runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-01-10:
Det her lovforslag er også foranlediget af den nye lov om Det Centrale Personregister, hvori det hedder, at statsansatte m.v., der er beordret til tjeneste uden for riget, ikke skal registreres som udrejst.
På den baggrund foreslås reglerne om optagelse efter anmodning på valglisterne af denne vælgergruppe ændret.
Lovforslag nr. L 123 rummer endvidere forslag om at forlænge fristen for at brevstemme på folkeregistrene ved folkeafstemninger og valg til Europa-Parlamentet fra 3 uger til 3 måneder før afstemningsdagen.
Derved får vælgere ligesom i det forrige forslag mulighed for at stemme, inden de rejser ud, frem for at skulle opsøge en dansk repræsentation.
Lovforslaget indeholder desuden forslag til ændring af proceduren ved fordeling og gennemgang af brevstemmer for at styrke stemmehemmeligheden ved brevstemmeafgivning.
For at undgå problemer med gennemførelse af brevstemmeafgivning f.eks. på plejehjem og ældreboliger som følge af vanskeligheder med at få udpeget et tilstrækkeligt antal tilforordnede, som det jo fremgår af høringssvarene, kan jeg så sige - for en række kommuner har det altså været et problem, specielt i de store kommuner - at der foreslås, at der kan medvirke en ansat i kommunernes forvaltning som stemmemodtager de nævnte steder, hvis kommunalbestyrelsen træffer beslutning eller bestemmelse herom.
Og det er altså kun i tilfælde af, at det er et problem at skaffe tilforordnede nok, som det fremgår af høringssvarene.
Endelig foreslås det, at reglerne for godkendelse af partinavn på en række punkter ændres med henblik på at sikre, at et nyt parti ikke kan godkendes, hvis det bruger et tidligere anvendt partinavn.
Derved undgås også unødvendig forvirring.
På Socialdemokratiets vegne vil jeg udtrykke min fulde opbakning til forslaget, hvis ændringer på fornuftig vis kan gøre det lettere for vælgerne at udøve deres demokratiske rettigheder på valgdagene.
Harald Kjøller (V), 2001-01-10:
Jeg vil sige, som fru Inger Bruun-Vierø sagde før, at jeg vil undlade at sige det, jeg havde tænkt at sige, fordi der egentlig ikke er nogen grund til at sige det.
Så med nogenlunde samme argumentation som for L 122 kan vi godt give tilslutning til dette her.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-01-10:
Vel er Danmark ikke Florida, men derfor kan der jo alligevel godt være behov for løbende at foretage en ajourføring af de regler, som er gældende omkring vores valghandlinger.
Det er det, der er tale om i det lovforslag, som indenrigsministeren her har fremsat.
Der er en række bestemmelser.
Det arbejde vil vi selvfølgelig deltage positivt i, men vores udgangspunkt er, at vi kan støtte ministerens forslag.
Ja, de bemærkninger, jeg fremførte på Det Konservative Folkepartis vegne vedrørende L 122, er for så vidt også gældende vedrørende L 123.
Vi er positive og kan støtte forslaget.
Der er dog en enkelt bestemmelse, jeg godt vil knytte en kommentar til.
Det er bestemmelsen om, i hvor mange år, om jeg så må sige, et parti kan tage patent på et partinavn.
Vi havde jo den oplevelse i Folketingets Kommunaludvalg at modtage en meget talrig deputation for nogle måneder siden bestående af en række mindre partier, der ikke var repræsenteret i Folketinget, nogle af dem med meget eksotiske navne, andre med mere gammelkendte navne.
Problemstillingen var jo den, at efter den nuværende retstilstand har man sådan set ikke eneret til sit navn.
Man kan risikere, hvis man ikke opnår repræsentation i Folketinget, at der så efter udløbet af valgperioden kan være andre, der får godkendt partinavnet.
Jeg tror eksempelvis, at partinavnet Dansk Samling har været erobret af nogle, som ikke har haft noget at gøre med det oprindelige parti.
Jeg tror også, at der var nogle, der havde erobret navnet Danmarks Kommunistiske Parti - det kunne jeg så måske have større sympati for, men lad det nu ligge. Jeg synes, det er godt, at det her forhold bliver rettet med forslaget her.
