runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2006-06-02:
Jeg skal gøre det meget hurtigt og meget kort.
Jeg vil blot tilkendegive min glæde over den store støtte, der har været fra alle partier i salen til at rette den fejl, som vi alle sammen – selvfølgelig uforvarende – kom til at lave i forbindelse med ændring af loven den 1. september 2005.
Med den forhåbentlig enstemmige vedtagelse, der sker af lovforslaget i dag, får vi rettet den fejl.
Det tror jeg vi alle sammen kan være lidt stolte af, nemlig at vi har fået rettet den fejl, så det vil jeg gerne takke alle Folketingets partier for.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Lovforslaget vedtoges enstemmigt med 104 stemmer.
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Så tager jeg den én gang til for prins Knud: Dette lovforslag udvider ikke muligheden for at tvovervåge.
De regler, som udvider muligheden for tv-overvågning, kommer til efteråret.
Det, der fik Londons politi til at finde de terrorister, var den overvågning med tv-apparater, som eksisterer efter gældende ret.
Det her lovforslag handler om, at man laver en meget vid straffebestemmelse, som er utydelig, og at man derudover, i stedet for at kontrollere, hvordan politiet overholder de regler, der i øvrigt gælder, åbner for, at politiet får flere beføjelser.
Det har intet at gøre med tv-overvågning, og jeg er dybt bekymret over, at hr. Peter Skaarup tror, at det er det, det handler om.
Det siger mere om hr. Peter Skaarup end om SF’s argumentation.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-06-02:
Jeg ved af erfaring, at når man stiller spørgsmål til hr. Peter Skaarup, så får man ikke noget svar på det, man har spurgt om, så her kommer en forbrugeroplysning.
De har også forklaret, at nu bliver det muligt at overvåge Hovedbanegården, S-togs-stationerne osv. osv.
Jeg vil bare gerne meddele offentligheden, at det allerede er muligt med gældende lovgivning.
Der er intet i det lovforslag, vi vedtager her, som øger overvågningsmulighederne, absolut intet.
Dette var en forbrugeroplysning.
Ligesom fru Anne Baastrup blev også jeg provokeret af det umådelig selvrosende indlæg fra hr. Peter Skaarup om den her politikredsreform.
Jeg må bare minde forsamlingen om, at da en af disse store, digre betænkninger om en kommende politikredsreform udkom, udsendte hr. Peter Skaarup en pressemeddelelse på Dansk Folkepartis vegne, hvori han skrev, at han ville garantere for, at der ikke ville blive nedlagt nogen politistationer i Danmark.
Så sagde hr. Peter Skaarup her i sit indlæg også en ting, som var fuldstændig ude af realiteternes verden, nemlig at tidligere regeringer har prøvet at komme igennem med reformer af den her slags, men ikke har kunnet få dem gennemført.
Det er simpelt hen lodret forkert.
Det burde måske være den nuværende minister, der gik op og fortalte det her, men jeg har jo været med så længe i Retsudvalget, så jeg i hvert fald kan fortælle, at disse rapporter, som har ligget i 5-6 år på Folketingets Retsudvalgs bord og på diverse justitsministres bord, aldrig tidligere har været forsøgt fremlagt.
Det er først denne justitsminister, der efter kommunalreformen har fundet det betimeligt at fremsætte dette forslag til en reform.
Dette vil jeg for historieskrivningens skyld blot sige til hr. Peter Skaarup.
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Vi har lyttet, og derfor er det også SF’s opfattelse, at det, vi er kommet frem til, er fornuftigt, for i SF har vi også et ønske om, at politiet skal have mulighed for at uddanne sig, således at de kan gå efter konkrete ting.
Eksempelvis er et af de største problemer, vi har, bl.a. salg af kvinder.
Der så vi gerne, at der var flere betjente på gaden, som kunne være opsøgende omkring det kæmpeproblem, som det er for disse mennesker.
Hvis det er sådan, at betjentene i stedet skal sidde på en døgnåben station, hvor vi jo ved, at der ikke kommer folk om aftenen og natten, så bruger de jo deres arbejdstid på det i stedet for at være opsøgende, i stedet for at være på gaden og give den reelle beskyttelse af og tryghed for mennesker dér.
Så det er det, vi har arbejdet for, samtidig med at vi naturligvis har arbejdet for nærhed, og samtidig med at det naturligvis skal være sådan, at retssikkerheden skal være i orden.
