runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-17:
Fru Gitte Lillelund Bech havde sådan en rigtig flot og nonchalant bemærkning til at starte med ved at sige, at det her drejede sig om konsekvensrettelser.
Det synes jeg godt nok er noget overdrevet.
Det drejer sig ikke om konsekvensrettelser, det drejer sig da om, at nogle kommuner får nogle store opgaver, som før lå i et amt.
F.eks. er diger også lagt ud, og det vil jeg sige da må være en stor opgave for en kommune.
Har man ikke gjort sig nogen tanker om, hvorvidt det kan lade sig gøre?
Der var også en anden flot bemærkning, og den må der være mere substans i.
Ja, det gør de jo nok, men får de penge til det?
Er det, fordi der gives ekstra penge til kystkommunerne, at der kan gøres sådan en bemærkning?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Jeg synes, jeg svarede på det før, men vi kan godt tage den en gang til.
Nej, jeg vil ikke give et tilsagn, og jeg vil i hvert fald sige, at jeg kan høre på det spørgsmål, som hr. Rune Lund stiller, at der er en væsentlig grund til, at hr. Rune Lund er medlem af Enhedslisten, og jeg er medlem af Venstre, for jeg tror sådan set på, at borgerne godt kan finde ud af at vælge nogle kommunalbestyrelsesmedlemmer, der vil borgerne det godt.
Hvis det er sådan, at borgerne bor på de mindre øer, så vælger de kommunalbestyrelsesmedlemmer, som rent faktisk vil sikre, at de beholder færgefarten.
Med hensyn til, hvorvidt skattestoppet vil være skyld i, at der lukkes færgeruter, er det jo sådan, at vi bliver rigere og rigere og rigere, så selv om man har et skattestop og man har en grænse for, hvor meget væksten i den offentlige sektor må være, så skal vi holde fast i, at der fortsat er en vækst i den offentlige sektor.
Endvidere med hensyn til skattestoppet: Når man tager en procentdel af noget, der er større end det, man tog den af før, så får man også flere kroner og øre i kassen.
Rune Lund (EL), 2005-03-17:
Sådan som jeg læser det her lovforslag, er det ikke sådan, at de penge, som så bliver overført fra amterne til kommunerne, er øremærkede til færgedriften.
Jeg vil godt kunne forestille mig, at man lige pludselig står i en situation, hvor en kommune tænker: Vi har ikke så mange penge, som vi havde tidligere.
Hvor skal vi dog spare?
Lad os spare på færgerne, for der er alligevel ikke så mange mennesker, der bruger dem, og det er bare de der mennesker, der bor ude på de små øer.
Altså, det tror jeg faktisk godt kunne risikere at blive et reelt problem.
Så jeg ville synes, at det faktisk ville være mest fornuftigt at indføre, at det var en forpligtelse for kommunerne at videreføre færgedriften.
Kan vi få et tilsagn om, at det er noget, som man er villig til at indføre fra Venstres side?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Nu er jeg overbevist om, at kommunerne og kommunalbestyrelserne faktisk består af fornuftige mennesker, og jeg tror sådan set også, at de har en interesse i at sikre lokalsamfundene også på de små øer.
Nu er jeg tilfældigvis vokset op et sted, hvor vi havde voldsomt mange små øer, og hvor man fra kommunens side faktisk havde en interesse i, at folk fortsat kunne blive boende på øerne.
Vi sejlede ind til fastlandet, hvis man kan sige det sådan, f.eks. for at få vores skolegang.
Så vi ser ikke nogen grund til, at man skal indlægge en forpligtelse for kommunerne til fortsat at skulle drive færgefarten.
Rune Lund (EL), 2005-03-17:
Jeg har et spørgsmål om færgefarten.
Man kan sige, at umiddelbart er det her lovforslag jo bare sådan en teknisk detalje, fordi amtet forsvinder, og derfor er det ikke længere amterne, der driver de her færger, de går så over til kommunerne.
Men sådan som lovforslaget foreligger nu, er der ikke en forpligtelse for kommunerne til at videreføre den færgedrift.
