runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det spørgsmål får vi rig lejlighed til at beskæftige os med i den kommende tid, når vi skal diskutere regeringens klimastrategi og andre virkemidler på transportområdet.
Nu kan man jo lægge meget i det tonefald, som jeg anvendte på FKKA's generalforsamling.
Hvorvidt det var begejstret eller ej, skal jeg lade det være op til spørgeren at afgøre.
Jeg vil bare sige, at det, som jeg har understreget hele tiden, er, at begrebet roadpricing for indeværende er et temmelig teoretisk foretagende.
Der foregår forsøg, der foregår overvejelser om, hvordan sådanne systemer overhovedet kan installeres og i givet fald hvilke, hvor dyre de er, hvilke problemer det indebærer, herunder også de politisk-psykologiske problemer omkring overvågning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-03-14:
Tak for svaret!
Nu er det sådan, at jeg jo også har hørt tidligere trafikministre udtale sig om det her, og dér kan jeg i hvert fald orientere om, at den nuværende trafikminister lød klart mere begejstret end tidligere trafikministre.
Så jeg skal altså forstå - og nu kommer mit spørgsmål - svaret sådan, at der fra regeringens side ingen konkrete planer er om indførelse af roadpricing.
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det kan jeg klart bekræfte, og det vil også med meget stor tydelighed fremgår af det virkemiddelkatalog og og den klimastrategi, som vil blive offentliggjort den 29. marts.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-14:
Mandag den 31. januar meddeler det portugisiske EU-formandskab Østrig, at EU iværksætter sanktioner på grund af de igangværende regeringsforhandlinger med Frihedspartiet.
Østrig er et venligsindet land, en allieret, en partner, et land, der i modsætning til så mange samarbejdslande, som Danmark har, netop har afholdt et demokratisk valg og nu er i gang med sin fuldt legale regeringsdannelse i sit parlament.
Selv om der i EU-traktaten er klare regler for, hvornår man laver aktioner over for andre EU-lande, vælger man at annoncere sanktioner over for Østrig.
Men Østrig har ikke gjort noget, Østrig har ikke forbrudt sig mod nogen som helst regler.
Derfor handler man formelt uden om EU-traktaten og kalder det et led i den almindelige udenrigspolitik, som de enkelte lande selv fører, og derfor stiller det hele aktionen i et mærkværdigt lys.
Fuldstændig vilkårligt har man grebet ind, skabt et retsløst Europa, hvor sanktioner er indført
uden noget grundlag herfor.
Denne absurde situation nødvendiggør efter Dansk Folkepartis opfattelse, at Folketinget tager en tilbundsgående debat om hele Østrigsagen.
Vi lægger ikke op til i dag at tage en detaljeret debat om, hvem der vidste hvad hvornår.
Det har vi brugt meget tid på.
Vi tror ikke, at den her debat i givet fald ville bringe nyt frem herom.
Derimod ønsker vi en debat om de principielle spørgsmål, som Østrigsagen rejser, dels vedrørende statsministerens tilsagn til sanktionerne uden om Folketinget og Det Udenrigspolitiske Nævn, dels selve spørgsmålet om sanktioner og ikke mindst, hvordan og hvornår sanktionerne ophæves igen.
Statsministeren har ofte sagt, at denne aktion handler om at sige fra, og jo, men den handler også om, at Folketinget siger fra, når regeringen går langt videre, end godt er.
Vi håber, at den her folketingsdebat vil medvirke hertil.
Besvarelse
Arne Melchior (CD), 2000-03-14:
Nu kan vi jo ikke forlange, at ministeren efter knap 3 uger i stolen skal kunne alle ting på fingrene, men jeg vil dog gerne spørge, om ministeren kan bekræfte, at det statsejede Post Danmark har verdensrekord - og vel at mærke har den år for år og måned for måned - i regularitet, altså i præcision i udbringning af posten, og fører langt over nok så mange privatejede selskaber.
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Der foreligger ikke noget klart svar på nuværende tidspunkt.
Jeg har bare den opfattelse som minister, at der er visse dele af postens område, som allerede er i konkurrence.
Det er i sagens natur dér, hvor det er mest lukrativt, nemlig på pakkepost og den slags ting.