Men jeg vil sige til hr. Peter Skaarup: Det har altså godt nok været op ad bakke med arbejdet på grund af hr. Peter Skaarups udmeldinger.
Kristian Jensen (V), 2006-06-02:
Det er sådan, at lovforslaget faktisk er et forsøg på at rette en række ting, herunder sikre en bedre integration i grænselandet Danmark-Sverige eller Danmark-Tyskland og herunder også få ændret den retsstilling, som blev tilfældet, da et enigt Folketing i 2004 vedtog at afskaffe det, der hedder helårsomregningen af indkomst.
En uheldig konsekvens af det var, at studerende i visse tilfælde – og det er vigtigt at holde fast i, at det er i visse tilfælde, og at det drejer sig om nogle få studerende – er kommet i klemme i forbindelse med beskatning.
For at komme i klemme i den her situation så skal man altså have været rejst til udlandet for at studere, samtidig med at man hverken må have bolig i Danmark eller have adgang til bolig i Danmark, og samtidig med at man skal have haft en ganske stor del af sin indtægt, nemlig mere end 25 pct., i udlandet.
Så det er en meget begrænset del af de studerende, som vi snakker om her.
Netop i spørgsmålet om, hvorvidt vi skal gå tilbage, er det også vigtigt at holde fast i, at hvis vi går tilbage og retter op, ja, så vil der være flere andre, der vil være omfattet af det – også en række personer, som hverken er studerende eller danske statsborgere.
Derfor har vi fra regeringens side valgt at lave en ændring, der er fremadrettet og tilgodeser
, at hvis man rejser ud, så vil det også være sådan, at man enten kan vælge den beskatning, vi kender i dag, eller en helårsomregning.
Derfor er vi indstillet på at holde fast i vores lovforslag og ikke lave det med tilbagevirkende kraft fra 2004.
Frank Aaen (EL), 2006-06-02:
Det ændringsforslag, vi stemmer om om lidt, er en genfremsættelse af et ændringsforslag, der blev stillet under andenbehandlingen.
Det er jo sjældent, at man stiller et ændringsforslag, der er stemt ned, igen, men når vi fra oppositionens side syntes, at det var rigtigt at gøre det, så var det, fordi skatteministeren under et åbent samråd i Skatteudvalget sagde, at han var enig i, at der var et problem.
Problemet er som bekendt, at studerende, der fulgte regeringens opfordring, altså statsministerens, udenrigsministerens og skatteministerens opfordring til at læse i udlandet i 2004 og 2005, kunne opleve, at når de kom hjem, så fik de utilsigtet og uventet en regning på op til 12.000 kr. i tilbagebetaling til skattevæsenet, fordi de på grund af en skatteændring var blevet skattepligtige og havde mistet deres personfradrag.
Kl. 9.10
Det tror jeg alle i Folketinget er enige om var en fejl, og derfor vil alle om lidt stemme for loven, så den bliver vedtaget endeligt for at rette op i det fremadrettede.
Men når vi har begået en fejl i det bagudrettede, så folk er kommet til at betale op til 12.000 kr., det vil sige tilbagebetale deres SU, selv om de har læst, så vil et flertal samtidig åbenlyst stemme imod, at den fejl rettes op for dem, der er ramt af det.
Det synes vi er mærkeligt.
Vi synes ikke, det er retfærdigt, vi synes faktisk, det er dybt urimeligt.
Derfor genfremsatte vi forslaget.
Vi havde et håb om, at regeringen og Dansk Folkeparti, som desværre altså ikke vil lytte i den her sag, ville skabe retfærdighed for de studerende.
Det koster ca. 30 mio. kr.
Det er ingenting sammenlignet med 80 mia. kr. i overskud på statsbudgettet, men det er mange penge for den enkelte studerende, som bliver ramt.
Desværre vil et flertal åbenbart, hvis de ikke besinder sig i sidste øjeblik, sige, at det er i orden, at de studerende bliver ramt, de kunne bare lade være med at rejse, som det er blevet sagt af en minister.
Jeg synes, det er skammeligt.
Jeg kan se, at skatteministeren har meldt sig på talerlisten, derfor håber jeg, at skatteministeren kommer herop og fortæller, at han har besindet sig over natten og fundet ud af, at selvfølgelig skal den uretfærdighed over for studerende ændres.
