runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-10-09:
Det er jo egentlig lige stærkt nok, når hr. Estrup hævder, at vi i Venstre er fuldstændig ligeglade med bistand til de fattigste lande i verden.
Hvad er realiteten i Venstres forslag?
Det er et forslag, vi har fremsat sammen med Det Konservative Folkeparti, og realiteten er, at vi vil give 0,8 pct. af landets produktion i bistand til de fattige udviklingslande.
I dag giver vi 1 pct., men ved at give 0,8 pct. vil vi stadig væk være blandt de tre lande i verden, der giver mest, og vi vil på den måde give dobbelt så meget som gennemsnittet af de industrialiserede lande.
Det synes vi er en meget flot bistand.
Vi synes bestemt, det er en bistand, vi kan være bekendt.
Det er det ene element i vores forslag.
Det andet element i vores forslag er så at omlægge bistanden, sådan at vi får mere for pengene.
Der gives i dag penge til projekter, vi ikke har tilstrækkeligt udbytte af.
Det er der i øvrigt lige udgivet en flot bog om, som hr. Paldam har skrevet, med en skarp kritik af en række ulandsprojekter.
Det er klart, at det kan gøres bedre ved en omlægning og målretning af ulandsbistanden, og det er det, vi foreslår.
Og jeg kan bekræfte, at der er dele af den bistand, som i dag gives gennem FN-systemet, som vi ikke ville give, bl.a. fordi vi ikke synes, at den gives effektivt nok.
Vi mener, det ville være langt mere effektivt at give bistanden direkte fra Danmark til det pågældende land.
Det tredje element i vores forslag er, at vi faktisk vil bruge noget af besparelsen som en øget bistand til Østeuropa, bl.a. for at hjælpe de baltiske lande til hurtigere medlemskab af EU.
Vi ville dermed få mere udbytte af de penge, vi giver, og frem for alt ville vi på den måde give et stærkt bidrag til en hurtigere optagelse af de baltiske lande i EU.
Det er det, der er realiteten i Venstres forslag om en reform af Danmarks internationale bistand.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-09:
Vi, der husker hr. Anders Fogh Rasmussens tale ved afslutningsdebatten og så den tale, der er holdt i dag, kan jo godt høre en forskel.
Man fristes til at sige, at de tidligere råvildtædende Venstreløver er blevet til små søde kattekillinger, som er ude at lede efter mus.
Mit spørgsmål til hr. Anders Fogh Rasmussen er derfor helt enkelt: Hvis nu anledningen til at få væltet den nuværende regering skulle byde sig i dag eller på et andet tidspunkt, så vi kan få det folketingsvalg, som gerne skulle lede til en ny og anden regering, vil hr. Anders Fogh Rasmussen og Venstre så hjælpe Dansk Folkeparti med det, eller skal vi se, at udgangspunktet for Venstre er, at der skal snakkes forhandling, forhandling og forhandling og altså ikke at få det valg, som alle vel efterhånden ser frem til for at få en ny regering?
Jacob Buksti (S), 1997-10-09:
Jeg synes selv på det her fremskredne tidspunkt af bemærkningerne til hr. Anders Fogh Rasmussen, at det stadig væk er svært at finde ud af, hvad Venstre egentlig mener, at der er brug for.
Jeg synes, at hr. Anders Fogh Rasmussen nærmest har uld i munden, og når han bliver spurgt, svarer hr. Anders Fogh Rasmussen uden om spørgsmålet.
Når hr. Anders Fogh Rasmussen siger til mig, at jeg blander tingene sammen, er det jo, fordi hr. Anders Fogh Rasmussen bevidst misforstår, hvad jeg siger.
Pointen er jo, at når hverken den bundne opsparing eller den præmierede opsparing virkede, var det jo præcis - sådan som hr. Klaus Hækkerup sagde for lidt siden - fordi man kunne flytte penge fra en konto til en anden konto.
Hvordan vil man sikre det?
Endelig vil jeg da gerne her til sidst rose hr. Anders Fogh Rasmussen for den helt fantastiske form for selverkendelse, som hr. Anders Fogh Rasmussen bevægede sig ud i, da han nævnte begrebet VIVU-princippet, nemlig at hr. Anders Fogh Rasmussen jo er et levende bevis på, hvad der sker: Når man putter vrøvl ind, kommer der vrøvl ud.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-10-09:
Man kan i hvert fald tydeligt høre, at hr. Buksti i hvert fald slet ikke har opfattet noget af det.
