runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FP), 1998-06-25:
Fremskridtspartiet er jo ikke p.t. repræsenteret i udvalget og har derfor ikke været med i betænkningen.
Derfor skal jeg her ved andenbehandlingen gøre opmærksom på, at for så vidt angår lovforslag nr. L 65, stemmer Fremskridtspartiet imod forslaget, og der er ikke stillet ændringsforslag, vi kan forholde os til. Derimod er der til lovforslag nr. L 66 stillet en lang, lang stribe ændringsforslag, men inden jeg når frem til det, vil jeg gerne sige noget generelt.
I Fremskridtspartiet har vi den opfattelse, at når vi taler om indvandrere, er vi helt indstillet på, at der skal gøres en stor indsats for, at de mennesker kan blive integreret i det danske samfund så hurtigt som muligt.
En væsentlig forudsætning for at blive integreret er netop, at man kan det danske sprog både i skrift og i tale. Derfor har vi ingen indvendinger at gøre i forhold til, at man øger og styrker indsatsen for at få integreret indvandrerne.
Men forslaget her handler jo ikke kun om indvandrere, det handler også om flygtninge.
Og som sagt under den tidligere debat er det ikke Fremskridtspartiets opfattelse, at flygtninge skal integreres i det danske samfund.
Flygtninge skal være her midlertidigt, til de kan vende hjem
Hele formålet med at være flygtning i et andet land er at være der midlertidigt, til man kan vende hjem igen.
Derfor er der ingen grund til, at vi bruger så mange ressourcer på at integrere flygtninge i det danske samfund; det skal de ikke.
De skal vende tilbage, når det bliver muligt.
Lad mig så sige i forhold til ændringsforslagene, at Fremskridtspartiet stemmer imod stort set alle bortset fra tre ændringsforslag.
Vi kan i Fremskridtspartiet støtte ændringsforslagene nr. 17, 23 og 30.
Tværtimod synes vi, at det er en glimrende idé, at man lægger det tættere på borgerne og dermed ud til kommunerne.
Og samtidig med, at vi altså med dette forslag også tager en opgave fra amterne, bliver det jo langt nemmere at nedlægge amterne, når der bliver flertal for det.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-06-25:
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det er utrolig afgørende, at danskundervisningen ligger hos kommunerne.
Det er utrolig afgørende, for når kommunerne har ansvaret for integrationen, er en del af det også at have ansvar for undervisningen.
De dygtige sprogcentre, der er i amterne rundt omkring, kan deres kram, og de skal nok få lov til det stadig væk.
Der er ingen kommuner, der laver det her selv, hvis der er orden i tingene.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at amterne en gang imellem har svigtet, for det har de - det er en erfaring, jeg har i rygsækken - men det er meget vigtigt, at der er en køber af de her ting, og køberen er kommunerne, og at der er nogle andre, der leverer, for sådan vil det blive i praksis.
Når man behandler en flygtnings integrationssag, er det utrolig vigtigt, at man kan tage sprogundervisningen med, hele tiden følge den, evaluere den og stille krav til dem, der skal levere den.
Derfor er det vigtigt, at den ligger hos kommunerne.
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-25:
Jeg vil godt sige Kristeligt Folkeparti tak, fordi man så relativt grundigt går igennem de ændringsforslag, som ikke har været oppe før, og redegør for sin holdning til dem.
Med hensyn til en enkelt ting, hr. Sjursen sagde, nemlig spørgsmålet om familiesammenføring af folk over 60 år: Jeg håber, at Kristeligt Folkeparti vil bemærke, at lige præcis dér fastholder vi forsørgerpligten, og det gør vi jo, fordi det er en situation, hvor forældres eneste familie f.eks. er i Danmark, og så synes vi, det skal være muligt at komme til Danmark, når det ikke koster det danske samfund noget.
Jeg synes, det er en god idé og forstår godt tankegangen i at inddrage visumreglerne.
Problemet er bare, at når vi har vedtaget det her i dag, har vi jo ikke nogen som helst garanti for at få en lempelse af visumreglerne, og derfor synes jeg, at man sælger noget, man har i hånden, for en fugl, der er på taget, og det er farligt.