Det er korrekt, at fejlen bliver begået over for relativt få mennesker, men det er ikke noget forsvar for at gennemføre det.
Jeg synes, det er beklageligt, vil jeg sige til skatteministeren; jeg synes, det er beklageligt, vil jeg sige til statsministeren; jeg synes, det er beklageligt, vil jeg sige til undervisningsministeren, at mennesker, der har fulgt disse ministres råd om at rejse til udlandet for at studere, bliver straffet efterfølgende, og at man ikke vil rette op på det.
Torben Hansen (S), 2006-06-02:
Man kan jo være så heldig at kunne provokere en ordfører så meget, at vedkommende trods alt – trods alt – kan mande sig op til en kort bemærkning.
Jeg synes, det havde været sjovere og bedre, hvis det var sådan, at Venstres ordfører havde taget ordet som ordfører.
Det korte af det lange er, at hvis man ser tilbage på argumentationen i tirsdags og på, hvad der er sket siden i tirsdags, så vender argumentationen også den anden vej, vil jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen.
Man har jo netop haft brede tværpolitiske deputationer, der har sagt efter i tirsdags, at det, man vedtog i tirsdags, var håbløst for store dele af det østjyske område.
Man kan forfølge et princip til uendelighed, men man skal måske også en gang imellem erkende, at man lige drejede princippet en tand for meget, ligesom når man skruer skruer i, hvad nogle af medlemmerne forhåbentlig kommer til i sommerferien hjemme i carporten.
Man kan lige komme til at dreje den en tand for meget, så den knækker, og det skete her.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-06-02:
Til hr. Torben Hansen kan jeg kort svare, at vi var igennem hele argumentationen, og at det tog flere timer forleden dag ved andenbehandlingen – flere timer.
Det, det i al sin korthed handler om, er, at vi har fået nogle markante høringssvar, der siger, at vi skal fjerne kommunebrud i Danmark.
Det gælder altså også for den kreds, som interesserer hr. Torben Hansen, nemlig Randers-Favrskovområdet, hvor vi også fjerner kommunebruddet.
Det gør vi på baggrund af, at det giver noget rod i det politiske og organisatoriske arbejde i de enkelte kredse, at man skal have kommunebrud og krydse kommunegrænserne.
Det er den enkle forklaring på det.
Torben Hansen (S), 2006-06-02:
Ordet parlament kommer vel fra fransk, oldfransk: parler.
Det betyder, at det er et sted, hvor man mødes, lader meningerne brydes, taler og argumenterer.
Det, vi har oplevet i dag, har været, at man har lavet grundlæggende om på nogle ting, men vi har også oplevet et folketingsflertal med regeringsordførerne i spidsen, der ikke på nogen som helst måde har ønsket eller turdet forklare og argumentere for, hvorfor man har gjort, som man har gjort med store, meget store negative implikationer til følge for mange især i Jylland.
Man brugte i tirsdags argumentationen om, at der har været høringssvar og deputationer.
Det har der også været siden tirsdag.
Jeg har ikke hørt argumentationen i dag fra Venstres ordfører, jeg har slet ikke set Venstres ordfører på talerstolen.
Som jeg sagde før, kan det selvfølgelig skyldes, at man er bange for at gå herop, at man ikke kan lide at tale heroppefra.
Men det er jo et parlament, parler, det er det, man er valgt til.
Kl. 9.50
Jeg synes, det er skuffende, at der ikke er en eneste fra regeringspartierne – ordførerne eller andre – der har mod eller mandshjerte til at stille sig op og forklare, hvorfor man har gjort, som man har gjort.
Jeg kan konstatere til min glæde i dag, at indenrigsministeren trods alt er til stede under tredjebehandlingen af lovforslaget.
Det var indenrigsministeren ikke i tirsdags.
Så jeg må konstatere, at man åbenbart ikke har argumenterne i orden for det, man har gjort.
Og jeg vil vende tilbage til en gammel polsk satirikers ord: Den, der ingen rygrad har, må holde sig i skindet.
Det tror jeg er det, der er sket i dag for regeringspartiernes ordfører, men der er heldigvis mange andre, der i løbet af ugen har vist rygrad, og de var parate til at tage herover og sige, at det, man er i gang med nu, er et fuldstændig håbløst projekt.
