runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2002-05-24:
Det er utroligt, at man kan få to så forskellige ting sagt på så kort tid.
På den ene side siger man fra Dansk Folkepartis side, at man skal have bygget så mange ungdomsboliger, som vi overhovedet kan stable på benene, sådan tror jeg, formuleringen var. Det synes jeg er et sympatisk udsagn, og det er også den tankegang, der ligger bag SF's forslag.
På den anden side siger man så, at man ikke vil have noget som helst at gøre med nogle af de konkrete modeller og forslag, der ligger på bordet.
Det eneste, man har, er, at man vil støtte sig til pensionskassebyggeri, og i øvrigt ikke i den model, som Socialdemokratiet har foreslået sammen med Det Radikale Venstre.
Så der står tilbage, at man gerne vil bygge en masse ungdomsboliger, men man har ikke et eneste konkret forslag til, hvordan man skal få dem bygget.
Så er det altså en gratis omgang, og så er det altså for nemt at være Dansk Folkepartis ordfører.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Ja, se fra Socialdemokratiets side vil det her skattefradrag til boligejerne i virkeligheden kun føre til, at der ryger nogle penge ud af statskassen, men jeg kan forstå på den konservative ordfører, at langt flere vil leje ud.
Det interessante er så at vide, hvor mange »langt flere« er.
Hvad er skønnet?
Det koster vel omkring - er det 20 mio. kr.?
det kan sikkert bekræftes - at gøre det her.
Det vil være tabet for staten.
Men hvor mange værelser kommer der ud af 20 mio. kr., som man kaster direkte ned i foret på boligejere?
Det er ganske mange penge, så man må også have en vurdering af, hvor mange ekstra værelser der så vil blive lejet ud.
Vores frygt er, at der ikke kommer et eneste ekstra værelse ud af det her, men blot et nyt fradrag til nogle mennesker, som egentlig ikke har brug for det.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-24:
Der må jeg så sige, at dér ophører min enighed med hr. Kramer Mikkelsen.
Jeg synes ikke, anvisningsret er en god løsning.
Jeg ser det sådan, at det er op til udlejerne, hvem de vil udleje lejlighederne til, og de vil hellere end gerne udleje lejlighederne til mennesker, der henvender sig.
Men i øjeblikket er der mange udlejere, der oplever, at der ikke er mennesker, der henvender sig, og derfor står boligerne tomme.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-05-24:
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg sige, at vi ikke på nuværende tidspunkt har problemer i forbindelse med ungdomsboliger.
Vi går ind for, at vi får bygget alle de ungdomsboliger, der overhovedet kan stables på benene, men vi kan ikke stå og love noget her om, hvad vi vil gøre i de kommende finanslovforhandlinger.
Derfor må vi afvente den tid.
Jeg har også forstået, at regeringen vil komme med en boligpakke her til efteråret, hvor vi så må se på, hvordan og hvorledes det vil kunne falde ud.
Til hr. Søren Egge Rasmussen vil jeg sige, at det med, at pensionskasserne selvfølgelig ikke er gratis, det forstår vi godt.
Men hvordan og hvorledes, vi kan få dem i gang,
er et spørgsmål, som vi i hvert fald bør overveje og prøve på at se i udvalget, om der nogle muligheder for at gøre det mere attraktivt på den ene eller den anden måde.
Jeg ved godt, at det kommer til at koste penge, og det må vi også se på, det er klart.
Jacob Buksti (S), 2002-05-24:
Under andenbehandlingen fik vi dokumenteret, at konsekvensen af regeringens skattestopforslag, når det drejer sig om bilafgifterne, er, at nye biler bliver dyrere i anskaffelse, end de ellers ville blive.
Når regeringen ophæver tillægsreguleringen af det såkaldte skalaknæk, får man 40 mio. kr. mere ind i registreringsafgift.
Derfor vil jeg gerne spørge skatteministeren - hvis skatteministeren ellers har tid: Hvorfor kan det være, at regeringen ikke fastholder tillægsreguleringen af skalaknækket?
Hvis man gjorde det, ville man jo kunne fastholde den politik, der gør, at man gør biler billigere i anskaffelse.
Hvorfor kan det være, at regeringen påfører sig selv det problem, at man ude i forsamlingshusene skal stå og sige, at konsekvensen af skattestoppet er, at bilerne bliver dyrere i anskaffelse?