Så fik jeg heller ikke helt fat i Kristeligt Folkepartis holdning til forslaget om, at mindreårige børn ikke skal kunne adskilles fra deres forældre, så det vil jeg også lige bede Kristeligt Folkeparti om at præcisere.
Søren Kolstrup (EL), 1998-06-25:
Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti har stillet nogle ændringsforslag til lovforslag nr. L 66, som skal sikre, at den ekspertise og den erfaring, som er blevet opbygget omkring undervisning af flygtninge/indvandrere, bliver fastholdt.
Nu er vi så i en situation, hvor det tyder på, at selv det er ved at smuldre, men det vil være interessant, hvis vi kan få en forklaring på, hvorfor man nu er ved at skifte hest i vadestedet.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at når SF og Enhedslisten har stillet vores forslag, er det, fordi vi ønsker ikke blot at få nogle forbedringer, men at fastholde de forbedringer, som er indhøstet gennem de erfaringer, som amterne har fået gennem sprogcentrene.
Pernille Frahm (SF), 1998-06-25:
Jeg er sådan set
lidt forundret over det, fru Else Winther Andersen nu beretter.
Jeg havde fundet det mere naturligt, hvis det havde været lovforslag nr. L 66, man ville have tilbage til fornyet behandling i udvalget, for det lovforslag er blevet førstebehandlet to gange herinde, og hver gang har det tydet meget stærkt på, at der var et flertal uden om regeringen, der ville beholde danskundervisningen af voksne i amterne, og der er blevet stillet en række ændringsforslag, der skulle sørge for, at det blev gennemført.
Tilsyneladende er flertallet bortfaldet, og jeg har hele tiden forstået det sådan, at hvis der blev indgået et forlig mellem Venstre, De Konservative og regeringspartierne
, ville man i forligets hellige navn lade være med at stemme efter sin overbevisning om det her med amter og kommuner, men når jeg ser på betænkningen, tyder det på, at Venstre og De Konservative, på trods af at der ikke rigtig foreligger et forlig om udlændingepakken, alligevel har valgt ikke at stemme efter deres overbevisning, men stemme, som om der var et forlig. Nu vil jeg gerne have et svar på det spørgsmål, jeg stillede i slutningen af den forrige debat: Er det sådan, at Venstre og De Konservative har indgået et forlig om udlændingepakken?
Og vil det forlig så også få den konsekvens, at Venstre og De Konservative nu vil holde sig i ro med hensyn til udlændingepolitikken?
Føler de sig nu forpligtet af den aftale, de er ved at indgå?
Føler de sig forpligtet, sådan at de vil lade være med selv at fremsætte forslag om at stramme eller revidere udlændingeloven i de kommende år?
Føler de sig forpligtet på den måde, at de vil lade være med at stemme for forslag, der kommer fra Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet til udlændingeloven?
Else Winther Andersen (V), 1998-06-25:
Venstre ønsker ved tredjebehandlingen at redegøre for vores stilling til dette lovforslag.
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-25:
Jeg var enormt ked af, at indenrigsministeren ikke har hørt spørgsmålene, men for at indenrigsministeren ikke skal leve i en vildfarelse, vil jeg da godt stille dem her.
Hvad er indenrigsministerens - og dermed regeringens - begrundelse for at afvise de af SF og Enhedslisten stillede forslag?
Hvad er regeringens begrundelse?
Jeg håber, at indenrigsministeren nu har hørt spørgsmålet.
Om svaret kommer får vi at se om 10 sekunder.
Pernille Frahm (SF), 1998-06-25:
Først og fremmest vil jeg gerne takke de partier, der har støttet nogle af de ændringsforslag, som er stillet af SF og Enhedslisten, og det drejer sig om CD og Kristeligt Folkeparti.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at Kristeligt Folkeparti ikke også støtter ændringsforslaget om at sikre børns ret til at være sammen med deres forældre.
Jeg har slet ikke hørt, hvad regeringspartierne mener om ændringsforslagene.
Hvad mener Socialdemokratiet f.eks. om vores ændringsforslag om at ændre titlen på integrationsloven til en modtagelov?
Det har jo flere gange været fremført af bl.a. fru Dorte Bennedsen, når loven har været udsat for kritik, at dette ikke er en integrationslov, det er en modtagelov.