Martin Henriksen (DF), 2006-06-02:
Jeg synes, dels at trin- og slutmål selvfølgelig skal tage højde for, at der kommer nogle test, dels skal de selvfølgelig også, som fru Margrethe Vestager sagde tidligere, have en dybde og en bredde.
Det synes jeg er ganske rimeligt.
Når man igen forsøger at sige det her med, at forligspartierne ikke er enige, så vil jeg bare sige: Hvis det er det eneste reelle argument, som de, der ikke er enige i folkeskoleforliget, har at gribe fat i nu, så har man jo ikke særlig mange argumenter tilbage.
Hvorfor er det så forkert og så farligt at sige, at færdigheder og kundskaber i den nye formålsparagraf er det vigtigste?
De er det vigtigste, fordi de leder til alle de andre ting.
Der skal jo ligge færdigheder og kundskaber bag det, at man skal forberede sig til videreuddannelse, der skal ligge færdigheder og kundskaber bag, at man bliver fortrolig med dansk kultur og historie, og det samme gælder for alle de andre delmål.
Det er en god nyhed.
Peter Skaarup (DF), 2006-06-02:
Jeg tror og håber, at alle folketingsmedlemmer er enige om, at der skal gøres mere for at bekæmpe kvindehandel.
Det tror jeg ikke der kan være nogen tvivl om.
Men hører jeg egentlig fru Anne Baastrup sige, at den optagethed, vi har haft, af, at der f.eks. på de ti nye stationer nu bliver døgnåbent i forhold til regeringens oprindelige udspil, var en dårlig ting, altså at det giver mindre tryghed og mindre fornuft, at man har gjort det?
For så taler fru Anne Baastrup jo sådan set imod den aftale, der ligger, imod det lovforslag, der nu ligger med de ændringer, der er.
Så det tror jeg ikke at jeg hører hende sige.
Jeg tror faktisk, at fru Anne Baastrup og alle andre kan være tilfredse med, at der selvfølgelig i store byer med 40.000, 50.000, 60.000 indbyggere er behov for, at politistationen i det område er døgnåben.
Det giver da en tryghed for borgerne, og det skal vi da være interesseret i alle sammen.
Så det håber jeg ikke fru Anne Baastrup taler imod med det indlæg, der blev holdt her for lidt siden.
Klaus Hækkerup (S), 2006-06-02:
Jeg skal bare understrege, at vi fra Socialdemokratiets side er helt enige i det ændringsforslag, der er stillet.
Her er der tale om, at vi, da vi ændrede loven med virkning fra 2004 og 2005, ramte nogle studerende og andre personer, der var taget på arbejde og på studieophold i udlandet.
Da de kom hjem, var loven ændret, og så var beskatningen steget, og de forudsætninger, de var taget af sted på, var bortfaldet.
Det er sådan en slags lovgivning med tilbagevirkende kraft, og det har vi nu en helt enestående mulighed for at rette op på, så jeg kan meget anbefale, at Folketinget støtter det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet.
Hermed sluttede forhandlingen.
Kl. 9.15
Afstemning
Ændringsforslaget forkastedes, idet 54 stemte for, 74 imod.
Lovforslaget som helhed sattes herefter til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Lovforslaget vedtoges enstemmigt med 124 stemmer.
Peter Skaarup (DF), 2006-06-02:
Nu er fru Anne Baastrup jo ikke altid så høflig i sine udtalelser.
Det, vi har været optaget af i Dansk Folkeparti – og jeg synes faktisk, at det er vigtigt, at ikke bare Dansk Folkeparti er optaget af det, men at alle partier har været optaget af det, og det fornemmer jeg også at man har været i de fleste partier – er at lytte, nemlig lytte til de næsten 30 deputationer i Retsudvalget og være optaget af indholdet af et utal af skrivelser fra kommuner, politi, retter, dommere, handelsdrivende, der selvfølgelig er meget pikerede over, at den lokale ret, som de har kendt, ikke er der længere.
Hvad kommer der i stedet?
Det er da naturligt, at vi er optaget af det som politikere, hvad skulle vi næsten ellers være?
Skulle vi bare sige: Jamen det er rigtig, rigtig godt, at der bliver længere hen til domstolen?
Nej, der kræver det, at vi lytter, og det er det, vi har gjort, og det synes jeg har været godt.
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Men jeg har bemærket mig, at hr. Peter Skaarup er enig i det, der nu bliver stemt om, og det synes jeg er et meget stort fremskridt.