Det andet, som jeg godt vil spørge skatteministeren om, er, hvorfor det kan være - helt seriøst må jeg sige til skatteministeren - at regeringen har så travlt med at få gennemført skattestoppet på det her område, når det først har virkning fra 1. januar 2003, og når det er sådan, at alle er bekendt med, at 1. oktober træder nye regler for bilhandel i EU i kraft, som med al sandsynlighed fører til, at bilerne stiger i pris.
Vi er enige med regeringen i, at man skal vente og se, hvordan udviklingen kommer til at gå, men hvorfor kan det være, at man vil påføre sig større problemer i forbindelse med tilpasningen ved på forhånd at sætte registreringsafgiften op?
Det forstår vi ikke.
Det er jo også sådan, at i det grundnotat, som er afleveret til Europaudvalget i marts, skriver Økonomi- og Erhvervsministeriet direkte
: »Besparelsen, som følger af fald i reservedelspriser, vil kunne blive af samme størrelsesorden som den fordyrelse, der vil følge af højere priser på nye biler, hvis man regner eksklusive moms og afgifter.«
Og så kommer det: »Den forventede prisstigning på nye biler vil dog efter afgifter betyde, at udgiften for forbrugerne vil stige betydeligt.« Hvorfor kan det så være, at man på nuværende tidspunkt låser afgifterne på en måde, så det forstærker problemet?
Hvorfor kan det være, at man på den ene side vil se tiden an, når det drejer sig om, hvordan virkningen er, og på den anden side vedtage noget allerede nu, som først får virkning på det tidspunkt, hvor problemerne opstår?
Hvorfor kan det være, at man ikke kan nøjes med på nuværende tidspunkt at komme med en hensigtserklæring, som opfylder regeringens målsætning om, at man vil sikre afgifterne?
Hvorfor kan det være, at man her og nu vil vedtage et system, som gør, at det bliver vanskeligt at lave en offensiv tilpasning til de her problemer?
Det håber jeg at skatteministeren ser sig i stand til at svare på.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Indledningsvis vil jeg sige, at vi synes, det er godt, at SF har fået sat fokus på denne sag med det her forslag.
Vi støtter som sagt de intentioner, der ligger i forslaget, og vi støtter de initiativer, som SF sammen med Socialdemokratiet her kan være med til at få presset regeringen til. Vi mener selvfølgelig, det er vigtigt, at regeringen løsner op for det kvælertag, den har taget på landets kommuner.
Jeg kan så forstå på den konservative ordfører, at man mener, at den kommunale grundkapital, som var et socialdemokratisk forslag, er løsningen på problemet, og jeg kan forstå, at man mener, at skattefradraget til de her værelsesudlejere kan løse problemet.
Jeg synes, det er godt, at man får sat tal på: 5.000 værelser forventer man at kunne få udlejet.
Det bliver jo interessant at se, om det holder, når vi når frem til årets udgang.
Det er lovende, vil jeg sige, hvis det er 5.000 værelser, der kommer ud af det, men vi tror som sagt stadig væk ikke på det; vi tror, det er penge, der bliver sendt direkte ned i boligejernes lommer.
Morten Homann (SF), 2002-05-24:
Jeg kan med glæde konstatere, at der er ret stor enighed om, at der er et kæmpe behov for at få bygget flere ungdomsboliger.
Jeg kan så selvfølgelig ærgre mig over, at der ikke er ret meget enighed eller i øvrigt ret meget fantasirigdom, når det drejer sig om at komme med forslag til, hvad man kan gøre ved det.
Der vil jeg sige specielt til regeringspartierne og Dansk Folkeparti: Jeg synes, det har været ærgerligt, at man har haft en masse store ideer om, at selvfølgelig er det et problem med ungdomsboligmangel, og det skal man virkelig gøre noget ved, og man har stor sympati for forslaget, og man har store visioner, og man har gode ideer, men når det kommer til konkret handling, venter vi stadig, og så er der stadig, ifølge den konservative ordførers oplysninger, noget, der ligner 12.000 unge bare i Århus og København, som stadig venter på, at der kommer handling på bordet.
