runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det tror jeg ikke der er nogen der har antydet.
Men det er klart, at den mærkelige skrøne, der står i Børsen i dag, og som vi ikke er uden medansvar for selv, men som stadig væk ikke har nogen bund i nogen virkelighed, vi vil præsentere dette Folketing for, er jo så sandelig blevet udnyttet i samme bane som Venstres annoncekampagne i dag.
Det skal jeg lige love for - det skal jeg lige love for - og i øvrigt med den fuldstændig fejlagtige tolkning og bevidst fejlagtige tolkning, at det, man kunne overveje, og som selvfølgelig alle mennesker har overvejet i alle partier i tidernes løb, ikke at indføre en ny skat, men at erstatte en skat på besiddelse med en skat på fortjeneste, skulle være endnu et eksempel på den socialdemokratiske skatteflåning. Manipulationen er jo velkendt.
Der blev indført en ny skat hver måned, står der i Venstres annoncer.
Ja, der blev også nedsat en ny skat her måned.
Det er realiteten i det, SR-regeringen lavede i 1990'erne, og som bragte den danske befolkning et mere rationelt skattesystem, nogle reformer, der bidrog til, at dansk økonomi kunne køre i en rigtigere retning, hvilket Skatteborgerforeningen i øvrigt har kvitteret for.
Der er ikke hidtil i danmarkshistorien blevet gennemført så store lettelser i marginalskatten som netop i den periode.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Men vi har jo hele dagen skullet høre på, at dagbladet Børsen var blevet spændt for en vogn, som handlede om, og som skulle ses i forlængelse af Venstres annoncekampagne i Jyllands-Posten og sådan noget.
Vil hr. Mogens Lykketoft afvise, at det er en vogn, som Børsen er blevet spændt for af os, eller vil han holde fast i den påstand, som man sådan meget klart har insinueret i løbet af dagen?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Kendsgerningen er, at skattebyrden blev styrket i forhold til bruttonationalproduktet under SR-regeringen, men det er ikke det, jeg vil forfølge.
Jeg vil gerne vide helt præcist, om hr. Lykketoft vil lægge afstand til de direkte insinuationer, som hr. Frank Jensen kom med i retning af, at der var en direkte sammenhæng mellem dagens annonce og dagens artikel i Børsen.
Det var grove insinuationer, der ikke var til at tage fejl af. Jeg vil gerne vide præcist, om jeg skal forstå hr. Lykketoft sådan, at det vil han ikke lægge navn til, og at han derfor undsiger sin politiske ordfører.
Det kunne være passende og befordrende for at undgå forurening af det politiske klima, hvilket hr. Lykketoft tidligere gjorde sig til talsmand for.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-06-03:
Jeg forstår fuldt ud, at hr. Mogens Lykketoft er i den usædvanlige situation nu at være på podiet for at skulle dementere Socialdemokratiets politik.
For at skabe et frikvarter for hr. Mogens Lykketoft vil jeg stille et helt andet spørgsmål, nemlig om Socialdemokratiet mener, at foråret er kommet, og at sommeren er på vej, for det fremgik jo ikke helt af hr. Frank Jensens indlæg, at det forholdt sig sådan, at den forårspakke, der nu er sat i gang, virker. Jeg vil henvise til en række aviser, som jo ikke er blevet dementeret endnu.
Berlingske Tidende den 29. maj siger: Dansk opsving på sporet.
Berlingske Tidende siger den 27. maj: Ledigheden kommer i bund.
Politiken siger den 24. maj: Ny analyse, færre ledige.
Berlingske Tidende siger, at forbruget stiger støt, det største opsving i 10 år.
ErhvervsBladet siger, at små byggevirksomheder tror mest på opsvinget.
Berlingske Tidende siger den 16. maj: Forårspakke sætter fut i privatforbruget.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Hr. Flemming Oppfeldt tror simpelt hen på alt, hvad der står i aviserne, kan jeg høre, og det er jo en vældig spændende tilgang.
Det, vi kan konstatere med de tal, der er udkommet i dag, er jo, at frem til og med det første kvartal 2004 vedblev beskæftigelsen at falde og arbejdsløsheden at stige.
Den kritik, vi har haft af regeringen, har været, at den alt for sent har reageret på en helt uacceptabel stigning i ledigheden, og når den så endelig reagerede, så brugte den nogle virkemidler, som er den absolut dyreste og mindst effektive metode til at skabe flere nye, ekstra danske job både her og nu og på lidt længere sigt.
