runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2006-10-27:
Jeg er faktisk meget glad for spørgsmålet, for Dansk Folkeparti kunne jo have valgt den samme strategi, som Socialdemokratiet valgte i forhandlingerne om fiskeripolitikken, nemlig at sætte sig ned med korslagte arme og sige: Vi har nogle principper, og hvis vi ikke kan få dem igennem, vil vi ikke være med til noget som helst.
Da vi lavede aftalerne, mente vi faktisk ikke, at det var en diskussion om, hvorvidt vi skulle være i EU eller ej, eller om vi skulle tale systemet imod, men en diskussion om, hvordan vi kunne gøre forholdene for fiskeriet bedre.
Der var mulighed for at få medfinansiering, og så ville det da være mærkeligt, hvis Dansk Folkeparti sagde, at vi egentlig gerne ville være med i en aftale, men også gerne ville bede ministeren om at sige nej til de sidste 130 mio. kr., som vi kunne få fra EU, fordi vi ikke synes, at det danske fiskeri skal have glæde af dem.
Det kan godt være, at det ville have været Socialdemokratiets strategi, for det har det jo i virkeligheden nærmest været i forhandlingerne om fiskeriet; man har sat sig over i et hjørne, lige så snart der var et lille princip, man ikke fik igennem.
Men sådan er Dansk Folkeparti ikke.
Vi går ind i et konstruktivt samarbejde, især når vi som her kan se, at det er til glæde for det danske fiskeri.
Allan Niebuhr (KF), 2006-10-27:
Fremsættelsen af dette lovforslag markerer en fortsættelse af den positive udvikling af dansk fiskeri og akvakultur, og det er grundlaget for en handlingsplan for et bæredygtigt fiskeri i Danmark.
Det er utrolig rart at være ordfører på fiskeriområdet i øjeblikket.
Vedtagelsen af nyreguleringen af dansk fiskeri, som regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget, og som skal igangsættes ved starten af 2007, har skabt stor opmuntring i dansk fiskeri og fiskeriets følgevirksomheder, og den bliver nu fulgt op af en saltvandsindsprøjtning i form af en støtteordning til fiskeriet.
Den Europæiske Fiskerifond, som lovforslaget jo handler om, er en erstatning for det tidligere FIUF, Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet, og fonden skal ifølge forordningen fungere fra 2007 til 2013.
Danmark modtager i de kommende 2 år 130 mio. kr. om året fra EU, og dertil skal lægges de hjemlige midler af samme størrelsesorden.
Med vedtagelsen af den nye regulering af det danske fiskeri blev der skabt en sådan gejst i fiskeriet og en sådan tro på fremtiden, at vi med de nye tiltag er på vej til at bringe dansk fiskeri op i superligaen.
Der er vide rammer for anvendelsen af de nye midler, men et af de områder, der helt klart vil blive sat fokus på, er fremtidssikringen af dansk fiskeri i form af uddannelse af nye unge fiskere.
Der er således både en national og regional styrke i lovforslagets indhold.
Dansk fiskeri er meget indstillet på bæredygtigt fiskeri, altså fiskeri, som tager hensyn til miljøet, og skånsomt fiskeri, og det skal der naturligvis også være mulighed for at få støtte til, udvikle og forske i med den nye ordning.
Derimod vil der kun i særlige situationer kunne gives støtte til ophugning.
Det var med i den sidste runde, men der er ikke længere noget ønske om at ophugge skibe.
Som konservativ fiskeriordfører er jeg stolt af at være med til at styrke dansk fiskeri, og derfor kan Det Konservative Folkeparti også være med til at støtte dette forslag, som fortsætter den positive kurs.
Christian H. Hansen (DF), 2006-10-27:
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Bjarne Laustsen, kan åbenbart overhovedet ikke overskue, hvad Dansk Folkeparti har fået ud af det, men jeg kan sige det meget enkelt: Det har faktisk været glæden ved at komme rundt til samtlige fiskerihavne, tale med fiskerne, se optimismen og se glæden blandt fiskerierhvervets topfolk, bl.a. her for nylig i Aalborg.