Det, der var tale om, var, at finansministeren står og putter noget ganske bestemt ind i sin regnemaskine, som er fuldstændig løsrevet fra virkeligheden og er fuldstændig fantasi fra finansministerens side i beskrivelsen af Venstres og Det Konservative Folkepartis forslag, og det må der naturligvis komme noget vrøvl ud af.
Så vil jeg gerne svare hr. Thulesen Dahl: Jamen der skal ikke være nogen tvivl om, at vi ønsker denne regering væk så hurtigt som muligt.
Opstår der en anledning til det, skal vi af med denne regering.
Men vi vil da gerne prøve, om vi sammen med regeringen gennem forhandlinger kan finde løsninger og få den stramning af finanspolitikken, som vi har talt for i lang tid.
Det synes jeg da man skylder befolkningen, men hvad der kan komme ud af det, ved vi ingenting om.
Hr. Holger K. Nielsen vil gerne vide, hvad forskellen er på Venstre og en række andre partier.
Ærlig talt: Jeg tror ikke, at den taletid, der er berammet til besvarelse af spørgsmål, levner mulighed for det.
Jeg kunne lige så godt spørge hr. Holger K. Nielsen: Hvad er forskellen på SF og gammelkommunisterne og Enhedslisten?
Hvad er forskellen på SF og Socialdemokratiet?
Mon det egentlig giver nogen meningsfyldt debat?
Så endelig til hr. Buksti, som siger, at præmieret opsparing jo ikke virker: Jamen hør lige her, hvad er det egentlig, vi snakker om?
Det, det drejer sig om, er at øge lysten til at spare op, men gør man det ved at tvinge folk?
Nej, selvfølgelig ikke.
Og hvis den grundlæggende lyst til at spare op ikke vokser, sker der bare det, at hvis man bliver tvunget til at spare op et sted, flytter man pengene fra en konto til en anden, hvis man har mulighed for det.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om, og derfor drejer det sig altså om at lave noget, der gør, at den grundlæggende lyst til at spare op bliver større.
Vi kan i hvert fald konstatere, at de ordninger, som vi lavede i 1980'erne, var meget succesfyldte.
Men så kom der en ny regering, og så afskaffede den præmieringen og ordningerne.
Det synes vi er for dårligt, og man skulle måske prøve at genoptage nogle drøftelser og se, om der kunne laves nogle ordninger i en ny og måske udvidet skikkelse.
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Jeg har to korte spørgsmål til hr. Per Stig Møller, og det ene går på de offentlige besparelser.
Vi forstår af hr. Per Stig Møllers tale, at det er ikke børnene, det er ikke hospitalerne, det er ikke hjemmeplejen, der skal rammes, og det er vi meget enige i.
Men det er omprioriteringer, udliciteringer, besparelser og privatiseringer, og kunne hr. Per Stig Møller løfte sløret for, hvor stor en yderligere offentlig besparelse De Konservative lægger op til, og hvor det nærmere er, man skal hente disse penge, som man mener, den økonomiske politik skal strammes med?
Så vil jeg også godt spørge hr. Per Stig Møller
vedrørende formuleringerne om det private forbrug: Skulle det forstås sådan, at hr. Per Stig Møller ikke mener, der er et for stort privat forbrug i øjeblikket?
Det blev sagt, at omsætningstallene ikke tyder på, at der skulle være en overophedning af forbruget, og at realkredittallene trods alt heller ikke er ildevarslende.
Må vi forstå det sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke mener, at der er et for stort privat forbrug i øjeblikket?
Klaus Hækkerup (S), 1997-10-09:
Lad mig allerførst sige til den konservative ordfører, at det er nu meget forfriskende med en oppositionsordfører, der godt kan stå heroppe og grine lidt af sine egne oratoriske overdrivelser i kritikken af regeringen.
Det giver alligevel debatten et vist forsonende skær.
Derfor er det indgreb, regeringen har lagt frem, selvfølgelig også et indgreb, der både tager sigte mod det private og det offentlige forbrug.
Jeg vil godt spørge hr. Per Stig Møller, for jeg fik
ikke noget svar af hr. Anders Fogh Rasmussen: Hvad er den konservative politik, hvis det viser sig, at den præmierede, frivillige opsparing ikke giver den tilstrækkelige reduktion i det private forbrug, så betalingsbalancen fortsat vil være under pres?