Jeg vil sige til De Radikales og til Kristeligt Folkepartis ordførere, at vi selvfølgelig kan gå ind og diskutere den kommunale grundkapital, om der skal være en statslig refusion, men det, der i hvert fald er afgørende, er, at hvis man skal have sat det maksimale tryk på byggeriet af ungdomsboliger, skal vi i hvert fald sikre, at det ikke er økonomien, der lægger hindringerne i vejen.
Den vej, man kunne gå, kunne jo netop være at sige, at grundkapitalen, når det drejer sig om f.eks. sådan noget som ungdomsboliger, fjerner man, sådan at det ikke bliver økonomiske problemer, som gør, at kommunerne afholder sig fra at bygge dem.
Endelig er der et særskilt problem i Københavnsområdet, som man jo altså også fuldstændig har savnet bud på hvordan man fik løst, nemlig det problem man har i Københavns Kommune, som har stort set alle ungdomsboliger i Københavnsområdet, mens man har nogle omegnskommuner, som ikke i tilstrækkelig grad løfter deres del af ansvaret.
Og det er ikke noget simpelt problem at løse, især ikke, hvis man holder fast i, at der ikke må kunne stilles konkrete krav til de kommuner, det drejer sig om.
Derfor er det en central del af det her forslag, at man skal løse Københavns regions problemer under ét, sådan at alle kommuner bidrager til at løse det.
Vi står tilbage med en regering, som har en masse fine slagord i sit regeringsprogram, og vi har nogle regeringspartier, som siger, at de tager det her problem alvorligt, men i øvrigt ikke har tænkt sig at gøre noget for at løse det.
Det er derfor, SF har fremsat det her forslag.
Det er en hjælp til regeringen, fordi vi synes, det er synd, at man ikke har været i stand til at føre sine fine visioner ud i livet.
Derfor håber jeg, at man tænker over det og sover på det og finder ud af, at det trods alt vil være synd for de 12.000 unge, som står uden en bolig alene i København og Århus, at man ikke har nogen handling at sætte bag sine ord, og så måske besinder sig og støtter SF's forslag om, at man i det mindste får taget hul på at løse det her store problem.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Det er i virkeligheden nemt at finde en løsning på problemet, det er jo at lave anvisning til private udlejningsejendomme, og sådan et forslag vil Socialdemokratiet også gerne være med til.
Så hvis Kristeligt Folkeparti mener, at det kunne være vejen frem, så lad os få gjort noget ved det.
Vi behøver ikke at have anvisningsret til dem alle sammen, men vi kunne måske have til nogle af dem, og det synes vi i Socialdemokratiet vil være en smaddergod idé.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-24:
Ja, det var i sandhed interessante oplysninger, som man kom med på dette årsmøde.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen efterlyser årsagen til det, og hertil kan jeg sige, at det blev angivet over for mig, at én af årsagerne netop var, at når mennesker står og skal have en lejlighed, får de jo en garanti fra kommunen for indskuddet, hvis de skal ind i en almen bolig.
Men hvis de ønsker at flytte ind i en privat ejendom, som de måske meget gerne vil flytte ind i, er der ikke den samme garanti for indskud.
Det vil sige, at folk ofte selv skal ryste op med 25.000-30.000 kr. - det skal de stå med for at kunne flytte ind i en privat udlejningslejlighed.
Så det er jo i den grad en skævvridning, og jeg ved, at de her udlejere har henvendt sig i diverse ministerier for at gøre opmærksom på det, så jeg tror, der vil blive gjort noget ved det.
Og vi vil i hvert fald gerne være med til det også.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Det bliver jo ganske interessant at se, hvad der kan komme ud
af den undersøgelse.
Jeg synes blot, at min korte bemærkning nu skal være et tilsagn til Kristeligt Folkeparti om støtte, hvis Kristeligt Folkeparti vil være med til at få regeringen til at få lagt pres på det her, altså få løst sådan et problem som det her i forhold til at få disse tilsyneladende mange tomme udlejningsboliger lejet ud - der må jo være en årsag til, at de står tomme - og det gælder selvfølgelig også med hensyn til kontakt til kommunerne.
Men det kan Økonomi- og Erhvervsministeriet jo selvfølgelig være med til at få gjort noget ved.
Lad os få gjort noget ved det.