Hvis man også går ind på brevområdet, så siger jeg bare, at dér, hvor man først vil få en privatisering, en udlicitering, et udbud, et køb, er, hvor det er mest lukrativt, og så er det altså ikke sikkert, at det er mest lukrativt at gå ud til Maren i kæret en gang til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-03-14:
Da den tidligere trafikminister har lovet, at man ville se på denne sag og gøre noget ved det, så vil jeg godt høre, hvor langt ministeriet er.
Kristian Jensen (V), 2000-03-14:
Nu har vi jo hørt, at trafikministeren er valgt i København og slet ikke aner, hvor Maren i kæret i det hele taget bor.
Vi er faktisk nogle stykker, der er glade for, at vi bor derude, hvor Maren også kommer og gør sine daglige indkøb.
Det betyder nemlig, at vi får en god snak med folk, og der er ikke den store tvivl om, at postvæsenet sagtens kunne være privat, at private sagtens og lige så godt og lige så billigt kunne løse de opgaver, som ligger i statsligt regi.
Og vi har netop set på andre områder, at privatiseringer giver lavere priser og bedre service og større valgmuligheder for den enkelte borger.
Vi har set det på teleområdet, og naturligvis, hvis regeringen også har det politiske mod, vil vi kunne se det på postområdet.
Men for Maren i kæret og for alle os andre er vi da sikre på, at en privatisering af området skal fortsætte med at have en forsyningspligt, sådan at man er klar over, at man bliver ved med at modtage sin post dagligt. Men det er jo faktisk sådan med det nuværende system, at der er nogle steder i Danmark, hvor man ikke modtager posten dagligt, nemlig ude på Saltholm, hvor den nuværende etat, statsselskabet, har nægtet at levere posten fremover.
Så de ydelser, som trafikministeren mener vil gå tabt ved en privatisering, er for nogles vedkommende ikke engang sikret i det statslige selskab.
Arne Melchior (CD), 2000-03-14:
Det er jo nemt at besvare en kort bemærkning med at sige, at der kun var tale om en kommentar.
Men da der ikke var nogen besvarelse, kan jeg kun forstå fru Tørnæs' bemærkning derhen, at hun godkender min fremstilling, som var den, at det altså ikke var en europæisk elite, men 14 folkevalgte regeringer i Europa, der enedes om den aktion, der foregik, og så er det jo dejligt, at vi er enige herom.
Min anden pointe er med hensyn til bebrejdelsen af statsministeren for at holde en historisk forelæsning: Ja, hvornår en tale er et foredrag eller en forelæsning, kan man selvfølgelig vurdere forskelligt, men det er altså i orden her fra talerstolen med polemik og med drilleri og med pindehuggeri og med ordfortolkninger, men når en statsminister sætter en sammenhæng ind i et større perspektiv og beskriver motiverne for sine handlinger, så bliver det hånligt kaldt for en forelæsning.
Den er ikke rigtig god, vil jeg sige til fru Tørnæs.
Poul Nødgaard (DF), 2000-03-14:
I første omgang kunne jeg tænke mig at spørge indenrigsministeren: Nu kommer jo de såkaldte forhandlinger med kommunerne og amterne om økonomien for år 2001, og jeg vil gerne vide, om det er indenrigsministeren, der sidder for bordenden og fører disse økonomiske forhandlinger, og ikke - som det har været vanen i mange år - finansministeren.
Jeg tror, det ville være et utrolig godt signal at sende til kommunerne og amterne, at det er deres egen minister, der sidder for bordenden og fører forhandlingerne, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren er enig med mig i dette synspunkt.
Karen Jespersen (S), 2000-03-14:
Det er jo sådan, at i 1993 blev det afgjort ved en regeringsbeslutning, at de årlige økonomiske forhandlinger med kommunerne og amterne ligger i Finansministeriet, men i et meget tæt samarbejde med Indenrigsministeriet, og det synes jeg ikke der er nogen grund til at lave om på.
Det er også sådan, at de økonomiske rammer og de økonomiske vilkår jo ikke vil blive anderledes, fordi forhandlingerne rent konkret bliver ført i et andet ministerium, for det handler jo om ud fra en samlet vurdering af landets økonomi at afgøre, hvad spillerummet for kommunernes økonomi skal være.
