runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Jeg bemærkede, at fru Thorning-Schmidt i sin ordførertale sagde, at nu var det kun yderfløjene, der sagde nej.
Det har vi hørt på i 20 år.
Der er sådan set ikke noget nyt i det.
Jeg vil gerne bede fru Helle ThorningSchmidt om at bekræfte, at cirka halvdelen af Danmarks befolkning ved samtlige EU-afstemninger og EF-afstemninger i det her land faktisk har stemt nej.
Og ved at hun bekræfter det, vil fru Helle Thorning-Schmidt så også stadig væk betegne den halvdel af Danmarks befolkning som yderfløjene, herunder fru Helle ThorningSchmidts eget parti, Socialdemokratiet, som også i denne her sag er splittet lige over?
Er den halvdel af Socialdemokratiets vælgere, som vil stemme nej her til september, yderfløjene?
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Jamen der er altså tale om en overfortolkning i Berlingske Tidende i dag.
Det nye er, at man gør Det Europæiske Charter retligt bindende.
Det øger ikke nogen beføjelser, men det understreger blot, at når EU, som det allerede er tilfældet i dag, lovgiver, skal det naturligvis ske i respekt for menneskerettighederne.
Man kan altså ikke krænke privatlivets fred, blot fordi det er Kommissionen, der fremlægger et lovforslag, for at være helt konkret, så derfor mener jeg helt klart, at artiklen i Berlingske Tidende er en overfortolkning.
Der er ikke noget nyt på området.
Så kan man som nogle nejsigere sige, at EFDomstolen allerede i dag spiller en for stor rolle.
Her vil jeg holde mig til, at EU set med vore øjne fortsat skal være et forpligtende samarbejde, og derfor skal der altså være en domstol, der i sidste instans kan sikre, at de politiske beslutninger, man træffer i EU, i virkeligheden også bliver ført ud i livet.
Det er jo derfor, man har en domstol, det er for at sikre nogle retfærdige afgørelser til gavn for borgerne.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-19:
Jeg skal gerne gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti siger ja til forslaget.
Vi finder det meget beklageligt, at vi har en uafklaret situation om Lønmodtagernes Garantifond i de øvrige EU-lande.
Der er mange EUlande, der ikke har en garantifond eller i hvert fald ikke noget, der ligner det, som vi har i Danmark, og det er også uafklaret, hvornår det bliver implementeret.
Derfor synes Dansk Folkeparti, at vi burde have ventet med at implementere det her direktiv, indtil vi havde en afklaring på situationen i Europa.
Det har vi ikke, men da vi finder, at ordningen er en god sikkerhed for den danske lønmodtager og de danske firmaer, har vi valgt at sige ja til forslaget med de bemærkninger.
Afstemning
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Det må da ikke være tilfældigt.
Jeg respekterer til fulde hr. Touborgs interesse i sagen og ret til at spørge til den.
Det er det, Folketinget er til for.
Så mener jeg også, at vi får en konkret sag at vurdere det ud fra, idet vi får Carl Bros rapport.
Hermed sluttede spørgsmålet.
1/3 2005
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Fttmo22.fm Page 1719
Friday, May 13, 2005 11:32 AM Forhandling
Kristen Touborg (SF), 2005-04-19:
Ministeren er i stand til elegant at svare uden om det spørgsmål, jeg stillede.
Det her har stået på i snart 10 år.
Man må vel ud fra det kunne gå ud og spørge: Føres der rent faktisk kontrol, eller er det helt tilfældigt, om betingelserne bliver overholdt?
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Det er IØ-fondens bestyrelse, der kan sikre, at der føres kontrol med det, således at reglerne bliver respekteret og betingelserne bliver efterlevet.
Der har jeg ikke fået nogen oplysninger, som indikerer, at de ikke har gjort deres arbejde, men fordi der har været presseartikler om, at der er svigtet i Poldanorsagen, har man jo præcis også sørget for, at der nu kommer en særlig undersøgelse fra Carl Bro af det spørgsmål.
Så skal vi nu ikke se, om den giver anledning til at tro, at bestyrelsen har svigtet, før vi begynder at påstå, at bestyrelsen har svigtet.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-19:
Jeg er faktisk meget opmærksom på, at kravene er stillet.
