runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-12:
Nu har Venstre jo ikke bidraget meget for at komme i dybden
med de skattesager, der har været meget oppe i offentligheden i det her folketingsår.
Man har sådan set været lige så sikker på, at det hele var i orden, som jeg kan høre man er i forbindelse med det her lovforslag.
Hvordan ser Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, på muligheden for at omgøre dispositioner, fordi man nu får et sådant svar, som kan gives 1 måned efter, at regnskabsåret er afsluttet?
Kunne det betyde, at virksomheden så kunne disponere anderledes og måske mere fordelagtigt, hvis man ikke kunne få medhold?
Hvordan ser Venstre på den 5-års-regel, der er, som jo kunne få den konsekvens, at man i Højesteret eller i landsretten afsagde kendelser, som gik i en anden retning end det bindende ligningstilsagn for et andet selskab?
Skulle man så opretholde en retstilstand i så lang en periode som 5 år, på trods af at der var sket ændringer ved en højesteretssag?
Det er måske en anelse mere kompliceret, end hr. Peter Christensen lægger op til.
Peter Christensen (V), 2004-03-12:
Jeg deler ikke den bekymring, Enhedslisten har, og jeg vil først starte med selve spørgsmålet om ligning.
Det kan selvfølgelig være et generelt spørgsmål, om kompetenceniveauet er højt nok, men det problem mener jeg sådan set man er i fuld gang med at løse mange steder ved netop at lave samarbejde for også at give et kompetencemæssigt løft.
Har man et tilstrækkelig godt niveau til at lave en efterfølgende ligning, har man også evnen til at gennemføre
klar besked, for spørgsmålet er som sagt kun, om man skal gøre det i starten eller slutningen af forløbet.
Sådan var det også, når det gjaldt personer, og det gælder fortsat for virksomheder, at hvis det drejer sig om meget store beløb eller meget principielle spørgsmål, kan kommunens skatteforvaltning vælge at afvise at give et svar.
Det vil nogle kommuner sikkert gøre i de tilfælde, hvor de ikke inden for 1 måned kan overskue konsekvenserne af at skulle give et svar, så det er der sådan set taget højde for.
Og netop - jeg blev ikke helt færdig med det i forrige svar - hvis det handler om internationale transaktioner, skal de svar, der gives, ind over det centrale transfer pricing-kontor og godkendes.
Derfor er der jo sådan set også netop taget højde for, at visse svar rent faktisk kræver nogle lidt dybere overvejelser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-12:
Nu blev det erkendt, at kompleksiteten er meget forskellig, og det leder mig i virkeligheden hen til tidsrammen.
Jeg er selvfølgelig fuldstændig med på, at det er en anden diskussion, hvorvidt ligningen skal ligge i kommunerne eller ligge centralt.
Noget af det, der måske kunne tale for, at den skal ligge centralt, er, at den faglige ekspertise enten ikke er til stede i kommunen eller ikke er tilstrækkelig til at kunne tage sig af de forskellige sager.
Det, der bekymrer mig i forbindelse med dette forslag, er, at når man kun har en tidsramme på 1 måned, er det min påstand, at hvis nogle kommuner står i situation med mange og meget komplekse virksomhedssager, vil de ikke have tilstrækkelig tid til at give disse forhåndstilkendegivelser med det resultat, at vi risikerer, at en lang række virksomheder får lettere adgang til at snyde og bedrage med resultatet, og det virker selvfølgelig konkurrenceforvridende.
Hele diskussionen om konkurrenceevne må vi også have med, for de virksomheder, der er ærlige og betaler deres skat, som de skal, skal selvfølgelig ikke stå i en dårligere situation end de virksomheder, som forsøger at snyde og bedrage og vende reglerne.
Peter Christensen (V), 2004-03-12:
Angående indretningen af hele vores ligningssystem synes jeg, det er en meget lang og en lidt anderledes debat, der handler om, hvordan vi skal indrette det generelle system.
Men når det drejer sig om, hvorvidt man giver et bindende svar eller laver en efterfølgende ligning, er det sådan set det samme arbejde, der skal foregå, det er bare et spørgsmål om, på hvilket tidspunkt det foregår: Gør man det fra starten, eller laver man en kontrol bagefter?
