Brian Mikkelsen (KF), 1998-10-22:
Det Konservative Folkeparti synes, at denne her forespørgsel er såvel aktuel og vedkommende som interessant.
Vi har altid kæmpet for, at kvaliteten i uddannelsessystemet til stadighed bliver forbedret.
Vi er også af den opfattelse, at alt andet end verdens bedste uddannelsessystem er for dårligt, og derfor er vi meget glade for SF's initiativ på det her område.
Sagen er jo den, at viden og knowhow er det, som Danmark skal leve af.
Vi har altid været storeksportører af viden og ekspertise, og det har været i kraft af vore stadigt høje uddannelsesniveau, at vi har opbygget det velfærdssamfund, der har gjort os til et af denne verdens rigeste lande.
I fremtidens globale samfund eksisterer der jo ikke lokale eller regionale osteklokker, og man kan ikke bruge knownothow i den fortsatte udvikling mod forøget velstand.
Kravene til vores viden og vores uddannelsesniveau er mere afgørende for vores fremtid end nogen sinde før.
Det er derfor, så mange politikere og meningsdannere i øjeblikket taler så meget om vores uddannelsessystem og uddannelsernes dårlige kvalitet.
I de sidste 3 år har rapport på rapport, undersøgelse på undersøgelse vist, at der er noget gruelig galt med det danske uddannelsessystem.
For første gang i historien kan vi konstatere, at nogle unge mennesker i dag er dårligere uddannet end vores forældre.
Det går altså ned ad bakke.
Samtidig kan man konstatere, at Danmark er et af de lande i verden, som har de højeste udgifter til uddannelse.
Derfor er det altså særdeles relevant at spørge både regeringen og de berørte ministre her i dag: Hvor bliver pengene af? Hvad bliver der af kvaliteten?
Den manglende kvalitet i uddannelsessystemet og de store udgifter er jo ikke en kritik mod lærerne, som for langt de flestes vedkommende gør et meget godt stykke arbejde.
Det er heller ikke en kritik mod forældrene, som for langt de flestes vedkommende er særdeles engagerede.
Det er først og fremmest
en kritik af regeringens ensidige fokusering på kvantitet frem for kvalitet.
Jo flere, der kan proppes ind i et klasseværelse, et auditorium eller et værksted, des bedre, synes dogmet at være.
Det er efter konservativ overbevisning en forkert prioritering og en glidebane, som skal stoppes med det samme.
Det er på tide, at kvaliteten i uddannelsessystemet sættes i fokus.
Det danske uddannelsesniveau må simpelt hen højnes, ellers kan vi ikke klare fremtidens udfordringer og bevare det danske velfærdssamfund.
Derfor er denne her debat vedrørende kvaliteten i vores uddannelsessystem særdeles interessant.
Vi bliver nødt til at kigge hele uddannelsessystemet igennem fra bund til top, tage fat, hvor det er galt og kun dér, og derefter nyde at se blomsten af den nye uddannelsesstruktur vokse op i langt mere målrettede og sammenhængende rammer, hvor kvaliteten i vores uddannelsessystem er høj, fordi vi skal have tårnhøje ambitioner for vores uddannelsessystem.
Som flere af ordførerne også har været inde på her til formiddag, starter problemerne jo allerede i folkeskolen, og da folkeskolen er fundamentet for hele vores uddannelsessystem, fortsætter problemerne i gymnasiet, erhvervsskoler, tekniske skoler og siden også på de videregående uddannelser.
Baggrunden er, at alle elever også de, som ikke har faglige forudsætninger, automatisk rykker videre
i systemet, og kvalitetsniveauet sættes på den laveste fællesnævners niveau
Det er jo ikke den rigtige vej at gå.
Jeg undrer mig egentlig også, når jeg hører socialdemokrater tale om ulemperne ved såkaldte eliteuddannelser.
I så mange andre sammenhænge, f.eks. inden for sport og kultur, er det jo o.k. at skabe passende rammer for de bedste her i landet, men det gælder altså ikke inden for uddannelse.
»Uha-uha«, hører man fra socialdemokratisk side, »vi kan ikke differentiere undervisningen, det kan man da ikke, hvad nu med de svage elever?«
Det synes så desværre at være den generelle holdning.