Det konkrete problem med hensyn til ungdomsboliger er måske ikke lige det, der kan løses ved det her, men selvfølgelig vil et flow igennem resten af boligmarkedet også få et afkast i forhold til ungdomsboliger. Men det var nogle interessante oplysninger.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-24:
Jeg kan betro hr. Kramer Mikkelsen, at jeg blev lige så forbavset, som hr. Kramer Mikkelsen gjorde, over, at der er så mange tomme private udlejningslejligheder rundtomkring.
Jeg fik oplysningen på et årsmøde, hvor der var mange private udlejningsejendomsejere til stede, og hvor den ene efter den anden fortalte, jeg har så og så mange stående, jeg har så og så mange stående.
På årsmødet vedtog man så at lave en lille intern undersøgelse rundtomkring i de forskellige byer for at finde ud af, hvor mange boliger det egentlig er, der står tomme.
Så der er faktisk en indhentning af antallet i gang i øjeblikket.
Dokumentationen spurgte jeg nemlig også efter på det her årsmøde, og der sagde man, at det ville man gøre noget ved, og man ville lave en intern undersøgelse af det, og den undersøgelse er i gang med at blive lavet, sådan at vi ved helt præcis, hvad det er, det her drejer sig om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-24:
Jeg synes, det er interessante oplysninger, der kommer frem, især hvis de er rigtige.
Jeg vil da anbefale, at fru Tove Videbæk laver en liste over, hvor det er, disse tomme udlejningsblokke ligger, for så kan vi melde dem til kommunalbestyrelsen, så de kan tage vare på, at de bliver udlejet.
Så det er sådan set meget relevant at få gjort noget ved det problem, og jeg kan anbefale, at den liste bliver lavet, så der kan rettes henvendelse til de relevante kommunalbestyrelser.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Til Kristeligt Folkepartis ordfører vil jeg sige, at vi jo sådan set er enige i, at det forslag, som den nuværende regering har genoptaget fra den tidligere SR-regering, nemlig sænkelse af det kommunale indskud i grundkapital, er et godt forslag, derfor stillede vi det, og derfor er vi selvfølgelig glade for, at den nuværende regering har genoptaget forslaget og fået flertal for det i Folketingssalen.
Så det er vi enige i, men det er ikke nogen opfindelse af den nuværende VK-regering.
Det, der egentlig også bringer mig herop, er, at Kristeligt Folkepartis ordfører siger, at der står mange tomme private udlejningsboliger rundtomkring i de store byer. Det er vi altså lidt uforstående over for, og det er vi i Socialdemokratiet selvfølgelig overhovedet ikke tilhængere af og vil selvfølgelig gerne have gjort noget ved. Men kunne vi få lidt dokumentation, et bud på, hvor
mange lejligheder, udlejningsboliger, Kristeligt Folkeparti tror står tomme rundtomkring i de store byer?
Jeg tror, det må være en fortalelse, men kunne vi måske få et bud?
Så kan vi vel også få ministeriet til at komme med et overslag, for det skal der selvfølgelig ikke.
Naser Khader (RV), 2002-05-24:
Da hr. Niels Helveg Petersen, som er ordfører på området, ikke kan være til stede, vil jeg på hans vegne fremføre følgende: Naturligvis er det et sympatisk og nødvendigt initiativ at opføre flere ungdomsboliger.
Men Det Radikale Venstre mener ikke, at der skal være fuld statslig refusion af de udgifter, kommunerne har i den sammenhæng.
Vi mener, at kommunerne selv må være med til at løfte en del af opgaven, og at de 7 pct., kommunerne nu tilfører som grundkapital til de almene boligbyggerier, ikke er en urimelig byrde.
Det er i kommunernes interesse, at de selv tager en del af ansvaret for boligsituationen i deres lokalområde.
Derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Carina Christensen (KF), 2002-05-24:
Jeg kan sige til den socialdemokratiske ordfører, at jeg nu har fået nogle konkrete tal på, hvem der har fået afslag på ungdomsbolig ved studiestart i 1997-2001.
Jeg vil ikke remse alle tallene op, men jeg kan fortælle, at det er stigende, og at afslaget i 2001 i hovedstadsområdet var på 6.603 boliger.
Så vi har de konkrete tal.
Og kollegiekontoret i Århus meddeler, at det er 5.026 boliger.