Man snolder 9 mia. kr. væk i stedet for at investere dem i en fremtid, der kan blive stærkere, med større kvalifikation, bedre forskningsindsats, fremrykning af investeringer.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-06-03:
Det indlæg, vi lige har hørt, var jo det teoretiske indlæg, der blev lavet i slutningen af marts måned, hvor Socialdemokratiet ikke troede på forårspakken, men nu har virkeligheden jo overgået alle dristige forventninger i hvert fald hos Socialdemokratiet.
ErhvervsBladet siger den 26. april 2004: Forårshumøret er i top hos forbrugerne.
Berlingske Tidende siger den 17. april: Eksportstigning underbygger optimismen. Jeg kan i øvrigt endda sige, at Det Radikale Venstre jo også tror på opsvinget, og det må jo dementere alt.
Den 11. april 2004 står der i Berlingske Tidende, at håndværkerne mærker byggeglæden efter bare 11 dage, og den 7. april siger HTS: Vi undgår et jobløst opsving.
Alle mærker det her forår, alle mærker den her sommer.
Hvorfor mærker hr. Frank Jensen det ikke og måske heller ikke hr. Jacob Buksti og Socialdemokratiets formand?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg tror nu aldrig nogen sinde, der er nogen socialdemokrat, der har sagt, at der ikke ville komme et eneste nyt job ud af at brænde 9 mia. kr. af.
Nej, det har vi nu ikke sagt.
Vi har bare sagt, at det dog var den mest tossede måde, man kunne bruge 9 mia. kr. på, hvis det, man ville, var at cementere en stærkere beskæftigelse også om 5 og 10 år.
Så skulle man selvfølgelig have investeret i det, der var fremtid i, rykket de investeringer, der var noget afkast i, frem, satset mere på kvalitet og kvantitet i uddannelsesindsats, efteruddannelsesindsats for de mange mennesker, der er blevet ledige, og forskningsindsats.
Det var dér, man kunne have brugt pengene med størst fornuft og i øvrigt også her og nu med størst effekt på dansk beskæftigelse.
Det er vi kede af, men vi er da glade for enhver ekstra arbejdsplads, der bliver skaffet.
Vi synes bare, det er ærgerligt, at med regeringens måde at gøre det på er de fleste af de nye arbejdspladser, der skaffes, nogle, der kommer i udlandet.
Bent Bøgsted (DF), 2004-06-03:
Nu går vi så lige til noget helt andet igen.
Jeg har tidligere spurgt hr. Frank Jensen, og nu regner jeg med et klart svar fra hr. Mogens Lykketoft, som jeg går ud fra har lidt mere styr på Socialdemokratiets gruppe, end hr. Frank Jensen har.
Der er en ting, som Socialdemokraterne ikke rigtig vil forholde sig til i forbindelse med østudvidelsen, og det er udstationeringsdirektivet, som giver problemer.
Senest i dag har vi set blokader af fagbevægelsen, fordi der kommer arbejdskraft herop, der underbyder de danske arbejdere.
Det er sådan en mærkelig tendens, at Socialdemokraterne ikke vil forholde sig til, at der er problemer.
Vi har haft rejsearbejdere inde, vi har haft transportarbejdere inde, der kritiserer, men det er, som om Socialdemokratiet ikke vil forholde sig til den kritik, der kommer fra den almindelige arbejder, som står midt i problemerne i det daglige.
Jeg vil godt høre hr. Mogens Lykketofts kommentar til det.
Ud fra de kommentarer, hr. Mogens Lykketoft er kommet med, også om, hvad der sker ovre i Estland, og hvad vi kan tiltrække af arbejdskraft, og når man tager i betragtning, at de arbejdere, der har arbejde, hvor den danske fagbevægelse faktisk på opfordring fra de seks partier, der står bag østudvidelsen, går ud og laver blokader - for det er det, der ligger i det, at som den sidste sikkerhed skal vi lave blokader - kan jeg konstatere, at det her sådan set betyder, at Socialdemokraterne ikke har den store føling med den almindelige arbejder i Danmark, men mere tager hensyn til, hvad der sker i EU; det er det overordnede punkt, og så skidt med, om man skal sælge nogle danske arbejdere.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det siger sig selv, at jeg ikke kan genkende mig selv eller Socialdemokratiet i hr. Bøgsteds beskrivelse.
