runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2004-12-17:
Vi har valgt at ændre på en række afgiftssatser i forbindelse med finansloven.
Det har vi, fordi allerede, da vi sidste år sænkede cigaretafgifterne, sagde vi, at det var nødvendigt for at bekæmpe grænsehandelen, når 24-timers-reglen blev ophævet.
Men det var ikke sådan af lyst, vi gjorde det.
Det var ikke, fordi vi syntes, det var det sundhedsmæssigt klogeste at sætte cigaretafgiften så langt ned, men hvis der var ændringer i den tyske cigaretafgift, ville vi forbeholde os retten til at hæve afgiften igen.
Der har været ændringer i Tyskland.
Derfor sætter vi afgiften på danske cigaretter op.
Jævnfør skattestoppet, og jævnfør hensynet til grænsehandelen, syntes vi, at det var rimeligt og rigtigt så også at sænke afgiften ikke bare på øl, men også afgiften på vin, sådan at prisen falder, som hr. Henrik Sass Larsen sagde, godt 4 kr. pr. kasse øl.
Vil det så få en effekt?
Ja, naturligvis.
Naturligvis får det en effekt, fordi der vil være flere, der siger til sig selv, at fordelen ved at køre ned over grænsen er det mindre.
Det er klart, at der er en økonomisk effekt af, at grænsehandelen falder.
Jeg synes, det er vigtigt at holde sig for øje, at de initiativer, som regeringen har taget, siden vi trådte til, har betydet, at vi har fået grænsehandelsbalancen til at vende, og at vi i 2005 står over for for første gang nogen sinde at opleve, at der rent faktisk købes mere af udlændinge i Danmark, end danskere køber i udlandet, at vi har fået ændret grænsehandelsmønsteret så meget, at der på langt de fleste varegrupper er et fald i de klassiske grænsehandelsvarer købt i udlandet.
Det hjælper vi med til ved at gennemføre den ændring, som vi har her, fordi vores øl og vin nu får en afgiftsnedsættelse.
Derfor er det af hensyn til grænsehandelen, men også af hensyn til at lave en afgift på cigaretter, som vi synes er mere rimelig, et ganske glimrende forslag, vi gennemfører.
Jeg synes, det er ganske glimrende både for danske købmænd og danske arbejdspladser, at vi nu får en større del af handelen til at ligge i Danmark i stedet for at ligge syd for grænsen og uden for Danmark.
Må jeg allerførst orientere fru Margrethe Vestager om, at det altså ikke er nogen nyhed, at man vedtager en lov, hvor ikrafttrædelsestidspunktet ikke er fuldstændig kendt.
Dette ikrafttrædelsestidspunkt for denne lille del af lovforslaget afhænger så af, at regeringen og forligspartierne først i det nye år sætter sig sammen for at drøfte præcis, hvorledes de sundhedsmæssige initiativer, der skal tages i forlængelse af afgiften, vil blive udmøntet, og dér er der igennem udvalget stillet spørgsmål om og givet svar på, hvorledes man kunne tænke sig udformningen m.v.
Men vi har ikke endnu sat os sammen.
Det vil ske først i det nye år, og vi vil på det tidspunkt lægge retningslinjerne for, præcis hvilke sundhedsfremmende initiativer der vil tages, og hvorledes de vil tages.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-17:
Hvis vi tager det massive først, er det på ingen måde et stort forslag.
Det, der er markant og væsentligt, er, at vi med forårspakken bl.a. sørgede for, at 750.000 mennesker ikke længere skal betale mellemskat.
Det er en god konservativ hjertesag, og det kan vi kalde noget væsentligt.
Med hensyn til at det skulle være en julegave, er jeg nødt til at sige, at i Det Konservative Folkeparti betragter vi som udgangspunkt de penge, borgerne selv tjener, som borgernes egne penge.
Vi har brug for at opkræve nogle af dem i skat for at finansiere det velfærdssamfund, vi har, men når man lader borgerne beholde deres egne penge, betragter vi det på ingen måde som en julegave.
Det er simpelt hen ganske almindelig borgerlig tankegang, at pengene som udgangspunkt er borgernes egne, og derfor er det ikke nogen julegave.
Hvis nogle af vælgerne skulle have glemt, hvordan hr. Ole Stavad indkrævede nye skatter og afgifter hver eneste måned i sin tid som skatteminister, har vi nu fået slået det soleklart fast en gang til, at i Socialdemokratiet betragter man som udgangspunkt borgernes penge som statens, og så kan borgerne nogle gange allernådigst få lov til at få lidt af pengene igen.