Det synes vi er et problem i Enhedslisten, fordi vi ved, at der rundtomkring på øerne er et meget stort behov for, at de her færger fortsætter, hvis ikke man vil affolke yderområderne yderligere.
Vil fru Gitte Lillelund Bech være positivt indstillet over for, at man indførte en forpligtelse for kommunerne til at videreføre færgefarten, så vi kan sikre de små samfund udeomkring på øerne?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Som formanden nævnte, er det endnu et lovforslag, der er en konsekvens af den kommende kommunalreform, hvor vi jo nedlægger amterne, og hvor de større kommuner skal overtage ansvaret på en lang række områder.
Det gør sig jo så også gældende inden for transportsektoren.
Derfor er der behov for konsekvensrettelser af en række love, hvoraf det fremgår, at det er amtsrådet eller amtet, der i dag har ansvaret, men hvor det fremover vil være de større og bæredygtige kommuner, der får ansvaret.
Det, der har været vigtigt for os i Venstre i forbindelse med kommunalreformen, er, at kommunerne faktisk varetager de direkte borgerrettede opgaver.
Det gør sig også gældende på transportområdet, og vi tror rent faktisk også, at de nye kommuner med den størrelse, de får, kan løfte de opgaver, som tidligere har ligget i amtsligt regi, det være sig på kystbeskyttelsesområdet, havneområdet og i forbindelse med færgeruterne.
Vi hylder også princippet om, at beslutninger for borgerne også på transportområdet skal træffes så tæt på borgerne som muligt, og jeg er faktisk overbevist om, at de fremtidige kommuner ved at overtage de nuværende amters kystbeskyttelsesopgaver kan skabe en sammenhæng i udviklingen af kommunernes arealer, og at overdragelse af ansvaret for havne og færgeruter giver mulighed for i højere grad end i dag at lave lokalt tilpassede løsninger.
Det er vi glade for i Venstre, så vi kan støtte lovforslaget.
Ja, det tror jeg rent faktisk, for det er sådan, at der er en del af de unge mennesker fra Læsø, der faktisk går i gymnasiet i Frederikshavn.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-17:
Jeg blev lidt overrasket over ministerens svar vedrørende cirkafordelingen, hvor vejene jo fordeles med 80-20, mens der ved økonomifordelingen åbenbart er tanker om at sige 70-30.
Er ministeren ikke enig i, at ved denne her fordeling, hvor det amtslige led forsvinder, og hvor man ikke lægger over til det regionale, men til kommunerne og staten, kommer der faktisk en større administrativ byrde på kommunerne, fordi der skal ske et kommunalt samarbejde om nogle vejstrækninger, om vedligeholdelse, om sikkerhed og sådan noget, så hvis procenten skulle bevæge sig et sted hen, så skulle det være den modsatte vej, hvis ikke der skal tørres nogle ting af på kommunerne?
Vi er ikke færdige med dem.
Man kan på den anden side også sige, at der kan opnås nogle rationaliseringsgevinster, som skal med ind i de overvejelser, vi gør os.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Jeg vil derfor gerne høre, om ministeren kunne løfte sløret for, hvad man forestiller sig med hensyn til personalet på det her område, altså dem, der hidtil har taget sig af amtsvejene.
Hvordan vil man sikre deres vilkår i forbindelse med overgangen?
Vil man sikre deres ret, altså de kollektive rettigheder, de har?
Vil man sikre dem, så det ikke kun er et spørgsmål om virksomhedsoverdragelsesloven, men også om de kollektive rettigheder, de har?
I Transport- og Energiministeriet har vi under en række forudsætninger peget på en samlet fordeling i størrelsesordenen 65-70 pct. til kommunerne og 30-35 pct. til staten.
Lægges en sådan fordelingsnøgle forudsætningsvis til grund, vil der på vejområdet skulle overføres i størrelsesordenen 775 årsværk fra amterne til kommunerne og i størrelsesordenen 420 årsværk til staten.
Så vi har altså foretaget beregninger på det, men det er selvsagt noget, man skal videre med nu i de forhandlinger, der er i gang.
Det er ikke noget, man kan binde sig så fast til allerede nu.