Så vil jeg også sige til hr. Bjarne Laustsen, at det lovforslag, som vi behandler her i dag, vist ikke har noget med fiskerikontrollen at gøre, men man kan jo altid hælde et spørgsmål ind om det.
Lige nøjagtig den sag er vi jo ved at få undersøgt i øjeblikket, også på baggrund af det åbne samråd i Fødevareudvalget i går.
Vi venter på at få nogle notater fra ministeren, så tager Dansk Folkeparti stilling, og jeg synes, det også ville klæde den socialdemokratiske ordfører lidt at holde sig til det, der er på Folketingets dagsorden i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at Dansk Folkeparti nikker, når regeringen siger noget, men det er meget tvivlsomt, hvad Dansk Folkeparti har fået ud af det.
Det kan vi ikke vide noget om, og det har vi heller ikke hørt noget særskilt om, men man har i hvert fald nikket og er blevet en del af aftalen, inden de andre partier kom ind.
Nu hørte jeg ikke særlig meget om EU, og måske er det også principielt ligegyldigt, men jeg vil gerne spørge hr. Christian H. Hansen: Har Dansk Folkeparti nogle gode erfaringer i forbindelse med at lægge ryg til store besparelser, f.eks. i fødevarekontrollen?
Nu er man jo i gang med det samme, altså at lægge ryg til nogle besparelser i fiskerikontrollen, og har man nogle gode erfaringer, som man kan trække på her?
Man påstår jo, at der kan fås det samme for færre penge.
Per Clausen (EL), 2006-10-27:
Hvis det var sådan, at lovforslaget forhindrede, at man kunne understøtte mærkningsordninger, og forhindrede, at man kunne lave ordninger, som giver kystfiskerne bedre vilkår, ville jeg have holdt en meget, meget offensiv og måske endda lidt halvaggressiv tale om, hvor elendigt lovforslaget er.
I stedet sagde jeg, at jeg mener, at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative fører en forkert fiskeripolitik, og at den aftale, man lavede sidste år, var baseret på nogle forkerte præmisser, men at det ikke behøver at betyde, at lovforslaget ikke kan bruges til at skabe nogle forbedringer for fiskeriet og faktisk skabe et både miljømæssigt og på andre måder bæredygtigt fiskeri, især det kystnære fiskeri.
Derfor vil jeg sige til hr. Jens Kirk: Jeg vil gerne gå positivt ind i arbejdet, uanset hvad jeg ellers kunne finde på at anklage Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti for at have begået på fiskeripolitikkens område og på andre områder i fortiden.
Christian H. Hansen (DF), 2006-10-27:
Jeg vil starte med at sige, inden vi går over til selve lovforslaget, at jeg nu også hører til dem, der gerne vil udtrykke min glæde over, at det går godt for dansk fiskeri igen.
Hvis vi kigger på bruttoindtjeningen i det første halvår af 2006, har der været en fremgang på næsten en fjerdedel i hele den periode.
Så flere års krise er vendt, og for mig er der ingen tvivl om, at det, at Dansk Folkeparti indgik den her nye aftale med regeringen om en ny regulering, har medvirket til, at det går fremad.
Det har medvirket til, at mange års krise er vendt.
Det har medvirket til, at vi får de positive signaler, som vi får nu fra alle sider i dansk fiskeri.
Baggrunden for lovforslaget, som vi står med her i dag, er at kunne gennemføre Rådets forordning om Den Europæiske Fiskerifond i Danmark.
Vi har jo kendt den før under betegnelsen FIUF.
Og som det fremgår, giver fonden mulighed for at gennemføre en række støtteordninger med henblik på udvikling af fiskeri- og akvakultursektoren, og samtidig er Den Europæiske Fiskerifond jo også afløseren for det, jeg før nævnte, nemlig FIUF.
Det kan vi selvfølgelig især med den begrundelse, at der her i oktober 2006 er indgået en aftale med regeringen om, at der skal afsættes ekstra midler på den kommende finanslov til fremme af udvikling af fiskerisektoren i 2007 og 2008.
DF er blevet enig med regeringen om at bruge 260 mio. kr., hvoraf de 130 mio. kr. kommer fra dansk side og de andre 130 mio. kr. fra EU's side.
Socialdemokraterne kalder det at smykke sig med lånte fjer, men det er det nu ikke.