Det er ikke godt for demokratiet, det er ikke godt for partiernes forhold til hinanden, så det kan vi kraftigt støtte.
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-10:
De foregående ordførere har med glimrende taler i dag redegjort for indholdet her også, og vi kan støtte det, ligesom vi kunne støtte L 122.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-01-10:
Jeg skal også her på CD's vegne meddele, at vi støtter L 123 og har heller ikke flere ord til det ud over, at vi også synes, at det, at der bliver mere faste regler for de perioder, hvor partinavne osv. skal ligge stille, synes vi også er ordentlige forhold.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-01-10:
Og derfor ser vi med tilfredshed på enhver udvidelse og lettelse af danske statsborgeres muligheder for at afgive stemme.
Og i øvrigt må man jo sige, at L 123 ligner L 122, som vi behandlede for et øjeblik siden, og derfor er Det Radikale Venstres holdning til lovforslaget her den samme, som jeg gav udtryk for, da vi behandlede L 122, det vil sige, at vi kan støtte de foreslåede ændringer.
Jette Gottlieb (EL), 2001-01-10:
Ja, også Enhedslisten kan støtte forslaget.
Det er jo de samme punkter, som vi havde oppe i det forrige lovforslag, så der er vist ikke nogen grund til at knytte mere til det.
Så vil jeg dog til min store forbløffelse konstatere, at hr. Knud Erik Kirkegaard tilsyneladende går ind for flere kommunistiske partier også i Folketinget.
Det synes jeg er interessant.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-01-10:
Ja, jeg tror, der er noget, fru Gottlieb har misforstået.
Jo flere partier der lapper over hinanden, jo mindre chance er der for, at de kommer i Folketinget.
Så der kan godt være en anden begrundelse for den konservative ordfører, men det har ikke så meget med sagen at gøre.
Jeg kan sige, at Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig forslaget her.
Men jeg er ny på det område her og har ikke været med i debatter om det, så jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvorfor man egentlig ikke skulle kunne forbedre stillingen for de danskere, der er stationeret i udlandet for danske organisationer osv., som er jo begrænset i deres mulighed for at afgive stemme.
det kan jeg stille spørgsmål om under udvalgsbehandlingen.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2001-01-10:
Nu skal jeg slå rekorden for den korteste ordførertale.
Jeg kan sige, at Frihed 2000 går ind for det her forslag.
Karen Jespersen (S), 2001-01-10:
Ja, det er jo dejligt, der både var så bred tilslutning og så positiv en tilslutning.
Hvad der sådan måtte være af overvejelser om, hvor man lige skal lægge snittet på det ene
eller det andet, har vi jo så udvalgsarbejdet at bruge til.
Kim Andersen (V), 2001-01-10:
Af nogle af ministerens udtalelser til pressen er det fremgået, at ministeren er indstillet på at give alvorligt syge mennesker, som ikke kan få en livsforlængende behandling herhjemme, et tilbud om en sådan behandling i udlandet. Nu er det vel sådan, at mange af de sygehuse og klinikker, der er i udlandet, og som kan give den slags behandlinger, er privatklinikker eller privathospitaler.
Harald Kjøller (V), 2001-01-10:
Jeg kan indledningsvis sige, at det lovforslag, der foreligger, kan vi da principielt støtte.
De få ændringer, der er heri, er fornuftige.
Det gælder også forslaget om forbedringen af fristen for afgivelse af brevstemmer op til 3 måneder.
Det synes jeg er en god ting.
Så er der nogle ændringer med, at man kan optages på hovedvalglisten indtil 15 dage før, hvor det tidligere var 18 dage.
Det er sådan nogle småændringer, som er fornuftige.
Med hensyn til tilforordnede ved stemmeafgivning på plejehjem og andre steder er det praktisk, at man har fået det med, at den ene af stemmemodtagerne kan være en ansat.
Det er ikke længere nødvendigt.
Men når den tilslutning er givet, mener jeg, at der er et problem i forbindelse med bogstavbetegnelsen, som vi nok burde sætte os sammen og se om vi kunne løse.
Det har der været for Retsforbundets vedkommende, og det kan der også blive for Fremskridtspartiet, hvis de ikke bliver godkendt inden den 1. august indeværende år.
Så har vi jo oplevet til amtsrådsvalg og kommunalvalg, at der har været to lister med samme bogstavbetegnelse, altså
Det leder til alvorlig forvirring af vælgerne.