Helt tilbage i 1996 blev de krav stillet, men det får jo mig til at spørge, hvor meget kontrol der så føres med, at kravene også bliver overholdt.
En ting er, at man har nogle fine sætninger om, at man overholder kravene, og at tingene skal køre ordentligt, men hvis der ikke er nogen, der holder kontrol med det på noget tidspunkt, er det vel lidt naivt at tro, at virksomheder, som i øvrigt mest er indstillet på at tjene penge, skulle bruge ret mange midler på at sikre, at de regler, der egentlig skulle overholdes, også bliver det.
Føres der kontrol med det?
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Det mener jeg faktisk vi har gjort, for vi strammede faktisk kravene op i forhold den til daværende regering, som havde SF's støtte.
Under vores regering har vi faktisk skærpet kravene til miljø, hvor IØ er med, så det vil sige, at det, hr. Touborg efterlyser, faktisk er sket.
Det skete ikke under den daværende regering, men er altså sket under denne regering, og det er jeg da glad for at kunne oplyse.
Derfor kan jeg ikke stå og afgøre det nu.
Jeg forstår også på hr. Touborgs spørgsmål, at det heller ikke specifikt er den undersøgelse, hr. Touborg spørger til, for den er jo i gang og skulle komme her i slutningen af denne måned.
Men kravene om, at man skal være på niveau med dansk miljø, er stillet, og der går jeg ud fra, at IØ-fondens bestyrelse selvfølgelig tilser, at kravene også respekteres af administrationen.
Jeg har ikke anledning til at tro, at de ikke gør det, men Carl Bro er altså i gang med en undersøgelse.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-19:
Tak for svaret.
Jeg er helt opmærksom på, at IØfonden ikke har aktier i Poldanor og for så vidt ikke er involveret i det mere.
Men spørgsmålet går mere på, om man vil sikre, at denne selvejende institution også stiller nogle betingelser, som vi kan være bekendt at gå ud og give statsstøtte ud fra, så vi sikrer, at der også opfyldes krav til f.eks. miljø, som er gældende i Danmark, med hensyn til de projekter, der måtte ligge uden for Danmarks grænser.
Vil man altså sikre, at vi kommer væk fra den dobbeltmoral, der er i at på den ene side støtte med danske statskroner og på den anden side ikke rigtig føre kontrol med, hvordan virksomhederne opfører sig?
Fttmo22.fm Page 1718 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Det håber jeg da går godt.
IØ har sikkert været indstillet på, at de danske miljøkrav skal implementeres.
Det har man været siden 2003, tror jeg, hvor man strammede op om IØ's bevillinger i forbindelse med de betingelser, der skulle stilles i forbindelse med dem.
Nu skal man altså huske på, vil jeg gerne sige til hr. Touborg, at IØ-fonden er en selvejende institution med sin egen bestyrelse og sin egen administration.
Man skal også være opmærksom på, at IØ-fonden ikke har haft aktier i Poldanor siden år 2000.
Det havde ikke ret meget med regeringsudøvelsen at gøre i år 2000 og før.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-19:
Tilbage i december afslørede 3F skandaler om svineproduktionen i Poldanor, virksomheden i Polen, hvor der var givet IØ-støtte, og hvor der var nogle miljømæssige forhold, som absolut ikke var særlig gode.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Der må jeg sige, at jeg desværre var bortrejst.
Jeg var i Iran og Yemen og Libanon, for udenrigsministeren skal jo også være ude og prøve at få lidt viden hjem til Danmark om, hvad der foregår ude i verden.
Derfor har jeg ikke selv haft det møde, og jeg har ikke noget referat fra mødet på indeværende tidspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 31
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Jeg synes, det også er en erkendelse af, at det er meget svært at finde ud af, hvem der ude i Asien er offer, og hvem der er bøddel.
Jeg har i hvert fald ikke fantasi til rigtig at finde ud af det og udrede det, men jeg kunne måske nok have ønsket mig, at regeringen i forbindelse med, at Kinas vicepremierminister bare for et par dage siden turnerede rundt i Danmark, fortalte, at man ser med alvor på det her, og at man også fortalte den kinesiske regering, at de her demonstrationer jo ikke er spontane folkedemonstrationer, som vi kender dem i vestlig forstand.
