runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Der er her tale om et lovforslag om råstoffer og regeringens forslag til, hvordan råstoffer skal administreres.
Forslaget er udformet således, at det først og fremmest lægges i regionerne med den kommunale tilgang.
Med hensyn til drikkevandet kan man sige, at drikkevandet jo nu samles i kommunerne, og der skabes nogle store miljøforvaltninger, som er i stand til at løse spørgsmålet om drikkevandet og føre det nødvendige tilsyn.
Det tilsyn føres jo af godkendte laboratorier, således at man sikrer drikkevandskvaliteten.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Det virkelig fjollede ved det her lovforslag er jo, at her har regeringen taget konsekvensen af det, som alle eksperter, stort set alle, der arbejder med det område, er enige om, nemlig at selvfølgelig bør det her ligge i regionerne bortset fra tilsyn og afgivelse af tilladelser på området.
Det er en håndfuld medarbejdere på landsplan, som man insisterer på skal bevares i kommunerne, fordi man, som det hedder, vil lave én indgang i kommunerne.
Man kunne jo bare lave én indgang og så sende sagerne videre til regionen.
Det, jeg har taget ordet for, er, at jeg egentlig gerne vil have den konservative ordfører til at bekræfte, at den samlede opposition bortset fra Enhedslisten har tilbudt regeringen, at hvis man flyttede denne håndfuld medarbejdere, kunne man få en stemmeaftale om dette lovforslag.
Regeringen har så lidt lyst til forlig, at den end ikke vil flytte omkring ti medarbejdere på landsplan for at få en bred aftale om miljø i strukturreformen.
Er det ikke for sølle?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Altså, nu står der hverken sølle eller fjollet i min ordbog, når det drejer sig om så alvorlige spørgsmål som det her.
Derfor kan man sige, at der er en del af det, det er lidt svært for mig at svare på.
Det er rigtigt, at vi med det her lovforslag sikrer én indgang, og vi sikrer, at der bliver en forvaltning, som tager hensyn til forholdene i hele regionen.
Det er også rigtigt, at vi har haft en drøftelse om flytning til regionen af dem, som nu placeres i kommunerne, således at det hele lå i regionen.
Men vi har jo fastholdt grundarkitekturen i reformen, nemlig at der skal være én indgang gennem større, mere bæredygtige kommuner.
Det er jo ganske uforståeligt.
Her placeres en opgave i regionerne med henblik på, at den løses for hele området, således at man kan koordinere de fem områder.
Så siger oppositionen oven i købet, at det vil man stemme imod.
Det er jeg naturligvis ked af.
Danmark er et lille land, og det at grave efter råstoffer er en alvorlig sag, og der har man altså valgt her at lægge denne råstofforvaltning i regionerne og dermed sikret en mulighed for, at det koordineres i regionerne.
Så jeg mener, at det er et ganske udmærket forslag også med den tilføjelse, at der er den kommunale indgang til det her spørgsmål, så borgerne oplever, at man også til denne forvaltning kan henvende sig i kommunen, men det er naturligvis regionen, der skal give svaret.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Jeg synes, det er vigtigt for historieskrivningens skyld at få det skåret sådan helt ud i pap.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4494 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Det andet, jeg gerne vil bede ordføreren bekræfte, er, at det kunne man godt gøre og samtidig bevare én indgang i kommunerne.
Vi er faktisk gået med til, at man kunne bevare den indgang i kommunerne, og så kunne man sende sagerne videre.
Jeg synes bare, at det er vigtigt, at alle ved, at der forelå det tilbud til regeringen.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Tak for de klare meldinger fra den konservative ordfører.
Kun en enkelt bemærkning mere i forlængelse af den her debat, og den skal gå på den urimelighed, der er i, at man har tilsyn og tilladelser i kommunerne, og man har det andet på regionalt plan.
Vi har fået illustreret, at det er uhensigtsmæssigt og kun skyldes, at regeringen har ladet det hele styre på miljøområdet som på andre områder af, at det partout skulle være i kommunerne, helt uafhængigt af, hvor det var mest formålstjenligt at have det, at så meget som muligt skulle være i kommunerne, og af en meget bestemt definition af, hvad én indgang er.
