runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg tror, det er lykkedes meget godt i den her debat ligesom at få ridset de hovedpositioner op, der er her i salen, for så vidt angår forskningsfinansiering.
Et emne, vi ikke har været så meget inde på, eller som ministeren i hvert fald ikke har gjort så meget ud af at svare på, er det delelement, der ligger i vores forslag til vedtagelse, og som handler om at styrke samarbejdet med CVU'erne.
Det kan skabe en synergieffekt, for så vidt angår forskning og uddannelse.
Hvad er ministerens kommentarer til det?
Helge Sander (V), 2006-05-11:
De holdninger, som ligger bag hr. Steen Gades synspunkter her, deler jeg fuldstændig.
Det mener jeg også regeringen gør i sin globaliseringsstrategi.
Vi lægger op til et betydelig øget internationalt samarbejde.
Ikke bare hvis vi skal tage de studerende med disse nye udlandsstipendier, som giver langt større og bedre muligheder for de studerende, men også hvis vi ser på forskningsområdet, er der ganske mange tiltag, som placerer os i en situation, hvor vi har bedre muligheder for at spille sammen med internationale fora, selvfølgelig ikke mindst de øgede midler, der kom i EU-sammenhæng her med 7. rammeprogram.
På den hjemlige scene har vi jo besluttet os for at styrke den hjemlige information i relation til 7. rammeprogram, og det vil også inden for ganske kort tid bliver offentliggjort, at vi nu ansætter en ekstra medarbejder i Bruxelles for at støtte op om de forskellige forskningsinitiativer, hvor man kan støtte både forskningsrådene og de virksomheder, som heldigvis i stadig stigende omfang henvender sig til EU.
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Det er jeg helt enig med videnskabsministeren i, og derfor kan man måske også godt sige sådan lidt overordnet, at hele vores forskningssatsning her måske er lidt snæver national.
Jeg vil spørge videnskabsministeren, om vi ikke får brug for at udvide tænkningen fra Globaliseringsrådets meldinger i en i hvert fald mere europæisk sammenhæng, men i virkeligheden også i en mere global sammenhæng.
Hvis vi virkelig på nogle få og udvalgte områder skal blive verdens bedste og generelt få et højt niveau, er vi vel nødt til at tænke mere i samarbejde med andre lande i Europa, andre institutioner osv. og også globalt på en anden måde, end det er lykkedes det såkaldte Globaliseringsråd at vise os.
Helge Sander (V), 2006-05-11:
Hvis det var således, at regeringen ved sin tiltrædelse kunne have startet med stabile forskningsbevillinger både i budgetåret og de tre overslagsår, var vi allerede nået meget, meget længere.
Den situation var vi desværre ikke i, så derfor er det først nu, det for alvor rykker frem mod den ene procent.
Og det er i den sammenhæng, jeg siger til hr. Steen Gade, at vi jo glædeligvis ligger ganske pænt.
Det kan godt være, jeg overfortolkede det, hr. Steen Gade sagde om Europa, lidt, men sandheden er i hvert fald, at det desværre ikke går så stærkt i Europa, som det burde gøre, hvis vi skal se det sådan i den store globale sammenhæng.
Det ville der være et stort behov for, hvis vi ellers skulle klare, kan man sige, den konkurrence, som det i virkeligheden handler om, nemlig USA til den ene side og Sydøstasien til den anden side.
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Ministeren forsøgte at give det indtryk, at jeg havde sagt, at Danmark hænger bagefter en række lande i Europa.
Det har jeg faktisk ikke udtalt mig om.
Men jeg vil spørge ministeren om det, ministeren i øvrigt sagde om, at det havde været godt at komme tidligere i gang.
Mener ministeren ligesom jeg, at vi faktisk er kommet for sent i gang med den her satsning?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Det er vores vurdering i ministeriet, at lejeren er beskyttet af lejelovgivningen over for de eksempler på finurlige konstruktioner, der har været fremme i medierne.
Det, der tæller for mig, er, at vi sikrer, at lejeren er beskyttet af de almindelige regler i lejelovgivningen.
Men samtidig vil jeg granske hele det her område for at se nærmere på, om der er behov for opstramninger.