Med den måde, det skal ske på nu, gør man det fra starten, og det er en klar serviceforbedring.
Jeg er helt enig i, at der ofte er en helt forskellig grad af kompleksitet, alt efter om det er en person eller en virksomhed.
Det er også baggrunden for, at vi ikke startede med at indføre ordningen for begge parter allerede sidste år, men gerne ville give skattemyndighederne en periode til at omstille sig, så de kunne få indkørt nogle rutiner til at håndtere den nye måde at løse opgaven på.
Der er selvfølgelig nogle spørgsmål om selskaber, som har internationale transaktioner, men det er klart beskrevet i lovgivningen, hvordan man skal håndtere de spørgsmål.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-12:
Det lyder jo meget besnærende, at man kan give det forhåndstilsagn, men vil Venstres ordfører erkende, at der er forskel på, om det er en personsag, eller om det er en virksomhedssag, altså at kompleksiteten er langt, langt større, når vi har at gøre med en virksomhed, end når vi har at gøre med en person?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om det problem, der kan ligge i, at kompetencen tillægges kommunerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Derfor bliver jeg altså nødt til at gentage
mit spørgsmål, for hr. Søren Krarup var jo ikke i stand til at besvare spørgsmålet, om han gik ind for menneskerettighederne, det var han ude af stand til at svare på, og han sagde endog i et svar til hr. Niels Helveg Petersen, at man kunne forestille sig situationer, hvor man ville acceptere brugen af dødsstraf. Altså efter min mening kan partier, der har den holdning, ikke danne grundlag for et bredere samarbejde her i Folketinget, men det er åbenbart Det Konservative Folkepartis holdning, og jeg fatter ikke den bagatellisering.
Peter Christensen (V), 2004-03-12:
Vi har lige været vidne til en debat her i salen, hvor det blev diskuteret, om tingene var sorte eller hvide.
Nu skal vi til en anden debat, som handler om, at vi skal have tingene sort på hvidt. Det er næsten et år siden, vi indførte bindende ligningssvar til skatteborgerne.
Siden den 1. juli 2003 har borgerne kunnet få klar besked om konsekvenserne af deres skattemæssige dispositioner, og det har været en succes.
Det har tilført befolkningen en tryghed for, at skattevæsenet ikke banker på døren med en uventet rudekuvert lang tid efter, at man har foretaget nogle ændringer.
Det sker ikke, når skattevæsenet har fået et bindende svar, som ikke kan ændres, og det har givet folk mulighed for at disponere over deres økonomiske ressourcer med vished om, hvad de skattemæssige konsekvenser bliver.
Skatteligningen foregår nu i starten, og ikke mod slutningen, og det betyder, at tingene bliver mere gennemskuelige og tilgængelige for den enkelte dansker.
Skattemyndighederne har nu haft et års tid til at omstille sig til det nye system, og vi kan derfor nu udvide succesen.
Fremover skal det også være muligt for landets virksomheder at få bindende ligningssvar.
Som lovgivningen er nu, er det muligt for virksomhederne at få en bindende forhåndsbesked fra Ligningsrådet.
Problemet er blot, at på grund af store sagsmængder ender det med, at mange virksomheder må vente op til 1 år på at få et svar, og det er hverken rimeligt eller holdbart.
Ingen virksomheder kan fungere med en sådan langsommelig beslutningsproces.
Et led i konkurrenceevnen er at kunne træffe hurtige beslutninger og vel at mærke beslutninger, man kender de skattemæssige konsekvenser af.
Det vil være en stor lettelse for erhvervslivet, at også de nu kan få bindende ligningssvar.
For det første vil det betyde, at virksomhederne som oftest vil få svar inden for 1 måned, og for det andet vil det styrke virksomhedernes retssikkerhed, fordi de kender konsekvenserne af det, de gør.
Med den nye lovgivning bliver der lagt større vægt på hjælp og vejledning frem for kontrol.
Virksomheder vil fremover kunne afbøde fatale dispositioner på en nem og billig måde, og bindende ligningssvar fra skattemyndighederne er både hurtigere og billigere end den bindende forhåndsbesked fra Ligningsrådet, vi kender i dag.
