runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-29:
Det er jo alligevel fantastisk, at skovejere, der har mistet deres levevej, skal sidde her og høre på en debat, hvor Enhedslistens ordfører kan tale om, at de får millioner af kroner, uden at kunne fortælle, hvad det drejer sig om.
Det er jo lidt ærgerligt; også at statskassen betaler millioner af kroner.
Vi skal jo til at tale lidt om, hvem det er, der skal betale det her gilde.
Det skal vi nok komme til.
Men hvis man siger, de kommer fra statskassen, så vil jeg bare gerne vide, hvor de hentes henne i statskassen.
Lad os tage noget andet.
Jeg forstod på hr. Keld Albrechtsen, at det skulle være noget rigtig godt skov, og at man kunne støtte det forslag her.
Mener hr. Keld Albrechtsen, at det giver bedre skov, hvis man kun kan få støtte til skov, der kommer ud for fladefald i stedet for spredt fald?
Er det altså det, der gør det?
Så vil jeg bare høre, om hr. Keld Albrechtsen vil love fra talerstolen, at et forlig med regeringen er afhængigt af det, som hr. Keld Albrechtsen slog meget på, nemlig overhovedet ikke noget, der hedder pesticider i skovbrug?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-29:
Nu vil mit partis ordfører, hr. Søren Kolstrup, jo naturligvis meget omhyggeligt gennemgå de enkelte punkter sammen med de partier, der i øvrigt vil være med, og der se at komme så langt som overhovedet muligt i retning af det økologiske.
Så det kan jeg altså desværre ikke sige i større detaljer nu, end jeg allerede har gjort.
Men jeg kan sige, at vi ikke er tilhængere af, at man planter nogle træer, som falder omkuld ved det første det bedste vindstød, og som andre skovejere, som har fornuftig beplantning, så skal være med til at betale, fordi alle jo obligatorisk skal deltage i den her ordning.
Derfor må der være en grænse for, hvor dårlige træer man så må plante for at kunne indgå i det her.
Det er det, jeg har sagt, og derfor ønsker vi, at det primært skal være de planter, der er naturligt voksende i Danmark, som man koncentrerer sig om i de danske skove.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-29:
Jeg siger tak for svaret fra hr. Keld Albrechtsen, og så vil jeg opfordre hr. Keld Albrechtsen til at tage afstand fra forslaget, for det her forslag lægger netop op til, at de, der kommer ud for det, man kalder et fladefald, er typisk monokulturer, og det er det, som man forstår ved den slags træer, som hr. Keld Albrechtsen ikke kan lide.
Det er der, hvor man får tilskud.
Men kommer man ud for spredt fald, som typisk sker med bøg og eg - og jeg synes, det er bedre, hr. Keld Albrechtsen får det her med, for det er ret væsentligt for partiets senere stillingtagen - så er man netop i den situation, at de, der har de gode træer, som hr. Keld Albrechtsen kalder dem, er dem, der ikke vil få efter den her ordning.
Og så glemte hr. Keld Albrechtsen lige det med pesticider.
Hr. Keld Albrechtsen er jo nødt til at forstå, at når vi fik sådan en svada som borgerlige miljøordførere, så er vi jo nødt til at tage til genmæle, selv om vi forstår, at det ikke er partiets normale ordfører, men så måtte man jo have lagt en anden stil fra starten. Jeg vil bare gerne have at vide, om Enhedslisten fastholder sit krav om ingen pesticider, hvis Enhedslisten skal med i det her forlig.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-29:
Jeg har ikke klynket over, at man tager til genmæle, tværtimod er jeg særdeles glad for, at vi får debatten.
Så det er endelig bare med at komme an.
Jeg kan kun sige, at vores princip er, at brug af pesticider ikke hører hjemme i hverken landbrug eller skovbrug, og derfor gør vi det, at hver gang der er en mulighed for at få begrænset anvendelsen af pesticider, så bruger vi den så langt, som det overhovedet kan lade sig gøre, og det vil vi også gøre her.
