runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Det er utrolig sjældent, hvis ikke det er første gang i den tid, jeg har diskuteret med fru Line Barfod fra den her talerstol, at jeg har haft en fornemmelse af, at fru Line Barfod ikke var helt klar over, hvad det var for et lovforslag, vi behandlede.
Det er faktisk ikke noget, jeg normalt oplever fra fru Line Barfods side.
M073s55675622nakl.fm Page 5579
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Må jeg minde om, at det her sundhedsbidrag bliver et fælles bidrag, som går over bloktilskuddet og dermed er hundrede procent lighedsskabende.
Derudover er der i den del af finansieringsreformen, som ligger her, nogle indtægter, som før gik til kommunerne, som nu går til staten og dermed kommer ud over bloktilskuddet og bliver hundrede procent lighedsskabende.
Så er det rigtigt, at der så er, som andre også har nævnt, et forslag, L 195, som blev behandlet i går, der gør, at kommunerne får noget af amtsskatten.
Det er altså det beløb, kommunerne får.
Og med hensyn til at man skulle have gjort det her for 10 år siden, så kan jeg hilse og sige, at det er mindst 15 år siden, vi fra konservativ side begyndte at tale om at få nedlagt de amter.
Så vi havde meget gerne gjort det for 15 år siden, men der var ikke et flertal til at få lavet den reform dengang, og derfor har vi lavet den i dag.
Line Barfod (EL), 2006-04-07:
Jeg har fuldstændig styr på, hvad det er for et lovforslag, vi diskuterer, og på, hvad konsekvenserne er.
Det brugte vi meget, meget lang tid på at diskutere sidste forår.
Det var en af de væsentligste indvendinger mod kommunalreformen fra alle de uafhængige eksperter, der overhovedet beskæftigede sig med den.
De sagde: Det her er fuldstændig vanvittigt.
Uanset om man ser det i forhold til borgernes synspunkt, kommunernes synspunkt, det økonomiske synspunkt, vil det betyde, at vi får stærkt stigende sundhedsudgifter i Danmark, ligesom man ser i USA og andre steder, hvor man hidtil har kunnet holde en rimelig lav vækst.
Forebyggelse koster penge, det kræver nogle investeringer her og nu, og dem har kommunerne ikke.
Tværtimod vil mange af de kommuner, der har allerfærrest penge,
skulle betale meget mere fremover, fordi de skal betale, hver gang borgerne bliver indlagt.
Og der er ulighed i sundhed, derfor skaber det her mere ulighed, og det giver ikke det incitament til forebyggelse, for pengene til at investere i forebyggelse er der ikke.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Jamen det lovforslag, vi behandler her, handler om de 8 pct.s sundhedsbidrag til staten, som alle borgere kommer til at betale, som går til staten, og som bliver ligeligt fordelt ud, uanset indkomstgrundlag, i de fem regioner.
Det spørgsmål, fru Line Barfod stiller, relaterer sig til L 195 fra i går om resten af det, der før i tiden og indtil nu har været amtsskatten, og som nu går til kommunerne, fordi kommunerne i fremtiden får nogle større udgifter.
Det vil sige, at de altså får en større del af den skat, vi hver især betaler, til gengæld får de nogle større udgifter, og vi binder så den indsats sammen.
Det er rigtigt nok, at forebyggende indsatser tager tid, men derfor er det jo også så vigtigt, at vi nu får skabt de her incitamenter til, at kommunerne bliver nødt til at tænke lidt langsigtet, at kommunerne ikke bare tænker på, hvad der sker i dag eller i morgen, hvis de gør sådan og sådan, men at kommunerne får en økonomi, der gør, at det kan betale sig for dem at gøre den forebyggende indsats.
Jeg ville som sagt gerne have gjort det for 15 år siden.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Jeg forstår, at fru Charlotte Dyremose er enig med os i, at konsekvenserne af den måde, man finansierer sundhed på i fremtiden, er ulighedsskabende.
Det skulle vi bare have snakket om i går.
Jeg er nødt til at sige til fru Charlotte Dyremose, at det her forslag ganske rigtigt handler om den sundhedsafgift, vi skal betale til staten fremover, men det handler jo også om, at den ikke dækker udgifterne til sundhed, for disse udgifter skal derudover også dækkes af kommunerne.
