runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Jeg vil godt sige, at det står meget klart i kvotedirektivet, at formålet med kvotedirektivet er at indhente reelle miljøbesparelser på CO2 og CO2-ækvivalenter.
Når man så laver et forslag, der er så, kan vi sige, rummeligt, så chancen for, at man faktisk får de besparelser, er nul, så følger man ikke linjen i det, der er hensigten med kvotedirektivet.
Men det er klart, at man selvfølgelig kan gå ind på paragraffer og sige, at vi ikke har forbrudt os direkte mod paragrafferne.
Sagen er bare, at Danmark i 2005 ikke vil kunne rapportere tilbage, at man har en udvikling, der flugter med målsætningen i 2008-2012, fordi man forspilder sine chancer, som det er fremsat nu.
Så spørger hr. Kim Andersen mig også: Hvad ville SF have gjort?
Ja, vi ville have lavet strammere kvoter.
Det var det ene, vi ville have gjort.
Vi ville være gået imod linkdirektivet, som åbner op for, at handelen går ud af EU, og sagt: Lad os bruge denne her mulighed til at øge handelen internt i EU og få en reel handel med det.
Desuden ville vi, det har jeg såmænd sagt så mange andre gange, have taget en masse andre initiativer på området, som jeg desværre ikke kan nå at sige her, men hr. Kim Andersen er meget, meget velkommen til at få vores samlede klimapolitik.
Kim Andersen (V), 2004-04-22:
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører, om SF's ordfører virkelig i ramme alvor vil stå her i Folketingssalen og påstå, at det fremsatte lovforslag ikke er i overensstemmelse med EU's kvotedirektiv.
Er det her forslag efter SF's opfattelse i overensstemmelse med kvotedirektivet, eller er det ikke?
Så vil jeg også gerne høre, om det ikke er fru Anne Grete Holmsgaards opfattelse, at det her kompleks skal ses netop i en EU-sammenhæng.
Og når fru Anne Grete Holmsgaard nu synes, at regeringens initiativer skulle have haft en anden retning, hvad er det så præcis for nogle tiltag, fru Anne Grete Holmsgaard ville have draget i anvendelse, hvad var det, SF, hvis man havde haft initiativretten på det her område, ville have lagt frem til Folketinget som indenlandske virkemidler? Til slut kan jeg bekræfte over for fru Anne Grete Holmsgaard: Jo, VK-regeringen er fulde af fortrøstning til, at man i 2006 og 2007 skal fremlægge en politik på området for, hvordan vi opnår vores klimamål i perioden 2008-2012.
Helle Sjelle (KF), 2004-04-22:
Jeg kan kun sige, som jeg sagde før, at det handler om et fornuftigt hensyn til både miljø, landets økonomi og virksomhedernes konkurrenceevne, og vi synes, det ligger på et meget passende niveau, det, vi starter ud med.
Men der er heller ikke nogen tvivl om, som jeg sagde i mit indlæg, at vi går efter, at vi selvfølgelig skal opfylde de forpligtelser, vi har.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Jo, men når man nu siger, at niveauet er, som jeg viser her, i 1998-2002, og vi skal ned, som jeg viser her, i 2008-2012, synes fru Helle Sjelle så, det er mest fornuftigt at starte, som forslaget gør, med at gå opad eller starte med at gå nedad?
Helle Sjelle (KF), 2004-04-22:
Man kan jo altid diskutere, hvordan man helt nøjagtigt skal implementere et direktiv som det her.
Men jeg tror altså, det er meget vigtigt, som jeg sagde i indledningen, at man ser på både hensynet til miljøet, hensynet til virksomhedernes konkurrenceevne og landets økonomi.
Det er det centrale, og så må vi se, hvilke erfaringer vi får her i den første periode, som vi kan inddrage i den senere periode.
Så er der jo også den situation, at vi faktisk har en mulighed for eventuelt at få revideret det grundlag, som vi har fået de nuværende forpligtelser på.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Fru Helle Sjelle sagde, at det her forslag er en central del af regeringens klimastrategi.
