runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2004-11-11:
Nu synes jeg altså, at hr. Keld Albrechtsen roder lidt i det.
Det svar, jeg fik, var noget miskmask.
Med hensyn til at vi har solgt gassen ud af landet for ingen penge – og jeg formoder, at hr. Keld Albrechtsen refererer til Nordsøaftalen – så har hr. Keld Albrechtsen vel ikke set, at vi i stedet for de 3 mia. kr. om året, vi skulle have ind ved hjælp af Nordsøaftalen, nu får 9 mia. kr. ind.
Vi får mange, mange ekstra milliarder kroner ind på den aftale, så jeg tror ikke, at vi har solgt noget som helst ud af landet uden at få betaling for det.
Men jeg fik ikke svar på, om hr. Keld Albrechtsen vil hjælpe Dansk Folkeparti med netop at give forbrugerne fred.
Og er hr. Keld Albrechtsen så ikke enig i, at der ligger alt for mange ministerbemyndigelser i dette lovforslag?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Jeg vil sige, at det sidste spørgsmål helt afhænger af, hvordan Dansk Folkeparti vil se på DONG's fremtid.
Hvis vi kan være enige om at sikre DONG som et statsligt selskab og vi altså forhindrer, at man også skiber DONG ud på det private marked, så er der da noget at tale om mellem Dansk Folkeparti og Enhedslisten på det her punkt.
Men jeg ved ikke, om det var det, der lå i det, fru Aase D. Madsen var inde på.
Så vil jeg sige om det med at sælge gassen ud af landet, at det siger fru Aase D. Madsen at hun ingen indflydelse har på.
Nej, det har hun ikke længere, for det er en del af arvesølvet, som fru Aase D. Madsen har været med til at sælge ud af for ingenting.
Det er jo trist nok, men man kan jo ikke rigtig bruge det til bagefter at undskylde sig med, at man ingen indflydelse har på tingene.
Det har man selv valgt at man ikke ville have.
Aase D. Madsen (DF), 2004-11-11:
Jeg bliver lidt bekymret, når hr. Keld Albrechtsen kan stemme for det her forslag.
Nu har hr. Keld Albrechtsen al den tid, jeg har siddet i Folketinget, stemt imod alle forslag, så jeg må vist gå hjem og nærlæse lidt igen.
Men det, som jeg er lidt stolt af, er, at hr. Keld Albrechtsen sagde, at Dansk Folkeparti jo hellere vil sælge al gassen til udlandet.
Så jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, om han sammen med Dansk Folkeparti – når nu hr. Keld Albrechtsen vil stemme for dette forslag – vil sørge for, at der kommer vandtætte skodder eller skotter, eller hvad det hedder, mellem Energinet Danmark og politikerne.
Hver en øre, der skal til for at finansiere Energinet Danmark, kommer fra forbrugerne, så vi vil sætte vandtætte skotter mellem politikerne og selskabet, sådan at vi ikke kan overføre energipolitiske visioner til betaling i Energinet Danmark; de skal holde sig strengt til de regler, der ligger i lovgivningen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Jeg går ud fra, at hr. Ulrik Kragh vil være nødt til at medgive mig, at de penge, der kastes ind i køb af danske energiselskaber, vil blive forrentet, og at det eneste sted, hvor regningen kan sendes hen, er til de forbrugere, der modtager strømmen.
Det er jo meget enkelt.
Så tror jeg, at hr. Ulrik Kragh kom til at blande tingene lidt sammen, for jeg talte om, at man har tilladt produktionsselskaberne og netselskaberne, de lokale net helt ud til husene, at glide kommunerne og forbrugerne af hænde.
Det, der så er tilbage, er de centrale transmissionsnet, og vi støtter naturligvis, at de så trods alt bevares.
Det var det, jeg mente med det sidste element af fornuft.
Jeg tror, at hr. Ulrik Kragh kom til at blande det sammen, for jeg snakkede ikke om, at Gentofte Kommune havde ejet noget videre af det centrale transmissionsnet.
Hvis jeg er kommet til at sige det sådan, så beklager jeg det.
Det var i hvert fald ikke hensigten.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Hr. Keld Albrechtsen trækker den del frem, som kommunerne har ejet af det overordnede net, men det er jo trods alt en mindre del i forhold til det, der, som for det vestdanske selskab Eltras vedkommende, har været ejet af store andelsselskaber.