Men når man siger, at man ikke ønsker at spare på området, så kan jeg ikke se andet, end at man får mulighed for at få en fornuftig fordeling af disse medarbejdere og de indsatser i det hele taget.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Vi har jo et meget bredt flertal for at reducere de nuværende kommuner til 100, så det bliver vi ikke uenige om.
Men om det lige er en sikker måde at styrke fagligheden på, at man smadrer de nuværende amter og lægger ansvaret ud på 100 i stedet for på 5, kan man måske i videre omfang diskutere.
Men jeg er meget glad for, at man vil tage en evaluering efter 2 år.
Mit spørgsmål til ministeren handler om det samme, som jeg spurgte hans partifælle om.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at tildelingen af midler til kommunerne får stor betydning for deres evne til at håndtere denne her opgave.
De beregninger, vi har lavet, siger, at omkring 70 pct. vil gå til kommunerne og 30 pct. til staten.
Det er altså cirkatal – det kan blive plus/minus 5 pct. eller deromkring, men det er ikke så langt fra det, som fru Henriette Kjær sagde.
Der vil jo ske en klar omfordeling, og der er ikke tale om, at der ønskes besparelser på området.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-17:
Jeg skal sige, at det faktisk er hr. Morten Homann fra SF, der er ordfører på det her forslag, men han kunne ikke være til stede, så jeg har lovet at sige noget.
Umiddelbart er principperne i fordelingen af veje her meget fornuftige.
Man kan sige, at i praksis virker det også, som om der er ført en stor del over til kommunerne, og der kan være tørret nogle problemer af på kommunerne i form af dyre veje, men det forventer vi er noget, der kan ses nærmere på under udvalgsarbejdet.
Der er et grundlæggende problem i forslaget, og det er det, der går igen mange steder, nemlig at den regionale vejmyndighed er væk, og det giver et problem med, at så skal kommunerne ind – mange enheder – og arbejde sammen.
De skal nærmest lave nogle nye regionale vejfora, hvor de løser de problemer, som de har i forbindelse med en vej, som går på tværs.
Roskildevej er blevet nævnt mange gange, og det er et eksempel på, at denne løsning bliver mere bureaukratisk end det, man havde før, og det er jo ikke godt, når den skal sælges på at være mindre bureaukratisk.
Der vil være nogle andre tværgående funktioner, trafiksikkerhed – der er allerede sagt noget om det – vedligeholdelse, vintertjeneste.
Det kan blive af svingende kvalitet, og under alle omstændigheder vil det faktisk kræve mere bureaukrati for de deltagende kommuner, som nærmest skal til at lave et nyt samarbejdsorgan for at løse opgaven, hvor vi før havde amterne og nu kunne have taget regionen, men det har man altså valgt ikke at gøre.
Jeg kan også sige, at der er nogle steder, hvor jeg tror der er lavet en fejl i forslaget, men det er det, der skal undersøges under udvalgsarbejdet.
Nu kommer jeg fra Frederiksborg Amt, og rute 16 har lige pludselig et hul oppe mellem Frederiksværk og Hundested, og det kan næppe passe, for den fortsætter ovre på den anden side.
Det er nogle af de ting, der skal rettes op på.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Man skal forstå det sådan, at det her forslag ikke har groet i den radikale baghave, vi ville aldrig selv have fundet på det, men vi konstaterer, at der et flertal for at gennemføre det.
Derfor vil vi med vanlig radikal ildhu forsøge at få indflydelse på dets udformning og lade det afhænge af, hvorvidt vi stemmer for eller imod.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Skal jeg forstå det sådan, at Det Radikale Venstre er mest imod det her lovforslag eller hælder mest til, at hvis man kunne løse trafiksikkerhedsproblematikken, så er man for lovforslaget?
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Det er positivt, at man prøver at forhandle sig frem til en fornuftig fordeling af, hvor medarbejderne skal hen, og det håber vi vel alle falder på plads så hurtigt som muligt, så folk ved, hvad der skal ske med dem.
Det var sådan set det, jeg spurgte til.
Rasmus Prehn (S), 2005-03-17:
Nu talte jeg om borgerne i Frederikshavn.