Jeg vil nok sige, at det har været hr. Peter Skaarup og hans udtalelser rundtomkring i lokalaviserne, der i den grad har undermineret alles forsøg på i øvrigt at komme frem til et fornuftigt resultat.
Søren Pind (V), 2006-06-02:
Det er uden glæde, jeg i dag tager ordet i en sag, som vil ende med, at jeg stemmer imod min regering og mit parti.
Jeg forstår i øvrigt også, at det formodentlig er sådan, at jeg er den eneste i Folketinget, der ender med at stemme imod den her lov, og det er jo dog en speciel lejlighed.
Derfor tror jeg godt, at jeg ganske kort vil have lov til at forstyrre Folketinget med at forklare hvorfor.
Kl. 9.55
Essensen af det her forslag er, at man fremover vil lægge hindringer i vejen for meget få dommeres bibeskæftigelse.
I realiteten rammer man vel nok ti dommere.
Det tenderer i høj grad singulær lovgivning fra Folketingets side, og det vil ramme den måde, som vores domstolssystem fungerer på, meget hårdt.
Det er ikke mere end et år siden, jeg har stået på den her talerstol med bemærkninger fra Justitsministeriet og har forsvaret vores voldgiftssystem.
Det stod simpelt hen i lovforslagets bemærkninger, at vores voldgiftssystem var internationalt berømmet, fordi man kunne udpege højesteretsdommere til det, og det var en international konkurrenceparameter.
Det værste er i virkeligheden ikke det.
Det værste er, at det, Folketinget vil søge at forhindre med den her lovgivning, nemlig at dommere ikke passer deres arbejde – som er en påstand – i realiteten allerede i dag er forbudt.
Det fremgår allerede af lovgivningen i dag, at dommere ikke må foretage sig noget, som er i strid med deres stillings beskaffenhed.
Ét spørgsmål bør stilles i dag: Er der rejst en eneste tjenestemandssag mod nogen dommer i Danmark?
Er der noget tidspunkt, hvor man har sagt: Den dommer har ikke passet sit arbejde, ergo rejser vi en tjenestemandssag mod vedkommende?
Der er intet eksempel på det.
Alligevel laver man det her indgreb, som vil resultere i én ting, nemlig at rekrutteringen af dommere igen udelukkende bliver et justitsministerielt anliggende, at vi igen vil se fødekæden være den, at ingen udefra kommer til, og at det kun vil være folk fra Holmens faste stok, som besætter dommerembederne i Danmark, og det er en skam.
Det lukker Folketinget meget belejligt af for nu, og det synes jeg er forstemmende.
Man må i hvert fald som liberal stille sig selv ét spørgsmål: Synes man, dommere er mere afhængige af staten, hvis det er således, at man forhindrer dem i uden for deres arbejdstid at passe deres arbejde, eller er de mindre afhængige af staten?
Og det må man spørge sig selv om man synes er en god idé.
Jeg synes det i hvert fald ikke.
Derfor agter jeg at stemme imod lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Jørgen Winther (V), 2006-06-02:
Så er vi ved at nærme os målstregen, det kan gøres langt, og det kan gøres kort.
Jeg vil gøre det meget kort.
Jeg mener ikke, at det er en opgave for det offentlige sygehusvæsen at tilbyde behandling med kunstig befrugtning til enlige og lesbiske kvinder.
Derfor har jeg stillet et ændringsforslag, og det stemmer jeg selvfølgelig for, men hvis det ændringsforslag falder, så vil jeg stemme nej til loven som helhed.
Birthe Skaarup (DF), 2006-06-02:
Jeg vil gøre det ganske kort.
Jeg kommer herop på talerstolen, netop fordi fru Karen Klint påpegede, at vi skulle have et samarbejde på det her område.
Det er jo et meget, meget vigtigt område, også efter Dansk Folkepartis opfattelse.
Vi har haft meget debat om det, og det har vi jo haft, fordi vi er nogle partier, der har taget afsæt i, at vi ikke vil være med til den tvungne opfølgning.
Og det er blot det, jeg vil give et par ord med på vejen.
Det er jo sådan, at tvungen opfølgning med ambulant afhentning fra politiets side er et meget, meget stort skridt at tage.
Noget af det, vi synes skal ske, er selvfølgelig, at mange af de gode håndtag, der er i psykiatrien, skal udbygges.