Og jeg går ikke ud fra, at hr. Keld Albrechtsen mener, at store andelsselskaber er sådan nogle, hvis værdier man bare kan svinge rundt med, ligesom man har lyst til, fra Folketingets side.
Der gælder grundlovens regler om den private ejendomsret vel også.
Nu har vi et liberaliseret marked, hvor strømprisen ikke er noget, der skal afregnes med rentebetaling osv., som hr. Keld Albrechtsen er ved at forvilde sig ud i, men derimod på en elbørs, hvor det er markedet, der afgør, hvad prisen er, og ikke, hvad en forrentning giver.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Hr. Ulrik Kragh har jo ret i, at disse elselskaber ikke har været ejet af staten, men jo reelt har været i offentligt eje, f.eks. NESA, og et flertal i Folketinget har altså tilladt disse selskaber at glide forbrugerne og kommunerne af hænde og har oven i købet frigjort kolossale spekulationsgevinster, og det var det, jeg mente.
Disse kapitaler skal fremover forrentes, og nogle får tilsendt den rentebyrde i form af en stigende elpris.
Det er jo sådan, det er, og det er elreformpartiernes fortjeneste.
Det er da meget enkelt.
Det, vi så hæfter os ved i Enhedslisten, er, at der dog trods alt selv for elreformpartierne er en kant, hvor man får nok af sin egen liberalisering, nemlig når det gælder det centrale transmissionssystem.
Jeg tror, hr. Ulrik Kragh nævnte et udtryk som anarki eller sådan noget i den retning, og det er jo nok ikke helt forkert, at det ville have været resultatet, og derfor veg man trods alt tilbage fra det.
Derfor kan vi støtte dette her forslag, som det ligger, for det er så, hvad vi har tilbage.
Og i Enhedslisten er vi jo nøjsomme, vi støtter altid den rest af fornuft, der er tilbage.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Jeg bemærkede, at hr. Keld Albrechtsen sagde, at der da i det mindste var lidt fornuft i det, der er til behandling her, og så fortsatte hr. Keld Albrechtsen med at sige, at hvis man også solgte det overordnede net, så ville alt da være ragnarok, eller sådan noget i den stil.
Så er det bare, at jeg er nødt til at spørge hr. Keld Albrechtsen: Er det sådan et almindeligt udtryk for Enhedslistens måde at anse Folketingets rolle på, at Folketinget sælger ting, som staten ikke ejer?
Det er jo energiselskabernes, og derfor er det noget forfærdeligt sludder, hr. Keld Albrechtsen fremfører, når det er sådan, at han siger, at man bare ville sælge det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-11-11:
Jeg synes sådan set, det ville være rart, hvis hr. Kim Andersen ville svare på mit spørgsmål og ikke sige noget andet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Naturligvis.
Den er vi faktisk glade for at stå udenfor, for den vil sammenlagt i sin helhed, er vi bange for, komme til at koste forbrugerne i Danmark dyrt og kan i værste fald føre til, at vi helt mister den samfundsmæssige kontrol med vores energisektor, især hvis det en dag ender sådan, at store dele af markedet sælges ud af landet.
Ikke desto mindre er vi positive over for det lovforslag, som ligger her, fordi man kan sige, at dette her lovforslag repræsenterer det sidste element af fornuft, som er tilbage i den danske elsektorpolitik.
Når jeg siger, at det er det sidste element af fornuft, så er det, fordi man dog i forligskredsen til sidst nåede til den erkendelse, at hvis man også solgte selve hovedtransmissionsnettene, ville man dog være kommet for langt ud på glidebanen.
Så man har altså fastholdt, at vi skulle bevare den offentlige kontrol med hovedtransmissionssystemerne.
Det kan også medføre et håb om, at vi senere hen vil kunne rulle udviklingen tilbage og måske endda på et senere tidspunkt også få genskabt et offentligt styr på det lokale transmissionsnet, som forbrugerne jo nu mister indflydelsen på, således at vi kan imødegå den helt afgørende risiko, der ligger for en fuldstændig monopolisering af den danske elsektor med udefrakommende selskaber som ejere.
Så vi vil støtte dette her forslag.