De går ikke i gymnasiet på Læsø, så derfor har jeg svært ved at se, hvor stor en interesse borgerne i Frederikshavn har i at kunne få indflydelse og betale for en færge til Læsø.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Nu har jeg brugt lidt tid i Frederikshavn, og i Sæby for den sags skyld, og jeg kan fortælle hr. Rasmus Prehn, at det er sådan, at borgerne i Frederikshavn faktisk er ret optagede af, at færgen fra Læsø kommer til Frederikshavn, og at den ikke kommer til Sæby.
Det er også sådan, at borgerne på Læsø har sagt, at for dem er det hip som hap, om det er Frederikshavn, eller om det er Sæby.
Men for frederikshavnerne er det bestemt ikke lige meget, og jeg ved i hvert fald noget om de reaktioner, vi havde – det er så et års tid siden – da læsøfærgen rent faktisk overvejede, om det ikke var bedre, at den ikke sejlede til Frederikshavn, for det var for dyrt, de betalte for meget for at kunne lægge til i Frederikshavns havn.
Da fik vi virkelig frederikshavnerne på barrikaderne.
De ville gerne have færgen til Læsø, og jeg er helt sikker på, at de også gerne vil bidrage til de eventuelle omkostninger, der vil være ved at drive færgen fra Frederikshavn til Læsø og tilbage igen.
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Hvad er problemet med at sikre, at pengene også er der til færgerne, i stedet for at de bliver fordelt ud på bloktilskuddet til alle kommuner?
Problemet er jo, at hvis man bare fordeler de penge, der i dag bruges på færgedriften, ud til samtlige kommuner i landet, så får vi jo et problem for de kommuner, der skal drive færgerne, når de skal prioritere, hvor mange afgange færgerne skal have, i forhold til børn og ældre og alle de andre opgaver, som de også skal tage sig af, med en økonomi, som vi i dag ikke aner hvordan kommer til at se ud, fordi økonomidelen af denne her reform først kommer efter kommunevalget i efteråret.
Mette Frederiksen (S), 2005-03-17:
Det lyder, som om ordføreren allerede har planer for, hvordan et dansk museumsvæsen kan udvikle sig.
Så lad os da tage hul på diskussionen i dag.
I dag er det nemlig sådan, at vi i Danmark har valgt at sige, at kulturarven er fælles, og at den er et kollektivt gode.
Derfor er den omfattet af den offentlige kulturpolitik, af fællesskabets måde at både bevare og formidle den fælles kulturarv på.
Men jeg kan forstå, at der så nu er et ønske om, at erhvervslivet skal hives tættere på, og det synes jeg simpelt hen vi skal have lov til at høre om.
For hvordan er det, ordføreren ser den der dynamiske udvikling imellem erhvervslivet på den ene side og museerne på den anden side?
Kan vi ikke få det uddybet?
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Det glæder mig selvfølgelig, at ministeren vil følge meget nøje, hvad der kommer til at ske med færgedriften, og jeg tror bestemt også, at kommunalpolitikere gør, hvad de kan for at varetage interesserne for de borgere, der har valgt dem.
Men problemerne kommer jo, hvis der ikke er penge nok til det hele.
Vi kan se i disse år, hvordan der rundtomkring i kommunerne bliver skåret på hjemmehjælpen og på børneområdet osv.
Det er jo ikke, fordi kommunalpolitikere er onde og gerne vil spare på ældre- og børneområdet, men det er, fordi der mangler penge i kommunekassen, og der er ikke noget, der tyder på, at der kommer flere penge i kommunekasserne fremover, tværtimod.
Når regeringen ikke vil sikre, at de penge, der i dag bruges på færgedriften, også fremover skal bruges på færgedriften,
kan vi godt blive nervøse for, at når man sidder i kommunerne og skal prioritere, om man skal tage sig godt af de ældre og børnene, eller om man skal opretholde færgefarten, kunne det godt blive færgefarten, det gik ud over.
Det er derfor, vi ønsker at sikre, at der bliver sat penge af, som er målrettet færgedriften, og at de penge også ryger direkte ud til de kommuner, der skal drive færgerne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-17:
Jeg skal nok lade være med at sige, at forslaget her er uskadeligt, det lover jeg.