Desuden vil jeg ikke skjule, at min bekymring har været, at når vi ikke kunne få sådan en aftale, så er det, fordi der nogle steder findes nogle ønsker, muligvis i baglandet til det flertal, som gennemfører det her, om at få en lempeligere praksis på det her område ved at lade tilsynet og tilladelserne ligge i kommunerne.
Det er svært at komme af med den mistanke, at det handler om, at man faktisk ønsker en mere lempelig praksis, og det er bestemt en medvirkende årsag til, at vi vil stemme imod.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Altså, jeg kan helt klart afvise, at der er tale om ønsket om en lempeligere praksis.
Jeg kan sige, at kommunalreformen i sin hovedstruktur går ud på at flytte opgaverne derhen, hvor de løses bedst og mest hensigtsmæssigt, og her har vi fundet en løsning på råstofområdet, hvor vi mener vi har fundet den rigtige balance mellem én indgang i kommunerne og det at fastholde en opgave i regionen.
Vi mener, det er en rigtig og fornuftig måde, det er gjort på, og det har intet med en lempeligere forvaltning at gøre.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Jamen jeg er da glad for, at der bliver sagt, at det ikke er det, der er meningen.
Det havde jo også været stærk tobak, om der stod i lovforslaget, at det var meningen.
Det, jeg står tilbage med, er, at når man ikke kan flytte det hele til regionerne i den her sag, hvor man jo klogeligt har ladet en stor del ligge i regionerne, og det er jeg jo sådan set glad for og har rost, når man ikke vil gå det sidste skridt, så er det meget svært at forstå andet, end at det enten var, fordi det absolut skulle presses ned i en model, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti havde bestemt på forhånd, eller fordi man skal have en anden praksis, en lempeligere praksis.
Det er så min bekymring, og den har jeg hermed givet udtryk for.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Jeg vil bare svare hr. Steen Gade, at jeg er glad for, at hr. Steen Gade kan se det rigtige i, at man klogeligt lader noget af forvaltningen på det her område ligge i regionerne, og at det er der fornuft i.
Vi har jo valgt og har fremlagt den model, som vi mener er rigtig.
Det har vi fået nogle kommentarer til, men det har altså ikke ført til ændringer i lovforslaget.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4495 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
For det første kan jeg bekræfte, at ønskerne jo har været i en lang strøm at flytte opgaver fra kommunerne til regionerne på en lang række områder, fordi man mente, at det var mere rigtigt.
Der har vores svar jo været, at kommunerne bliver større og mere bæredygtige og kan løse disse opgaver.
For det andet kan jeg bekræfte, at der har været en drøftelse af spørgsmålet om at flytte medarbejdere fra kommunen til regionen også hvad angår det her forslag, og jeg kan bekræfte hr. Martin Lidegaards antagelse, at havde vi gjort det, ja, så havde der været en stemmeaftale.
Det er også rigtigt.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Den tilkendegivelse af, at den konservative ordfører er glad for, at vi kan se det fornuftige i at lade det ligge i regionerne, er jeg utrolig glad for.
Sandheden er jo, at hele miljøforvaltningen ville være stærkere, hvis den forblev på regionalt niveau, og det er det, vi i en række andre forslag kommer til at se ikke ske.
Her har man klogeligt gjort det, og det har jeg sagt er godt.
Man har ikke villet tage skridtet helt ud, og i stedet for har man delt det op på en måde, som i bedste fald bliver mere bureaukratisk og i værste fald bliver værre.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Det er i hvert fald helt rigtigt, at hr. Dohrmann forsøger at omskrive historien.
Jeg synes, det er meget interessant, at et parti snakker om forligskredsen, som om det ikke selv er en del af den, for Dansk Folkeparti har jo været en del af den forligskreds, hr. Dohrmann så malende beskriver.
Derfor vil jeg gerne spørge: Var det Dansk Folkeparti, der i forligskredsen blokerede for, at registreringen af de her meget værdifulde naturområder, kunne komme til at ligge i staten i stedet for i kommunerne?