Vi vil se dette forslag som et redskab, der vil kunne bruges i en ny alternativ el- og gasplanlægning her i Danmark, også i en planlægning, der kan bruges til en fornuftig udnyttelse af vores naturgas, således at den ikke, som fru Aase D. Madsen vist helst ser, bliver eksporteret ud af landet så hurtigt som muligt, men tværtimod anvendes i et langsomt tempo og i forbindelse med opbygning af vedvarende energi, udvikling af brint og andre alternative drivmidler.
Men det perspektiv ligger der jo desværre ikke bag ved lovforslaget.
Lovforslaget skal ses i ministerens liberaliseringsperspektiv.
Men vi kan altså mødes med regeringen på det her ene punkt i elreformen, fordi det altså er udtryk for det sidste element af fornuft, der er tilbage i dansk elpolitik.
Kim Andersen (V), 2004-11-11:
Ifølge min bedste erindring er det i et internt arbejdspapir, at der på et tidspunkt har været gjort overvejelser omkring et såkaldt smalt hovedsæde.
Men vi har fra første færd fra mit partis side gjort klart, at vi ikke ønsker et smalt hovedsæde.
Det er ministeren, der træffer beslutning om placeringen, og vores råd til ministeren, på lige fod med andre forligspartiers råd, har fra første færd været, at det skal være et hovedsæde med de funktioner, der kendetegner et sådant.
Der har ikke været lavet en aftaletekst eller indgået en mundtlig aftale mellem forligspartierne, som kunne give fru Anne Grete Holmsgaard anledning til at tro, at der kunne være tale om et smalt hovedsæde.
Det må jeg afvise.
Det er selvstændige bestyrelser for DONG og Elsam, der for øjeblikket drøfter en fusion.
Det har jeg ikke nogen bemærkninger at gøre til her fra Folketingets talerstol.
Det er alene et bestyrelses- og direktionsanliggende i de pågældende selskaber og eventuelt efterfølgende i det selskab, der måtte komme ud af en fusion.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Hr. Ulrik Kragh gentager bare, hvad amerikanerne også siger: at det har et formål at bombe og smadre Falluja.
Det, jeg forsøgte at bibringe hr. Ulrik Kragh i den ganske korte form, som tiden tillader, var den kendsgerning, at denne militære aktion løser ingen problemer overhovedet.
Den slår bare endnu flere mennesker ihjel, og den medfører en omgruppering og nye opstande i andre byer.
Det betyder, at krigen også bryder ud i selve Bagdad, og skal Bagdad så også bombes?
Skal kvartererne i Bagdad også jævnes med jorden?
Jeg vil godt bede hr. Ulrik Kragh forholde sig til oplysningen om, at indtil nu har 100.000 irakere mistet livet som følge af krigen.
Bekymrer det ikke hr. Ulrik Kragh?
Og tror hr. Ulrik Kragh, at man kan slå 100.000 mennesker ihjel, uden at det skaber modstand mod den krigsmagt, der opfattes som en besættelsesmagt af en stor og stigende del af den irakiske befolkning?
Man er på vej ind i et nyt Vietnam, og hr. Ulrik Kragh forstår det ikke.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Jeg synes bestemt ikke, den indsats, der bliver gjort for at skabe et stabilt, fredeligt og demokratisk Irak, er gold og meningsløs.
Det er hr. Keld Albrechtsens udlægning, og den må stå for hans egen regning.
Jeg synes ikke, man kan sige, det er uden effekt, at der er gjort en indsats i Falluja.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Jeg vil gerne spørge hr. Ulrik Kragh, hvor mange gange han tror det vil være nødvendigt at sønderbombe Falluja og andre byer, før kirkegårdsfreden sænker sig over Irak.
I april smadrede man Falluja.
Der blev fra amerikansk side slået flere tusind mennesker ihjel, men det hjalp ingenting, og i øjeblikket er man ved at smadre byen igen.
Vi ved, at de modstandsstyrker, der var i byen, nu har omgrupperet sig.
Nu er de i Mosul, Ramadi, Samarra og Bagdad, og der er gadekampe i Bagdad.
Hvad opnår hr. Ulrik Kragh ved at smadre Falluja?
Endnu en militær sejr, som er gold og meningsløs.
100.000 irakere er dræbt på nuværende tidspunkt.
Hvor længe skal dette vanvid fortsætte?
Og hvad tror hr. Ulrik Kragh det fører til, andet end at modstanden i den irakiske befolkning vokser støt og roligt dag for dag, at modstandsgrupper får større og større mulighed for at få befolkningens opbakning, og at krigen derfor bliver en voldsspiral?