Tallet var vel at mærke stigende under den socialdemokratiske regering.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-24:
Jeg er nødt til at konstatere, at det, man fra konservativ side og det man fra regeringens side indtil nu rent faktisk har foretaget sig for at være med til at sikre mere byggeri, herunder også mere ungdomsboligbyggeri, er, at man har taget en kopi af det forslag, som den socialdemokratisk ledede regering fremsatte, som igen blev fremsat den 15. januar. Det forslag gik på en nedsættelse af grundkapitalen.
Fint, sagde regeringen, det ville den godt bakke op, og det har den gjort.
Det vil sige, at det er lånte fjer, man pryder sig med.
Andelsboligkvoten er blevet sat op.
Det er også her lånte fjer, man pryder sig med.
Derudover har man lavet en mulighed for, at udlejere kan få lov til at tage mere for at leje deres værelser ud.
Det er de initiativer, regeringen har taget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-24:
Der er i årevis blevet talt om, hvordan vi kan få pensionskasserne til at bygge flere boliger, og det har været svært for pensionskasserne at få det til at hænge sammen.
Selv når de kunne lave luksuslejligheder med den gode udsigt på de bedste steder i Århus, har det været svært at få dem til at bygge.
Så kunne jeg ærlig talt godt tænke mig at spørge hr. Freddie H. Madsen, hvad det er for nogle ændringer i pensionskassebyggeriet, som skal muliggøre, at man kan lave pensionskassebyggeri, som unge mennesker kan have råd til at bo i, og hvordan vil man finansiere det?
Det kan ikke laves gratis, og derfor bliver det ikke til noget, medmindre hr. Freddie H. Madsen kan angive, hvordan pensionskasserne kan blive tilgodeset.
Men det kommer jo til at koste på en eller anden måde.
Det er helt fint, hvis regeringen med sit støtteparti, Dansk Folkeparti, vil tage initiativ til dét, men lad os da lige få at vide, hvad det kommer til at koste.
Det kunne tænkes, at det ikke er den billigste måde at få opført
flere ungdomsboliger på.
Måske er den billigste måde at nedsætte grundkapitalen, så kommunerne kan opføre boliger.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Jeg får ikke svar på de spørgsmål, jeg stiller, men Venstres ordfører stiller nogle andre spørgsmål, og det er selvfølgelig også en måde at debattere på. Jeg kan konstatere, at det, Venstre har gjort, er at give nogle penge til udlejerne og gribe ind over for kommunernes mulighed for at bygge boliger.
Det anser jeg sådan set ikke for at være en løsningsmodel, og jeg må sige, at Socialdemokratiet er kommet med ganske andre konstruktive elementer for at få sat gang i boligbyggeriet, også ungdomsboligbyggeriet.
Jeg synes i virkeligheden, at Københavns Kommune er et meget godt eksempel på det, og jeg håber, det også vil være et godt eksempel for andre kommuner, så der kommer gang i ungdomsboligbyggeriet, for det skal der til.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-24:
For det første: Jeg er nødt til at konstatere, at der faktisk ikke er afsat ekstraordinære penge i denne folketingssamling, dvs. i dette finansår, så man kan i hvert fald ikke fra Dansk Folkepartis side sige, at der ikke skal sættes yderligere af, fordi det ikke kan lade sig gøre. For det andet: Vil det sige, at Dansk Folkepartis ordfører på boligområdet ikke har ét eneste ønske, ikke én vision om at kunne tilgodese de mange unge, som står i en katastrofal situation, fordi de ikke kan finde et værelse?
Vil det sige, at man fra Dansk Folkeparti ikke har ét eneste positivt signal at sende til landets unge om, at det område vil man prioritere?
Det synes jeg Dansk Folkeparti skulle have sagt i valgkampen, og jeg håber, det kommer højt og tydeligt ud, at Dansk Folkeparti tilsyneladende ikke vil prioritere, at vore unge kan få en bolig, så de kan starte på en uddannelse.
Det er åbenbart ikke de unge, der har Dansk Folkepartis sympati.
Sandy Brinck (S), 2002-05-24:
Enhedslisten er kommet med et ændringsforslag sådan lidt to minutter i tolv, et ændringsforslag, som dybest set forbedrer loven, om jeg så må sige, og gør det sværere at anvende anonyme vidner.