Så spørger vi bare i al stilfærdighed fru Charlotte Dyremose, om hun ikke kan erkende, at det her forslag fører til større ulighed, fordi konsekvensen er, at kommunerne skal dække det, og vi ved, at de fattige kommuner har flest syge.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Nu kommer vi jo ind på sådan noget helt basalt ideologisk.
For som konservativ mener jeg, at det skal kunne betale sig at gøre en indsats.
DerM073s55675622nakl.fm Page 5580
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
for synes jeg, det er rigtig, rigtig godt, at vi med det forslag, der blev behandlet i går, sikrer os, at det også for kommunerne kan betale sig at gøre en indsats.
Men som konservativ mener jeg også helt basalt, at vi skal varetage de svagestes behov og hjælpe dem, der ikke kan klare sig selv og sikre, at der er et vist økonomisk fundament, der garanterer, at vi kan det.
Derfor behandler vi det forslag, vi har i dag, der sikrer, at den bedre del af det, der før var amtsskatten, nu går til det her statslige sundhedsbidrag, som sikrer, at der er en solid base i alle regioner, som er ens uanset regionernes indkomstgrundlag, og som så kombineres med det element, der består i, at det kan betale sig for kommunen at gøre en forebyggende indsats.
Alt andet lige må det væsentlige jo her være, at borgeren møder en kommune i sin dagligdag, som betragter det som sin opgave og forpligtelse at varetage borgerens behov.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Nu er det jo ikke, fordi jeg ikke gerne deltager i en ideologisk debat med fru Charlotte Dyremose, men jeg tror, at fru Charlotte Dyremose gør klogt i at erkende, at i ideologiske debatter, som er løsrevet fra virkeligheden, kommer man galt af sted.
Så jeg vil bare gentage mit stilfærdige spørgsmål til fru Charlotte Dyremose: Er det ikke sådan, at det er dokumenteret af tal fra regeringen, at den måde, man fremover vil finansiere sundhedsområdet på i Danmark, fører til større ulighed, og at det er den rene snak at sige til de fattigste kommuner i det her land, at de bare skal satse mange penge på forebyggelse?
For de penge har de ikke på grund af regeringens økonomiske politik og den spændetrøje, regeringen har iført kommunerne.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Nu er der jo stor forskel i verdensopfattelsen i Dansk Folkeparti og i Enhedslisten.
Jeg er ikke enig i det udgangspunkt, som fru Barfod har, om, at vi i Danmark har et stort proletariat af fattige, som bor nogle bestemte steder, og så er der så nogle rigmandsghettoer andre steder.
Det syn på verden har jeg ikke, og jeg betragter ikke Danmark som værende et land med mange fattige borgere.
Jeg synes faktisk, at det er en god idé, at der bliver den her betaling pr. indlæggelse.
Det bygger jeg på, at det, at man betaler pr. indlæggelse, faktisk giver den enkelte kommune et incitament til at nedbringe antallet af indlæggelser gennem forebyggelse.
Så ud over den moralske pligt, der er til at M073s55675622nakl.fm Page 5575 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM forebygge, at borgerne bliver syge, så får kommunerne også et økonomisk incitament, og det kan i mange tilfælde desværre være det, der er det afgørende for, om man laver forebyggelsesarbejde.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Det betyder selvfølgelig, at hvis kommunen ikke gør den indsats, hvis kommunen har mange borgere, hvis behov ikke bliver varetaget, eller hvis de har været inde på hospitalet mere, end de behøvede, så får kommunen en udgift.
Kommunen får så også en del af amtsskatten, den del af amtsskatten, som skal bruges til at finansiere sundhedsvæsenet.
Men derudover glemmer hr. Per Clausen jo altså helt fundamentalt, at vi ud over det her har lavet en udligningsreform, der i den grad skaber mere udligning i det her land og dermed mere lighed og faktisk også i stort omfang mindre incitament for den enkelte kommune til at gøre en indsats.
