runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2005-05-18:
I Socialdemokratiet er vi stærkt tilfredse med, at vi i dag kan behandle dette lovforslag om Færøernes landsstyres muligheder for at kunne indgå folkeretlige aftaler, og at vi kan forhandle det parallelt med et tilsvarende lovforslag for det grønlandske landsstyre.
Den 16. marts i år skrev Socialdemokratiets daværende gruppeformand, fru Pia Gjellerup, til statsministeren, at man ønskede en parallelitet i åbningen af denne her fuldmagtsbestemmelse for Grønland og Færøerne, og vi glæder os over, at det er lykkedes for regeringen at indgå en aftale med Færøernes landsstyre, og at et lagtingsflertal her for ganske nylig tilsluttede sig lovforslaget.
Med henvisning til min ordførertale for L 168 skal jeg således på Socialdemokratiets vegne give udtryk for, at vi kan tilslutte os lovforslaget, og at vi vil bidrage til en positiv udvalgsbehandling.
Det er klart, at vi fuldt og helt deler det synspunkt, at det færøske folk har sin egen selvbestemmelsesret.
Hvis man ønsker suverænitet, kan man få den.
Vi er til gengæld i Socialdemokratiet meget store tilhængere af at have et tæt samarbejde mellem Færøerne, Grønland og Danmark i det partnerskab, vi har, som vi kalder rigsfællesskabet.
Men det er lige så klart, at ønsker man suverænitet på Færøerne, så er det en afgørelse, der helt og aldeles ligger hos den færøske befolkning.
Vi ser lovforslaget her som et skridt i en videreudvikling af de hjemmestyreforhold, som gør sig gældende også for det færøske folk.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Først af alt skal jeg sige tak til ordføreren for, at Socialdemokratiet forsøgte at få en forhandlingsmulighed for det færøske landsstyre.
Det, jeg ville spørge Socialdemokratiets ordfører om, er: Danmark er jo inde i en proces, hvor man også lægger, kan man sige udenrigsministerielle kompetencer til EU.
Hvad er det, der forhindrer, at man også lægger en virkelig kompetence til Færøerne og ikke bare denne her med at handle på rigets vegne, Danmark er ét subjekt osv.?
Frank Jensen (S), 2005-05-18:
Nu kan man jo ikke sammenligne de to forhold, som hr. Høgni Hoydal gør, men vi gør jo det med lovforslaget her, at vi går et skridt videre end den praksis, der har udviklet sig, så det færøske landsstyre har en selvbestemmelsesret til at kunne indgå folkeretlige aftaler.
Det synes vi er et skridt i den rigtige retning, et skridt, som jo ikke begrænser os i at kunne tage yderligere et skridt til at udvikle hjemmestyreordningen.
Vi har et punkt senere på dagsordenen, som jo er et meget, meget stort skridt til at overdrage selvbestemmelsesret til de færøske politikere, til de færøske myndigheder til at kunne overtage nye områder som hjemmestyreanliggender.
Forslaget her om de udenrigspolitiske anliggender ser vi som et skridt i den rigtige retning.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Tak for svaret.
Jeg forstår ikke helt den holdning, at det her skulle være et yderligere skridt.
Som jeg læser denne lovgivning – jeg skal komme ind på det senere – så er den en begrænsning på næsten alle områder.
Jeg har meget svært ved at se, hvad der egentlig er nyt i denne lovgivning i forhold til den praksis, der har udviklet sig.
Kunne ordføreren gøre det spørgsmål lidt klarere for os?
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-18:
Det er meget vigtigt i denne sag, for hele retorikken går jo ud på, at med vedtagelse af dette forslag har man afskåret sig fra sin selvbestemmelsesret, og det er helt forkert efter min mening.
Jeg er helt enig i og vil meget gerne kvittere for, at dette forslag går i den samme retning, nemlig mod større selvbestemmelse for Færøerne.
Frank Jensen (S), 2005-05-18:
Det er fuldstændig klart for Socialdemokratiet, at selvbestemmelsesretten ligger hos det færøske folk.
Ønsker man suverænitet, at træde ud af rigsfællesskabet og dermed også af grundloven, jamen så er det en beslutning, der ligger helt og aldeles hos det færøske folk.
Det vil vi respektere.
