runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Heiselberg (V), 2001-02-28:
Der er flere gange blevet stillet et spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører, hr. Ole Vagn Christensen, om de omsættelige kvoter.
Jeg forstod på ministeren, at der skulle komme en særlig dansk model for omsættelige kvoter, og så kunne jeg jo fristes til at spørge ministeren, om ministeren vil gøre rede for, hvilke tanker ministeren har om de omsættelige kvoter. Så vil jeg også gerne bede ministeren, når hun engang skal herop, om at svare på, om fiskekassen er noget, som fiskerne fortsat skal leve med.
Jeg vil også gerne spørge ministeren, om fiskerne skal regne med, at der kommer større fangstbegrænsninger end dem, vi allerede kender. Endelig vil jeg gerne spørge ministeren, hvorfor ministeren er gået med til, at det specielt er ud for den danske kyst, at der skal være de store fredningsområder.
Det er jo specielt de danske fiskere, som kommer til at bidrage til den fredning, ministeren er gået med til, og det er ufatteligt og uforståeligt, må man sige, at en dansk minister kan tage ned og sælge dansk fiskeri, som tilfældet har været.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-28:
Jeg har da respekt for, at man nu i regeringen tager tingene alvorligt, og at det også kan være nødvendigt at foretage nogle tiltag, som man ikke har forestillet sig på et tidligere tidspunkt.
Jeg mener bestemt, at vi som politikere har en ganske alvorlig forpligtelse til at sikre, at man tænker lidt længere frem, end vi er vant til.
Det, jeg tænker på, er, at det altså ikke er mere end godt et par år siden, vi diskuterede revision af den fælles fiskeripolitik frem til år 2002.
Jeg vil gerne spørge regeringen: Når der er så stor
forskel på det grundlag, vi diskuterede dengang, og de beslutninger, vi da traf om dansk prioritering, og frem til det, man nu diskuterer, hvad er årsagen så?
Et det, fordi det videnskabelige grundlag, vi havde dengang, var for ringe, eller er det, fordi man dengang politisk lukkede øjnene for de problemer, man stod over for, og ikke rigtig turde tage ved og få løst problemerne?
En af delene må der jo i hvert fald have været noget galt med, når der er så stor forskel i løbet af 2 år.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
... Undskyld.
Så sagde hr. Jens Kirk noget om, at der kommer en masse rapporter.
Det er også rigtigt.
Men dem får vi jo mulighed for at studere nøje.
I dag kan vi diskutere frit, uden at vi har disse rapporter.
Og det, der er målsætningen med dagens debat, er som sagt også det, vi er nået frem til, nemlig at der skal ses på de forskellige kategorier af fiskeriet med forskellige øjne.
Så rejste hr. Jens Kirk igen spørgsmålet om dette her med nogle andre modeller end dem, der kaldes EOK.
Jeg synes, vi skal lade de drøftelser, som foregår mellem fiskeriets organisationer og ministeriet, finde frem til, hvad de kan foreslå.
Hvad er det, fiskeriet selv kan foreslå for at få sat den udvikling, som er så nødvendig, i gang.
Det er nemlig et spørgsmål, hvordan man får den fornyelse, og hvordan man får taget fat om de tunge ting og det, der er ødelæggende for, at vi kan få kvalitetsfisk.
Hvordan får vi kvaliteten højnet?
Det må være opgaven.
Så kan jeg kun sige med hensyn til spørgsmålet om de bundslæbende redskaber, at det ligger helt klart.
Det har vi aftalt, det står i pindene her, og derfor skal der også ligge eksempler herpå i den redegørelse, der kommer.
Jeg giver hr. Jens Kirk helt ret i, at vi ikke er de største fiskere, så det har vi til fælles.
Men der er så mange ting, vi heller ikke er, men alligevel må beskæftige os med.
Det er jo den lod, der er, når vi lader os vælge til dette Ting.
Så sagde du noget om en masse rapporter ...
Christian H. Hansen (DF), 2001-02-28:
Jeg erkender, at hr. Ole Vagn Christensen har fået mange spørgsmål, og jeg ved også, fra hvis jeg selv oplever at få det, at man ikke altid kan nå at svare på det hele inden for tiden.