Men lige præcis det forslag, der blev behandlet i går, skaber mere incitament til at gøre en indsats, og det synes jeg er så utrolig vigtigt, for her taler vi om sundhedsvæsenet, altså noget af det mest fundamentale i vores velfærdssamfund.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Jeg kan bekræfte, at vi er stolte af at være med i den kommunalreform, og jeg ærgrer mig over, at der ikke er flere partier, der bakker op om den, for jeg synes, at det er en rigtig god reform.
Jeg er slet ikke enig i præmisserne for spørgsmålet fra fru Line Barfod.
Jeg mener, at denne reform og indførelsen af sundhedsbidraget skaber større lighed.
Det bygger jeg på, at vi i dag har amtsskatterne, som jo finansierer sundhedsvæsenet, og amtsskatterne ligger og svinger omkring de 12 pct. plus/minus en hel del – jeg kan ikke huske det på stående fod.
Jeg mener altså, at vi skaber større lighed, ved at regningen bliver lige stor, nemlig 8 pct. i hele landet, så jeg kan slet ikke følge den tankegang, der ligger bag spørgsmålet.
Begge lovforslag, vi behandler under dette punkt på dagsordenen, L 207 og L 208, har til formål at implementere det sundhedsbidrag på 8 pct., som er aftalt mellem Dansk Folkeparti og regeringen som et led i kommunalreformen.
Sundhedsbidraget bliver på 8 pct. og opkræves på samme grundlag som de kommunale skatter, vi allerede kender i dag, og afløser til dels den amtsskat, der allerede eksisterer i dag, men som bortfalder, når amterne nedlægges ved årsskiftet.
Resten af amtsskatten konverteres til kommuneskatter, som opkræves som, ja, naturligvis, som kommuneskatter.
Provenuet af sundhedsbidraget på de 8 pct. tilgår staten, som derefter fordeler det til amter og kommuner.
Der har selvfølgelig været store forskelle mellem landsdelene, og det er dem, vi nu får rettet op på med sundhedsbidraget.
Med lovforslaget omsættes også en del af den kommunale finansieringsreform, som er indgået mellem Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og regeringen, til lov.
Det drejer sig bl.a. om ejendomsværdiskatten, pensionsafgifter og afgifter på medarbejderobligationer.
Her er det aftalt, at disse skatter skal omfordeles efter indbyggertal.
Det sker ved, at kommunernes andel af indtægterne overgår til staten.
Som jeg allerede har været inde på, er der jo tale om aftalestof mellem Dansk Folkeparti, regeringen og til dels Det Radikale Venstre, og jeg skal derfor sige, at Dansk Folkeparti naturligvis støtter lovforslagene.
M073s55675622nakl.fm Page 5574
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-07:
Formålet er at fjerne en økonomisk barriere for en mere miljørigtig husdyrproduktion gennem fortsat teknologisk udvikling.
Undersøgelser har vist, at der i områder med stor husdyrtæthed er både miljø-, energi- og samfundsmæssige gevinster forbundet med at afgasse og separere husdyrgødningen.
Processen skaber både mere optimal gødningsudnyttelse og CO2-neutral energifremstilling.
Som et væsentligt led i processen indgår afbrænding af den fiberfraktion, som er til rest, efter at husdyrgødningen er blevet afgasset og separeret.
Den eksisterende affaldsafgift på afbrænding af husdyrgødning gør imidlertid, at der ikke er driftsøkonomisk rentabilitet i at etablere anlæg til afbrænding af fiberfraktionen.
Affaldsafgiften fungerer dermed som en økonomisk barriere for realisering af de gevinster, der er forbundet med den samlede proces.
Ud fra en økonomisk synsvinkel er Det Radikale Venstre positiv over for at fjerne denne økonomiske barriere for at udnytte teknologien i processer, der kan nedbringe husdyrforureningen.
Det må derfor ikke give mulighed for eller resultere i flere dyreenheder på landbrugene, fordi der nu indføres en ny metode til bortskaffelse af husdyrgødningen.
Det Radikale Venstre deltager med glæde positivt i det videre udvalgsarbejde.
M073s55675622nakl.fm Page 5594
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Man kan næsten sige, at de to lovforslag er en fortsættelse af dagen i går, hvor vi var gennem et langstrakt forløb og fik bundet det meste af buketten om udligningsreformen.
