runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-30:
Den borgerlige sjæl er nu meget positiv og meget gemytlig og meget stille og rolig.
Han står heroppe og tager det helt stille og roligt.
Der er ikke så mange fordækte ting og ikke så meget rædsels- og vokskabinet i det.
Jeg føler selv, jeg har et meget tolerant forhold til uddannelsesverdenen og har selv børn i skole osv., osv.
Jeg kan ikke forstå, hvad venstrefløjen og undervisningsministeren er så bange for i denne her sag.
Jeg kan ikke forstå det.
Hvad er der at frygte?
At man offentliggører nogle tal, at man offentliggører og taler noget mere om skolens identitet?
Hvad er det, man er så bange for i sin reaktionære holdning til den verden, vi lever i?
Tingene ændrer sig hele tiden.
Jeg har ikke nogen frygt
for det.
Det bør skolerne heller ikke have.
Når jeg snakker med Skole og Samfund, som repræsenterer forældrene, er de såmænd heller ikke så bekymrede.
Hr. Søren Kolstrup spørger om, hvorfor man vil offentliggørelse, og hvem det er, man skal tage udgangspunkt i.
Det er ikke et spørgsmål om at få lærerne ned med nakken eller skolen ned med nakken, snarere omvendt.
Jeg mener nu, at vi har en hulens masse fantastisk gode lærere i den danske folkeskole, og de skal snarere præmieres og promoveres.
Nej, jeg tror, det vil være med til at skabe en debat om skolens profil, skolens identitet, skolens satsningsområder.
Selvfølgelig siger det noget om en skole, hvilket karaktergennemsnit man f.eks. har.
Nu er det kun en meget, meget lille del af det her forslag og en lille flig af det.
Det vigtigste er hele princippet om åbenhed.
Det vigtigste er hele diskussionen om, at skolerne skal åbnes op over for omverdenen. Og der er såmænd ikke noget at være bange for, overhovedet ikke.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-30:
Næ, men jeg er heller ikke bange.
Men jeg stillede hr. Brian Mikkelsen nogle spørgsmål: I forhold til hvad er karaktergennemsnittet relevant?
Er det i forhold til den kommende indlæring?
Er det i forhold til overlevelsen?
Er det i forhold til lærernes ansættelse?
I forhold til hvad konkret?
Så sagde hr. Brian Mikkelsen: Nå, jo, men enhver skole kan jo ligesom satse på det ene og det andet. Jamen
det er jeg med på.
Man kan have tilvalgsfag I og tilvalgsfag II og tilvalgsfag III.
Det har jeg jo nok forstået.
Men jeg spurgte om karaktergennemsnittet.
Og da vil jeg godt have at vide
endnu en gang: I forhold til hvad skal det bruges?
Det synes jeg ikke jeg har fået svar på.
Og så kom hr. Brian Mikkelsen lige med en bemærkning: »tingene ændrer sig«.
Ja, det er jo korrekt.
Det er jeg meget enig med hr. Brian Mikkelsen i. Er hr. Brian Mikkelsen så ikke enig med undertegnede i, at netop sådan noget som værdigrundlag og karakterer osv. ikke er statisk, men er noget, der kan ændres, f.eks. af de pågældende elever og forældre, der søger skolen?
Thomas Adelskov (S), 2001-01-30:
Jeg skal lige igen bede hr. Brian Mikkelsen svare på spørgsmålet: Kan han ikke oplyse, om ikke det er korrekt, at en elev med en vis portion evner ikke vil kunne få noget ud af at se karaktergennemsnittet tilgængeligt på Internettet, om man går på X skole, eller om man går på Y skole?
Det vil ikke sige noget i den sidste ende, når eleven går til den endelige eksamen, om, hvilke snit han eller hun kan forvente sig.
Henrik Svane (RV), 2001-01-30:
Til hr. Brian Mikkelsen: Mit karaktergennemsnit i folkeskolen var ikke særlig højt.
Det er derfor jeg spørger om følgende: Der var et ord, jeg ikke forstod, og det vil jeg godt bede om en forklaring på.
