runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-02:
Jeg vil ikke gå ind på spørgsmålet om Thulebasen, så det har jeg ikke nogen kommentar til.
, eller jeg ved ikke, hvad det var, hr. Albrechtsen sagde: Det ligger jo i alle kort, at der skal ske en nedtrapning af bloktilskuddet.
Der er ikke noget ondt i, at man siger det fra Folketingets talerstol, og der er vel heller ikke noget ondt i, at vi siger, at vi gerne vil have kontrol med de penge, Danmark giver til Grønland.
Med hensyn til det, der blev sagt før om den grønlandske revision, vil jeg bare lige sige, at hr. Per Rosing Petersen fra Siumut, som de sidste 4 år har været formand for Landstingets Revisionsudvalg, siger, at der ikke eksisterer
en effektiv kontrol med hjemmestyrets aktieselskaber, herunder Royal Greenland og det kuldsejlede sælpølseprojekt.
Det har jeg læst mig til, det må jeg holde mig til, og det skal jeg i øvrigt ikke blande mig meget i.
Jeg siger bare, at vi må have rimelig sikkerhed for, at de bloktilskudsmidler, vi sender til Grønland, går til de ting, de skal gå til, og det er der tilsyneladende flertal for.
Jeg har da hørt, at hr. Helge Adam Møller, som er statsrevisor, også har sagt, at Rigsrevisionen sammen med den grønlandske revision kunne løse nogle opgaver i den forbindelse.
Hr. Helge Adam Møller sagde det oven i købet på den måde, at man skulle kulegrave de grønlandske bloktilskud.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-02:
Jeg har også med beklagelse hæftet mig ved, at der har været Venstrefolk fremme med spørgsmål om indblanding i, hvordan bloktilskuddet skal bruges, så desværre er det jo ikke sådan, at fru Aase D. Madsen står alene med sine forsøg på indblanding i det grønlandske selvstyre.
Men jeg er ikke sikker på, at landsstyret ønsker, at fru Aase D. Madsen skal bestemme, hvordan revisionsforholdene i Grønland skal være.
I et rigsfællesskab er det da muligt, at man kan have aftaler om visse former for fælles revision, hvis det er praktisk, men det er jo ikke sådan i et rigsfællesskab, at den ene del af rigsfællesskabet skal revidere den anden. Jeg må altså bede fru Aase D. Madsen om nøje at overveje, om det er passende - jeg synes ikke, det er passende - under alle mulige listige påskud i virkeligheden at forsøge at tilbagerulle det selvstyre, som Grønland allerede har opnået, for slet ikke at tale om, hvordan fru Aase D. Madsen vil stille sig til de forslag, der kommer om en udvidelse af Grønlands selvstyreordning, som der snart kommer en rapport om.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2003-04-02:
Jeg synes, der udspinder sig en spændende diskussion på et uventet tidspunkt, men jeg vil meget gerne lige indskyde en lille bemærkning, for det er påkrævet.
Til diskussionen om revision: Det lyder, som om fru Aase D. Madsen måske antager, at Grønland slet ingen regler har på det område, men det har Grønland.
Det er de samme som Danmarks, det er de samme som hele Europas. Årsregnskabslovgivningen, selskabslovgivningen og revisionslovgivningen er harmoniseret og har været det i hvert fald de sidste 10 år.
Så vil jeg gerne knytte en kommentar til fru Aase D. Madsens oplysning om, at det danske samfund ikke modtager penge fra Grønland.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-02:
Jeg vil gerne gøre hr. Albrechtsen opmærksom på, at det danske samfund ikke modtager midler fra det grønlandske samfund.
Det gør en væsentlig forskel.
Jeg vil også gerne gøre opmærksom på, at den grønlandske politiker og partileder Per Berthelsen sådan set har bedt Danmark om at øremærke bloktilskuddene og sætte Rigsrevisionen på hjemmestyrets økonomi.
Jeg vil også gerne gøre opmærksom på, at samme Per Berthelsen var topscorer ved sidste landstingsvalg.
Med hensyn til at sætte Rigsrevisionen til at grave et spadestik dybere må det da være i alles interesse.
Det må da også være i de grønlandske politikeres interesse, så de ved, at der ingen baggrund er for kritik med hensyn til deres brug af bloktilskudsmidler og deres administration af det grønlandske samfund.
Det må da være i alles interesse.
