runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Jamen jeg anerkender blankt, at mange kan have den fornemmelse, at det er lidt sent osv.
Og hvorfor nu det?
Jamen det er bare, fordi når vi diskuterer med Enhedslisten, når det drejer sig om f.eks. EU-forhold, er vi normalt meget enige om, at det er meget vigtigt at iagttage grundlovens bestemmelser, og at der ikke skal være nogen som helst tvivl om, at det, der foregår, i hvert fald er fuldstændig i overensstemmelse med grundloven.
Og hvis man er uenig i det, må grundloven ændres.
Jeg har bare haft den opfattelse, men det kan godt være, jeg er fuldstændig gal på den, at der i § 4 i grundloven står, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og som sådan understøttes af staten, og hvis man så fuldstændig trækker tæppet væk under støtten fra staten til folkekirken, til den evangelisk-lutherske kirke, gennemfører man i virkeligheden ikke det, der fremgår af paragraffen her.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Pernille
Rosenkrantz-Theil: Har man i Enhedslisten haft overvejelser om forholdet til grundloven, da man stillede det her ændringsforslag?
Altså det kan være, at andre har vurderet det, at det er derfor, det er kommet til afstemning.
Men det kan også godt være, at man allerede forinden i Enhedslisten har gennemtænkt den her situation.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Undskyld.
Jeg må komme op senere og give resten af svaret.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-09:
Jeg har nu fået anledning til at se hr. Ole Sohns papirer, og sådan som jeg ser det, er det udregnet på to forskellige måder, hvordan man får de der 1,5 mia. til udbetaling, og det er de to forskellige måder, der giver en forskel på 100.000, men der er stadig væk 1,5 mia. ekstra.
De 1,5 mia., vi hele tiden har talt om, der er ekstra, de er og bliver ekstra.
De bliver ikke alle sammen brugt i år 2002, men så bliver de sidste af dem brugt i 2003.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Jeg gør lige opmærksom på, at jeg ikke har problematiseret de 1,5 mia. kr.
Dem har vi anerkendt, og vi har i øvrigt også stemt for, at de skulle ud.
Vi har bare gjort opmærksom på, at det var et engangsbeløb.
Så har jeg forsøgt at gennemhulle retorikken om, at den nuværende regering og Dansk Folkeparti har givet væsentlig flere penge til sygehussektoren, end hvad der var tilfældet tidligere.
Det var bare det, jeg forsøgte at gøre opmærksom på.
Det er ikke virkeligheden.
Når man ser tallene, så er det en meget smart retorik, det er meget smart mediemæssigt, men der er bare ikke hold i det i virkeligheden.
Det er det, finansministeren har bekræftet i et svar, og det har jeg så bare lyst til at delagtiggøre Folketinget i, sådan at hvis man ikke selv ser svarene, så bliver det sagt højt og tydeligt her.
Til hr. Lars Barfoed vil jeg sige omkring arbejdsmarkedsreformen: Jo, den indeholder i overskriftform mange rigtige ord.
SF indgik jo også i forhandlingerne et langt stræk.
Når vi sprang fra, eller måske ikke blev inviteret til de sidste afgørende forhandlinger - vi kan diskutere, hvad der var hvad, det er ikke afgørende for mig - så var det netop, fordi man sluttede med at udskyde den aktive indsats, bortset fra de 6 ugers selvvalg, som er en fortsættelse af hidtil gældende praksis, det anerkender jeg.
Men det var meget magtpåliggende for regeringen at sige, at det er bevidst, at man udskyder omskolingen eller efteruddannelsen, fordi man vil have, at folk skal gå direkte i job.
Men når man så ikke kommer direkte i job, så skal folk omskoles.
Efter SF's opfattelse er det fuldstændig vanvittigt, at de 30 pct. af de arbejdsløse, som vi ved ikke finder job af sig selv, skal vente 1 år, inden de kommer i gang med en omskoling.
Der er vi bare uenige.
Vi mener, at man burde sætte det i gang langt hurtigere, netop for at vi hele tiden har den kvalificerede arbejdskraft til rådighed.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-09:
Ja, retorik eller ej, så håber jeg også, at hr. Ole Sohn vil anerkende, at den måde, hvorpå de her 1,5 mia. kr. er blevet bevilget, rent faktisk har virket sådan, at en masse mennesker er blevet behandlet.