Der er jo tale om en ren statsstyret ting.
Det vil jeg gerne have haft at regeringen havde fortalt vicepremierministeren.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Det kan jeg kun være enig i.
Man skal være varsom med at kræve undskyldninger af andre, når Fttmo22.fm Page 1717 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
man selv har en situation, som man også burde undskylde og optræde anderledes i.
Det kan vi ikke være uenige om.
Det, der sker for øjeblikket, er altså, at den, der var voldsmanden i 1930'erne og 1940'erne, for det var jo Japan i Sydkorea og i Kina, ifølge Sydkoreas og Kinas opfattelse sådan har ignoreret, hvad de begik.
Jeg synes, det rigtigste ville være, at begge parter vedstod, hvad der var begået.
Kina lavede jo en masse forfærdelige ting under kulturrevolutionen, både menneskelige og kulturelle udryddelser fandt sted dér.
Det er nu også mit indtryk, at Kina har erkendt at have begået ting under kulturrevolutionen, som ikke burde og skulle være begået, men det er klart, at der er begået en lang række forfærdelige ting.
Også Cambodja, som hr. Søren Espersen nævnte, var jo forfærdelig, noget af det værste, der har været.
Der lægger vi jo meget vægt på fra dansk side, når nu hr. Søren Espersen lige kommer ind på Cambodja, at det retsopgør med fortiden finder sted.
Det ønsker den danske regering også skal finde sted, så vi ønsker faktisk at få forhistorien frem for at undgå, at man render rundt med alle disse betændte sår, som hele tiden kan rives op.
Nej, det har jeg rent faktisk ikke.
Jeg har været på rundrejse i den tredje verden og har ikke haft mulighed for at gå i detaljer med de her spørgsmål, men jeg har jo kunnet registrere, hvad der foregår.
Jeg har også kunnet registrere, at der er samtaler på udenrigsministerniveau mellem Kina og Japan, så vidt jeg ved, havde de møde i går, og det synes jeg faktisk ikke jeg vil blande mig i.
Det er en meget lang og psykologisk konflikt – det er det jo blevet – fordi Japan jo ikke tog blødt på Kina i 1930'erne og under anden verdenskrig for at sige det mildt.
Nanking er jo et forfærdeligt tilfælde, som vi har læst om, med flere hundrede tusind dræbte.
Og der ligger altså en vrede over forhistorien i Kina, som Japan jo kunne demontere.
Vreden er jo også kommet fra Sydkorea, fordi Japan jo heller ikke sådan har villet skrive om de forbrydelser, som de begik i Korea i 1930'erne og 1940'erne.
Så jeg synes altså, der er to psykologiske parter i denne her sag.
Jeg synes faktisk, at Japan ligesom Tyskland skulle stå frem og sige, at der blev begået ting, der aldrig burde være blevet begået, så kan man få sindene manet til ro.
Men fordi Japan med deres nye historiebøger åbenbart ikke rigtig har taget fat i denne der fase af deres historie fra 1930'erne og 1940'erne, har det gjort både Sydkorea og Kina vrede på grund af de uhyrligheder, der blev begået imod dem.
Så det, man kan appellere til, er, at Japan vender ansigtet mod sin fortid og siger, at det burde de ikke have begået, og at Kina selvfølgelig ikke sætter sindene i brand.
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Jeg synes, man har bemærket, det har ministeren sikkert også, at i takt med at Kina erhvervsmæssigt og økonomisk er ved at komme op i supereliten, har Kina også sideløbende hermed udviklet sådan en mere og mere aggressiv, arrogant og chauvinistisk facon over for sine naboer.
Sidst var det Taiwan, nu er det så Japan, man er gået løs på.
Jeg mener, at vi oplever en række hysteriske og statsstyrede angreb på det demokratiske Japan fra Kommunistkinas side, og jeg mener, der er tale om en meget ensidig og sprængfarlig optræden, som måske vil kunne sætte Asien i brand, hvis det går rigtig slemt.
Og det mener jeg at Kommunistkina så har det fulde ansvar for.