Sådan er situationen bare, og det drog man jo også nytte af, da man selv havde regeringsmagten.
I Dansk Folkeparti håber vi i særdeleshed, at vi kan være med til at gøre op med tidligere års fiskeripolitik, som desværre stort set kun gik ud på én ting, nemlig ophugning af fiskerifartøjer.
Det var sådan set den eneste løsning, man havde, også i den socialdemokratiske regerings tid.
Løsningen var nye ophugningsrunder, så man kunne få fiskeriflåden så langt ned som muligt, men det har vi sat en stopper for nu.
Vi kender alle sammen betegnelsen »Sol over Gudhjem«, nu skal vi have sol over dansk fiskeri, og den er allerede begyndt at skinne.
Dansk Folkeparti har jo hjulpet ministeren meget med at skaffe det sølvfad, som han har kunnet overrække til det danske fiskeri, og jeg vil sige til ministeren, at vi i Dansk Folkeparti vil holde øje med, at ministeren bliver ved med at holde sølvfadet blankt.
Han skal blive ved med at pudse det, så det danske fiskeri kan blive ved med at spejle sig i det sølvfad, det nu har fået.
Med disse ord vil jeg indstille lovforslaget til vedtagelse, og jeg ser frem til en hurtig udvalgsbehandling.
Ole Glahn (RV), 2006-10-27:
Lovforslaget har til formål at skabe rammer for udviklingen af fiskeri og akvakultur, og der skal tages hensyn til mål om regional udvikling og bæredygtighed.
Det nye i forordningen er, at der tages et større hensyn til bæredygtighed, og at der i højere grad bliver mulighed for at se på fiskeriet som en del af et lokalsamfund og de aktiviteter, der er her.
Fra Det Radikale Venstres side mener vi, at udmøntningen af denne forordning er et fornuftigt og et naturligt udspil, og vi mener, der er mange gode ting i forslaget.
Det er jo sådan, at når vi som forbrugere holder meget af at spise fisk, bl.a. fordi det er sundt – det er der i hvert fald en del der siger – er det også vigtigt, at der er en god produktion, og samtidig skal der tages hensyn til bæredygtigheden, hvis det er havfiskeri, vi taler om.
Forslaget fokuserer også på akvakultur, og det vil sige, at der under hensyntagen til bæredygtighed også stadig er mulighed for at producere i dambrug og andre former for landbaserede virksomheder.
En sådan produktion kan imødekomme behovet for sunde fødevarer, og vi er meget optaget af, at den videreudvikles.
Der er allerede dukket økologisk akvakultur op, og vi synes, det er vigtigt, at man tænker på at udvikle den i den kommende tid.
Generelt set
synes vi altså, at det foreliggende lovforslag skaber nogle rigtige rammer, men vi er noget betænkelige ved de mange ministerbemyndigelser i forslaget.
Jeg kan sige, at vi vil gå åbent ind i udvalgsarbejdet, og så må vi se, hvordan det forløber.
Christian H. Hansen (DF), 2006-10-27:
Nu er jeg ikke i den situation, at jeg har direkte adgang til ministerens mailsystem; så tæt er samarbejdet ikke.
Men jeg går egentlig ud fra, at man fra ministeriets side har rettet henvendelse og fået tingene på plads.
Hvis det senere hen viser sig, at man slet ingen diskussioner har haft med kommunerne, må vi jo tage drøftelsen, men jeg tror nu, den har været der, og jeg tror faktisk, det er kommunerne selv, som har gjort opmærksom på, at der var et problem.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Jeg erindrer ikke, at jeg fik svar på det, men det kan måske følges op under udvalgsarbejdet, som jeg også håber vil foregå godt og konstruktivt.
Jeg kvitterede også på Socialdemokratiets vegne for, at der er en lang række positive ting i forslaget, men jeg noterede også en lang række faktuelle forhold, og jeg kan forstå, at det gør ondt at få at vide, at man ikke har gjort noget for at få oppositionen med.
Man bryster sig af, at man har gjort sådan og sådan, men man har ikke forsøgt at skabe samling.
Det er selvfølgelig historie, men sådan er det.