Jeg vil i øvrigt gøre opmærksom på, at Venstres finansordfører, hr. Kristian Jensen, også har været fremme med, at man skulle øremærke, men det er ikke det, jeg siger. Jeg siger bare, at vi skal have en ordentlig kontrol med de penge, vi sender til Grønland, for det er i alles interesse.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-02:
Nej, men det, jeg hæftede mig ved, var, at fru Aase D. Madsen benyttede diskussionen til at blande sig i en hel masse indenrigspolitiske grønlandske spørgsmål.
Jeg vil godt stille fru Aase D. Madsen et spørgsmål om den konkrete kritik, hun har af forholdene i Grønland, lønningerne til parlamentsmedlemmer f.eks.: Synes fru Aase D. Madsen, det ville have været passende, hvis man i det grønlandske landsting havde haft en debat, dengang det danske Folketing vedtog at hæve lønningerne til folketingsmedlemmer med 70.000 kr. om året?
Det var jeg imod.
Jeg er heller ikke tilhænger af, at andre parlamenter sætter lønningerne op, men jeg må spørge fru Aase D. Madsen: Er det - ikke mindst på baggrund af, hvad Folketinget selv har af erfaring på dette område - passende, hvis vi her i Folketinget skal blande os i, hvordan lønningerne skal være i Landstinget?
Jeg synes ikke, det er passende, og det var det, jeg mente med, at der lå en vis mentalitet i fru Aase D. Madsens tale, som vi godt kunne være foruden.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-02:
Jeg ønsker ikke at gå ind i hr. Albrechtsens ordbrug med hensyn til, hvilken mentalitet Dansk Folkepartis tale indeholder.
Jeg kan da sige til hr. Albrechtsen, at jeg meget nøje har læst, at det grønlandske samfund ønsker at blive et selvbærende økonomisk samfund, således at de kan styrke deres selvforvaltning.
Det er da det, som det hele går ud på, og i den betænkning, hjemmestyrekommissionen er kommet med, ønsker man også at blive økonomisk uafhængig af Danmark.
Er det et urealistisk ønske, som ikke skal imødekommes?
Men når man skal imødekomme et selvbærende økonomisk Grønland, er det da klart, at man ikke samtidig, ligesom man gør med ulandshjælpen, kan gøre det grønlandske samfund afhængigt af bloktilskud fra Danmark år efter år efter år.
Det er da ikke det grønlandske ønske, det er i hvert fald ikke det, som jeg har forstået er det grønlandske samfunds ønske.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-02:
Jeg vil gerne spørge fru Aase D. Madsen, hvad der egentlig er Dansk Folkepartis hensigt med de signaler, der kommer her. Man siger jo sødladent, at hvis Grønland ønsker selvstændighed, må det også afspejle sig i et mindre bloktilskud, men man får fornemmelsen af, at det egentlig ikke er fru Aase D. Madsens ærinde.
Derfor vil jeg godt spørge: Er det Dansk Folkepartis ønske, at rigsfællesskabet skal ophæves?
Så er der nemlig en vis logik, kan man sige, på en eller anden måde.
Men man får mere den fornemmelse, at fru Aase D. Madsens egentlige hensigt er, at Grønland skal sættes under dansk administration, og så skal der spares nogle penge inden for rigsfællesskabet, som fru Aase D. Madsen så kan bruge til at lave finanslovaftaler med den borgerlige regering.
Det vil jeg selvfølgelig ikke beskylde fru Aase D. Madsen for at have, men jeg synes, at hun skal overveje sit sprogbrug og de elementer af overstatslig dominans over Grønland, som lå i hendes tale.
Jørn Pedersen (S), 2003-04-02:
jeg vil gerne starte med at kvittere for det sidste svar, for jeg tror da, at det glæder mange, at der nu er enighed i Venstres gruppe.
Om selve forslaget vil jeg godt sige, at jeg synes, det er en fornuftig løsning, man er landet på.
Vi har det ligesom mange andre, at vi spændt venter på, hvad betænkningen bliver fra Selvstyrekommissionen, for det er et ret omfattende arbejde, der er sat i gang, og der er ingen tvivl om, at det vil få stor betydning for den måde, Grønland fremover kan udvikle sig på.