Derfor vil jeg gerne have lov til at stille nogle af spørgsmålene igen.
Hvad ligger der af tiltag i det forslag til vedtagelse, der er fremsat nu, med hensyn til at hjælpe på torskestoppet, som er den kritiske situation lige nu?
Ligger der et eller andet gemt i, om at der skal ydes noget kompensation?
Ligger der noget gemt i det, om at vi skal ud og få en minister til at slå i bordet og forsøge at få åbnet op for noget fiskeri?
Det kan være rødspætter og tunger.
Jeg vil også gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen: Vi har hørt meget om rapporter og videnskabelige ting og indtryk
osv., vi skal bruge, og nu venter vi så til maj i stedet for at gøre noget konkret.
Vi lovede godt nok i Ulfborg at gøre
noget konkret i dag.
Nu udskyder vi det så til maj; og så kan vi nok, når vi kommer til maj, måske udskyde det lidt igen.
Men er det altid fornuftigt kun at kigge på rapporter, eller er det også fornuftigt at gå ud og lytte til dem, som har med erhvervet at gøre til daglig og lever af det?
Så vil jeg gerne have et svar fra hr. Ole Vagn
Christensen
på: Går Socialdemokratiet ind for individuelle omsættelige kvoter?
Det kan besvares med et ja eller et nej.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Først til hr. Ole Vagn Christensen om det med, at vi kunne diskutere frit, når vi ikke har fået alle rapporter frem.
Det er jo en lidt ny tolkning, for normalt plejer vi jo at skulle lytte til alle rapporterne og den biologiske rådgivning, og det er den, vi ligesom baserer vores viden på og tager vores beslutninger efter.
Når vi så diskuterer i dag, er det jo en kendsgerning, at vi kun har 20 pct. af torskekvoten i Danmark og ca. 4 pct. af tungerne.
Det vil sige, at vi er meget, meget afhængige af, hvad man bestemmer i EU.
Jeg indrømmer, at vi er med i forespørgslen, men vi burde nok, som jeg har sagt det før, have udsat den noget, sådan at alle rapporterne i hvert fald kunne have været fremme ved ministerens bord, når ministeren skal til at gennemgå den lange seddel, som nu skal opfylde forløbet de næste par måneder.
Det får mig til at sige: Er vi ikke sådan lidt på forkant her?
Men vi må håbe, vi når det, Ole Vagn.
Jeg vil gerne spørge: Vil du være med til ligesom at sørge for ...
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Det, som jo er det gode ved det forslag til vedtagelse, som nu foreligger,
er, at vi har indført nogle nye principper, hvor vi kommer væk fra den kvotestyring og de udsmidsproblemer, som har plaget hele EU-reguleringen.
Det er vi i Enhedslisten godt tilfredse med.
Men vores melding er altså meget klart, at når vi nu netop bliver enige om, at det er bevaringsforanstaltninger, en beskyttende teknologi, maskestørrelser og sådan nogle ting, og ikke kvotestyring, der skal til, så er det ærlig talt ikke noget smart signal at sende ud, at vi så skal til at indføre omsættelige kvoter og på den måde genskabe rovdriften inden for fiskeriet.
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører, om vi kan være sikre på, at vi også har redegørelsen vedrørende bundslæbende redskabers påvirkning af havbunden, inden vi skal have debatten i Folketinget i maj.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
Til fru Lene Espersen kan jeg sige, at det er en helt naturlig ting, og jeg mener, at vores indspark til diskussionen omkring torskekassen bliver den første lakmusprøve på det her. Om det kan lykkes at få skabt den holdningsændring, eller om det først sker, når vi kommer til at diskutere, hænger selvfølgelig også sammen med fru Annie Lunde Hansens spørgsmål til mig omkring fiskerikontrollen.
Som jeg forstod det, var der jo netop tale om, at man i den tid, hvor der havde været frit fiskeri, havde haft et meget, meget kraftigt udsmid.