Morten Homann (SF), 2004-12-17:
Nu har vi beskæftiget os en del med skattestoppet i de sidste 3 år, og det er jo egentlig lidt tankevækkende, hvordan en tilsyneladende simpel konstruktion som skattestoppet alligevel kan blive ved med at kaste nye overraskelser af sig, nye underfundige måder, som det skal fortolkes på.
Den seneste tid har budt på nogle eksempler på, hvordan man skal fortolke spørgsmålet om en kompensation, hvis der nu alligevel sker brud på skattestoppet.
Det største eksempel, vi har fået for nylig, var diskussionen om selskabsskatten, hvor man, fordi man lukkede et hul i skattelovgivningen, så skulle se sig nødsaget til at kompensere erhvervslivet.
Tag f.eks. pengeinstitutterne.
Så uden overhovedet at have gjort sig fortjent, om man må sige, til en kompensation, så får man en kompensation på et meget stort trecifret millionbeløb.
Det her forslag er jo sådan set en parallel til det.
Der er nogle folk, som oplever en skattestigning på grund af den økonomiske situation i den kommune, som de bor i, og så skal der prompte udløses en kompensation takket være skattestoppet.
Men kompensationen bliver sjovt nok ikke givet til de mennesker, som oplever skattestigningen.
Den bliver givet til alle os andre, således at der sådan set ikke er nogen i det her land, som oplever et skattestop.
Der er folk i 30-40 kommuner – jeg kan ikke huske det præcise tal – som oplever en skattestigning, og så har vi nogle, som oplever en skattesænkning uden på nogen måde at have noget, som de skal kompenseres for.
Så det er en meget bizar konsekvens af skattestoppet, og det er spændende at se, hvilke nye spændende konsekvenser og underfundige udviklinger det tilsyneladende simple skattestop kan ende med i den kommende tid.
Jeg synes, det er tankevækkende, at man kan lave et forslag, som er så relativt begrænset som det her, og alligevel sikre, at den sociale profil bliver så soleklar, at der bliver givet meget til dem, som har meget i forvejen, og ingenting til dem, som har lidt.
Jeg synes, at det var et glimrende forslag, der blev stillet fra, jeg tror, det var fru Line Barfod, om, at man i stedet brugte de her 150 mio. kr. målrettet til dem, der havde brug for det, ved at give en julegavecheck til f.eks. de 90.000 børn, som er ramt af fattigdom i Danmark.
Der er faktisk nogle, som ikke har fået nogen hjælpende hånd af denne her regering, og som bare har oplevet, at fattigdommen er vokset i denne regerings tid.
Men det illustrerer måske, når det kommer til stykket, meget godt forskellen på den nuværende regering og på det alternativ, som sidder til venstre.
Peter Christensen (V), 2004-12-17:
Det er i hvert fald ikke en bekymring på skatteydernes vegne, for vi har jo kunnet se gennem hele folketingsåret, at når man fra SF's side er imod skattestoppet, skyldes det netop, at man ikke vil bindes til ikke at kunne indføre nye skatter og afgifter.
Derfor tror jeg egentlig, jeg kan sige på vegne af mange skatteydere, at de ikke er særlig glade for en sådan bekymring fra SF's side, og jeg kan i hvert fald bare selv glæde mig over, at skattestoppet er overholdt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-17:
Ministeren lover, og det er jeg sikker på at han vil, at arbejde aktivt og loyalt for at få en hurtig afklaring, men i den situation, vi står i, er det et slag i luften at haste forslaget igennem.
Det vil i virkeligheden skabe en usikker, kaotisk situation i baglandet, så kan ministeren ikke medgive, at det ville være rimeligt lige at trække vejret et par måneder og få tingene afklaret og arbejde videre derfra?
Jacob Buksti (S), 2004-12-17:
Men vi støtter fuldstændig ministerens bestræbelser, for det er i EU, ministeren efter vores mening bør starte.
Kristian Jensen (V), 2004-12-17:
Jeg skal ikke forsøge at gøre mig klogere end hr. Jacob Buksti på beslutningshastigheden i EU, men jeg kan sige, at vi yder den indsats, vi overhovedet kan for at få det gennemført så hurtigt som muligt.
Vi ønsker, at der snarest muligt skal komme et forslag til ændring af reglerne, så vi får lukket hullet.
Den er også gældende for andre EU-lande, og det er derfor, der er blevet lavet en redegørelse om, hvor stor den samlede problemstilling er.
