runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg ved ikke, hvor hr. Thor Gunnar Kofoed har opholdt sig henne op igennem 1990’erne.
Det kan i hvert fald ikke være i Danmark i den periode, hvor Nyrupregeringerne havde ansvaret for at lede Danmark, for så ville hr. Thor Gunnar Kofoed have oplevet, at man ikke samlet set kom til at betale mere af sin løn i skatter og afgifter.
Men nuvel, nu er det så det fremadrettede.
Socialdemokratiet vil naturligvis finansiere de investeringer, vi vil foretage i det danske samfund.
Vi vil finansiere de investeringer, vi vil foretage i forskning, i uddannelse, og sikre, at vi kan imødegå en udflagning af job i Danmark eller i hvert fald erstatte de udflagninger, der finder sted i Danmark, ved at investere i opkvalificering af medarbejdere, der oplever, at deres job forsvinder.
Det kræver naturligvis penge.
Men jeg kan godt forstå, at hr. Thor Gunnar Kofoed spørger, for hr. Gunnar Kofoed er jo medlem af et parti, der understøtter den regering, vi har i dag, som, om jeg så må sige, har soldet pengene op, altså det råderum, der var i dansk økonomi, til skattelettelser i forsøg på at skabe job og vækst i Danmark.
Det må jeg sige lader vente på sig.
Nu har vi fået arbejdsløshedstallene fra august, der igen viser en vækst i arbejdsløsheden, nemlig på 3.500.
Jeg glæder mig snart til at se de opsving, som statsministeren i sin nytårstale garanterede skulle komme i 2004.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Jeg tror igen, at vi har at gøre med en oppositionspolitiker, der har været for tæt på Socialdemokraterne i for mange år, så tænkningen er blevet præget for kraftigt.
Det er stadig væk sådan, at vi sætter mennesket i centrum, det er stadig væk sådan, at det er fru Hansen og hr. Petersen, der er vores mål, og det har de været, lige siden vi opdagede, hvordan den gamle socialdemokratisk-radikale regerings tyranni fungerede i forhold til lige præcis disse persongrupper, ved at man alene forlangte af kommunerne, at de skulle stille en offentlig hjemmehjælp til rådighed.
For det første kunne de ældre ikke bestemme, hvem der skulle ind i deres eget hjem, for det andet blev de svigtet gang på gang, sådan som vi så det i bl.a. Københavns Kommune, hvor man decideret budgetterede med aflysningerne – så vidt jeg husker, var det i størrelsesordenen 30 pct. – det vil sige, at man højt og flot disponerede med, at den hjemmehjælp, som de ældre var blevet lovet, udeblev, og så kunne de sidde der og ikke kunne komme på toilettet, komme i bad, få mad eller lignende.
Det kalder jeg et svigt, et omsorgssvigt af dimensioner, og det ville vi gøre noget ved ved at stille et alternativ op.
Så her var der igen tale om et middel og ikke et mål.
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Jeg har tidligere forklaret – jeg tror, det var til hr. Frank Jensen – at det jo altid er sådan, at når vi kommer ind i dette kvartal lige efter sommerferien, vil der være en stigning i ledigheden.
Sådan er det, og hr. Jan Petersen ved også ganske udmærket godt, at det er forklaringen.
Det afgørende er, at pilen vender i den rigtige retning.
Jan Petersen (S), 2004-10-07:
I tirsdags sagde statsministeren, at ledigheden er begyndt at falde.
Så blev det onsdag, og da vil jeg tro, at der har været livlig aktivitet i Beskæftigelsesministeriet, for alle vidste jo, at torsdag ville ledighedstallet for august måned blive offentliggjort, og det viser jo, at det, statsministeren sagde i tirsdags, ikke passede.
Ledigheden er steget, augustledighedstallet viser en stigning.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Jens Rohde: Kunne vi få en forklaring på, hvorfor ledighedens udvikling under denne regering ikke blev berørt i statsministerens tale, nemlig at ledigheden er steget, og at det ikke passer, at ledigheden falder, men stiger?
Det viser det senest offentliggjorte tal.
Jeg kan føje til, om hr. Jens Rohde ikke også kan være enig med Danske Bank, der i dag bl.a. udtaler til Information: »Vi har ikke fået den endegyldige vending for ledigheden ...«.
