runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Nu henviste fru Charlotte Dyremose jo til det konservative skatteoplæg fra 2001, og jeg vil gerne spørge, om det betyder, at det stadig væk står ved magt.
Det vil betyde, at en parfamilie i en ejerbolig med en samlet hustandsindkomst på 700.000 kr. får en skattebesparelse på 18.000 kr. med De Konservatives oplæg.
For at opnå en tilsvarende stigning i indkomsten efter skat skulle hustandens bruttoindkomst stige med knap 43.000, altså svarende til en lønstigning på 6,1 pct. Modsat for lavindkomstfamilien i en lejebolig svarer det
til en ekstra skattebetaling på 4.082 kr. og til et fald i bruttoindkomsten på 7.318 kr. eller en lønnedgang på 2,4 pct. Samtidig tilgodeser skatteforslaget fra De Konservative i højere grad ejere end lejere, altså den del af befolkningen, der i forvejen må forventes at være mest velstillet.
Gælder det stadig væk, at de velstillede skal have en lønfremgang på over 6 pct., mens de lavere skal have en lønnedgang på 2,4?
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Fru Charlotte Dyremose siger, at Det Radikale Venstres udspil ikke bar præg af det helt store mod.
Jamen så lad os dog lige starte med at kigge på, hvad det var for en form for mod, Det Konservative Folkeparti illustrerede med deres skatteudspil.
Hvor vil de finde pengene i Det Konservative Folkeparti?
Hos de små, sorte, fattige i Afrika!
Dér vil man finde pengene.
Er det mod?
Nej, ved du hvad, ved I nu hvad, eller hvad man nu skal sige herinde i Folketinget.
Det har ikke ret meget med mod at gøre.
at gøre, at man sørger for, at der bliver en nettonedgang for de lavestlønnede.
Det har intet med mod at gøre.
Ting tager tid, siger fru Charlotte Dyremose så.
Ting tager tid.
Ja, det tager ikke ret lang tid for Det Konservative Folkeparti at blive et mindre parti, men det tager tilsyneladende lang tid at få gennemført de løfter, som man var så klokkeklare om, da man gik til valg.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-14:
, hvis ellers hr. Morten Homann ville have været her til at lytte til min besvarelse.
Der blev jeg spurgt om hvem.
Men det er der ikke nogen tvivl om.
Jeg opstillede det i tre punkter: Det skal kunne betale sig at arbejde, det skal belønnes at gøre en ekstra indsats, det skal bidrage til at øge arbejdsudbuddet, og det skal gøre det danske skattesystem mere konkurrencedygtigt i forhold til udlandet.
Det er altså de mennesker, der vil yde en indsats på det danske arbejdsmarked, der skal nyde godt af det.
Men hvornår?
Jamen det står allerede i regeringsgrundlaget, at der sigtes på 1. januar 2004.
Om der kommer skattelettelser?
Det er jeg sådan set ikke i tvivl om.
Det skal der nok komme.
Hvordan finansieres de?
Jamen det er jo det, regeringen har arbejdet på længe, og det vil den fortsætte med at gøre.
Det ved hr. Morten Homann også godt, fordi bl.a. hr. Morten Homann har haft meget travlt med at kritisere det, hver gang
regeringen har forsøgt at rationalisere for at få penge til skattelettelser.
Så spørger hr. Jacob Buksti, om Det Konservative Folkeparti stadig væk mener, at mellemskatten er et godt sted at gå ind.
Ja, det mener vi.
Vi mener, at mellemskatten bl.a. opfylder nogle af de mål, som vi fra konservativ side ønsker: at skabe vækst i samfundet, at skabe et større arbejdsudbud.
Det er de ting, der er vigtige for Det Konservative Folkeparti, nemlig at en sådan skattelettelse er med til at få flere i arbejde, flere til at arbejde mere, er med til at bidrage til væksten.
Så den løsning, vi måtte finde, der bidrager til det,
Vi mener faktisk, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at det ikke gør noget, at de, der arbejder, bliver belønnet lidt ekstra.
Sådan har vi det i Det Konservative Folkeparti, og det er vi faktisk stolte af.
Så nævner hr. Anders Samuelsen, at vi Konservative går
sådan tilbage, og vi kan heller ikke gennemføre noget
Jamen undskyld, nu går vi altså i gang med at arbejde for målrettede skattelettelser.