Jeg er overbevist om, at andre EU-lande gør sig de samme overvejelser, som vi gør os fra dansk side, så vi kan skabe en alliance, der kan få ændret reglerne, og derfor er mit klare signal til branchen: Lad være med at tro, at I kan komme ud af de skattemæssige problemer ved at lægge trykningen uden for EU's grænser, for vi vil kæmpe og arbejde for, at der bliver lavet en generel ændring, så skattehullet bliver lukket, hvad enten trykningen foregår i et EU-land eller uden for EU.
Jacob Buksti (S), 2004-12-17:
... kommer det i hvert fald til at tage lang tid.
Det sidste, ministeren sagde, er vi jo enige i, og det støtter vi også.
Vi vil netop støtte, at ministeren gør sig alle mulige anstrengelser for at få en holdbar løsning.
Det eneste, vi ikke kan forstå, er, hvorfor man skal starte med bare at flytte problemet.
Man lukker jo ikke et hul, ministeren siger selv, at det kun bliver delvis lukket.
Jeg sætter stor pris på det arbejde, ministeren gør, det har jeg også givet udtryk for, og det er også derfor, vi ikke stemmer imod forslaget.
Ministeren refererer til overvejelserne og undersøgelserne af det problem, vi står med, men det, vi mangler, er jo at vide, hvilke muligheder der er for at få det løst.
Som ministeren selv siger i flere svar, er det jo ikke kun et spørgsmål om momsning i forbrugerlandet, men også et spørgsmål om at få tilslutning til at ændre på undtagelsesbestemmelser, der findes, og med min erfaring om, hvordan og hvorledes beslutningsprocessen er i EU – nu er jeg selvfølgelig kun EU-ordfører, så det kan være, min viden er lidt begrænset ...
Kristian Jensen (V), 2004-12-17:
Jeg mener nu ikke, det er så nemt at flytte trykningsopgaven i forhold til at flytte forsendelsen, som ordføreren lægger op til.
Der er en klar forskel på, om det, der sker, er, at forsendelsen sker gennem et momshul, eller alle forholdene for trykningen skal ændres.
Jeg har erkendt blankt fra starten, at før vi får ændret EU-reglerne, kan vi ikke lukke momshullet fuldstændigt.
Vi kan få det markant indsnævret, og så vil vi arbejde, så hårdt vi kan, for at få lavet fælles EU-regler, der kan lukke hullet fuldstændigt, og jeg er glad for, at et bredt flertal i Folketinget er enigt i det.
Jeg havde bare ønsket, at de partier, som normalt er meget talende angående skattehuller, også ville have været med til at lukke dette skattehul, om ikke helt, så trods alt delvis.
Både hr. Hedeboe og før ham hr. Jacob Buksti spurgte, hvorfor det her skal hastes igennem.
Det her er en sag, som har været drøftet siden 2002.
Der har været viden om, at der har været et hul, og det har været undersøgt, hvad der kan gøres for at lukke hullet.
I regeringen har vi den klare indstilling, at vi skal gøre, hvad vi kan for at lukke de huller, der er i skattelovgivningen, også dette hul.
Så spørger hr. Jacob Buksti, hvorfor det ikke er gjort noget tidligere.
Dertil kan jeg sige, at både jeg og den tidligere minister har sørget for, at det her er blevet rejst på møder både i 2003 og i 2004.
Jeg kan ikke lægge hovedet på blokken og sige præcist, hvornår en sådan gennemførelse kan ske, men vi vil sætte alle kræfter ind på at få det til at ske så hurtigt som muligt, så der ikke er grund til at foretage yderligere udflytninger.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Freddy Dam sagde, at en række koncerner allerede har valgt at trykke deres blade andre steder, og jeg kan ikke på nogen måde give nogen som helst garanti op for, at der ikke også i fremtiden vil være blade, der af driftsøkonomiske årsager bliver trykt andre steder end i Danmark, ligesom der i dag er blade, der af driftsøkonomiske, altså ikke alene skattemæssige, årsager bliver trykt uden for EU.
Hvad enten forslaget vedtages eller ej,
er der ingen garanti for, at flytning af trykkeopgaver ikke fortsat vil ske.
Jacob Buksti (S), 2004-12-17:
Nu kan jeg forstå, at hr. Freddy Dam er meget klog på, hvordan Allerkoncernen agerer.