Det, der i hvert fald er helt klart, er, at det lovforslag, vi har til behandling i dag, ikke er svaret på, hvad vi skal gøre ved den her problemstilling.
Det vil føre til meget omstændeligt arbejde i kommunerne, hvis man skal ind og godkende i hvert eneste tilfælde.
Hvordan skal kommunen overhovedet kunne vurdere, om den pågældende udlejer nu er en, der har ondt i sinde, nemlig en, som vil udnytte en lejer, eller om det er hensigtsmæssigt?
Det er derfor, jeg påpeger, at det her lovforslag simpelt hen er fuldstændig uigennemtænkt.
Det, det handler om, er at sikre, at vi beskytter lejerne på bedste vis efter lejelovgivningen.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-11:
Jamen jeg interesserer mig mere for, hvad der giver høj kvalitet, og hvad vi egentlig ved om det, og jeg har bare svært ved at se belæg for det kursskifte, som regeringens udspil jo dybest set er udtryk for.
Et spørgsmål til ministeren er: Når man vælger at hæve andelen af konkurrenceudsatte midler, så er det vel alt andet lige rigtigt, at forskerne skal bruge mere tid på at søge pengene, frem for hvis disse penge var gået via basismidlerne.
Det andet spørgsmål er: Når nu regeringen siger, den er ambitiøs og vil sætte midler af, kunne jeg godt tænke mig at vide, om det ikke ville give god mening at sige, også med Velfærdskommissionens rapport i baghovedet, at efter 2010 går vi videre og hæver den offentlige forskningsandel til 1,2 pct.?
Den erhvervsstruktur, vi har i Danmark, taler for det, og der er mange eksperter osv., der har været ude og tale for, at vi faktisk går videre.
Jeg kunne godt tænke mig en overordnet tilkendegivelse fra ministeren om det.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Når der er tale om nye boliger og nyetablerede boliger kan kommunen jo, når den laver lokalplanen, afgøre, hvordan de boliger skal benyttes, og for de eksisterende boligers vedkommende har den jo boligreguleringsloven.
Der er udelukkende forslag om, at boligerne skal benyttes til helårsbeboelse, og den benyttelse har kommunerne efter planloven alle muligheder for at iværksætte.
Helge Sander (V), 2006-05-11:
Med hensyn til det sidste synspunkt er det også det, vi selv har fremført gang på gang, at netop erhvervsstrukturen tilsiger, at vi bruger mange midler, også midler, som netop retter sig mod de opgaver, som lige netop den erhvervsstruktur påkalder sig.
Så det kan vi meget, meget roligt være enige om.
Men jeg vil sige til fru Charlotte Fischer, at vi ikke bare er optaget af høj kvalitet.
Vi er også optaget af, at der bliver forsket, udviklet og innoveret inden for en række områder, hvor vi kan se vi har problemer der skal løses, for at vi kan klare den her omstilling, som vores samfund allerede er midt i.
Jeg vil også gerne sige, at det, at konkurrenceudsatte midler betyder flere ansøgninger, er vi også meget opmærksomme på.
Derfor står der også i de papirer, som ligger på bordet i dag, at vi ønsker, der skal tildeles større beløb længerevarende, herunder bl.a. det, jeg nævnte med universiteterne for et øjeblik siden.
Og så skal ansøgningsproceduren gøres mere enkel, som vi allerede kender det i dag fra Højteknologifonden og Grundforskningsfonden.
Det går jo meget godt, så vidt jeg har forstået.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg forstår, at Venstres modvilje mod forslaget ikke hænger sammen med, at man er uenig i hensigten og formålet, men bare mener, at det er unødvendigt.
Så vil jeg spørge Venstres ordfører: Hvis vi under udvalgsarbejdet når frem til, at min og Københavns Kommunes opfattelse af, at der er tale om reelt problem, er rigtig, vil Venstre så se på, hvordan der kan findes en løsning på det problem?
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-11:
Naturligvis er vi enige.
En kommune skal netop have mulighed for at kunne give en dispensation til udlejning, når vi taler byfornyelse, når vi taler boligsociale formål eller i forbindelse med virksomheder og forskere.
Det er også det, der står i forslaget.