De mennesker, der nu engang er blevet behandlet, f.eks. opereret, går jeg ikke ud fra skal opereres en gang til.
De er altså høvlet af ventelisterne i en eller anden forstand.
Det har virket det her, og det er vi glade for.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-09:
Ja, bundlinjen er jo nok, at når det gælder uddannelse til arbejdssøgende, så er vi uenige, men det er vigtigt i hvert fald at få fastslået, hvori uenigheden består.
Forholdet er jo det, at vi under alle omstændigheder siger, at hvis der er folk, som er særlig udsatte, så kan man godt iværksætte uddannelse på et tidligere tidspunkt, altså efter 6 måneders ledighed, og hvis der er tale om indvandrere, som er under integrationslovgivningen, så kan man allerede fra første dag iværksætte uddannelse.
Det, som jo er problemstillingen, er, at de, som ellers i øvrigt er arbejdsmarkedsparate, normalt skaffer sig selv et arbejde i løbet af det første år.
Derfor er man nødt til at se på, hvordan man anvender omkostningerne mest effektivt.
til, at samfundet bekoster en meget dyr uddannelse, for at de kan få et andet arbejde end det, de jo alligevel kunne have skaffet sig selv.
Det er baggrunden for det.
Det er jo spørgsmålet om, og
det må selv en repræsentant fra Socialistisk Folkeparti vel anerkende, at vi er nødt til at se økonomisk på de udgifter, samfundet har og bruge dem så effektivt som overhovedet muligt.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Til fru Else Theill Sørensen vil jeg sige: Jo, der er sket noget målbart og markant på ventelisterne med hensyn til kirurgien, altså operationer af hofter og knæ.
Det er målbart.
Det, der jo er begyndt at komme frem, er, at det er sket på bekostning af en lang række af de medicinske sygdomme.
Det er en form for prioritering, man har foretaget.
Det afhænger jo af, hvordan tilskuddene gives.
Der har regeringen og Dansk Folkeparti så valgt at sige, at det skal gå til at nedbringe ventelisterne til hofte- og knæoperationer.
Jeg gør opmærksom på, at sygehusvæsenet er omkostningsfyldt, og jo bedre vi bliver til både at operere og behandle alle former for sygdomme, jo flere penge koster det samfundet, og de skal findes.
Men jeg anerkender, at de kirurgiske operationsventelister er afkortet.
Til hr. Lars Barfoed vil jeg sige: Ja, det er selvfølgelig forskellige prioriteringer, men jeg tror, vi er enige om, at af folk, der bliver ledige fra dag et, så har ca. 70 pct. 12 måneder senere selv fundet sig et arbejde.
Det, der er min pointe, er, at man relativt hurtigt ved - det behøver man ikke vente et år for at finde ud af - hvilke 30 pct. der ikke finder et arbejde.
Så er det muligt, at man kommer til at give en eller to et arbejde eller en efteruddannelse eller videreuddannelse, hvor vedkommende måske ville have fundet et arbejde af sig selv.
Det, der er afgørende, er: Er det noget, samfundet har behov for, ja, så hellere investere i en omskoling, hellere investere i en efter/videreuddannelse, hellere i en for meget end en for lidt.
Det er jo simpelt hen et prioriteringsspørgsmål, for vi kan jo alle sammen se, at når vi har 150.000 arbejdsløse, og vi kan se, at der er mangel på kvalificeret arbejdskraft
inden for en række områder i løbet af ganske kort tid, ja, så gælder det sandelig om at komme ud af starthullerne, jo før desto bedre.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-09:
Det vil sikkert være sådan, som hr. Ole Sohn fremhæver, at der vil være nogle grupper, hvor man godt på et tidligt tidspunkt kan se, at her er der tale om arbejdssøgende, som ikke vil kunne skaffe sig et arbejde i løbet af det første år.
Her er brug for en særlig indsats.
Men derfor fremgår det netop også af arbejdsmarkedsreformen, at særligt udsatte grupper efter 6 måneders ledighed kan få dækket opkvalificeringsudgifter af den art. Så det er der taget højde for i arbejdsmarkedsreformen.
Derudover skal man være opmærksom på, at alle jo har mulighed for opkvalificeringsudgifter inden for en 6-ugers-periode, plus at de har mulighed for en 6-ugers selvvalgt uddannelse.