Det giver selvfølgelig den situation, som fru Annie Lunde Hansen nævnte, nemlig, at der jo så ikke kan være så mange fisk tilbage, hvis man har taget revl og krat, fordi man har små maskestørrelser og al den slags ting.
Derfor er redskabsteknologien meget vigtig i hele den kommende og den fremtidsrettede fiskeripolitik
, fordi det drejer sig om, hvordan vi kan gøre det bæredygtigt, hvordan vi kan lave det skånsomt, og hvordan vi kan lave det sådan, at fisken også får en overlevelseschance.
På disse områder, vil jeg gerne sige til fru Lene
Espersen, mener jeg helt klart, at er vi i den situation, at det, vi i fællesskab har fået formuleret mellem partierne herinde i forslaget til vedtagelse, er nogle gode redskaber, som der kan gøres brug af, og som ministeren sådan set allerede har fundet ud af at tage fat på. Jeg blev stillet et par spørgsmål om, hvorvidt »midten af maj« betyder, at tingene kan behandles her i Folketinget.
Jeg vil synes, at det, når man lægger op til, at der skal være løsningsforslag, og at der skal være en redegørelse, også må være en naturlig ting, at Folketinget får lejlighed til at drøfte den situation.
Lene Espersen (KF), 2001-02-28:
Jeg synes ikke rigtig, hr. Ole Vagn Christensen besvarede det spørgsmål, som jeg stillede tidligere, og som hr. Henning Grove efterfølgende fulgte op på, omkring torskekassen.
Der vil jeg godt konkret stille hr. Ole Vagn Christensen det spørgsmål, om det også er Socialdemokratiets politik at arbejde hen imod en fiskeripolitik, hvor vi ikke har de her nattesæder i Bruxelles en gang årligt, hvor man sidder og i en politisk studehandel skal finde frem til kvoter på forskellige arter og blive enige om det, og hvor det nogle gange ender godt og andre gange mindre godt, og erstatte det med nogle langsigtede, mangeårige planer for bestandsudviklingen, hvor fiskerne har en fuldstændig sikkerhed for, at det aldrig kan svinge mere end f.eks. plus/minus 10 pct. Hvis man kan lave en sådan planlægning, som jo også på
længere sigt er i bestandenes interesse og i alles interesse,
tror jeg faktisk, vi giver fiskerierhvervet nogle ganske gode vilkår.
Jeg ville høre, om det også er socialdemokratisk politik at arbejde for det?
Kristen Touborg (SF), 2001-02-28:
Der er to ting i forslaget til vedtagelse, hvor jeg vil bede den socialdemokratiske ordfører om at bekræfte, at det forholder sig sådan, som jeg opfatter det.
Det er i forbindelse med det sidste afsnit, hvor der står, at resultatet af redegørelsen skal foreligge i midten af maj.
Jeg vil gerne have bekræftet, at det foreligger så tidligt, at den kan behandles i Folketinget i indeværende samling.
Det var det ene. Det andet, jeg skal bede om at få et udsagn om, er i forbindelse med tredje pind, hvor der står »tilvejebringe øget dokumentation for bundslæbende redskabers påvirkning af havbunden«.
Kan hr. Ole Vagn Christensen bekræfte, at denne dokumentation vil foreligge sammen med redegørelsen?
Da jeg har tid endnu, vil jeg godt spare en runde mere her og bare sige, at hvis ikke jeg var meget uopmærksom, så glemte hr. Ole Vagn Christensen at svare mig på mine spørgsmål, som gik på de omsættelige kvoter, om det er Socialdemokratiets politik, og i hvilke lande det har været til gavn og lykke at indføre disse kvoter.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-02-28:
Jeg vil meget gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, hr. Ole Vagn Christensen, om, hvad Socialdemokratiet vil gøre, for at vi kan få en bedre fiskerikontrol også inden for EU-området, så vi ikke ser, at en nation fisker med for små masker, som måske nok er lige på kanten af lovligheden, men til gengæld har en discard på 160.000 ton fisk om året.