Det eneste, jeg citerede, var sådan set, hvordan og hvorledes den ansvarlige for Allerkoncernen har udtrykt at man ville reagere.
Men det er jo også de meldinger, vi har fået fra andre store trykkerier i den danske grafiske branche, og derfor er det altså fortsat uforståeligt for mig, at regeringen og hr. Freddy Dam ikke vil lytte.
Så kan jeg ikke forstå, at hr. Freddy Dam kan stille spørgsmål om, hvad det er, vi vil.
Det kan jo kun være, fordi hr. Freddy Dam ikke har læst tillægsbetænkningen.
Det kan jo kun være, fordi hr. Freddy Dam ikke har læst, hvad det er, vi vil.
Der står jo her, at det, vi vil, er, at vi vil bede om, at ministeren udsætter vedtagelsen af det her forslag, så ministeren kan få mulighed for at skaffe den klarhed, ministeren selv har sagt at han er nødt til at skaffe sig, nemlig ved at tage kontakt til den pågældende kommissær og derefter melde tilbage, hvad udsigten så er.
Er udsigten, at man kan få en løsning i løbet et halvt år, et helt år,
eller er det noget, der tager 5 år?
Hvis det er noget, der kan gøres forholdsvis hurtigt, så vil man for den sags skyld kunne vedtage det her eller andet og en opfordring til branchen, for så vil det jo kunne ses, at det er perspektivløst at flytte arbejdspladser ud.
Hvis det er noget, der tager længere tid, tror jeg, hr. Freddy Dam godt ved, at man så agerer forretningsmæssigt med udnyttelse af de skattemæssige muligheder, der er, og derved får man en trussel mod danske arbejdspladser.
Så flytter trykningen ud, og så er skaden sket.
Så derfor er det, vi beder til at få klarhed over, hvad mulighederne er på EU-plan, så vi kan få en løsning af det her.
Hvis det er sådan, at det kan afklares hurtigt, så kan vi sende et klart signal til branchen: Tænk jer nu om, fordi det her hul bliver lukket.
Freddy Dam (V), 2004-12-17:
Nu synes jeg ikke, at eksemplet med Allerkoncernen måske er det allermest velvalgte.
Uden i øvrigt at ville garantere for det mener jeg at kunne huske, at det er sandt, at netop Allerkoncernen sørgede for at få trykt sine publikationer i Finland og få eksporteret dem via Ålandsøerne til Danmark.
Så hvis Allerkoncernen flytter til Norge, har det så vidt jeg kan se ikke den helt store betydning.
Lad mig så spørge sådan fuldstændig konkret: Hvad er det så, regeringen efter hr. Jacob Bukstis opfattelse skal gøre nu?
Hvordan er det, vi totalt skal lukke det hul?
Har hr. Jacob Buksti et konstruktivt forslag i stedet for kritik?
Jacob Buksti (S), 2004-12-17:
Nej, det er måske det, der er problemet, at man ikke forstår det.
Men det, der er hele pointen, og det er der, hvor det går galt for hr. Freddy Dam og andre, er, at man står og siger, at man lukker et hul.
Det gør man ikke.
Det bliver jo ikke lukket.
Det siger ministeren jo også selv f.eks. i svar på spørgsmål nr. 6, at dette problem delvis er søgt løst med det her – delvis.
Et hul er et hul, og det er stadig væk et hul, og det siger alle med forstand i branchen.
Konsekvenserne er de beretninger, vi har fra folk i branchen.
En af dem er f.eks. fra Aller Press, hvor man siger på Allerkoncernens vegne, at man nu vil vurdere, hvordan konkurrenterne reagerer, og på den basis flytte produktionen til Norge.
Det er også sådan, at vi allerede nu kan se, at en af de største virksomheder, Color Print, har indgået aftaler med nordmændene.
Derfor er det at være imod selve kendsgerningerne, at man ikke kan se, at de, som i dag har haft fordele af omgåelse af reglerne, fortsat kan gøre det ved at flytte produktionen, og de, som får den øgede konkurrence, vil få en øget tilskyndelse til at flytte yderligere produktion, fordi de nu kan gøre det med skattetilskud.
Det er, undskyld jeg siger det, ikke særlig begavet.
Freddy Dam (V), 2004-12-17:
Jeg har lidt svært ved at forstå essensen af hr. Jacob Bukstis lange indlæg her.
Jeg er selv meget i tvivl om, hvor mange arbejdspladser der kan være tale om, vi på den måde eksporterer uden for EU-området.
Hr. Jacob Buksti siger, at det er ganske mange.