Vi skal have et meget bedre samarbejde, og jeg har da også bemærket, at regeringen i sit betænkningsbidrag netop påpeger, at det er her, man skal sætte ind, for at man kan tilgodese den sårbare gruppe, som psykisk syge er.
Som sagt så vil vi også være med til at se på det her område.
Vi synes blot, at alle de gode tiltag, der er, først skal sættes i værk, inden vi laver mere ambulant tvang.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Birthe Skaarup (DF), 2006-06-02:
Næppe har nogen lovgivning vel kaldt på så mange følelser som denne, men jeg vil koncentrere mig om de ændringsforslag, der er stillet.
Jeg kan sige, at Dansk Folkeparti vil støtte De Konservatives forslag, og det vil vi ud fra, at vi faktisk kunne have stillet nøjagtig samme forslag.
De Konservatives forslag gør jo, at loven rulles tilbage til at se ud, som den oprindelig så ud.
Hvis forslaget ikke vedtages, så vil vi stemme ja til Venstres forslag eller hr. Jørgen Winthers forslag, og på den måde får man jo en dominoeffekt afhængigt af, hvordan forslagene vedtages.
Kl. 9.30
Line Barfod (EL), 2006-06-02:
For at tage det bagfra vil jeg sige, at jeg har tillid til både dansk politi, danske domstole, danske advokater og danske anklagemyndigheder, men der er ingen mennesker i dette land, jeg har fuld tillid til aldrig nogen sinde gør noget forkert, og jeg hylder princippet om, at jo mere magt man giver folk, jo mere kontrol skal der også være.
Ligesom vi på fødevareområdet har set, at egenkontrol ikke nødvendigvis er den bedste form for kontrol, så mener jeg heller ikke, at egenkontrol hos magthaverne er den bedste form for kontrol.
Til spørgsmålet om internationale konventioner vil jeg sige, at de EU-regler og FN-regler, der er implementeret med terrorpakken i 2002, jo er implementeret vidt forskelligt i forskellige lande.
Der er meget store forskelle på, hvordan man har valgt at føre de her regler ud i livet, så de kunne være udført på en anden måde.
Med hensyn til hvor meget vi skal overvåge osv., er spørgsmålet jo: Hvor mange ressourcer skal vi bruge på at overvåge lovlydige borgere i forhold til at koncentrere ressourcerne om dem, der er mistænkte?
Vi har ikke fra arbejdsgruppen fået nogen dokumentation for, at de her forslag er nødvendige, der står tværtimod i indledningen, at det danske beredskab ikke er utilstrækkeligt.
Det, vi har fået, er bare en opremsning af mulige forslag.
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Det skyldes måske, at beskrivelsen af de nationale test står i det lovforslag, der omhandler de nationale test, hvor det tydeligt står beskrevet, at de nationale test bliver lavet som et pædagogisk redskab, der er til rådighed for læreren og for skoleledelsen på den enkelte skole.
Vi har jo så været af den opfattelse, hvilket også er præciseret i lovforslaget, at de her test er fortrolige, netop fordi de skal bevares som et pædagogisk redskab.
Det, det her lovforslag omhandler, er, at der bliver en national præstationsprofil på det.
Det vil sige, at der bliver mulighed for at få et landsgennemsnit for, hvordan det ser ud med fagligheden i folkeskolen.
Jeg kan ikke få øje på, at det er noget, der ødelægger lærernes mulighed for at bruge de nationale test til det, de er tænkt som, nemlig som et pædagogisk redskab.
Per Clausen (EL), 2006-06-02:
Der er kommet to bemærkelsesværdige udtalelser fra hr. Kim Mortensen i dag.
Den ene er, at han er glad for, at han altid er enig med hr. Martin Henriksen, tillykke med det.
Den anden er, at hr. Kim Mortensen siger, at faglig udvikling er forudsætning for den personlige udvikling.
Og tydeligere kunne det endimensionale i formålsparagraffen, som den nu er formuleret, vel ikke beskrives, nemlig at forudsætningen er den faglige udvikling.
Så vil jeg gå til det, der er mit spørgsmål: Kunne hr. Kim Mortensen ikke fortælle, hvordan en centralt fastlagt test, hvor resultaterne sendes til Undervisningsministeriet, medvirker til, at man i folkeskolen bliver bedre til at tage hånd om de svageste elever, for det kan jeg ikke helt forstå?