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Ja, men jeg vil takke hr. Ole Donner, og jeg skal love hele Folketinget, at jeg aldrig mere på den måde vil provokere flere til at tage korte bemærkninger; der er sådan set nok at tage fat på i forvejen.
Så vil jeg sige til hr. Jan Køpke Christensen, at jeg fastholder det, jeg har sagt om det forslag til vedtagelse, Fremskridtspartiet har fremlagt.
Tænk, jeg synes, det er lidt fattigt.
Hvad er det, der diskuteres ved en åbningsdebat her i Folketinget, som mange borgere lytter til, virkelig mange borgere lytter med for at høre, hvad det er for nogle spørgsmål, der optager Folketinget.
Hvad er det, Folketinget vil gøre omkring deres hverdag, det liv, man har her i samfundet, hvis man bliver syg, hvis man er ældre, hvis man har brug for hjælp, hvis man er en børnefamilie, der har brug for børnepasning, skal bruge skolen osv.?
Og så er det eneste, Fremskridtspartiet kan svinge sig op til, et forslag til vedtagelse om nogle tidligere kosovoborgere, et spørgsmål om opholdstilladelse, som man skal tage stilling til senere på ugen.
Ærlig talt, jeg synes, det er et sølle budskab fra et parti til den danske befolkning.
Det var såmænd derfor, jeg sagde det om forslaget
til vedtagelse.
Og så vil jeg sige til hr. Højland, at jeg vil fastholde alle de bemærkninger, jeg har gjort om landbrugets ansvar i forhold til miljøet.
Jeg mener virkelig, at nu går den ikke længere.
Det er lykkedes landbrugslobbyens høge i for mange år at besnakke Folketinget til, at så skulle man aftale det ene, og så skulle man have tid til det andet.
Jeg tror, det er nødvendigt at sige, at nu går den ikke længere. Nu må der skrides ind over for den forurening, der sker af de indre farvande, og over for den risiko, vi står over for i forhold til vores drikkevand, risikoen for, at vi ikke i årene fremover kan drikke urenset grundvand.
Det er alvorlige spørgsmål for os, og det synes jeg landbruget skulle tage ad notam og tage alvorligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-10-09:
Hr. Bruno Jerup og hr. Jørn Jespersen var inde på spørgsmålet
om bekæmpelsen af ventelisterne og det frie valg mellem offentlige og private hospitaler.
Den tankegang, som både hr. Jerup og hr. Jespersen her lagde for dagen, bærer meget præg af den socialistiske baggrund, som begge de to medlemmer af Folketinget har.
Lad mig lige forklare, hvad det er, der ligger i det forslag, som vi har fremsat.
Vi siger, at i et velfærdssamfund er det helt uacceptabelt, at mennesker, der i årevis har betalt skyhøje skatter, kommer på en venteliste i stedet for på operationsbordet, hvis det er det, de har brug for.
Det synes vi er uacceptabelt i et samfund, der kalder sig et velfærdssamfund, og derfor er vi nødt til at tænke i nye baner for at få ryddet op i ventelisterne.
Og midlet til det er at indføre et frit valg, at indføre en sund kappestrid, som betyder, at alle vil anstrenge sig for at gøre en ekstra indsats for at få ventelisterne bragt ned.
Vi vil altså give patienterne en lovfæstet ret til at sige: Hvis ventelisten er for lang og jeg ikke kan komme på hospitalet endnu, vil jeg vælge et andet hospital, så jeg hurtigt kan blive behandlet eller opereret.
Det synes vi faktisk bør være en helt grundlæggende rettighed i et velfærdssamfund.
Men i dag er det sådan, at det kun er de mennesker, der har pengepungen i orden, og det er kun de mennesker, som har nogle særlige ordninger, der har mulighed for at betale for f.eks. at komme på et privathospital.
Det, vi ønsker, er at åbne den mulighed for alle i befolkningen.
Vi ønsker en social retfærdig valgfrihed, som giver mulighed for, at alle kan gøre brug af det frie valg, for på den måde får vi indført en sund kappestrid, som får nedbragt ventelisterne.
Det synes vi ærlig talt er et mere anstændigt system end det nuværende, der - ja, nu undskylder
jeg udtrykket - nok kan kaldes et lidt blakket system.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-10-09:
For ikke så længe siden sammenlignede fru Pia Gjellerup Venstre med en kat, der i ly af mørket fanger små søde socialdemokratiske mus.