Det er det ene.
Men det, der er nok så vigtigt, er at finde ud af: Inden for det spillerum, der findes, hvad bruger vi så pengene til, hvad bruger vi midlerne til?
Her ved jeg, at kommunerne er indstillet på, at man i år skal diskutere de ældres forhold og diskutere de svage på arbejdsmarkedet som to meget vigtige punkter, og det er også noget af det, regeringen har lagt op til.
Hvad pengene bliver brugt til, er nok det vigtigste emne i diskussionen, nok så meget som hvor mange penge der bliver brugt.
Jeg mener, det er uafhængigt af, om forhandlingerne ligger i Indenrigsministeriet eller i Finansministeriet, men jeg vil selvfølgelig gøre min indflydelse gældende, fordi forhandlingerne sker i et tæt samarbejde med Indenrigsministeriet og indenrigsministeren.
Poul Nødgaard (DF), 2000-03-14:
Tak for svaret, selv om det sådan set i realiteten ikke var noget svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om det ikke var passende nu at ændre den afgørelse, som blev truffet i 1993, og som jeg faktisk ikke var vidende om.
Jeg troede, det var noget, man bare gjorde,
jeg vidste ikke, at det var noget, der stod på skrift.
Men jeg synes, det ville være passende nu, hvor den nye indenrigsminister - som jo har haft en stærk profil på det sociale område i sit tidligere ministerembede - er tiltrådt. Det sociale er jo også er et af de store områder, der skal forhandles, når forhandlingerne med specielt kommunerne går i gang. Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren ikke har benyttet ministerskiftet til at sige: Der er så store og afgørende ting i Indenrigsministeriets ressortområde, så jeg, indenrigsministeren, selv leder forhandlingerne med kommunerne.
Det er selvfølgelig klart, at ministeren skal se på, om det hele går op i en højere enhed, men hvis vi skruer tiden tilbage til dengang, da der var en borgerlig regering, husker jeg, at da hr. Thor Pedersen var indenrigsminister, sad han helt bestemt for bordenden hvert eneste år, når der blev forhandlet økonomi med kommunerne og amterne.
Men så fik vi jo en socialdemokratisk regering, hvor en stærk finansminister ligesom satte sig fuldstændig på magten, må man sige, og det er jo ikke alene i relation til Indenrigsministeriet, det er også i relation til alle de andre ministerier.
Stort set alt, selv helt ned i småtingsafdelingen, forhandles i Finansministeriet, og jeg synes, det er en helt gal politik, når vi nu har ressortministre.
Ja, det må jeg selvfølgelig, havde jeg nær sagt, tage til efterretning, men jeg må bare sige, at jeg er grundliggende uenig med indenrigsministeren.
Vi ved jo alle sammen - vi, som har færdedes meget i offentlige forsamlinger - at det betyder utrolig meget, hvem der leder et møde, og hvem der kører et møde, og jeg må altså sige, at nu er det slået fast med syvtommerssøm, at man accepterer i regeringen, at de forskellige ressortministre sidder og passer de daglige forretninger, men de helt afgørende, centrale ting, der skal forhandles, lader man altså finansministeren forhandle.
Al ære og respekt for ham, han har en masse forstand på økonomi og mange andre gode ting, men jeg tror næppe, han har den samme indsigt på kommunernes område, som landets indenrigsminister har, og derfor står jeg komplet uforstående over for, at indenrigsministeren ikke har benyttet denne gode lejlighed til at sige til statsministeren: Jeg vil gerne være indenrigsminister, men vilkårene er altså, at det er mig, der skal styre det ministerium, og ikke finansministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-14:
Det fremgår af en rapport, som Udliciteringsrådet har udgivet, at al tale om udlicitering er gået i stå, når det gælder stat, amter og kommuner.
Der udliciteres ikke mere i dag, end der blev gjort i 1995, og jeg vil nok sige, at det er udtryk for ressourcespild og spildte skatteindtægter.
Rapporten fra Udliciteringsrådet påpeger jo, at staten i hele det tidsrum har sparet omkring 15 pct. ved udlicitering, uden at det er gået ud over kvaliteten, og derfor vil jeg gerne spørge indenrigsministeren, hvad man har tænkt sig at gøre ved det her.