Jeg vil spørge, om ministeren har foretaget sig noget over for den kinesiske regering på grund af de sidste dages helt uacceptable optræden.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Ja, det kunne jeg da godt forestille mig at hr. Rune Lund kunne tænke sig at få meget sjov ud af, men statsministeren og udenrigsministeren er selvfølgelig enige.
Vi er enige, for resolutionerne fra FN, som vi alle sammen støtter, taler jo klart om besatte områder og om, at man ikke må foretage ændringer på besat territorium af varig art.
Så det er der ikke nogen tvivl om.
Det regeringens synspunkt, det er statsministerens synspunkt, det er mit synspunkt.
Jeg er også enig med statsministeren i, at Israel selvfølgelig har ret til at beskytte sig selv mod terrorisme.
Det siger jo sig selv.
Det er enhver stats forpligtelse at beskytte sine borgere mod terrorisme.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 30
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Jeg er glad for at høre de positive signaler, der kommer fra udenrigsministeren i dag.
Det gør mig meget glad, det gør mig måske lidt mere glad, end da jeg kom her i morges eller her for 5 minutter siden.
Men det virker på mig, som om der er en forskellig linje i det, udenrigsministeren siger, og det, som jeg hørte statsministeren sige for et par uger siden.
Altså, er der i virkeligheden en forskellig linje?
Er det sådan, at udenrigsministeren i virkeligheden har én linje, der ligger tættere op af det, Enhedslisten mener sammenholdt med det, statsministeren mener?
Er det i virkeligheden det, vi er ude i?
For da jeg f.eks. spurgte statsministeren om det palæstinensiske territorium og nævnte, at det var ulovligt besat område, så fik jeg en gang sniksnak, at Fttmo22.fm Page 1716 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
det var et problem, og at Israel har en ret til forsvare sig selv.
Det, jeg hører fra udenrigsministeren i dag, er tværtimod, at Israel har en forpligtelse til at trække sig ud af ulovligt besat territorium – ulovligt besat territorium i forhold til international lov.
Det synes jeg er et godt signal, men det virker, som om der lidt er to linjer i regeringen.
Det kunne jeg godt tænke mig at udenrigsministeren kommenterede.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Jeg mener også, at det er EU's formandskab, som skal lave en meddelelse til Israel på EU's vegne, og den proces kører jo hele tiden.
Israel er ikke i tvivl om, hvad EU mener om bosættelsesaktiviteten og udvidelse af bosættelserne, så det behøver der heller ikke at blive taget et bilateralt skridt for.
Vi drøfter det løbende i EU-kredsen, og det er også på på mandag.
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Det synes jeg er dejlig og klar tale fra udenrigsministeren, det synes jeg er rigtig godt.
Det er også et lidt andet signal, jeg får fra udenrigsministeren her i dag, end det, jeg fik fra statsministeren, da jeg for et par uger siden hernede i salen havde et lignende spørgsmål om Palæstinakonflikten.
Der var svarene, jeg fik fra statsministeren, at Israel har en legitim ret til forsvare sig selv.
Bulldozing af palæstinensiske boligområder i ulovligt besatte områder var skam ikke noget, man kendte til.
Det var nogle helt andre signaler, man fik fra statsministeren.
Men hvilke konkrete initiativer har udenrigsministeren tænkt sig at iværksætte fra den danske regerings side for at lægge det maksimale pres på Israel, sådan at vi kan få stoppet besættelsen af de ulovligt besatte områder i Palæstina?
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Jamen både Amerika og EU har jo meddelt, at man ikke kan lave nye bosættelser på Vestbredden.
Det er jo i strid med alle aftaler om, at det er besat område.
Og vi har jo hele tiden sagt, at man skal forlade besat område.
Fredsplanen går jo også ud på ifølge den roadmap, som vi er med i, at man skal tilbage til 67-grænsen plus/minus noget, som tiden er løbet fra på den ene eller den anden side.
Det er begge parter indstillet på.
Så der er ikke nogen tvivl om, at man ikke skal udvide bosættelserne, og det ved den israelske regering også godt at vi mener i Europa.
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Det vil jo være glædeligt, hvis den tilbagetrækning så fortsætter.
Det vil være et skridt i den positive retning.