Det er ikke det, som vi bryder os om at se, og jeg tror
heller ikke, det er det, forbrugerne bryder sig om at se, og jeg vil gerne have et svar på, hvad hr. Ole Vagn Christensen vil gøre ved det.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
Der blev rejst et spørgsmål fra hr. Jens Kirk om det med at kunne diskutere frit, om det var en rimelig måde at få lov til at diskutere frit, og om det er en rimelig måde, at fiskeriet kan komme med deres indspark, inden der træffes nogle endelige løsninger.
Det, jeg synes vi gør her med forslaget til vedtagelse, er, at et stort set enigt Folketing lægger op til, at der er forskellige segmenter i fiskeriet, og vi ønsker sådan set at se på disse segmenter med forskellige øjne, fordi det er forskellige tiltag, der skal til på disse områder.
Det synes jeg da ikke er noget negativt, jeg synes da heller ikke, det er bagstræberisk, og jeg synes da heller ikke, det er noget, som gør, at der ikke er fremtid i det, for fremtiden bygger jo netop på, at man kan kigge på det, der er, og så komme videre.
Men hvis man skal se på det hele fuldstændig overordnet og i en stor rodekasse, ja, så er det svært at finde de fornødne løsninger.
Det er det, vi har valgt at gøre.
Det er jeg glad for at også Venstre er med til at give signaler om her, for det betyder jo, at de debatter og dialoger og de ting, der skal foregå, er af en sådan karakter, at de kommer til den dagsorden, som vi nu i Folketinget ligesom har været med til at sætte sammen med ministeren, for det er jo også ministerens udspil til erhvervet at prøve på at finde frem til, hvordan vi kan lave løsninger på det her område.
Christian H. Hansen (DF), 2001-02-28:
Hr. Ole Vagn Christensen startede med at fortælle om en fisker i Ulfborg, der var glad for et brev.
Vedrørende det forslag, som er lagt frem til vedtagelse, vil jeg gerne sige, at da vi havde mødet i Ulfborg, hvor vi bl.a. også drøftede, at vi skulle have den her forespørgselsdebat i dag, blev der jo sådan set sagt, at der ville være nogle konkrete ting i det, vi vedtager i dag.
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen: Hvad ligger der konkret i det her forslag til vedtagelse, som vi vedtager i dag, hvor man kan sige, at nu har vi altså vedtaget noget, som virkelig tager hul på problemerne?
Så vil jeg gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen, om hr. Ole Vagn Christensen ikke føler det lidt mærkeligt, at han får så mange kritiske spørgsmål til det, han selv har sagt, og egentlig også til det forslag, der skal vedtages om lidt, fra dem, som er med i forslaget?
Kristen Touborg (SF), 2001-02-28:
Der var jo ikke sådan de helt klare udmeldinger, ikke ret mange af dem i hvert fald.
Det var der derimod i noget af det, ministeren sagde.
Jeg vil gerne sige vedrørende det, som ministeren sagde om det pelagiske fiskeri og industrifiskeriet, altså vedrørende de omsættelige kvoter, at jeg så stærkt, som det er mig muligt, vil advare imod, at man går ind og beskæftiger sig med det, også selv om det foreløbig står som et forsøg.
Jeg har lidt et indtryk af, at det er et storskalaforsøg, man snakker om.
Det vil jeg advare imod, fordi det er en regulær kapitalisering af fiskeriet, af det store fiskeri, og det indebærer simpelt hen, at vi får dansk fiskeri på nogle ganske få hænder i den sidste ende. Så mit spørgsmål til hr. Ole Vagn Christensen er: Er det Socialdemokratiets politik, at man vil den vej?
Og kan man påvise noget land, hvor det er gået godt, at man har lavet det forsøg?
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Jeg vil gerne sige til den socialdemokratiske ordfører, at jeg synes, det er fint, vi har en fordomsfri diskussion, men det er vel en kendsgerning, kan jeg se, når jeg kigger rundt i flokken her, at vi ikke ligefrem er de største fiskere, dvs. eksperter på det fagområde, vi diskuterer her.
Derfor støtter vi os i almindelighed på rapporter og videnskabelige indspark, og det er det, vi udtaler os ud fra, og ud fra det ved vi også, at det er en meget, meget vanskelig situation, vi står i.