Danske Bank mener, at selvfølgelig skal den nok komme, men den er ikke kommet endnu, men statsministeren sagde, at den er begyndt at komme.
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Det er da fuldstændig rigtigt, at de kan benyttes, hvis det er sådan, at det er relevant.
Men det afgørende er jo, at man er nødt til at spørge sig selv, og man er nødt til at undersøge først, om det er relevant at tale om de overgangsordninger.
Det kan hverken hr. Kristian Thulesen Dahl eller jeg sige noget om i dag, for det Tyrkiet, som vi kender i dag, er jo ikke det, som bliver optaget i EU.
Jeg må sige, at jeg er mere bange for alternativet, altså at vi udelukker tyrkerne, fordi jeg mener, det kan skabe en ganske alvorlig sikkerhedspolitisk trussel mod Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-07:
Jeg er helt uenig med hr. Jens Rohde, for den måde, man knytter et land tæt til EU, får et godt samarbejde og dermed også påvirker landet positivt på, er jo nødvendigvis ikke ved at optage landet i EU.
Det kunne lige så vel være med gode samarbejdsaftaler.
Jeg synes, at den betænkelighed ved optagelsen af Tyrkiet, som statsministeren jo i virkeligheden havde, da han var i opposition den betænkelighed, som tidligere regeringspolitikere i Danmark ytrer nu, hvor de er kommet i opposition, og den betænkelighed, en meget stor del af den danske befolkning har, også burde indfinde sig hos beslutningstagerne i dette spørgsmål.
Man har så forsøgt at sige: Jo, jo, man går hurtigt frem med optagelse af Tyrkiet, men bare rolig, for man vil benytte sig af nogle overgangsordninger, specielt vedrørende arbejdskraftens frie bevægelighed.
Det ville man også ved udvidelsen med de ti øst- og centraleuropæiske lande.
Her sagde man jo også, at vi kunne tage det helt roligt, fordi der var overgangsordninger, men problemet var bare, at man aldrig benyttede sig af dem.
Problemet er, at i sagen om Tyrkiet vil man jo heller ikke benytte sig af dem, når det kommer til stykket, og det er vel derfor, vi ikke kan få et klart svar fra hr. Jens Rohde i dag.
Man vil have mulighed for at berolige befolkningen ved at sige, at der kommer overgangsordninger, men man lader være med at bruge dem, når tiden kommer.
Det er derfor, det er så vigtigt, når vi har den diskussion, at få af vide af hr. Jens Rohde her i dag, om overgangsordninger vil blive benyttet i det omfang, vi overhovedet kan benytte dem.
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Jeg tror, det ville være forkert af mig at stille mig op her og afgive et håndfast løfte om en sådan overgangsordning, for virkeligheden er jo, sagt til hr. Kristian Thulesen Dahl, at ingen af os i dag ved, hvad det er for et Tyrkiet, vi får ind i EU.
Et kan jeg bare sige, at det ikke er det Tyrkiet, vi kender i dag, som kommer ind i EU.
Jeg forstår egentlig godt den bekymring, der er i forhold til Tyrkiet og mange af de problemer, som Tyrkiet jo også har i forhold til at skulle kunne opfylde de krav, som er for at opnå medlemskab af EU.
Jeg vil bare meget kraftigt advare imod, at man udelukker Tyrkiet fra det her selskab, fra vores vestlige demokratiselskab.
Det, der sker, og det kan heller ikke være i Dansk Folkepartis interesse, eller det, der i hvert fald er en risiko for der sker, hvis vi udelukker tyrkerne og siger: I hører ikke til her hos os, er, at de vender sig til islam.
Så vender de sig til fundamentalismen, for så viser vi, at der ikke er noget håb for dem i en demokratisk, i en vestlig verden, og det er utrolig farligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-07:
Jeg vil gerne rette fokus et andet sted hen, nemlig til den bebudede udvidelse af EU med Tyrkiet, som jo er på dagsordenen hos mange politikere, men så sandelig også blandt mange i befolkningen.
Der er jo en meget, meget stærk skepsis over for optagelsen af Tyrkiet, og vi har den holdning i Dansk Folkeparti, at det ville være helt fatalt, hvis man optager Tyrkiet i EUsamarbejdet.