Er det så fornuftigt, når det er en central del, altså sådan set det bærende element, at starte med at give så mange kvoter, at CO2-udslippet vil stige som en konsekvens af det her forslag?
Ville det ikke være mere fornuftigt at give lidt færre kvoter, så man havde en rimelig sikkerhed for, at udslippet ville falde og dermed flugte med målsætningen for 2008-2012, som jeg kan forstå at fru Helle Sjelle bakker op om?
Helle Sjelle (KF), 2004-04-22:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af, at der er en god og rimelig balance mellem hensynet til miljøet og hensynet til virksomhedernes konkurrenceevne, når vi skal implementere EU's kvotelovgivning.
Selve lovforslaget medfører en implementering af EU's kvotedirektiv, en ordning for handel med kvoter for drivhusgasser.
Det medfører altså, at der laves et europæisk kvotehandelssystem fra 2005, og kvoterne fordeles efter en national plan, en plan, som dog skal godkendes af Europa-Kommissionen.
Som følge af Danmarks ratifikation af Kyotoprotokollen fra 1997 og den efterfølgende byrdefordeling i EU har Danmark en forpligtelse til at reducere den gennemsnitlige årlige udledning af drivhusgasser i perioden frem til 2012 med ikke mindre end 21 pct. Et meget ambitiøst reduktionskrav.
Til sammenligning skal EU samlet set reducere med kun 8 pct. Med hensyn til kvoten for årene 2005-2007 er den fastsat således, at der er en god balance mellem CO2-reduktioner, konkurrenceforhold og landets økonomi, hvilket giver mulighed for vækst og beskæftigelse.
Hvad så med årene 2008 frem til 2012,
kan man naturligvis spørge.
Det er efter vores opfattelse for tidligt at sige noget om det endnu.
Det afhænger bl.a. af, hvad der sker i 2006, når grundlaget for Danmarks kvoteforpligtelser skal drøftes igen.
Det vil også være relevant at inddrage de erfaringer, man har fået på det tidspunkt.
Jeg vil gerne slå fast, at efter Det Konservative Folkepartis opfattelse er der simpelt hen ingen tvivl om, at de store reduktionskrav, som Danmark bliver stillet over for, betyder, at det er nødvendigt, at vi er meget opmærksomme på, at vi får mest muligt ud af de penge, som vi bruger på det her.
Netop anvendelse af systemet med kvoter, herunder de fleksible mekanismer, hvilket er muligt ifølge Kyotoaftalen, er efter vores opfattelse den måde, der bedst kan sikre, at vi overholder vores klimaforpligtelser, og det er vi meget optaget af at vi gør.
Alt i alt er Det Konservative Folkeparti af den opfattelse, at der er en fornuftig balance, som jeg sagde i indledningen, mellem hensynet til miljøet, hensynet til virksomhedernes konkurrenceevne og landets økonomi i det forslag, som regeringen her har fremsat, og derfor støtter vi forslaget.
Erik Mortensen (S), 2004-04-22:
Det sidste er jo lidt svært at give et kontant bud på.
Det var netop derfor, jeg refererede til OECD's egen undersøgelse og vurdering af hele perioden, hvor vi gennemførte CO2-afgifterne, med hensyn til hvilken afsmittende virkning det havde på samfundet, økonomien, beskæftigelsen osv.
Det var jo positivt.
Der var ikke noget at komme efter der, så hvorfor skulle situationen være anderledes i denne omgang her?
Hvorvidt forslaget er i overensstemmelse med EF-direktivet, ja, det kan jeg jo ikke svare på, før EU har godkendt det i givet fald.
Men vi savner helt klart et klarere sigte på, hvilke instrumenter man vil bruge.
Når jeg siger en bred vifte af VE-initiativer, så kender hr. Kim Andersen dem jo ganske udmærket.
Det er ikke kun vindmøller, vi har jo masser af andre initiativer, som bliver bearbejdet mere eller mindre på forsøgsbasis.
Det er da klart, at det skal og bør indgå i sådan en politik.
Kim Andersen (V), 2004-04-22:
Det skal altså forstås sådan, at hr. Mortensen sætter spørgsmålstegn ved, om lovforslaget i det hele taget er i overensstemmelse med direktivet.