Karen Jespersen (S), 2000-03-14:
Det er jo sådan i dag, når vi snakker udlicitering, at der i lovgivningen for de forskellige ministeriers områder er en række muligheder for at overdrage udførelsen af opgaverne til andre end kommunen selv, altså at udlicitere.
Men hvorvidt man vil bruge de muligheder, er jo som bekendt op til den enkelte kommune, og jeg har altid selv syntes, det er et godt system, for det afhænger jo meget af de lokale vilkår, hvad der fungerer eller ikke fungerer på den ene eller den anden måde.
Noget andet er, at hvis det er noget, man bliver tvunget til, kan det tit betyde, at tingene ikke fungerer så effektivt, som de ellers ville gøre.
Det har været sådan, at alt andet lige har der været en svagt stigende tendens til at lægge flere opgaver ud.
Men jeg kunne så lidt drillende gentage det, der fra tid til anden bliver fremført i debatten, nemlig at det ser ud til, at de kommuner, der er styret af Venstreborgmestre og har et Venstreflertal, ikke er specielt mere ivrige efter at udlicitere end andre kommuner.
Man må jo gå ud fra, at det hænger sammen med en samlet vurdering af, hvad der er mest hensigtsmæssigt for kommunen.
Det vil være sådan, at det bliver et tema i forhandlingerne med kommunerne til foråret, og der har også været nogle forespørgsler.
Jeg kender en fra min tidligere ressort, Socialministeriet, hvor man gerne ville udnytte forsøgsbestemmelsen, sådan at man havde mulighed for at overdrage driften af børnehaver til private virksomheder, også på vilkår, så de kunne tjene penge på det.
Der ligger forskellige initiativer til at komme kommuner i møde, hvis de synes, der er barrierer for udlicitering, og det er så en af dem, hvor jeg som tidligere socialminister var imødekommende over for kommunerne.
Men ud over det er der ikke aktuelt planer, men selvfølgelig vil vi lytte til, hvad Kommunernes Landsforening siger under forårets drøftelser.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-14:
Jeg vil gerne sige tak for svaret til ministeren.
Nu fik vi det svar, at det er kommunerne og det kommunale selvstyre, der sætter rammerne på det der område.
Men jeg sagde faktisk i min første sætning, at det også var udlicitering i forhold til staten, hvor det hele er gået i stå, hvor der ikke er mere udlicitering, end der var i 1995, og hvor man jo kan se, at der virkelig kan spares op til 15 pct., uden at det går ud over kvaliteten.
Helt specifikt i forhold til staten: Hvad har indenrigsministeren tænkt sig at gøre på det her område, for det er faktisk et stort beløb, der på den måde ikke kommer i statskassen?
Karen Jespersen (S), 2000-03-14:
Jeg beklager, at jeg ikke fik taget højde for udlicitering i forhold til staten i mit første svar, men det er klart, at det er noget, vi er meget opmærksomme på, og vi arbejder på, hvordan vi kan sikre, at den økonomiske gevinst, der kan ligge der, bliver udløst til gavn for skatteborgerne.
Else Winther Andersen (V), 2000-03-14:
Det er godt, at regeringen er opmærksom på og vil arbejde med det, men jeg bliver nødt til at spørge indenrigsministeren en gang til: Når der er gået 5 år, uden at der er sket en udvikling på det her område, kunne det så ikke tænkes, at indenrigsministeren vil tage initiativ til, at de forskellige ministerier også overholder det, der hedder udbudscirkulæret, for det fremgår jo faktisk også af den rapport, der er kommet fra Udliciteringsrådet, at man heller ikke overholder udbudscirkulæret?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det er trafikministeren helt opmærksom på.
Det er derfor, at der er investeret i ganske store anlæg, herunder motorveje og jernbanesystemer.
Med hensyn til belastning af Københavns Kommune, så er det ikke kun et spørgsmål, som angår Trafikministeriet, men i høj grad et spørgsmål, som er under Københavns Borgerrepræsentations domæne, og her har man jo bl.a. vedtaget forskellige parkeringsrestriktioner i brokvartererne plus forskellige andre restriktioner for at nedbringe belastningen med biler i den indre by.