Fik hr. Anders Samuelsen fjernet mellemskatten, mens hr. Anders Samuelsens parti var i regering?
For var det ikke, mens hr. Anders Samuelsens parti var i regering, han foreslog det?
Og blev det nogen sinde til noget?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-14:
Vi er jo så heldige, når vi har Det Konservative Folkepartis skatteoplæg, at vi også kender konsekvensen af det.
Det er jo altid en rar ting.
Det er gennemregnet af Finansministeriets bedste folk, dem, der var der dengang, og dem, der er der nu.
Så det står givetvis til troende.
En familie, der bor i et almindeligt hus, tjener f.eks. 450.000 kr. om året.
En sådan familie, der bor i et sådant hus, taber rent faktisk 2.000 kr. om året på det konservative skatteforslag.
Hvis den samme familie bor i en lejlighed, taber den 3.700 kr.
En familie, der tjener 450.000 kr. om året, taber altså det beløb.
Og så er det ikke engang fuldt finansieret i Det Konservative Folkepartis skatteoplæg.
Sådan er det.
Der ligger beregninger på det.
Hvis vi har en murersvend, der tjener 275.000 kr., så taber murersvenden på Det Konservative Folkepartis skatteoplæg.
Men har man en direktør, der tjener en million, så tjener han 48.000 kr. om året.
Og det ved vi, for det er gennemregnet af Finansministeriets bedste folk.
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Jeg vil godt takke den konservative ordfører for de rimeligt klare svar på mine spørgsmål.
Jeg må så godt spørge, om den konservative ordfører så er uenig med finansministeren i spørgsmålet om, hvorvidt der er økonomisk råderum til at lave skattelettelser i 2004, og om den konservative ordfører er uenig med statsministeren, som ikke på nuværende tidspunkt vil tage stilling til, om der kan laves skattelettelser den 1. januar 2004.
Jeg har lidt brug for at vide, hvad jeg skal forholde mig til, om jeg skal forholde mig til den konservative ordfører, eller jeg skal lytte til finansministeren og statsministeren.
Det er jo snart sagt næsten en hvilken som helst holdning, der kan finde dækning blandt regeringspartierne. Jeg synes, det var et meget upræcist svar, fru Charlotte Dyremose kom med på spørgsmålet om, hvem det er, som skal have de her skattelettelser.
Indtil videre må jeg jo forholde mig til det konservative skatteoplæg.
Jeg vil i øvrigt gerne have svar på, om det stadig væk
er det, der står til troende.
Deri kan jeg så se, at når det skal kunne betale sig at arbejde lidt mere, så gælder det ikke for en ufaglært arbejder eller en kassedame.
De skal jo betale mere i skat, hvis det står til det konservative oplæg.
Den, som tjener penge på det, er derimod topdirektøren, som får en skattelettelse på 75.000 kr.
Men lad være med at sige, at det drejer sig om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Jeg synes også, det er al ære værd, at fru Charlotte Dyremose står ved det asociale udspil, som De Konservative er kommet med, og som jo klart er konservativ politik.
Det belønner dem, der tjener meget, mens de, der ikke tjener så meget, kommer til at betale mere.
Det synes jeg er fint, og det er også godt, for det er da i hvert fald rene ord for pengene.
Jeg vil også gerne sige til fru Charlotte Dyremose, som spurgte hr. Anders Samuelsen, om De Radikale havde kunnet komme igennem med lettelsen af mellemskatten: Nej, fordi vi lettede bundskatten, og det var præcis for at have en ordentlig profil.
Det fremgår bl.a. af publikationen Økonomisk Redegørelse her fra december.
Deri står der på side
68: I 2002 påvirkes de disponible indkomster positivt af lempelsen af personskatten på netto op mod 4½ mia. kr., svarende til godt 0,5 pct. af husholdningernes disponible indkomster som følge af især den afsluttende indfasning af pinsepakken, nemlig den sænkning af bundskatten, som kom dér. Det havde en social profil, som De Konservatives forslag ikke har.