Sådan er den politiske kamp jo, at man skal udtrykke sig på den måde en gang imellem, synes man åbenbart.
Det er klart, at vi er dybt optaget af, at det danske arbejdsmarked fungerer ordentligt, og at danske arbejdspladser fastholdes, men vi er også optaget af, at den udvidelse, som er en historisk landvinding for næste generations og næste generation igens mulighed for at leve på et kontinent i fred og sikkerhed uden sociale sammenbrud, uden nye flygtningestrømme, uden nye diktaturer, også føres ud i livet.
Sådan er det jo.
Man er nødt til nogle gange ud over at varetage dagligdagens problemer også at have et perspektiv for fremtiden, som selvfølgelig ikke deles af Dansk Folkeparti.
Jeg mener, at fru Pia Christmas-Møller gør sig skyldig i en fejlfortolkning af den socialdemokratiske ordfører, og jeg gider ikke gå mere ind i den diskussion.
Jo, det kunne hr. Frank Jensen godt, og det har jeg også gjort
Der er fremlagt et socialdemokratisk skatteforslag, og finansieringen er der også.
Regeringen har lavet nogle beregninger, som er falske,
omkring provenuerne i den skattereform.
I 2010 vil den levere et overskud på 4 mia. kr. i forhold til den politik, den nuværende regering fører, og ikke et underskud på 15 mia. kr., som det påstås.
Det kan vi også redegøre meget omhyggeligt for, men det er måske nok lidt sent på aftenen at gøre det.
Der foretrækker jeg simpelt hen, at vi træffer beslutningerne i vores kompetente forsamlinger, og derfor har jeg tilladt mig at henvise til, hvad vi faktisk mener, hvad vi faktisk har fremlagt i Folketinget, og hvad Folketinget har haft mulighed for at sætte sig ind i.
Jamen jeg skal gerne medgive, at de citater dels ikke rigtig dækker en virkelighed, jeg kan genkende, dels ikke dækker over forslag, som befinder sig andre steder end i papirkurven.
Derfor har det selvfølgelig givet anledning til en helt unødvendig debat, og det er der også en socialdemokratisk skatteordfører, der har et medansvar for.
Jeg må jo konstatere, at Venstre har startet valgkampen.
Ole Sohn (SF), 2004-06-03:
Jeg har forstået det sådan, at nogle af Kristendemokraternes mærkesager, sådan humanistiske idégrundlag, er, at ulandsbistanden skal hæves, at der skal være et ordentligt socialt velfærd osv., og det er jo ikke sådan ligefrem det, den nuværende regering står for.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-06-03:
Jamen i den her sammenhæng kan man da ikke udelukke noget som helst.
Det, som vi er optaget af, og det, som min ordførertale også bar præg af, er et opgør med den egoistiske politik, som føres af den nuværende regering.
Derfor sætter vi fokus på fællesskabet, for vi tror på den ene side ikke, at mennesket er nok i sig selv, på den anden side tror vi heller ikke, at mennesket kun er noget i fællesskab med andre.
Vi sætter pris på individet, men vi erkender, at individet kun fungerer og eksisterer i det fællesskab, som vi alle sammen er en del af.
Vi synes, og det var det, min kritik i ordførertalen gik ud på, at det, som den her regering driver i alt for høj grad, er hensynet til det enkelte individ og ikke til den - som nævnt i min ordførertale - underskov af buske og blomster, som er i naturen.
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Nu har der jo været en del debat om strukturreformen i dag, og derfor vil jeg jo også gerne høre af hr. Lykketoft som Socialdemokratiets leder: Hvis det nu viser sig, at de forhandlinger, der er inviteret til i morgen, er rene skinforhandlinger, og regeringen holder fast i, at den ønsker at gennemføre en total omlægning af Danmark, åbne for privatiseringer i et stort omfang, holder hr. Mogens Lykketoft så fast i de tidligere udmeldinger om, at så vil Socialdemokraterne lave det om efter næste valg, når vi har et nyt folketingsflertal?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg bestræbte mig faktisk på i det indlæg, jeg havde for snart mange timer siden, ligesom at afgrænse, hvad jeg mener en kommunal strukturreform, som Socialdemokratiet skal være med i, kan handle om, og hvad den ikke kan handle om.