Jeg ved ikke rigtig, hvad han har at have det i, for efter min opfattelse er det sådan, at disse her tryksager jo faktisk i vidt omfang er blevet trykt uden for Danmark, altså i andre EU-lande og i tredjelande, og det vil sige, at der ikke umiddelbart mistes arbejdspladser i Danmark.
Hr. Jacob Buksti glæder sig også over, sammen med os andre i øvrigt, at skatteministeren gør, hvad han kan for at skaffe ændrede regler gennem EU, sådan at det i det hele taget bliver umuligt at sælge disse publikationer til private i Danmark uden moms.
Så jeg spørger mig selv og nu hr. Jacob Buksti om, hvad det i grunden er, hr. Jacob Buksti vil.
Er det sådan, at hr. Jacob Buksti ganske enkelt vil modsætte sig den her lovgivning, som er beregnet på at lukke skattehuller?
Er det sådan, at det her skattehul skal have lov at stå åbent, indtil vi får en løsning på EU-plan?
Der er jo ingen, der i dag kan sige noget sikkert om, hvornår vi får en løsning, og jeg har svært ved at forstå, at en udsættelse til efter nytår skulle medføre andet, end at vi får endnu flere folk, der importerer blade trykt i Danmark uden moms til danske private forbrugere.
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-17:
Intentionen i det her forslag om at lukke et momshul går SF helt ind for.
Ligesom Socialdemokratiet må vi så også sige, at det, der sker, er, at der kun lukkes en del af hullet, at det er muligt at flytte aktiviteterne et andet sted hen og så åbne det samme hul, som man lige har lukket til én side.
Det er ikke særlig hensigtsmæssigt.
Der er også en risiko for udflytning af arbejdspladser oven i det her.
Det er svært at sige hvor mange.
I en situation, hvor ministeren meget prisværdigt har lovet at forsøge hurtigt at få nogle meldinger fra EU på det her område, altså en opklaringsfase, er det helt urimeligt at haste det her igennem.
Det skaber kun kaos og forvirring i baglandet for dem, det drejer sig om.
Det er ikke rimeligt.
Det kunne være, de blev så klare, at vi kunne få det her på plads.
Der er ingen grund til at haste.
SF går ind for at lukke huller, men hvis de skal lukkes, de skattemæssige huller, så skal det også gøres, og så skal de ikke bare åbnes et andet sted.
Så vi vil undlade at stemme her og henstille til, at det får lidt længere tid.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-17:
Problemet er jo, at skatteministeren starter fra den forkerte ende.
Skatteministeren starter med at sende jobbene ud af landet, og hvis skatteministeren havde mødt de deputationer fra branchen, der har været i Skatteudvalget, og hørt deres forklaringer på, hvad problemet er, og hvad der vil ske, når lovforslaget bliver vedtaget, tror jeg, skatteministeren ville have forholdt sig anderledes til sagen.
Jeg forstår i hvert fald ikke, at man i en tid, hvor vi ser virksomhedslukninger og udflytninger, vil vedtage et lovforslag, der netop giver nye incitamenter til det.
Ministeren siger i sit svar, at Ålandsøerne slet ikke har nogen trykkekapacitet, men det viser jo bare, at enten har ministeren ikke forstået, hvad der er blevet sagt, eller også vil ministeren ikke forstå det.
Det er jo netop ikke det problem, man peger på.
Man siger, at trykningen af månedsmagasiner så nemt som ingenting kan flyttes til Norge eller Rusland, så arbejdspladserne forsvinder ud af landet.
Det var den besked, vi fik i Skatteudvalget, og det burde ministeren have hørt på og startet her i stedet for at gøre det omvendte og give et nyt incitament til at flytte job ud.
Kristian Jensen (V), 2004-12-17:
Vi har været i en løbende dialog med både branchen og de forskellige virksomheder, som bliver berørt af lovforslaget.
Derfor tror jeg, jeg har hørt de samme orienteringer og set de samme faresignaler, og derfor er vi blevet bestyrkede i vores tro på, at det er i EU, vi skal kæmpe for at få lukket hullet fuldstændig.
Der er forskel på, om man bare sætter kikkerten for det blinde øje, når et skattehul bliver ved med at stå åbent, eller man kæmper aktivt for at lukke det så meget, som reglerne giver mulighed for i dag, og samtidig gennem EU kæmper for at få det fuldstændig fjernet.
Jeg vil ikke som skatteminister sidde overhørig, at der er et skattehul, som vi ikke kan lukke mere, end tilfældet er i dag.