Men det fjerner ikke det, at vi i Socialdemokratiet er glade for rigsfællesskabet, vi er glade for det partnerskab, vi ser rigsfællesskabet som et udtryk for, det er vi historisk, det er vi mellemfolkeligt, vi er glade for de meget tætte bånd og relationer, der er mellem det færøske folk og det danske folk.
Nu har jeg jo læst den betænkning, der er afgivet til Lagtinget.
Jeg har svært ved at se, at der her skulle være tale om en indskrænkning af handlemulighederne i udenrigspolitiske anliggender for det færøske landsstyre.
Jeg ved ikke, hvordan fru Line Barfod vil overbevise os i Folketingets Politisk-Økonomiske Udvalg om de forhold, som fru Line Barfod spørger mig om her, men vi tillægger det overordentlig stor betydning, at et flertal i det færøske Lagting har tilsluttet sig lovforslaget.
Når vi kender de konkrete forhold, der har været, den praksis, der har været mellem danske myndigheder og færøske myndigheder i udenrigspolitiske anliggender, så læser vi det her som en klar videreudvikling af den praksis og på mange strækninger en kodificering af den praksis, og det er vi godt tilfredse med.
Jeg ved ikke, om spørgeren her har en konkret anledning til at sige, at der skulle her være tale om indskrænkninger.
Jeg har svært ved at se dem.
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
Jeg vil også gerne, som jeg gjorde ved det sidste lovforslag, understrege Dansk Folkepartis varme.
Vi er varme tilhængere af rigsfællesskabet, og vi ser det gerne fortsat mange, mange år fremover.
I øvrigt vil jeg ikke føje ret meget til det, jeg sagde i forbindelse med lovforslag nr. L 168.
I modsætning til Grønland var der jo ikke enighed i det færøske landsstyre, ved vi, men alligevel var der jo et stort flertal for.
Jeg vil understrege, som også flere af ordførerne her inden mig har gjort, at det er Færøerne, der selv bestemmer deres egen skæbne og selv må komme til enighed om, hvad det er, de vil.
Jeg ser det her som en vældig stor udvikling for Færøerne på vej mod langt større selvbestemmelse.
Vi støtter lovforslaget.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jeg hæftede mig ved, at under det forrige lovforslags behandling nævnte hr. Søren Espersen, at det var meget vigtigt, at det var fastslået i lovgivningen, at den danske stat bevarede de udenrigspolitiske beføjelser, og at man ikke kunne stride imod danske interesser.
Er det også gældende her for Færøerne?
Hvorfor er det så vigtigt, at Færøerne ikke kan gå sine egne veje i udenrigspolitisk sammenhæng?
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
Nu er behandlingen jo gået meget stærkt på Færøerne.
Hvis det nu viser sig under udvalgsbehandlingen her i Folketinget, at mindretallet på Færøerne har ret i, at der sker nogle indskrænkninger i de muligheder, Færøerne i dag har for at indgå aftaler, vil Socialdemokraterne så være åbne over for at se på nogle ændringsforslag, der så kunne forhandles med Færøerne for at sikre, at vi ikke indskrænker i forhold til den situation, der er i dag?
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
Som sagt eksisterer rigsfællesskabet jo også i grundloven.
Jeg ser i øvrigt også vedtagelsen i det færøske Lagting som en understregning af, at grundloven eksisterer, at vi har et rigsfællesskab, og at der er ting, blandt andet udenrigspolitikken og sikkerhedspolitikken, der ligger her i salen.
Jeg tror i øvrigt, det er til Færøernes fordel, at det fortsætter.
Der er jo heller ikke, som vi også talte om tidligere, et flertal på Færøerne for det modsatte synspunkt, nemlig det, som hr. Høgni Hoydal giver udtryk for.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-18:
Det Radikale Venstre kan varmt tilslutte sig forslaget.
Kernen i forslaget er jo, og jeg citerer fra forslagets § 1: »Færøernes landsstyre kan med fremmede stater og mellemfolkelige organisationer forhandle og indgå folkeretlige aftaler, herunder forvaltningsaftaler, som fuldt ud angår overtagne sagsområder.«
Det er en tydeliggørelse, en klargørelse af en ret, som Færøerne her får ved lovforslaget.
Der er tale om en tydeliggørelse og en klargøring af en stilling, af en situation, og ikke en indskrænkning.