Jeg glæder mig over skatteministerens forslag.
Venstre har fra starten ønsket, at ordningen blev udvidet til også at omfatte selskaber, og det sker nu.
Klar besked til borgerne er en fremragende ting.
Jeg glæder mig over, at vi nu også kan tilbyde erhvervslivet samme service, og Venstre støtter lovforslaget.
Per Stig Møller (KF), 2004-03-12:
Det er jo sådan, at viljen ser Vorherre på, men vi mennesker ser på resultaterne, og resultatet fremgår jo af den knap, man trykker på her i Folketingssalen.
Tyrkiet har vedtaget de love mod tortur, som de skal, og det er vi glade for.
Problemet er selvfølgelig, at vi skal have sikkerhed for, at lovene også bliver efterlevet, og det har vi pligt til at sørge for.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg vil gerne takke for svaret.
Jeg regnede også med, at det var det svar, jeg ville få, og derfor var det vigtigt for mig at få sagt, at vi skal lægge pres på USA og selvfølgelig også på Kina og andre lande, som falder bagud på dette område - ikke mindst Tyrkiet, som et flertal i Folketinget bakker op som EU-kandidat.
Hvis Tyrkiet skal være medlem af EU, er det jo ekstraordinært nødvendigt, at landet skal opfylde disse betingelser helt og fuldt, så derfor er jeg glad for svaret.
Jeg er derimod ikke enig med ministeren i, at alle partier, også Dansk Folkeparti, har haft et klart standpunkt i dag.
Jeg synes tværtimod, hr. Søren Krarup har gjort, hvad han kunne for at skabe usikkerhed om Dansk Folkepartis holdning.
Det er bestemt et spørgsmål, vi kommer til at vende tilbage til og gå meget i dybden med i andre debatter, for jeg synes, at Dansk Folkeparti i dag har demonstreret en sådan tvivl om deres holdning til menneskerettighederne og specielt til tortur, at det kan blive et grundlæggende tema i den danske politiske diskussion i fremtiden.
Men jeg forstår godt, at formanden er nødt til at fastholde, at det må ske ved en anden lejlighed.
Per Stig Møller (KF), 2004-03-12:
Ja, og det er regeringen meget glad for og taknemlig for, for det viser jo, at alle vil forhindre, at tortur udøves.
Med hensyn til spørgsmålet om USA er det jo et af de områder, hvor vi ikke er enige med USA, og det anfører vi selvfølgelig også over for USA.
Der er også andre områder, hvor USA ikke har fulgt den samme linje som Danmark.
Nu kan Danmark desværre ikke styre hele verden.
Det ville nok blive en meget bedre verden, hvis vi kunne, men det er jo nok lidt utopisk.
Det er beklageligt, at USA ikke er med her.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg vil allerførst gerne takke udenrigsministeren, fordi vi har fået en debat, hvor det er blevet slået fast, at bortset fra ét parti har alle Folketingets partier det synspunkt, at uanset hvor tortur finder sted, uanset i hvilket land og til hvilken tid, er det forbudt og skal straffes.
På den baggrund synes jeg, debatten har betydet et fremskridt for menneskerettighederne, men altså med den beklagelige undtagelse, at der er et parti, der er faldet igennem, nemlig Dansk Folkeparti. Jeg vil godt spørge ministeren, som henviste til, at det var vigtigt at få så mange lande med som muligt, om man i opfølgningen af den vedtagelse, Folketinget vedtog i maj, fra regeringens side vil gøre noget for at få også lande som USA til at tilslutte sig dette arbejde.
Per Stig Møller (KF), 2004-03-12:
Det afgørende er jo, at uanset hvilket ideologi eller vildfarelse man anvender til at ensrette samfundet med vold, er det ikke tilladt.
Det gode er, at vi har en FN-konvention, for det betyder
jo, at man kan imødegå tortur uanset formålet med den
Der forekom tortur i Grækenland under juntaen og i Spanien under Franco, men formålet var forskelligt, og derfor er det væsentligt, at uanset for hvilket formål nogle får andre til at begå tortur, er det bare ikke tilladt og skal trækkes frem i lyset.
Derfor er denne protokol god, for nu kan der komme uanmeldte besøg, ligesom det er tilfældet for Europarådet i forbindelse med tilsynet af fængslerne.