Hvorfor så ikke kalde den det, hvis det er det, man mener den er?
Det har været et stort, omfattende arbejde.
Det er et stort, omfattende lovkompleks, som er gået meget hurtigt af sted, og hvor man har indtryk af, at nogle ting er blevet lavet i en sen nattetime.
Jeg savner en klar udmelding fra regeringspartierne.
Jeg savner en redegørelse for de ændringsforslag, der foreligger.
Jeg savner argumentation
for, at man nu gør det rigtige.
Det eneste, vi får, er larmende tavshed. Det er meget betegnende, at den eneste fra regeringspartierne, der virkelig er gået i offensiven for det her forslag, nemlig den radikale ordfører, har fået nogle på hattepulden hele vejen rundt, må man sige; åbenbart den
eneste
repræsentant
, der virkelig har villet slås for det her.
Så vil jeg gerne spørge Venstre og De Konservative, om det nu er sådan, at Venstre og De Konservative føler sig forpligtet over for den udlændingelovgivning, som nu bliver gældende i det danske land.
Bliver det virkelig sådan, at de nu vil afholde sig fra at fremsætte egne forslag?
Bliver det virkelig sådan, at de nu vil afholde sig fra at støtte forslag, der kommer fra Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet, fordi de ender med at falde til med den her lov?
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-25:
Der har ikke i dag været direkte spørgsmål til mig som indenrigsminister, men jeg vil gerne benytte denne lejlighed til ganske kort at sige tak til en række partier for det samarbejde, der har været om de to store forslag.
Først tak til Socialdemokratiet og De Radikale, som fremlagde det allerede i december måned efter en grundig gennemgang af, hvad vi stod for.
Dernæst er der også grund
til straks at sige det samme til Centrum-Demokraterne, som hurtigt meddelte, at de var enige i intentionerne.
Nu, hvor det er fremsat anden gang, har vi haft nogle meget konstruktive møder med Venstre og De Konservative, der har bidraget til grundighed om boligplacering, om hvordan man skulle tackle det med fordelingen under integrationsloven, og det har i al fald i høj grad medvirket til, at loven står
Så har der været ført samtaler med Kristeligt Folkeparti og tidligere også i et vist omfang med SF og Enhedslisten, og jeg kan altså se frem til, at man i morgen endeligt vil tilkendegive, om man kan støtte de to forslag.
Der kan ikke være tvivl om, at det er mit klare ønske efter at have arbejdet med det i over 8 måneder.
Med disse få ord håber jeg, det bliver en god behandling i morgen, fredag.
Birthe Skaarup (DF), 1998-06-25:
Vi kan allerede her fra talerstolen i dag fra Dansk Folkepartis side sige, at vi forkaster lovforslaget.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkepartis grundlæggende holdning er, at flygtninge ikke skal integreres i det danske samfund, og derfor kan vi naturligvis ikke støtte denne lovgivning, som skal fremme en sådan integration.
Vi vil godt sige her, at såfremt lovforslaget havde været delt i to lovforslag, som ikke havde omhandlet flygtninge, men udelukkende indvandrere, havde Dansk Folkeparti måske principielt kunnet støtte tanken, men nu omhandler det som sagt indvandrere og flygtninge, og derfor mener vi, at lovforslaget skal forkastes.
Man skulle helt klart have grebet ind noget før i denne lovgivning, og hvis de skiftende ministre og regeringer havde gjort det, havde tingene måske set meget anderledes ud i dag.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-06-25:
Fru Pia Kjærsgaard spørger, om vi har været grundige i forbindelse med det her.
Det har vi i Det Konservative Folkeparti, og når vi læser betænkningsbidraget fra Dansk Folkeparti, så kan vi faktisk have en mistanke om, at det her er det modsatte, der gør sig gældende.
Så henviser fru Pia Kjærsgaard til en byretsdom her i København - nu er vi ved at blive lidt lokale - og til det kan jeg sige, at de skærpede bestemmelser, som er indført for udvisning af narkokriminelle, inden for ét år - og det er altså, fra vi vedtog lovgivningen omkring december 1996 og så fremad - har betydet, at 46 narkohandlere er udvist, og der verserer, så vidt jeg har fået oplyst, ca. 27 sager ved landsretten, fordi byretten udviste de pågældende.