Jeg har forstået det sådan, at regeringen faktisk agter at støtte en eventuel udvidelse og forsøger at berolige os, der er meget skeptiske over for det, med, at der vil være mulighed for at etablere nogle overgangsordninger eksempelvis i forhold til arbejdskraftens bevægelighed.
Derfor vil jeg gerne benytte lejligheden her til at spørge hr. Jens Rohde, om han i dag kan afgive det klare løfte, at hvis man fortsat arbejder med udvidelsen med Tyrkiet og der kommer sådan en mulighed for overgangsordninger, så vil regeringen, Venstre arbejde for, at Danmark bruger dem i videst muligt omfang, så vi altså gør alt det, vi overhovedet kan for at sikre Danmark i forhold til de bekymringer, der ellers ville kunne gøre sig gældende i forhold til udvidelsen med Tyrkiet.
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Det er nok et af de sværeste spørgsmål, jeg kan huske at have fået her på Folketingets talerstol.
Jeg ved det ikke, for jeg er ikke psykoanalytiker, så det må jeg hellere afholde mig fra at svare på, men historien var da meget interessant.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-10-07:
Jeg tror måske ikke, vi kommer så meget længere i denne lidt ideologiske diskussion, så derfor vil jeg bruge mit sidste spørgsmål til bare at få en kommentar fra hr. Jens Rohde til en historie, jeg hørte i toget den anden dag.
Så gjorde han det ret smarte, at han skiftede navn til Muhammed, og det virker.
Hvad mener hr. Jens Rohde er årsagen til, at Knud kan finde på at opføre sig på den måde?
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Det her handler sådan set ikke om at være stolt af noget.
Det er jo bare konstaterbart, at der siden 2001 er ansat 14.000 flere mennesker i den offentlige sektor, og fra næste år vil det så være 16.000 flere i den offentlige sektor.
Det sker jo som et svar på de angreb, vi får om, at der er skåret ned i den offentlige sektor.
Så det er såmænd bare for at prøve at synliggøre, hvad virkeligheden er.
Det er jo i øvrigt ikke så mærkeligt, at der sker en vækst i den offentlige sektor, for det budgetterer vi jo med.
Det har vi sagt åbent og ærligt fra starten.
Vi budgetterer med en vækst på 0,5 pct. årligt i den offentlige sektor.
Det er jo en vækst, det er jo ikke en nedskæring.
Det medfører selvfølgelig også flere ansættelser i den offentlige sektor, så det er bare en konstatering af, hvordan virkeligheden ser ud.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-10-07:
I dagens aviser har Venstre indrykket store annoncer, hvor man fortæller, at antallet af offentligt ansatte under den nuværende regering er øget med 14.000.
Så er der ganske rigtigt kommet 4.000 flere under den nye regering, men der er tale om mennesker, som er ansat i fleksjob.
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Fru Sophie Hæstorp Andersen henviser til en undersøgelse, som DSI – jeg tror, det hedder Dansk Institut for Sygehusvæsen eller sådan noget lignende – eller i hvert fald forskeren Jakob Kjellberg har lavet, hvor han mener at påvise, at der ikke har været nogen synderlig effekt af regeringens kamp mod ventelister.
Nu er det jo sådan, at hvis fru Sophie Hæstorp Andersen vil tage den rapport, vil hun kunne se, at de data, som Jakob Kjellberg baserer sig på, er taget fra 2002 til 2003.
Nu er det sådan, at denne regering har siddet i 3 år og ikke kun i 1 år, og derfor er det ikke rimeligt, at man går ind og laver en vurdering af ventelisterne og effekten af regeringens indsats på det første år, når man samtidig husker på, at Løkkeposen, som vi jo kaldte den pose, som skulle gives netop til at sætte massivt ind i forhold til operationer og ventelister, på det tidspunkt kun havde virket et halvt år.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-10-07:
Nu er jeg også selv et lysende eksempel på en, der gerne vil tilbage fra barsel, men ikke kan få passet sit barn, så lad os tage den diskussion bagefter.
Det korte af det lange er jo, at Socialdemokraterne ikke benægter, at regeringens puljemidler har haft en effekt på aktiviteten af udførte operationer, men vi tager ventetiderne meget alvorligt, ligesom denne her regering gør.
Det, som er interessant, er jo, at man har brugt 3,5 mia. kr. på 18 områder for at få dem ned på 2 uger.