De uanmeldte besøg betyder, at her er vi helt nøgterne: Uanset hvad der bruges som begrundelse, skal det frem i lyset, for det er ikke acceptabelt.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Jeg vil godt spørge udenrigsministeren: Kan vi ikke slutte debatten med simpelt hen at konstatere, at der er intet så farligt i den menneskelige tilværelse som idealisme?
De folk, der hævder, at de, som udenrigsministeren sagde, har fundet opskriften på det gode samfund, altid er dem, der udfører ondskaben, og kunne det ikke bidrage til, at vi får et lidt mere nøgternt og skeptisk syn på de ting, der oftest tales meget entydigt om?
Per Stig Møller (KF), 2004-03-12:
Og udenrigsministeren vil gerne svare på det.
Tortur udføres af mange regimer og af mange grunde.
Både hr. Søren Krarup og jeg har skrevet bøger om, at de, som vil skabe et paradis på jord, skaber et helvede, og når jeg brugte eksemplet fra Cambodja, var det, fordi det formentlig var ganske almindelige børn, som havde fået at vide, at det ville føre dem til dette ædle rige.
Når vi læser bøgerne om SS'erne og deres oprindelse, opvækst og deres almindelige plads i samfundet, har de nyeste undersøgelser jo også vist, at det var pæne, almindelige akademikere, som rendte rundt og satte al terroren i værk.
Derfor er det så vigtigt, at vi er klar over, at det er altså noget, som alle mulige mennesker har været involveret i.
Det er fuldstændig rigtigt, at det gøres for at nå et højere mål.
De, der giver ordrerne, giver dem med henvisning
til et højere mål, og derfor er det så afgørende, at uanset hvilke højere mål der tales om, er det noget, man bare ikke må.
Det er derfor, vi er nødt til at fremme en verdensorden, som hjælper med til at forstå, at uanset hvilket højere mål man får nogle til at udøve tortur for, er det ikke acceptabelt, og så er man hjemfalden til straf.
Gitte Seeberg (KF), 2004-03-12:
Skal jeg forstå det som et tilbud fra Enhedslisten om at komme med i regeringen?
Nej, spøg til side.
Jeg har jo forstået på Dansk Folkeparti, at man støtter forslaget.
Der har så foregået en, må jeg sige, ikke efter min smag mere teoretisk ordveksling mellem hr. Søren Krarup og ordførerne, men det er ikke noget, vi finder problematisk for regeringssamarbejdet.
Jeg vil sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget, og det synes jeg kom meget klart frem under ordførerindlægget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg er meget glad for, at fru Gitte Seeberg i svaret til hr. Kramer Mikkelsen svarer så klart og entydigt, som tilfældet er, og at vi altså kan konstatere, at der her i Folketinget fra regeringspartierne og ud til Enhedslisten er fuldstændig rene linjer med hensyn til menneskerettighederne og holdningen til tortur.
Men det gør det jo, så vidt jeg kan se, til et desto større problem for regeringspartierne, at regeringspartierne har så tæt et samarbejde med et parti, der har et uklart forhold til menneskerettighederne, et uklart forhold til anvendelse af tortur og et uklart forhold til anvendelse af dødsstraf.
Derfor vil jeg godt spørge fru Gitte Seeberg, om denne her debat ikke giver regeringspartierne anledning til at overveje, hvorvidt det kan være holdbart, at der fortsat er et så tæt et samarbejde mellem regeringspartierne og et sådant parti, som har stillet sig uden for de mest grundlæggende principper, som al politisk virksomhed må bygge på.
Gitte Seeberg (KF), 2004-03-12:
Jeg må jo henholde mig til det, jeg har sagt: Altså tortur er tortur, og det kan ikke bøjes.
Margrete Auken (SF), 2004-03-12:
Ja, det er jo faktisk - for at gå videre i det her - klart defineret i konventionen, at det er enhver form for fysisk pres.
Det kan hr. Søren Krarup så henvise til, da han siger, at han har lidt problemer med det, når han tror, at lektielæsning - altså når man synes, at bare noget er væmmeligt, så er det tortur - niks!