Men ministeren må ligesom beslutte sig for, hvad ministeren vil kalde det her, og hvad det handler om, for ministeren siger selv til Jyllands-Posten den 2. april, at loven er god nok, og at det vil være forkert at lukke hullet, fordi det vil hindre kommuner og byfornyelsesselskaber og Dansk Flygtningehjælp i at kunne leje et antal lejligheder.
Det vil sige, at ministeren den 2. april erkender, at her er et hul.
Vi har givet svaret på, hvordan man kan forhindre det uhensigtsmæssige i, at kommunerne ikke havde mulighed for at leje ud til de der konkrete formål, men der er et hul, som lejere bliver udsat for at blive groft udnyttet på grund af.
Mener ministeren, det er rigtigt, at det hul skal have lov til at bestå, hvor nogle kan få lov til at tjene styrtende med penge måned efter måned, fordi lejerne er i klemme?
Jeg er faktisk overrasket.
Først har vi en minister, der siger, at loven er god nok.
Det blev sagt i starten af april.
Så siger ministeren videre, at det vil være forkert at lukke hullet, det vil sige, at ministeren også i starten af april erkender, at her er et hul.
Det er jo indiskutabelt, at her er et hul, for ellers kunne flere tusinde lejligheder ikke lige pludselig blive lejet ud på den her måde.
I dag ser vi i Jyllands-Posten ministeren sige, at så må man gå til politiet.
Mener ministeren ikke, at når der konstateret et hul i en lovgivning, så bør det lukkes?
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Skulle det vise sig, at der er behov for andre stramninger end dem, vi har foreslået, kan jeg forsikre de øvrige ordførere om, at så vil det også påvirke Enhedslistens stillingtagen i det videre forløb.
Vores udgangspunkt for det her er, at vi faktisk mener, det sikrer, at der bliver tale om helårsboliger.
Det er faktisk en udbredt praksis i København langs havnefronten, langs kysterne, men for så vidt også i mindre byer og på mindre øer, at man har attraktive nybyggede boliger, som udbydes, uden at der altså er tale om, at det er helårsboliger.
Selvfølgelig kan man godt sige, at det ikke er dyre lejligheder, der er mangel på i København.
Det har man uomtvisteligt ret i, der findes så at sige ikke andet.
Men pointen er jo, at hvis man har nogle lejligheder, som er optaget til et andet formål end helårsbeboelse, så får det jo også konsekvenser for prisniveauet og det pres, der er på resten af boligmarkedet.
Så efter vores opfattelse har det her afledte negative effekter, som vi skal gøre op med.
Vi mener også, det er vigtigt, hvis man ønsker at skabe større mobilitet på boligmarkedet, at man inddrager de kvadratmeter, der findes.
Derfor synes vi også, det er en vigtig ting at få løst det her problem.
Det vil vi, som jeg sagde, arbejde videre med i udvalget, hvor vi gerne medvirker til at få undersøgt alting
fuldstændig til bunds.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Da mit partis ordfører, hr. Morten Homann, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne meddele, at vi støtter forslaget, ligesom vi støttede det, da det sidst var til behandling.
Her vil jeg sige til Det Radikale Venstres ordfører, at f.eks. er det problem, at man i København – måske også andre steder, men specielt i København – beslaglægger områder med lejligheder, som derfor ikke længere står til rådighed for københavnerne,
blevet betydelig større, siden vi sidst behandlede forslaget.
Så man kan sige, at tiden har givet yderligere argumenter for at gennemføre en lovgivning efter de linjer, som ligger i Enhedslistens forslag.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-11:
Man skal jo ikke være ret meget københavner for at mene, at det er skidt med mange tomme boliger i en by, der er presset, og hvor der mangler boliger i stor stil, så vi kan sådan set godt være med så langt.
Men sådan som forslaget ligger her, er vi ikke umiddelbart stemt for det.
Det skyldes først og fremmest, at vores synspunkt er, at det er kommunerne, der har ansvaret for at tilrettelægge deres boligpolitik, og at det er kommunerne, der skal finde ud af, hvilke redskaber de skal tage op af skuffen for at skrue det rigtige boligmarked sammen.
Her er det nok lidt uklart, hvad det helt præcist er for muligheder, kommunerne har eller ikke har i dag.
Spørgsmålet er i virkeligheden, hvor meget kommunerne kan, sådan som lovgivningen er i dag.
