Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Danmark har en god folkeskole.
Vi har engagerede lærere, pædagoger og andet personale.
Vi har selvsikre og glade elever, der får god støtte, vi har i mange tilfælde tilfredsstillende lokaler og udstyr, og vi har rigelige medarbejderressourcer.
Det er i hvert fald nogle af de positive træk, som eksempelvis OECD fremhæver, og som vi, der er forældre til børn i den danske folkeskole, kan nikke genkendende til.
Men vi er ikke verdens bedste, og vi kan på en række områder gøre det bedre, end vi gør det i dag.
Vi kan ikke leve med, at op mod hver fjerde elev i dag forlader folkeskolen uden efterfølgende at gennemføre en uddannelse, og at størsteparten af disse børn i øvrigt i forvejen har sociale problemer.
Det betyder, at hvis ikke vi gør noget, så overleveres den negative sociale arv fortsat fra generation til generation.
Vi kan heller ikke leve med, at mellem 15 og 20 pct. forlader folkeskolen uden tilstrækkelige færdigheder i eksempelvis dansk, matematik og naturfag, når alle parametre peger på, at netop disse basale færdigheder er nødvendige for at få uddannelser og job på fremtidens arbejdsmarked.
Derfor er der brug for en mere målrettet indsats over for den enkelte elev.
Der er brug for lidt større fokus på fagligheden og en mere klar og synlig ansvarsplacering, og ikke mindst at vi bliver bedre til at evaluere den indsats, der ydes.
Det gælder den enkelte elev, lærerne og skolens ledelse, og det gælder det politiske system og de undervisningsmaterialer og evalueringsværktøjer, der anvendes.
Lovforslaget her imødekommer disse krav i form af en mere præcis formulering af skolens formål, en mere klar præcisering af kommunernes ansvar samt skriftlighed i den løbende evaluering i form af elevplaner.
Med ændringerne i folkeskolens formålsparagraf er det lykkedes at bevare balancen imellem kundskaber og færdigheder på den ene side og udviklingen af elevens alsidige personlige udvikling på den anden side.
De fleste, der har deltaget i debatten om den danske folkeskole, er enige i, at vi skal have en bedre evalueringskultur.
De fleste har også væ ret enige i, at skriftligheden og dokumentationen skal være bedre.
Mange, også partier i dette Folketing, har ønsket en mere centralstyret skole.
Det ønsker Socialdemokratiet ikke.
Den udvikling er vi imod, og det er derfor, at Socialdemokratiet fortsat er en del af forligskredsen bag folkeskolen.
Vi er i stedet bevidste om, at udviklingen af folkeskolen ud over politiske initiativer fra kommuner og Folketing sker igennem det store engagement, der er blandt lærere og ledere på den enkelte skole.
Det har vi stor respekt for, og vi er derfor tilfredse med, at lovforslaget netop præciserer kommunernes ansvar og giver kommunalbestyrelserne ansvaret for at udarbejde og drøfte den årlige kvalitetsrapport.
Vi har lyttet meget til debatten om den danske folkeskole, og vi har løbende deltaget i en række møder med både forældre, lærere, skoleledere og kommunalpolitikere.
Debatten tager vi som udtryk for et sundt og ærligt engagement i folkeskolens udvikling, og vi har stor respekt for det engagement, der har været lagt i debatten om fremtidens folkeskole.
Mange har givet deres mening til kende gennem de mange høringssvar, og heldigvis er langt de fleste overvejende positive over for de ændringer, som lovforslaget er udtryk for, hvilket fremgår af høringsnotaterne på baggrund af så vel dette lovforslag som lovforslag nr. L 101, der blev andenbehandlet tidligere i dag.
Naturligvis kan vi vælge at lukke øjnene og holde fast ved, at blot børnene er glade og tilfredse, blot lærerne er dygtige og engagerede, så er alting godt.
Det ønsker Socialdemokratiet ikke.
Vi ønsker fortsat at udvikle og forbedre den danske folkeskole, og vi ønsker, at folkeskolen fortsat skal være en skole for alle børn, en skole, der sikrer sammenhængskraften i samfundet, og en skole, der er med til at give alle børn en god start på livet.
Er bedre evaluering så hele svaret på folkeskolens udfordringer?
Nej, det er den ikke, og derfor vil regeringen igen allerede i de kommende velfærdsforhandlinger blive mødt med ønsker til forbedringer af folkeskolen, ikke mindst flere ressourcer til efteruddannelse af lærere og skoleledere.
På den baggrund kan Socialdemokraterne støtte forslaget.