Nu er vi nået til den del af området, som ligger i skatteministerens regi, og derfor blev forslagene altså ikke behandlet sammen med pakken i går.
Men de er en konsekvens af udligningsreformen og kommunalreformen, forstået på den måde at det effektueres, at det ender med to skatteudskrivende led, at der indføres et sundhedsbidrag, som jo er en delvis afløser af amtsskatten, og at der på en række skatteområder forfølges det overordnede mål for udligningsreformen, nemlig at operere med nettoudligning.
Opkrævningen af en række skatteobjekter overgår til staten og bliver fyldt på bloktilskuddet til kommunerne, og det er et element i arbejdet på at fjerne det billede, vi har set, hvor man som kommune kunne være udsat for, at man fik noget på grund af en del af udligningsordningen, men bidrog til en anden del af den.
Dermed blev billedet meget uigennemsigtigt.
Rækken af elementer i forslagene skaber en situation, hvor staten i højere grad kan foretage nettoudligningen, altså fylde op, og de velkendte årsvurderinger afskaffes, fordi de ikke har haft nogen reel betydning.
Om summen af de to forslag er der kun at sige, at de er en naturlig konsekvens af udligningsreformen, og Venstre, der jo står bag reformen, kan naturligvis støtte forslagene.
Det skal jeg indskrænke mig til at fremføre her.
Line Barfod (EL), 2006-04-07:
Det er jo en meget drastisk omlægning, man har valgt med kommunalreformen.
Fremover bliver finansieringen af sundhedsvæsenet meget uigennemskuelig, og dertil kommer, at byrderne fordeles meget skævt.
Vi ved jo, at der er ulighed i sundhedsvæsenet, så de, der har de laveste indkomster, også bruger sundhedsvæsenet mest, og det vil betyde, at der også bliver en stor ulighed mellem kommunerne.
Bekymrer det overhovedet ikke Venstres ordfører, at byrdefordelingen bliver meget skæv, og at nogle borgere måske derfor begynder at vælge private ydelser i stedet for offentlige, fordi det offentlige bliver for udsultet?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Nu er det altså ikke min opfattelse, at der er nogen byrdefordeling, der falder skævt.
Sundhedsbidraget er jo en afløser for amtsskatten, og det ændrer ikke ved ens personlige oplevelse, om man betaler den ene eller den anden skat.
Det ændrer heller ikke skattebyrden, at amtsskatten, som vi kender den, afløses af et sundhedsbidrag, som jo i øvrigt i sin substans har det mål at skabe større lighed.
Vi får store regioner, sundhedsbidraget er ensartet, og der bliver i højere grad lige vilkår i hele Danmark til at yde service på sundhedsområdet.
Sundhedsområdet er vel det mest markante eksempel på et forsøg på udligning og udjævning af eventuelle forskelle, så jeg kan ikke se, at forslaget rykker noget som helst ved byrdefordelingen.
Line Barfod (EL), 2006-04-07:
Det sundhedsbidrag, man nu indfører som en særlig del af skatten, så det ikke ligger i den samlede skat, finansierer jo kun en del af udgifterne til sundhedsvæsenet.
Kommunerne kommer jo til at betale brugerbetaling, for hver gang en borger benytter et sygehus, udløser det en regning til kommunen, ud over at der sættes et enormt bureaukrati i værk.
Man kan jo også risikere, at med den stramme økonomi, som bl.a. Venstre kræver at kommunerne skal have, har de ikke råd til at betale så meget og vil derfor prøve at holde igen på pengene, og dermed bliver det offentlige sundhedsvæsen udsultet.
Er det rent faktisk Venstres ønske, at borgerne skal begynde at tegne
M073s55675622nakl.fm Page 5569
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM hedsforsikringer i stort omfang og benytte private sygehuse og dermed udsulte det offentlige, så det efterhånden ender med, at det kun er dem, der ikke har særlig mange penge, som bliver henvist til et mere og mere udsultet offentligt sundhedsvæsen?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Det er i hvert fald ord, som jeg tror fru Line Barfod har hørt Venstre sige før: Det offentlige er en god mulighed, men der skal altså være mere end én mulighed.