Det kom i denne sammenhæng, at karaktergennemsnittet betyder meget for værdiidentiteten.
Det ord vil jeg gerne have forklaret.
Hvad mener hr. Brian Mikkelsen med det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-30:
Det er noget, der styrker indlæringen.
Og der findes ikke andre faktorer, der eventuelt er vigtigere end den form for indlæring.
Og alt det, hvor man satser på det daglige, og hvor folk bliver involveret osv., er noget, der virkelig er utrolig blivende.
Men det kan være, at man kun går efter den kortvarige kvalitet og ikke den blivende kvalitet.
Aage Frandsen (SF), 2001-01-30:
Jeg kan forstå på det seneste, at hvis uheldet er ude og vi får et andet flertal i Folketinget end det nuværende, vil Venstre, hvis Venstre er regeringsparti, invitere folkeskoleforligspartierne, som i dag er de partier, vi kender, til et møde og stille forslag om, at man ændrer folkeskoleloven på f.eks. dette punkt.
Og jeg kan også forstå, det vil være sådan, at man ikke agter at ændre folkeskoleloven på dette punkt eller på andre punkter, uanset at der er et flertal til anden side, fordi man vil respektere folkeskoleforliget, som er indgået i 1993.
Er det korrekt forstået?
Hr. Brian Mikkelsen siger, at det for forældrene i forhold til barnet og i forhold til valg af skole kan være vigtigt at vide, hvordan karaktererne er på de forskellige skoler.
Men er der så overhovedet nogen sikkerhed for, at selv om man ved, at en skole har ét snit, en anden skole et andet snit, siger det så noget om, hvad hr. Brian Mikkelsens søn eller datter kan lære?
Siger det noget som helst om det?
For der er en række andre ting, som måske er mindre målbare, som måske er mere afgørende for, om den unge Mikkelsen får det virkelig godt og lærer noget på skole A eller B. Det er sådan set i forlængelse af et tidligere stillet spørgsmål, som jeg ikke synes er besvaret af hr. Brian
Mikkelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-30:
Jeg tror godt, jeg kan love og garantere parlamentarikerne i det danske Folketing, at de unge Mikkelsen'er får det rigtig godt.
Det gør de.
De har en bekymret og nøjsom far, som passer på dem og sørger for, at de vælger de rigtige skoler og får den rigtige uddannelse, selvfølgelig i samarbejde med børnene selv.
Vi hører som sagt ikke i mit parti til dem, som går vildt meget op i karaktergennemsnitsoffentliggørelse, men betragter det hele som en mosaik, en del af et puslespil, hvor karaktergennemsnitsoffentliggørelsen er en del af den mosaik.
Det er ikke noget afgørende vigtigt for os, at det bliver offentliggjort, men det, at man som forældre kan bruge det redskab, synes vi er rimeligt.
Til hr. Søren Kolstrup: Selvfølgelig betyder karaktergennemsnittet noget.
Selvfølgelig betyder det noget
for indlæringen.
Der kan komme forskellige undersøgelser af det.
Jeg fik eksempelvis 03 i fransk.
Det er jeg stadig væk ikke særlig god til.
Jeg fik 13 i historie.
Det synes jeg også selv jeg er skrap til.
Så lidt signalværdi er der i det.
Det har selvfølgelig også noget at gøre med vores forskellige opfattelser af, hvad man skal lære i skolen.
Jeg er helt, helt enig med både hr. Aage Frandsen, hr. Søren Kolstrup og hr. Henrik Svane i, at skolens opgave er mangfoldig.
Det er en pluralisme af forskellige muligheder.
Karaktererne er kun en lillebittebitte del af det, undervisningsmetoder, samarbejdsformer og mange andre metoder er andet, men jeg kan ikke forstå en venstreorienteret, reaktionær holdning om, at man kan være så drønhamrende bange for at offentliggøre ting.
Man kan jo vælge at tage imod tilbudet, eller man kan lade være med at tage imod tilbudet.
Jeg kan ikke se, at det under nogen omstændigheder kan skade, at man som forældre får et større beslutningsgrundlag overhovedet.
Så kan man diskutere, om det er relevant eller ej.