Men med hensyn til virkemidlerne vil hr. Erik Mortensen så ikke afsløre for os her i dag, hvad Socialdemokratiet ville have gjort, hvis man havde været i den situation, at man som regering skulle have fremsat det her forslag.
Hvad er det for nogle initiativer, der mangler?
Og samtidig med, at jeg nu noterer den liste, som jeg er overbevist om at hr. Erik Mortensen vil nævne for mig, vil jeg godt bede hr. Erik Mortensen gøre sig overvejelser om, hvad det ville have kostet at indfri en sådan liste, og
Erik Mortensen (S), 2004-04-22:
Der må jeg sige, at hvis det er regeringens politik, vi skal støtte, så har vi ikke noget primært ønske om det.
Specielt med baggrund i, som jeg har nævnt i min ordførertale, at der mangler alt for mange initiativer, initiativer, som er tilgængelige, og som kan bruges som redskaber over for erhvervslivet for at animere dem til selv at nedbringe deres CO2-udslip. Vi har som sagt bevist, og OECD har bekræftet det så sent som i 1999, hvor man vurderede over hele perioden, på hvilken måde miljøtiltag i Danmark havde gavnet eller skadet det danske samfund.
Tværtimod har det selvfølgelig gavnet miljøet.
Så det er ikke nødvendigvis et enten-eller.
Man kan, hvis man vil.
Hvorvidt forslaget harmonerer med EU's direktiv eller krav, vil så vise sig, alt efter om det bliver godkendt, eller der kommer bemærkninger på.
Kim Andersen (V), 2004-04-22:
Jeg forstår på hr. Erik Mortensens slutbemærkning, at Socialdemokratiet ikke er interesseret i at støtte, at den danske regerings politik til opfyldelse af klimastrategien har en progressiv miljøprofil.
Det kommer i sandhed lidt bag på mig, men sådan er altså holdningen fra hr. Erik Mortensen.
Når hr. Erik Mortensen ikke mener, at det her forslag leder i den rigtige retning,
så vil jeg gerne spørge hr. Mortensen, om han er af den opfattelse, at lovforslaget ikke lever op til EU's kvotedirektiv om målsætningen i forsøgsperioden 2005-2007.
Og jeg vil gerne spørge hr. Mortensen om, hvad Socialdemokratiet ville have budt på i den her situation.
Hvor meget mere skulle CO2-udledningen have været reduceret, og hvor mange flere tusind arbejdspladser skulle vi have mistet i Danmark på den bekostning?
Lars Barfoed (KF), 2004-04-22:
Nej, i det, jeg sagde, lå jo, at vi kunne støtte forslaget og dermed også støtte den sammensætning, der nu er nået frem til i Fondsrådet.
Bemærkningerne fra Dansk Aktionærforening giver mig ikke anledning til umiddelbart at genoverveje den sammensætning, der er lagt op til.
Vi er naturligvis parate til at drøfte de synspunkter, der er kommet frem i høringssvarene, men umiddelbart tror
jeg, at det vil være vanskeligt at ændre på den sammensætning, der er lagt op til, uden at der så opstår andre problemer i forhold til andre interessenter i den her sammenhæng.
Frode Sørensen (S), 2004-04-22:
Jeg vil gerne høre De Konservatives ordfører om en ting.
Nu er der jo sket det, at jeg gjorde opmærksom på, at jeg ikke havde kunnet finde høringssvarene, men jeg har nu fundet ud af, at de er ankommet.
Så det beklager jeg.
Nu har jeg lige haft lejlighed til at se i Dansk Aktionærforenings svar.
De påpeger, at de synes, at sammensætningen af Fondsrådet er skæv.
Jeg vil gerne høre, om De Konservatives ordfører har en kommentar til det; om vi eventuelt skulle se på, at Fondsrådets sammensætning skulle være lidt anderledes.
Lars Barfoed (KF), 2004-04-22:
Det Konservative Folkeparti lægger vægt på, at der er en effektiv regnskabskontrol her i landet, der lever op til internationale krav.