Vold avler vold hele tiden.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Jeg ser absolut ingen grund til, at vi skal tage et ansvar for, at ekstremistiske grupper forsøger at afspore den demokratiske proces i Irak, som er ønsket af FN, og som er ønsket af den irakiske premierminister Allawi – tværtimod.
Vi har al mulig grund til at bakke op om, at man støtter de elementer, der er med til at sikre et stabilt og fredeligt Irak.
Hr. Villy Søvndal siger, at der er indført undtagelsestilstand.
Til det vil jeg sige, at vi altså befinder os i en situation, hvor de mennesker, som forsøger at afspore processen, laver gidseltagninger og skærer hovedet af folk, og vi er i en situation, hvor de irakere, som melder sig til sikkerhedsstyrkerne og gerne vil tage en uddannelse som soldat eller politibetjent og være med til at sikre stabilitet og sikkerhed i landet, bliver koldblodigt henrettet.
Jeg forstår godt, at den irakiske premierminister har behov for at udvise en vis styrke og vise, at man tager sagen alvorligt, og derfor er det helt naturligt, at man forfølger de problemer, der er.
Det er jo således, at Allawi gennem forhandlinger har forsøgt at få oprørerne i Falluja til at være en del af processen med at skabe et demokratisk Irak, men det er blevet afvist, og derfor er man nu i en situation, hvor man har valgt at sige: Det går ikke, hvis det er sådan, at vi lader de autonome grupper afspore processen.
Villy Søvndal (SF), 2004-11-11:
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Ulrik Kragh slet ikke forholder sig til det, som er alvoren i Forsvarets Efterretningstjenestes analyse.
Man kan sige, at hvis det billede, hr. Ulrik Kragh tegner, er rigtigt – at man står over for en lille, men meget isoleret gruppe af gale, religiøse ekstremister og nogle rester af Baathpartiet – forklarer det jo ikke, hvorfor man indfører undtagelsestilstand i et land.
Det forklarer ikke, hvorfor man bomber byer, det forklarer ikke, hvorfor man skyder ind i folkemængder, og det forklarer ikke, hvorfor man dræber 100.000 uskyldige irakere.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Selvfølgelig anerkender jeg de betragtninger, Forsvarets Efterretningstjeneste er kommet med, men jeg synes, hr. Villy Søvndals udlægning er forkert.
Der er naturligvis grupper i Irak, som er glade for Saddam Hussein og det diktatoriske styre, som Saddam Hussein stod for.
Disse grupper ser gerne, at den demokratiske proces, der er i gang, bliver afsporet, og sammen med disse grupper søger en række internationale terrororganisationer til Irak og forsøger at destabilisere landet og ødelægge den demokratiske proces, der er i gang.
Villy Søvndal (SF), 2004-11-11:
Hvis analysen er grundlæggende forkert, når man jo altid frem til en forkert konklusion.
Jeg vil godt bede hr. Ulrik Kragh vurdere lidt, om han virkelig vil fastholde at sige, at det, der er årsag til problemerne nu, er, at ekstremistiske og autonome grupper udgør modstandsgrupperne i Irak.
Det er jo i lodret modstrid med, hvad Forsvarets Efterretningstjeneste siger i sin rapport af 28. oktober 2004.
De siger, at situationen har karakter af en guerillakrig, og de siger, at der, hvor modstanden er stærkest, bakkes modstandsgrupperne op af lokalbefolkningen.
Det er altså indbildning, at det alene skulle være en krig mod små, ekstreme grupper.
Det er regeringens problem i dag, at det mere og mere er ved at udvikle sig til en krig mod en hel befolkning, og jeg vil spørge, om hr. Ulrik Kragh anerkender de betragtninger, Forsvarets Efterretningstjeneste er kommet med.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Jeg synes sådan set, det er ganske udmærket, at denne del af drøftelserne bliver løftet ud i det offentlige rum i stedet for at foregå i disse lukkede forhandlinger mellem forligspartierne.
Det kan vi andre jo kun være tilfredse med.
Men jeg forstår egentlig ikke ministerens stædighed i besvarelserne.
Ministeren kunne jo bare give en undskyldning til fru Anne Grete Holmsgaard og fru Aase D. Madsen for, at han er kørt hen over dem.