Det er sat lidt i relief af de problemer, som jeg kan høre mig selv gentage, hver gang der er et forslag, som vedrører kommunalreformen, her angående regionerne.
Der bliver lagt nogle regionsopgaver ud, og det virker ikke på alle punkter rimeligt.
Nogle af de opgaver, der er tale om her, er jo kystbeskyttelse, havne og digeanlæg, og det kan delvis være kommuneopgaver, men er det ikke fuldt ud.
Jeg har noteret mig, at staten kan have en vis overordnet rolle.
Men når man dykker ned i forslaget og f.eks. kigger på de sønderjyske diger, ser man en bemærkning om, at det ikke er noget problem, fordi udgifterne næsten fuldstændig afholdes af digelaget, som består af den bagvedliggende lodsejer.
Det betragter jeg som en usædvanlig snæversynet betragtning, for det er altså nogle større ting, vi her har med at gøre.
Med de klimaudsigter, der ligger foran os, kan jeg sige, at hvis regeringen havde været meget aktiv og været i front rent klimapolitisk i stedet for det modsatte, kunne den få en vis syndsforladelse.
Men det får den altså ikke nu, for vi har nogle rimelig sikre indikationer på, at vi står over for mere ustabilt vejr, også mere pludseligt optrædende ustabilt vejr, og det vil sige, at specielt kystsikringen kommer under pres.
Syndsforladelsen kunne altså komme, hvis regeringen gik aktivt ind i klimapolitikken og gik ind for vedvarende energi, men det gør regeringen ikke.
Hvad startede den med, da den kom til?
Den startede med at skrotte havvindmølleparker og skrotte bølgeenergi: Ud af landet med det, vi har ikke brug for det.
Med den holdning er det helt urimeligt at fremkomme med dette forslag.
Også med hensyn til færgeruterne tror jeg, der er nogle ting.
Jeg synes, det ser alvorligt ud på nogle områder, specielt på kystsikringsområdet, men vi vil forsøge at lave nogle forbedringer i udvalgsarbejdet og arbejde konstruktivt, så vi kan få nogle løsninger.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Alt er relativt.
Jeg tror også, jeg brugte udtrykket relativt uskadeligt i forhold til de andre forslag, vi har set fremlagt i dag.
Det sætter jo bemærkningen i perspektiv.
Jeg deler sådan set bekymringen, men jeg er ikke sikker på, at den alene skyldes, at kommunerne nu overtager ansvaret.
Vi har et problem med de små færger i Danmark, som bl.a. skyldes – fru Line Barfod vil elske at høre mig sige det – at der er nogle lidt tåbelige udbudsregler i EU for de små færger, og at vi derfor er pålagt nogle administrative omkostninger for udbud af disse færger, som ikke har nogen særlig fornuftig hjemmel, og som jeg tror vi er et stort flertal der gerne vil bekæmpe.
Om de bliver forværret af dette forslag, har jeg svært ved at gennemskue, men problemerne er der.
Det er jeg enig med fru Line Barfod i.
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Jeg undrede mig bare, da jeg hørte hr. Martin Lidegaard indlede med, at det var et ret uskadeligt forslag.
Jeg tror, at hvis man bor på en ø og er afhængig af færgedrift, er man ikke helt sikker på, at det er uskadeligt, og man er ikke helt sikker på, at der i den fremtidige kommuneøkonomi vil være råd til at sikre den samme færgedrift som i dag.
Så jeg vil høre, om hr. Martin Lidegaard også deler den bekymring, og dermed tager ordet uskadeligt i sig igen.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Der er her tale om et forholdsvis uskadeligt forslag.
Der er ikke nogen begrundelse for forslaget, det er udelukkende, fordi man ønsker at nedlægge amterne, men det kan vi jo så gøre, og så er det vel meget fornuftigt at lave den fordeling af amternes opgaver, som man har nu.
Vi vil selvfølgelig under udvalgsbehandlingen have et kritisk øje på, hvordan man løser færgeproblematikken, hvordan man løser faglighedsproblematikken, men stejler ikke umiddelbart over for lovforslaget som sådan.