Nærmere kan jeg ikke komme i besvarelsen af det spørgsmål i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-29:
Ja, jeg skal bare lige bemærke her til allersidst, at ministeren kom med muligheden for, at man kunne differentiere forsikringen, sådan forstod jeg det.
Det synes jeg lød fornuftigt, fordi der kunne være en sund idé i, at de, der planter de mest risikobetonede træarter, som nemmest falder omkuld, også betaler en højere ydelse, mens man til gengæld burde kunne - og det lagde jeg også mærke til, at ministeren var inde på - tage det hensyn at give bedre støtte til blandet skov, fordi blandet skov har en række kvaliteter i sig.
Og det var jeg glad for, at ministeren kom ind på.
Vi ville også gerne have, hvis der i blandet skov også var det, som man kalder skov med naturlig opvækst og sådan nogle ting.
Så jeg lagde mærke til det, ministeren sagde.
Det er i hvert fald nogle ting, som godt kunne harmonere med nogle af de ønsker, som vi har, om, hvordan man får en skov, som ikke bare er en plantage, men som også giver en rig mangfoldighed i naturen.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-29:
Jeg vil sige, at Venstre også støtter det, der står i lovforslaget om, at man skal have mere i støtte, når man planter nogle træer, der er dyre.
Det synes vi sådan set er meget rimeligt. Så det er jo ikke det, det hele kører på lige nu.
Og jeg må jo så bare citere fra det, som jo også ministeren siger heri, nemlig at det er sådan omkring de 10.000 kr., at det ikke er for at man vil sikre sig, at man har skov.
Det er fordi - og det er jo det, det hele står og falder med - når det kommer frem til fredskov, så får vi endelig fanget dem, der skal fanges med ind, for så er der pligten til at oprette skov.
Og jeg vil sige til ministeren nok engang: Tag nu den situation her helt, helt alvorligt.
Der er folk, der er i en situation, hvor de virkelig er klemt økonomisk, hvor de virkelig med denne her lov ikke kan komme i gang.
Og vi kan risikere, at vi får mindre skov ud af det her, fordi man simpelt hen ikke kan se en vej for, hvordan man går i gang. Og jeg vil da i hvert fald nok engang sige, at jeg håber, ministeren har lyttet godt i dag og vil gå i en dialog.
Det er ikke nok, man ved noget omkring dialog.
Man skal også vide, hvad det betyder, og dér vil jeg bede ministeren om at lægge store anstrengelser i, at vi får en dialog om det her.
Det er alt for alvorligt til andet.
Flemming Hansen (KF), 2000-03-29:
Da mit partis ordfører, hr. Helge Adam Møller, er forhindret i at være til stede på grund af Forsvarsudvalgets besøg i Kosovo, skal jeg på den konservative folketingsgruppes vegne sige følgende om lovforslaget: Vi kan støtte lovforslaget og er klar til at behandle det på en sådan måde såvel her i Folketingssalen som i Retsudvalget, at det kan vedtages i god tid, inden Øresundsbroens forventede åbning den 1. juli i år. Det er klart, at når to store byer beliggende i hvert sit land, men adskilt af knap en snes kilometers vand, pludselig bliver landfaste med hinanden, er der et behov for at styrke samarbejdet mellem de to landes politimyndigheder i den nye fællesregion.
Det er nødvendigt at styrke det såvel formelt som uformelt.
Den formelle styrkelse af samarbejdet er sket ved den aftale, som den danske og svenske regering har indgået den 6. oktober 1999 vedrørende det politimæssige samarbejde.
I den konservative folketingsgruppe synes vi, det er en fornuftig og en hensigtsmæssig aftale.
Aftalen betyder, at det i almindelighed fortsat vil være henholdsvis de danske og svenske myndigheder, der udøver og gennemfører politimæssigt arbejde på eget landområde.
Men samtidig bliver der mulighed for, at svenske politifolk på den danske del af Øresundsforbindelsen får mulighed for at gennemføre politimæssige opgaver i de tilfælde, hvor en danske politimand ikke er til stede, eller hvor den nødvendige indgriben ville blive forspildt, hvis man skulle vente på, at dansk politi nåede frem.