Det virker altså en anelse uansvarligt, at man har brugt så mange midler på et område, når vi samtidig ved, at folk med livstruende sygdomme, med kræft og lungesygdomme, jo ikke har fået adgang til de mange investeringer, der er nødvendige for at sikre deres overlevelse.
Den øgede aktivitet på nogle områder er jo blevet modsvaret af nedgang på andre områder.
Frem for fokus på mennesker, der har sygdomme, de kan dø af, har man indført en konkurrence mellem de offentlige hospitaler om den fjerdedel af patienterne, som i virkeligheden har nogle lidelser, der er forholdsvis ukomplicerede.
Jan Petersen (S), 2004-10-07:
Kan hr. Jens Rohde ikke bekræfte, at det fald i ledigheden i høj grad skyldes flere løntilskudsjob, altså flere tilskud for at bringe arbejdsløse i arbejde, og at det selvfølgelig påvirker arbejdsløshedsstatistikken?
Kan hr. Jens Rohde ikke offentligt fortælle mig og mange andre interesserede, hvor mange løntilskudsjob der er kommet, at de begrunder faldet i ledigheden, og at det rekordstore beskæftigelsestal, som statsministeren omtalte i forgårs, alene skyldes, at der er flere støttede job?
Mit slutspørgsmål til hr. Jens Rohde er: Hvornår kendte hr. Jens Rohde det ledighedstal, der blev offentliggjort i morges?
Var det i går?
Og hvem fortalte hr. Jens Rohde det?
Det er jo Danmarks Statistik, der offentliggør tallet, og tallet er sådan set til rådighed for alle samme dag.
Men allerede i går kunne beskæftigelsesministeren jo kommentere tallet.
Hvornår har hr. Jens Rohde kendt det tal, og hvem har fortalt ham det?
Og synes hr. Jens Rohde, det er rimeligt over for Danmarks Statistik, at man offentliggør den slags tal, før Danmarks Statistik gør det?
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Må jeg lige sige, at denne regering jo netop gør noget for, at de mennesker, der ikke kan få passet deres børn efter 6 måneder, får en mulighed for at få passet deres børn, i og med at vi indfører en pasningsgaranti.
Det var sådan set mere end det, som SR-regeringen lykkedes med, på trods af at det var SR-regeringen, der gav kommunerne lov til at hæve forældrebetalingen i daginstitutionerne fra de 30-31 pct., tror jeg, til de 33 pct.
Så det synes jeg er ganske interessant, og det er jeg glad for at fru Sophie Hæstorp Andersen nævner her i dag.
Med hensyn til sundhedsområdet har vi jo netop vist, at den politik, som vi fører, og de milliarder, som vi har investeret i sundhedsvæsenet, virker.
Det er langt mere end det, som det lykkedes den tidligere regering at få, på trods af at den også postede penge ind i sundhedssystemet.
Hvor det løbende lykkedes den at øge antallet af operationer med 10.000, så er vi lykkedes med 70.000, og dertil kommer 17.000 flere behandlinger af medicinske patienter.
Så vi har ikke glemt de medicinske patienter, men nu går vi endnu et skridt videre og har på finansloven afsat 210 mio. kr. netop til de medicinske patienter.
Kræftbehandlingen vender jeg tilbage til.
Jeg synes, at det, som tjener kvinderne bedst, er, at man vurderer kvinderne på deres kvalifikationer, og at man vurderer mændene på deres kvalifikationer, og at man vurderer det på, hvem der har lyst til at gøre hvad, og hvem der vil hvad.
Det synes jeg må være det afgørende.
Og hvis vi igen tager barslen: Hvis der nu er nogle kvinder, som vælger at sige, at de gerne vil tage det år, som denne regering har gennemført i fleksibel barselorlov, det synes jeg som kvinde – altså ikke mig – at jeg vil tage, og det bliver vi enige om i vores familie, så har jeg så umådelig svært ved at se, hvad der skulle være galt i det.
Jeg synes da, det er et spørgsmål om respekt for den enkelte families helt eget personlige valg.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-07:
Så synes jeg, at det ville være helt vidunderligt, hvis hr. Jens Rohde bare kunne nævne ét eksempel på, at den der model med det frie valg overhovedet har bragt ligestilling.