Og derfor vil jeg sige, at vi her i behandlingen af dette lovforslag skulle prøve på, om vi ikke kunne få taget hånd om det problem.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-01-10:
Lovforslag nr. L 122 er jo afstedkommet af den nye lov om Det Centrale Personregister og uoverensstemmelser mellem valglovene til henholdsvis Folketing og kommunalvalg samt et ønske om at skabe større klarhed og sikkerhed i vores valglovgivning.
Jeg vil her forsøge at omtale de to ændringer, som jeg synes har størst betydning for vælgerne.
Det er jo vælgerne, det her drejer sig om.
Fremover skal det nemlig være sådan, at den, der opfylder betingelserne for at være bopælsregistreret i en kommune efter reglerne i CPR-loven, tillige opfylder bopælsbetingelsen for kommunal valgret.
Personer, der opfylder betingelserne i CPR-loven, skal således ikke fremover registreres som udrejst af Danmark.
For det andet foreslås reglerne for at afgive brevstemme ændret.
Fristen for afgivelse af brevstemmer foreslås forlænget fra de nuværende 3 uger til 3 måneder.
Derved kommer de danske regler til at ligne de regler, der gælder for afgivelse af brevstemme i udlandet m.v. Konkret betyder det for den enkelte vælger, der er rejst ud af landet mere end 3 uger før et valg, at man kan gå ind på et folkeregister i Danmark inden afrejse frem for at skulle opsøge en dansk repræsentation på selve rejsen til udlandet.
Også ældre på plejehjem, i ældreboliger og eget hjem osv. kan have problemer med at sætte deres kryds.
Tidligere har det været sådan, at der skulle udpeges en række tilforordnede vælgere til at virke som stemmemodtagere i sådanne situationer, men problemer med at finde stemmemodtagere nok har bevirket, at det nu foreslås, at ansatte i kommunernes forvaltning fremover kan være stemmemodtagere de nævnte steder, hvis kommunalbestyrelsen træffer beslutning herom.
Med disse ord støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-01-10:
Det gælder for enlige adoptanter, som har adopteret udenlandske børn, at de selv har påtaget sig forsørgerpligten.
SF ønsker nu, at de så skal have det særlige børnetilskud.
Det er jo en lille gruppe, vi taler om her.
Jeg synes, at det måske også er på sin plads at sige, at det selvfølgelig bryder princippet om, at der skal være tale om en social begivenhed, som den enlige forælder er uden indflydelse på, og at det så følgelig også kan få konsekvenser i en tid, hvor forældremyndighedsspørgsmålet og forældrenes forsørgelsespligt sådan lidt mere generelt er til debat.
Men det er sådan, at regeringens Børnelovsudvalg i begyndelsen af det år, vi er i gang med nu, vil udsende en betænkning.
Det er min opfattelse, at vi på grundlag af den betænkning så mere samlet må tage stilling til, i hvilke situationer vi mener det offentlige med det særlige børnetilskud skal bidrage til et barns forsørgelse
, når der ikke er to forældre, der kan yde det fulde bidrag til barnets forsørgelse.
Så spørgsmålet om enlige adoptanters ret til særligt børnetilskud må efter min mening indgå i sådan en samlet vurdering.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte
dette beslutningsforslag.
René Skau Björnsson (S), 2001-01-10:
Vi har i de seneste måneder behandlet flere forslag om adoption og vilkårene for adoptanter, og jeg synes, det er vigtigt og godt, at der er fokus på det her område, for der er ting, som kan gøres bedre, og derfor har vi også en slags sympati for det her forslag.
Det er dog vigtigt at understrege, at det særlige børnetilskud gives til forældre, der uforskyldt har mistet et forsørgerbidrag, altså hvor der er opstået en ny situation, som ændrer barnets opvækstmuligheder.
Det kan være, at faderen til barnet er omkommet, og det stiller så den tilbageværende forsørger i en dårlig situation.
Folketinget har med det særlige børnetilskud valgt at gøre denne svære situation nemmere for de efterladte.
Jeg mener, at der er forskel på den situation og så den, som adoptivforældre står i.
Især adoptioner af udenlandske børn er en langvarig proces, hvor det også vurderes, om ansøgerne er i stand til at forsørge et barn.