København har sådan set allerede erklæret, at de vil give alle nye boliger status af helårsbeboelse – det kunne man læse i Børsen i sidste måned – men som det også er fremgået af andre ordførertaler, er det jo én ting, mens bopælspligt er en anden ting, og jeg må indrømme, at her synes jeg også, forslaget er noget forvirrende.
I selve forslagsteksten tales der om helårsbeboelse, men i bemærkningerne tales der om bopælspligt, så jeg synes ikke, det er helt klart, hvordan der sondres mellem de to begreber.
Jeg efterlyser egentlig svar på nogle spørgsmål.
Hvad er det helt præcist for et problem, Københavns Kommune har ifølge Enhedslisten?
Jeg synes, vi skal tænke decentralt, også fordi landet jo er så utrolig forskelligt, når det gælder boligpolitik.
Det, der gør sig gældende i København, gør sig altså ikke gældende i mange andre dele af landet, og derfor er det utrolig vigtigt, at vi giver den enkelte kommune redskaberne til at tømre lige præcis den løsning, der er den rigtige for den, sammen.
Hvis nogen kan gøre mig klogere på, hvad det lige præcis er for nogle redskaber, kommunerne ikke har i dag til at sikre, at der ikke står tomme boliger, hvis der er behov for alle boliger, vil jeg meget gerne oplyses om det.
Men på det foreliggende grundlag stemmer vi nej til forslaget.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-05-11:
Lovforslaget fra Enhedslisten er behandlet flere gange tidligere her i Folketinget.
Enhedslisten ønsker, som det fremgår af lovforslaget, at bopælspligten i helårsboliger omfatter både nybyggede og nyetablerede boliger, som bl.a. bygges af private bygherrer.
Enhedslisten ønsker at gennemføre et krav om bopælspligt for alle helårsboliger for at sikre et tilstrækkeligt boligtilbud, og Enhedslisten henviser bl.a. til Københavns havnefront.
Som bekendt er det billige boliger til en pris af maksimalt 5.000 kr., der er mangel på i København, så forslaget vil, så vidt Dansk Folkeparti kan se, ikke løse boligproblemet, da disse boliger ved havnefronten har en meget høj husleje.
Endvidere foreslås det, at kommunalbestyrelsen i særlige tilfælde kan give dispensation fra bopælspligten, bl.a. til gæstelærere og folketingsmedlemmer.
Vi mener ikke, at det kun skal være f.eks. folketingsmedlemmer og ministre, der automatisk får dispensation.
Vi mener også, det bør gælde for erhvervsfolk, som godt kan have behov for to boliger.
Det forudsættes i forslaget, at hver enkelt dispensationssag forelægges kommunalbestyrelsen, og det forudsættes endvidere, at når kommunen giver tilladelse til etablering af fritidsboliger, skal der samtidig gives dispensation til midlertidig benyttelse.
Det er efter vores mening et alt for bureaukratisk forslag.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, der skal ændres ved, at det er den enkelte kommune, der selv bestemmer og fastsætter reglerne for bopælspligt, sådan som det er ifølge den nuværende lovgivning.
Hvis der ikke er bopælspligt på en bolig, og ejeren af lejligheden bor permanent i en anden kommune, er det jo denne kommune, der inddrager skatten, og vi ønsker derfor at bevare den nuværende lovgivning, hvor det er op til kommunen at bestemme.
Vi mener sådan set, at skatten mange gange vil være afgørende for, om kommunen vil kræve bopælspligt, for man lader jo ikke folk køre friløb i sin egen kommune.
Vi kan ikke stemme for forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg er fuldstændig enig i, at når man konstaterer et hul i en lovgivning, så skal det hul lukkes.
Spørgsmålet er bare, om der her er tale om et hul.
Det var derfor, jeg omtalte det som forslagsstillernes påståede hul i lovgivningen.
Jeg mener nemlig, at en konstruktion vedrørende erhvervslejemål kan tjene gode og hensigtsmæssige formål, når det f.eks. er et spørgsmål om, at en kommune skal kunne tilbyde boliger til eksempelvis flygtninge, eller når der er tale om genhusning.
Men som jeg har bebudet tidligere, ønsker jeg at granske hele den her problemstilling i forbindelse med lovgivningen på området for at se på, om der er brug for opstramninger.
