runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-01:
Ja, der jo mange ting man kan tage fat i og undre sig over her fra den socialdemokratiske ordfører.
Jeg må sige, at det med at gå op i, hvor mange hit der er på en hjemmeside jo sådan set meget godt illustrerer hele den tankegang, der har været hos den tidligere regering, nemlig at det er vigtigere, hvad der står på papirerne, end hvad der rent faktisk foregår ude på arbejdspladserne.
To spørgsmål: Arbejdstilsynet dækkede sådan 4-5 pct. af danske virksomheder under den socialdemokratiske regering, det er jo langt fra den fjerdedel, som den socialdemokratiske ordfører taler om er et problem.
Er det så ikke et spørgsmål om, at det også var en forkert tilgang?
Der fik man jo åbenbart ikke løst alle problemerne.
Det andet: I forbindelse med det her med, at medarbejderne taler sammen, og man sætter det i struktur, det er udmærket, men hr. Carsten Hansen taler selv om de her virksomheder, der hverken kan eller vil.
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-01:
Til fru Lene Garsdals første spørgsmål: Nej.
Så var der spørgsmålet om DF's hjemmeside.
Jeg ved, at vi i Dansk Folkeparti har nogle fantastisk gode foldere, der er under udarbejdelse, og så vidt jeg erindrer - det skal jeg lige få undersøgt - er der en folder om miljø imellem dem.
Vi har selvfølgelig en politik på miljøområdet, det er rigtigt, men jeg må ærligt indrømme, hvad arbejdsmiljø angår og så hjemmesiden, at jeg ikke er ekspert i at bruge computere.
Det kan godt være, det er min fejl, at jeg ikke har plottet noget ind på hjemmesiden, det skal jeg ikke sådan lige kunne stå og påstå at det ikke er.
Hr. Carsten Hansen var inde på BST igen og sygdomme.
Jamen det område med BST og sygdomme kunne det da være at Venstre og De Konservative og ja, vi kan tage hele Arbejdsmarkedsudvalget, måske sammen med ministeren skulle sætte sig ned og drøfte igennem - det kunne da være, at det var en god idé - og så få de forskellige synspunkter lagt frem på de områder og få en fælles drøftelse af det.
Jeg skal da ikke udelukke, at det kunne lade sig gøre.
Men det må også være lidt op til, hvad ministerens synes på det område.
Til fru Pernille Falcon om Arbejdstilsynet.
Man kan godt reducere en arbejdsstyrke og så styrke deres virkeområde.
Der er ingen, der siger, at tilsynet bliver forringet af at få færre folk beskæftiget.
Der er heller ingen, der siger, at tilsynet bliver bedre af at få flere folk beskæftiget.
Sådan er det også ude på en arbejdsplads.
På et eller andet tidspunkt kan der blive så mange ansatte, at man egentlig kommer til at gå lidt i vejen for hinanden.
Det kan godt være, at det var lidt kryptisk, men så må jeg svare igen næste gang.
Charlotte Antonsen (V), 2002-11-01:
Hvilket forslag til vedtagelse vil hr. Carsten Hansen stemme for?
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-01:
Hr. Carsten Hansen var inde på at snakke om sikkerhed på virksomheder med under 10 ansatte, som ikke havde sikkerhedsrepræsentant, og der nævnte hr. Carsten Hansen malerfaget.
Men er det ikke sådan inden for malerfaget, at der tager malere mange gange ud til folk for at male, de er ude i forskellige huse rundtomkring, de tager ud en eller to mand eller måske tre?
Det er meget, meget svært for en sikkerhedsrepræsentant, hvis det i det hele taget kan lade sig gøre, at kontrollere de arbejdspladser.
Der må den enkelte være sin egen sikkerhedsrepræsentant inden for de fag.
Om lige nøjagtig malere ved jeg, at de er meget bevidste om, hvad det er, de arbejder med, og hvad de gør, så det er måske et dårligt eksempel, hr. Carsten Hansen kom med der.
Carsten Hansen (S), 2002-11-01:
Jeg tror, at fru Charlotte Dyremose forveksler mig med hr. Bjarne Laustsen.
Jeg har ikke nævnt noget om hit på hjemmesider, så den debat synes jeg fru Charlotte Antonsen, nej undskyld Dyremose, skulle tage med hr. Bjarne Laustsen.
Ja, det er jo lige før, man kommer til at sige forkert her, ikke?