Det er jo ikke sikkert, det er sket bevidst, men man kan da høre på de to folketingsmedlemmer, at de i hvert fald opfatter det sådan, og så kunne ministeren jo løse problemet ved at give en undskyldning og sige, at i udvalget finder vi ud af, hvordan det skal formuleres, og at han er åben over for at finde en løsning, som alle partier kan tilslutte sig.
Jeg forstår ikke, hvorfor ministeren ikke bare lukker denne sag i al fredsommelighed og sender den til drøftelse i udvalget.
Det er bare et råd til ministeren.
Jeg vil gerne sige, at når vi har denne diskussion, er det jo kun et udtryk for, hvor store forskelligheder der er i en kreds, der har valgt at stå sammen for at løse en kæmpe opgave for energipolitikken i fremtiden.
Det er klart, at lige så vel som der var forskellige synspunkter om en udflytning af Sikkerhedsstyrelsen, har der også været forskellige synspunkter på dette område.
Det fremgår klart af lovforslaget, at hovedsædet skal ligge i Trekantsområdet.
Det har hele tiden været hensigten, men man gør selvfølgelig alt, hvad man kan for at fastholde kompetencerne de forskellige steder.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Aase D. Madsen (DF), 2004-11-11:
For mig lyder det, ministeren sagde nu, betænkeligt.
For mig lyder det, som om ministeren sagde, at man skulle skynde sig med at få forslaget ned i Folketingssalen osv., og for mig lyder det, som om visse af aftaleparterne har presset hårdt på og ligesom sagt til ministeren, at hvis det ikke kommer til at stå der, kan ministeren godt glemme alt om at få det ned i Folketingssalen, mens vi andre, måske SF og Dansk Folkeparti, roligt har siddet og set på.
Lige pludselig er det så en kendsgerning, og for Dansk Folkeparti ser det ud, som om der er udøvet pres mod ministeren for at få det gennemført og få fremsat lovforslaget på baggrund af, at hovedsædet skulle ligge i Trekantsområdet.
Jeg har hele tiden haft en sag, som skal løses inden den 1. januar, og alle kender hele debatten om at udpege en bestyrelse for Energinet Danmark, og det er også sket.
Nu ligger lovforslaget her.
Jeg synes, vi overordnet må sige, at vi har truffet en god beslutning om, hvordan dansk energiinfrastruktur skal køre i fremtiden, og det har hele tiden – det vil jeg gerne understrege for, jeg tror fjerde gang i dag – at hovedsædet skulle ligge i Trekantsområdet.
Jeg vil gerne komme ind på det samme som fru Anne Grete Holmsgaard: Hvorfor er det overhovedet nedskrevet, hvor placeringen skal være?
Når vi ser, hvordan de forskellige prioriteringer skal være, træffer bestyrelsen sammen med medarbejdere og selvfølgelig også sammen med ministeren beslutning om, at det er det mest fornuftige at ligge her.
Jeg kan ikke forstå det, og jeg vil bede ministeren forklare, hvorfor hovedsædets placering er indskrevet i lovforslaget.
Jeg er nødt til at høre alle forligspartnerne i denne sag.
Det er ud fra deres kommentarer, ministeren er nødt til at lægge et forslag frem for Folketinget til behandling, og jeg mener faktisk, jeg har lyttet til både højre og venstre og midten i denne sag.
Men det har hele tiden været udgangspunktet, at hovedsædet skulle placeres i Trekantsområdet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-11-11:
Nu er jeg virkelig forbløffet, for hvis ministeren virkelig mener, at vi ikke skal blande os i det, så burde der ikke have stået noget om fysisk placering overhovedet i lovforslaget, men det er jo præcis det, der gør.
Jeg ville da godt have accepteret, hvis ministeren havde sagt: Vi overlader det til bestyrelsen og til den kommende ledelse af det her selskab at drøfte det med de medarbejdere, der sidder i de tre organisationer, der nu skal ind i det samme selskab.
Men det er jo ikke det, der står i lovforslaget.
Der står jo netop, at det skal placeres et bestemt sted, og det er røget ud, at det skal være et smalt hovedsæde.
Så det er altså ikke mig, der er årsag til, at det står der.
Det er sådan set ministeren, der er årsag til det.
Det, han selv står og kritiserer.
Jeg vil godt sige, at jeg ikke har sat spørgsmålstegn ved hovedsædets placering.
Der har jeg erkendt at jeg har tabt slaget.
Det, jeg har sat spørgsmålstegn ved, er heller ikke et eller andet arbejdsdokument.