Men jeg vil gerne til sidst spørge fru Charlotte Dyremose, om fru Charlotte Dyremose med det forslag til vedtagelse, der ligger, mener, at der dér er nogen som helst sikring for, at De Konservatives krav om en lempelse af skatten på arbejde faktisk finder sted fra 1. januar 2004.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-14:
Til hr. Jens Peter Vernersen: Mellemskatten betales af 9 ud af 10 fuldtidsbeskæftigede.
Og hvis man sådan ser på, at folk rent faktisk som regel stiger i graderne eller får en lønstigning, jamen så er det 97 pct. af de fuldtidsbeskæftigede, der får en skattelettelse med mellemskatten.
Det har jeg faktisk svært ved at se ikke øger incitamentet til at arbejde.
Derfor er det et af forslagene.
Så spørger hr. Morten Homann bekymret, om jeg ikke bliver uenig med finansministeren.
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Nu er det jo sådan, at når finansministeren kommer med en økonomisk redegørelse om landets økonomiske situation, så har jeg ikke tendens til at benægte, hvordan den skulle se ud.
Og så er jeg sikker på, at finansministeren og jeg og hvem, der nu ellers har brug for det, nok skal finde ud af, hvordan de penge skal benyttes på en fornuftig måde, så de gavner det danske samfund. Hr. Morten Homann spørger igen, hvem det så er, der skal have en skattelettelse.
Jamen, det har jeg sagt meget klart.
Og så kom hr. Jacob Buksti langt om længe med et spørgsmål til mig om, hvad jeg mener, der står i det forslag
til vedtagelse
Nu kan hr. Jacob Buksti jo selv læse det, men der står, at resultatet af dette arbejde kan behandles inden sommerferien.
Jeg mener faktisk, at det taler for sig selv.
Og så er der de her kommentarer om, at det konservative udspil er asocialt.
Jo, det er måske asocialt.
Det er asocialt i forhold dem, der ikke gider at yde en indsats for deres samfund, selv om de kan.
Det er dem, det er asocialt over for.
Det er derimod ikke asocialt over for dem, der gerne vil bidrage med det, som de formår at bidrage med.
Det er heller ikke asocialt over for de mennesker, som ikke kan klare sig selv, og som vi sørger for at skabe vækst til, så de kan have et socialt sikkerhedsnet til at understøtte sig, for uden vækst så har vi ikke det sociale sikkerhedsnet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-14:
Nu har vi jo gentagne gange hørt - fru Charlotte Dyremose fik den også præsenteret - den konservative floskel om, at 9 ud af 10 af de fuldtidsansatte betaler mellemskat.
Der er fire millioner skatteydere.
De to millioner betaler kun bundskat.
To millioner betaler kun bundskat.
Dvs. halvdelen får i hvert fald forlods ikke nogen ting ud af det.
Derefter er det sådan, at man også skal betale for skattelettelsen.
Og det betyder, at man skal tjene over 275.000 kr. for bare at få en lille skattelettelse.
Det betyder, at murersvenden, metalarbejderen, alle, som gør en indsats på arbejdsmarkedet, intet - intet - får ud af Det Konservative Folkepartis skatteforslag.
For det er indrettet lige præcis sådan, at det kun bliver de allerhøjest lønnede, der får noget ud af det.
Det var det, Finansministeriets meget dygtige folk regnede ud.
Og det regnestykke vil de kunne gentage, fordi det præcis er de samme forudsætninger.
Det er det, der er virkeligheden.
Man skal tjene over 275.000 kr. for at få en lillebitte smule ud af det konservative forslag.
Over 275.000 kr.
Ole Stavad (S), 2003-01-14:
Det Konservative Folkeparti talte om skattelettelser før, under og efter valget.
Og så er svaret fra Det Konservative Folkepartis ordfører, at hun ikke er bemyndiget til at udtale sig på regeringens vegne og give nogen garanti.
Jeg havde den opfattelse, at Det Konservative Folkeparti var den ene del, ikke helt en halvdel, men den ene del af den siddende regering.
Det vil sige, at uden Det Konservative Folkeparti var der jo ikke nogen regering af de to partier.
