Rikke Hvilshøj (V), 2006-02-24:
Det er en opgave, som vi tager særdeles alvorligt og arbejder stenhårdt for hver eneste dag.
Siden 2001 har regeringen taget en lang række initiativer, der skal sikre bedre uddannelse og beskæftigelse for vores borgere med anden etnisk baggrund end dansk.
Med regeringens integrationsplan og aftalen fra i sommer, »En ny chance til alle«, fortsætter vi ad det spor.
En lang række tiltag skal sikre, at stat, kommuner, uddannelsesinstitutioner og virksomheder skal blive bedre til integration.
Det fremgår af beslutningsforslaget, som vi behandler her under punkt 1, at alle offentlige arbejdspladser skal forpligtes til at indføre en handlingsplan for mangfoldighedsledelse med konkrete målsætninger og årlig opfølgning.
Regeringen arbejder allerede aktivt for at fremme mangfoldighedsledelse og integrationsværktøjer, og det indgår i aftalen »En ny chance til alle«, at Integrationsministeriet iværksætter et mangfoldighedsprogram i samarbejde med virksomheder.
De seneste år har en række virksomheder valgt at arbejde struktureret og bevidst med mangfoldighedsledelse, som er en ledelsesretning, der anskuer mangfoldigheden som et forretningsmæssigt potentiale.
Der var på mødet fuld opbakning til at iværksætte et mangfoldighedsprogram, og jeg fik mange værdifulde indspark.
På baggrund af mødet vil vi nu udarbejde et mangfoldighedsprogram, som forventes iværksat i dette forår.
Programmet vil blive rettet mod både det private og det offentlige område, og i rundbordssamtalen deltog repræsentanter for både lønmodtager- og arbejdsgiversiden på det statslige og kommunale område.
Regeringen har som arbejdsgiver på det statslige område taget en række konkrete initiativer for at øge integrationen på arbejdspladser i staten.
Og der har længe været opstillet klare mål for ansættelsen af indvandrere og disses efterkommere i staten.
I forbindelse med regeringens udspil »En ny chance til alle« er ambitionerne på både det statslige og det kommunale område blevet øget.
Siden 2001 har der fra statens side været et konkret mål om, at 3,5 pct. af medarbejderne ved udgangen af 2003 skulle være indvandrere eller efterkommere af indvandrere.
Fra 2005 og frem er målet hævet til 4 pct. Etniske minoriteter fra ikkevestlige lande udgjorde pr. 3. kvartal 2005 2,1 pct. af de ansatte i staten svarende til 3.258 personer.
Og blandt de nyansatte i staten er der ifølge de seneste tal 4,2 pct., som har anden etnisk baggrund end dansk.
Blandt eleverne er det hele 7,1 pct.
Det kan man kun kalde for en positiv udvikling, selv om der stadig er et stykke, før målet er nået.
KL har netop offentliggjort en statistik vedrørende etnisk ligestilling på de primære kommunale arbejdspladser.
Statistikken, der medtager alle KL's medlemskommuner, dog ikke København og Hanstholm, viser, at 4,8 pct. af samtlige ansatte i kommunerne pr. 1. august 2005 er indvandrere eller efterkommere af disse.
1,9 pct. er personer fra vestlige lande, og 2,9 pct. er fra ikkevestlige lande.
KL vurderer, at andelen af ansatte fra ikkevestlige lande er stigende.
På det statslige område har Personalestyrelsen løbende haft drøftelser med de enkelte ministerier om deres integrationsindsats.
Der blev således her i efteråret gennemført en ministerierunde, hvor de nye mål og initiativer blev præsenteret i sammenhæng med en mere generel drøftelse af integrationsindsatsen.
Som opfølgning på ministerierunden vil Personalestyrelsen bede de enkelte ministerieområder om at redegøre for deres integrationsindsats.
Personalestyrelsen følger op på og dokumenterer udviklingen to gange årligt via kørsler ved Danmarks Statistik.
De statistiske opgørelser er fordelt på ministerområder, køn, etnicitet og personalegrupper tilbage fra 2001.
Resultaterne offentliggøres på Personalestyrelsens hjemmeside.
Konkret arbejder Finansministeriet aktivt og systematisk for at fremme mangfoldigheden i medarbejdergrupperne på statens arbejdspladser, idet der i 2006 arbejdes med følgende projekter på integrationsområdet, som også beslutningsforslaget særlig fokuserer på: Der er med CFU, Centralorganisationernes Fællesudvalg, indgået aftaler om oplæring på særlige vilkår i form af integrations- og oplæringsstillinger.
