runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-05-10:
Det var lige til en lille bemærkning fra SF's ordfører, som jeg forstod sådan som en tilslutning til, at man gennem aftaler holder kommunernes økonomi i en stram snor.
Citatet var: »at undgå overophedning af økonomien«.
Er det SF's politik, at man for at undgå det, SF her kalder en overophedning af økonomien, skal lægge grænser for, hvilket velfærds- og serviceniveau de vil have ude i de enkelte kommuner?
Arne Toft (S), 2005-05-10:
Vi har jo allerede i år har set, at de kommuner, som er gået sammen, har sat beløb af efter indbyggerantal til at få gennemført en kommende ny struktur.
Næste år bliver beløbene betydelig større, for der kommer man også til at skulle forberede it'en.
Synes hr. Poul Nødgaard, det er rimeligt, at kommunerne selv skal betale de penge, som reelt skyldes lovforslag herindefra, eller synes hr. Poul Nødgaard, at det er rimeligt, at det er os, som vedtager loven, der lægger de penge ud?
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-10:
Det synes jeg ikke at det ville være, så svaret er nej.
Så enkelt er det.
En gang imellem kan jeg svare kort, og det gjorde jeg her.
Arne Toft (S), 2005-05-10:
Jeg vil godt lige gøre det med de 150 mio. kr. færdigt, for jeg synes også, det er rimeligt, at man selvfølgelig sørger for, at nogle af de vanskeligt stillede kommuner også kan få hverdagen til at hænge sammen.
Kunne hr. Poul Nødgaard forestille sig, at der vil blive brugt penge til en kommune som Farum, og hvis der gør det, synes hr. Poul Nødgaard så, at det er rimeligt?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-10:
Mit spørgsmål var, om de denne gang bliver fordelt efter objektive kriterier.
Det kan man jo næppe sige at de er blevet i det år, der er gået.
Det er baggrunden for mit spørgsmål.
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-10:
Jeg går ud fra, at uddelingen af de 150 mio. kr. foregår efter nogle forskellige kriterier, som jeg ikke skal stå og gøre rede for her fra Folketingets talerstol.
Vi har tidligere haft en lang række kriterier, der er indgået.
Det kan være noget med antal ældre og skolebørn, og jeg ved ikke hvad, en lang række ting, og på det seneste har vi indregnet nogle andre faktorer også, når vi har fordelt penge.
Det synes jeg er en detalje, og man må afvente, til de penge bliver fordelt.
Det er ikke noget, jeg vil gå dybt ind i i dag.
Nu er vi optaget af at få denne her lov sat på plads, så vi sikrer, at der ikke sker en skattemæssig eksplosion i kommunerne i 2006.
Det er det, der er hele grundlaget for det her lovforslag – intet andet.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-10:
Jeg vil også godt spørge ordføreren om de 150 mio. kr., der bliver mulighed for at afsætte.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om det er sådan, at de 150 mio. kr. denne gang bliver uddelt efter helt objektive kriterier og ikke kun bliver givet til de flinke drenge i klassen.
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-10:
Jeg følger ikke hver eneste kommunes dispositioner i dette land, men jeg må udtale mig om de kommuner, jeg kender, og jeg skal nok lade være at sætte navn på dem.
Det er dog stadig væk sådan, at de kommuner, jeg har kendskab til, som ligger i det område, hvor jeg selv bor, ud over en god social forsorg også har råd til at lave en lang række anlægsaktiviteter.
Man kan godt stille spørgsmål, hvis man er meget økonomisk trængt, om de projekter måske ikke kunne have været skubbet et antal år ud i fremtiden.
Så der er stadig væk efter min opfattelse et stort råderum for danske kommunalpolitikere, endda et meget stort råderum.
Nu skal vi jo først have et overblik over, hvor meget det overhovedet kommer til at koste.
Vi skal måske også have et overblik over, om der på både kort og længere sigt kommer nogle besparelser, når nu kommunerne bliver større.
Jeg vil blot henvise hr. Arne Toft til at se beregningerne vedrørende Bornholm, og hvordan det der er gået.
Så vil jeg gerne lige sige – og det er aftalt i forligskredsen, så det røber jeg vist ikke noget ved at sige: Hvis der bliver tale om, at kommunerne skal have nogle engangsbeløb til noget – det er jeg slet ikke sikker på de skal, men hvis de skal – så er det noget, der vil blive forhandlet ved de årlige forhandlinger mellem regeringen og så kommunerne.