Nøjagtig samme regler kommer til at gælde for dansk politi på den svenske side af Øresundsforbindelsen.
Tilsvarende kan vi helt støtte, at svensk politi ligesom dansk politi får mulighed for at fortsætte en evt. igangværende observation eller forfølgelse af kriminelle ind på henholdsvis dansk eller svensk landområde, indtil opgaven kan forventes overtaget af landets egen politimyndighed.
Tilsvarende regler har vi jo ved landegrænsen i Sønderjylland
Med disse bemærkninger ser den konservative folketingsgruppe frem til en hurtig, men omhyggelig udvalgsbehandling.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-29:
Jeg vil gerne kvittere for de bemærkninger, der kom fra fru Vibeke Peschardt; det synes jeg var helt reelt.
Man kan sige, jamen så må vi diskutere det i udvalget.
Det er sådan set bare det. Jeg forstår så også, at fru Vibeke Peschardt er enig med mig i, at der ikke findes andre end skovbrugere, der bliver pålagt det her, og det skal man lade være med.
Det, der virkelig er en frustration, er, at man siger: I skal som det eneste erhverv pålægges en forsikring, det, vi kalder en økonomisk forsikring.
Det skal man ikke gå ud og fortælle folk, og det er også imod, hvad vi normalt gør.
Der siger vi: Driftstabet må man da selv tage.
Hvis det er det, folk vil, så synes jeg, vi skal lade dem gøre det.
Men jeg kvitterer for svaret og tror, at vi får en god debat om det i udvalget.
Egil Møller (DF), 2000-03-29:
Det kan da godt være, jeg har fået en lille diskussion med fru Peschardt om forsikringer på ejendomme, men så vidt jeg ved, er der ikke nogen krav om en brandforsikring på en ejendom, hvis ikke der er lån i ejendommen, og det håber jeg så også fru Peschardt er enig med mig i.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-29:
Jamen jeg vil med det samme sige, at jeg blev glad for fru Lis Greibes bemærkning om, at hvis der under udvalgsarbejdet er nogle gode forslag, så vil man fra Socialdemokratiets side se på dem.
Det synes jeg lover godt for en hurtig udvalgsbehandling, og vi vil også gerne sige, at det vil vi gå med til, det vil vi gøre hvad vi kan for.
Men der var også en bemærkning fra fru Lis Greibe, der sagde, at her skal ikke over for skovejerne ydes driftstilskud, altså til det tab, de har haft.
Og der vil jeg sådan set bare bede fru Lis Greibe om så at kommentere: Hvis man går ind og kigger på Finansudvalgets aktstykker, så vil man kunne læse under aktstykke 186, at der har Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri en helt anden holdning, en meget mere visionær holdning, og går ind og siger: Jamen når det gælder alle de avlere, der bruger frugttræer, så er man klar over, at det driftstab, de har haft ved, at alle deres frugttræer væltede, må gøre, at man må gå ind og give et decideret driftstilskud. Hvori består forskellen på, om man har en skov, eller om man har frugtplantager?
Man har et driftstab i alle tilfælde.
Hvorfor vil man yde et tilskud til driftstabet i én situation og ikke i den anden?
Lis Greibe (S), 2000-03-29:
Spørgsmålet om tilskud til frugttræer har jo decideret været inde i det første udkast, der var til dagens lovforslag, men da vi jo så har valgt den forsikringsordning, som vi har, har det vist sig, at frugttræerne ikke kan danne basis for en forsikringsordning på området, og sagen er så blevet overdraget, som hr. Hans Christian Schmidt sagde, hvilket jeg godt ved, til Fødevareministeriet.
Spørgsmålet er så, hvori forskellen består.
Vi taler ikke om driftstilskud her.
Vi vil have en genrejsning, fordi skovene er et samfundsgode, som jeg også sagde i min ordførertale.
Frugtplantager er erhvervsvirksomheder, og deri ligger den markante forskel.
Lis Greibe (S), 2000-03-29:
Det var dog utroligt.
Man melder ud fra Venstre, at man ikke kan støtte de tre krav, som egentlig er fundamentet for hele det her lovforslag.