Stillingerne skal skabe mulighed for, at grupper med begrænsede sproglige og faglige kompetencer kan opnå beskæftigelse på arbejdsmarkedet.
De første 60 integrations- og oplæringsstillinger er netop slået op.
Der er etableret et samarbejde med Foreningen Nydansker om et jobindeks, der matcher ledige etniske minoriteter med et job i staten for at synliggøre jobmulighederne i staten.
Der er etableret en særlig hjemmeside, der hedder www.integration-i-staten.dk, der henvender sig til så vel personalefunktioner som etniske minoriteter.
Som tidligere nævnt er det i kommuneaftalen for 2006 aftalt mellem regeringen og amter og kommuner, at kommunerne ligesom den øvrige offentlige sektor skal tilstræbe at øge andelen af de ansatte, der er indvandrere eller efterkommere fra ikkevestlige lande.
Regeringen og KL har endvidere aftalt, at muligheden for integrationsstillinger, dvs. ansættelse på særlige løn- og ansættelsesvilkår, ligeledes bør indarbejdes i de kommunale overenskomster.
Mange kommuner arbejder med konkrete initiativer til fremme af etnisk ligestilling ved hjælp af f.eks. måltal for antallet af ansatte med anden etnisk baggrund, handlingsplaner for arbejdet med fremme af etnisk ligestilling, brug af sociale klausuler ved udbud og meget andet.
En række kommuner har iværksat konkrete projekter til rekruttering og opkvalificering af medarbejdere på bestemte områder, navnlig på social- og sundhedsområdet, men også andre offentlige områder har været genstand for rekrutteringsprojekter, f.eks. miljø- og teknikområdet, renovation og busdrift.
På det amtskommunale område har der endvidere været fokus på rekrutteringen af udenlandske sygeplejersker og læger.
Også i regi af Integrationsministeriets satspuljefinansierede kampagne »Brug for alle unge« er der taget initiativer med fokus på det statslige og kommunale område.
Der er således gennemført rekrutteringskampagner for at tiltrække flere unge med anden etnisk baggrund end dansk til social- og sundhedsuddannelserne og til bl.a. politiets og forsvarets uddannelser.
Det er på den baggrund regeringens opfattelse, at den igangværende indsats på integrationsområdet allerede opfylder forslagets punkt 1.
Det fremgår af beslutningsforslagets punkt 2, at der skal anvendes sociale klausuler til at fremme mangfoldighedsledelse hos virksomheder, der samarbejder med det offentlige.
Hertil kan jeg sige, at Finansministeriet forventer, at de enkelte statslige institutioner vurderer muligheden for at anvende sociale klausuler i forbindelse med udbud og udlicitering for at fremme ansættelsen af personer med anden etnisk baggrund end dansk.
Det mener jeg er fuldt ud tilstrækkeligt, vi har ikke brug for flere firkantede regler.
Med hensyn til anvendelsen af sociale klausuler i kommuner og amter er det de enkelte kommuner og amter, der selv har ansvaret for at tage initiativ til at fremme integrationen af personer med anden etnisk baggrund end dansk.
Regeringen agter altså ikke at trække et krav om sociale klausuler ned over hovedet på kommuner og amter.
Det fremgår af beslutningsforslagets punkt 3, at alle offentlige og private virksomheder gives mulighed for at få udarbejdet en årlig gratis mangfoldighedsprofil hos Danmarks Statistik.
Danske virksomheder skal selvfølgelig have mulighed for at tilvejebringe det nødvendige grundlag for udarbejdelse af mangfoldighedsstrategier, den mulighed findes allerede ved køb af data hos Danmarks Statistik.
Men der er altså ikke tale om en afgift på virksomhedernes sociale ansvar.
Udarbejdelse af personalepolitik og andre politikker i virksomhederne er jo ofte forbundet med direkte omkostninger.
Det gælder arbejdet med en seniorpolitik, værdiprojekter og andet, som ofte indebærer udgifter til konsulenter, tab af præsterede arbejdstimer osv.
Udgifter forbundet med det skal, som det gælder for alle andre aktiviteter på det personalepolitiske område, afholdes inden for de eksisterende rammer.
Derved adskiller mangfoldighedsledelse sig ikke fra andre højt prioriterede politikområder.
På den baggrund ser vi i regeringen ikke anledning til at gøre undtagelser i Danmarks Statistiks prispolitik.