Det er ikke noget, forligskredsen tager sig af.
Det er de årlige forhandlinger, der præcis afgør, om man bliver imødekommet på nogle punkter.
Så kommer hele aftalen som et aktstykke over i Folketingets Finansudvalg.
Der vil der også komme til at stå noget om, om man har imødekommet nogle af de synspunkter, der er fremkommet fra kommunerne.
Så kan vi afgøre med os selv, om vi vil stemme for sådan et aktstykke.
Det har vi hidtil gjort, fordi vi lever op til det ansvar, vi har.
Hvis vi siger nej til et aktstykke om kommunernes og amternes økonomi, og hvis også Socialdemokratiet siger nej, så er der ikke nogen aftale, og så bryder det hele jo sammen.
Det kan vi ikke tage medansvar for, så hvis ikke aftalen er helt ud i skoven, hvis jeg må bruge det udtryk, så vil vi stemme for en sådan aftale.
Det er helt givet.
Det har vi gjort hidtil, og det ansvar vil vi også fortsat leve op til.
Frank Aaen (EL), 2005-05-10:
Selvfølgelig skal svagtstillede kommuner have ekstra hjælp, det støtter vi varmt.
Men det er jo ikke sådan, som det blev sagt her, at de lægges ind i bloktilskuddet.
De tages fra bloktilskuddet.
Det kan man ikke bare sige er en teknisk detalje, som man overlader til ministeren.
Det er jo sådan set et konkret rov af penge, der ellers skulle gives til landets øvrige kommuner.
Det må man da stå ved.
Så spurgte jeg helt enkelt, om Dansk Folkeparti vil vedstå, at når man stemmer for det her lovforslag, vil der være kommuner i landet, som har brug for flere penge, bl.a. til deres opgaver på f.eks. ældreområdet, fordi der kommer flere ældre i den pågældende kommune.
Den pågældende kommune vil ikke kunne give den hjælp til de ældre, som den gerne vil, fordi der er lavet en lov, der forhindrer kommunen i at tilrettelægge økonomien ud fra de behov, der er.
To spørgsmål til hr. Poul Nødgaard: Når nu det om de 150 mio. kr. til de vanskeligt stillede kommuner fremhæves, er det så ikke korrekt opfattet, at de 150 mio. kr. tages fra landets øvrige kommuner og dermed betyder mindre velfærd i resten af landet?
Det er det ene punkt.
Punkt 2: Vil hr. Poul Nødgaard og Dansk Folkeparti ikke erkende, at når man lægger så stramme bånd på kommunerne, som det er tilfældet nu med de rammer, der lægges ned over dem, herunder den begrænsning af deres frihed til at udskrive de skatter, der er brug for, vil der være kommuner, hvor man umuligt kan sikre den velfærd for de ældre og for børnene, som man gerne vil lokalt?
Arne Toft (S), 2005-05-10:
Vi har det sådan, at når man laver lovgivning, forhandler man med de parter, som lovforslagene vedrører.
Vi ved da også godt, at man ikke bare kan lade kommunerne og amterne sætte skatten op, som de gerne vil, i og med at det er en meget stor del af samfundsøkonomien.
Det ved vi da godt.
Vi har da ikke sagt noget til, at man har fastholdt, at hvis nogle af kommunerne sætter skatten op, skal andre sætte den ned for at få balance.
Det er da ikke det, vi anker over.
Vi anker over, at man ved den her laver en vedtagelse, som man ikke vil forhandle med kommunerne.
Det er dér, vores anke ligger.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-10:
Det undrer mig bare, for i det første indlæg fra hr. Arne Toft blev der jo hele tiden sagt, at der er tale om mistillid til kommunerne, men det er jo en kendsgerning, at der er gennemført forhandlinger med kommunerne hvert år, som har fastlagt rammerne for kommunernes økonomi.
Her er der så tale om et lovforslag, som skaber en stabilitet omkring den store reform, som vi nu er ved at gennemføre.
Det kan Socialdemokratiet åbenbart ikke stemme for.
Hvilke forslag har man i Socialdemokratiet på det her felt?
Arne Toft (S), 2005-05-10:
Jeg ved ikke, om jeg skal gentage det.
Jeg ved ikke, om der er nogen grund til at gentage, at vi ikke går ind for skattestoppet.