Og derfor er det vel ikke ligegyldigt, hvad Det Konservative Folkeparti mener. Når det er interessant, er det, fordi fru Charlotte Dyremose i sin ordførertale i dag promoverede og gentog det konservative skatteudspil fra før valget, som Det Konservative Folkeparti ikke kan komme igennem med i regeringen, fordi det indeholder omlægninger, og fordi man har brugt de fleste af pengene fra ulandsbistanden, og i øvrigt har det en anden fordelingsprofil, end regeringen - i hvert fald nogle i regeringen - siger, man vil have.
Derfor er det jo interessant: Hvad sker der, fru Charlotte Dyremose?
Charlotte Dyremose (V), 2003-01-14:
Jeg undrer mig over, hvornår hr. Anders Samuelsen pludselig er blevet for en masse fradrag.
Nu er det pludselig et problem, hvis man vil fjerne et fradrag.
Nu har jeg slet ikke forstået det radikale partis politik overhovedet.
Jeg er helt forvirret. Men situationen er jo også den, at vi i Det Konservative Folkeparti har forpligtet os i et regeringssamarbejde.
Vi har tilsluttet os det skattestop, som regeringen har præsenteret, og derfor er det jo ikke sådan, at vi nu laver en skattestigning for at finansiere en skattelettelse.
Vi laver reelle skattelettelser.
Så spørger hr. Jens Peter Vernersen om det her med, at det er ikke ret mange, der betaler mellemskat, og at det skulle være en floskel, at det er 9 ud af 10.
Nej, det er ikke en floskel.
Det handler om, at 9 ud af 10 fuldtidsbeskæftigede betaler mellemskat, altså dem, der gør en indsats.
Og det handler om, at hvis man tager lønstigningen og forfremmelserne inden for de næste 3 år med for fuldtidsbeskæftigede, så er det 97 pct.
Det er altså lige nøjagtig de mennesker, vi gerne vil bidrage til at støtte.
Det er lige præcis de mennesker, der gør en indsats på arbejdsmarkedet, som er med til at bidrage til vores vækst, som er med til at bidrage til vores velfærdssamfund, og det er altså mennesker, der tjener 17.-18.000 kr. om måneden.
Det er jo altså ikke direktørlønningerne, der kun bliver lettet med en mellemskatlettelse.
Så synes hr. Morten Homann, at det sådan er underligt, at jeg synes, det er i orden, at det er asocialt.
Det kommer an på, hvad man definerer som asocialt.
Jeg mener ikke, at det er et problem, at man er asocial over for mennesker, der ikke gider bidrage, men godt kan.
Det mener jeg ikke er asocialt.
Og kassedamen kommer højst sandsynligt også til at betale mellemskat ganske hurtigt, fordi hun får en lønfremgang eller en forfremmelse.
Så det kommer højst sandsynligt også til at påvirke netop kassedamens beslutning om, hvorvidt kassedamen skal fortsætte med at være kassedame eller måske få et lidt højere job i samme virksomhed.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Det, der somme tider næsten er livsbekræftende, er, at det i hvert fald i en skattedebat er til at høre forskel på partierne.
Jeg er altså dybt imponeret over fru Charlotte Dyremose, der kan stå heroppe og sige, at når folk tjener under 275.000 kr., er det, fordi de ikke gider bestille noget.
Fru Charlotte Dyremose sagde, at når man ikke får andel i den skattelettelse, der er i De Konservatives forslag, så er det, fordi man ikke gider bestille noget.
Det fremgår af de beregninger, der er, at man ikke får andel i skattelettelserne fra De Konservative, hvis man tjener under 275.000 kr.
Det synes jeg er stærk tobak.
Men jeg vil gerne holde fast i det her forslag til vedtagelse, og jeg vil gerne høre fru Charlotte Dyremose, om fru Charlotte Dyremose mener, at der med det her forslag til vedtagelse er sagt noget som helst, som garanterer, at der gennemføres skattelettelser for arbejdsindkomst før 1. januar 2004, og hvordan og hvorledes det hænger sammen med det arbejde, som allerede er beskrevet i denne publikation, hvor der står, at regeringen vil komme med sådan et, mens der herovre står, at man overvejer at komme med et, fordi man arbejder på det.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-14:
Jeg skal selvfølgelig bede om, at den udregning af konsekvenserne af Det Konservative Folkepartis forslag, der ligger, bliver fremsendt til Skatteudvalget, for jeg forstår, det er absolut nødvendigt, at også fru Charlotte Dyremose gør sig bekendt med disse beregninger, som de udmærkede folk ovre i Finansministeriet har lavet.