Det synes jeg er alt for venligt over for Venstre, for katten er sådan set et ganske snedigt dyr.
Jeg synes, at tegneren Roald Als har fanget Venstre langt mere præcist, hvor han fremstiller hr. Anders Fogh Rasmussen som en stenaldermand, der går rundt med køllen og gokker os alle sammen oven i hovedet, og hvor det især er de små mennesker, som får et gok oven i hovedet af hr. Anders Fogh Rasmussens stenalderkølle.
Det har vi jo fuldt ud fået bekræftet gennem hr. Anders Fogh Rasmussens tale her i dag.
Jeg er helt enig med fru Pia Kjærsgaards bemærkning om, at valget nok kommer før eller siden.
Fuldstændig enig.
Måske snarere før end siden.
Og der er det helt interessante spørgsmål jo: Hvad er det for et alternativ, de borgerlige stiller op?
Jeg får måske ikke noget svar, men det er vel så udtryk for, at befolkningen må regne med, at alternativet til denne regering er et højrefløjsalternativ bestående af Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet.
Jørn Jespersen (SF), 1997-10-09:
Venstre har jo traditionelt kun en eneste løsning på de problemer, der er i det danske sundhedsvæsen, og det er flere privathospitaler.
Det mantra hører vi evig og altid og således også fra hr. Anders Fogh Rasmussen i dag.
Hvis man tager en hjertelæge fra Rigshospitalet og ved at love højere lønninger flytter vedkommende til et privathospital, hvorfor skulle det så give en bedre produktion og kortere ventelister?
I dag kunne vi også høre, at nu er det åbenbart ikke kun delvis betaling af privathospitaler, der er Venstres politik.
Det lød, som om det var total betaling.
Der bliver altså spændt et sikkerhedsnet ud under privathospitalerne.
Hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at det ikke skulle være pengepungen, der var afgørende her.
Ergo er det en fuld betaling.
Det vil jo føre til, som nogle har udtrykt det, at pengene fosser ud af statskassen.
Må vi ikke godt høre, om hr. Anders Fogh Rasmussen er parat til at lave de nødvendige skattestigninger for at lave den ekstra spildproduktion, som der her vil være tale om?
Hvis det er Venstres gamle forslag om 85 pct. af den offentlige pris på operationerne på privathospitaler, må vi så ikke godt få en forklaring på, hvordan det ikke skulle være pengepungen?
Så er der nogle, der skal af med 50.000-100.000 kr. for en behandling, og så får vi korte ventelister på privathospitalerne og lange på de offentlige hospitaler.
Pia Gjellerup (S), 1997-10-09:
Mellem Folketingets afslutningsdebat og Folketingets åbningsdebat i dag har der været en dejlig sommer i Danmark.
Ud af den sommer er der blevet skabt et formandskab for Venstre, som er kattevenlige.
Det var de bestemt ikke ved afslutningsdebatten.
I dag er de kattevenlige.
Man husker, at katte jager mus på den grusomste måde, når vi vender ryggen til, og det er blevet mørkt. Men vi har lyttet til, hvad kattene har sagt i de sidste dage og uger: Et økonomisk indgreb, der skal være med til at dæmpe forbruget og forbedre betalingsbalancen.
En nødvendig forbedring af betalingsbalancen.
Ingen skatter, har kattene sagt.
Det er der heller ikke.
Ingen afgifter.
Det er der heller ikke.
Det er der.
Præmiering af opsparing, har man sagt.
Det er der også.
Ingen straf til boligejerne.
Nej, det er der heller ikke.
Nu er man holdt op med at sige, hvad man vil have i stedet for, for man er bange for, at vi andre igen lytter, og det har debatten i dag båret meget præg af. Selv hele Venstres katalog over besparelser ville ikke være nok til at nå virkningen af det, vi skal nå, på betalingsbalancen, og så er Venstres løfter overhovedet ikke med, kun straffen til os alle sammen.
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Jamen det er jo ikke hele regeringen, der er gået af, kan man se.
Men er der nogen til stede?
Til hr. Anders Fogh Rasmussen: Jeg synes, det var lidt slapt i år.
Der var ikke noget eventyr med fra dyreverdenen, som der jo har været i flere år.
Men der var et punkt, som jo delvis var en besvarelse af det spørgsmål, jeg stillede tidligere på dagen, og som jeg godt lige vil opholde mig ved, og det var spørgsmålet om flere besparelser på statsbudgettet.
