runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2005-12-15:
Den her sag vedrører jo omdøbning af et stykke motortrafikvej til en motorvej, uden at dette stykke vej i øvrigt ændres fysisk.
Heller ikke hastighedsgrænsen på 90 km/t. vil blive ændret.
Og årsagen til, at den her ændring ønskes, er angiveligt en forenklet og mere logisk vejvisning for bilisterne.
I Enhedslisten har vi det jo sådan, at vi ikke vil støtte en motorvej, medmindre der er meget gode grunde til det.
Vi har heller ikke stemt for den oprindelige anlægslov eller senere ændringer af motorvejsstrækningen her mellem Herning Nord og Brande eller motorvejsstrækningen mellem Herning og Snejbjerg.
Jeg har derfor et spørgsmål.
Af lovforslaget fremgår det, at skiltningen skulle blive mere enkel og logisk, hvis der sættes motorvejsskilte op i stedet for motortrafikvejsskilte.
Men i det forslag, der ligger her, er der ikke blevet brugt så meget energi på at forklare, hvorfor det bliver mere enkelt.
Der er jo stadig væk en strækning, som skal være motortrafikvej, og derfor må man jo formode, at skiltningen stadig vil indeholde så vel symboler for motortrafikvej som symboler for motorvej, i hvert fald alt efter hvor man som bilist befinder sig på strækningen, for på et eller andet tidspunkt er der en overgang fra motorvej til motortrafikvej.
Så det er et lille spørgsmål i forhold til den logiske sammenhæng, at motorvejen jo nødvendigvis må slutte på et tidspunkt og slutte i motortrafikvejen, og der kan i så fald også komme et skiltningsproblem.
Man må ellers sige, at vi kom vidt omkring, når man tager i betragtning, at det er et spørgsmål om at yde den service at ændre farven på et skilt.
For det er rigtigt, at det altså er en firesporet motortrafikvej, som bliver lavet til en motorvej.
Og jeg er glad for den store tilslutning.
Jeg kan ikke se forskel på den her motorvej og andre motorveje; når den holder op, så kan der enten komme en motortrafikvej eller en almindelig landevej eller en byvej bagefter.
Det er ikke muligt for mig at besvare spørgsmålet, men det kan være, at jeg kan få stillet det uddybende en gang til, dette vanskelige spørgsmål, og så skal jeg gerne prøve at besvare det mere korrekt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
fttm032.fm Page 2263 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Afstemning
Kamal Qureshi (SF), 2005-12-15:
Jeg ville egentlig gerne prøve at følge op på den påstand, som fru Irene Simonsen kom med, om, at vi jo skal stille de samme krav til mennesker, der kommer til Danmark udefra, som vi stiller til os selv.
Det kunne jeg godt tænke mig lige at prøve at kigge lidt nærmere på, for i den erklæring om integration og aktivt medborgerskab i det danske samfund, som folk, som kommer til Danmark, skal skrive under på for at få opholdstilladelse, står der et par ting, som de skal skrive under på.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det også er noget, som fru Irene Simonsen har spurgt sine egne partifæller og medlemmer af Dansk Folkeparti om, nemlig om de også kan leve op til det.
Bl.a. står der i erklæringen om integration og aktivt medborgerskab i det danske samfund: »Jeg ved, at det i Danmark er forbudt at slå sine børn«.
Det er noget af det, som SF jo tidligere har fremsat lovforslag om, nemlig at vi skulle have fjernet revselsesretten.
I Politiken den 13. november kan jeg se, at hr. Søren Krarup bliver spurgt, om man må give en lussing i forbindelse opdragelsen af børn, og så siger hr. Søren Krarup: Ja, om nødvendigt.
Hvordan hænger det sammen, at udlændinge skal skrive under på, at det er forbudt at slå deres børn, mens regeringens samarbejdspartner Dansk Folkepartis ordfører på det her område mener, det er i orden at slå sine børn?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Spørg hr. Søren Krarup om det.
Kamal Qureshi (SF), 2005-12-15:
Jeg kan ikke forstå, at fru Irene Simonsen siger, at jeg bare skal spørge hr. Søren Krarup om.