Man vælger jo selv, om man vil adoptere et barn, og jeg mener, at en person, der ønsker at adoptere et barn alt andet lige bør kunne overskue de økonomiske konsekvenser af forsørgelsen.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-01-10:
Det Konservative Folkeparti ser også frem til den betænkning, der kommer fra Børnelovsudvalget.
Vi mener, at det forslag, SF har stillet her, bør indgå i forbindelse med behandlingen af Børnelovsudvalgets betænkning, så vi får en samlet vurdering og bedømmelse af børns vilkår.
Konkret er vi temmelig skeptiske over for SF's idé.
Vi finder, at en enlig, der vælger at adoptere, bør kende sin økonomiske formåen og på den måde have mulighed for at vurdere de økonomiske vilkår, hvorunder adoptionen finder sted.
Så vi ser ikke umiddelbart et presserende behov for at imødekomme SF's forslag.
Men vi vil give den åbning, at vi gerne vil diskutere spørgsmålet i forbindelse med Børnelovsudvalgets betænkning, som jo altså kommer her engang i løbet af foråret.
Præcis den samme melding skal jeg give på Venstres vegne, da fru Eva Kjer Hansen som sagt er blevet syg.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-10:
Der er jo kommet mange oplysninger op her i den diskussion, vi allerede har haft om forslaget.
Det, som jeg havde problemer med, var, at forslaget ikke oplyser noget som helst.
Det er simpelt hen for ringe til, at man kan tage stilling på det grundlag, der foreligger i øjeblikket.
Det vil Dansk Folkeparti meget gerne.
Det, jeg faldt over, var nemlig, hvordan det kan være, at Den Sociale Ankestyrelse har afvist det med en begrundelse, som jeg synes var irrelevant.
Det var noget med, at det skulle konstateres, om den ene forælder var død, og det er jo ret umuligt, hvis man adopterer et barn i udlandet.
Det er jeg ikke er i stand til at vurdere i øjeblikket.
Men jeg glæder mig til at se et samlet udspil fra Børnelovsudvalget, og det vil Dansk Folkeparti gå ind i.
Derfor må man vel sige, at der ikke er så stort et behov for at tage stilling til det her forslag, som det ligger. Der er mange problemer, der skal belyses, men så længe det forslag, der ligger her, ikke er oplyst godt nok, vil Dansk Folkeparti ikke kunne tage stilling til det.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-01-10:
SF's beslutningsforslag vedrører jo en meget smal gruppe.
Det er ikke mange mennesker, det drejer sig om her, når vi taler om eneadoptanter.
Jeg vil vælge at tage udgangspunkt i forslaget, ikke ved at referere til de eksisterende regler om børnetilskud, men ved at tage udgangspunkt i barnet.
Barnet har jo ingen indflydelse haft på det her forhold, og jeg synes, at hvis man ser juridisk på det ud fra et ligestillingssynspunkt i forhold til andre børn, ligger det helt klart, at selvfølgelig skal man udbetale det.
Så blev der sagt: Jamen det gælder kun, hvis den ene forælder er faldet bort.
Men det kan jo også godt være, at den ene forælder ganske enkelt er blevet valgt fra.
Der behøver jo altså ikke nødvendigvis være tale om dødsfald.
Jeg synes ikke, det er nødvendigt at have den skævdeling under henvisning til eksisterende paragraffer, også fordi jeg synes, det er en meget smal gruppe, som man godt kunne samle op.
Men der er da også nogle ting, jeg gerne vil se på i udvalget; bl.a. er det spørgsmålet om, hvor mange det egentlig drejer sig om, for jeg ved, det er vanskeligt at få lov at adoptere, når man er enlig.
Men hvad der er mere interessant, er, om det vil have præcedens i forhold til anden sociallovgivning, hvis man gør det her, og så vil vi kunne se omfanget af det. Men vi er da grundlæggende meget sympatisk indstillet over for det og tager udgangspunkt i, at det er barnet, det drejer sig om.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-01-10:
Jeg vil starte med at sige, at da den radikale ordfører på området, hr. Anders Samuelsen, ikke kan være til stede,
på hans vegne udtale følgende: Det er tilsyneladende et sympatisk beslutningsforslag, som vil tilgodese en lille gruppe enlige forsørgere.
