det jo i store træk mindede om det her lovforslag.
For det, jeg hæfter mig ved, er, at det sådan set kun er kritik, jeg hører fru Margrethe Vestager som ordfører rette mod forslaget i dag.
Jeg er da interesseret i at vide, hvor der eventuel kunne være noget i det her lovforslag, som Det Radikale Venstre kunne synes var positivt.
Derfor efterlyser jeg endnu en gang: Hvad var det, der i det oprindelige forslag, som altså i store træk mindede om det her lovforslag, som fru Margrethe Vestager som undervisningsmini ster syntes var så godt, at hun lagde navn til fremsættelsen under den tidligere regering?
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Som virkeligheden er, ved fru Tina Nedergaard jo, at det lovforslag ikke blev til noget, og det var der gode grunde til, nemlig at dengang da kunne vi blive klogere uden analyser.
Det skete sådan set i en diskussion, i en dialog om, hvad der var det mest hensigtsmæssige at gøre.
Det er lidt hurtigere end at lave tilbundsgående analyser, før man kan blive klogere, men det var altså den metode, vi havde dengang.
Det, som jeg synes er problemet i den model, vi behandler i dag, er, at de hensyn, som blev taget, dengang vi fik den nuværende økonomimodel, ikke er til stede i den her model.
Der er ikke nogen hensyntagen til, at der kan være lokale hensyn.
Der er ikke nogen hensyntagen til, at der er lokale forhold, som gør, om man opretter en produktionsskole eller ikke opretter en produktionsskole.
Det er jo bl.a. derfor, jeg efterlyser, at vi får en egentlig samlet udredning af, hvad det er, vi gerne vil.
Det, vi har fået både med dette forslag og med L 3, er en brandslukningsøvelse, som synes tilfældig i forhold til et udsving på finansloven, frem for et ægte og dybtfølt engagement i, hvad det er, vi vil give de unge, som faktisk ikke er i stand til at gennemføre en kompetencegivende uddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2004-11-30:
Jeg vil bare spørge fru Margrethe Vestager, om hun som undervisningsminister fremsatte et lovforslag, der i store træk mindede om det, vi står over for i dag, sådan som det er oplyst fra ministeriets side.
Og som det andet spørgsmål i denne runde: Hvis det er tilfældet – hvis ministeriet har oplyst korrekt i lovforslaget, hvilket jeg går ud fra – hvad var det så, fru Margrethe Vestager som undervisningsminister fandt var positivt i den her model?
Aage Frandsen (SF), 2004-11-30:
Det sidste sagde jeg jo selv, så det ved jeg godt, ellers kunne jeg nok ikke sige det.
Produktionsskoler er noget andet end en kompetencegivende uddannelse, der kan være kortere eller længere, for en produktionsskole har som tænkning at give et tilbud til unge mennesker, som enten ikke er afklarede eller har rodede forhold, som slet ikke nødvendigvis behøver at være det unge menneskes egen skyld, men familieforhold, som gør, at vedkommende ikke kan gå i gang med enten en kort erhvervsuddannelse, et egu-forløb, en 4-årig fuld erhvervsuddannelse eller en gymnasial uddannelse, for de findes jo også.
Der er masser af unge mennesker, der via produktionsskoler går i gang med et forløb på VUC.
Så derfor er produktionsskolerne noget helt andet, og det er også derfor, at det er et andet tilbud, de skal give, og derfor skal man også tænke dem ind i en helt anden sammenhæng end korte erhvervsuddannelser.
Tina Nedergaard (V), 2004-11-30:
Jeg stiller mig helt uforstående overfor, at hr. Aage Frandsen kan mene, at korte erhvervsuddannelser og produktionsskoleforløb overhovedet ikke har noget med hinanden at gøre.
Naturligvis har de det.
Det er to uddannelsestilbud til de unge mennesker, som vi kan imødese vil have vanskeligt ved at gennemføre en fuld fagligt kompetencegivende erhvervsuddannelse.
Det er den samme elevgruppe, som vi også ved har en stor risiko for frafald fra de ordinære erhvervsuddannelser.
Så naturligvis er der en stor sammenhæng.
Det er i forlængelse heraf, jeg spørger hr. Aage Frandsen, når nu han selv tager udgangspunkt i en dynamisk verden med ændrede behov, om ikke det også kan være fornuftigt at kigge på produktionsskolernes rolle i netop denne dynamiske verden, hvor vi har skabt nye korte uddannelser.
Så skal jeg bare lige sige til hr. Aage Frandsen, at grunden til, man ikke har set effekten af de nye korte uddannelser, er, at de jo først bliver etableret nu.