Og når fru Irene Simonsen siger, at vi skal stille det samme krav til os selv, som vi skal stille til folk, der kommer udefra – hvilket jeg er fuldstændig enig i – så kan fru Irene Simonsen da ikke feje det til side ved at sige, at det må jeg spørge hr. Søren Krarup om.
Det er da væsentligt.
fttm032.fm Page 2269 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Hr. Søren Krarup siger til Politiken: Ja, om nødvendigt skal man bruge en lussing som opdragelsesmiddel.
Og så skal folk, der kommer udefra, skrive under på, at de ikke må slå deres børn.
Det er da hykleri, så det batter, hvis fru Irene Simonsen ikke mener, det er et problem, at hendes egen samarbejdspartner synes, det er i orden at bryde en regel i den integrationserklæring, som udlændinge skal skrive under på.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Det, som jeg kan forholde mig til, er, at vi har en lov i Danmark, der forbyder os at slå på vores børn, og det er vi i Venstre enige i.
Jeg står her som ordfører for Venstre og skal fremføre, hvad det er, vi synes, der er godt ved det her.
Jeg møder også udlændingefamilier, som ikke helt har forstået det her, og dem vil jeg da gerne have en debat med.
Det, der er så vigtigt, som jeg sagde det i min tale, er, at det her netop lægger op til, at man får en god, oplysende dialog, når man skal i gang med at gennemgå kontrakt og erklæring.
Det giver anledning til en god snak om, hvad det er for et land, den pågældende er kommet til, hvad det er for rettigheder og pligter, man har i det her land, og hvad der gælder i et åbent demokrati.
Det er det, det her handler om.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Vi skal lige have på det rene, hvad det egentlig er, vi snakker om med et krav om 300 timers arbejde.
For det er jo ikke et specielt krav rettet mod flygtninge og indvandrere, men det er et krav rettet mod alle kontanthjælpsmodtagere.
Og det er bare, så alle kontanthjælpsmodtagere er klar over, at der nu bliver lavet en fuldstændig nyskabelse i dansk politik, for vi har jo med en gruppe mennesker at gøre, som, uanset at de mennesker gør alt, hvad de kan, alt, hvad de bliver pålagt af opgaver, aktivering, uddannelse, alt, hvad de overhovedet kan for at komme ind på arbejdsmarkedet, risikerer at miste retten til kontanthjælp.
For måske at gøre det lidt tydeligere for fru Irene Simonsen, vil jeg bare sige, at på dagpengeområdet, blandt dagpengemodtagerne, findes der ikke noget krav om 300 timers arbejde inden for 2 år.
Der er tusindvis af dagpengemodtagere, der står væsentlig tættere på arbejdsmarkedet end kontanthjælpsmodtagerne, som ikke har 300 timers arbejde inden for 2 år.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide: Skal det samme ifølge regeringen og ifølge Venstre på sigt også gælde for dagpengemodtagere, for så bliver det rigtig omfattende.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Det er fantastisk, som jeg har det her i dag, for det er så dejligt at kunne stå og rose og sige tak til oppositionen og dermed også til hr. Jørgen Arbo-Bæhr fra Enhedslisten.
Hr. Jørgen ArboBæhr nævner netop en vigtig ting, som jeg desværre ikke har fået med i min tale, nemlig at loven her selvfølgelig gælder for alle uanset hudfarve.
Så tak for den hjælp.
Men så vil jeg også gerne lige sætte lidt på plads, at det her jo ikke gælder alle kontanthjælpsmodtagere.
Det gælder for ægtepar, hvor både mand og kone er på kontanthjælp, så det er jo ikke alle.
Og der har jeg igen hørt en fordrejning i debatten, hvor man har fremstillet det her
som, at uha, hvis du er på kontanthjælp, så skal du virkelig være bange, fordi alle rammes.
Her snakker vi om et kontanthjælpsægtepar, hvor vi i den grad har et problem, for hvis den ene af parterne får et job, skal vedkommende starte med en løn på 28.000 kr. om måneden, for at det kan betale sig at tage et arbejde.
Det er jo lige præcis det, regeringen ikke gør, fordi regeringen ved, at den har en masse positive værktøjer, der hjælper de her folk.
Det, der netop indeholdes i alle de her pakker, er alle de værktøjer, som i øvrigt har bevist deres virkning, ved at vi har fået en stor gruppe ud på arbejdsmarkedet allerede nu.