Lagtingets betydelige flertal har da også fornuftigvis givet deres tilslutning til en sådan fortolkning.
Det fremgår også klart af lovforslaget i § 1, stk. 4, at folkeretlige aftaler, der vedrører forsvars- og sikkerhedspolitik, eller aftaler, som gælder for Danmark som helhed, eller som forhandles inden for en mellemfolkelig organisation, som Danmark er medlem af, ikke er omfattet af dette forslag.
Så jeg synes, at der er gjort meget rent og klart op med, hvad forslaget vedrører, og hvad det ikke vedrører.
Jeg vil så gerne på Det Radikale Venstres vegne understrege, at det, hvis der på Færøerne er et politisk ønske blandt færingerne om, at Færøerne skal være selvstændig, selvfølgelig er Færøernes egen beslutning.
Det har skiftende danske regeringer givet til kende, og det vil jeg også på Det Radikale Venstres vegne give til kende.
Vi lægger meget vægt på, at et flertal i Lagtinget på Færøerne har givet sin tilslutning til dette lovforslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Jeg må gentage, at det ikke kan sammenlignes, og at den grundlovsfortolkning, der er lagt ind her, jo er den grundlovsfortolkning, som regeringen har lagt til grund for hele dette forslag.
Det er en grundlovsfortolkning, som jeg har gennemlæst, og som jeg er enig i.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jeg er enig med ordføreren i, at der har udviklet sig en praksis.
Men hvis vi havde lyttet til de danske grundlovsfortolkninger, der blev lagt til grund, dengang man begyndte på det, ville man ikke have kunnet gøre det.
Jeg må spørge en gang til: Hvad er det egentlig i den danske grundlov, der siger, at man ikke kan give kompetence til de færøske myndigheder, altså til at handle helt selvstændigt, også på egne vegne, når man kan gøre det over for EU?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Jeg synes ikke, at de to spørgsmål kan sammenlignes.
Forholdet mellem Færøerne og grundlovens § 19 er jo lagt fast, og her har man så inden for den ramme fastlagt en administrationspraksis, som i øvrigt har udviklet sig over tid og dermed skabt en vis præcedens, som nu er indarbejdet i dette lovforslag.
Det synes jeg er yderst fornuftigt.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Den konservative ordfører var inde på grundlovens begrænsninger.
Jeg må sige, at jeg slet ikke er enig i, at den danske grundlov sætter begrænsninger for det færøske folks handlemuligheder.
Jeg forstår stadig væk ikke, hvordan man konsekvent kan henvise til grundlovens § 19, når det gælder Færøerne, mens man ikke har problemer med at give udenrigspolitisk kompetence til EU, uden at det forudsætter en grundlovsændring.
Jeg har ikke forstået, hvorfor det skal være forskelligt, når det gælder om at give kompetencer til Færøerne og give kompetencer til EU.
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
Vi har sagt, som jeg også ved statsministeren har sagt, at Færøernes fremtid og Færøernes skæbne ligger på Færøerne.
Der er et gammelt ordsprog, der siger, at i et land har man altid en hær, enten sin egen eller en andens.
Jeg mener, at det er til Færøernes store fordel, at det gode samarbejde, vi har militært, sikkerhedspolitisk og udenrigspolitisk de tre lande imellem, fortsætter.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Tak for svaret.
Jeg hæftede mig også ved, at hr. Søren Espersen understregede det her med, at sikkerheds- og forsvarspolitikken ikke måtte være andet end et dansk anliggende i Dansk Folkepartis optik.
Nu har man snakket meget om selvbestemmelse, indflydelse, ligeværdighed osv.
Hvad synes hr. Søren Espersen om, at for snart halvandet år siden vedtog det færøske Lagting enstemmigt, at man ikke ville have dansk militærlovgivning i kraft på Færøerne?
Det blev sat i kraft alligevel, altså imod et enigt Lagting.
Vil man også respektere en enighed i det færøske Lagting, når man nu siger, man vil respektere et flertal i det færøske Lagting, når det gælder disse spørgsmål?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Forslaget er et resultat af forhandlingerne mellem regeringen og Færøernes landsstyre.
Forslaget har til formål at give Færøerne en udtrykkelig og generelt formuleret ret til at forhandle og indgå folkeretlige aftaler med fremmede stater og internationale organisationer inden for en række sagsområder, der er overtaget fuldt ud af de færøske myndigheder.