Angående spørgsmålet om kommunernes medfinansiering ser vi det i Venstre som en oplagt mulighed for, at kommunernes interesse i deres borgeres sundhed, deres velbefindende osv. kan være med til at starte en ny æra for befolkningssundheden.
De, der direkte skal finansiere dele af sundhedsvæsenet, kan rent faktisk spare penge, hvis indlæggelser osv. undgås, og hvis indlæggelser undgås, er det sådan set ikke en belastning af sundhedsvæsenet.
Det er faktisk en hjælp til sundhedsvæsenet, fordi det så kan beskæftige sig med det egentlig væsentlige, og derfor kan vi måske få etableret et element, der kan imødegå den række livsstilssygdomme, vi har set de senere år, og som belaster sundhedsvæsenet i meget udstrakt grad.
Vi ser virkelig en fin sammenhæng mellem det nye sundhedsbidrag og det, at kommunerne får et medansvar, og samtidig mener vi, at det kan fjerne dele af den kassetænkning, man har kunnet se før.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Nu ville det jo være behageligt – men der er næppe noget håb om, at det vil ske – hvis hr. Leif Mikkelsen ville forholde sig til virkeligheden.
Jeg vil bare stille to lidt banale spørgsmål til hr. Leif Mikkelsen: Er det ikke rigtigt, at mennesker, der har en dårlig økonomi, generelt set er mere syge end mennesker, der har en god økonomi?
Og er det ikke rigtigt, at kommuner, som har mange fattige indbyggere, også har flere syge, og hvad bliver konsekvenserne af det?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Nu har jeg ikke kendskab til sammenhængen mellem økonomi og sygdom.
Jeg går ikke ud fra, at sygdom forårsages af økonomien, men her i Danmark har vi et sundhedsvæsen, der er et tilbud til alle uanset økonomi, og det lovforslag, vi behandler her, rokker ikke ved grundlaget for, hvordan det finansieres.
Det er ikke sådan, at nogle nu bliver belastet af at skulle bidrage mere til sundhedsvæsenet, så jeg kan simpelt hen ikke se sammenhængen i de spørgsmål, der stilles.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Jeg synes et eller andet sted, at det er meget sigende, at Venstre på dette område har valgt en ordfører, som ikke er bekendt med sammenhængen mellem fattigdom og sygdom.
Men jeg er sikker på, at hr. Leif Mikkelsen kan blive godt oplyst af nogle af de dygtige mennesker, der er ansat i Venstres sekretariat, om, at den sammenhæng eksisterer, og så kan vi måske fremover diskutere på baggrund af faktuel viden om, hvordan virkeligheden er, i stedet for på baggrund af hr. Leif Mikkelsens liberalistiske floskler.
Pointen er jo, at fordi forslaget ikke dækker alle udgifterne på sygehusområdet, så en del af dem skal dækkes af kommunerne, fører det til, at de fattige kommuner med de fattige indbyggere får større udgifter til sundhed end de rige kommuner.
Det vil sige, at forslaget er endnu et i rækken af de ulighedsskabende forslag, som regeringen og Venstre har fremsat.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Jeg troede sådan set, vi kunne blive enige om, at forslaget ikke rokker ved byrdefordelingen, men alene medfører, at amtsskatten afløses af et sundhedsbidrag, at de opgaver, der i dag ligger i amterne, flyttes til kommunerne, og at der følger penge med til dækning af den del, der ligger over 8 pct.
At sige noget som helst andet er jo et forsøg på at mistænkeliggøre lovforslaget, som alene omdanner amtsskatten til et sundhedsbidrag og et beløb til kommunerne til finansiering af de opgaver, der følger med, så det er simpelt hen et forsøg på at skabe et falsk billede, hvis man fremstiller det, som om forslaget ændrer byrdefordelingen.
Det er forkert.
M073s55675622nakl.fm Page 5570
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-07:
Ordføreren siger, at der følger penge med til finansiering af de opgaver, der lægges over i kommunerne.
Det er jo sådan, at kommunerne fremover skal stå for den forebyggende sundhedsindsats.
Det synes jeg sådan set er meget hensigtsmæssigt, men der følger jo ikke økonomi med til at gøre den forebyggende indsats, som vi først kan se effekten af om måske 10 eller 20 år.