Jeg synes, at Dansk Folkeparti skulle stå ved det, hvis det er tilfældet, ellers er der jo tale om et parti, der ikke tør sige, hvad det mener.
Jeg kan jo klart høre på den konservative miljøordfører, at det ikke har været Det Konservative Folkeparti, der i forligskredsen har insisteret på, at registreringen af de her naturområder skulle ligge hos kommunerne.
Hvis ikke hr. Dohrmann modsiger mig, så må det jo være Dansk Folkeparti.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at Venstres ordfører er meget tilfreds med, at der er et bredt forlig om det her lovforslag, som er samleloven.
Det er jeg sådan set også, men man skal lige være opmærksom på, at det er et bredt forlig om en meget, meget smal del af det samlede miljøområde, der ligger i hele strukturreformen.
Det er rent faktisk sådan, at der er otte lovforslag, og dette her var det eneste sted – der er så en enkelt, der er lidt for sig selv – hvor regeringen var til at rokke, hvor de var parat til noget som helst.
Det er bestemt ikke optimalt, men vi er gået ind i den her behandling, for at alle de skader, som den her strukturreform vil medføre på miljøet, kunne formindskes.
Alt, hvad vi overhovedet kunne reparere på det, har vi forsøgt at reparere.
Det er det, vi har gjort med hensyn til lige præcis L 86, som udgør ganske få procent af det samlede lovkompleks, hvor vi har en fælles aftale.
Men jeg synes, at Venstres ordfører burde bekræfte, at L 86, som udgør de ganske få procent, også var det eneste sted, hvor regeringen overhovedet var parat til at flytte sig.
På resten af lovforslagene kom der absolut ingenting.
Så inden man stiller sig op og siger, at man er meget glad for den meget brede aftale, synes jeg, at det for fuldstændighedens skyld skal med, at det er en bred aftale om en meget lille og meget, meget smal del af den samlede strukturreform.
Birgitte Josefsen (V), 2005-06-14:
Nu er det jo L 86, vi behandler lige nu, og det er det, jeg forholder mig til.
Derfor vil jeg udtrykke min glæde over, at der er blevet en enighed lige nøjagtig på det lovområde.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Jeg er enig med Socialdemokratiets ordfører i at glæde sig behersket over, at der er nogle få indrømmelser i det her forslag, som vil kunne reparere på det forslag, der var fremsat, når det gælder klapning, og når det gælder en statslig godkendelsesordning for vandløbsregulativer for amtsvandløbene.
Men når det er sagt, vil jeg ikke undlade at sige, at det helt utvivlsomt havde været bedre, at f.eks. regionerne overtog vandløbsansvaret for de store vandløb, f.eks. Gudenåen, i stedet for den reparation, som SF også medvirker til.
Det, der egentlig kaldte mig herop, var, at det åbenbart ikke helt var kommet til Venstres ordførers kendskab, at SF også var med i den her aftale.
Så det er bare, så Venstres ordfører er klar over, at det både er Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF, der stemmer for lovforslaget.
Kim Mortensen (S), 2005-06-14:
Jeg vil godt have lov til på oppositionens vegne at sige, at vi er bekymrede for, at der ikke sker en tilstrækkelig faglig sammenknytning af ansvaret for vand, råstoffer og jordforurening, der ellers hænger tæt sammen i praksis.
Vi synes, at miljøministeren og regeringspartierne har lyttet for lidt til oppositionen ved det her lovforslag, og vi kan ikke anbefale det.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Fra Dansk Folkepartis side kan vi også sige, at vi også er utrolig glade for, at det viser, at man kan få et bredt samarbejde i Folketinget, og at det også viser, at man er parat til ligesom at fremtidssikre den lovgivning, vi skal have på det her område, for at vi kan få en god kommunalreform i fremtiden her.
Nu giver vi dem så større kompetencer.
Det er jo ikke sådan, at der sker det helt store, at når vi i dag allerede har nogle vandløb, der løber over tre amter og de så kommer til at blive delt ud over otte kommuner, så skulle det lige pludselig gøre, at man ikke kunne tale sammen mere.