Det kan vi Konservative støtte.
Vi finder det rigtigt, at regeringen ønsker at søge rigsfællesskabet moderniseret og inddrage Færøerne i udenrigspolitiske beslutninger, der særligt vedrører dem.
Vi finder også, at det er rigtigt, at Færøerne selv i stigende grad kan varetage deres egne internationale interesser.
På visse forvaltningsområder i forhold til nærtstående lande har der udviklet sig en praksis, og det er, at Færøerne har forhandlet helt selvstændigt uden information til Udenrigsministeriet.
Det er en naturlig udvikling i forholdet til Færøerne inden for rammerne af grundlovens § 19, som fastlægger, at ingen enkeltdele af kongeriget har en selvstændig kompetence inden for det udenrigspolitiske område.
Det vil derfor kræve en grundlovsændring, hvis Færøerne statsretligt skulle have adgang til på egne vegne at forhandle i mellemfolkelige anliggender.
Det er muligt at bemyndige det færøske landsstyre til at forhandle inden for sagsområder, hvor landsstyret har den lovgivende og administrative kompetence.
Der er tale om bilaterale aftaler, som alene vedrører færøske forhold og ikke skal gælde for Danmark.
Bemyndigelsen skal anvendes inden for fiskeri, handelsforhold, dobbeltbeskatning, kultur og forskning, undervisning, sociale forhold, sundhed, miljø m.v. Vi Konservative finder det rigtigt med en modernisering, og vi finder den modernisering, man her præsenterer, god, ordentlig, retfærdig og nødvendig.
Vi støtter rigsfællesskabet, men vi lytter jo til enhver tid til Færøernes ønsker, som det også er sket med dette forslag.
Vi synes, at der er opnået et godt resultat, som også vil være til gavn for udviklingen på Færøerne, og vi kan derfor tilslutte os forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-19:
Nu ved jeg godt, at det ikke er mig, der er ordfører på nuværende tidspunkt, men jeg kan bare oplyse hr. Peter Skaarup om, at Det Radikale Venstre også mener, at der skal tages nogle hensyn til børnene i forhold til at blive slæbt igennem retssystemet, sådan som det ville være tilfældet, hvis vi satte den kriminelle lavalder ned.
Bare denne korte bemærkning.
Kendskab til førstehjælp kan redde liv, sagde justitsministeren.
Det synspunkt kan man næppe være uenig i.
Men kørelærerne skal ikke forpligtes, og der skal ikke være nogen større forpligtelser i forbindelse med erhvervelse af et kørekort med hensyn til at tage førstehjælp – det er så det næste budskab, der kommer fra justitsministeren.
Kørelærerne skal gøre eleverne opmærksomme på, at det er en god idé at tage et førstehjælpskursus.
Det er vel også fint nok, men kunne man ikke gå lidt længere?
I Det Radikale Venstre har vi stor sympati for Socialdemokratiets forslag, men jeg kan forstå, at justitsministerens bekymring går ud på, at der kan være nogle elever, der vil have svært ved at bestå et kursus inden selve køreundervisningen og køreprøven.
Derfor vil jeg høre, om justitsministeren vil give det tilsagn, at hvis der kommer saglig begrundelse efter evalueringen af projektet i Fyns Amt, så vil justitsministeren tage initiativ til førstehjælpsundervisning i forbindelse med erhvervelse af kørekort.
Lene Espersen (KF), 2005-05-19:
Ja, det er et egentlig tilsagn, hvis der er en saglig begrundelse for det.
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det ikke er for at stå og sige, at jeg er modstander af alle nye gode tiltag.
Jeg synes bare, man må forstå, at hvis vi fra samfundets side skal gå ind og pålægge borgerne i det her tilfælde et førstehjælpskursus, så synes jeg også, at der skal være en saglig begrundelse for det, ikke mindst set i lyset af, at det sted, hvor der sker flest ulykker, er i hjemmet; det er altså ikke, når man er ude at køre bil.
Så hvis Folketingets hensigt var at undgå ulykker, havde det ligesom mere vidtgående konsekvenser, hvad vi skulle gøre.
Men jeg synes, at der er mange gode toner i Socialdemokratiets forslag, og der er et meget godt ræsonnement bag det.