Det er det udkast til lovfor slag, som skulle sendes i høring.
Der stod det fuldstændig klart, at det som udgangspunkt skal være et smalt hovedsæde.
Det er så blevet ændret undervejs, og det, jeg kritiserer, er, at det sker, uden at jeg som aftalepart overhovedet hører et ord om det.
Hvorfor kritiserer jeg så det?
Det gør jeg, fordi det her ikke handler om skriveborde, men om mennesker, som skal opleve, at der er en tillid til dem og en lyst til at fastholde deres kompetencer, også når de i dag sidder i Ballerup, og når de i dag sidder i Birkerød.
Jeg synes, det er fantastisk vigtigt, at man får det signal sendt, for ellers risikerer man, at man udhuler nogle kompetencer, og så får vi bare et dårligere resultat, end vi kunne have fået.
Jeg tror også, at man skal passe lidt på med, at vi som landspolitikere og folketingspolitikere skal stå her i Folketingssalen og bestemme, hvor meget der skal ligge det ene, det andet og det tredje sted.
Vi har en kompetent bestyrelse, der skal stå for at vælge en direktion til den daglige drift, en bestyrelse, der følger hele Energinet Danmarks arbejde og lægger linjerne for Energinet Danmarks arbejde.
Det, der placeres her, er hovedsædet.
Og så har jeg sagt, at der som udgangspunkt vil være opgaver i Birkerød, Skærbæk og Ballerup, således at der er aktiviteter i begge landsdele.
Kim Andersen (V), 2004-11-11:
Jeg er ikke sikker på, at jeg fuldt ud forstår fru Aase D. Madsens spørgsmål, så jeg har ingen kommentarer til det.
Der blev anvendt ord som en klog og fremsynet beslutning, en historisk afgørelse, og det synes jeg at vi skal holde fast ved i det overordnede billede.
Vi står her med en afgørelse, der fremtidssikrer dansk energi i en liberaliseret verden, og så bliver der rejst spørgsmål om, hvilke arbejdspapirer på hvilke tidspunkter!
Det er lidt ved at ligne debatten, da Folketinget skulle udflytte Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg, hvor der på tværs af partierne i Folketinget gik sognerådspolitik i, hvor stolene skulle stå henne.
Den debat, der var omkring Sikkerhedsstyrelsen, skal vi ikke ind i her, for det er klart, at der er forskellige holdninger mellem store og små partier.
Det, der lægges fast i loven, er, at hovedsædet for Energinet Danmark placeres i Trekantsområdet, og som der står, vil der som udgangspunkt være opgaver i både Birkerød, Skærbæk og Ballerup, således at der også efter en sammenlægning forventes at være aktiviteter i begge landsdele.
Nu har vi udpeget en kompetent bestyrelse, der nu tager over på det her område.
Jeg vil gerne slå fast, at hovedsædet ligger i Trekantsområdet.
Jeg har helt tillid til, at den her bestyrelse gør alt, hvad den magter for at fastholde de kompetente medarbejdere, men man kan altså ikke sætte spørgsmålstegn til hovedsædets placering.
Det fremgår af lovforslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2004-11-11:
Så må jeg konstatere, at hvis det, jeg skitserede før med hensyn til DONG- og Elsamselskabet, der flytter vestpå, bliver til virkelighed, kan det ikke få indflydelse på den afgørelse, som hr. Kim Andersen og andre af aftalepartierne har taget uden om Dansk Folkeparti og SF.
Det er meget i samme retning.
Der er i øjeblikket forhandling om fusion mellem DONG og Elsam.
Det skal afgøres her i de kommende dage.
Det har været fremme mange steder, at i det øjeblik, der sker den fusion, tager man DONG's hovedsæde og flytter det over vestpå.
Det bliver jo på den jyske hjemmebane – der i Trekantsområdet, kan man jo se, sikkert ved Skærbæk.
Det bliver jo sådan set også et mere eller mindre nationaliseret energiselskab, vi så har der.
Vi har så det andet nationaliserede statsejede selskab, og det ligger i samme område.
Så begynder armslængdeprincipperne ligesom at vakle.
Så gælder udtrykket »go west« for hele den betydende energisektor, den er ligesom gået vestpå.
Kan det ikke bekymre hr. Kim Andersen lidt, så vi måske skal se på relevansen af netop Trekantsområdet?