Jeg tror også, at jeg sagde, at det havde undret mig meget og skuffet mig meget, at regeringen siden januar har gjort
en så elendig forberedelse
, hvis målsætningen var et bredt flertal.
Jeg kan sige det på den måde, at hvis målsætningen var det brede flertal, ville jeg med den erfaring, jeg trods alt har med deltagelse i regering, meget grundigt i månederne fra januar til april have sonderet terrænet med oppositionen, prøvet at finde den fælles bane, før regeringen spillede ud.
Jeg håber stadig, det er målsætningen, og at det kun har været en meget alvorlig kørselsfejl fra regeringens side, der har ført os til det sammenbrud, der var forleden.
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Nu lyttede jeg meget opmærksomt, og jeg syntes ikke helt, at jeg hørte det, som jeg hørte tidligere i dag, om, at hvis nu regeringen, på trods af de nye råd den nu får fra hr. Mogens Lykketoft, holder fast i, at det, den vil, er en total omvæltning af Danmark, at det, den vil, er at åbne fuldstændig for privatiseringer i langt større omfang, end vi har kendt det tidligere, at den ønsker en total centralisering og afdemokratisering og gennemfører det med Dansk Folkeparti, vil Socialdemokratiet lave det om, når vi efter næste valg forhåbentlig har et nyt folketingsflertal.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Vi har jo meget klart sagt, at der er væsentlige elementer, vi vil ændre med et andet flertal efter et valg, hvis regeringen trods alle advarsler fra det kommunale bagland, trods sine erklærede hensigter om at søge det brede flertal ved at vandre den lange vej fra den yderste højre vejgrøft over til midten, gennemfører det, den nu har lagt frem sammen med Dansk Folkeparti.
Det er jo rigtigt, som vore repræsentanter har sagt,
at jo længere det kommende folketingsvalg venter, jo vanskeligere vil det være at se for sig, at man kan lave ændringer i geografien.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Jeg synes, det flimrer lidt, hvad det helt præcist er, Socialdemokratiet vil i strukturforhandlingerne.
På den ene side kommer man til forhandlinger i morgen formiddag, har jeg forstået, med det udgangspunkt, at regeringssiden ikke må stille nogen krav.
Det står jo lysende klart, at det er et udgangspunkt for Socialdemokratiet.
På den anden side har hr. Mogens Lykketoft tidligere på dagen formuleret nogle helt afgørende krav, som Socialdemokratiet stiller med.
Vil hr. Mogens Lykketoft forklare Folketinget, hvordan man på en og samme tid kan synes, det er rimeligt, at en regeringsside, man skal forhandle med, ikke må stille nogen krav, mens det er helt naturligt i hele verden, at man selv kommer med nogle helt afgørende krav?
Det er punkt 1. Punkt 2: Vil hr. Mogens Lykketoft forklare Folketinget, om det, der er afgørende krav, er det samme i terminologien som ultimative krav?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det er sådan meget karakteristisk for hr. Mogens Lykketoft, at hver gang der sådan er noget, han bliver lidt presset af, eller noget, som irriterer ham, så kaster han ud med, at det er en skrøne, at det er noget vås, at vi er nogle fladpander osv.
Det er jo sådan set også det, der har været tilfældet
her i formiddag, hvor hr. Mogens Lykketoft kaldte historien i Børsen for en skrøne, og hr. Frank Jensen sagde senere, at det var det pure opspind.
Så er det bare, at jeg vil spørge hr. Mogens Lykketoft:
Det er dog sådan relativt klare citater af den socialdemokratiske skatteordfører.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg tror egentlig ikke, det ville være hensigtsmæssigt, hvis vi skal gøre et sidste forsøg på et bredt flertal, at jeg udtrykte mig endnu mere præcist, end jeg egentlig synes jeg har gjort over for hr. Kristian Thulesen Dahl og alle andre i denne her sal.
Men jeg vil godt sige, at min opfattelse er, at det er dybt, dybt ejendommeligt, at regeringen i den stil og grad har gjort sig umage med trods alle de signaler, den har kunnet hente ned fra vores side, ikke bare siden januar, men siden Strukturkommissionens nedsættelse, med så stor omhu har formuleret et udspil, der på intet afgørende punkt imødekom Socialdemokraternes, De Radikales og SF's synspunkter.