Derefter vil muligheden for at slippe gennem skattehullet ved at flytte arbejdspladser ud af landet ikke være til stede.
Morten Homann (SF), 2004-12-17:
Det illustrerer jo meget godt, at denne skattestoptankegang er en systemet før borgeren-tankegang.
Man skal sørge for at kompensere kommunerne.
Fra hverken mig eller min nabo, som bor i en kommune, hvor vi ikke har oplevet skattestigninger i år, tror jeg, der skal lyde utak til hr. Peter Christensen for at komme med denne gevaldige julegave.
Men det er i hvert fald ikke de borgere, som har oplevet skattestigninger, hr. Peter Christensen kompenserer.
Han giver skattelettelser over en bred front til alle landets borgere, der bliver meget, meget få dråber til hver, og det gavner altså ikke de mennesker, som har oplevet en kommunal skattestigning i de 30-40 kommuner, der er tale om.
Peter Christensen (V), 2004-12-17:
Vi har lavet en aftale med kommunerne om, at de skal overholde skattestoppet, og det viste sig, da man gjorde det hele op, at der manglede 150 mio. kr. i, at det var overholdt.
Vi behandler kommunerne som en samlet enhed, fordi vi laver en samlet aftale med kommunerne, og det undrer mig kraftigt, hvis SF nu gør sig til fortaler for, at staten skal bestemme skatten i den enkelte kommune.
Det ønsker vi ikke.
og for os at se er der ikke andre modeller end at lave en samlet aftale for kommunerne, når Kommunernes Landsforening møder op hos finansministeren.
Jeg er glad for, at vi, også selv om det kun drejer sig om 150 mio. kr., siger: Dem skal staten altså ikke have ekstra ind, derfor vil vi sætte ind med en sænkning af bundskatteprocenten, og det gør vi nu med dette lovforslag.
Morten Homann (SF), 2004-12-17:
Jeg vil bare høre, om hr. Peter Christensen trods sin begejstring for skattestoppet ikke kan bekræfte, at i et antal kommuner – 30 eller noget i den stil – har man oplevet kommunale skattestigninger i størrelsesordenen 150 mio. kr., og at det er de stigninger, forslaget skal kompensere for.
Men hr. Peter Christensen må vel også bekræfte, at forslaget sådan set ikke kompenserer noget for de mennesker, som har oplevet skattestigningerne.
Jeg kan måske glæde mig over, at jeg med min indkomst som folketingsmedlem kan få udbetalt de penge, jeg får i skattelettelser.
Men de mennesker, som bor i de kommuner, som havde skattestigninger, bliver ikke kompenseret for noget.
Peter Christensen (V), 2004-12-17:
Rent teknisk overholder vi skattestoppet, fordi vi sænker bundskatteprocenten, og derfor vil det også være lidt forskelligt, hvilken glæde hver enkelt får af det; det kommer an på, hvor meget man betaler i bundskat.
Men det, vi gør, er jo ikke at dele julegaver ud.
Det, vi gør, er at overholde det løfte, vi har givet danskerne om at indføre et skattestop.
Hvis lovforslaget ikke blev gennemført, ville vi på grund af den overskridelse, kommunerne har lavet, ikke overholde skattestoppet, men det kan danskerne regne med at vi gør, og derfor er jeg utrolig glad for, at vi gennemfører lovforslaget, også selv om det ikke giver store beløb til den enkelte borger.
Men det så Socialdemokraterne jo aldrig som et problem, når de skulle have flere penge i statskassen.
Ole Stavad (S), 2004-12-17:
Det er jo netop det, jeg godt er klar over: Der er en stor stolthed i Venstre over, at man med dette forslag kan give en folkegave her lige op til jul.
Det er rigtigt, som hr. Peter Christensen sagde, at jeg nævnte nogle tal, og de tal er jo ikke nogle, jeg selv har fundet på.
Det er nogle, som skatteministeren har givet os under udvalgsbehandlingen, så nu er der i hvert fald ikke nogen uklarhed med hensyn til, hvad det er, der giver hr. Peter Christensen grundlag for sin stolthed.
Derfor går jeg også ud fra, at han vil bekræfte, at skatteministeren under udvalgsbehandlingen har oplyst, at en pensionist typisk vil få 1 kr. om måneden i skattelettelse – det fremgår af bilaget – og at pengene i øvrigt først kommer til udbetaling i 2006.
Tillykke!
Glædelig jul!