Det foreslog hr. Anders Fogh Rasmussen jo, samtidig med at der skulle flere penge til uddannelse, politiet, forsvaret, for det er nok ikke dér, man vil spare, og man vil heller ikke spare på kriminalforsorgen.
Jeg vil godt høre, hvor mange flere penge man skal finde
på statsbudgettet ud over de 2 mia. kr., regeringen har foreslået, og hvor skal de penge findes?
Er det overførselsindkomsterne, er det pensionisterne, der skal holde for, eller er det offentligt ansatte i statsadministrationen, der skal fyres, og hvem er det, der i givet fald skal fyres?
Hvilke områder er det, man vil skære så kraftigt ned over for?
Det synes jeg godt man kunne løfte sløret for under debatten her i dag.
Jes Lunde (SF), 1997-10-09:
Venstre vil meget gerne forsøge at give det indtryk i debatten her i dag, at venstrefløjen, dele af regeringen inklusive, ikke vil gøre noget som helst for at bekæmpe kriminalitet, at vi nærmest synes, det er fint, at der er sådan noget, og at hvis der er nogen, det er synd for, så er det forbryderne.
Er det ikke sådan cirka, billedet skal tegnes?
Det er jo fuldstændigt vås.
Vi er bare ikke så imponerede som Venstre af fængselsstraffe.
Vi er ikke så imponerede af gevinsten ved at sende en masse mennesker i forbryderskole i mange år, men vi vil meget gerne diskutere nogle andre straffeformer.
Vi vil gerne diskutere, hvordan man kan forebygge den kriminalitet, der er, og vi vil gerne bruge flere penge for at få mere politi på gaden, også som et led i en forebyggende indsats.
Sidst vi forhandlede politiforlig, var det jo sådan, at det var de borgelige partier, der forlangte, at SF stod udenfor.
Det var måske også bedst, hvis man skulle have en chance for at bygge videre på myten om, at venstrefløjen ikke vil noget på det her område.
Lad os prøve at se, om vi kan få den punkteret her i dag.
Hvor var alt det med at skære ned på ydelserne til arbejdsløse, bistandsklienter og efterlønsmodtagere?
Hvorfor var det væk?
Hvor var alle de
mere grimme dele af Venstres politik?
Hvorfor var det kun det velpolerede, vi hørte om?
Villy Søvndal (SF), 1997-10-09:
I forhold til tidligere indlæg fra hr. Anders Fogh Rasmussen var det, synes jeg, et meget bovlamt indlæg, vi var vidne til.
Jeg vil godt spørge Venstre, om de er blevet så bange
for et valg og så skræmt af meningsmålingerne, at alle sprogblomsterne helt er forsvundet
Det synes jeg personligt er ærgerligt.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at det alene bliver et oplæg på gamle kendte Venstrestandpunkter i skarp konkurrence med Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet.
Hvem skal lægge ryg til?
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-10-09:
Hr. Torben Lund og nu også hr. Søvndal efterlyste, hvor det er, Venstre ønsker større statslige besparelser.
Det er meget ligetil at finde ud af.
Venstre og Det Konservative Folkeparti har i fællesskab fremlagt et oplæg til finanslovsforhandlingerne.
Det hedder »Fornyelse 98«, og her kan hr. Torben Lund, hr. Villy Søvndal og alle andre, der er interesserede i det, læse punkt for punkt, hvor det er, vi ønsker større offentlige besparelser.
Og lad mig så for en ordens skyld understrege: Der er ikke tale om besparelser på de ældre.
Tværtimod, der er flere penge.
Der er ikke tale om besparelser på de syge.
Tværtimod, der er flere penge.
Alle de rædselshistorier, som Socialdemokratiet og venstrefløjen prøver at ridse op, er der overhovedet ikke baggrund for.
Man kan selv læse vores oplæg.
Der er samlede besparelser på 23 mia. kr., og her kan man se punkt for punkt, hvad det drejer sig om.
Lad mig så sige til hr. Torben Lund: Noget, som vi bl.a. peger på i vores oplæg, er en besparelse på ulandsbistanden, således at Danmark kommer på linje med andre lande, når det gælder ulandsbistand.
Det er for øvrigt, bortset fra at det er et rimeligt forslag, når det gælder en mere effektiv og fremadrettet politik over for udviklingslandene, også et forslag, der i sig selv vil bidrage til at forbedre betalingsbalancen.