Men problemet er jo også, at samtidig med at vi ser, at man snakker om tilbagetrækning fra Gazastriben, så foregår der jo planlægning af nye bosættelser på Vestbredden, her tænker jeg på de 3.500 nye bosættelser, som den israelske regering har planlagt at lægge i Østjerusalem på ulovligt besat palæstinensisk territorium.
Vil man i den forbindelse også gøre opmærksom på, at det faktisk er ulovligt ifølge international lov at oprette nye bosættelser i Østjerusalem?
Per Stig Møller (KF), 2005-04-19:
Jeg kan ikke forestille mig, at tilbagetrækningsplanen opgives.
Sharon har lavet en fælles regering med Peres, som går ud på, at man skal have den tilbagetrækning.
Der er nogle specielle israelske helligdage, som gør, at de så har valgt ikke at få skabt intern uro i de helligdage, så vidt jeg forstår på medierne – jeg har oplysningen samme sted fra som hr. Rune Lund, nemlig fra medierne – men jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at man pludselig bryder hele den proces med tilbagetrækningen af, så den tror jeg fortsætter.
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Det er jo dejligt vejr udenfor i dag, solen skinner, men der er desværre en dårlig nyhed, som skygger lidt for det gode humør, man ellers skulle have, og det er jo, at vi kan se, at den israelske regering har udskudt en tilbagetrækning af 8.000 ulovlige bosættere i Gazastriben.
Page 1715
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
uger, men bekymringen går på, om det forholder sig sådan, at den her tilbagetrækning i virkeligheden er blevet skudt lidt til hjørnespark.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad udenrigsministeren har at sige med hensyn til, hvilket pres man har tænkt sig at lægge på den israelske regering for at trække de her 8.000 bosættere ud af det her ulovligt besatte område, Gazastriben.
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Jeg er enig med ministeren i, at de uhyrligheder, der blev begået både i 1930'erne og 1940'erne over for Kina fra det fascistiske Japans side, var uhyrlige, men er ministeren ikke enig med mig i, at man måske nok skal være varsom med at kaste med sten, når man selv bor i et glashus?
Jeg mener, kineserne har jo ikke været specielt blide over for tibetanerne, og deres støtte til Khmer Rouge i Cambodja er også velkendt.
Er ministeren ikke enig med mig i, at man skal være meget, meget varsom med at kræve undskyldninger af hinanden, når man selv har været en af de værste aggressorer i det område?
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
Fru Charlotte Antonsen udtrykte sin glæde over meningsmålingen i Berlingske Tidende, og jeg vil bestemt ikke tage den glæde fra hende, selv om jeg da lige vil tilføje, at sådan har det jo været op til enhver EU-afstemning: Det er startet med et tordnende ja, og efterhånden som befolkningen er blevet mere og mere oplyst, er nejet vokset.
Det er den meget grundige artikel, der viser, hvordan EU-Domstolen vil overtage afgørelsen af praktisk talt alle de spørgsmål, som hidtil har været de nationale parlamenters.
Fru Charlotte Antonsen henviste til, at nu kan de nationale parlamenter stoppe EU-lovgivning, men hun nævnte overhovedet ikke, at fremover skal EU-Domstolen tage stilling til betalt ferie, asylret, betalt barselorlov osv., altså kort sagt alt mellem himmel og jord.
Professor Mads Bryde Andersen gør opmærksom på, at der overhovedet ikke vil være grænser, og var det ikke mere relevant at nævne det end en imaginær ret for Europa-Parlamentet ...
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
I dag er Tyskland i hvert fald større end Tyrkiet, men vi ved ikke præcis, hvordan verden ser ud i 2020, heller ikke hvis Tyrkiet kan blive medlem i 2020.
Et lille land kan kun få indflydelse på de store spørgsmål som udenrigspolitik, forsvarspolitik, miljøpolitik, retspolitik og terrorbekæmpelse, hvis det lille land allierer sig med nogle nærtstående lande og træffer nogle politiske beslutninger, så Danmark kan kun få indflydelse på disse spørgsmål, hvis vi gør det i et samarbejde med andre.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-19:
Altså, det synes jeg ikke rigtigt der kom noget konkret svar på.