Internationaliseringen stiller jo netop et krav til alle lande om, at vi samarbejder, fordi virksomheder i stigende grad agerer på tværs af landegrænserne, og fordi ikke mindst investorerne investerer på tværs af landegrænserne.
Der er et stort behov for gennemskuelighed og gennemsigtighed i de finansielle markeder og dermed også i virksomhedernes regnskaber, ikke mindst når de bliver noteret på børserne.
Der er et behov for, at vi har robuste finansielle markeder, hvor vi sikrer os så godt, som det nu engang er muligt, mod ubehagelige økonomiske overraskelser i de virksomheder, der er blevet investeret i.
En arbejdsgruppe under Det Europæiske Værdipapirtilsyns udvalg har nu udstedt en række standarder for regnskabskontrol, som vi med dette lovforslag skal leve op til.
Det har jo ikke været uden problemer at nå frem til udformningen af det lovforslag, som vi her behandler.
Der er mange forskellige synspunkter, der har været gjort gældende, og mange af dem er også blevet imødekommet. Høringssvarene har også været præget af, at den finansielle sektor jo i forvejen er undergivet tilsyn og kontrol fra Finanstilsynets side.
Den overordnede løsning, som der nu lægges op til, er således, at Fondsrådet skal forestå kontrollen, mens sekretariatsbetjeningen af Fondsrådet er delt mellem tilsynet, for så vidt angår de finansielle virksomheder, og Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, for så vidt angår de øvrige virksomheder.
På den måde er der sikret en enkel struktur samlet i Fondsrådet, men man tilgodeser også, at sekretariatet for regnskabskontrollen for de finansielle virksomheder er placeret dér, hvor også tilsynet med finansielle virksomheder i øvrigt finder sted, nemlig i Finanstilsynet
Det Konservative Folkeparti finder, at der med denne struktur er en fornuftig balance i afvejningen af de forskellige hensyn, der skal tages i den her sammenhæng, samtidig med at der er sikret den fornødne faglighed og effektivitet i sekretariatsbetjeningen og i selve myndighedsfunktionen.
Det Konservative Folkeparti kan på det grundlag tilslutte sig lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2004-04-22:
Derfor er Dansk Folkeparti positivt indstillet over for oprettelsen af det såkaldte børspoliti, der skal foranstalte kontrollen, som vil foregå stikprøvevis.
Nu har der været en del debat om forslaget, men vi føler, at det resultat, vi er endt ud i, er ganske fornuftigt.
Umiddelbart kan det måske virke rodet, at man ud over Fondsrådet som uafhængig administrativ myndighed deler sekretariatet op i to: Finanstilsynet med den ene del og Erhverv- og Selskabsstyrelsen med den anden.
Men set i lyset af de to organers kompetencer giver det mening.
Vi har også noteret os, at eventuelle sager, der måtte komme af principiel eller omfattende karakter, vil skulle behandles i Fondsrådet.
Det er selvfølgelig altid genstand for nøjere overvejelser, når man går ud og opkræver penge fra danske virksomheder i forbindelse med en ny lovgivning.
I det her tilfælde må man nok i høj grad tage hensyn til gevinsten, det giver at få mere effektive og gennemsigtige markeder.
Men jeg vil gerne under udvalgsbehandlingen se på, hvordan det hænger sammen med skattestoppet og gebyrstoppet, at de bliver pålagt en ekstra regning.
Den del af forslaget, der præciserer, at skadeforsikringsselskaber, der betaler til garantifonden, kan betale selv, såfremt de har uforholdsmæssige store udgifter i forbindelse med opkrævning af bidraget, kan Dansk Folkeparti ligeledes støtte.
Derudover forekommer bestemmelsen om, at de skal indsende en erklæring fra revisor om, at bidraget er korrekt beregnet, også glimrende.
Alt i alt indeholder forslaget selvfølgelig elementer, vi må kigge nærmere på under udvalgsarbejdet, men de overordnede linjer vil Dansk Folkeparti gå positivt videre med.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg vil gerne sige, at det selvfølgelig er under forudsætning af, at lovgivningen vedtages.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Jeg er da lidt forbavset over ministerens kommentar, at det ikke kan lade sig gøre at overføre pengene, for de er indregnet i finansloven.