Men jeg vil nok sige, at for os at se er vi kommet langt under smertegrænsen, langt under.
Vi formulerer i øvrigt samarbejde med et bredt flertal
i Folketinget omkring det tilpassede tilsyn og kategorisering af virksomheder osv., men nu går det jo endnu langsommere. Nu får man nogle mastodonter, kæmpe mastodonter der dækker op til 100.000 virksomheder.
En af dem kommer næsten til at dække en tredjedel af Danmarks areal.
Vi tror ikke på, at det virker.
Man har kastet hele arbejdsmiljøet op i luften
Det ville i hvert fald være meget underligt, og jeg ville få skældud i gruppen, hvis vi stemte anderledes, vil jeg godt sige.
Til hr. Bent Bøgsted vil jeg godt sige: Jeg er selv uddannet inden for byggebranchen, har været rørlægger og arbejdet på skiftende arbejdspladser sammen med to eller tre kolleger.
Det var meget vigtigt for os at have en sikkerhedsrepræsentant, fordi der så var en, der var beskyttet over for virksomheden.
En der kunne sige de her ting uden at risikere at ryge ud næste gang.
Det er også meget vigtigt, at der er en, der har dét som sit fokusfelt. I øvrigt, når der skal indkøbes nye maskiner, sprøjtepistoler og hvad det ellers er, skal sikkerhedsrepræsentanten jo i dag inddrages.
Derfor er det så vigtigt, og hr. Bent Bøgsted kan jo prøve at spørge i malerbranchen, om ikke de føler, det er vigtigt, de har sikkerhedsrepræsentanter.
Det tror jeg, de vil svare klart ja til.
Charlotte Antonsen (V), 2002-11-01:
Jeg kan forstå, at hr. Carsten Hansen har to budskaber til de socialdemokratiske vælgere i dag.
Det ene er: Undskyld vi ikke gjorde det godt i 8 år, for jeg kunne forstå, at hr. Carsten Hansen opremsede stribevis af problemer, der fortsat er på arbejdsmiljøområdet.
Det andet er: Ja tak, vi fik nogle stemmer, men vi agter ikke at bruge dem til noget som helst.
Vi agter at sætte os med korslagte arme i et hjørne sammen med SF.
Er det rigtig forstået, at man melder sig ud af forhandlingerne om arbejdsmiljø med det, der bliver sagt her i dag, alene for at hellige sig oppositionens råd sammen med SF?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-01:
Jeg vil kun glæde mig, hvis hr. Carsten Hansen ikke er fokuseret på den slags, men rent faktisk på at løse arbejdsmiljøproblemer. Med hensyn til arbejdstilsyn taler hr. Carsten Hansen om de her store mastodonter.
Har hr. Carsten Hansen ikke været opmærksom på den lille detalje, der hedder hjemmearbejdspladser? Altså at medarbejderne bliver spredt bedre ud over landet, således at de - ud over at de har et center, de kan komme i kontakt med, hvor de kan dele deres viden med andre, hvor de kan specialisere sig inden for områder - så rent faktisk bor spredt ud over landet.
På samme måde bruger mange store virksomheder, at deres konsulenter har hjemmearbejdspladser, så de bedre kan varetage forskellige områder af landet ud fra en samlet større arbejdsplads.
Charlotte Antonsen (V), 2002-11-01:
Hvad er så begrundelsen for, at Socialdemokratiet stemmer for SF's forslag til vedtagelse, som jo er at lægge gift for forhandlinger?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det kan da godt være, at hr. Carsten Hansen er blevet pålagt det i den socialdemokratiske gruppe, men der må vel være nogle, der er kommet med et eller andet argument for, at man skulle gøre det?
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Jeg synes, hr. Bent Bøgsted ganske rigtigt redegjorde for de problemer, der kan være ude på en arbejdsplads, og at regler alene ikke er nok.
Der var én ting, jeg ville spørge om: Har Dansk Folkeparti en formodning om, at regeringen vil komme med et udspil over for psykisk arbejdsmiljø?
Det synes jeg var interessant og vil gerne have det udbygget, for vi har netop ikke hørt, at der ville komme initiativer direkte over for virksomhederne, så vidt jeg har hørt ministerens snak.
Så det vil jeg gerne høre om.
Hvorfor mener hr. Bent Bøgsted ikke, at man kan tage nogle initiativer i forbindelse med de enkelte virksomheder?