Så der er masser af muligheder for uddannelsesaktiviteter også i det første års ledighed, især for særlig udsatte grupper og som sagt ikke mindst for, som jeg nævnte før, indvandrere under integrationsloven, som kan få sådanne opkvalificeringsudgifter betalt allerede fra første dag.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Tilbage til citatet »ikke så finmasket, at det samler alle op, men heller ikke så stormasket, så alle falder igennem«.
Det eneste eksempel, fru Gitte Seeberg så nævnte, var børnechecken, som jeg i øvrigt forstår at der ikke kan røres ved. Så spørger jeg igen - for børnechecken har vel ret beset at gøre med fordelingspolitik og i mine øjne ikke sådan med socialpolitik: Hvis den her check overhovedet skal give mening, hvem er det så, der skal falde igennem det her net?
Jeg har fru Gitte Seeberg mistænkt for, men det er måske forkert, at det har noget at gøre med den socialpolitiske udvikling, der foregår lige i øjeblikket, hvor der skæres på tilbud til de hjemløse, til de sindslidende, til de misbrugende, til de mest udsatte grupper, og hvor de besparelser skal bruges til skattelettelser.
Er det en mistolkning?
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Hvis hr. Lars Barfoed og jeg drøfter det her et par gange mere, jeg tror nok, at formanden sætter en stopper for det, men hvis vi kunne gøre det, så tror jeg, vi kunne komme om ikke meget tæt på enighed, så meget tæt på de konkrete forhold og på, hvad det er, der bliver videreført af rimelige og gode initiativer, men også hvor det er, man har strammet.
Det er jo en kendsgerning, at det, man har gjort, er, at man har strammet mulighederne for at tage uddannelse ud over de 6 uger i forhold til den forrige arbejdsmarkedsreform.
Men det er selvfølgelig også derfor, at man har kunnet spare, jeg kan ikke huske, om det var 300 mio. kr. stigende til 500 mio. kr., på den aktive arbejdsmarkedsindsats.
Det er klart, at man jo ikke kan gøre det, medmindre man strammer nogle regler.
Pengene kommer jo ikke ud af den blå luft.
De penge, som man så sparer på den aktive arbejdsmarkedspolitik, skal jo, som så meget andet, gå til finansiering af skattestoppet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-12-09:
Fru Pia Gjellerup svarede ikke på, hvilken indflydelse det vil have på arbejdsledigheden at fjerne loftet over den kommunale grundskyld og vægtafgifterne.
Måske er det, fordi krystalkuglen er lidt dugget, men jeg vil gerne give fru Pia Gjellerup endnu en mulighed for at svare.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
I virkelighedens verden er det følgende et godt spørgsmål at stille sig: Hvordan sikrer vi et samfund, der kan tage hånd om de borgere, der af den ene eller anden grund ikke kan selv, men som har brug for fællesskabet på et rimeligt niveau?
Set med Det Radikale Venstres øjne handler det om at sikre en tilstrækkelig produktion, der dels tilgodeser dem, der skaber produktionen, dels tilgodeser dem, der har brug for samfundets ydelser og en håndsrækning fra fællesskabet.
Den håndsrækning og den ydelse forudsætter som sagt en vis produktion.
Det er baggrunden for, at Det Radikale Venstre interesserer sig meget for, hvordan vi sikrer produktionen fremefter.
Så spørger jeg Enhedslistens ordfører: Hvordan vil Enhedslisten sikre den nødvendige produktion?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Blot lige et par enkelte bemærkninger.
I forhold til det med den kollektive trafik kan det så ikke bekræftes, at når ordningen har kørt frem til 2004, vil man efter den aftale, som Enhedslisten i sin tid fik igennem, have givet 2,5 mia. kr. til den kollektive trafik?
Så er spørgsmålet: Har det givet flere passagerer i den kollektive trafik?
Eller har det medført noget specielt?
Ikke hvis man spørger dem, der har haft med sagerne at gøre.
Hvis formålet var at få flere til at rejse med den kollektive trafik, har pengene været spildt.
Eller hvad med Hans Zeuthen, der på daværende tidspunkt var formand for Transportrådet: Det er en misforståelse at tro, at lavere priser giver væsentlig flere kunder til den kollektive trafik.
Og sådan kunne vi blive ved.