Det er bare et af de områder, som vi berører i det her lovforslag her.
særdeleshed den her afdeling af kommunalreformen meget velkommen.
Vi havde gerne set, at Socialdemokratiet, De Radikale og de andre partier var gået mere ind i debatten, var gået mere ind med hensyn til at løfte opgaverne.
Der har man hellere villet stå udenfor, men vi må så sige, at tiden nu er kommet til, at vi træffer den endelige afgørelse.
Vi hilser det i hvert fald velkommen, som det foreligger her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Vi starter nu behandlingen af de otte lovforslag på miljøområdet.
Vi starter med samleloven, og jeg skal indledningsvis sige, at jeg personlig og Det Konservative Folkeparti synes, at spørgsmålet om samleloven er faldet utrolig godt ud.
Men vi er naturligvis kede af og lidt uforstående over for, at oppositionen har vedlagt et betænkningsbidrag, som forholder sig så kritisk, som det gør, og det er jo også i overensstemmelse med det, som hr. Torben Hansen lige har redegjort for her fra talerstolen.
I samleloven er der opnået to mindre aftaler.
Det ene er et spørgsmål om overførsel af klapning til staten, og det andet er et spørgsmål om statslig godkendelse af vandløbsregulativer for det, der tidligere hed amtsvandløb, to udmærkede justeringer af det her lovforslag, som gør, at lovforslaget fremtræder i en bedre udgave på nuværende tidspunkt, og det kan vi naturligvis støtte.
Man skal lægge mærke til, at vi, når vi nu går i gang med disse miljøforslag, tager udgangspunkt i grundarkitekturen i hele kommunalreformen, nemlig spørgsmålet om, at vi får skabt nogle stærke, bæredygtige kommuner, og at mange miljøopgaver i fremtiden bliver placeret i disse kommuner.
Vi er uenige i, at miljøområdet bliver fragmenteret.
Vi mener, at kommunerne sagtens kan løse opgaven, og vi mener ikke, at den nuværende ordning er en nedprioritering af miljøområdet.
Tværtimod vil der blive taget hånd om miljøområdet på en række punkter, således at man får en ordentlig og forsvarlig administration.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi synes, at Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre – særlig Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre – på en række områder er gået for vidt i deres forligsiver.
Men jeg synes i hvert fald, at når man ser på dette lovforslag, så må enhver snak om, at der skulle være uvilje i Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre mod at indgå forlig, endda meget nøjsomme forlig, ophøre.
Det er simpelt hen en urimelig kritik af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, der gør, at det er fuldstændig umuligt at komme til at diskutere det, der er hovedproblemet, nemlig at de to partier er alt for forligsivrige.
Det synes jeg faktisk er en kedelig ting, og så er det sagt.
Jeg skal så anerkende i dette lovforslag, at der er opnået halvandet væsentligt resultat.
Det med klapningen er godt.
Det med, at de her reguleringer, skal sendes til statslig godkendelse, gør måske systemet lidt mere sikkert mod ulykker.
Men til gengæld gør det også en fuldstændig tåbelig bureaukratisk forandringsproces endnu mere bureaukratisk, for hvad er det, der sker under dække af, at man vil forenkle i forhold til de her vandløb?
Man skaber en bureaukratisk struktur, som er langt mere bureaukratisk end den eksisterende og skaber store problemer for miljøet.
I virkeligheden er pointen jo i dette lovforslag, præcis som den har været i de andre miljølovforslag, at udgangspunktet ikke har været at beskæftige sig med miljøet, men at gennemføre Det Konservative Folkepartis og Dansk FolkeM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4491 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM partis store, inderlige ønske om at få afviklet amterne, en idé, der af en eller anden grund blev overtaget også af Venstre.
Det har været udgangspunktet, og derfor var det ikke muligt at komme langt.
Jeg synes, at vi trods alt må sige, at når Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF kan stemme for det her, så er det i grunden underligt, at regeringen ikke på en lang række flere områder kunne have givet disse små og relativt ubetydelige indrømmelser for at få et bredt forlig.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-3 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes, idet 3 stemte for, 104 imod.