Vi går ikke ind for, at de rige husejere skal spare tusindvis af kroner i skat, det går vi ikke ind for.
Det er så en af faktorerne, der er også andre faktorer, men så er det da indlysende, at vi ikke går ind for skattestoppet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-10:
Det er jo en hjørnesten i regeringens politik, at der findes et skattestop.
Skattestoppet er jo en garanti for, at skatterne ikke stiger, og at der er disciplin i forhold til den offentlige økonomi.
Hvad er det egentlig, man ønsker i Socialdemokratiet?
Arne Toft (S), 2005-05-10:
Jamen altså, jeg synes, det er dejligt, at når man ikke har læst det, der har stået i Jyllands-Posten, i Politiken og på Ritzau, kan man få det bekræftet, at vi er imod skattestoppet, men at vi meget gerne vil være med til at tage et ansvar.
Når vi ved, at der er et skattestop, må vi sige, at så er
det på de præmisser, vi forhandler, når vi går ind og søger at få sat fingeraftryk på finansloven.
Men vi er, hvis jeg skal gentage det, imod skattestoppet.
Det har vi altid været, og det vil vi også blive ved med at være.
Det vil fru Helle Thorning-Schmidt også kunne bekræfte.
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-10:
Det er da rigtigt, at der er stramme bånd, men der er jo et gammelt velkendt udtryk, der hedder, at man nogle gange må sætte tæring efter næring.
Jeg mener, at langt de fleste kommuner, stort set alle kommuner i dette land, har en meget forsvarlig sundheds- og socialpolitik, som vi i vort parti lægger utrolig meget vægt på, så jeg er ikke spor nervøs for, at kommunerne ikke kan leve op til det ansvar, de har.
Men det er jo klart, at vi ikke kan ved en sådan reform, som vi laver nu her, stå og se på, at der er nogle kommuner, der kommer ud i nogle likviditetsproblemer på grund af de ting, vi ændrer nu.
Jeg overlader det trygt og roligt til ministeren og hans embedsfolk at finde ud af, som de har gjort tidligere år, hvordan de penge fordeles til kommunerne.
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
Nu brugte hr. Poul Nødgaard udtrykket, at det her forslag med fastfrysning af skatten er nødvendigt for at undgå en skattemæssig eksplosion i 2006.
Jeg vil gerne spørge hr. Poul Nødgaard, om det sådan er udtryk for den tillid, som hr. Poul Nødgaard tidligere har udtalt til sine kommunalpolitiske kolleger – det er så hr. Poul Nødgaard med en anden kasket på.
Er det her udtryk for den tillid, hr. Poul Nødgaard har, når hr. Poul Nødgaard tror, at der vil komme sådan en eksplosion i skatten?
Altså, hvilke konkrete udgangspunkter har man overhovedet for det her indgreb?
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-10:
Det kan jeg sige ganske kort.
Det var et lidt for stærkt udtryk, jeg brugte der, for hvis det her lovforslag slet ikke blev gennemført, tror jeg faktisk ikke, at ret mange kommuner ville sætte skatten op.
Jeg tror, at langt de fleste kommuner godt er klar over, at befolkningen ikke ønsker, at skatterne stiger, og det har de fleste kommunalpolitikere efterhånden fået øjnene op for.
Læg mærke til alle de undersøgelser, der har været.
De viser jo faktisk, at befolkningen er meget begejstret for det skattestop, som jeg nu kan forstå der fortsat er et stort mindretal imod her i Folketinget, meget overraskende med Socialdemokratiet.
Jeg ved godt, at De Radikale er imod skattestoppet, men det er så overraskende i dag at få bekræftet, at Socialdemokratiet nu igen er enig med Det Radikale Venstre i, at det skattestop skal fjernes.
Det bliver ikke fjernet foreløbig.
Jeg synes, det er en vældig god nyskabelse.
Det har vist sig, at økonomien trods alt godt kan hænge sammen i kommunerne.
Vi hører hele tiden alle de der mange klagesange, at nu kan man ikke det, og nu kan man ikke det, men det viser sig alligevel, at det kommunale selvstyre i Danmark er utrolig stærkt.
Jeg har selv siddet i byrådet i Ringsted i 16 år, og hvis jeg finder på en eller anden idé, vi vil, så kan vi stort set altid gennemføre den.
Så der er ingen grund til panik, bestemt ikke, tværtimod.