Finder ordføreren ikke, man er for fedtet, hvis kommunerne virkelig skal kunne løse de nye opgaver?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Nu er udviklingen i den kommunale økonomi jo velkendt, men jeg skal gerne gentage her i dag, at i den tid, vi har haft en borgerlig regering, har udviklingen i den offentlige økonomi fundet sted decentralt i kommuner og amter.
Der er altså taget højde for befolkningsudviklingen og udviklingen på alle andre områder, og der er sat de nødvendige penge af.
Der er penge til børn og unge, og kommunerne har mulighed for at prioritere en indsats for sundhedsfremme.
Målet er, at det skal være interessant for kommunen og for dens økonomi at arbejde med sundhedsfremmende foranstaltninger.
Det er en god investering i fremtiden for kommunerne at gøre det, det har de bestemt mulighed for at gøre, og jeg er sikker på, at det også vil blive gjort.
Hvis man ellers følger udviklingen meget opmærksomt, vil man se, at masser af kommuner allerede er i gang med at lave planer for, hvordan man kan følge den målsætning op.
Det er en ny og spændende situation, og det er en udfordring, som jeg tror vi vil se fremragende resultater af, så jeg synes måske, vi herinde i dag i fællesskab skulle glæde os over, at der er skabt en dynamisk mulighed for, at kommunerne, som jo normalt er dem, der er tættest på borgerne, får en stor interesse i at sikre deres borgeres sundhed.
Det er faktisk et epokegørende skridt, og lad os dog glæde os over det i fællesskab.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-07:
Jeg synes altså, ordføreren skøjter på overfladen.
Kvalitet koster altså, og jeg håber virkelig, at regeringen også på et tidspunkt finder ud af, at kvalitet koster.
Jo, der er lavet en opgørelse over den kommunale medfinansiering for hver kommune set i forhold til procenten af beskatningsgrundlaget, og jeg synes egentlig ikke, det er rimeligt, at et område som f.eks. Nakskov skal yde, hvad der svarer til 1,3 pct. af beskatningsgrundlaget for 2005.
Det grundbidrag, som den enkelte kommune også skal betale, varierer meget, og det rammer hårdt i nogle fattige områder, hvor der er mange syge, fordi arbejdsløshed skaber mere sygdom.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om han ikke kan forestille sig, at man kunne være nået frem til en ordning, der i højere grad imødekom de områder i Danmark, som statistisk set har de højeste udgifter til sundhed i øjeblikket.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Jeg mener sådan set, at formålet med lovforslaget er, at vi skal gå fra tre til to skatteudskrivende led, at amtsskatten skal ændres til et sundhedsbidrag for de 8 pct.s vedkommende og resten til kommunerne, uden at det overhovedet forrykker belastningen.
Hvis der derudover er særlige hensyn at tage til særlige områder på grund af udviklingen, er det jo en anden sag og ikke et spørgsmål om, at lovforslaget ændrer noget.
Det har været helt afgørende at undlade at ændre byrdefordelingen og til gengæld sikre, at sundhedsvæsenerne får ensartede tilskud fra staten, og at borgerne betaler præcis det samme, som de har gjort tidligere.
Morten Homann (SF), 2006-04-07:
Jeg vil gerne holde fast i det sidste, hr. Leif Mikkelsen siger, nemlig at det ikke har været intentionen at ændre byrdefordelingen med dette lovforslag.
Jeg vil spørge, om Venstre vil give tilsagn om, at vi kan genåbne diskussionen under behandlingen af lovforslaget.
Hvis det nu viser sig, at M073s55675622nakl.fm Page 5571 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM forslaget faktisk ændrer byrdefordelingen, må det jo laves om, og fakta er jo, at fordi der er den klare sammenhæng mellem, hvor velstillede folk er, og hvor store sundhedsproblemer de har, vil forslaget ramme skævt og ændre byrdefordelingen ganske dramatisk.
Vil hr. Leif Mikkelsen give tilsagn om, at hvis oppositionen, altså SF m.fl., kan fremlægge dokumentation for det, kan vi åbne forhandlinger om lovforslaget og finde en ny model, inden vi når frem til anden- og tredjebehandlingen?