Der er jo ingen tvivl om, at det er virksomhedsejerne, der har ansvaret for et sikkert og sundt arbejdsmiljø, så det vil jeg gerne høre.
Carsten Hansen (S), 2002-11-01:
Hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti stemte jo sidste år for en række love, der afviklede en del af de incitamenter og værktøjer, man skal bruge for et godt arbejdsmiljø. Hr. Bent Bøgsted gjorde udtrykkelig opmærksom på sidste år, at det med rådgivningsindsatsen, altså BST, der jo vejleder parterne, det var kun sat på hold, og man havde ikke gjort sin stilling endeligt op.
Nu er det jo ikke sådan, at Strukturudvalget kommer med noget omkring BST.
Det er jo en beslutning, der skal tages her politisk, om hvad man vil. Ministeren, Venstre og De Konservative har tilkendegivet, at det er noget bureaukratisk bøvl, og det skal afskaffes, og så kan man måske finde nogle andre virksomhedsrelaterede ordninger, hvor private kan komme til at tjene på det. Hvad er det, Dansk Folkeparti vil?
Jeg har været meget spændt på det, og jeg lyttede opmærksomt efter, om jeg kunne høre noget om BST i hr. Bent Bøgsteds tale.
Det vil jeg gerne have en reaktion på.
Vi fik jo Prioriteringsudvalgets indstilling sidste år, og jeg vil så spørge hr. Bent Bøgsted, hvis indstillingen fra Strukturudvalget, hvor parterne sidder sammen, peger i en helt anden retning, om hr. Bent Bøgsted så vil være med til at træffe en række beslutninger, der kan opfylde målsætningen, altså konkrete handlingsplaner, der kan opfylde målsætningen i de her i virkeligheden meget fine mål, der er stillet op?
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-01:
Til fru Lene Garsdal om det psykiske arbejdsmiljø.
Dansk Folkeparti vil hellere end gerne tale om psykisk arbejdsmiljø, og det tror jeg da også godt, regeringen er klar til at tale om og til at se på, hvordan vi kan løse problemerne med det psykiske arbejdsmiljø.
Der er jo ingen virksomhedsejere, der er interesserede i, at deres arbejdere bliver kørt ned.
Ja, der er måske nogle enkelte, og det er også der, Arbejdstilsynet skal gribe ind.
Men de fleste virksomhedsejere er interesserede i, at deres arbejdere har det godt, og de er klar til at tage det ansvar, der skal til.
Det samme gælder de fleste lønmodtagere.
De er også klar til at tage det ansvar, der skal til.
Til hr. Carsten Hansen: Dansk Folkeparti var sidste år med til at skære i arbejdsmiljøet.
Det er fuldstændig korrekt, og i den forbindelse var der jo tale om nogle afgifter, som vi aldrig nogen sinde har været varme på, i hvert fald for nogle af områdernes vedkommende.
Hr. Carsten Hansen var også inde på BST.
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at drøfte BST, ingen tvivl om det!
Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Hr. Bent Bøgsted siger, at virksomhedsejerne selvfølgelig er interesseret i lave et ordentligt og sikkert arbejdsmiljø.
Men skal det forstås derhen, at vi overhovedet ikke har behov for at have en arbejdsmiljølov her, at den ikke behøver at blive udfyldt yderligere, at alt er såre godt, og at der ikke er behov for mere?
Altså nu spørger jeg også lidt, fordi jeg for et stykke tid siden gik ind og læste på Dansk Folkepartis hjemmeside,
og så gik jeg ind igen nu, fordi jeg ikke kunne huske, hvad jeg havde læst.
Men så opdager jeg, at det afsnit om arbejdsmiljø er fuldstændig forsvundet.
Er det, fordi Dansk Folkeparti ikke har en politik på arbejdsmiljøområdet, eller må vi få en forklaring på det?
Carsten Hansen (S), 2002-11-01:
Til hr. Bent Bøgsted: Jamen tak for tilsagnet.
Men det at drøfte BST betyder det så også, at man vil tage udgangspunkt i de evalueringer, der ligger omkring BST, der jo viser, at de virksomheder, både store og små, der bruger BST, har været utrolig glad for det.
Jeg synes også, at hr. Bent Bøgsted - jeg var lige ved at sige hr. Bent BST - skal prøve at tale med nogle af de arbejdsgivere ude omkring og også arbejdstagerorganisationer, herunder SiD, som bruger det meget.