Ændringsforslag nr. 8 og 5 betragtedes som bortfaldet efter forkastelsen af ændringsforslag nr. 4.
Ændringsforslag nr. 5-7, 9-14 og 16 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 17 forkastedes, idet 3 stemte for, 107 imod.
Ændringsforslag nr. 18-20 og 28 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 21 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 23 forkastedes, idet 3 stemte for, 107 imod.
Ændringsforslag nr. 22 betragtedes som bortfaldet efter forkastelsen af ændringsforslag nr. 23.
Ændringsforslag nr. 29 forkastedes, idet 3 stemte for, 108 imod.
Ændringsforslag nr. 30 og 31 betragtedes som bortfaldet efter forkastelsen af ændringsforslag nr. 29.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Birgitte Josefsen (V), 2005-06-14:
Den borgerrettede del derimod bliver i fremtiden varetaget af de store, stærkere kommuner.
Den opgavefordeling har været afgørende for Venstre i organiseringen af den fremtidige opgaveløsning på det her område.
Kommunalreformen bygger på en grundlæggende tillid til de danske kommuner, og kommunalreformen tegner nu et nyt danmarkskort, hvor vi er overbeviste om, at de nye stærke kommuner vil kunne varetage opgaven med den borgerrettede del på det her område.
Derfor er vi i Venstre tilpas med, at lovforslaget nu ligger, som det gør, og vi går ind for, at vi får vedtaget det her, så vi er sikre på, at borgerne kun skal henvende sig ét sted i fremtiden, når de skal have løst opgaverne på det her område.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Altså, nu som debatten skrider frem her, kan vi også høre, at sandheden jo er, at man egentlig er fuldstændig enige med Dansk Folkeparti og regeringen i netop den måde, som det er udmøntet på.
Det eneste lille punkt, der er tilbage, er, om de såkaldte ti medarbejdere skal være ansatte i kommunen eller regionen.
Det er da befriende at få at vide, at det, som regeringen har lagt frem, det, som Dansk Folkeparti har forhandlet frem sammen med regeringen, er man helt enig i.
Hvorfor kunne det ikke være oppositionen, der gav sig?
Man har fået det lagt over i regionerne, som man siger man ønsker.
Altså, det burde jo også være sådan, at oppositionen gerne ville imødekomme regeringen og Dansk Folkeparti bare en lille smule.
Det er jo ikke sket her.
Jeg synes godt, at man kunne forlange en lidt bedre forklaring.
Det kan godt være, at man ikke får det, man egentlig ønsker i første omgang.
Nu har man så fået noget over i regionerne her.
Så var der den lille ting, der manglede.
Når man er enig med regeringen og Dansk Folkeparti i, at der skal være én indgang til systemet med de her ting her, kan man da også godt som oppositionsparti bare sige: Her giver vi jer det sidste, og så stemmer vi for forslaget her.
Man har faktisk fået alt det, man ønskede, lagt over i regionen, men alligevel ønsker man ikke at stemme for.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Hr. Vesselbo gør stadig væk en dyd ud af ikke på nogen som helst måde bare at ligne en, der forsøger at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Så jeg vil endnu en gang bringe i erindring, at der er tre til fire ordførere, der nu har spurgt: Hvem var det, der forhindrede, at § 3-registreringen, altså registreringen af det, som vi alle sammen betragter som vores fælles nationale naturperler, blev overflyttet fra kommunerne til staten?
Vi kan høre på den konservative ordfører, og vi har kunnet læse i avisen, at det åbenbart ikke var Det Konservative Folkeparti.
Kunne hr. Vesselbo ikke bare for en gangs skyld gå til biddet og sige: O.k., det var Venstre, der ikke ville være med til at sikre registrering og bevaring af vores fælles naturværdier?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Nej, det er nu ikke sådan.
Ligegyldigt hvor mange spørgsmål jeg får af den samme slags om, hvem det var, der bremsede, kan jeg altså ikke levere det svar, som hr. Torben Hansen og den øvrige opposition gerne vil have, nemlig at det var Venstre, der bremsede de her § 3-områders flytning fra amterne til staten.