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
Det er da glædeligt at høre, at hr. Poul Nødgaard har den opfattelse, at selv om det her lovforslag ikke var kommet på bordet med fastfrysning af skatten til næste år, så ville det sådan set ikke give de store forandringer.
Men så er det jo nærliggende at stille spørgsmålet, hvorfor Dansk Folkeparti så støtter det, også ihukommende at der jo faktisk er lavet en aftale med Kommunernes Landsforening om, at skatten samlet skal holdes i ro.
Ved det her forslag forhindrer man jo også, at der er nogen, der kan sætte den ned.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-10:
Regeringen og Dansk Folkeparti har nu med Danmarks kommuneparti nummer et, Venstre, i spidsen sagt endegyldigt farvel til det kommunale selvstyre.
Først fik vi skattestoppet, siden loven om brug af anlægsmidlerne, og nu har regeringen så fremsat lovforslaget om binding af kommunernes og amternes overskudslikviditet samt fastfrosset de kommunale skatter i 2006, samtidig med at udligningsreformen er blevet udskudt utallige gange.
Man kan selvfølgelig sige, at alt det her ligger smukt i forlængelse af kommunalreformens politiske amputering af regionerne, da de nu fratages muligheden for at udskrive skatter og foretage egne prioriteringer i medfør af kommunalfuldmagten.
Men efter SF's opfattelse er en af hovedhjørnestenene i det lokale selvstyre netop muligheden for at tilrettelægge det lokale serviceniveau på baggrund af lokale og politiske krav og ønsker.
Samtidig erkender vi i SF, at kommuner og amter igennem mange år også har påtaget sig et ansvar for den almindelige økonomiske politik, sådan at man har undgået overophedning af økonomien.
Men efter SF's mening er det ikke kommuners og amters aktuelle kamp for at bevare et anstændigt serviceniveau, som i disse år truer samfundsøkonomien.
Forklaringen herpå skal snarere findes i regeringens ufinansierede skattelettelser, øgede belåningsmuligheder af friværdier i fast ejendom m.m. Derfor synes vi, at det er at rette bager for smed at lægge yderligere stramme tøjler om kommunerne, ikke mindst når regeringen i den netop overståede valgkamp ikke holdt sig tilbage for at love bedre skoler, mere kvalitet i dagpasningen og et opgør med stopurstyranniet i ældreplejen.
Derudover synes vi også, at det er dybt bekymrende, at regeringen tilføjer et ekstra skattestop til alle kommuner i 2006.
Det er blot 1½ måned eller 2 måneder siden, at man har rejst sig fra forhandlingsbordet.
Hvordan skal kommunerne have tiltro til sådan en aftalepartner?
Ja, ministeren kender jo godt svaret, for jeg mindes ikke, at en indenrigsministers hilsningstale er blevet mødt med en så isnende kulde på et delegeretmøde i KL, som vi oplevede det for godt en måneds tid siden.
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
For det første mener jeg, at de rammer, der nu ligger, med hensyn til at kommunerne samlet ikke må hæve skatterne, er en sikring af, at det ikke løber løbsk, hvilket udtryk blev brugt tidligere her i debatten.
For det andet mener jeg, at det sætter nogle helt unødige og urimelige rammer for de kommuner, som vil foretage en glidende overgang for borgerne fra den nuværende situation til den tilstand, der vil komme efter kommunesammenlægningen.
Jeg mener stadig væk, at det er unødvendigt det her, og det er ikke udtryk for radikal uansvarlighed.
Tværtimod er det udtryk for, at vi i Det Radikale Venstre har tillid til det kommunale selvstyre, også i denne afgørende situation.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-10:
Jamen er det ikke sådan, at det skaber en mulighed for at sikre kommunernes økonomi og det indkomstgrundlag, som gælder i kommunerne, at fastfryse skatteprocenterne?
Hvis der er kommuner, der ikke skal sammenlægges, har vi i dag åbnet op for, at de, hvis der er basis for det i budgettet, kan nedsætte deres skatteprocenter.
Vil det ikke også være en fornuftig ting?
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
Jeg ville anerkende det, hvis der var en begrundet formodning om og nogle konkrete eksempler på, at det her ville forekomme.
Det mener jeg ikke er tilfældet, og jeg mener faktisk, at der er mange argumenter for, at det ikke vil være tilfældet.