Det forekommer mig lidt uklart i bemærkningerne til lovforslaget, hvorvidt de til fulde har dette, så det er bl.a. noget af det, som vi fra radikal side vil kigge på.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Det er så sidste forslag i rækken af de forslag på trafikområdet, der vedrører kommunalreformen, og jeg mener også, det er det mindst kontroversielle.
Vi er såmænd helt sikre på, at de nye, store kommuner kan løse opgaverne med kystbeskyttelse, og hvis de får brug for hjælp og vejledning, kan de få det hos Kystdirektoratet, men kommunerne kan også udbyde opgaven med projektering og anlægsarbejde, hvis de hellere vil det.
Jeg synes også, at forslaget tager højde for eventuelle konflikter kommunerne imellem, hvis en bestemt kyststrækning løber over flere kommuner, og her kan transport- og energiministeren nemlig gå ind og bestemme, hvilken kommunalbestyrelse sagen skal behandles i.
Dette sker selvfølgelig efter en faglig vurdering i Kystdirektoratet.
Også hvad angår havne og lufthavne er vi fra konservativ side trygge ved de løsninger, der er lagt op til.
Kommunerne er jo allerede meget aktivt inde i billedet, hvad angår både ejerskab og medindflydelse på de beslutninger, der træffes, så vi er overbeviste om, at kommunerne vil være gearet til at løse de opgaver, der følger med det fulde ansvar.
Vi kan støtte lovforslaget
fuldt ud.
Walter Christophersen (DF), 2005-03-17:
Lovforslaget indeholder de konsekvensrettelser, som følger af kommunalreformen.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at på kystbeskyttelsesområdet og digeområdet vil staten ved Kystdirektoratet fortsat varetage det overordnede ansvar og myndighedsudøvelsen på kystbeskyttelsesområdet.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at kommunalbestyrelserne i fremtiden vil varetage forvaltningsmyndigheden på kystbeskyttelsesområdet, digeområdet, havneområdet og luftfartsområdet.
Kommunerne kan således selv forestå kystbeskyttelse til gavn for udnyttelse af rekreative arealer.
Dansk Folkeparti henstiller til transport- og energiministeren, at revisionen af kystbeskyttelsesloven prioriteres således, at revisionen vil være tilendebragt senest ved udgangen af år 2005.
Endvidere mener Dansk Folkeparti, at det vil være formålstjenligt at tilknytte eksterne eksperter under revisionen, således at politikerne også kan forholde sig til en uvildig rådgivning på området.
Fejlinvesteringer på kystsikringsområdet bør undgås, og dette kunne tænkes undgået ved yderligere tilgang af information.
Dansk Folkeparti gør i forbindelse med den kommende revision af kystbeskyttelsesloven opmærksom på, at prognoserne for fremtidens klima og vandspejlsstigninger på op til en halv meter samt forventningerne om flere ekstreme vejrsituationer med storme og kraftigt nedbør vil medføre, at de berørte kommuner får betydelige ekstraudgifter.
Dansk Folkeparti har noteret, at på havneområdet kan de nye kommuner afgøre, om de vil oprette nye kommunale fællesskaber, eller om de vil styre havnene selvstændigt.
Dansk Folkeparti ser gerne, at de danske havne på kort sigt kan forholde sig til øget liberalisering på slæbebådsområdet samt på området for trosseføring og lodsning til og fra danske havne.
Sådanne aktiviteter vil kunne tænkes udført i et selvstændigt juridisk selskab, gerne i samarbejde med det private erhvervsliv.
Dette vil gavne de danske havne i deres markedsføring og forbedre deres konkurrencemæssige vilkår, hvilket er bydende nødvendigt.
Dansk Folkeparti har på færgeområdet noteret sig, at kun staten og kommunerne kan varetage færgedrift efter kommunalreformens gennemførelse.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at på luftfartsområdet er den væsentligste ændring, at Billund, Århus, Karup, Odense og Sønderborg lufthavne efter kommunalreformen skal have fælleskommunalt ejerskab.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.