René Skau Björnsson (S), 2006-05-11:
Jeg skal prøve.
Jeg betragter ikke forslaget som snærende bånd på kommunerne.
Det danner grundlag for, at de boliger, der bliver bygget i en kommune, som udgangspunkt skal være helårsboliger med bopælspligt, så beboerne også betaler skat til kommunen, og det er et godt udgangspunkt, specielt i den aktuelle situation, hvor der er et meget stort pres på vores boligmarked.
Vi kan se områder, hvor man ikke lige har tænkt over, at lejlighederne bliver solgt som fritidsboliger til nogle, der ikke ønsker at bo i kommunen, men bare gerne vil have den flotte udsigt ud over havnen eller fjorden, alt efter hvor lejlighederne nu ligger, og derfor synes jeg, forslaget giver et meget godt udgangspunkt for kommunerne, når de skal planlægge.
Så kan de jo tage konkret stilling til, om de vil fravige det overordnede princip om bopælspligt.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Nu skal vi ikke blive krakilere, men der er jo ikke tale om nogen bopælspligt.
Der er tale om et andet begreb, nemlig begrebet helårsbeboelse, og det giver altså ikke ejeren pligt til at bebo ejendommen – bare lige for at slå det fast.
Men jeg er meget glad for, at Socialdemokraternes ordfører nu medgiver, at forslaget ikke giver kommunerne et redskab, men lægger nogle snærende bånd på det kommunale selvstyre ved at tvinge kommunerne til kun at opføre boliger med helårsbeboelse.
Så siger Socialdemokraternes ordfører, at man jo bare kan give en dispensation, hvis det er det, man ønsker.
Så forstår jeg ikke helt, at man støtter forslaget, for der er jo lige langt at gå, uanset om man går den ene eller den anden vej.
I henhold til planloven kan man lave et lokalplangrundlag, men hvis man skal dispensere hver eneste gang, mener jeg resultatet bliver det samme i den sidste ende, så jeg forstår ikke helt Socialdemokraternes opbakning til forslaget.
Men det kan være, at den socialdemokratiske ordfører kan løse tingene op for mig.
René Skau Björnsson (S), 2006-05-11:
Jeg kan bekræfte, at der skal foreligge lokalplaner for nye boligområder, og at en kommunalbestyrelse skal tage stilling til, hvad der skal bygges, og hvordan reglerne skal være.
Men jeg tror som sagt, det er et meget godt udgangspunkt, at der skal være bopælspligt, for så kan kommunerne jo alligevel tage diskussionen: Er der brug for dispensation, er der forhold her, som gør, at der ikke er behov for en bopælspligt?
Men at udgangspunktet skal være bopælspligt, når der bygges boliger, synes jeg er meget fornuftigt.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Nu pakkes det jo flot ind.
Det skulle være en hjælp til kommunerne, men det er ikke nogen hjælp, det er et stramt bånd, man binder om kommunerne, og jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører: Når vi taler om nybyggede og nyibrugtagne boliger, er det så ikke korrekt, at inden man går i gang med sådan noget, skal der foreligge et lokalplangrundlag?
Og er det ikke korrekt, at hvis kommunerne ønsker at kræve helårsbeboelse i boligerne, har de alle muligheder for at skrive det ind i lokalplanen?
Er det ikke korrekt, at det, man gør her, bare er at binde kommunerne med nogle snærende bånd og tvinge kommunerne til at kræve helårsbeboelse?
Det er ikke en hjælp, man giver kommunerne i form af øgede beføjelser, for de beføjelser har de i forvejen.
René Skau Björnsson (S), 2006-05-11:
Enhedslistens lovforslag, som vi jo har behandlet ved tidligere lejligheder, skal sikre, at bopælspligten i helårsboliger kommer til at omfatte både nybyggede og nyetablerede boliger.
Ligesom da vi sidst behandlede dette lovforslag, kan jeg sige, at vi i Socialdemokratiet giver det vores uforbeholdne støtte.
Vi er helt enige i lovforslagets formål, fordi vi går ind for, at der principielt skal være bopælspligt i alle helårsboliger.
Vi støtter primært forslaget på grund af boligmangelen i de større danske byer.