Jeg vil godt lige bede ministeren bekræfte, at det er sådan, at den nye Østersøaftale betyder, at hvis der ikke kommer en ordentlig kontrol af alle Østersølandene, risikerer de danske fiskere at miste 15 pct. af deres kvote.
Det må da betyde noget for dansk fiskeri, hvis man ikke sørger for, at der er en ordentlig kontrol, set på baggrund af de knappe ressourcer i Østersøen.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-27:
Ja, men det er jo sådan, at når man har foretaget de officielle henvendelser, altså har sendt et brev eller en mail og sendt et forslag i høring, får de andre partier, også oppositionen her i Folketinget, at vide, hvad KL har sagt.
Det kan da godt være, at ministeren har haft nogle interne drøftelser med KL, men det ved vi jo ikke noget om, når vi står her i Folketinget.
Hele pointen med en høring er faktisk, at man spørger dem, som forslaget vedrører, om de har nogen bemærkninger, og at vi i Folketinget får det at vide, inden vi skal stemme om forslaget.
Det synes jeg da ikke er hverken voldsomt bureaukratisk eller noget, der kan genere nogen, og jeg kan ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti tager ministeren i forsvar i denne sag.
Det er der ikke nogen som helst grund til.
Christian H. Hansen (DF), 2006-10-27:
Det er ikke et spørgsmål om at tage ministeren i forsvar.
Jeg vil gerne sige til den socialdemokratiske ordfører, at lovforslaget jo får en udvalgsbehandling, som jeg håber bliver konstruktiv og effektiv.
Her kunne vi jo stille ministeren det spørgsmål, om han nu også tror, Kommunernes Landsforening synes, at det er i orden.
Så får vi det frem.
Jeg tror næsten, jeg kan give fru Mette Gjerskov svaret på forhånd, men lad os gøre det under udvalgsbehandlingen, for jeg kan forstå, at det vil have meget stor betydning for, om Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-27:
Jeg er jo enig med ordføreren i, at der her er tale om at rette op på en fejl, der blev begået sidste gang.
Men for nu ikke at lave flere fejl, havde det så ikke været en god idé at spørge bare Kommunernes Landsforening, om de var enige i den formulering, man har valgt?
Det ville jo ikke koste alverden at sende en mail eller et brev til Kommunernes Landsforening, så hvorfor skulle man dog ikke gøre det?
Jeg synes, det er lige lovligt nonchalant at sige: Vi alene vide, der er ingen grund til at tale med dem, lovforslaget vedrører.
Christian H. Hansen (DF), 2006-10-27:
I forbindelse med kommunalreformen blev jordfordelingsloven ændret i 2005, men det var forudsat, at jordkøbsnævn kunne oprettes af flere samarbejdende kommuner og kunne organiseres som kommunale fællesskaber i henhold til § 60 i lov om kommunernes styrelse.
Det har imidlertid vist sig, at det vil give nogle problemer, idet jordkøbsnævnene har ekstern repræsentation og ikke kan være kommunale fællesskaber, jævnfør § 60 i lov om kommunernes styrelse.
Sådanne fællesskaber har kun kommunerne som deltagere og er undergivet de andre deltagende kommunernes instruktionsbeføjelser.
Formålet med lovforslaget er at sikre, at et jordkøbsnævn efter kommunalreformens ikrafttræden kan oprettes af enten en enkelt kommune eller flere samarbejdende kommuner som en selvstændig forvaltningsmyndighed med kompetence til at købe og sælge jord i overensstemmelse med jordfordelingslovens formål, også efter kommunalreformens ikrafttræden.
Det kan vi godt støtte i Dansk Folkeparti, og derfor mener vi også, at diskussionen om høring er lidt mystisk.
Der var vel egentlig kun behov for en egentlig høring, hvis man ikke havde ændret reglerne, for så tror jeg, der ville komme en reaktion fra kommunerne.
Nu laver man noget, som gør, at det, man har vedtaget, kan komme til at fungere, og det synes vi i Dansk Folkeparti er en rigtig god idé.
Normalt har vi også det princip, at forslagene skal ud i høring, men i dette tilfælde er det i orden, for vi tror godt, vi ved, hvordan høringssvarene ville se ud.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-27:
Jeg har meget svært ved at se, at to gange ikkeudsendelse i høring gør det meget bedre.