Det er nu engang sådan, at hvis man vil have brede
Det har vi ikke set endnu; det håber vi at se i morgen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Nej, jeg håber, at hr. Lykketoft vil svare først.
Hr. Frank Jensen sagde tidligere i sit ordførerindlæg, at det her forår meget vel kunne være det forsømte forår.
Noget kunne jo tyde på, at det kunne blive Socialdemokraternes forsømte forår, for meget tyder på med den debat, der har
Man kunne få den fornemmelse, når man hører hr. Mogens Lykketoft i eftermiddag, at det faktisk er et mål for Socialdemokratiet at undgå at blive en del af en strukturreform.
Det kan vi fra Dansk Folkepartis side jo sidde og fornøje os lidt over, hvis det i det hele taget giver os større mulighed for så at strikke en strukturreform på plads sammen med regeringen.
Men vi har jo anerkendt, at Socialdemokratiet indbydes til forhandlingerne, fordi vi godt kan se en pointe i, at man forsøger at få flere partier bag.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge hr. Lykketoft
: Hvis der skal være ræson i den sidste melding, der nu kom, om, at nu skal man ikke grave grøfterne dybere, sådan måtte det jo forstås, hvorfor i alverden tog hr. Mogens Lykketoft så ordet i eftermiddag og affyrede den salve af kritik imod strukturreformforhandlingerne og stillede afgørende krav op, sådan som han gjorde, samtidig med at han sagde, at modparten ikke må stille krav?
Hvorfor dog det, hvis hr. Mogens Lykketofts holdning nu lige pludselig ellers efter sigende skulle have været, at han jo ikke vil grave grøfterne dybere, men prøve at finde løsninger?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg tror ikke, jeg vil gå ind i en videre polemik med hr. Thulesen Dahl, men jeg vil godt gentage en ting: Socialdemokratiet møder ikke op for at underskrive en aftale, der er indgået mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Der skal nogle helt andre boller på suppen.
Når det er tilfældet, så er det jo ikke på grund af en eller anden form for modvilje mod hr. Thulesen Dahl.
Den kan man have eller ikke have, men det skal jo ikke være udslagsgivende for seriøse politiske beslutninger.
Nej, det er, fordi vi som dem, der regner med at være den ledende kraft i en kommende regering, ikke vil stille op til at levere borgerne noget, som vi forventer vil være ringere end det, de får nu, og vi vil ikke være med til at tilrettelægge et administrativt kaos fra den 1. januar 2007.
Kristian Jensen (V), 2004-06-03:
Vi har jo kunnet opleve et mærkværdigt forløb i løbet af dagen, hvor Socialdemokratiet har udført en verbal rygcrawl og forsøgt at undsige deres skatteordfører dagen lang ved at sige, at nej, der var så sandelig ingen tanker og ideer om at lave en ny ejendomsværdibeskatning.
Nu har jeg slået op i Folketingets forhandlinger fra den 21. maj 1997.
Der siger den daværende finansminister, hr. Mogens Lykketoft: »Jeg har sagt det et par gange, men jeg vil gerne gentage det: Denne regering har ikke arbejdet med og vil ikke arbejde med planer om nye boligskatter.
Vi har ikke foreslået det, og det vil ikke blive foreslået.«
Hvordan var historien så?
1 år senere fik vi pinsepakken
og ejendomsværdiskatten.
Hr. Mogens Lykketofts ord fra 1997 var intet værd.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg tror egentlig ikke, at det højner befolkningens respekt for politikere, hvis vi står her og beskylder hinanden for at være fulde af løgn.
Jeg kan slet ikke genkende den beskrivelse af forløbet op til pinsepakken, som hr. Kristian Jensen kommer med her.
Det er klart, at man lavede en ændring af den måde, lejeværdien tidligere var på, men alt, hvad der blev sagt om den pinsepakke, om dens virkninger på fordelingen, på beskæftigelsen, på ejendomspriserne viste sig at være det pureste opspind.
Det var det største bidrag til at holde dansk økonomi på et solidt, fremadgående spor, der blev ydet i sidste halvdel i 1990'erne.
Nok om det.
Så vil jeg sige om avancebeskatningen: Jeg har hørt folk fra Dansk Folkeparti, Venstre, De Konservative og andre ude landskabet spørge, om man ikke i stedet for at opkræve skat på besiddelsen af ejendom måske kunne vente og tage skatten ved salg.