De kan da ikke være indregnet i finansloven, før ministeren har fået gennemført et forslag.
Ministeren må da være enig med mig i, at så er vi ude i det rene rabarberdemokrati, hvor ministeren har været rundt at spørge, og o.k., der er flertal for det her, så det kan vi godt indregne i de kommende budgetoverslagsår.
Så tager vi for et syns skyld lige en første og en anden og en tredje behandling i Folketinget.
Jeg vil da godt have ministerens kommentar til, om det er stilen i regeringen, at det her bare er sådan lidt ja, ja, vi skal jo spille det demokratiske skuespil, men det hele er afgjort i forvejen.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg vil gerne sige tak for den tilslutning, som partierne har givet lovforslaget.
Der er af de seneste ordførere gjort nogle bemærkninger om, hvorvidt provenuet så kunne føres tilbage til de to øvrige fonde, der fortsætter, og som fungerer udmærket.
Jeg vil også godt lige afslutningsvis gøre opmærksom på, at tilbagebetalingen af de 190 mio. kr. er indregnet i finanslovsammenhæng i de næste 6 år, hvor pengene kommer drypvis tilbage.
En tilførsel til IFU vil således skulle være i form af nye penge, og det ser regeringen altså ikke der er behov for.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-22:
På baggrund af det udredningsarbejde om fremtiden for de tre indvesteringsfonde, IFU-, IØ- og IFV-fondene, der blev gennemført af finansministeren og en række andre ministerier, så er vi fra Kristendemokraternes side enige i, at det vil være fornuftigt at nedlægge Fonden til Investeringer i Vækstmarkeder m.v.
Vi synes også, det er vigtigt, at man gør det over en årrække, sådan at man ikke får gjort det hovedkulds, som det er sket med andre ting, der er blevet nedlagt i de seneste år med spild af skatteborgernes penge til følge.
Så vi synes, at den afviklingsperiode frem til 2010, der er lagt op til i lovforslaget, er ganske fornuftig.
Så vil jeg også godt tilslutte mig de ordførere, der her i debatten har sagt, at det kunne være vigtigt, at det provenu, som statskassen med regeringens lovforslag opnår ved nedlæggelse af IFV-fonden, ikke bare går i statskassen, men at det burde tilføres i hvert fald IFU, som vi ser det, men vi vil også godt overveje, som den seneste ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, foreslog det, at det skulle tilfalde IØ-fonden.
Vi synes, det ville være ganske fornuftigt, for der er brug for investeringer ikke mindst i udviklingslandene i disse år, både i form af energi- og miljøteknologi og også for almindelige private investeringer.
Så det aspekt synes vi kunne være interessant at se videre på under udvalgsarbejdet, og derfor har vi såmænd også det lille forbehold, hvad det angår, over for regeringens lovforslag, nemlig at guldet ikke bare skal tilfalde statskassen.
Men det, der er ideen bag lovforslaget om, at IFV-fonden skal nedlægges, kan vi så med disse ord selvfølgelig godt tilslutte os.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Det fremgår af forslaget, at det ikke er hensigtsmæssigt at fortsætte med IFV, fordi udredningsarbejde har vist, at fonden ikke bliver brugt aktivt.
Jeg synes, det er lidt svært at se, om det skyldes, at den måde, fonden er konstrueret på, i virkeligheden er forkert, eller om det skyldes manglende aktivitet, hvor man ligesom siger, at man går ind og er lidt mere målrettet med at få anvendt midlerne.
Men nuvel, det kan godt være, det er fornuftigt at nedlægge den.
Jeg synes derimod ikke, der er nogen grund til at sige, at de 150 mio. kr., som på nuværende tidspunkt er kapitalen i fonden, bare skal gå tilbage til statskassen.
Vi har jo faktisk to andre fonde, nemlig Investeringsfonden for Østeuropa og Investeringsfonden for Udviklingslandene, og der er ingen tvivl om, at der er et kæmpebehov for at sikre investeringer begge steder.