Forslaget er imidlertid et brud med princippet om, at særligt børnetilskud til enlige forsøgere kun udbetales, når den enlige forsøger har været udsat for en social begivenhed, som vedkommende ikke har kontrol over.
At vælge at adoptere et udenlandsk barn som enlig, er ikke en social begivenhed, som den enkelte ikke har kontrol over.
Det Radikale Venstre har derfor betænkeligheder ved forslaget og mener i øvrigt, at der bør ske en samlet revurdering af lovgrundlaget om børnetilskud.
Denne revurdering bør dog afvente den betænkning, som regeringens Børnelovsudvalg udsender senere på året.
Jeg skal på denne baggrund meddele, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2001-01-10:
Enhedslisten kan støtte forslaget.
Vi synes nemlig, det er logisk, at børn, der kun har én forsørger, bliver ligestillet.
Det er nemlig et spørgsmål om børnenes vilkår, og derfor synes vi, at det er ligegyldigt, om det skyldes, at faderskabet ikke kan fastslås, at den ene forælder er død, eller at man er adopteret af en enlig.
Vi synes, at børn af enlige forældre skal ligestilles.
Derfor synes vi, at det er et udmærket forslag.
Tom Behnke (FRI), 2001-01-10:
Frihed 2000 kan ikke umiddelbart støtte forslaget her, men vi vil dog åbne en dør på klem og sige, at i betragtning af det arbejde, som vi har fået bebudet vil komme senere på året, vil vi se positivt på det.
Vi vil godt være med til at gå positivt ind i en diskussion af området her, og når vi får et bedre grundlag at tage stilling på, kan det være, at vi ændrer vores indstilling til forslaget, eller at der måske kommer et forslag fra regeringen, som vi så kan forholde os til.
Men som forslaget ligger her på nuværende tidspunkt i dag, kan Frihed 2000 ikke støtte forslaget.
Villy Søvndal (SF), 2001-01-10:
Jeg skal først sige tak for den brede støtte.
Jeg opfattede det i virkeligheden sådan, at regeringen siger, at det vil vi gerne, men vi vil godt selv have lov til at komme med forslaget.
Det er jo kendt, og herregud, jeg synes ikke, vi skal slås om faderskabet og om, hvem der skal have æren.
Jeg synes, det afgørende er, at vi får løst det her problem.
Jeg forstår på begge regeringspartiernes ordførere, at regeringen har til hensigt at løse det her i forbindelse med revisionen af børneloven, hvor man vil have en samlet vurdering.
Jeg er helt sikker på, at den samlede vurdering vil munde ud i, at medmindre man vil antage en moralsk begrundelse, og det tror jeg hverken Socialdemokratiet eller Det Radikale Venstre vil, og hvis man vil tage det naturlige udgangspunkt, nemlig barnets tarv, så er det altså ret unaturligt at lade børnene undgælde for fædrenes synder.
Det er et meget gammeltestamentligt synspunkt, og derfor tror jeg, det glider på plads.
Så blot nogle enkelte kommentarer til ordførerne i øvrigt.
Jeg synes, at det synspunkt, Det Konservative Folkeparti giver udtryk for, nemlig at den enlige bør kende sin økonomiske formåen, kunne man vel i endnu større grad sige om et par, der adopterer.
Det er en underlig begrundelse for at fastholde en speciel situation for eneadoptanter, at de skal kende deres økonomiske formåen.
Det er normalt ikke det synspunkt, der er bærende for, om vi yder sociale tilskud eller ej.
Jeg forstod, at forslaget var for svært for Dansk Folkeparti.
Jeg har umiddelbart svært ved at forstå, at det er så svært at forholde sig til.
Det drejer sig simpelt hen om, at de samme regler, som gælder for alle andre enlige, kommer til at gælde for enlige adoptanter.
Det forstår jeg ikke kan være en helt umulig opgave for et politisk parti at forholde sig til.
Jeg skal kvittere for fru Yvonne Herløv Andersens støtte.
Jeg synes, det var klogt at holde en tale, der tager udgangspunkt i barnets tarv, og lade være med at tage det moralistiske udgangspunkt i denne her diskussion.
Også tak til Det Radikale Venstre, fru Inger Marie Bruun-Vierø, som karakteriserede forslaget som sympatisk, men som selvfølgelig som regeringsparti godt ville vente, til regeringen selv kom med forslaget.