Med hensyn til arbejdsgiveren så kan jeg sige, at jeg før har oplevet radikale, der ikke læser det sidste af den artikel, som fru Elisabeth Geday henviser til, og som personaledirektør Ulrik Dam fra ISS har udtalt sig om.
Hvis man går lidt længere ned i teksten og ikke nøjes med at læse overskrifterne, så står der rent faktisk, at det indimellem er lykkedes at få en matchgruppe 4person i arbejde.
Der er i øvrigt også i den artikel – jeg kan ikke huske navnene – flere arbejdsgivere, som giver udtryk for, at man godt kan få en matchgruppe 4-person i arbejde, men at det er svært at placere vedkommende i et fuldtidsjob.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Spørgsmålet, om det gælder ægtepar eller ej, ændrer jo intet, hvis det er sådan, at regeringen virkelig tror på, at incitamentet med, at man skal have 300 timers arbejde for ikke at få fjernet sin kontanthjælp, virkelig virker.
Hvis det er det, der får folk tættere på arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet, hvorfor bruger man så ikke det redskab over for alle arbejdsløse?
Det er jo i virkeligheden det, regeringen siger: Ved at tage ydelserne fra folk vil vi piske folk til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Tror man på, at det virker, så brug det over for alle.
Tror man ikke på, at det virker, så lad være med at bruge det over for nogen.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Jeg sidder og bliver lidt overrasket her.
Jeg vil godt have ordføreren til at bekræfte, at når man taler om arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, så er det kontanthjælpsmodtagere, der er visiteret i matchgruppe 1, 2 og 3, det er dem, vi opfatter og omtaler som arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere.
Det overraskede mig lidt at høre, fru Irene Simonsen sagde, at hun netop har talt med nogle rengøringsfirmaer, som står og mangler ansatte.
Jeg synes, at fru Irene Simonsen, når vi er færdige med debatten her, skulle gå ned og ringe til den pågældende kommune, hvor de job er, for det er jo sådan i dag, at det ikke er gratis for kontanthjælpsmodtagere at sige nej til et job.
Det er sådan, at hvis folk siger nej til et job, hvis folk siger nej til aktivering, så kan man øjeblikkelig tage kontanthjælpen fra kontanthjælpsmodtagerne.
Det, der jo er hovedproblemet, og det, som fru Irene Simonsen er blevet spurgt om et par gange, og som er hele konflikten omkring de 300 timer, er, om man skal stille det her krav til nogle mennesker i matchgruppe 4, som simpelt hen ikke har en jordisk chance for at opfylde og honorere det, og hvorom arbejdsgiverne siger, at de ikke engang ville have dem, selv om de fik dem gratis.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg er desværre nødt til at sige, at det kniber med at kunne rose hr. Thomas Adelskov nu, for der er simpelt hen en faktuel oplysning, der er forkert.
Det at stå til rådighed for arbejdsmarkedet gælder fra match 1 til og med 4.
Det fremgår tydeligt af det notat, som blev udarbejdet i forbindelse med forligsteksten, da vi indgik integrationsaftalen tilbage i tiden, at det er match 5, der er friholdt, resten har en evne, der er rettet mod arbejdsmarkedet.
Så vil jeg da gerne henvise hr. Thomas Adelskov til noget meget god lekture, man kan læse i dag på Altinget, hvor Høje Taastrup Kommune er inde at fortælle om den indsats, man gør nu, hvor man også har fat i match 4, hvor man har fat i alle, hvor man er forkant med tingene, og hvor man egentlig er gået ud og er startet på alt det her, også før de økonomiske positive incitamenter er til stede.
Jeg har kun ros tilovers for Høje Taastrup Kommune, der gør den indsats her, at de netop får alle ud, og de gør det med tilbud og med konsekvenser.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Først skal jeg lige rette fru Irene Simonsen: Der står simpelt hen intet i integrationsaftalen fra i sommer om matchgrupper.
Det gør der heller ikke, når man går ind på ministeriernes hjemmesider og ser de notater, der ligger.
Der ligger så til gengæld notater, som man ikke så i forhandlingerne.
Med hensyn til Høje Taastrup Kommune er vi jo enige i, at man gør det godt derude.