Jeg kan sige til spørgeren, at det er en problemstilling, jeg er meget optaget af, bl.a. også fordi jeg selv er valgt i København.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-14:
Tak for svaret!
Men der er jo ikke kommet flere parkeringspladser, eller har man planlagt at lave flere parkeringspladser, i det omfang trafikken giver sig til kende som en øget biltrafik?
Man har udbygget jernbanesystemet, og det er udmærket, men der kommer vel formentlig og forhåbentlig også en øget biltrafik.
Hvor skal disse biler holde?
Bliver der flere kørebaner på hovedfærdselsårerne i Københavnsområdet?
Eller hvad sker der?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det er ikke sådan, at antallet af parkeringspladser i København er noget, der henhører under trafikministerens område; det er Københavns Kommune.
Så jeg er altså ikke vidende om, at der skulle være etableret flere parkeringspladser af den her årsag.
Med hensyn til investering i vejanlæg indgår det i den almindelige diskussion om trafikbelastning i hovedstadsområdet.
Der er for tiden et udredningsarbejde i gang, som skal overgå til Hovedstadens Udviklingsråd, som præcis skal tage højde for det, som spørgeren spørger om, nemlig hvordan og hvorledes man udbedrer de allerede belastede områder på det eksisterende motorvejsnet.
Det er det, der henhører under trafikministerens område, og det er jeg som sagt opmærksom på.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-14:
Tak for svaret!
Jeg er lidt ligeglad med, hvad der henhører under trafikministerens område.
Ministeren kan vel godt svare.
Selv om det er nogle parkeringspladser, der ikke henhører under ministerens område, må det dog være noget, der hører med til trafik og derfor interesserer ministeren, og som ministeren har tjek på, viden om og en mening om.
Jeg vil spørge ministeren her til slut: Kan ministeren garantere - ingen kan jo garantere noget for fremtiden - have sådan en rimelig fast forventning om, at trafikken i København vil kunne afvikles rimelig pænt også efter, at Øresundsbroen er åbnet.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Hvornår kommer den udredning, der er sat i gang, om behovene for udbygning af trafikanlægget?
Hvornår kan vi forvente den?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Jeg tror, jeg kan sige til spørgeren, at hvis det var sådan, at trafikministeren skulle forholde sig til alt muligt, som ikke er under trafikministerens område, så kunne trafikministeren få meget mere at gøre, end trafikministeren i øvrigt allerede har at gøre.
Om trafikministeren kan garantere, at der kan ske en ordentlig afvikling af trafikken i København i fremtiden.
Nej, det kan trafikministeren ikke af den simple årsag, at der allerede i dag eksisterer ganske store problemer med hensyn til trafikbelastningen i Københavnsområdet.
Det, som jeg har givet udtryk for, er, at den almindelige prioritering af de kommende investeringer i trafik i Danmark netop vil kræve en særlig indsats i hovedstadsområdet som også allerede under den tidligere minister, både når det drejer sig om den kollektive trafik, og når det drejer sig om den individuelle trafik.
Endelig når det drejer sig om den rapport, som jeg nævnte, så er det oplyst over for mig, at den foreligger engang i april måned.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-03-14:
Det, der får mig op af stolen, er trafikministerens allerførste kommentar om, at nu er tilslutningsanlæggene jo bygget, og man må jo i hvert fald formode, at de motorvejsanlæg, der ligger på Amager, indgår i trafikministerens område.
Det var sådan, at jeg i fredags overværede trafikministerens indlæg på generalforsamlingen i Foreningen af Kommuner i Københavns Amt, og dér redegjorde trafikministeren klart for, at de tilslutningsanlæg, der er lavet til Øresundsforbindelsen, slet ikke er af en størrelse, så de kan klare det forventede trafikspring, der vil komme på grund af Øresundsbroen.
Derfor vil jeg godt spørge trafikministeren: Hvad påtænker trafikministeren at gøre ved det?
Hvornår kan vi se en handlingsplan fra trafikministerens side?