Jeg prøvede at sige lidt om det i mit indlæg, nemlig at de kommuner, der skal sammenlægges, nu indgår i nogle forhandlinger, og i de forhandlinger indgår jo også, at man ikke skal begynde at snyde økonomisk på vægten.
Hvis man i sådan en situation, hvor man har tillid til kommunalpolitikere, tror, at de vil gå ud og opskrive skatterne på nuværende tidspunkt, så mener jeg, at man tager fuldstændig fejl herindefra.
Man begår den skade at sende et signal til kommunerne og til kommunalbestyrelserne om, at man ikke har tillid til, at de kan løfte den her opgave.
De, der deltog i Kommunernes Landsforenings delegeretmøde, og ministeren har i hvert fald fået klar besked om, at det her er et meget fejlrettet indgreb.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-10:
Det tror jeg ikke at hr. Ole Glahn skal glæde sig alt for tidligt til, for nu er lovforslaget fremsat, og det er jo netop med henblik på at skabe stabilitet om kommunernes økonomi i et valgår, hvor vi efterfølgende skal gennemføre kommunalreformen.
Kan hr. Ole Glahn ikke anerkende, at det her er en måde at skabe stabilitet i den kommunale sektor på?
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
Jeg understregede i mit svar første gang til hr. Leif Mikkelsen, at vi synes, at det er rimeligt, at man i samarbejde med Kommunernes Landsforening sikrer, at økonomien er i orden.
Men jeg mener ikke, at jeg på noget tidspunkt, ikke under debatten i dag og heller ikke tidligere, har fået kendskab til, at der skulle være grundlag for at gribe ind og fastfryse skatterne.
Det er den del af forslaget, vi behandler her i dag, som vi er modstandere af.
Vi hørte hr. Poul Nødgaard, der sagde, at han faktisk heller ikke mente, at det var nødvendigt at fremsætte forslaget.
Derfor synes vi, at det er en fejl, regeringen har begået, og det ville være en stor ære, hvis regeringen ville sige, at den trak forslaget tilbage.
Jeg mener nemlig ikke, at der er noget som helst belæg for, at der er grund til at gribe ind over for skatterne.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-10:
Det vil sige, at hr. Ole Glahn på trods af de faktuelle forhold mener, at dette lovforslag er fuldstændig overflødigt.
Det vil sige, at hr. Ole Glahn ikke går ind for, at man skal bruge de virkemidler, der er nødvendige for at sikre en fornuftig økonomi og en god start for kommunalreformens igangsættelse, så vi sikrer grundlaget for et godt kommunalt selvstyre.
Det er overraskende, at hr. Ole Glahn ser fuldstændig bort fra den udvikling, der har fundet sted – vi kan jo alle sammen drømme om en anden udvikling – nemlig at der er tendenser til, at der sker et forbrug, der bestemt ikke overholder de tal, der er.
Derfor er forslaget en sikkerhed for, at man skaber et godt grundlag for kommunestyret.
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
Det er ikke og har aldrig været radikal politik.
Det var heller ikke det, som jeg sagde i mit indlæg at vi ville gøre.
Jeg sagde, at jeg faktisk syntes, at det var rimeligt, at der var indgået en ny aftale med Kommunernes Landsforening på grundlag af den ubalance, der var i forhold til den aftale for 2005, som blev indgået i 2004.
Der synes vi, at det er rimeligt, at man har indgået en aftale; vi synes, at det er vigtigt, at man har en aftale.
For Det Radikale Venstre er det principielt helt afgørende, at det kommunale selvstyre respekteres, og en central del af det lokale selvstyre er retten til at udskrive skat.
Når man så i forvejen har en aftale om, at skatterne samlet skal være i ro, mener jeg ikke – og det har jeg heller ikke i dag kunnet høre nogen konkrete eksempler på – at der er nogen grund til den her frygt.
Jeg mener ikke, at det er nødvendigt at komme med dette indgreb.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-10:
De fremstiller det, som om det er helt unødvendigt og overflødigt.
Derfor er det uforståeligt for hr. Ole Glahn.
Nu går jeg ud fra, at hr. Ole Glahn er helt opmærksom på, at så lyserød er virkelighedens verden ikke.
Man kan af og til blive klogere af at se på de faktiske forhold.
Vi kender jo tallene for udviklingen i den decentrale økonomi i den offentlige sektor i 2004, som havde et alvorligt skred.