Man gør det jo sådan set uden at bruge den der pisk, og man er i gang med at lave aktivering, som skal bringe mennesker tilbage i retning af arbejdsmarkedet, men man stiller ikke et urimeligt krav, som de ikke kan honorere.
Og det er jo der, hvor fru Irene Simonsen går galt i byen.
Men fru Irene Simonsen glemte over for mig at bekræfte, at det, man bør gøre, er, at man ude i kommunerne bør tilbyde aktivering eller beskæftigelse, danskundervisning, beskæftigelse, arbejdsaktivering.
Hvis kontanthjælpsmodtageren siger nej, så kan man simpelt hen tage kontanthjælpen, og det er jo det redskab, man skal bruge.
Man skal ikke vente 2 år for at se, om vedkommende har kunnet klare et 300-timersarbejdskrav.
Nej, hellere i morgen tilbyde aktivering, og hvis der bliver sagt nej, så fratage kontanthjælpen i overmorgen.
fttm032.fm Page 2271 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Det her er faktisk noget, jeg har glædet mig til.
Jeg har lige præcis glædet mig til den her situation.
Til andre tider er det andre holdninger fra Socialdemokratiet.
Det kan indimellem være forvirrende, men vi tager det sådan dag for dag og ser, hvor Socialdemokraterne står i forhold til det her.
Nu må jeg jo ikke stille spørgsmål heroppefra, det kan jeg jo så benytte mig af senere, men det kunne være rart, om hr. Thomas Adelskov senere, når hr. Thomas Adelskov skal holde sin ordførertale, kan bekræfte, at der i forbindelse med indgåelse af integrationsforligsteksten blev skrevet et helt specielt notat, som blev vedlagt aftaleteksten, hvori der står, at det er matchgruppe 14, som har en evne rettet mod arbejdsmarkedet, som skal aktiveres.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-15:
Når jeg er gået herned i dag som politisk ordfører, er det, fordi der er nogle politiske debatter i denne sal, der er væsentlige, og en af dem drejer sig om dobbeltstandarder.
Jeg antager, at der stadig er mennesker hos Venstre og De Konservative, der synes, at en retsstat er bygget med de samme krav til mennesker.
Derfor vil jeg godt spørge til punkt 11 i erklæringen, det er den, hvor man skriver under på følgende: Jeg ved, at diskrimination på grund af bl.a. køn eller hudfarve og trusler og hån mod grupper på grund af bl.a. tro og seksuel orientering er ulovlige handlinger i Danmark.
Jeg vil godt spørge fru Irene Simonsen, om hun tror, at Folketingets medlemmer vil skrive under på denne erklæring, hvis det er så væsentlig en erklæring.
Skal vi ikke prøve at lade den cirkulere i Venstres gruppe og ikke mindst i Dansk Folkepartis gruppe?
Vi har en aktuel sag, der drejer sig om hvid hjemmehjælp, hvor det er helt oplagt, at medlemmer af Folketinget går ud og diskriminerer på grund af hudfarve.
Jeg vil godt spørge fru Irene Simonsen: Har vi dobbeltstandarder, eller har vi ikke dobbeltstandarder?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jamen altså for mit eget vedkommende og for Venstres vedkommende vil vi overhovedet ingen problemer have med at skrive under på den erklæring.
Det er i øvrigt det, vi lever med hver eneste dag og synes er rigtigt.
Det er også det, vi fører politik efter.
Med hensyn til hvid hjemmehjælp må jeg lige give en ganske kort besvarelse på det, for jeg mangler en rettelse i dagens dagblade, som jeg kunne se på Ritzau, da jeg blev ringet op i aftes.
Det er nemlig, at fru Pia Kjærsgaard har været ude at bekræfte, at man ikke skeler til, om hjemmehjælperen har den ene hudfarve eller den anden, men hvis den ældre ønsker at få en anden hjemmehjælp end den, man har sendt ud – det kan være af faglige årsager, eller det kan være kemi, der ikke passer – så kan man.
Jeg tror, hr. Villy Søvndal har mere forstand på sociallovgivning, end jeg har, og det er vist noget, man kan ifølge sociallovgivningen.