Thomas Adelskov (S), 2001-01-30:
Nu havde jeg den fornøjelse at lytte godt efter, da undervisningsministeren holdt sin redegørelse, og da synes jeg netop, det fremgik, at regeringen har gennemført en lang række initiativer på det område om offentliggørelse af de nævnte informationer og stillet en række krav til uddannelsesinstitutionerne.
Så fru Gitte Lillelund Bech skal ikke opfatte det som andet end et tilsagn til de initiativer, der allerede er sat i gang.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Nu er jeg jo ikke så gammel som hr. Aage Frandsen, så derfor ved jeg ikke præcis, hvad der foregik fra 1975 til 1982.
Det var det tidspunkt, hvor jeg gik i folkeskolen
, så derfor må jeg jo sige til hr. Aage Frandsen, at da havde jeg ikke den store opmærksomhed rettet mod, hvilke forlig man indgik i folkeskoleforligskredsen, og hvilke partier der var med.
Men jeg må jo så også sige, at det er mit indtryk, at hvis der sker en ny regeringsdannelse, en ændring af den parlamentariske situation, så tager man typisk diskussionen i forligskredsen, inklusive de eventuelle nye regeringsparter, der måtte være med.
Og så vil det jo være oplagt, at det her er en af de diskussioner, der så må tages i det forum.
Men derfra og så til at sige, at det er et brud på folkeskoleforligskredsen - det vil jeg på ingen måde mene at det er.
Aage Frandsen (SF), 2001-01-30:
Én ting er, at man fremsætter et forslag i Folketinget og anstændigvis som regel også - som Venstre skriver ved det næste forslag - forudsætter godkendelse i forligskredsen
, men noget andet er at ville have det vedtaget i Folketinget, også selv om de parlamentariske muligheder ikke er herfor.
Og så vil jeg godt spørge fru Lillelund Bech, om det ikke er rigtigt, at folkeskoleforliget fra 1975 løb til 1993, at der var tale om fem partier, og da der kom en regeringsdannelse i 1982, så inddrog man også de nye partier, som var i regeringen, men som ikke var i folkeskoleforligskredsen.
Men under alle omstændigheder er de oprindelige partier med, hvis der er tale om et forlig.
Og netop når det drejer sig om folkeskoleforliget, er der en tradition for, at dette forlig også varer ud over et folketingsvalg.
Det vil jeg gerne have bekræftet.
For ellers betyder det jo, at man pludselig ved næste folketingsvalg også skal tage stilling til, hvordan folkeskolen skal være.
Ikke med hensyn til, at vi ikke har lov til at have vores meninger - selvfølgelig har vi det - men det er en helt, helt, helt ny situation, der måske viser sig nu, en forfærdelig situation i forhold til aftaler i Folketinget.
Carsten Hansen (S), 2001-01-30:
Vi støtter ikke, at det skal være obligatorisk.
Vi støtter, at alle skal have et tilbud.
Og jeg vil gerne sige, at jeg taler på gruppens vegne, når jeg taler her.
Det andet er: Havde Venstre forestillet sig, at vi skulle lave forskelsbehandling?
Det spurgte jeg også om i min ordførertale.
Jeg vil godt sige, at det kan løses på mange forskellige måder.
Det ser vi, når vi kommer rundt i Europa.
Og hvis man skulle frigøre nogen fra det direktiv, der ligger, så ville det jo blive i forhold til den normale måde i Danmark.
Og det vil vi overhovedet ikke være med til i Socialdemokratiet.
Når jeg antyder, at det her i virkeligheden er lidt af et forligsbrud i forhold til folkeskoleforliget, så er det jo, fordi Venstre påberåber sig, at det er forligsbrud, hvis vi vil snakke om lidt mere helhed i børnenes hverdag.
Men det gælder ikke den anden vej, når vi taler modersmålsundervisning, hvor Venstre gang på gang, på gang, på gang forsøger at bryde det forlig, man er en del af.