Jeg er meget spændt på, om det i sidste ende betyder, at Venstre ikke vil være med til at yde den hjælp, der her gives til skovejerne.
Der var et citat fra hr. Hans Christian Schmidt om, at der skulle have været en udmelding om, at vi ville gøre en helt ekstraordinær indsats.
Jeg kan så meget vel undre mig over, at hr. Hans Christian Schmidt ikke mener, at en indsats på 400 mio. kr. ud af det, som har kostet ca. 660 mio. kr., ikke er en ekstraordinær indsats at gøre for et erhverv.
De tre krav kan Venstre ikke støtte, og jeg vil da godt lige i forbindelse med fredskovskravet spørge Venstre, om Venstre blot vil sende en pose penge til erhvervet og så ikke sikre sig, at vi også har en skov ikke bare om få år, men også en del år frem i tiden.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-29:
Nu er det jo sådan, at vi i Miljø- og Planlægningsudvalget har været så heldige, at vi har været til et hulemøde, som de kalder det derovre, hvor man får en teknisk gennemgang af lovforslaget.
Ved den lejlighed kunne vi jo også spørge det tekniske personale.
Det er muligt, at ministeren kan oplyse her i Folketingssalen, at vi er blevet forkert orienteret, men spørgsmålet gik direkte på, om man altid, når man gav tilskud, forlangte, at der skulle være fredskov. Svaret var klokkeklart: Nej, det gør man ikke.
Men langt de fleste midler, der bliver givet, er til skove, der bliver pålagt fredskovspligt.
Så det svar giver jo helt sig selv, og jeg hørte ingen gå imod det svar.
Så er der kun tilbage at sige, inden fru Lis Greibe skruer det helt op, at det her bliver jo betalt af borgerne og af skovejerne selv.
Det er jo ikke sådan, at staten er gået ind og har sagt: Nu tager vi nogle af de midler, vi har i grønne fonde eller andre steder, og så vi hjælper med de penge, vi har.
Regningen bliver udskrevet til skatteborgerne.
Sådan er det.
Lis Greibe (S), 2000-03-29:
Jeg havde egentlig forudsat, at hr. Hans Christian Schmidt havde læst økonomiministerens kommentarer til høringssvarene.
Jeg er godt klar over, at i Sønderjylland, hvor både hr. Hans Christian Schmidt og jeg kommer fra, er fredskovsprocenten mindre end landsgennemsnittet på 85 pct.
Økonomiministeren har i sin kommentar til høringssvarene udmeldt, at der i den aktuelle situation derfor kan blive tale om at yde betydelige beløb i tilskud til gentilplantning af ikke fredskovspligtige skove.
Det er ejernes eget valg, om disse skove uden gentilplantningsforpligtelse skal gentilplantes med tilskud, og der er altså åbnet en mulighed her.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-29:
Jeg har også gjort mig den ulejlighed at læse forslaget, og jeg vil gerne sige, at det bliver man betydelig klogere af, for i forslaget kan man nemlig læse, at sådan forholder det sig ikke.
Det forholder sig sådan, at hvis man vil med ind i den ordning, så skal man for at få alle goderne med - og det er så trumfen - ind og lave en forsikringsordning, og man skal ind og have fredskovspligt.
Det er sådan for at få alt det bedste med.
Jeg siger bare, at det jo er en ærlig sag at gå ud og sige, at sådan er det.
Sådan er det.
Vi er bare ikke enige.
Og jeg har stadig væk ikke hørt nogen tilkendegive her fra talerstolen, hvordan man kan parallellisere den forsikringsordning, man laver som en tvungen ordning for de her skovejere, over til en erhvervsgruppe.
Nævn mig den erhvervsgruppe, der har en forsikringsordning, som er parallel med den, skovejerne skal have her!
Lis Greibe (S), 2000-03-29:
Til hr. Hans Christian Schmidt: Nævn mig den erhvervsgruppe, der modtager et sådant løft, som der er tale om i det her tilfælde!
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-29:
Ja, dér vil jeg sige, at det er en lang liste, hvis vi skal til at kigge på, hvem der får tilskud i den størrelsesorden.