Det er derfor, jeg i grunden godt ville have haft en masse mere viden på baggrund af rapporter, inden vi blev færdige.
Den viden får ministeren jo så; hun får jo rapporterne inden.
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen, om ikke der findes andre modeller, hvor man ligesom tilknytter fiskene til bådene, uden at den akkurat bliver kapitaliseret.
Kunne det ikke findes?
Kristen Touborg (SF), 2001-02-28:
Jeg mener jo, at jeg har svaret fru Lene Espersen.
Til hr. Jens Kirk: Når Venstre ser sådan på det, at fisk, der bliver i havet og ikke kan bruges til konsum, er gået tabt - hvis det er det, der er hensigten med Venstres politik, så må jeg sige, at jeg ikke helt har den samme opfattelse.
Det er ikke min opfattelse, at økologien helt hænger sådan sammen.
Anne Baastrup (SF), 2001-02-28:
Jeg forstår til fulde hr. Erik Larsens bekymring, men jeg kunne så også forstå, at Venstre har indgået en aftale med regeringen om muligheden for, at problemerne skulle løses i den kommende udligningsreform.
Ligger der så også i aftalen, hvad der skal ske, hvis det er sådan, at der ikke kommer en udligningsreform, som på samme måde som overgangsordningen håndterer problemerne, eller vil vi kunne se, at kommunerne efter udligningsreformen så alligevel står med et meget, meget stort problem?
Er der indgået yderligere aftale om det, andet end det, man kan se i lovforslaget?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Da mit partis ordfører, fru Jette Gottlieb, er forhindret i at være til stede, skal jeg komme med nogle bemærkninger til det her forslag.
Det virker som noget værre rod.
Der er vist ingen, der kan overskue, hvad det her vil føre ud i.
Man kan konstatere, at det vil i hvert fald med sikkerhed medføre en øget udgift for det offentlige.
Det kunne man jo så på venstrefløjen måske tage som udtryk
for, at så var der også noget, der ville blive bedre.
Nu er det ganske vist disse satspuljepartier, og de har jo sådan en særlig pengekasse, som de har taget ud af den almindelige demokratiske proces, og som de så sidder og deler ud af.
Det er sådan en særlig ordning, de har for sig selv.
De har altså fundet ud af, at nu kan man bruge det offentliges midler på det her.
De har åbenbart vanskeligt ved at finde ud af, hvad de skal gøre med de penge.
Så får vi et system, hvor vi i år 2004 får en kommune, som måske ikke har prioriteret det sociale område, og de får så under alle omstændigheder disse penge over den totale udligning, og så kan de bare putte dem i kassen, og børn og unge behøver ikke længere at få den behandling, som de har fået hidtil.
Det kan godt være, at man formår at bruge nogle flere penge, men om det kommer børn og unge til gavn, er meget tvivlsomt.
Der vil snarere være tale om, at der sker en omfordeling, sådan at Søllerød Kommune, som måske ikke ligefrem har de allerstørste problemer, får flere penge, og Nakskov Kommune, som jo ikke ligefrem er et velhaverområde, får færre penge.
Det kan man nok opnå ved det her, og så kan man opnå en gevaldig kassetænkning, og så kan man opnå, at de kommuner, som ikke vil sikre et ordentligt serviceniveau, stikker pengene i kommunekassen og bruger dem til skattenedsættelser.
Det er altså, så vidt jeg kan overskue det, konsekvensen af det her forslag.
Det er selvfølgelig meget vanskeligt at forudsige med sikkerhed, fordi forslaget er så uigennemtrængeligt, at der ikke er nogen i dag, der med meget stor sikkerhed kan forudse, hvad der vil ske i 2004.
Men sandsynligheden for, at der vil ske noget godt for de mennesker, som virkelig har problemer, de børn og unge i vores samfund, som virkelig har problemer, er desværre meget ringe ved det her forslag. Der skal laves overordentlig meget om i selve grundstrukturen i det her, hvis Enhedslisten overhovedet skulle i nærheden af det.
Det kan jeg næsten ikke forestille mig, sådan som det er skruet sammen, og vores bedste råd til regeringen på nuværende tidspunkt vil såmænd være at trække forslaget tilbage.