Det var min pointe.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Kan hr. Aage Frandsen ikke bekræfte, at kommunerne lige så vel kunne vælge at udbyde modersmålsundervisningen som et ungdomsskolekursus, og derved ville det stadig ligge i offentligt regi, men det ville ikke ligge som en pligt i forlængelse af folkeskoledagen?
Kunne det ikke være en mulighed for kommunerne, at de selv kunne vælge, om de vil udbyde det på den ene måde, på den anden måde, på den tredje måde?
Så ville hr. Aage Frandsen få sit ønske opfyldt om, at det er offentligt udbudt, men samtidig er det kommunerne, der vælger og tilrettelægger den løsning, der passer bedst til den pågældende kommune.
Aage Frandsen (SF), 2001-01-30:
Når vi taler frihed og valgfrihed, er spørgsmålet: Er det valgfrihed for kommunerne, eller er det for børnene i det her tilfælde?
Der synes vi, det er vigtigt at tænke på, at det er nogle behov, som nogle børn efter vores opfattelse skal have mulighed for at få opfyldt, mere end det er kommunernes valgfrihed, vi taler om.
Det er derfor, vi er tilhængere af de bestemmelser, som er i øjeblikket, uanset man godt kunne forestille sig andre muligheder.
Men vi synes, at det, som er i øjeblikket, er det rigtigste, for at børnene og forældrene til de børn mener, at de kan få opfyldt deres behov.
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-30:
Genudsendelser kan være meget populære.
Det her er så en genfremsættelse.
Dansk Folkeparti havde fremsat et forslag sidste år.
Sidst, vi behandlede det her, var den 3. marts 2000.
Da tog debatten 1 time og 20 minutter.
Da vi fremsatte vores forslag første gang, tog det 2 timer og 20 minutter; nu må vi se, hvad vi kan holde os inden for i dag.
Det, der kan undre mig lidt, er, at ud fra den sidste debat, vi havde, var der sådan næsten et tilsagn fra Venstre og De Konservative om, at det godt kunne være, man skulle lave noget i fællesskab.
Men det skulle man så ikke, kunne vi se, for nu kom det igen og sådan, at der slet ikke er lavet om på det.
Jeg havde da glædet mig til, at der var lidt fornyelse.
Det, der også kan være interessant for Dansk Folkeparti, er jo, at når vi har haft et valg - det kunne jeg godt ønske mig vi snart fik, og at vi fik en borgerlig regering; jeg kunne godt forestille mig den situation, at Dansk Folkeparti skulle være støtteparti for en borgerlige regering - vil vi i hvert fald holde Venstre og De Konservative fast på, at det her forslag kommer igen, og derfor arbejder vi stadig væk med noget lignende i kulissen, sådan at man til den tid ikke skal komme med en genfremsættelse, men at vi kan komme med nogle helt friske varer til en borgerlig regering.
Forslaget, som går ud på, at kommunernes pligt skal ophæves, at det skal være frivilligt for kommunerne, kan Dansk Folkeparti stadig godt støtte intentionerne i.
Man kan sige, at det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti i sin tid fremsatte, var måske lidt mere vidtgående, for det ville helt afskaffe modersmålsundervisningen.
Det kan også være, det så var årsagen til, at debatten blev lidt forlænget dengang.
Men vi har tidligere sagt, at det beslutningsforslag, som så igen er fremsat, kan vi sagtens følge intentionerne i, det er et skridt i den rigtige retning.
Og så har vi den grundholdning, at hvis man ønsker den her modersmålsundervisning, så må det være for egen regning.
Se, mine ord i dag var ikke ret meget anderledes end sidste gang, ministerens oplæg var ikke ret meget anderledes end sidste gang, og sådan skal det åbenbart være.
Men derfor er forslaget stadig væk godt, og jeg ser frem til en borgerlig regering, hvor det her forslag bliver fremsat igen og så bliver vedtaget.
Henrik Svane (RV), 2001-01-30:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget, ligesom vi heller ikke kunne det sidste gang, det blev fremsat.
For os er der ingen modsætning mellem at lære dansk og kunne sit modersmål.
Tværtimod er det efter vores opfattelse en styrke at kunne begge dele.
Det er helt afgørende for integrationen i det danske samfund, at man taler dansk.