Jeg må minde om, at når man går ind og laver de her skove, så vil der gå mindst 60-70 år, inden man får noget ud af det igen, og en almindelig kapitaliseringsudregning her - det har jeg nu heller ikke hørt nogen gå imod - er, at man stadig vil have et klækkeligt underskud og et klækkeligt tab. På de møder, hvor vi var for at diskutere det igennem, hørte jeg heller ingen sige, at man ikke ville have et klækkeligt tab, så det får man desforuden.
Så jeg vil kun sige, at den ordning hjælper altså ikke.
Jeg ved godt, at man siger, at der på landsplan er 85 pct. fredskov og 15 pct. ikkefredskov, og at det ikke ser sådan ud i Sønderjylland.
Nej netop, men så er det jo også tankevækkende, at man har valgt at lave den her ordning
, når stormen netop ramte hårdest i Sønderjylland.
De er modsatrettede.
Henriette Kjær (KF), 2000-03-29:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget skuffede over dette forslag, som vi ikke ser som en hjælp til de skovejere, der var så uheldige at få ødelagt deres skov under stormen først i december.
Vi ser det nærmest som en nationalisering af de danske private skove.
Skovejerne får jo reelt ikke nogen hjælp til genrejsning af deres skov.
Men det bliver i givet fald en meget kortsigtet hjælp, som de på længere sigt ikke kan bruge til ret meget.
Hvor forslaget skulle være en hjælp, virker det modsat, som om man pålægger et erhverv nye byrder og udsætter det for statslig indblanding.
Kravet om den obligatoriske forsikringsordning er urimeligt.
Det bør være frivilligt, om man ønsker at være omfattet af en sådan ordning, så den enkelte skovejer kan afveje fordele og ulemper ved at stå uden for ordningen eller være med.
Det er ikke set i andre tilfælde, at man pålægger et erhverv en tvungen forsikring i den størrelsesorden, og i Det Konservative Folkeparti mener vi, det er et skråplan at komme ind på.
Staten skal ikke blande sig i, hvordan en privat skovejer tilplanter sin skov, og desuden er det uhyre bureaukratisk indrettet.
En ordning om genrejsning af ny skov skal jo sikre, at skovejerne får genskabt værdierne.
Den skal ikke sende dem ud i en usikker drift, som de ikke kender konsekvenserne af.
Statstilskuddet udgør kun en mindre del af tabet og meromkostningerne, og derfor bidrager den enkelte skovejer selv ganske betydeligt til genrejsningen.
Derfor bør skovejeren selvfølgelig også bestemme arten af sin skov.
Desuden slår det mig, at danske skov- og landskabsingeniører i deres høringssvar endda skriver, at kravet om, at 20-40 pct. indblanding af stabile træarter i den enkelte skovkultur og løvandele på 10-20 pct. langt overskrider, hvad der skovdyrkningsmæssigt er forsvarligt og muligt på dansk skovjord.
Det svar, der blev givet fra Økonomiministeriet på denne indvending, mener jeg tenderer udenomssnak, men det kan være, miljøministeren kan uddybe de argumenter, der er for denne foranstaltning.
Desuden kan jeg forstå, at alle genplantningsplaner skal til godkendelse i Skov- og Naturstyrelsen.
Det betyder for mig en uhyggelig grad af overadministration og utidig indblanding fra statens side.
Helt principielt, overordnet ideologisk er vi simpelt hen imod den obligatoriske forsikringsordning og fredskovskravet.
Det betyder faktisk, at vi ikke kan stemme for lovforslaget, for det betyder, som jeg sagde i starten, at man nationaliserer de danske skove, og at skovejerne ikke har mulighed for at drive deres skove, som de selv ønsker det.
Vi har det altså meget svært med dette lovforslag, og hvis der ikke fundamentalt bliver ændret ved forsikringsordningen og kravet om fredskov, stemmer vi nej.
Lis Greibe (S), 2000-03-29:
Forsikringsselskaberne regner jo med, at denne situation i gennemsnit vil optræde hver 15. år, og nu foreslår fru Henriette Kjær, at selve forsikringsordningen skal være frivillig.