I konventionen er det klart, men det er også klart, at det, som foregår i Israel, det der milde fysisk pres, eller hvad det var, man kaldte det, og som der altså er folk, der er døde af, er hamrende forbudt ifølge konventionen.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Den sump af problemer, jeg er havnet i, skyldes jo nærmest, at jeg har forsøgt at overveje noget, og at hr. Keld Albrechtsen åbenbart ikke har haft evne til at forstå, hvad det var, jeg sagde.
Jeg forsøgte at gøre opmærksom på, at begrebet tortur jo meget nemt kan misbruges, og at det overhovedet at give børn lektier for er jeg ikke i tvivl om, at hr. Keld Albrechtsen også kunne få registreret som tortur.
Det var ganske enkelt et forsøg på at opstille en rent principiel kritisk betragtning vedrørende selve det alt for nemme begreb og den holdning, men jeg erkender, at når man har folk som hr. Keld Albrechtsen i salen, så er det meget klogere at gøre, som hr. Troels Lund Poulsen gjorde, nemlig at tale meget kort.
Så er der overhovedet ikke basis for alle de mere eller mindre begavede spørgsmål om det, som fra min side er et rent - jeg er lige ved at sige - filosofisk spørgsmål/problem, nemlig hvad er tortur, hvem ønsker tortur?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Nu synes jeg hr. Søren Krarup har bevæget sig ud i en sump af problemer.
Det må jeg sige.
Jeg er temmelig rystet over de her udtalelser, for det, hr. Søren Krarup siger nu, kunne jo godt tolkes sådan, at han i virkeligheden accepterer den nedværdigende behandling, klart folkeretsstridige nedværdigende behandling, som israelerne har foretaget med denne fysiske magtanvendelse over for fangerne, at han i virkeligheden accepterer den amerikanske præsidents metoder over for de tilbageholdte i Guantánamobasen, at han i virkeligheden accepterer den dødsstraf, der blev indført i Danmark efter krigen.
Sådan kunne hans indlæg godt tolkes.
Det håber jeg naturligvis ikke er tilfældet, for hvis det er tilfældet, har
vi jo det problem, at vi har et parti her i Folketinget, som har et blakket forhold til tortur, og det håber jeg ikke.
Jeg håber, at hr. Søren Krarup nu vil benytte anledningen til at udtale sig klart.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Hvor ved han dog det fra?
Vi stemmer ja - punktum.
Jeg forsøgte i al korthed, meget kort og derfor selvfølgelig fuldstændig ufuldstændigt at pege på, at vil man forholde sig virkelig reflekterende principielt til det spørgsmål, må man spørge for det første, hvad tortur er, og for det andet om der er nogen, der er tilhænger af tortur.
Så forsøgte jeg også at sige
, at selve ordet tortur er jo et ord, der kan diskuteres, for tortur er jo ikke noget i sig selv.
Det er normalt noget, der opstår i kraft af en sammenhæng.
Vi havde i Danmark før anden verdenskrig f.eks. en afgjort modvilje imod dødsstraf.
Da vi så havde besættelsen, blev dødsstraffen indført.
Tortur, som Israel blev anklaget for i form af det, der hed moderat fysisk pres, var jo et forsøg på at forhindre terror.
Det vil sige, at tingene jo ikke er så enkle.
Tortur er noget, som man kan kalde det, når tingene opstår, men det er jo ikke noget, som i sig selv er så krystalklart.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Nu er jeg naturligvis tilfreds med, at Dansk Folkeparti trods alt stemmer for forslaget.
Så dybt skulle man dog ikke komme ned, at man stemte imod det, men det er jo tydeligt, at det er med stor ulyst. Hvad mener hr. Søren Krarup med, at folk, der går ind for tortur, kommer i fængsel?
Den beklagelige kendsgerning er jo, at det på f.eks. Guantánamobasen har kunnet få lov til at foregå.
USA har mig bekendt slet ikke engang villet undertegne det her.
I Tyrkiet foregår der beklageligvis stadig væk tortur, uden at de, der begår den, nødvendigvis bliver sat i fængsel.
Der er meget at gøre, der er også meget at gøre her i landet med hensyn til utrolig lange isolationsfængslinger, der er umenneskelige.