Det har vi jo tit prøvet i SF, det skal bestemt ikke skille os ad.
Tak for støtten fra Enhedslisten.
På hr. Tom Behnke forstod jeg også, at Frihed 2000 har lagt sig så tæt op ad regeringen i det her spørgsmål, at man godt vil afvente regeringens forslag.
Det synes jeg bestemt også er i orden.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-10:
Jeg kan da godt forstå SF's ordførers bemærkning om, at det kan være svært at forstå dette lovforslag, men sagen er jo altså ikke, at det bare drejer sig om ligestilling.
Men der er jo ikke nogen uddybning af, hvad det koster, hvor stor
gruppen af eneadoptanter er osv.
Jeg synes, det er meget billigt at gå herop og sige, at Dansk Folkeparti ikke kan forstå forslaget, når forslaget er så dårligt formuleret, som det er.
Det synes jeg er en billig bemærkning.
Med hensyn til Ankestyrelsens afgørelse sagde jeg jo også, at jeg fandt de præmisser, som den havde afvist sagen på, urimelige.
Derfor er jeg da indstillet på at se, om man kan bringe mere ligestilling ind i det ved at ændre lovgivningen.
Det var nøjagtig det, jeg sagde.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-01-10:
Gammeltestamentlige holdninger som »fædrenes nedarvede synder«
fik hr. Villy Søvndal svunget sig op til at bruge som argumenter i debatten.
Jeg har ikke hørt nogen, der har fremført disse moralistiske argumenter overhovedet.
Det lå ikke bag det indlæg, jeg kom med.
Det, jeg fremførte, var, at vi finder, at de to principper, som er bærende i dansk sociallovgivning og har været det i ganske mange år, nemlig for det første princippet om, at der skal være en social begivenhed, og for det andet princippet om, at der skal være et trangskriterium, er væsentlige principper, som vi ikke bare lige skal kaste over bord i forbindelse med dette forslag.
Det er altså principper, vi gerne vil have lagt til grund for den diskussion, vi skal have, når børneudvalgets betænkning kommer.
I den forbindelse vil vi gerne kigge på SF's forslag. Vores holdning er altså, at mennesker som er enlige, som selv søger at adoptere et barn, er altså herrer over aktiviteten og bør jo altså derfor også kunne lade aktiviteten bedømme ud fra de økonomiske muligheder, den pågældende selv råder over.
Altså er det her for os et spørgsmål om, hvorvidt der er behov for, at det offentlige går ind og dækker barnets tarv økonomisk, eller om det ikke burde være noget, den, der søger adoptionen, selv bør tage vare på.
Det er sådan set problemstillingen, og det var det, jeg prøvede at sige i mit korte indlæg.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2001-01-10:
I Socialdemokratiet håber vi, at dette forslag denne gang vil blive behandlet som en ekspeditionssag, da der alene er tale om, at revisionsbestemmelsen ophæves, så loven uændret permanentgøres.
Da vi behandlede forslaget om revisionsbestemmelsen i 1998, blev der fra flere sider udtrykt frygt for, at en permamentgørelse af loven ville medføre en udvikling i omfanget af lovens anvendelse, der tydede på, at der i løbet af nogle år ville blive tale om en kommunal erhvervsdrift i et uacceptabelt omfang.
Den frygt har vist sig at være helt ubegrundet, da omfanget af anvendelsen af loven kun udgør en ganske lille promille af kommunernes og amtskommunernes samlede køb af fremmede tjenesteydelser.
Det har tværtimod vist sig at være hensigtsmæssigt, at kommunerne og amterne har fået denne mulighed for at udføre opgaver for andre offentlige myndigheder.
Den stigende anvendelse af loven til udførelse af opgaverne med en faldende værdi tyder i stedet på, at kommunernes og amternes brug af loven er begrundet i et reelt ønske om en bedre udnyttelse af de kommunale ressourcer i overensstemmelse med lovens forudsætning og formål.
Lovens klare retssikkerhedsbestemmelser og reglerne om udbud og omkostningskalkulation sikrer samtidig, at der ikke opstår en konkurrencevridning i forhold til det private erhvervsliv.
Vi forventer, at lovforslaget får en let gang gennem udvalget.