Og så skal jeg spørge hr. Bent Bøgsted: I Prioriteringsudvalgets rapport med de fire indsatsområdet, egenindsats osv., gør man klart opmærksom på i forudsætningerne, at der er to ting, som man ikke har kunnet nå at kigge på, bl.a. de hyppigste årsager til sygefravær.
Vi har nu fået en rapport fra Arbejdsmiljøinstituttet, der viser, at hver tredje dag, man er væk, skyldes et dårligt arbejdsmiljø.
Det andet, man ikke har kunnet nå at analysere, er, hvorfor man får så mange førtidspensionister i øjeblikket, som man gør.
Jeg vil gerne høre: Vil hr. Bent Bøgsted være med til at igangsætte den analyse, så vi også har et bedre beslutningsgrundlag, når vi når længere frem?
Pernille Falcon (EL), 2002-11-01:
Jeg synes, det var lidt uklart fra hr. Bent Bøgsteds side, hvad der er Dansk Folkepartis opfattelse i forhold til Arbejdstilsynet.
Jeg vil gerne høre, om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at arbejdsmiljøet bliver styrket ved, at man fjerner ressourcer fra Arbejdstilsynet, sådan som det har været tilfældet, og sådan som det også bliver tilfældet i 2003.
Så vil jeg også gerne høre hr. Bent Bøgsted, om Dansk Folkeparti vil være med til at sikre rådgivning af virksomhederne gennem en udbygning af BST, eller om man fortsat træder vande.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-05:
Oven i købet er det sådan, at vi, når vi får en overskudsproduktion i EU på grund af støtten, giver støtte til at eksportere den til langt under produktionsprisen til de fattige lande, og vi ødelægger derved deres erhvervsmuligheder.
Det er hykleri i syvende potens, og derfor er det helt afgørende, at EU nu stopper det hykleri og giver et klart tilsagn om, at man er parat til meget hurtigt i løbet af 1-2 år at afvikle alle eksportsubsidier og prisstøtte og spiller offensivt ud med det i WTO.
De forhandlinger er jo i gang, så vi har ikke god tid. Jo før vi kommer med det udspil, jo større chance har vi for at præge forhandlingerne og gøre noget af den skade, vi har forvoldt på ulandene, god igen.
Derfor håber jeg, at jeg kan opfatte hr. Henrik Dam Kristensens svar på den måde, at det, der er formålet med vedtagelsen, er, at Danmark arbejder for, at EU til WTO meget hurtigt sender det signal, at vi er parate til, også uden USA, at afvikle vores prisstøtte og dermed afskaffe dumping på de fattige landes markeder.
Henrik Dam Kristensen (S), 2002-11-05:
Jeg vil gerne sige til både hr. Keld Albrechtsen og hr. Jørn Jespersen: Den sidste pind er jo ikke tilfældig.
Den sidste pind siger, at vi vil arbejde for, at »Everything but Arms«-aftalen med de 48 fattigste lande åbner for landbrugsprodukter før 2009.
Det vil sige, at det er en direkte tilskyndelse.
For de allerfattigste lande vil vi forbedre den aftale, der er givet dem, som er fra 2009.
Den anden del er, at der i pind 2 står, at vi vil arbejde for at udfase alle eksportsubsidier og prisstøtteordninger i forbindelse med WTO-forhandlingerne.
Det skal tages alvorligt.
Jeg gider bare ikke her i dag stå og sige, at det er sådan noget, vi kan klare inden for 1-2 år.
Jeg vil også gerne sige helt præcist, at det her også handler om, at vi kommer i en position, hvor USA klart og tydeligt kan fornemme, at Europa mener det alvorligt.
Det er det, der er den danske prioritet.
Jeg vil ikke give til kende, at vi i sådan lidt misforstået godhed nu skal gå hurtigere frem, for det er jeg ikke sikker på at vi kan.
Men der skal bare ikke være nogen tvivl om, at pind 2 er en klar tilkendegivelse af, at vi fra dansk side vil presse først EU til at være så konstruktiv i forhold til både eksportsubsidier og prisstøtteordninger, som vi overhovedet kan, og derefter have så stærkt et EU-mandat i forhold til WTO-forhandlingerne, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Det er klart det, der står i pind 2.
Men det er det, der er prioriteten i forhold til pind 2.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-05:
Jo, men f.eks. et land som Kenya tilhører jo ikke de 48 allerfattigste LDC-lande, om end det er ganske tæt på, at det burde.