Hr. Klaus Hækkerup siger: Hvor er det dejligt, at nu også Venstre erkender, at der er behov for en stramning af finanspolitikken.
Har man hørt magen!
Det er os, der har snakket om i måneder, ja, i årevis, at regeringen førte en forkert og en for slap politik.
Det er finansministeren, der har afvist at gøre noget.
Han har kaldt det en ynk, og han har kaldt det grædekoneri, når nogle kom og sagde, at der skulle strammes op.
Nu erkender regeringen så endelig, at der er behov for at gøre noget.
Det er vi selvfølgelig glade for, og det er vi tilfredse med. Vi støtter, at der skal gøres noget, og vi vil gerne forhandle med regeringen om, hvordan det skal gøres.
Hvor længe vil vi vente, spørger hr. Hækkerup.
Ja, hvor længe har regeringen ventet?
Det er kun en uge siden, at regeringen gik til bekendelse, da finansministeren og økonomiministeren sendte en fælles pressemeddelelse ud som en reaktion på de katastrofalt dårlige tal fra Danmarks Statistik.
Vi har været parate i lang tid, og vi har fremlagt stribevis af forslag.
Og så endelig til hr. Jes Lunde, der siger, at SF skam ikke er imponeret af fængselsstraf og derfor ikke går ind for højere straffe til voldsforbrydere.
Må jeg ikke lige spørge SF som et socialistisk parti: Finder SF, at straffeloven er rimeligt indrettet, når det i praksis er sådan, at overgreb mod penge efter den danske straffelov i dag bliver straffet hårdere end overgreb mod mennesker?
Er det egentlig rimeligt?
Det er derfor, vi ønsker en reform af strafferetten, således at straffen for overgreb mod mennesker bliver sat i vejret.
Vi synes, det er et vigtigt signal at sende fra samfundets side.
Vi vil ikke finde os i vold.
Ole Stavad (S), 1997-10-09:
Jeg står her med Finansministeriets samlede beregninger af Venstres og De Konservatives forslag til ændringer i finansloven, og som svar på det, hr. Anders Fogh Rasmussen lige har sagt, kan vi konstatere, at for betalingsbalancen betyder det et stort, rundt nul i det første år, og derefter giver det stigende minus i de efterfølgende år stigende til et minus på betalingsbalancen på 10 mia. kr. Jeg vil godt spørge hr. Anders Fogh Rasmussen om det tredje punkt i hans indlæg, hvor hr. Anders Fogh Rasmussen siger, at man skal øge den reelle opsparing i samfundet gennem præmiering: Hvad er mere præmieret end det, regeringen har foreslået?
Det eneste, jeg har hørt, han har henvist til, er de gamle uddannelses- og boligopsparingsordninger, som, efter at de havde løbet over en lang årrække, kom op på 1 mia. kr. om året.
Det vil sige, at det i bedste fald er lige godt 10 pct. af problemet, det ville løse.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-10-09:
Det, det handler om for dem, der lytter til denne debat ude i landet, er troværdighed.
Ordet troværdighed er utrolig vigtigt, og med otte år på bagen her i Tinget må jeg sige, at den kan ligge på et meget, meget lille sted med hensyn til det, som bliver sagt her i Tinget.
Jeg tænker her bl.a. på det med udlændingepolitikken.
Jeg vil godt kvittere for hr. Anders Fogh Rasmussens udtalelser om udlændingepolitikken også ved tidligere lejligheder her i salen, men det er jo således, som hr. Anders Fogh Rasmussen også sagde, at efter valgdagen eller måske allerede på selve valgdagen glemmer man ofte de løfter, man har givet vælgerne.
Derfor lover det godt for et fremtidigt samarbejde med Venstre og også Det Konservative Folkeparti, for det, der blev sagt, var stort set det, som er med i Fremskridtspartiets pjece om at give frisk vind i sejlene for Danmarks befolkning med hensyn til udlændingepolitikken.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Anders Fogh Rasmussen
Er Venstre enig i indholdet i Fremskridtspartiets forslag til vedtagelse med hensyn til Kosovo-albanerne?
Jeg spørger ikke, om man vil stemme for forslaget, men jeg vil gerne have klart at vide her i dag, om man er enig med Fremskridtspartiet i, at de skal hjemsendes, og om man er enig i indholdet.
Ikke noget udenomssnak med hensyn til, om man stemmer for forslaget til vedtagelse eller ej, men om man er enig i indholdet.