Jeg er glad for bemærkningerne til lovforslaget, hvor der står, at når man på et senere tidspunkt skal forhandle, skal det ske ud fra et solidarisk princip, som både Danmark og Grønland kan tilslutte sig. Vi har jo tidligere også her i Folketingssalen diskuteret råstofmuligheder, og jeg syntes, det var fornuftigt, at vi endte med at lade det indgå i de forhandlinger, man skal i gang med, for der er mange elementer, der kan være interessante. Jeg tror også, at det vil være positivt for udviklingen
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-02:
Jeg vil bare sige til udenrigsministeren, at jeg tror, det vil betyde en meget voldsom optrapning af konflikten og diskussionen også i Danmark, hvis man kommer i en situation, hvor Danmark bliver del af en besættelsesstyrke.
Jeg synes ikke, udenrigsministeren er fuldstændig klar i sin afvisning af den mulighed.
Den eneste måde, det kan undgås på,
er, at opbygningen overlades til FN og besluttes af FN.
Hvis det ikke sker, er Danmark en del af en besættelsesstyrke.
Efter min opfattelse vil det bestemt kræve, at regeringen går i salen igen; det må regeringen jo selv afgøre.
Men jeg siger bare, at det vil være en voldsom optrapning af situationen, hvis Danmark bliver en del af en decideret besættelsesstyrke i Irak.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Jeg kan i hvert fald sige for mit eget vedkommende, at jeg totalt har afstået fra at udtale mig om, hvor længe den kunne tænkes at vare.
Jeg tror, jeg udtrykte en forhåbning om, at det kunne gå hurtigt.
Men vi ved alle sammen, at under en sådan militær aktion kan mange uventede ting opstå, og det vigtigste i en sådan situation er, at man forstår at indrette sig på de nye vilkår.
Men allerførst vil jeg gerne lige slå fast, at når hr. Villy Søvndal i sit spørgsmål bruger udtrykket den ulovlige angrebskrig, er det en forkert formulering.
Det notat er i øvrigt tidligere oversendt til
Folketinget.
Lad mig derfor blot begrænse mig til at konstatere, at den multinationale indsats med henblik på at afvæbne Irak i alt væsentligt synes at forløbe efter planen.
Koalitionsstyrkerne strammer fra flere sider grebet om det irakiske styre og begynder at nærme sig udkanten af Bagdad.
Samtidig forsøger koalitionsstyrkerne fortsat at sikre forsyningslinjer til den humanitære bistand til den irakiske civilbefolkning.
Regeringen håber, at det irakiske militær vil give efter for overmagten, sådan at de egentlige kamphandlinger kan blive begrænset mest muligt.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-02:
Nu skal vi til Irak.
I dag er det 14 dage siden, at angrebene på Irak startede, og jeg tror ikke, jeg beskylder statsministeren for noget forkert, når jeg siger, at statsministeren har været den danske hoveddrivkraft bag, at Danmark aktivt deltager i en angrebskrig imod Irak.
Derfor synes jeg, der er et behov for at få statsministeren til at svare på spørgsmålet, om krigen forløber tilfredsstillende efter statsministeren opfattelse.
Jeg spørger, fordi det vel, før krigen gik i gang, var en almindelig antagelse blandt politikerne, at det ville gå meget stærkt.
Den danske finansminister, Thor Pedersen, sagde til Fyns Amts Avis den 20. marts, at han troede på et dansk opsving efter en hurtig Irakkrig.
»Forløber den ulovlige angrebskrig mod Irak efter statsministerens opfattelse tilfredsstillende?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Jeg må på det skarpeste afvise formuleringen, at det skulle være et ynkeligt skjul.
Jamen det er jo proceduren, som den er, jeg beskriver, at det er EU, der forhandler på Danmarks
og de andre EU-landes vegne.
Og så kan man da ikke have, at hvert land begynder at gå ud og lave sine egne særskilte manøvrer i forhold til WTO, så hører alt jo op.
Man er da nødt til at sige, at når reglen er den, og det er det, der ligger i EU-Traktaten, at EU forhandler på de femtens vegne, er man da nødt til at tale med én stemme i WTO.
Alle mulige kan ikke komme rendende med hver deres synspunkt.
Det er EU, der taler med én stemme.
Danmarks indflydelse må så bestå i at forsøge at påvirke de andre EU-lande og få en EU-holdning, der ligger så tæt som muligt på det, vi gerne vil.
Det er altså proceduren.