I Kenya er stort set al produktion af hvede og majs stillet i bero, fordi produktionen er blevet smadret af de rige landes dumping af vores overskudsproduktion til langt under produktionsprisen.
Det kan vi ganske simpelt
ikke være bekendt. Derfor er det afgørende, at der er nogle lande, der tør gøre op med den perverse støtteordning.
Derfor håber jeg, at vi kan få en klar bekræftelse på, at det, der er dansk politik, er at arbejde for, at EU i løbet af ganske kort tid, og det betyder 1-2 år, kommer med et udspil om, at nu afskaffer vi eksportsubsidierne og al prisstøtte, holder op med at dumpe vores overskudsproduktion på de fattige landes markeder og spiller offensivt ud med det i WTO, så der er nogle, der sætter den dagsorden.
Det er jo et af de steder, hvor USA er relativt nem at få i tale, og derfor burde det kunne lade sig gøre. Så jeg trænger bare til en klar dansk stemme, velvidende at vi ikke har nogen garanti for, hvordan de efterfølgende forhandlinger går.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Vi fik ikke noget svar på mit spørgsmål.
Hvis det var sådan, at forslaget til vedtagelse skulle betyde, at landbrugsordningerne skulle afvikles hurtigst muligt,
hvorfor skriver man så i stedet for, at de skal afvikles på lang sigt, langsigtet, hvilket jo på almindeligt dansk betyder det modsatte af det, som hr. Henrik Dam Kristensen uddrager af teksten.
Så må jeg indrømme, at jeg blev meget forvirret over, hvad det egentlig var, Socialdemokratiet mener om eksportstøtten, for jeg troede, vi var enige om, at den eksportstøtte er så ondartet over for ulandene, at den skal væk, og at den skal væk nu.
Dér er der ingen grund til at tale om afviklinger, ikke engang over 5 år.
Det går jeg da ud fra.
Eller det troede jeg.
Jeg havde egentlig før den her debat regnet med, at på det punkt var alle enige.
Men nu viser det sig så, at det åbenbart også skal syltes og trækkes i langdrag.
Det synes jeg godt nok er skuffende at høre.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Henrik Dam Kristensen
: Er det sådan, at Socialdemokratiet mener, at Danmark skal spille ud med en omgående afvikling af eksportstøtten?
Henrik Dam Kristensen (S), 2002-11-05:
Jeg kunne ønske mig, at hr. Keld Albrechtsen til natlæsning måske tog et uddrag af folketingsdebatten her, for så ville han kunne se, at der rent faktisk er givet præcise svar, også i forhold til WTO-delen.
Jeg skal gøre det en gang til.
Må jeg godt lige repetere, hvad det var, jeg indledningsvis sagde efter at have omtalt EU's landbrugspolitik over for verdens fattigste lande
: Effekten heraf er klart negativ for den tredje verden, eftersom landbrugspolitikken er direkte medvirkende til at hindre at få fair markedsvilkår for landbrugsprodukter for verdens allerfattigste lande.
Det var præcis, hvad jeg sagde i min indledning, for det er jo fuldstændig korrekt, som både hr. Jørn Jespersen og hr. Keld Albrechtsen har gået efter, at den støttede landbrugsproduktion, hvad enten den kommer fra EU, Australien, USA eller fra Canada, er til direkte skade for verdens allerfattigste lande.
Jeg synes i øvrigt, at eksemplet Kenya er ganske udmærket.
Vi har så valgt her i forslaget til vedtagelse præcis at tage afsæt i de 48 allerfattigste lande og sige
: Vi vil gerne arbejde for, at vi før 2009, som det ellers er aftalt, åbner op for deres produkter.
Det er altså nu en dansk prioritet, og det vil der bliver arbejdet for.
Så bliver jeg nødt til i forhold til eksportsubsidier og prisstøtte at fastholde, at det selvfølgelig også er en ting, som er koblet til WTO-forhandlingerne.
Og til hr. Keld Albrechtsen siger jeg det én gang til: Når vi har vedtaget det her forslag til vedtagelse, er det nu den danske regerings opgave at arbejde for, at det sker målrettet som en EU-prioritet i forhold til de WTO-forhandlinger, som er i gang.
Det har ministeren i øvrigt også bekræftet.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-11-05:
Jeg tror, jeg vil prøve én gang til.
Der står »en langsigtet afvikling«.