Men da Socialdemokratiet er imod lovforslaget som helhed, er imod, at det skal være muligt at have vidner, der er totalt anonyme for tiltalte, så vælger vi at stemme blankt.
Jeg skal sige, at vores dybeste bekymring i forhold til dette lovforslag er, at man jo ikke kan garantere nogen den anonymitet, som man dybest set stiller dem i udsigt.
Vi er enormt bange for, at folk skal blive bondefanget på den her konto, og vi synes sådan set, at hvis borgere som vidner reelt har noget at frygte, skal man bruge de muligheder, der i dag er for at fritage dem fra vidnepligt, så man ikke behøver at hive folk igennem hele systemet, hvor man i øvrigt ikke kan garantere dem noget som helst, men blot give dem nogle luftige løfter om anonymitet.
Vi stemmer altså blankt til ændringsforslaget og imod lovforslaget som helhed, når vi når dertil.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-24:
Jeg skal blot kort meddele, at Venstre stemmer imod Enhedslistens ændringsforslag, og jeg vil godt forklare hvorfor, for når man ser teksten, ser det jo egentlig meget smukt ud.
Vi står her med en ændring af retsplejeloven, der drejer sig om det, man i daglig tale kalder anonyme vidner, men som jo ikke er anonyme vidner, men vidner, som den tiltalte ikke skal have lov at vide hvem er, men retten ved det, anklagemyndigheden ved det, og forsvareren ved det.
Jeg skal derfor først sige om den sag, at der skal ikke i den danske befolkning brede sig en fornemmelse af, at nu er der ingen borgere, der behøver at gå hen og vidne i retten mere.
Det er slet ikke det, det forslag her drejer sig om.
Det er en borgerpligt at vidne, og enhver, der gerne vil have en gerningsmand straffet, når han selv bliver overfaldet, bør også forstå, at hvis han selv overværer noget, må han også hjælpe politiet.
Hvis ikke borgerne hjælper politiet, hjælper de forbryderne.
Men der kan være nogle ganske særlige tilfælde, hvor det er helt rimeligt, at den tiltalte ikke får at vide, hvem det er, der har vidnet imod ham.
Hvis han ikke har nogen som helst interesse i at vide, hvem det er - det er ikke svigermoderen, der ikke kan lide ham, det er ikke den tidligere kæreste, der ikke kan lide ham, det er ikke rockerkammeraten, han konkurrerer med, det er et helt udenforstående vidne, som han kan være fuldkommen ligeglad med hvem er, men hvor man påfører vidnet en forfærdelig frygt - så vil domstolene have mulighed for at fritage dette vidne for at skulle aflevere sit navn til den tiltalte.
Det er det, der er tale om her.
Det vil blive anvendt meget sjældent, og jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at forsvarerne, hvad de er i deres gode ret til, i retten vil anføre, at når tiltalte ikke ved, hvem det er, er han afskåret fra muligheden for at sige, at det vidne jo er en dødsfjende, og derfor vil en forsvarer procedere på, at det vidne ikke er lige så godt som alle andre vidner.
Det må så indgå i rettens vurdering.
Vi har
Men alt andet lige
er et anonymt vidne selvfølgelig et lidt svagere vidne end et vidne, der står frem ved navn.
Så kommer fru Line Barfoed med et ændringsforslag om, at vi da i hvert fald må forlange, at forsvareren er til stede.
Og det lyder jo meget tiltalende, og jeg vil da også sige, at det givet også vil være normalsituationen.
Men forslaget er udtryk for, at man altså binder retten til at sige, at hvis ikke forsvareren er der, må den ikke tillade dette vidne ført.
Vi kan jo ikke stå her i dag og sige, at der er en eller anden situation, hvor det altså var nødvendigt at afhøre et vidne, inden forsvareren nåede frem.
Det er såmænd den eneste grund til, at vi stemmer imod. Vi tager det som en selvfølge, at retten, når det overhovedet er muligt, vil forlange, at forsvareren er til stede, og skulle det ikke være muligt, så vil forsvareren, når han når frem, naturligvis påstå, at vidnet er endnu svagere i bevisbedømmelsen.
Så sådan er det.
Vi stemmer imod Enhedslistens ændringsforslag.