Jeg tror næsten, det er den eneste måde, det kan repareres på.
Så det vil være vores opfordring, men hvis ikke det sker, vil vi selvfølgelig stille en hel masse spørgsmål til sagen i udvalget.
Aase D. Madsen (DF), 2001-02-28:
Jeg kan ikke forstå den konklusion, som
Socialdemokratiets ordfører kommer med her, at vi ikke agter at bevilge penge. Vi spørger, om det ikke var rimeligt at se på, om der er besparelsesmuligheder, og så talte jeg om institutioner, hvor der er dobbelt så mange ansatte, som der er »klienter«, det er de halv- og helkriminelle, hvor man ikke vil låse dørene, for de skal have lov til at gå ud og ind og tage på ture til Sverige og Norge osv. Det var dér, jeg ville hen, det var absolut ikke om omsorgen for de svageste i samfundet.
Det ved den socialdemokratiske ordfører udmærket, men det er da et udmærket fif at bruge.
Jørn Pedersen (S), 2001-02-28:
Det var jo rart at få bekræftet, at Dansk Folkeparti vil nedlægge amterne.
Til gengæld er der en anden ting, der undrer mig såre, og det er, at jeg har bemærket i den senere tid, at Dansk Folkeparti er meget optaget af tilsyn på plejehjem.
Det er virkelig en stor sag for Dansk Folkeparti.
Men jeg kan forstå, at der er forskel på folk sådan at forstå, at hvis der er tale om tilsyn og opsyn, når det drejer sig om børn, er det bureaukratisk og forfærdeligt og rasende dyrt, det må man åbenbart ikke, men når der er tale om plejehjem, kan det ikke blive bureaukratisk og dyrt nok.
Det er altså lidt svært at hitte rede i, hvad Dansk Folkeparti i grunden mener, for når det ikke var at nedlægge amterne, for det forstod jeg ikke var det store socialpolitiske ryk, så er spørgsmålet: Er det tilsyn med hvem og hvordan og hvorfor og hvorfor ikke?
Og er det rigtigt forstået, at de forfærdelig mange millioner kroner, det her koster, er nogle penge, som Dansk Folkeparti - uanset modellen - ikke agter at bevilge?
Det er da en melding, der er værd at få frem.
Aase D. Madsen (DF), 2001-02-28:
Det store ryk fra Dansk Folkeparti er, at vi laver nogle ordentlig løsninger, at vi ikke laver de gumpetunge modeller, som jeg sagde, med en tredelt meget indviklet finansieringsmodel, som koster det hvide ud af øjnene.
Hvis vi så samtidig kan tage en nedlæggelse af amterne med, er det da særdeles positivt.
Jeg er udmærket godt klar over, at hr. Nødgaard har stemt for grundtakstmodellen.
Jeg sagde i starten, at det er nødvendigt, vi får en ændring af den model, vi har i øjeblikket, og der kan grundtakstmodellen måske være god, men det er jo totalt uigennemskueligt i det, som ligger i øjeblikket, om den bliver god, og hvordan den virker.
Det er det jo.
Jeg vil altså opfordre til, at man i aviserne læser netop indvendingerne imod dette forslag fra dem, der har skoen på og ved, hvor den trykker.
Det må da gøre indtryk.
Det har det i hvert fald gjort på Dansk Folkeparti.
Jørn Pedersen (S), 2001-02-28:
Nu skal jeg ikke gentage spørgsmålet fra hr. Knud Erik
Kirkegaard.
Det var bl.a. det, der kaldte mig herop.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Aase D. Madsen, der efterlyser de socialpolitiske initiativer: Skal det forstås sådan, at Dansk Folkepartis store ryk rent socialpolitisk består i, at amterne skal nedlægges?
Så hørte vi, at økonomien ikke var
Altså det er lidt svært at hitte rede i, hvad Dansk Folkeparti i grunden mener.
Men er det rigtigt forstået, at det store ryk rent socialpolitisk fra Dansk Folkeparti her i de kommende år bliver, at amterne nedlægges?
Det var da en ret interessant nyhed, synes jeg.