Med udgangspunkt i det, jeg sagde før, vil jeg sige, at det er sådan, at for et ægtepar, hvor både mand og kone er på kontanthjælp, skal den, der først får et job, ud at tjene minimum 28.000 kr. i månedsløn, før det kan betale sig at tage det job.
fttm032.fm Page 2270 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Nu bliver det sådan, at det kan betale sig at tage et job til mindsteløn, og måske også i et af de erhverv, hvor det er hurtigst at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det samme gælder, når man skal tage 300 timers arbejde på 2 år.
Så skal vi huske vurderingen af det her.
Det er jo her, hvor hr. Morten Østergaard hjalp mig så glimrende med at fortælle mig, at det her ikke er et indisk kastesystem, som der har været snak om længe, men at det netop drejer sig om, at vi her tager udgangspunkt i det enkelte menneske, og at det kan flytte sig.
Når man ikke har så stor en arbejdsevne, som man jo ikke har i match 4 i forhold til en match højere oppe i kategorien, så er det sådan, at vi tager udgangspunkt i det, jeg siger, nemlig 300 timer, og så får man et godt startskud.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-12-15:
Jeg blev lidt forvirret over hr. Jørn Dohrmanns seneste svar.
Skal det forstås sådan, at Dansk Folkepartis opfattelse er, at med hensyn til den revision af planloven, vi nu skal ind i, er det den enkelte kommunalbestyrelse fremover, der alene skal beslutte, hvor der skal ligge storcentre, og at vi så skal af med den kvadratmetergrænse?
For sådan kunne man nemt høre hr. Jørn Dohrmanns sidste svar.
Det ville jeg da være en anelse bekymret for.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er så, at nu talte hr. Jørn Dohrmann om det storcenter, han kendte, fra hvor han selv boede.
Det er nabobyen, der ligger 10, 20, 30, 40 km væk.
Det er jo der, folk tager fra for at komme hen i storcenteret.
Så der er jo også en vinkel her, der rækker ud over den enkelte by.
Er hr. Jørn Dohrmann opmærksom på den?
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Nu ved jeg ikke rigtig, hvad det er for et firma, fru Irene Simonsen har talt med.
Det, jeg refererede til, er blevet udtalt af personaledirektør Ulrik Dam fra ISS, som jo trods alt må have nogen erfaring med at ansætte rengøringsassistenter.
Men jeg kan så læse op fra bekendtgørelsen: Personer i matchgruppe 4 har så væsentlige begrænsninger i kompetence og ressourcer, at den ledige ikke umiddelbart vil kunne indgå i jobfunktioner på det ordinære arbejdsmarked.
Min påstand er, og jeg tror, der er vældig god dækning for den, at de mennesker, vi taler om her, ikke har en skrædders chance et vist sted for at leve op til 300-timers-reglen.
Så hvorfor gør regeringen ikke det, den i virkeligheden bare gerne vil, nemlig fratager folk deres kontanthjælp?
For så bliver det altså rigtig meget nemmere at kunne få det til at betale sig at komme i arbejde, og det forstår jeg er Venstres politik.
En meget stor andel af de her mennesker på kontanthjælp, som vi taler om i dag, og som regeringen ønsker at ramme med 300-timers-reglen, er personer, som enten er i matchgruppe 4 eller matchgruppe 5.
Matchgruppe 4 består af personer, som ikke umiddelbart kan indgå i jobfunktioner på det ordinære arbejdsmarked.
Sådan er definitionen.
Jordbæravlerne har sagt, de ikke kan bruge dem, rengøringsfirmaerne har sagt, de ikke kan bruge dem.
Jeg kunne godt tænke mig, at fru Irene Simonsen gjorde rede for: Hvor på det ordinære arbejdsmarked er det lige præcis, at vi kan få plads til folk, som ikke umiddelbart vurderes at kunne indgå i en jobsammenhæng?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-15:
Nu står det jo i L 93, at integrationsindsatsen skal bibringe den enkelte udlænding en forståelse for det danske samfunds grundlæggende værdier og normer – det danske samfunds grundlæggende værdier og normer – og så vil jeg bare spørge ordføreren: Hvad er det, der står i den danske grundlov – som vel må siges at være udtryk for danske grundlæggende værdier og normer – om det enkelte menneskes frihed?
Der står jo i lovforslaget, at der er uddannelsespligt for unge nyankomne udlændinge over 18 år.