Hvilke investeringer forventer trafikministeren der skal foretages i de tilslutningsanlæg, der allerede er etableret?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det er korrekt, som det nævnes af spørgeren, at jeg på det pågældende møde gav udtryk for, at hvis man i dag bevæger sig ud i lufthavnen, så vil man kunne konstatere, at trafikken allerede i dag er temmelig tæt, og derfor kan man selvfølgelig gøre sig den overvejelse, som den tidligere spørger også var inde på, hvorvidt de anlæg kan klare den belastning, der kommer efter den 1. juli. Den overvejelse har trafikministeren allerede ved sin tiltrædelse gjort, og jeg har derfor bedt systemet om at komme med overvejelser, forslag, beregninger præcis om de spørgsmål, som spørgeren stiller her, men eftersom jeg ikke har fået dem endnu, kan jeg ikke give klare svar på spørgsmålene, men jeg skal love spørgeren, at de i hvert fald vil foreligge i god tid før den 1. juli, om ikke andet så af hensyn til trafikministerens almindelige blodtryk efter den 1. juli.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm US 56
Kristian Jensen (V), 2000-03-14:
Det er sådan, at man bl.a. i dagspressen i dag har kunnet se, at postselskaber rundt om i Europa fusionerer, og at ledelsen af det danske postvæsen siger: Nu er vi også klar til en fusion, nu er vi nødt til at fusionere for at kunne klare os i den internationale konkurrence om levering af breve og pakker.
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Man skal være opmærksom på, at Post Danmark har en særlig status som en særlig statslig enhed, og derfor har Post Danmark en bestyrelse, som selvstændigt kan fastlægge, hvilke strategiske overvejelser Post Danmark har for fremtiden.
Det kan imidlertid ikke ske uden efter forhandlinger med trafikministeren.
Sådanne forhandlinger foregår, og jeg skal gerne sige, at der er ingen - og jeg gentager: ingen - planer fra regeringens side om at iværksætte nogen form for privatisering af Post Danmark.
Kristian Jensen (V), 2000-03-14:
Vil det dermed sige, at regeringen ønsker at fortsætte driften af postvæsenet som en statslig opgave, hvor vi netop under det tidligere spørgsmål med indenrigsministeren og fru Else Winther Andersen havde en diskussion om udlicitering og om, hvorvidt man kunne spare penge ved at udlicitere flere opgaver?
Indgår det slet ikke i regeringens overvejelser at benytte privatisering af Post Danmark som et offensivt indgreb for at få lagt nogle opgaver over på private hænder i stedet for at beholde dem i statsligt regi, hvor de ærlig talt ikke hører hjemme længere?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det afgørende for mig som trafikminister er at sikre, at der er en ordentlig betjening i alle områder af landet, også i udkantområderne.
Det vil sige, at den samfundsmæssige forpligtelse er at sikre, at der er en postbetjening til alle områder i landet.
Det er det afgørende.
Det andet, der er at sige,
er, at der allerede i dag er udbud under Post Danmarks områder, og der kan også tænkes yderligere udliciteringer i fremtiden.
Det betyder selvfølgelig ikke, at man ikke kan indgå i overvejelser om, hvordan man styrker Post Danmarks muligheder for at indgå i forskellige former for operationer, strategiske alliancer osv., med henblik på at bevare et postvæsen på danske hænder, som altså vel at mærke også er konkurrencedygtigt.
Kristian Jensen (V), 2000-03-14:
Først kan jeg sige til ministeren, at på andre områder, hvor statslige forsyningsselskaber er blevet privatiseret, har man set, at de har beholdt det, man kalder forsyningspligten, at der visse ting, de skal garantere at alle får.
F.eks. inden for teleområdet har Tele Danmark stadig væk en forsyningspligt til, at alle får visse ydelser, og på samme vis kan man naturligvis også lave forsyningspligt inden for postvæsenet, hvis det er det, man ønsker.
Når trafikministeren så siger, at regeringen ikke har nogen planer om privatisering, vil jeg da anbefale ministeren at gå i gang med at lave planer om det.
Det kunne være rart, hvis vi for en gang skyld kunne se en præcisering, der skete som en direkte politisk beslutning og ikke som et forlig i en sen nattetime hos finansministeren, når der skal lukkes huller i den altid slunkne statskasse.