Så kan jeg i øvrigt sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg har fuld tillid til, at fødevareministeren vil føre de synspunkter frem, som er udtrykt af et bredt flertal her i Folketinget, på bedste måde på det rigtige tidspunkt og med tilpas styrke.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-02:
Hvis statsministeren mener, at han har udtrykt sig klart, var det så ikke muligt at få statsministeren til at sige til sin fødevareminister: »Du skal læse, hvad jeg har sagt i folketingsdebatten, og det skal du sige i EU's Ministerråd, og du skal helst sige det så tydeligt, at det kommer til at stå i referatet, at der er nogen, der har lagt mærke til, at Danmark faktisk havde en holdning på det her punkt.« Kunne det ikke være et første skridt mod at presse på for yderligere liberaliseringer, som regeringen påstår at den går ind for?
Og kunne statsministeren eventuelt forestille sig andre initiativer, som i praksis ville trække i retning af en afvikling af landbrugsstøtten, f.eks. et brev til WTO, hvor man foreslog nogle konkrete ting og støttede Harbinson?
Eller har man bare tænkt sig stadig væk at krybe i skjul bag den dér ynkelige forklaring om, at det er EU, der har forhandlingsretten?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Ja, altså jeg kan ikke sige andet, end at jeg har jo udtrykt mig meget klart nu i flere omgange her i eftermiddag, hvor jeg har udtalt, at det forslag, som er kommet fra formanden for WTO's landbrugskomité, er et udmærket forslag; det bærer i den rigtige retning.
Men jeg er bare nødt til at minde om, at proceduren jo altså er den, at det er EU, der forhandler på vores vegne i WTO.
Det er derfor, det er i EU, vi skal gøre vores indflydelse gældende.
Hr. Jørn Jespersen ved i øvrigt udmærket alle de her ting.
Men jeg gentager bare: Det er regeringens politik som udtrykt af et flertal, et meget bredt flertal her i Folketinget, det er på det grundlag, vi arbejder.
Og nu arbejder vi altså meget konkret på at få en så vidtgående reform af EU's landbrugspolitik som muligt på grundlag af det udspil, EU-Kommissionen fremlagde her i januar.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-02:
Jeg synes, man med et relativt velkendt slogan må sige: Det er tid til forandring.
For hidtil har det jo været sådan, at regeringen modsætter sig alle ændringer af landbrugsstøtten, fordi det ikke lige er det rigtige tidspunkt, der er nogle andre, der skal med først, vi venter på Østeuropa.
Det vil sige, at man blokerer reelt.
Nu ligger der et konkret forslag på bordet, og det er
ikke til at vriste en holdning ud af den danske regering om, hvad man mener om det.
Vi får bare sådan en generel sang om, at det er i EU, det foregår, men det ved vi jo alle sammen godt.
Det, der er interessant, er: Hvad mener Danmark om forslaget?
Og vi kan ikke få at vide, hvad Danmark mener.
Endnu har vi ikke meddelt noget.
Kunne man forestille sig, at et første skridt fra den danske regerings side kunne være at meddele de andre i EU og WTO, at Danmark faktisk støtter afviklingen af eksportsubsidierne over 9 år?
Kunne man ikke starte med bare at sige til de andre, hvad man mente?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Jamen faktisk kan jeg ikke føje meget til, hvad jeg allerede har svaret nu i flere omgange, nemlig at forhandlingerne altså foregår i EU's Ministerråd.
Og det er først og fremmest blandt fødevareministrene, at den drøftelse finder sted.
Der har Kommissionen fremlagt - for nu at tage det, som er på bordet - ét forslag til reform af EU's landbrugspolitik.
Og så er det jo dér, i EU's Ministerråd, at vi skal presse på for at få en så vidtgående reform af EU's landbrugspolitik som overhovedet muligt, for det er jo det grundlag, som EU så kan arbejde på i WTO-forhandlingerne.
Altså jeg kan ikke føje mere til, for det er måden at arbejde på.
Det er EU, der er forhandlingsparten i WTO, og derfor er det også i EU, at Danmark skal gøre sin indflydelse gældende.
Det gør vi jo altså i EU's Ministerråd, og det er først og fremmest fødevareministrene, der tager sig af det.
Det er måden at arbejde på.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-02:
Jeg skal ikke opholde mig så lang tid ved folkeretten.
Det er jo statsministerens ret ikke at ville deltage i en debat, men den har vi så nu.