Hvornår har vi i Danmark indført uddannelsestvang?
Er det ikke almindelig dansk praksis, at uddannelse er et gode og et grundlag for demokratiets udvikling og opretholdelse?
Kan man virkelig nu tvinges til uddannelse i Danmark?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg vil starte med at svare på spørgsmålet om, hvad de grundlæggende værdier er, med henvisning til den lille historie om den somaliske kvinde, jeg har talt med.
Der er grundlæggende værdier i Danmark bl.a. om, at vi godt kan færdes sammen, på trods af at vi har forskellige køn, og om, at vi ikke kan lave særregler i forbindelse med, at der er nogle, der ikke kan være i stue med mænd, når de skal arbejde.
Det er jo en grundlæggende værdi, og det er meget væsentligt, at vi indgår i en dialog med nogle af de udlændingegrupper, der kommer her – jeg siger ikke med alle, men med nogle af de udlændingegrupper – om sådan nogle konkrete eksempler, hvor vi siger: I et åbent demokrati har vi ligestilling.
Og så må vi forklare, hvad ligestilling betyder.
Det er en af de værdier.
Med hensyn til uddannelse har vi jo alle sammen en uddannelsespligt ifølge grundloven; ganske vist kun i folkeskolen.
Det, vi gør her, er, at vi sætter rettigheder og pligter op over for hinanden, og her kan jeg jo godt høre, at oppositionen ønsker at fremstille det, vi er i gang med, som noget meget ondt.
I virkeligheden er det jo et fantastisk tilbud.
Tænk, at man kan komme til Danmark og få en garanti for – og jeg siger en garanti for, at man kan få en uddannelse.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-15:
Jeg synes altså ikke, at ordføreren svarer ret meget på, hvad det enkelte menneskes frihed indebærer ifølge den danske grundlov, for det er jo den og det enkelte menneskes frihed, vi vil have folk til at respektere.
Harmonerer det med, at man skal tvinges til at tage en uddannelse?
Ligger der ikke en stor del tvang i det her, og passer det med grundlovens værdier og normer om frihed?
Og nu, hvor vi taler ligestilling, så er L 89 blevet ligestillingsvurderet.
Det vurderes, at foranstaltningerne i det lovforslag rammer kvinder meget hårdere, end de rammer mænd.
Hvad mener ordføreren så om den sag?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Altså, for det første vil jeg lige gentage det, og jeg vil prøve at gøre det mere pædagogisk – det kan godt være, at jeg ikke er pædagogisk nok, til at oppositionen kan forstå, hvad det er jeg siger.
Jeg startede faktisk med at sige: Find et andet land, der, når der kommer udlændinge dertil, tilbyder så mange gratis ydelser, som vi gør.
Hvis vi tager hele pakken her og går den igennem, så er der jo langt flere tilbud, end der er pligter, vil jeg sige fru Pernille Vigsø Bagge.
Så det er utrolig vigtigt at kigge på hele indholdet, og hvor vil det være dejligt, hvis oppositiofttm032.fm
Vi gør det jo ikke for at straffe nogen, vi gør det for at hjælpe nogle.
For det første: Jeg håber, jeg har misforstået det, men ellers vil jeg i hvert fald gerne pointere, at det er sådan, at matchgruppe 5 er friholdt fra det her.
Det er matchgruppe 4, vi taler om, og det er altså folk, der har evner rettet mod arbejdsmarkedet.
Det er ganske rigtigt, som fru Elisabeth Geday siger, at det kan være i en mindre grad, end hvis man er nærmere matchgruppe 1.
Derfor er kravet jo heller ikke mere end 300 timer på 2 år.
Det er reelt ikke ret meget, og det er for at tilgodese dem, som kun har en mindre del af evfttm032.fm Page 2268
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
nerne til at have et fuldtidsjob, at vi siger 300 timer.
I øvrigt så passer det, fru Elisabeth Geday refererer til, jo ikke.
Jeg har også hørt rengøringsfirmaer, der siger: Vi kan sagtens få dem placeret.
I øvrigt har jeg lige talt med et rengøringsfirma, der siger: Vi har et kæmpe problem, for vi har nogle deltidsjob, som vi simpelt hen ikke kan få besat, fordi folk vil have fuldtidsjob.