Selvfølgelig er det en politisk Fttmo22.fm
Page 1727
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
udmelding, det er alle udmeldinger i den her debat.
Men kan man så få at høre, hvad ordførerens vurdering er af konsekvenserne, når Tyrkiet i år 2020 vil være det største land i EU.
Hvilke konsekvenser vil det have for Danmark?
For det er klart, at jo mere EU udvider, jo mindre indflydelse vil de mindre lande få, og når der sidder et stort land som Tyrkiet, som vil være det største i Unionen i 2020, vil det så ikke underminere Danmarks position yderligere, mere, end den faktisk er det i dag?
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Eksperter er også politikere.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-19:
Jeg bemærkede, hvordan fru Charlotte Antonsen let gled uden om de udtalelser, som juraprofessor Hjalte Rasmussen er kommet med, hvor han bl.a. udtaler i dagbladet Information, at et ja den 27. september er lig et ja til Tyrkiets optagelse.
Og som hr. Morten Messerschmidt også var inde på, så er han jo Jean Monnet-professor udnævnt af EU, så det er en mand, der ved, hvad han taler om.
Kunne vi ikke få en kommentar til det fra Venstres ordfører?
For det er ret relevant, synes jeg.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Tyrkiet kan først blive medlem af EU om 15-20 år, når det opfylder de demokratiske regler, og når det opfylder alle de krav af forskellig økonomisk art og krav til arbejdsmiljø osv., der er i EU.
Så hvis man stemmer nej til forfatningstraktaten, påfører man for det første Danmark et meget, meget stort problem og en meget, meget stor usikkerhed.
Men man kan i hvert fald ikke gøre det med reference til Tyrkiet, for så vil det i givet fald i første omgang komme til at ramme Rumænien og Bulgarien.
Så jeg synes, man skal glemme denne her snak om Tyrkiet.
Lad os vende tilbage om 15 år, når Dansk Folkeparti mener, at Tyrkiet realistisk set lever op til de forskellige krav, vi har opstillet i EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg er glad for, at fru Charlotte Antonsen i hvert fald bekræfter, at forfatningen er forudsætningen for, at udvidelsen kan finde sted.
Men dermed har man jo altså også sagt, at forfatningen er forudsætningen for, at Tyrkiet kan optages, for hvis det er sådan, at forfatningen er det, der konstituerer rammerne om udvidelsen, så kan man da ikke fra Venstres side bare sige, at det i øvrigt ikke gælder Tyrkiet.
Sagen er jo den, at hvis man ikke ønsker Tyrkiet med i EU, så skal man stemme nej til forfatningen, ligesom i øvrigt Jean Monnet-professor Hjalte Rasmussen har fremført.
Er det ikke korrekt forstået?
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Først med hensyn til det, som jeg sagde, om det frie, det hele og det velstående Europa: ProbleFttmo22.fm Page 1726 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
met er jo netop, at de europæiske lande er sakket agterud i forhold til, som det blev nævnt, både Asien og USA.
For at tage et helt konkret eksempel, forskning: Hvis Danmark vælger at satse meget, meget stærkt, som den danske regering nu gør, på forskningsområdet, så har det altså langt større økonomisk betydning, hvis de andre lande trækker i den samme retning, og det er faktisk det, man gør i EU.
Så vi har nogle muligheder for økonomisk at trække på samme hammel, så vi har større chancer for at få fremgang i Europa igen.
Så med hensyn til Tyrkiet: Tyrkiet har jo ikke noget med denne forfatningstraktat at gøre.
Det er rigtigt, at Tyrkiet er et varmt emne, det kan selv en Venstremand godt se, og derfor vil jeg gerne sige, at Tyrkiet jo først kan blive medlem den dag, det reelt lever op til menneskerettighederne og det kan opfylde og implementere eller overtage al EU's lovgivning, og der taler vi måske om 15-20 år.
Så jeg forstår ikke, hvorfor hr. Messerschmidt allerede i dag er bekymret.
Er det, fordi hr. Messerschmidt mener, at Tyrkiet er demokratisk i dag og derfor lige er på vej til sådan at komme ind i EU, eller er hr. Messerschmidt enig med mig i, at Tyrkiet realistisk set tidligst kan blive medlem om 15-20 år?