Den tanke er der også Socialdemokrater, der har haft.
Det er min beslutning.
Det er mig, der er formand for Socialdemokratiet.
Kristian Jensen (V), 2004-06-03:
Jeg skal ikke afvise, at det er vås, men det er ikke desto mindre et ordret citat af det, hr. Mogens Lykketoft sagde.
Det var den 21. maj 1997, Folketingets forhandlinger side 7539.
Det, som er underligt, er jo, at vi dengang fik et løfte om, at der ikke ville komme nogen ny boligskat, og 1 år senere havde vi den nye ejendomsværdiskat.
Er sandheden ikke den, at hr. Mogens Lykketoft er ramt af det, som hr. Mogens Lykketoft siger i selv samme tale som det sidste, og nu citerer jeg hr. Mogens Lykketoft, der citerede Otto von Bismarck: »Der bliver aldrig fortalt så mange løgne som efter en jagt, under en krig og før et valg.« Var det ikke sandheden i 1997, og er det ikke også sandheden i dag?
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg beklager, hvis jeg skulle komme til at udtale hr. Uno Larssons navn forkert.
Det beklager jeg, det var ikke tilsigtet.
Jeg vil bare sige igen, at Socialdemokratiet er som alle andre partier.
Vi udarbejder vores politik i fællesskab.
Den fremlægger vi.
Det er det, der er fremsat i Folketinget, der er vores politik.
Der kan hr. Uno Larsson gøre sig bekendt med, at der ikke er noget forslag om en afgiftsstigning på benzin.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Vil ændring af starthjælpen føre til, at flere udlændinge kommer hertil?
Vil ændring af 7-års-reglen for at få permanent opholdstilladelse få flere udlændinge til at komme hertil? Det er vel det, der hører til udlændingelovgivningen som sådan.
Det, vi ønsker at ændre i øvrigt, er familiesammenføringsreglerne, og der vil vi gerne have tilknytningskravet, som det er kendt her, væk, og vi vil gerne have EU-regler.
Og så siger vi: Der kommer selvfølgelig nogle flere, fordi der kommer flere familiesammenføringer.
Det er jo dér, der virkelig er sket en ændring i antallet.
Men der kræver vi jo, at folk skal kunne forsørge deres ægtefælle, og at ægtefællen skal lære dansk.
Og vi mener ikke, at det fører til ekstra udgifter.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg forstår, at hr. Larsen er blevet lidt rundtosset.
Jeg vil selvfølgelig gerne bidrage til, at det ophører.
Hvad man går og citerer hinanden for fra udvalgsmøder og
fra gangene,
kan vi altså ikke bruge til noget.
Det, der er Socialdemokratiets politik, er det, der fremgår af de udspil, vi har lagt frem, og som er vedtaget af den socialdemokratiske folketingsgruppe eller af vores hovedbestyrelse.
Af det fremgår der altså ikke noget krav om, at der skulle ske en afgiftsstigning på benzin på 1 kr. pr.l.
Aage Frandsen (SF), 2004-06-03:
Hr. Jens Rohde fremhævede, at de forhandlinger om kommunalreformen, vi har været i gang med, var noget af det mest usædvanlige, han nogen sinde havde været udsat for, og jeg deler fuldstændig den opfattelse.
Jeg har heller aldrig været udsat for, at man starter med at sige, at man vil forhandle hen mod et bredt forlig og alt det, og så siger man, at der er tre ultimata, der skal opfyldes.
Det har jeg aldrig været udsat for, det var virkelig usædvanligt.
Derimod er det ikke korrekt, at partierne ikke har meldt ud, for det passer jo ikke.
Men jeg må nok have meldt så meget ud, at jeg ikke mere kan komme med til forhandlinger, men nok om det.
Det, jeg vil spørge om, er: Hvordan er regeringens udspil med hensyn til det nære samfund?
Det er der indimellem mennesker i Jylland der taler om, og muligvis kender hr. Jens Rohde stadig nogle af dem.
Når man flytter ting fra amterne til staten, er det udtryk for det nære samfund, men når man også ude i landdistrikterne vil lave meget store kommuner med meget lange geografiske afstande og færre kommunalbestyrelsesmedlemmer, er det så udtryk for et nært samfund?