Jeg har allerede kontakt til nogen, som kan sørge for, at det bilag kommer til at ligge der, så fru Charlotte Dyremose kan se, at de, der tjener under 275.000 kr., ingenting får ud af skattelettelsen, og at des mere de tjener under 275.000 kr., des mere taber de på det.
Det er lægesekretærer, det er hjemmehjælpere, det er 300.000 deltidsansatte, det er SiD-arbejdere, det er alle folk, der tjener under 150 kr. i timen; de får ikke nogen ting ud af den skattereform, der ligger fra De Konservative.
Og det gør de ikke, uanset hvor lang tid fru Charlotte Dyremose konfererer med økonomi- og erhvervsministeren.
Der ligger præcise beregninger på det.
Ingen af de grupper får nogen penge ud af det.
De taber på det.
De taber 3.000-4.000 kr., det kan man se af disse beregninger.
Sådan er sammenhængen, og jeg glæder mig til, at fru Charlotte Dyremose får læst det bilag, der ligger, igennem.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Det Radikale Venstre har ikke noget imod at fjerne fradrag; det er sådan set en stor pointe i vores skatteudspil.
Vi vil forenkle, vi vil gøre det mere gennemskueligt, men det er jo rimelig væsentligt, hvad nettoresultatet bliver, det er rimelig væsentligt, at man så letter så meget andre steder, at man ikke får en stor gruppe - som man gør i De Konservatives udspil - der kommer ud med en nettoskattestigning.
Så duer det jo ikke til noget.
Jeg troede faktisk, at det var en af regeringens hovedpointer, at den slags ville man ikke være med til, men her står Det Konservative Folkeparti i dag og fremturer og fastholder, at det må man gerne; man må gerne komme i en situation, hvor det ender i skattestigninger.
Vi har to forslag til vedtagelse i dag.
Det ene tiljubler et skattestop, som Det Konservative Folkeparti notorisk er imod, det andet har som hovedpointe, at vi skal have sat skatten på arbejde ned. Hvad for et af de to forslag til vedtagelse er det egentlig, Det Konservative Folkeparti støtter?
Hvad er det for et af de to forslag, De Konservative helst ville støtte, hvis de havde deres frihed?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-14:
Fru Charlotte Dyremose må undskylde, at jeg sådan kom til at grine under hendes indlæg, men det er simpelt hen den groveste gang overklassesnak, jeg i mit liv har hørt fra denne her talerstol.
De, der ikke gider bidrage, men godt kan, skal ikke have skattelettelser; det er det, der står i De Konservatives
skatteudspil,
siger fru Charlotte Dyremose.
Prøv lige at høre: De, der ikke gider, men godt kan!
I De Konservatives udspil står der, at det er folkepensionisten - undskyld mig! - folkepensionisten, som har bidraget igennem et langt liv til det her samfund, og den arbejdsløse, det er dem, vi taler om.
Den arbejdsløse, der står til rådighed for arbejdsmarkedet, for det skal man jo for at kunne hæve sin bistandshjælp i det her samfund; man skal stå til rådighed, ellers bliver bistandshjælpen klippet.
Det er dem, fru Charlotte Dyremose siger ikke skal have skattelettelser.
Så siger fru Charlotte Dyremose, at det er et spørgsmål om, hvordan man definerer ordet asocial.
Det er asocialt, og det er så arrogant, at jeg sjældent har hørt noget lignende.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-14:
Til hr. Jacob Buksti kan jeg sige: Jeg har på intet tidspunkt sagt, at de, der ikke gider lave noget, er dem, der tjener mindre end mellemskatten.
Jeg har bare sagt, at de, der ikke gider lave noget, er dem, jeg ikke har noget problem med at være asocial over for. Jeg har et problem med at være asocial over for dem, der gerne vil arbejde, og jeg har et problem med at være asocial over for dem, som ikke kan klare sig selv.
Til hr. Jacob Buksti og til hr. Jens Peter Vernersen:
Hvis man læser De Konservatives skatteudspil, kan man se, at der netop er afsat en pulje til at afhjælpe de laveste indkomster.
Det er en pulje på 2 mia. kr.; det fremgår af udspillet.