Derfor har jeg også klart tilkendegivet, at hvis forsøgsordningen på Fyn giver et positivt sagligt resultat, er jeg indstillet på at etablere en obligatorisk ordning.
Jeg mener, at vi så må søge at finde en løsning for den lille gruppe af unge, som måtte have et problem i indlæringsprocessen, så de ikke bliver frataget muligheden for at få et kørekort og derved måske få et erhvervsarbejde, som de ellers ville kunne håndtere.
Jeg kan ikke sige, hvor mange unge det drejer sig om, eller hvor stort et sammenfald der bliver i de grupper, men man øger i hvert fald sandsynligheden for, at de unge, der måske har sværest ved at indlære, så ikke har en mulighed for at erhverve kørekort, og at de så ad den vej måske ikke engang har en mulighed for at få det arbejde, de gerne ville have.
Jeg mener, at den problemstilling er så reel, at den naturligvis også må indgå i det videre udvalgsarbejde, hvor jeg tror, at Socialdemokratiet vil opleve, at der er stor opbakning til, at vi sætter mere fokus på det her område som noget, der er et virkelig godt initiativ, og hvor man kan sige, at vi som borgere i det civile samfund gør hinanden en tjeneste, hvis vi tager det førstehjælpskursus, så vi kan hjælpe hinanden i en situation, hvor vi har behov for førstehjælp.
Frode Sørensen (S), 2005-05-19:
På samme måde som en tømrer for den sags skyld kan være en fremragende håndværker, selv om han ikke rigtig har forudsætningerne for at kunne klare den boglige del af det, er ministeren så ikke enig i, at det unge menneske, der kan bestå den teoretiske del af køreprøven, sandsynligvis også vil kunne bestå den del, som ligger på det teoretiske plan i den grundlæggende førstehjælp?
Lene Espersen (KF), 2005-05-19:
Jeg vil sige til hr. Frode Sørensen, at det, jeg synes er meget vidtgående ved Socialdemokratiets forslag, jo netop er, at man kræver, at man har bestået det kursus.
Der er stor forskel på over en weekend i 6 timer at blive tilbudt at lære førstehjælp – så må hver fugl synge med sit næb, og hver enkelt ung må tage det til sig, som vedkommende nu forstår det – frem for sådan en obligatorisk ordning, hvor det, hvis man har indlæringsproblemer, ligesom er en slags stopklods for overhovedet at kunne komme videre i systemet.
Det har jeg problematiseret, uden at det skal overdrives, men der kan der være et problem.
Så vil jeg sige til hr. Frode Sørensen, at jeg har ekstremt stor sympati for Socialdemokratiets tanker, men jeg mener, at hvis man skal ind og lave en obligatorisk ordning eller ligefrem sætte det ind som en del af køreundervisningen, skal vi altså have dokumentation for, at det har en reel effekt.
Det mener jeg at projektet på Fyn, der bliver afsluttet om 7 måneder, kan være med til at dokumentere, og så synes jeg også, at der er saglig begrundelse for at kunne sige ja til det, hvis dokumentationen er i orden.
Frode Sørensen (S), 2005-05-19:
Jeg siger tak til ministeren.
Ministeren siger, at »bestået«, før det påbegyndes, er meget vidtgående.
Nu snakker vi om et grundlæggende kursus, som f.eks. ASF, som ministeren også nævnte, eller Dansk Røde Kors ville kunne afvikle i løbet af en weekend, så jeg vil gerne høre ministerens svar på, at det skulle være meget vidtgående.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-19:
I Det Radikale Venstre er vi af den opfattelse, at man allerede på nuværende tidspunkt godt kan fastslå, at kendskab til førstehjælp vil redde liv.
Men jeg vil dog bare benytte lejligheden til at takke justitsministeren for den indrømmelse, at vi måske om et år kan forvente, at også justitsministeren og regeringen vil komme til den erkendelse, at førstehjælp vil redde liv også i forbindelse med erhvervelse af kørekort.
Det skal ministeren have tak for.
Peter Skaarup (DF), 2005-05-19:
Jeg vil så også tillade mig at sige, at så burde man måske også tænke tingene rigtigt igennem, for hvis man mener noget med at styrke retssikkerheden for unge og børn, så burde man måske også se på, om det er rimeligt, at de i dag kan blive beskyldt for at have begået noget kriminalitet, og at der på en eller anden måde måske – det afhænger af, hvad kommunen gør, hvad der gøres lokalt – er en eller anden form for sanktion.