Jeg vil gerne spørge, hvor stor man så kunne forvente at den præmie, som nogle følte de var nødt til at indbetale, kunne gå hen og blive, hvis ikke alle var med til at gå solidarisk ind i den ordning.
Henriette Kjær (KF), 2000-03-29:
Men så må det jo være op til den enkelte skovejer, om han ønsker at betale en højere præmie for at få det frivillighedselement, der så også ligger i det, og for os er det som sagt helt afgørende, at der indføres et frivillighedselement.
Ole Sohn (SF), 2000-03-29:
Da SF's ordfører, hr. Jørn Jespersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: SF er positiv over for intentionerne i lovforslaget.
Der er store samfundsmæssige interesser i genplantning af de skove, som blev ramt af orkanen i december.
SF lægger stor vægt på, at der bliver skabt en robust skov, så fru Lis Greibes unge, nyforelskede par kan bevæge sig trygt rundt i skoven med deres picnickurve og nyde livet og ikke får et væltet træ ned over sig, næste gang stormen raser.
Vi lægger også vægt på, at der bliver skabt så naturnær skov som muligt, fordi den giver mulighed for det mest varierede og mangfoldige dyre- og planteliv.
Vi er dog ikke overbevist om, at lovforslagets nuværende udformning sikrer, at disse målsætninger følges op i optimalt omfang
, så derfor vil vi under udvalgsarbejdet rejse en række spørgsmål om, hvorvidt forslaget kan ændres, så miljø- og naturhensyn bygges ind i det i højere grad, end tilfældet er nu. Med disse bemærkninger ser SF frem til et konstruktivt samarbejde med regeringen om forslaget.
Egil Møller (DF), 2000-03-29:
Da vores ordinære ordfører på området, hr. Svend Aage Fauerholdt, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne fremføre følgende: Når vi i dag behandler lovforslaget om erstatning til de mennesker, der blev ramt af orkanerne den 3.-4. december 1999 og den 28.-29. januar 2000, er vi selvfølgelig med fra Dansk Folkeparti.
Vi er meget opmærksomme på, at der i forbindelse med oprydningen efter stormene på de ødelagte skovarealer vil fremkomme udgifter af en vis størrelse, som man ikke kan fastsætte, inden arbejdet er færdiggjort.
Det ville dog være en fordel for os, som skal vedtage lovforslaget, at vide, hvor stor en del der kan anvendes til gavntræ, og hvor stor en del der kan anvendes til emballage
og træflis
Dette kan være forskelligt for de enkelte skovejere - eller sagt med få ord: Hvor stort er tabet for den enkelte skovejer?
Vi kan i Dansk Folkeparti ikke acceptere, at der stilles krav om fredskovspligt for at opnå stormfaldshjælp.
Med stormfaldshjælpen får samfundet stabil og varieret skov i flere generationer, hvorfor kravet om evigtvarende skovdække på arealet ikke er rimeligt.
Finansieringen med en afgift på brandpolicen med 10 kr. ekstra pr. år kan vi støtte i Dansk Folkeparti, tilskud til tilplantning vil vi diskutere på udvalgsmøderne, og som allerede nævnt ser vi gerne en opgørelse af de tab, som er sket i skovene.
Vi er i Dansk Folkeparti modstandere af, at det via lovgivningen bestemmes, hvilken træsort man skal genplante.
Det må være skovejerne og den bonitet, jorden har, som skal være bestemmende.
Lovforslaget indebærer nye administrative omkostninger
for skovejerne, idet private ejere af fredskov over 5 ha, som har en lovpligtig gentilplantningsforpligtelse, pålægges en lovpligtig basisforsikring mod stormfald.
Her må vi sige fra i Dansk Folkeparti.
Normale vejrforhold i Danmark vil aldrig gøre en ny lovpligtig forsikring obligatorisk, men kommer vi ud for en tilsvarende orkan som dem i december 1999 og i januar 2000, må vi igen være behjælpelige med en landsstøtteordning.
Vi vil fra Dansk Folkepartis side under udvalgsarbejdet arbejde for de synspunkter, vi har på dette område.