Det gælder også for folkeskolen, at man er nødt til at kunne dansk for at lære at beherske andre færdigheder.
Derfor er der også et stort fokus på de tosprogede elever for at sikre, at de lærer dansk.
Det gælder både i førskolealderen, og det gælder også, når eleverne kommer i skole.
Det Radikale Venstre ønsker ikke at stå med en generation af tosprogede, der ikke begår sig på flydende dansk.
Men det er heller ikke den virkelighed, vi står over for.
Der er stadig en del, der ikke kan tilstrækkeligt dansk, når de begynder i skolen, men det er på ingen måde flertallet.
Som ministeren nævnte, gør kommunerne meget for at gøre forældre til tosprogede børn opmærksom på kommunens institutionstilbud, og situationen er nu den, at mere end 85 pct. af de tosprogede børn benytter sig af tilbudet.
De skal nok lære dansk, selv om de også får undervisning i deres modersmål.
Børnene skal fungere som kulturgesandter mellem bedsteforældre og forældre, der måske ikke kan dansk.
Det kan de kun, hvis de behersker deres modersmål.
Derudover skal de selvfølgelig have mulighed for at lære deres eget sprog, for at de kan opsøge egne traditioner og fortsat have kontakt til familie og venner, der bor i deres hjemlande og ikke kan dansk.
Den anden dimension er, at vi skal sikre, at de lærer deres sprog, fordi det på længere sigt er en fordel for Danmark, at vi er en nation, der kan begå os ude i verden, ikke mindst på eksportmarkederne, som Venstre og De Konservative normalt er meget optaget af.
Det Radikale Venstre forstår simpelt hen ikke rationalet
bag dette forslag, som åbenbart betyder meget for de borgerlige
Derfor støtter vi som sagt ikke forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Jeg vil godt lige gøre det klart for hr. Søren Kolstrup, at hvis han læser overskriften, kan han også se, at det er kommunernes pligt til at udbyde modersmålsundervisning, det her beslutningsforslag drejer sig om.
Det vil sige, vi mener ikke, at kommunerne skal have pligt til at udbyde den, men at kommunerne selv skal kunne vælge.
Så bliver jeg jo altså nødt til at spørge, om hr. Søren Kolstrup ikke er klar over det svar, som undervisningsministeren faktisk har givet undertegnede, hvoraf det fremgår, at Undervisningsministeriet ikke har kendskab til videnskabelige undersøgelser, der viser, at modersmålsundervisning er mere fremmende for danskindlæringen end en tilsvarende tidlig indsats i dansk.
Det er det, der er hovedpointen i forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-30:
Jeg skal ikke blande mig i dialogen mellem Undervisningsministeriet og fru Gitte Lillelund Bech, men jeg skal blot gentage, at det dog er interessant, at der - med meget forskellig styrke - i de forskellige forsøg, undersøgelser, der er blevet lavet omkring modersmålet, er en meget entydig opfattelse af dets betydning for samspillet mellem sproglig stimulation og udviklingen af kulturelle færdigheder og sprog generelt, og det er jo dér, der tilsyneladende er en forskel.
Det andet, som fru Gitte Lillelund Bech påpeger, er, at det jo bare er pligten, de vil ændre på.
Jamen jeg går ud fra, at de mener deres forslag alvorligt, for det afgørende er jo netop, hvad der er pligt, og hvad der ikke er pligt.
»Det er bare pligten« - den er jo alt!
Tove Videbæk (KRF), 2001-01-30:
En førende sprog- og integrationsforsker, der hedder Jim Cummins, udtaler på en konference om tosprogede børn i krydsild på Danmarks Pædagogiske Universitet i september sidste år, at modersmålsundervisningen styrker børnenes muligheder for at opnå tilstrækkelig gode danskkundskaber og begå sig i det danske samfund.
Denne mand, Jim Cummins, er en af de ledende forskere inden for tosprogethed og integration, og han fremhæver endvidere, at al forskning viser, at udvikling af éns modersmål ikke står i vejen for at udvikle kendskab til andre sprog - tværtimod.