Jeg tror, at hr. Jørn Jespersen og hr. Keld Albrechtsen vil være enige med mig i, at det er fuldstændig urealistisk at forestille sig, at den landbrugsstøtte, vi kender i den politik, der er fastlagt på det europæiske område i dag, kan afvikles over night.
Derfor er det vigtigt at skrive, at det er en langsigtet afvikling.
Der har jo været lagt op til, at den budgetperiode, vi er inde i nu, udløber med udgangen af 2006.
Og så vil det vel være naturligt, at man diskuterer, hvordan vi så skal fastlægge rammerne for vores fremtidige landbrugspolitik. Men hvis hr. Keld Albrechtsen og hr. Jørn Jespersen nu tog de positive briller på - jeg forstod også, at man kunne læse vedtagelsen med positive briller - så kan det godt være, at hr. Keld Albrechtsen og hr. Jørn Jespersens meget positive indfaldsvinkel i øvrigt kunne sådan håndteres på en lidt anden måde end det, jeg været vidne til indtil nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Ja, nu står vi jo så i den forbløffende situation, at Socialdemokratiet har sagt, at de egentlig mente, at det skulle have været en hurtig afvikling, selv om der står langsigtet i forslaget.
Og nu siger Dansk Folkeparti, at de sandelig også gerne havde ønsket, at det havde været et bedre forslag, og at der havde været en hurtig afvikling.
KL. 16.05 Så er det altså bemærkelsesværdigt, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti i den grad lader sig trække rundt i manegen af regeringspartierne, at det, man ønsker, nemlig en hurtig afvikling, bliver til et forslag til vedtagelse om, at det skal ske på lang sigt og i morgen-aldrig.
Det er da mærkeligt. Derfor vil jeg godt spørge hr. Christian H. Hansen: Hvis vi nu kan overtale hr. Henrik Dam Kristensen til sammen med SF og Enhedslisten at fremsætte et andet forslag, hvor ordet langsigtet erstattes med ordet hurtig, vil Dansk Folkeparti så være med til, at vi her i Folketingssalen vedtager et sådant forslag og dermed får pålagt regeringen, at afviklingen skal gå hurtigt og ikke langsigtet?
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-05:
Jeg tror ikke, hr. Keld Albrechtsen får så meget ud af sine semantiske øvelser.
I øvrigt tror jeg da også, at Venstres ordfører ville synes, at en afvikling inden år 2040 er meget hurtig, så det er ikke sikkert, at den slags øvelser giver de store resultater.
Men det er jo interessant med de meldinger, der kommer fra Dansk Folkeparti, for det, som dette her forslag til vedtagelse jo lægger op til, er, at vi i Folketingets Europaudvalg skal give nogle mandater til regeringen i nogle kommende forhandlinger, og der er det jo så lidt interessant, hvordan flertallet fortolker vedtagelsen. Derfor vil jeg gerne spørge Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti fortolker denne her vedtagelse på den måde, at der senest i år 2006 skal laves en færdig plan for afvikling med årstal, tidsfrister, procentsatser og sådan noget, sådan at man i hvert fald kommer med en udmelding på det tidspunkt om, hvornår støtten er væk.
Betyder det også, at Dansk Folkeparti fortolker det på den måde, at Danmark skal arbejde for, at EU aktivt spiller ud i WTO med et forslag om at afvikle alle eksportsubsidier i løbet af 1-2 år?
Christian H. Hansen (DF), 2002-11-05:
Der var en, der var to, der var tre, nu er der så fire.
Jeg skal prøve at nå de to herrer pædagogisk.
Nogle har jeg allerede opgivet.
Jeg vil gerne klart sige, at vi i Dansk Folkeparti ønsker, at det her foregår så hurtigt som muligt.
Og det er også det, vi mener, der står i dette her forslag til vedtagelse.
Så kan man jo så resten af eftermiddagen diskutere fortolkningen af, hvad »hurtigt« er.
Er det om 1 år?
Er det om 2 år?
Sådan kan man blive ved med at køre debatten i dag.
Det er egentlig utroligt, at når man får nogle svar fra nogle partier, der står bag et forslag til vedtagelse, så skal man have dem ind med skeer flere gange i løbet af en eftermiddag, og så har man alligevel ikke forstået det.
Med hensyn til hr. Jørn Jespersens spørgsmål mener vi, at regeringen skal arbejde for det her så hurtigt som overhovedet muligt, og det mener vi også helt klart der står i dette her forslag til vedtagelse.