Vi kan jo i hvert tilfælde konstatere, at det vidunderlig højt besungne frie valg på barselområdet betyder, at 95 pct. af dagene tages af kvinderne og 5 pct. af mændene.
Med hensyn til den socialistiske model kan jeg forstå, at handelsministeren i Norge har bebudet, at hvis erhvervslivet ikke selv inden for de nærmeste år får 40 pct. kvinder ind i deres bestyrelser og deres ledelser, er han villig til at lovgive.
Er det også socialisme?
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
Det er virkelig en gang nysprog, det der.
Fru Pia Christmas-Møller har stået på talerstolen og sagt, jeg ved ikke, hvor mange gange i dag, at udlicitering er et middel og ikke et mål.
På et ganske konkret område peger jeg så på, at her er det også blevet et mål.
Selv om fru Pia Christmas-Møller påstår, at det er et middel, så er der lagt den tvang ned over kommunerne, at de skal løse opgaverne på en ganske bestemt måde.
Jeg skal så i øvrigt afvise de tal, fru Pia Christmas-Møller lige stod og kom med vedrørende Københavns Kommune for nogle år siden; de er ukorrekte.
Det er et middel, siger fru Christmas-Møller; men her er det blevet et mål; hele den offentlige sektor er blevet markedsgjort.
Hvordan vil fru Pia Christmas-Møller få tingene til at hænge sammen?
Det bliver bare snak, ligesom det er snak med ulandshjælpen, der kun skulle reduceres én gang med 1,5 mia. kr.,
sagde fru Gitte Seeberg engang.
Den bliver ved at blive reduceret.
Det Konservative Folkeparti er bare snak.
Er det ikke korrekt?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-07:
Hr. Jens Rohde sagde tidligere i dag, at Venstre vil forandre for at skabe udvikling.
Nu er det sådan, at for mig er det med at skabe udvikling jo noget, hvor man bruger alle samfundets ressourcer.
Sjovt nok fandt hr. Jens Rohde det ikke møjen værd at snakke om ligestilling eller kvinder i sit indlæg, sjovt nok syntes statsministeren heller ikke, at det var møjen værd i tirsdags.
Skal jeg tage det som udtryk for, at Venstre, når det kommer til stykket, i virkeligheden er hamrende ligeglad?
Sagt med andre ord: Har Venstre overhovedet en målsætning på ligestillingsområdet, eller vil man også pakke ligestillingen ned i den krukke, der hedder frit valg, vel vidende at så sker der ikke noget?
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Fru Sandy Brinck må have mig undskyldt, men det her er jo altså ikke regeringens tal.
Desuden er det ikke korrekt, hvad fru Sandy Brinck står og siger; jeg har ikke tilstået, at det meste er gået til administration.
Det, der er gået til administration, er 127 mio. kr. ud af de 500 mio. kr., vil jeg gerne sige til fru Sandy Brinck.
Jeg har bare sagt, at selvfølgelig var der behov for, når man skulle gennemføre det frie valg, gennemføre en ny ordning, at man så også sørgede for at få det administrative på plads, men når det er på plads, så er det også på plads.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Vi har genindført den efterlevelsespension, som den såkaldte dødepakke, der blev gennemført af den tidligere regering, afskaffede.
Den har vi genindført for pensionister.
Sandy Brinck (S), 2004-10-07:
Så kan vi vel også blive enige om, at så har de ældre endnu ikke fået 500 mio. kr.?
Det andet er med hensyn til antallet af ansatte.
Der kan vi selvfølgelig godt på et eller andet tidspunkt mødes over nogle statistiske årbøger og seneste opgørelse, men hvad er hr. Jens Rohdes umiddelbare kommentarer til, at der står, at 300-500 visiterende medarbejdere er overflyttet fra den ældreomsorg, som er ude hos den ældre i stuen, til de borde, der står i forvaltningen på kommunen?
Man kan jo sagtens komme frem med, at der er mange ansatte, men hvis de er ansat ved bureaukratborde inde på den kommunale forvaltning, så tror jeg ikke, det var det, de ældre havde forventet var et løft i deres ældreomsorg.
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Vi har jo været inde på det.