Jeg vil så bare gøre opmærksom på, at FN's tidligere generalsekretær Boutros Boutros-Ghali her i weekenden til engelske medier, BBC, siger: Denne intervention er klart en overtrædelse af FN's charter.
Jeg gentager: Denne intervention er klart en overtrædelse af FN's charter.
Det er vel i øvrigt også grunden til, at hovedparten af landene i FN's Sikkerhedsråd var imod denne krig.
Det er jo grunden til, at den koalition, som statsministeren omtaler, er en meget snæver koalition, en ekstremt snæver koalition af lande.
Det er, fordi man er ude i noget, som der folkeretligt ikke er belæg for.
Så sagde statsministeren: I al væsentlighed går det efter planen.
Jeg vil bare nævne nogle af de ting, der jo slet ikke forløber, som man havde antaget.
Den amerikanske vicepræsident, Cheney, siger, at korthuset falder sammen i løbet af ganske kort tid.
Det sker ikke, og konsekvensen er jo, at denne krig bliver en helt anden krig, hvor civilbefolkningen kommer til at betale en ekstremt høj pris,
også fordi det ser ud til at blive en kamp om byerne.
De amerikanske officerer - jeg tror også, statsministeren har bemærket, at der i USA er en kæmpe debat om det
- spørger: Hvorfor blev vi vildledt, hvorfor skulle vi sende vores soldater ud til en kamp, vi aldrig havde mulighed for at forberede dem på, fordi nogle vildledte os om, hvad det var for en krig, vi skulle i gang med?
Og så må jeg sige, at jeg står helt undrende over for, at det efter statsministerens opfattelse i al væsentlighed går efter planen.
Efter planen!
Er det virkelig rigtigt, at statsministeren synes det?
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-02:
Tak, fordi vi fik svar på, hvad regeringen ikke vil gøre; det beroliger nogle af os lidt.
Men det ville berolige os endnu mere, hvis vi kunne få lidt mere klarhed over, hvad regeringen så rent faktisk agter at gøre. Jeg tror, statsministeren om nogen ved, at én ting er, hvad man som politisk leder siger, noget andet er, hvad man gør.
Forandring kræver vilje.
Jeg har egentlig indtryk af, at statsministeren har en stærk vilje på mange punkter, jeg er ikke altid enig i det, statsministeren så har vilje til at gøre, men på det her punkt er vi faktisk enige.
Derfor ligger det mig selvfølgelig meget på sinde at være helt sikker på, at statsministeren også har viljen til forandring på det her område.
For jeg kan godt høre, hvad statsministeren siger, men det, jeg beder om, er jo at få en lille smule mere handlingsorienterede svar end bare, at det vil vi forsøge, når vi sidder der, osv. Hvilke overvejelser har man gjort sig?
Kan man lave nogle strategier med ulande?
Hvad kan man gøre i den situation, vi står i?
Det ville være utrolig interessant at høre, om det er så højt på dagsordenen, at regeringslederen har en holdning til det spørgsmål.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-02:
Jamen jeg har jo allerede én gang sagt til statsministeren, at hvis det drejer sig om at sikre samme skattevilkår for landbruget som for andre erhverv, medvirker vi meget gerne til det.
Jeg har bare en mistanke om, at det ikke er det, statsministeren sigter efter, men derimod yderligere skattebegunstigelser.
Men det, spørgsmålet her handler om, er: Hvad har statsministeren tænkt sig at gøre for at påvirke WTO-forhandlingerne i retning af en så hurtig afskaffelse af eksportsubsidierne som overhovedet muligt?
Statsministeren bliver ved med at sige: Der skal ikke herske tvivl om, at det vil Danmark arbejde for osv., men når Det Radikale Venstre, som har været med til at vedtage de omtalte vedtagelser, appellerer om at få bare et lille bitte signal om, hvorvidt der er en smule aktiv handling i sigte fra regeringen på det her punkt, får man ikke noget svar.
Kunne statsministeren ikke bare løfte en del af sløret
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Jeg kan sige til hr. Jørn Jespersen, at regeringen naturligvis ikke vil lave en kobling i EU-forhandlingerne på det her område mellem, hvor langt vi kan gå i EU-sammenhæng, og hvad vi kan komme igennem med i det danske Folketing med hensyn til reformer af landbrugslovgivningen, skatte- og afgiftslovgivningen osv., osv.
Men hr. Jørn Jespersen stillede mig et meget klart spørgsmål, som han fik et meget klart svart på.