2005 ser lidt voldsomt ud, så jeg ved ikke, om det er grundlaget for, at hr. Ole Glahn siger, at der ikke er grund til noget som helst.
Skal jeg tage det som udtryk for, at Det Radikale Venstre, hvis nu de havde magt, som de havde agt, bare ville lade stå til uanset en faktuel udvikling?
Er det radikal politik?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-10:
Man må nok sige, at det burde have heddet: Flere i ordinært arbejde.
Men virkeligheden har vist, at det hedder: Flere i aktiveringsjob.
Kommunen skal kontrollere sig selv, hvilket vel må siges at være som at lade ulven vogte får.
Ministeren talte om en stikprøveundersøgelse, som er færdig efter sommerferien, og om en større undersøgelse, som Socialforskningsinstituttet har færdig i andet halvår af 2006.
Men vi behøver vel ikke at vente på undersøgelser.
Vi ved, at tilskudsjob fortrænger ordinære job.
Det er dokumenteret, men lad mig bare repetere.
I foråret 2004 afdækkede bl.a. SiD og Dansk Metal en række sager, hvor aktiverede blev ansat med tilskud til at udføre helt almindeligt arbejde.
Forbundene dokumenterede, at masser af ordinære job var forsvundet frem til midten af 2003 til fordel for støttet beskæftigelse.
Eller lad os kigge på tallene fra januar 2005.
Siden 2001 – altså i de fire år, der er gået frem til 2005 – er der nedlagt over 3.000 stillinger som pædagogmedhjælper.
I dag er det sådan, at næsten 12 pct. af pædagogmedhjælperne er ansat med støtte.
Inden for den tekniske service er 37 pct. ansat med støtte.
Offentligt ansatte specialarbejdere, brolæggere, gartnere osv. er for 18 pct.s vedkommende ansat med støtte.
Man kan også tage hele det kommunale aktiveringscirkus, som jo er velkendt.
Man kan i flæng nævne Bodumsagen, Langeskov Jobcenter, sagen fra Herning og sagen med pakning af fuglefrø i Farum.
Der er ingen grund til at vente på undersøgelser.
Vi ved, hvordan det er, og ministeren ved, hvordan det er.
Ordinære job bliver i massivt omfang erstattet med støttede job og arbejde uden løn.
Med regeringens støtte er der ved at blive skabt et tredje arbejdsmarked, der bl.a. baseres på tvangsaktivering, altså et lavtlønsarbejdsmarked, der bygger på ydmygelse af de ledige, ikke mindst kontanthjælpsmodtagerne.
Enhedslisten har adskillige gange dokumenteret, hvordan samfundet bruger milliarder til arbejdsløshedsdagpenge, kontanthjælp, administration og aktivering af ledige i stedet for at ansætte dem i rigtige stillinger til rigtig løn.
Det er jo egentlig grotesk, at vi i dagens Danmark holder arbejdsløse hen med udsigtsløse aktiveringsprojekter, når vi med de samme penge, som i dag bruges på dagpenge og aktivering, kunne sikre rigtige job til de arbejdsløse, bl.a. i den offentlige servicesektor, f.eks. som hjemmehjælpere, pædagogmedhjælpere og rengøringsfolk.
Det ville være til gavn for de arbejdsløse; det ville være til gavn for de offentligt ansatte, som i dag bliver slidt ned af for meget arbejde og af stress; og det ville være til gavn for de ældre, for børnene og for de syge, som vi kan og bør give en bedre service.
Regeringen vil hellere udbygge det nye lavtlønsarbejdsmarked båret af støttekroner, som ud over ydmygelsen af de ledige har den sidegevinst, at det samtidig presser forholdene for de ansatte på det ordinære arbejdsmarked.
Sådan er der så meget.
Det er en ideologisk forskel mellem os og regeringen, og man må vel konstatere, at den viser, at vi står på hver sin side i klassekampen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-10:
Nej, det er rigtigt, at incitamentet for kommunerne til at sætte skatten op jo ikke er der.
De skal jo også ud i en valgkamp inden den 15. november.
Men det er netop som følge af, at vi har både valgkamp, og vi har kommunalreform på en gang, derved kan der opstå en vis ustabilitet.
Og dette lovforslag sikrer, at der ikke er ustabilitet omkring kommunernes skatteprocenter og igangsættelse af større projekter her op mod ultimo.