Ethvert lovforslag bør altså som udgangspunkt sendes i høring, og vi som politikere bør have høringssvarene i god tid, inden vi behandler lovforslaget her i Folketinget.
Det er den eneste måde at undgå lovsjusk på.
Jens Kirk (V), 2006-10-27:
Er fru Mette Gjerskov vidende om, at da lovforslaget blev fremsat i 2005, blev det ikke sendt i høring?
Mette Gjerskov (S), 2006-10-27:
Når vi her i Folketinget behandler lovforslag, plejer vi at sende dem i høring hos relevante parter, så vi er fuldstændig sikre på, at de, som forslagene vedrører, også får en mulighed for at sige, hvis embedsmændene i ministeriet eller vi som politikere skal justere dem en lille smule.
Det er alene det, jeg taler om.
Jens Kirk (V), 2006-10-27:
Det er ikke helt rigtigt.
Der står, at det er frivilligt for kommunerne, men hvis der er nogle kommuner, som ikke vil gøre det fremover, vil det så ikke ifølge forslaget være muligt for f.eks. fritidsorganisationer og miljøorganisationer at påvirke kommunalbestyrelsen og sige, at de synes, det nævn skal oprettes?
Og tror fru Mette Gjerskov ikke, at de vil blive oprettet i alle kommuner, hvis befolkningerne rundtomkring har et ønske om det?
Mette Gjerskov (S), 2006-10-27:
Dette lovforslag er jo en teknisk ændring.
Det politiske indhold af loven fik vi jo heldigvis overtalt regeringen til at justere lidt i foråret, så det nu også er muligt for ikkelandmænd at købe små naturperler, som de kan glæde sig over, og nyde naturen.
Denne lovændring giver kommunerne hjemmel til at nedlægge og udtræde af jordkøbsnævn og regler om kommunernes tilsyn med nævn og godkendelse af deres regnskab, så der er dog noget indhold i den.
Det er et spørgsmål om hjemmel, men der er også en hjemmel til ministeren, og det undrer mig.
Jeg mener ikke, det alene er så teknisk, at det ikke ville være rimeligt, at vi i det mindste fik lov til at høre, hvad Kommunernes Landsforening har at sige om lovforslaget.
Det er trods alt kommunernes arbejde med jordkøbsnævn, forslaget drejer sig om.
Det, vi primært vil lægge vægt på i forbindelse med udvalgsarbejdet med lovforslaget, er at sikre, at kommunerne bliver spurgt, om de har nogen bemærkninger til forslaget, så ministeren ikke er helt så hurtig, som han lægger op til.
Men ellers vil vi selvfølgelig gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Jens Kirk (V), 2006-10-27:
Lovforslaget er en ændring af de regler om organisering af jordkøbsnævn efter kommunalreformens ikrafttræden den 1. januar 2007, der blev vedtaget i 2005, og formålet med lovforslaget er at sikre, at jordkøbsnævn fremover kan oprettes som selvstændige forvaltningsmyndigheder med kompetence til at købe og sælge jord i overensstemmelse med jordfordelingsloven.
Efter ændringen i 2005, hvorefter nedsættelse af jordkøbsnævn blev en kommunal opgave, forudsættes nævnene stadig sammensat af fem til syv medlemmer, hvoraf to til fire medlemmer udpeges af kommunalbestyrelsen, ét medlem af lokale familielandbrugsforeninger i kommunen og ét medlem af kommunen efter indstilling fra miljø-, natur- og friluftsorganisationer i kommunen.
Lovforslaget skal sikre, at jordkøbsnævn fremover kan oprettes som selvstændige forvaltningsmyndigheder med kompetence til at købe og sælge jord i overensstemmelse med jordfordelingslovens formål.
Specielt for de fire kommende storkommuner i Sønderjylland er det vigtigt, at lovgrundlaget for planen om videreførelse af jordkøbsnævn er i orden, når kommunalreformen træder i kraft den 1. januar.
Det skal i den forbindelse bemærkes, at det er frivilligt, om kommunerne vil oprette jordkøbsnævn.