Men hvorfor egentlig ikke bryde det princip op? Hvad er der i vejen med, at den enkelte elev eller studerende sættes i centrum og dermed bliver undervist på et niveau, som både er udfordrende og motiverende for den enkelte?
Det er jo ofte i folkeskolesammenhæng de svage elever, både fagligt og socialt, som kommer i klemme, ved at der undervises på den laveste fællesnævners niveau.
De stærke skal jo nok altid klare sig, selv om nogle af dem keder sig.
Med den undervisning, der i dag gives, tabes de svage, og de stærke svækkes.
De svage elever får ikke passende rammer og støtte til at forbedre deres evner, og det betyder, at de ikke får lov til at udvikle mulighederne for at højne niveauet i skolen.
Mange af dem tabes simpelt hen på gulvet, og derfor skal vi altså have strammet op på det her.
Vi skal have mere undervisning, vi skal have mere tid, vi skal have mere læring og en langt højere kvalitet i folkeskolen.
Vi skal altså igen satse på kvalitet.
I vores oplæg til finanslovforhandlinger »Balance med Vækst« foreslår vi en række tiltag inden for erhvervsuddannelserne, videregående uddannelser samt voksen- og efteruddannelsessystemet.
Vi prøver at se det hele i en sammenhæng og prøver på at forbedre niveauet og kvaliteten på alle trin.
Vi mener, at der skal arbejdes med at forbedre det faglige niveau på alle niveauer af det danske uddannelsessystem, og der skal opstilles og forfølges en række kvalificerbare mål for undervisningen og for undervisningens kvalitet.
De her mål skal løbende evalueres med henblik på at forbedre uddannelserne.
Instituttets bestyrelse skal bestå af repræsentanter for uddannelsessystemet, ministeriet, elever samt erhvervslivet.
Vi ønsker en omfattende evaluering, som får betydning for de enkelte uddannelser og skoler.
Det er også vigtigt, at man på instituttet samarbejder med såvel private som offentlige arbejdsgivere.
Vi ønsker, at samarbejdet styrkes for at forbedre kvaliteten og kommunikationen mellem uddannelsessystemet og aftagerne.
Det skal være muligt for de enkelte institutter at indgå aftaler om at kunne bruge private virksomheders materiel og lokaler.
Vi mener også, at der skal oprettes en permanent kvalitetspulje, hvor de forskellige uddannelser og uddannelsesinstitutioner kan søge om økonomiske midler til forbedring af kvaliteten.
Alle dele af uddannelsessystemet: skoler, uddannelser, institutter, fakulteter osv., skal kunne søge midler fra denne pulje, og de enkelte kvalitetsprojekter skal følges op af en rapport og en evaluering.
På den måde vil vi sikre, at der altid er økonomiske midler til at gennemføre relevante tiltag.
Der bliver talt og talt og opstillet mål og rammer osv., men kvaliteten glider hele tiden ned ad bakke, og regeringen er med sin ensidige fokusering på kvantitet i forskellige rapporter ved at slide uddannelsessystemet op.
Der mangler altså det fundamentale, det grundlæggende, i uddannelsessystemet, nemlig at det altid først og fremmest handler om fordybelse, indlæring og kvalitet, og så må alle de andre flotte formuleringer følge efter.
Men først og sidst må der selvfølgelig være et ansvar
for forældrene.
Jeg vil gerne på den baggrund stille følgende forslag
til vedtagelse - jeg skal indskyde her, at det er lidt ændret i forhold til det, ordførerne har fået, så derfor må man lægge mærke til det, når det bliver delt rundt:
Forslag til vedtagelse
»Idet Folketinget konstaterer, at kvaliteten i det danske uddannelsessystem ikke er tilstrækkelig høj, pålægges regeringen at tage initiativ til udarbejdelse af forslag med henblik på at sikre: - at der for alle uddannelser opstilles klare indholdsdeklarationer og mål med udgangspunkt i fremtidens kvalifikationsbehov, - at målene støttes af klare faglige præstationskrav på den enkelte uddannelse, - at opnåelsen af de faglige mål i den enkelte uddannelse og på den enkelte uddannelsesinstitution sikres gennem omfattende og resultatbaserede evalueringsprocedurer, der tilgodeser ønsket om en højere kvalitet, og - at der gennem forbedrede meritmuligheder sikres mobilitet i uddannelsessystemet.«