Vi kunne også nævne tallene.
Så hvordan ser det egentlig ud med de 2,5 mia. kr., man altså prøvede at bruge til det?
Så et andet spørgsmål
ganske kort.
Enhedslisten har i et ændringsforslag, som vi jo så stemte om i fredags, foreslået, at Kirkeministeriet nedlægges, dog med undtagelse af ganske enkelte ting, der åbenbart skal fortsætte.
Hvad er det, der skal fortsætte?
Jeg har kigget i bemærkningerne til ændringsforslaget og kan ikke dér finde præcis, hvad det er, der skal fortsættes.
Men Kirkeministeriet som sådan skal nedlægges ifølge ændringsforslaget.
Kan det bekræftes?
Og hvilke af de aktiviteter, der ligger i dag, vil skulle fortsættes alligevel?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Til fru Marianne Jelved: Ja, der skal sikres tilstrækkelig produktion.
Men det ser også ud til, at fanden bliver malet på væggen indimellem i debatten herinde.
Fremskrivningen af væksten i samfundet viser, at det måske ikke ser helt så galt ud igen.
Men det kræver selvfølgelig, at vi har tilstrækkeligt uddannet og kvalificeret arbejdskraft i samfundet til faktisk at bevare den vækst og det vækstniveau.
Det er klart, at vi ikke bare kan indkræve
ekstra skatter.
Det er et spørgsmål om at få en arbejdsstyrke, og den arbejdsstyrke får vi ved at uddanne de 800.000 ufaglærte, vi har i det danske samfund nu, som p.t. bliver marginaliseret.
De tal, vi har i arbejdsløshedsstatistikken,
dækker over langt flere, langt, langt flere på overførselsindkomst.
Man tæller ikke de tvangsaktiverede med i de statistikker.
Det er et strukturelt problem, som vi herinde skal tage os af.
Derfor har vi vendt os imod, at man øger brugerbetalingen, eksempelvis på VUC, og går stærkt ind
for, at man udbygger uddannelsestilbuddene netop til den gruppe af ufaglærte, som er blevet presset uden for dagens arbejdsmarked.
Så vil jeg sige noget i forhold til det bud, som De Radikale er kommet med.
Her har man jo valgt at skære i bistandshjælpen for dermed at give et incitament, som man kalder det, til folk til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg er enig i udgangspunktet, at der ligger nogle problemer, hvad angår ægtepar, hvor begge er på bistandshjælp.
Vores model er blot gået ud på, at man opdelte det sådan, at hver ægtefælle bliver betragtet som én person og ikke som en del af et hele og på den måde ikke får fuld modregning, når den ene får et arbejde.
Vi er ikke gået ind og har taget 1.000 kr. fra de her familier ligesom Det Radikale Venstre.
Til hr. Thulesen Dahl vil jeg sige: Den del af Kirkeministeriet, der skal bevares, er den del, som tager sig af bygninger, altså den fælles kulturelle arv, vi har.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-09:
Jeg skal forsøge at forfølge hr. Kristian Thulesen Dahls og Dansk Folkepartis holdninger til ulandsbistand en smule, for hr. Thulesen Dahl siger, at det er Dansk Folkepartis politik, at den skal være på 0,7 pct. Derudover giver jo vi forskellige former for støtte til miljø, Øststøtte. Hr. Thulesen Dahl nævner selv Afghanistan og genopbygningsbistand i den sammenhæng, så mit spørgsmål til hr. Thulesen Dahl er: Når hr. Thulesen Dahl snakker om ulandsbistand, indtænker han så også alt, hvad der hedder miljøbistand til ulandene eller til Østlandene for den sags skyld, katastrofehjælp, alle mulige andre typer af indsats?
Jeg tror, at Danmarks samlede internationale indsats på den led vel med et slag på tasken udgør en 1,3-1,4 pct. af BNI i dag.
Er det hr. Thulesen Dahls hensigt, at det er den samlede pulje, der skal ned på 0,7 pct. af BNI?
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
I forbindelse med diskussionen om de to former for skattestop i forlængelse af den her finanslovaftale er der også blevet talt om børnechecken.
Fru Gitte Seeberg erindrede ikke noget om, at der var en aftale i forbindelse med arbejdsmarkedsreformen omkring det område.