Venstre ser frem til et godt udvalgsarbejde, så mulighederne kan være til stede, når lovforslaget træder i kraft.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-10-27:
Danmark har netop en ordentlig og effektiv kontrol, det vil vi også have i fremtiden, og det skal vi selvfølgelig være glade for.
Men det er klart, at når der er en fælles fiskeripolitik, er det også fælles for alle landene, at de skal leve op til de ting, som Danmark lever op til.
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Bjarne Laustsen bakker op om regeringens kritik af, at ikke alle gennemfører en så god kontrol, som vi gør.
Lad os få tallene på bordet, så vi kan se, hvem det er.
Jeg er også glad for udsagnet om, at det må være noget, Kommissionen skal engagere sig mere i.
Den opbakning er jeg selvfølgelig glad for, for det er jo det, den danske regering og den danske fiskeriminister siger igen og igen og igen, ligegyldigt hvor vi er henne, så jeg er selvfølgelig altid glad for den opbakning, jeg får her i Folketinget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Jeg er glad for, at ministeren bekræfter, at hvis Polen ikke får orden i sine forhold, betyder det, at vi får en reduktion på 15 pct., også selv om Danmark har orden i sine forhold.
Er det ikke det, ministeren kan bekræfte?
Det ser jo voldsomt ud, at man har en kvote på 16.000 t, men eksporterer 52.000 t.
Det skulle svare til, at der er fisket mellem 70.000 og 100.000 t, og det er jo langt, langt, langt over det, kvoten lyder på.
Om det bliver godt eller skidt, er det kun tiden, der kan vise.
Det er jo fint nok, hvis man får styr på tingene, men hvis man ikke gør det, får det altså de konsekvenser, jeg beskrev før, og derfor er den optimisme, der er nogle steder i dansk fiskeri, selvfølgelig betinget af, at der er en ordentlig og effektiv kontrol.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at vi får sendt det signal til dem, der opfører sig ordentligt derude, at de skal regne med det, for vi kan ikke have, at nogle enkelte fiskere eller nogle enkelte lande ødelægger dansk fiskeri og den fælles fiskeripolitik.
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Om det går bedre, beror jo på, med hvilke øjne man ser det.
Jeg kan se, at der er blevet længere imellem skibene ved kajen.
Der er ikke så mange, som der før har været.
Om det er godt eller skidt for dansk fiskeri, det kan man jo spørge fiskerne om, om de synes, det er godt, at der er blevet færre.
Der er en lang række problemsæt.
Men nu er der jo sket det, at fiskerne sådan set har fået det, de ikke bad om.
Der er et politisk flertal, og derfor handler de ud fra, at der er et flertal inde i Folketinget, der siger, at nu drejer det sig om at få købt og få raget til sig.
Det er sådan set det, det handler om nu her i første omgang.
Det handler ikke om at lave nogle andre ting i dansk fiskeri.
Det har fiskerne selvfølgelig lyttet til.
Og hvis man er på et kapitalmarked, kan det jo ikke hjælpe, at man så venter til sidst.
Derfor er der måske allerede nogle, der har brændt nallerne ved at købe for dyrt, fordi priserne er faldet igen.
Det er jo et frit marked, man har fået, og det er det, man agerer efter.
Jeg synes bare, det er tåbeligt og fuldstændig kritikløst at dele alle fiskene ud til de få fiskere, der er her nu, uden at tage hensyn til, hvordan fiskeriet skal være i fremtiden.
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
En af mine helt store missioner her i tilværelsen er da at bidrage til overraskelsesfaktoren hos Venstres folketingsmedlemmer.
Jeg har ikke sagt noget om, at arbejde var løn i sig selv.
Jeg tror nok, det er en helt anden diskussion og stammer et helt andet sted fra.
Jeg har argumenteret for, og jeg mener sådan set ikke, jeg har hørt Venstre argumentere imod, at det at gå på arbejde – jeg hørte i hvert fald, at Dansk Folkeparti være enige –
bibringer en så meget, det bibringer en så meget mere.
Det i sig selv er nok til at gå på arbejde.
Kollegaer, børn, der ser op til en; det, at man selv kan beslutte, det, at man ikke er igennem et kommunalt aktiveringssystem.
Det er sådan set det, jeg har fremhævet.