Så jeg synes, at det ville være fornuftigt at sige, at man overfører midlerne fra den fond, der nu nedlægges, som er rettet mod, man kan sige, den rigere del af mellemindkomstlandene, til enten Investeringsfonden for Udviklingslandene eller til Investeringsfonden for Østeuropa, eller man kunne dele midlerne mellem dem og så lave en målrettet strategi for, hvad man vil på de her områder.
Det er jo for så vidt temmelig tankevækkende, at man nedlægger en fond, og samtidig tager regeringens forskellige ministre rundt i verden og laver aftaler om køb af klimakvoter.
Jeg tror, det senest var i Kina, men det er faktisk lidt svært at følge med i, hvor mange steder man er i gang med klimakvotekøb, som jo indebærer en teknologioverførsel.
Der er et kæmpeområde inden for vores energiteknologier, hvor vi kunne investere langt kraftigere både i Østeuropa, i udviklingslandene og for så vidt også i mellemgruppen, herunder Kina og Indonesien, og det er efter vores mening dumt, at man ikke lægger en strategi for det.
Så vores svar på det her er: O.k., det kan være i orden at nedlægge denne her investeringsfond, men så bør der ske to andre ting.
Midlerne bør overføres til de to andre, altså Investeringsfonden for Udviklingslandene og Investeringsfonden for Østeuropa, og så bør der samtidig laves en ordentlig strategi for de to områder, hvor energiinvesteringer bør spille en stor rolle.
Det vil også kunne betyde, at vi kan drosle ned på det noget uforsvarlige køb af klimakvoter, vi er i gang med, i hvert tilfælde som regeringen har lagt op til, hvor man af vores udviklingsbistand æder flere og flere midler over til noget, der primært gavner Danmark og ikke primært gavner udviklingslandene.
Lars Barfoed (KF), 2004-04-22:
Da et udredningsarbejde har vist, at Investeringsfonden for Vækstmarkeder ikke benyttes i tilstrækkeligt omfang og således ikke fungerer tilfredsstillende, er Det Konservative Folkeparti enig i, at fonden nedlægges.
Vi har også noteret os, at det er noget, som er taget til efterretning i de høringssvar, der er indkommet.
I den konservative folketingsgruppe er vi ikke på forhånd afvisende over for på et tidspunkt at overveje en sådan mulighed for en justering i denne fond, men det kan jo ikke indgå i dette lovforslag.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2004-04-22:
Dansk Folkeparti har noteret sig investeringsfonden IFV's nedlæggelse som følge af evalueringen af ordningen i 2003, og derfor kan vi gå positivt videre med lovforslaget, der formelt gennemfører nedlæggelsen og fastsætter tilbageførslen af midlerne.
Frode Sørensen (S), 2004-04-22:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Peder Sass, ikke kan være til stede, skal jeg oplæse hans ordførertale:
Det var den tidligere regering, som etablerede fonden, der kunne bidrage til udvikling i lande rundtomkring i verden, og som samtidig kunne styrke danske virksomheders investeringer i vanskelige markeder.
IFV-fonden blev især oprettet for at styrke mindre og mellemstore virksomheders muligheder for internationalisering.
Det udredningsarbejde, som i 2003 blev gennemført af Finansministeriet, Udenrigsministeriet og Økonomi- og Erhvervsministeriet i fællesskab, viser, at det er hensigtsmæssigt at fortsætte både Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene og Investeringsfonden for Østlandene.
Set i lyset af regeringens kraftige nedskæringer af ulandsbistanden, siden den tiltrådte i 2001, mener Socialdemokraterne, at en mulighed for at fremme danske investeringer i den tredje verden er, at midlerne fra IFV overføres til IFU, altså Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene, så et eventuelt provenu ikke tilfalder statskassen, som det ellers nævnes i lovforslaget.
På den baggrund må Socialdemokraterne derfor tage forbehold for at støtte lovforslaget, indtil ministeren fremkommer med en redegørelse for, hvordan provenuet fra IFV anvendes.