Hvis hr. Jens Peter Vernersen har så meget tjek på det, så må hr. Jens Peter Vernersen jo også have læst den del
af udspillet.
Det handler jo netop om, at vi i Det Konservative Folkeparti gerne vil bidrage til, at de, der er på arbejdsmarkedet, får en lettet skattebyrde.
Det er skatten på arbejdsindkomst, vi gerne vil have sat ned.
Til det her med, at jeg skal stå og udstede garantier, vil jeg sige, at jeg altså ikke som konservativ ordfører udsteder garantier på regeringens vegne, men jeg har flere gange og bl.a. i min ordførertale sagt, at jeg er helt overbevist om, at vi nok skal få en lettelse i skatten på arbejde.
Til hr. Anders Samuelsen: Jeg har måske ikke udtrykt mig
sådan helt klart før, men nu prøvede jeg at formulere, at vi jo faktisk har tilsluttet os et skattestop, der betyder, at ingen mennesker skal til at betale mere i skat eller afgifter.
Jeg ved godt, at det måske for nogle partier stadig væk er svært at forholde sig til, at man rent faktisk kan have det sådan, og at man rent faktisk kan holde fast i det, men det er faktisk en del af det regeringsgrundlag, som Det Konservative Folkeparti arbejder på i år.
Derfor kommer der ikke en sådan skattestigning for de grupper.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det er jo lige inden jeg må indrømme, at man føler det lidt som en kompliment, når man får sådan en svada fra Enhedslistens ordfører.
Jeg mener som sagt faktisk ikke, at det er noget som helst problem, at man gerne vil tilskynde folk til at gøre en indsats, at man gerne vil sørge for, at de mennesker, der f.eks. endnu ikke er nået derop, hvor de tjener så mange penge, at de kommer til at betale mellemskat, får lyst til at gøre den ekstra indsats, der gør, at de måske bliver forfremmet, så også de en dag får glæde af den skattelettelse.
I øvrigt skal vi jo ikke glemme, at den gruppe netop - som det også er blevet sagt af Socialdemokratiets ordfører - har fået en skattelettelse under den tidligere regering.
Men det gør altså ikke noget hverken at tilskynde folk til at komme i arbejde via lavere skatter eller at tilskynde folk til at gøre en ekstra arbejdsindsats via lavere skatter.
Det er altså den eneste måde, vil jeg gerne sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, vi kan få råd til at betale for velfærden på, få råd til at betale for dem, der vitterlig ikke kan klare sig selv, og det ligger os meget på sinde i Det Konservative Folkeparti, at samfundet har midler til at gøre det.
Ole Stavad (S), 2003-01-14:
Når vi graver i det, som Det Konservative Folkeparti mener, er det jo, fordi fru Charlotte Dyremose har ret i det, hun startede med at sige i sin ordførertale, nemlig at det her
har været et højt prioriteret område fra Det Konservative Folkeparti før valget, i forbindelse med, at regeringen skrev regeringsgrundlaget og siden regeringsskiftet.
Det er fuldstændig rigtigt, sådan har jeg også opfattet det. Jeg vil måske endda gå et skridt videre og sige, at når jeg ser på regeringsgrundlaget fra da regeringen blev dannet, så var der et sted i det regeringsgrundlag, hvor man umiddelbart kunne se, at Det Konservative Folkeparti havde insisteret, og det var spørgsmålet om skattelettelser fra 2004.
Derfor er det selvfølgelig centralt at høre, om Det Konservative Folkeparti stadig væk insisterer på den skattelettelse fra 2004, som var fuldstændig afgørende for Det Konservative Folkeparti, da regeringen blev dannet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-14:
Jeg vil gerne spørge, hvordan folkepensionisten eller førtidspensionisten skal udnytte det ganske udmærkede incitament, De Konservative har lagt ind i deres skatteudspil, for mig bekendt er det sådan, at det er lidt svært for en 90-årig på folkepension at udnytte et incitament til at yde en ekstra arbejdsindsats over for samfundet, eftersom vedkommende har afsluttet sit arbejdsliv.
Faktum er jo, at de her grupper ikke får en eneste krone ud af De Konservatives udspil - det var ikke et spørgsmål, det var et faktum, en kold konstatering - og det synes jeg er sørgeligt.