Det er klart, at der er virkelige skærpelser på det her område, så det klodser.
Det vil jeg da gerne vedstå her fra talerstolen.
Og det er blandt andet derfor, at vi har stillet de ændringsforslag, som der ligger.
Vi ønsker ikke at gøre flygtninge til indvandrere, derfor har vi en syvårsregel, og vi ønsker en opstramning på de facto området, og det er dér, hvor vi adskiller os fra regeringen.
Omkring boligen, at det skulle være diskriminerende, jamen indvandrere kan jo rejse frit.
Det er altså krav over for indvandrere, og dér mener vi altså, at det er rimeligt, at folk lærer at klare sig og sine og ikke ligger det offentlige til byrde.
Det er ren konservativ politik.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-25:
Nu er det jo ikke sikkert, at indenrigsministeren er indenrigsminister så længe mere, så jeg ved ikke rigtig, om jeg kan godkende det sidste, som hr. Bendt Bendtsen sagde: at man regnede med, at et ord er et ord.
Det, jeg godt vil konfrontere hr. Bendt Bendtsen med, er, at der blev sagt her fra talerstolen, at udlændingepolitikken blev styret fra det radikale gruppeværelse, og at hr. Bendt Bendtsen absolut ikke afviste at stemme ja i morgen - tværtimod - og så kan jeg ikke komme til anden konklusion, end at det skyldes, at De Konservative vil føre radikal udlændingepolitik.
Så et spørgsmål til hr. Bendt Bendtsen, som også omtalte udvisningsreglerne i forhold til forskellige former for kriminalitet, bl.a. narkokriminalitet.
For nylig blev der afsagt en dom ved Københavns Byret, som dømte en 34-årig pakistansk narkohandler til udvisning, men han fik alligevel dispensation, fordi han kunne påberåbe sig at være politisk forfulgt i sit hjemland.
Han har været her
, siden han var 8 år.
Har hr. Bendt Bendtsen været så grundig, at han har taget højde for, at sådanne tilfælde nu kommer ind i denne her lovgivning, hvor hr. Bendt Bendtsen omtaler, at der nu bliver stramning i reglerne for udvisning?
Dansk Folkeparti tror ikke et suk på det her.
Birthe Skaarup (DF), 1998-06-25:
Dansk Folkeparti er glad for erkendelsen om, at ministeren ser, at der er noget galt.
Igen: Hvad vil man gøre?
Det har vi ikke hørt endnu.
Der gøres ikke nok.
Der er taget fat på problemerne mange steder, men det var da rart med en udmelding her fra talerstolen.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-06-25:
Jeg var ikke tilfreds med ministerens svar.
Det er ikke et spørgsmål om at nedsætte 117 udvalg.
Nu er det et spørgsmål om at tage fat, hvor nælderne brænder, og det er at få uddannet det personale, der skal til, så de ulykkelige mennesker, der går og venter, kan blive behandlet.
Det bliver de ikke nu.
Og jeg vil her fra talerstolen sige, at jeg synes ikke, at den ordning, Århus Amt har lavet, hvor man flytter patienter til Bispebjerg Hospital i København, er tilfredsstillende.
Der må kunne laves mange høreapparater for det, transporten af flere hundrede mennesker til København, koster.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-25:
Jeg synes sandelig, at studiekredse er nyttige.
Det synes jeg, og det var ikke nedsættende ment.
Men hvis studiekredse skal gøre nytte, skal de medføre resultater, og hermed det konkrete spørgsmål: Hvornår kommer der resultater på bordet?
Hvornår kan vi forvente at se disse studiekredse aflevere et konstruktivt, færdigt arbejde, således at vi kan få noget gjort ved ventelisterne?
Jeg er enig med den forrige taler i, at der naturligvis skal fart på uddannelsen, for der mangler uddannet personale på dette område.
Men jeg spurgte ministeren konkret, hvad ministeren har i sinde at sætte i værk for at få gjort noget ved ventelisterne bortset fra alverdens studiekredse sammen med socialministeren.
Fru Skaarup nævnte, at man i bl.a. Århus Amt havde gjort noget.