Unge kan altså godt blive beskyldt for at begået noget kriminalitet, uden at de nødvendigvis er hundrede procent skyldige i det, der skete.
Derfor synes jeg, at Det Radikale Venstre burde genoverveje deres stilling til det her forslag, for med det, man siger om sanktioner, og at det åbenbart er noget værre noget – Det Radikale Venstre har vel altid ment, at det er noget værre noget med flere sanktioner og mulighed for ungdomsdomstole, har jeg forstået – er der altså her også retssikkerhed og hjælp til den unge, hvor dommerne særligt ser på, at der er tale om et ungt menneske, der er 14½ år eller 15½ år for den sags skyld, for det er også en del af forslaget.
Afstemning
Men vi synes, at med den udvikling, vi har set i kriminalitetsudviklingen, er det relevant at pege på, at der desværre er nogle på 13 år og 14½ år, der begår nøjagtig den samme alvorlige eller måske endnu alvorligere kriminalitet end dem, der er 15 år eller 16 år.
Derfor er det, at vi siger, at der er brug for, at man har den mulighed for fra domstolenes side at kunne give en sanktion også til nogle, der er under 15 år.
Jeg synes egentlig, at også Det Radikale Venstre burde kunne se retssikkerhedsperspektivet i det her.
Retssikkerhedsperspektivet er jo, at når man er 14½ år og måske ikke har begået den kriminelle handling, som man bliver beskyldt for, så har man altså mulighed for at komme hen til retten og få en forsvarer til at fortælle: Det var altså ikke mig, der begik denne her kriminalitet.
Det burde egentlig også være i Det Radikale Venstres interesse.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Jeg går ud fra, at forslagsstilleren er enig med mig i, at hvis man sætter nogen for en domstol, er der jo en retssikkerhed; så skal der fremføres bevis og alt det.
Problemet er bare, at vi, hvis vi skal føre en sådan retssag, skal hive vidner ind osv., og der er mange af de der, der lever et liv på kanten af, hvor nogen ser, hvad der sker.
Det vil sige, at hiver vi dem i retten, kommer de ud med den der: Aha, jeg blev frikendt, der kan I se, jeg snød dem også.
Så er vi rigtig med til at opdrage dem til, hvordan de eventuelt kan slippe fri af retssystemet.
Det kan de altså ikke af det sociale system, for der kan vi tage dem ind, fordi de færdes på visse tider af natten osv., selv om vi ikke ved, hvem der laver kriminaliteten.
Politimanden fra Møn snakkede om dem, der sætter unge under 15 år til at begå kriminaliteten.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ham om, hvorvidt han har efterforsket det.
For er der nogle under 15 år, der bliver sat til at begå kriminalitet af nogle over 15 år, kan man få dem over 15 år dømt for råd og dåd eller medvirken til den samme kriminalitet.
Det skulle han hellere bruge sin energi på, for det kan sagtens lade sig gøre ved almindelig afhøring at få dem til at forklare, hvem bagmanden var.
Peter Skaarup (DF), 2005-05-19:
Jeg må indrømme, at jeg slet ikke forstår Enhedslisten i det her spørgsmål.
Vi kommer fra Dansk Folkepartis side med alle tiders tilbud til Enhedslisten.
Vi kommer med det tilbud, at vi vil indføre retssikkerhed for unge kriminelle under den kriminelle lavalder, som den er i dag, altså for dem under 15 år.
Vi kommer med alle tiders tilbud i forhold til det, som fru Line Barfod taler om med hensyn til beskæftigelse.
Vi vil tilbyde, at man i ungdomsdomstolsregi får uddannelse, får mulighed for at tilrettelægge en proces, så man kan komme ud at arbejde bagefter eller komme ind på en anden uddannelse.
Man kommer ind under ordnede forhold i stedet for at rende rundt på gaden og begå kriminalitet.
Det burde da være noget, Enhedslisten kunne synes om.
Man får nogle tilbud i stedet for som i dag, hvor man går fri, og hvor der ikke reelt er nogen sanktioner, hvor kommunerne gør det på 275 forskellige måder, og hvor vi ikke får gjort det, der skal til.
Det er da et godt tilbud.