Vi synes, det er nødvendigt at sikre, at de attraktive boliger ikke benyttes som ferieboliger, når der er så stor efterspørgsel efter boliger.
Samtidig er det væsentligt at sikre, at lejerne ikke slipper for at betale skat til den kommune, de bor i, fordi de kun benytter lejligheden som ferieboliger, og undgå risikoen for, at boligområderne efterlades tomme i store dele af året, fordi boligerne kun benyttes som fritidshuse.
Vi har i Socialdemokratiet tidligere været med til at sikre bopælspligt i forskellige boligformer.
Vi har været med til at danne lovgrundlag for det, og det er fortsat vigtigt for os, at der ikke dannes nye boligområder uden bopælspligt.
Derfor går vi positivt ind i det videre udvalgsarbejde, og vi håber, at der med den eskalerende boligmangel i store dele af landet, som vi har set, siden lovforslaget sidst blev fremsat, vil være velvilje fra andre end os selv, SF og Enhedslisten.
Jeg skal på SF's vegne meddele, at de også kan støtte lovforslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Ja, vi er altid villige til at diskutere forbedringer af den nugældende lovgivning, men det, der er vigtigt for os, er at sikre det kommunale selvstyre – forstået på den måde, at det er kommunernes ret og pligt at beslutte, hvordan sammensætningen af boligerne skal være i det pågældende område – og vi mener rent faktisk, at i dag har kommunerne alle muligheder og alle de værktøjer, der skal til.
Men vi er altid klar til at tage en samtale med Enhedslisten, og det gør vi gerne under udvalgsarbejdet.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg prøver at gentage.
Jeg vil spørge Venstres ordfører: Hvis det er sådan, at udvalgsarbejdet viser, at jeg og Københavns Kommune har ret i, at der er tale om et reelt problem, som ikke kan løses med det nuværende regelgrundlag, er Venstre så indstillet på at se på, om der kan gennemføres en eller anden form for stramning, der kan løse problemet?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Jeg kunne simpelt hen ikke høre, hvad spørgeren sagde.
Undskyld!
Jens Kirk (V), 2006-05-16:
Undertegnede og Venstre går ind for rammelovgivning – det tror jeg også at Det Radikale Venstre gør – og jeg må nok sige, at her nærmer vi os en så stærk detaljering, at vi faktisk er lige ved at bestemme, hvor stor en stibredde der skal være ved den enkelte gris.
Jeg tror, vi skulle lade andre, som har forstand på det, afgøre det.
Med hensyn til sygdomme må vi sige, at den svinebrugskonsulent, der kommer på ejendommen sammen med bygningsrådgiveren, jo ved alt om de sygdomme, som florerer; de får jo staldlister ud om det hele tiden.
Det må hr. Ole Glahn også vide; det er jo ikke kun dyrlægen, der får det.
Man ved jo på konsulentkontorerne, hvilke sygdomme der er, og derfor må det være dem, der afgør det.
Vi kan vende tilbage til rodehalmen.
Skal det være 0,3 eller 0,8 kg?
Det må være den, der passer grisene, der bestemmer, for selvfølgelig skal de have det godt og rigtigt, men det vil være forskellig mængde i de forskellige staldtyper, der skal til.
Selvfølgelig går vi ind for, at der skal være regler for det, og vi har jo også allerede gode regler, men inden vi udbygger dem yderligere – og de skulle gerne blive bedre – skal vi være på sikker grund.
Ole Glahn (RV), 2006-05-16:
Når man hører hr. Jens Kirk, kan man få den opfattelse, at vi slet ikke her fra Folketingets side skal blande os i og stille krav til dyrevelfærden, for det kan driftslederne selv gøre bedst.
Jeg har en anden opfattelse, og det har vi i Det Radikale Venstre: Vi mener, det er vigtigt, at vi udstikker nogle grænser for, hvor langt ned man kan gå i at gå på tværs af dyrenes naturlige måde at leve på.
Jeg kan slet ikke forstå, at der bliver sat sådan et fjendebillede op, at det skulle være noget, der var i modstrid med landmandens interesser.
Jeg synes da, det var rimeligt, man stillede sådan et krav, og dermed kan man også give landmanden sikkerhed for, at når han investerer mange penge i det her, så får han altså også en bedre velfærd for dyrene.