Tallene fra Århus Amt viser en stigning fra 1996 på 6 måneder til en stigning i 1998 på 14 måneder
, så uanset om fru Skaarup siger, man har gjort noget, ja, så har man altså mere end fordoblet ventetiden. Et eller andet er helt, helt barokt galt, og nu må regeringen altså sige noget mere konstruktivt, end at man har studiekredse. Så vil jeg godt til sidst spørge, og det er i hvert fald ministerens område: Finder ministeren, at det er rigtigt, at statens audiologiske centre, hørecentraler stadig væk bruger arbejdsressourcer på at sidde og samle høreapparater og dermed forlænge ventelisterne, når vi samtidig her i Danmark er førende på verdensmarkedet i at fremstille høreapparater?
Det er fuldstændig barokt.
Konkurrencerådet har beskrevet, hvordan man på Odense Universitetssygehus bruger stor kapacitet til at sidde og samle høreapparater.
Det burde man ikke gøre i 1998, når man har ventelister af den her længde.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-06-25:
Det er ikke for at forlænge denne debat, men jeg vil godt sige, at Centrum-Demokraternes problem ikke er, om behandlingen sker i privat eller offentligt regi, hvis det offentlige ellers har en overenskomst med det private, så kvaliteten er i top, og det er den samme behandling, man får.
Problemet er i øjeblikket, at de audiologassistenter og audiologer, der bliver ansat i det private regi, bliver taget fra det offentlige regi.
Det betyder, at det offentlige afleverer det personale, der har været ansat hos dem, til private virksomheder.
Det nedbringer ikke ventelisterne, og derfor vil jeg igen spørge ministeren: Hvornår gør man noget ved uddannelsen af audiologer og audiologassistenter?
For hvis man ikke gør det, får vi ikke bragt ventelisterne ned, og det er en forfærdelig situation, man bringer de hørehæmmede i.
De kan ikke virke i deres dagligdag, og nu vil jeg gerne have et klart og tydeligt svar fra ministeren på, hvor lang tid det vil vare.
Birthe Skaarup (DF), 1998-06-25:
Nu er det jo sådan, at audiologerne fungerer på hospitaler i mange områder, og det synes jeg sundhedsministeren lige skal have for øje.
Men jeg vil godt sige, at dette lovforslag vil vi fra Dansk Folkeparti tilslutte os.
Der er ingen tvivl om, at der i hele landet er stor opmærksomhed om netop dette område, hvor der er uacceptabelt lange ventelister.
Det har vi gjort igennem flere år, men vi har ikke formået at nedbringe ventelisterne, så de er acceptable.
Det, vi har gjort, er naturligvis, at vi også har inddraget de privatpraktiserende ørelæger, og vi synes, det er helt legalt, at de går ind i sager med høreskader hos de ældre, altså de aldersbetingede høreskader.
Der er ingen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti naturligvis også ønsker, at kvaliteten skal være i orden, men vi er også opmærksomme på, at flaskehalsen ligger hos audiologerne, hvor vi ikke har fået uddannet nok i forhold til de ventelister, der er.
Til allersidst vil jeg sige, at vi naturligvis helt klart ønsker, at ventelisterne skal ned, og jeg kan ikke lade være med andet end at sige fra denne talerstol, at hvis det havde været briller, det havde drejet sig om, hvis det havde været briller, der havde været ventetider på,
så ville der have rejst sig en proteststorm i befolkningen.
Jacob Buksti (S), 1998-06-25:
Når man hører Venstres ordfører tale om alle disse mange løftebrud - hvor jeg altså må gå ud fra, at Venstres ordfører også hører til dem, som mener, at hele regeringens politik skal gennemføres i tiden fra valget og til nu - måtte man jo næsten foreslå Venstre at stille forslag om, at der i en hvilken som helst lovgivning skal indføjes en særlig løfteparagraf, ligesom tilfældet er på arbejdsmarkedet.
Men det var sådan set ikke det, jeg gerne ville spørge Venstres ordfører om. Ud over at jeg har det ligesom hr. Jes Lunde - og jeg er meget spændt på, hvilket svar der bliver givet til hr. Jes Lunde - vil jeg bare spørge, om det er rigtigt forstået, at forskellen mellem blokpolitik og bredt samarbejde er, om Venstre er med eller ej.