Jeg mener, jeg flere gange her har givet det helt klare, kontante svar, at det var, fordi Socialdemokratiet var noget træge i forhandlingerne og vi ikke kunne få nogen klare svar.
Så hr. Torben Hansen burde, når han er færdig med forhandlingerne her, gå ud og se sig selv i spejlet.
Når hr. Torben Hansen kigger i spejlet og ser hr. Torben Hansen dér, har han svaret.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Det kan måske godt være lidt kedeligt at blive ved med at rode i det, men det kan jo være, det er, fordi hr. Vesselbo allerede har givet svaret.
Hr. Vesselbo er jo sådan set den eneste ved siden af hr. Dohrmann, der mener, at den del af loven, M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4501 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM der omhandler beskyttelsen af § 3-områderne, er forbedret med det her lovforslag.
Det er jo det, vi diskuterer, det er § 3-delen, vi diskuterer nu.
Der sagde hr. Vesselbo her fra talerstolen, at forslaget har forbedret tilstanden.
De Konservative har meldt ud i medierne, at det havde været bedre, om det lå hos staten.
Det er Socialdemokratiets, Det Radikale Venstres, SF's og Enhedslistens synspunkt.
Tilbage er der sådan set kun to partier, Venstre og Dansk Folkeparti, som mener, at det ligger bedre i kommunerne. Hvorfor ikke sige ærligt, at det er sådan Venstre mener?
Lad os få dét på bordet, og så kan vi, kan man sige, gå videre i de mere omfattende diskussioner, vi også skal have.
Det siger jeg, selv om jeg egentlig mener, at det lå bedre i regionerne.
Oppositionen har faktisk givet sig i de her forhandlinger ved at sige: O.k., kan vi ikke få det i regionerne, er vi indstillede på at få det i staten som det næstbedste, men i hvert fald ikke i kommunerne.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Efter at vi nu har diskuteret dette her lovforslag i, jeg ved ikke hvor længe, en halv times tid eller deromkring, kan det vel ikke ligefrem komme bag på hr. Steen Gade, at jeg synes, det er et godt lovforslag.
Så indgår man jo i nogle forhandlinger, hvor der fra forskellige partier kommer nogle forslag til, hvad de godt kunne tænke sig.
Så er det, fordi man fastholder, at det lovforslag, som man lavede som udgangspunkt, sådan set var godt nok.
Det er da klart, at det ville være underligt, at jeg stod her og vedtog et lovforslag og så sagde, at det var et dårligt lovforslag, vi havde vedtaget.
Sådan er jeg ikke.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Nej, men så står vi jo også tilbage med, at der kun er to partier i det her Folketing, der mener, at den del af lovforslaget, der handler om § 3, ligger bedst, som den ligger her.
Det er jo sådan, i hvert fald hvis det, Det Konservative Folkeparti sagde offentligt, står til troende, at det havde været bedre, at det lå i staten end der, hvor det ligger nu.
Så der er sådan set kun to partier, der mener, at beskyttelsen af § 3områderne ligger bedst, som den ligger i det her lovforslag, og det er Venstre og Dansk Folkeparti.
Det er jo klart og en god besked at få, når vi går videre i debatten.
Må jeg så sige til hr. Vesselbo, som jeg synes omgås referater af, hvordan forløbet har været, forholdsvis lemfældigt for nu at sige det på jysk: Min hukommelse er sådan, at da de forhandlinger sluttede, blev det meddelt os, at V, K og O ikke kunne levere noget på § 3.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Jeg tror, at hr. Steen Gade tager fejl i sin konklusion og tager glæderne på forskud om, hvem det er, der kan støtte dette her lovforslag, for hr. Steen Gade vil jo se, når vi stemmer, hvem det er, der stemmer for det, og så er det forkert, når hr. Steen Gade siger, at det kun er Venstre og Dansk Folkeparti.
Det er jo pinligt.
Regeringen er jo et kollektiv, og Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er enige om at stemme for dette her lovforslag.
Hvordan kan man så stå her og påstå, at der kun er to partier bag?
Det virker ikke særlig heldigt i en debat som denne her.