Men der vil jeg så gerne bede fru Gitte Seeberg om at slå op i den udgivelse fra Finansministeriet, der hedder aftale om finanslov for 2003.
På side 73 står der: »Såfremt der sker ændringer i rådighedsbeløbet på for de berørte kontanthjælpsmodtagere i forbindelse med fremtidige lovændringer, genforhandles reglerne på dette område med henblik på at sikre denne gruppes rådighedsbeløb.«
Så man kan altså ikke hente nogen penge på det område.
Jeg nævner så eksemplet med, at man skal skære i niveauet fra 500.000 kr. til 400.000 kr., så ingen over 500.000 kr. modtager børnechecken.
Det er ikke det samme, som at man fjerner børnechecken; det er kun et spørgsmål om at halvere udgifterne til den.
Så hvor er det, at fru Gitte Seeberg vil hente nogle penge, så det rykker noget?
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Jeg vil ikke kunne svare på, om det er 8 mia. kr., eller det ikke er 8 mia. kr., der kan gives skattelettelser for.
Den vurdering af, hvor meget eller hvor lidt, forhåbentlig meget, der kan laves en skattereform for, vil regeringen og regeringspartierne gøre sig, når vi når ind i det nye år.
Der er et råderum, men som sagt, hvor stort eller hvor lille det er, det vil vi se på.
Jeg er ikke bekendt med, at der skulle indgå noget med børnechecken i »Flere i arbejde«.
Efter de oplysninger, jeg har, skulle indmeldelsen på, hvor mange boliger der vil blive bygget, allerede nu vise, at der i hvert fald vil blive bygget dem, man forventer.
Men vi er selvfølgelig også optaget af, at der bliver bygget boliger, som såkaldt almindelige mennesker også har råd til at bo i, så vi vil følge området. Hr. Martin Lidegaard spørger, om jeg kan bekræfte, at der bliver brugt færre penge på vejvedligeholdelse end ...
Har jeg misforstået spørgsmålet?
Er det på trafiksikkerhed?
Det er på skinner, siger formanden.
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Tværtimod bliver der afsat flere penge til vedligeholdelse.
Endelig bliver der spurgt til klimaforpligtelserne.
Som det har været fremme tidligere i dag, vil regeringen komme med en redegørelse her i starten af det nye år om klimaforpligtelserne.
Men i hvert fald skal efter De Konservatives opfattelse alle midler tages i brug, og det gælder også joint implementation.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Så spørger jeg: Hvordan finansierer man sænkningen af skatten?
Så spørger jeg ....
Jeg skal bare lige for historiens skyld minde fru Gitte Seeberg om, at jeg fra denne talerstol har støttet, at regeringen holder det offentlige forbrug i kort snor.
Det vil vi gerne anerkende.
Statsministeren har for nogle uger siden på et pressemøde givet garanti for, at regeringen ikke vil være med til at omlægge skatterne for at få flere i arbejde.
Man vil ikke flytte fra den ene lomme til den anden lomme, siger statsministeren meget malende.
Statsministeren har også her for nylig sagt, at der heller ikke kan blive tale om, at der skal offentlige besparelser til for at sænke skatten på arbejde. Så kan jeg kun se, at der er én mulighed tilbage, og det er at udskyde gældsafviklingen, og det har Det Konservative Folkeparti sagt her i dag ved sin ordfører, at det vil De Konservative ikke.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Vi har i dagens løb haft en omfattende debat om kommuneaftalerne og den halve milliard, som blev lovet de ældre.
Nu viser de kommunale budgetter, at der kun er blevet 0,1 mia. kr., altså 100 mio. kr. ekstra til ældreområdet.
Det vil sige, at den halve milliard, som regeringen lovede, ikke er kommet ud til de ældre.
Det har Venstre ikke rigtig villet forholde sig til i dag, hvorimod Dansk Folkeparti åbent har erkendt, at det er et problem.
Hvordan stiller Det Konservative Folkeparti sig?
Vil man anerkende, at de penge ikke er kommet ud til en forbedret ældreforsorg, og hvordan vil man i givet fald sikre, at de kommer det?
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
I Det Radikale Venstre kan vi godt til tider føle os nærmest solidariske med Det Konservative Folkeparti.
Sådan at være det mindste parti i en to-parti-regering er ikke altid lige nemt, men vi synes jo selv, vi slap rigtig godt af sted med det.