Jeg forstod før på hr. Helge Adam
Møller
, at det egentlig ikke var et spørgsmål om, hvor bredt flertallet var, nej, det var sagens indhold.
Så derfor: Er det alene et spørgsmål om, hvorvidt Venstre er med eller ej?
Så har jeg læst nogle artikler her i den seneste tid, og de er skrevet af Venstres formand og har nogle meget flammende overskrifter med »Socialistisk indgreb« og andre gode ting.
Jeg vil også gerne høre - efter det, vi har hørt
om samarbejde - om det er den nye eller den gamle hr. Anders Fogh Rasmussen, vi har med at gøre
Er det stadig minimalstaten, eller er der nye tanker?
Hvor er dagsordenen henne?
Carsten Koch (S), 1998-06-25:
Jeg vil lige meddele fru Kirsten Jacobsen, at det her område jo relaterer sig til socialministeren, men at jeg gerne skal svare på de stillede spørgsmål.
Regeringen er fuldt ud opmærksom på den stigende ventetid til høreapparater, og regeringen arbejder sammen med amterne på at finde fornuftige løsninger på det her problem.
Det er, hvad jeg vil svare i dag.
Vi er fuldt ud opmærksomme på problemstillingen, men vi kan ikke tiltræde det forslag, som Fremskridtspartiet kommer med.
De økonomiske konsekvenser heraf er for uoverskuelige for amterne, og derfor er det ikke regeringens indstilling, at det er den vej, vi skal gå, sådan som situationen er.
Pernille Frahm (SF), 1998-06-25:
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Bendt Bendtsen ikke gør som fru Birthe Rønn Hornbech og går herop og siger det, sådan som det er: Det, man ønsker, er at få færre mennesker ind i landet, og forslaget om at kræve en passende bolig er en direkte følge af den politik.
Der skal færre ind, og det er simpelt hen ren chikane.
Jeg kan overhovedet ikke forestille mig, at man stillede et tilsvarende krav til danske borgere om, at de skulle have mindst to værelser for at flytte sammen med den, de vil gifte sig med.
Det er diskrimination af værste rang i forhold til danskere, i forhold til flygtninge og i forhold til andre.
Det er simpelt hen rettet imod indvandrere og udlændinge, og det er ren chikane.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech fra Venstre har stillet et spørgsmål
vedrørende Kristeligt Folkepartis ændringsforslag til L 59 om en ny 5-års-grænse for, hvornår flygtninge kan opnå tidsubegrænset opholdstilladelse her i Danmark, nemlig hvorvidt er vi villige til at ændre det forslag i en retning, som måtte bekomme fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre vel.
Jeg vil sige, at vi ikke har nogen intentioner om at ændre på vores forslag, men vi vil godt gøre opmærksom på, at vi med det nye forslag vælger at tage udgangspunkt i, at 5-års-reglen kommer til at gælde fra det tidspunkt, hvor flygtninge har søgt om asyl i Danmark - og det er det nye ved forslaget - og at flygtninge, før de kan få tidsubegrænset opholdstilladelse i Danmark, skal have gennemført introduktionsprogrammet, som jeg tillægger stor betydning.
Så blot dette til oplysning for fru Birthe Rønn Hornbech og for det videre arbejde.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-25:
Der var jo en ordentlig omgang opsparet aggression i fru Birthe Rønn Hornbechs ordførertale.
Hele forløbet var forkert. De Konservative og Venstre er blevet godt snydt på en detalje i danmarkshistoriens første integrationslov fra regeringen, den, som den tidligere indenrigsminister, fru Birte Weiss, først fremlagde, og som blev overtaget af den nuværende indenrigsminister, hr. Thorkild Simonsen. Statsministeren er svag og ligger på knæ for oppositionen. Regeringen er splittet, og det er Det Radikale Venstre, der styrer det hele.
Så er mit spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech: Vil fru Birthe Rønn Hornbech og måske også hr. Bendt Bendtsen efter den her svada give dispensation for, at vi nu kan få denne lov færdig? Vil fru Birthe Rønn Hornbech, Venstre, og hr. Bendt Bendtsen, De Konservative, i morgen efter en dispensation, efter at der har været alt det her bøvl - og det er det værste makværk, og det er helt håbløst - mon så ende med at stemme for?