Ud fra bemærkningerne til beslutningsforslag nr. B 68 forstår jeg, at intentionerne er at integrere børn af indvandrere bedst muligt i det danske samfund, og Kristeligt Folkeparti er da også enig i, at vi kan gøre meget mere for at sikre en bedre integration af både indvandrere og flygtninge. V og K har også ret i, at vi skal styrke det danske sprog, at vi skal lære dansk ordentligt, og derfor skal vi naturligvis også styrke danskundervisningen hele vejen igennem uddannelsessystemet - helt enig.
Internationale undersøgelser viser jo netop, at det er lettere at lære et nyt sprog som dansk, hvis man i forvejen er god til sit modersmål, og Kristeligt Folkeparti er ikke enig i, at modersmålsundervisning er til hinder for, at børn af indvandrere lærer dansk sprog korrekt, tværtimod. Samtidig skal vi jo også huske, at for indvandrere, der
har ønske om at vende tilbage til deres tidligere hjemland, er det vigtigt, at de kan begå sig på deres modersmål.
En kommentar til en af de tidligere talere, som nævnte, at børn jo kan få modersmålsundervisning i ungdomsskolen: Der vil jeg da sige, at ungdomsskolen kan man altså ikke komme i som 6-7-årig.
Der skal man altså vente, til man er 14 år, og det er altså lidt sent at få begyndt at lære sit modersmål.
Yderligere er vi i Kristeligt Folkeparti interesseret i, at børnene bliver hele mennesker, kender deres egen baggrund, kultur og historie, også med henblik på at de måske en dag selv måtte ønske at vende tilbage til det land, de selv eller deres familie kom fra, og det kan V og K da ikke være imod.
Modersmålsundervisning er, så vidt vi ser det i Kristeligt Folkeparti,
ikke en luksus, men en nødvendighed
for de tosprogede børn, så de kan få den optimale indlæring af dansk, den optimale integration og den optimale mulighed for at vende tilbage til det land, de selv eller deres familie er kommet fra.
Dansk sprog skal naturligvis altid være hovedsprog for alle i den danske folkeskole, men det udelukker jo ikke modersmålsundervisningen.
Men - og det vil jeg så tilføje - det ville naturligvis være optimalt, hvis forældre, familier, foreninger og venner ville tage tråden op og selv gøre en yderligere indsats for undervisning i modersmålet, og det mener jeg da godt man samtidig kraftigt kan opfordre dem til at gøre.
Men jeg er ikke enig i, at vi skal fratage kommunerne pligten til at tilbyde modersmålsundervisning.
Carsten Hansen (S), 2001-01-30:
Ja, jeg må jo sige, at når vi ser på Venstres åbne forligsbrud i ganske mange forskellige sammenhænge omkring fripladser til børnene i skolefritidsordninger osv., så kan Venstre jo forvente at få igen med samme mønt.
Derfor er der for mig og Socialdemokratiet slet ingen tvivl om, at det her er en del af folkeskoleforliget.
Jeg tror, at samtlige, der er med i folkeskoleforliget, kan bekræfte, at modersmålsundervisningen ligger i folkeskoleforliget.
Så hvis man vil stå fast på det, man har fremsat i dag, og det er jo det, vi lige har fået bevis for, så agter man også at bryde folkeskoleforliget efter et valg.
Det er det, vi kan konstatere.
Det er det nye i denne debat, i øvrigt det
eneste
nye, jeg har fået ud af denne debat.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Jeg vil sådan set
bare spørge fru Tove Videbæk, om fru Tove Videbæk er klar over de resultater, man har fra bl.a. Stanford University, hvor man klart påpegede, at jo tidligere børnene starter indlæringen af et andet sprog - i vores tilfælde ville det så være dansk - jo bedre bliver børnene faktisk til det, og det er faktisk sådan, at hvis børnene starter indlæringen allerede helt ned i 1-2-års-alderen, så vil deres kundskaber i det sprog, der tales i det land, hvor børnene bor, forbedres væsentligt, frem for hvis man først starter en undervisning på et senere tidspunkt, når børnene er begyndt i skolen.