Jeg ved så ikke helt, hvordan vi skal karakterisere Det Konservative Folkepartis indsats indtil nu.
Men vi vil jo gerne hjælpe, så derfor har vi jo lanceret det her rimelig omtalte intelligente skattestop.
Mit spørgsmål til den konservative ordfører er: Hvilket skattestop kan Det Konservative Folkeparti egentlig bedst lide?
Det Radikale Venstres intelligente skattestop eller Venstres - eller regeringens - skattestop?
Fordelen ved Det Radikale Venstres skattestop er jo, at man kan lægge om.
Der er stadig væk restriktioner, for en reform må ikke ved uændret adfærd føre til flere skatteindtægter.
Men der kan lægges om, og jeg har hørt noget om, at det er noget, Det Konservative Folkeparti faktisk går ind for med henblik på at kunne få sat skatten på arbejde markant ned.
Det er jo et synspunkt, vi deler, så hvilket frister egentlig Det Konservative Folkeparti mest?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Asylansøgere får altså anvist ophold i et center, mens deres sag bliver behandlet.
I min hjemkommune ligger der et asylcenter, hvor folk bliver anbragt, mens ansøgningerne bliver behandlet, når de er kommet til Danmark og har søgt asyl, og de, der får asyl, bliver så fordelt til forskellige kommuner, som så får til opgave at finde en bopæl til dem og beholde dem i en årrække.
Sådan er systemet indrettet, så det er fuldstændig korrekt, som jeg har beskrevet det heroppefra,
og at der nu kommer et beslutningsforslag til behandling, synes jeg da er dejligt, for så får vi endnu mere tid til at debattere spørgsmålet her i salen.
I det Ritzautelegram, jeg citerede tidligere, stod der ikke noget om et beslutningsforslag.
Der stod bare, at det var et politisk oplæg, som Socialdemokratiet havde præsenteret.
Jeg tog det så med i mit ordførerindlæg, og jeg kan registrere, at der har været endog meget stor interesse for at stille spørgsmål om det, og jeg har forsøgt at besvare spørgsmålene.
At det er blevet en stor debat, tror jeg derfor ikke, jeg alene har æren for.
Der er mange, der har taget del i den, og det er jeg selvfølgelig godt tilfreds med, for vi synes i Dansk Folkeparti, at det er et utrolig vigtigt emne.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Det er jeg fuldt ud klar over, men det er også med velberåd hu, jeg har gemt den indtil nu.
Jeg synes, det er utroligt, at Dansk Folkeparti bruger den generelle finanslovdebat til at forsøge at behandle et beslutningsforslag, som kommer til både første og anden behandling i Folketinget, i detaljer.
Oven i købet gør man det sporadisk, forkert, fordrejet og i øvrigt for mig at se uforståelig fjendtligt over for mennesker, som måske kan erhverve sig et arbejde på fuldstændig almindelige vilkår.
Jeg kan ikke forestille mig, at det for noget parti i Folketinget er væsentligt at sikre, at mennesker bliver isoleret på et asylcenter, hvis der er en arbejdsgiver i det danske samfund, der vil beskæftige dem på fuldstændig normale overenskomstmæssige vilkår.
At sige, at de skal sendes ud til en kommune, som fru Pia Kjærsgaard så usmageligt formulerede det, er fuldstændig grebet ud af luften, må jeg sige, og jeg ser frem til, at der bliver tid for de herrer og damer i Dansk Folkeparti til at se forslaget og ikke henholde sig til en Ritzaumeddelelse, men behandle forslaget fuldstændig fornuftigt og normalt her i Folketinget.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Hvis en asylansøger er blevet afvist og ikke kan få asyl og dermed ikke kan anerkendes efter den internationale konvention, mener Det Radikale Venstre heller ikke, at vedkommende skal opholde sig i Danmark.
Sådan har vores holdning været i mange, mange år, det er der ikke noget nyt i, og det er da fint, at vi kan hjælpes ad med at effektuere den type opgaver.
Men det har intet at gøre med, at asylansøgere, der opholder sig i et asylcenter, kan varetage forskellige opgaver.
Det synes vi ikke hr. Thulesen Dahl skal bekymre sig spor om, for man kan bare lade dem selv løse det problem.
Det behøver vi ikke blande os i.