Jeg vil godt spørge, hvad der egentlig lå i hr. Søren Krarups underlige bemærkninger.
Skal det være sådan, at den israelske opførsel over for fangerne i fængslerne skal vi bare lukke øjnene for?
Jeg forstod simpelt hen ikke bemærkningen.
Jeg håber ikke, at det kan opfattes sådan, at Dansk Folkeparti mener, at sådan en lille smule tortur ikke gør så meget.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Jeg havde egentlig tænkt mig at holde en lige så kort ordførertale som hr. Troels Lund Poulsen, men jeg forstår, at der er medlemmer, som synes, man skal sige noget mere.
Så jeg kunne egentlig, samtidig med at jeg gerne ville gøre talen ganske kort, godt have lyst til at sige, at et beslutningsforslag som det her jo egentlig fremkalder en række kritiske overvejelser, for man kan ikke lade være at spørge sig selv: Hvad er i grunden tortur?
Og man kan også spørge: Er der overhovedet nogen, der er tilhænger af tortur?
Hvis man er tilhænger af tortur, så havner man normalt meget hurtigt bag et fængsels tykke mure.
Så jeg synes, at der kan være tale om en let frasepræget fremstilling, som gør, at man havde lyst til at stille en række kritiske spørgsmål.
Men jeg har besluttet ikke at gøre det, fordi det her jo ikke i den forstand er et debatforum.
Det er et sted, hvor der træffes en afgørelse.
Jeg kan kun sige, at Dansk Folkeparti stemmer ja til forslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-12:
Jeg skal på Socialdemokraternes vegne klart tilslutte mig det fremsatte forslag om, at Danmark ratificerer den undertegnede valgfri protokol til FN-konventionen om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.
Den forpligtelse, Danmark påtager sig, en folkeretlig forpligtelse til at nedsætte en forebyggelseskomité, som skal have uhindret adgang til steder, hvor folk er frihedsberøvet, og i øvrigt at samarbejde med komiteen mener vi
er en naturlig forpligtelse for et land, der i mange sammenhænge går forrest, hvilket ministeren også gør, når vi taler menneskerettigheder rundt i verden.
Vi ved, at Danmark igennem årene har opbygget en central rolle i kampen for menneskerettigheder, ligesom vi ofte hører om lande, der på ingen måde kan leve op til de krav, der er stillet i FN-konventionen.
Jeg sidder selv i den danske Europarådsdelegation, hvor vi i den kommende tid kommer til at diskutere forskellige sager, herunder Tyrkiet, hvor der jo senest er gjort et første, spædt skridt, men hvor der er lang vej igen.
Det vil føre for vidt her at remse op, hvilke lande der ikke overholder FN's konvention om tortur.
Hertil foregår der desværre alt for mange overtrædelser dagligt verden over.
Forslaget her betyder jo også øget fokus på Danmark, og det må vi selvfølgelig være rede til at tage imod.
Der har været rejst sager i Danmark om problematik vedrørende bæltefiksering, isolationsfængsling osv. herhjemme.
Vi mener, det er godt, at der kommer fokus på den slags sager.
Det manglede bare.
Menneskerettigheder er ikke kun noget, man kæmper for på udebane, der må selvfølgelig også gøres en indsats på hjemmebanen.
Socialdemokraterne støtter forslaget.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Jeg er meget rørt over, at fru Margrete Auken vil bistå mig, det har jeg altid sat meget stor pris på.
Det er jo klart, og det var altså også det, der lå i min - jeg er lige ved at sige - filosofiske overvejelse, at skal man tale om tortur, så skal man netop have meget præcise bestemmelser.
Det, jeg forsøgte at sige med at tale om dødsstraf i Danmark efter anden verdenskrig,
er, at bestemmelserne jo har en tendens til at rykke sig i kraft af den politiske udvikling.
Så jeg er modstander af fraser, jeg er modstander af alt for nemme definitioner, og derfor peger jeg på, at tingene ikke altid er så enkle.
Men jeg kan kun sige, at det tyder
på, at hr. Troels Lund Poulsen har valgt den helt fornuftige del ved simpelt hen at sige, at man stemmer for, og så behøver man ikke at bruge tid på hr. Keld Albrechtsen og kompagni.