Dertil svarer jeg, at det afhænger jo virkelig af, hvilken politisk vilje der er i Danmark til at sikre, at landbruget har udviklingsmuligheder.
Det mener jeg er det rigtige svar at give.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at vi arbejder på i EU-sammenhæng, at der bliver gennemført så vidtgående reformer som overhovedet muligt af landbrugspolitikken, og at vi får reduceret landbrugssubsidierne.
Vi mener, at landbruget skal fungere på markedsvilkår som andre erhverv, og tydeligere kan det faktisk ikke siges. Så vil det jo til syvende og sidst blive en forhandling, hvor der altså er lande, som trækker i en anden retning, og jeg kan ikke i dag sige, hvor vi så lander.
Der er det jo så, jeg appellerer til, at hr. Jørn Jespersen fører sit liberale sindelag med sig fra diskussionen om landbrugsstøtten over til diskussionen om omkostninger og landbrugslovgivning osv. Jeg skal kun sige til hr. Martin Lidegaard, at jeg har
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-02:
Når vi taler om EU's eksportsubsidier, taler vi jo altså om en landbrugsstøtte, der ikke bare er politisk problematisk, men som i bogstaveligste forstand er dødsensfarlig for mange tusinde mennesker hver eneste dag.
Derfor synes jeg i og for sig, det må være o.k. at spørge statsministeren om, hvilke tanker regeringen gør sig om offensivt at fremme en dagsorden, der hedder: Afskaf den eksportstøtte i EU.
Jeg er helt på det rene med, at det kræver enighed i EU, og at forhandlingerne foregår gennem EU, men det har jo ikke tidligere afholdt statsministeren fra at have en selvstændig holdning og arbejde aktivt for den.
Derfor spørger jeg igen: Agter statsministeren at indrykke en annonce i de europæiske aviser i andre lande, som er enige i det her - det vil jeg sådan set ikke anbefale, vil jeg så straks sige - eller hvordan agter statsministeren at fremme denne her sag i EU?
Det er en dødsensalvorlig sag.
Den er på mange måder lige så vigtig som andre store spørgsmål i tiden i dag.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-02:
Hvis vi skal snakke om den danske formandskabsperiode, så skete der jo primært det på landbrugsområdet, at det lykkedes statsministeren at forlænge landbrugsordningerne i EU til 2013 og hælde nogle ekstra statspenge i det polske landbrug.
Det synes jeg ikke var nogen særlig glorværdig indsats.
Men når det drejer sig om eksportsubsidierne, synes jeg, at det er helt hen i vejret, at statsministeren nu knytter nogle forhandlinger i WTO sammen med indenrigspolitiske diskussioner om at forgylde landbruget yderligere.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-02:
Det er direkte usandt, når hr. Jørn Jespersen påstår, at regeringen ikke fører disse synspunkter frem.
Under det danske formandskab havde vi ved adskillige lejligheder diskussioner om EU's landbrugspolitik, og selv under disse vanskelige forhold, hvor balancen var mellem at få en udvidelse på plads og fortsat have skub i reformdrøftelserne, arbejdede den danske regering klart på at sikre, at der kunne finde reformdrøftelser sted i EU's landbrugsministerråd. Så det er ganske enkelt usandt, det, hr. Jørn Jespersen påstår her i Folketingssalen, og det ved han i øvrigt også godt.
Så spørger hr. Jørn Jespersen, hvor lang tid der kan gå med en sådan afvikling af landbrugssubsidier, for at landbruget skal have rimelige muligheder for omstilling.
Svaret på det er jo, at det afhænger ganske af den vilje, der er i det danske Folketing til at sikre, at når man med den ene hånd afvikler tilskud, så sørger man også for med den anden hånd at gennemføre reformer, som gør, at landbruget har ordentlige udviklingsmuligheder.
Så svaret på det er jo, at man ikke kan sætte et bestemt årstal på, men må sige, at jo større viljen er i det danske Folketing til at sikre de nødvendige reformer, så landbruget har udviklingsmuligheder, desto kortere en periode kan man bruge til at afvikle tilskuddene.
Så det er i meget høj grad også op til hr. Jørn
Jespersen, der jo så får chancen for virkelig at bevise sit liberale sindelag ved at lægge stemmer til de reformer, der skal til, for at landbruget har ordentlige udviklingsmuligheder.