Det er klart, at med den omstillingsproces, kommunerne skulle igennem, både i forhold til frit valg og til at prøve at prisfastsætte, hvad ydelserne egentlig koster – hvad der i øvrigt burde være en helt naturlig ting, hvis man er ansvarlig med de midler, som man har med at gøre af borgernes penge –
ja, så var kommunerne nødt til at bruge nogle kræfter på administration
Men 500 mio. kr. bliver hele tiden omtalt, som om det er en engangsinvestering.
Det er det ikke; det er et generelt løft, som kommer over årene.
Og når kommunerne først har lavet den omstilling af deres administrationspraksis, som skulle til, hvor man var nødt til at kaste nogle kræfter ind i de kommuner, hvor man ikke havde lavet det i forvejen, så er der jo netop mulighed for, eller rettere, så vil pengene gå over til pleje og til hænder.
Jeg må så henvise fru Sandy Brinck til den statistiske 10-års-oversigt.
Her kan man på side 65 ganske enkelt gå ind og se helt klart, at der er ansat 4.000 ekstra inden for ældreplejen.
Sandy Brinck (S), 2004-10-07:
Man kan næsten kun opfordre til, at folk selv går ind på Socialdemokratiets hjemmeside og prøver at regne sig frem.
... Jeg tror, jeg har ordet.
Der var to ting i hr. Rohdes tale, som overraskede mig.
Det var, da hr. Jens Rohde sagde, at de ældre har fået 500 mio. kr.
Har de det?
I hvert fald ikke ifølge finansministerens opgørelse, som han udsendte i fredags.
Der har man netop kunnet opgøre, at to tredjedele af de 500 mio. er gået til administration.
Så spørgsmålet er: Er det hr. Rohde, eller er det finansministeren, der har ret?
Den anden ting, der overraskede mig, var, da hr. Jens Rohde sagde, at der var 4.000 flere ansatte i ældreplejen.
Der står, at i 2003 skønnes det, »at 3-500 visiterende medarbejdere er overført fra ældreomsorg til administration i en række kommuner.«
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Vi synes, at man kunne bruge pengene bedre end ved at gå ind og lave sådan et paradeforslag om 1.000 kr., som så i øvrigt kommer til at koste de laveste indkomster en masse penge, specielt hvis det er sådan, at de har børn i en skolefritidsordning.
Fru Lotte Bundsgaard ryster på hovedet; det kan jeg både se og høre.
Nej, undskyld, fru Lotte Bundsgaard, det var en polemisk kommentar.
Der er et minus på 1.100 kr., hvis man bor i Ledøje-Smørum Kommune, har en husstandsindkomst på 450.000 kr. og har et barn i skolefritidsordningen.
Det er et rent paradeforslag, Socialdemokraterne kommer med, og man glemmer at fortælle, hvordan det vil komme til at gå, og det er jo, fordi man også samtidig skærer i børnechecken.
Jeg synes dels, at man skulle fortælle hele sandheden om det forslag, man har lavet, dels synes jeg, at der er det interessante ved det, at uanset hvordan fru Lotte Bundsgaard vender og drejer det, så vil det altid være de højeste indkomster, der med det 1.000-kroners-forslag får allermest ud af det.
På den baggrund kan hele den diskussion, vi har om vores skattepolitik,
jo ses som en lille smule hykleri.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-10-07:
Jeg vil godt spørge hr. Jens Rohde, om hr. Jens Rohde synes, det er for dyrt at få sine børn passet i daginstitutionerne i dag, og om Venstre mener, det er rimeligt, at to forældre, der går på arbejde hver dag – vi kan sige, at den ene arbejder i Netto, og at den anden er metalarbejder – skal tjene 100.000 kr. ekstra for at få et barn passet i vuggestue og i børnehave, eller om hr. Jens Rohde er enig med os i, at det kun skal koste 1.000 kr. at få et barn passet?
Kan hr. Jens Rohde ikke bare svare på det?
Så vil jeg gerne gentage, at alle, der har hel eller delvis friplads bliver kompenseret krone for krone, at det maksimalt må koste 1.000 kr. at få børnene passet.
Det vil sige, at er der en daginstitution, hvor det koster mindre end 1.000 kr., så vil det blive ved med det.
Er det rimeligt, at alle de hårdtarbejdende forældre, der går på arbejde hver dag, skal betale så meget for at få børnene passet?
Kan hr. Jens Rohde ikke bare svare ja eller nej til det spørgsmål?