Bruno Jerup (EL), 1998-02-06:
Det foreliggende lovforslag indeholder umiddelbart kun en meget lille ændring i forhold til de gældende regler.
Allerede i dag kan undervisningsministeren fravige bestemmelserne om uddannelseskrav for dem, der arbejder i børnehaveklasser, og dem, der skal undervise i 1.-10. klasse.
Med dette lovforslag øges undervisningsministerens muligheder for at dispensere, så kommunerne kan iværksætte forsøgs- og udviklingsarbejde i forbindelse med elevernes skolestart.
Dagens debat handler imidlertid ikke i første række om de små paragrafændringer, men i stedet måske om de forskellige partiers mening om det første skoleår, som vi har set det i den debat, der har været i aviserne.
Forsøgsideerne rundt om i landet vil handle om flere forskellige aspekter.
For det første: Kan man lade lærere deltage i aktiviteter i børnehaveklassen
, mens pædagoger omvendt arbejder i 1. og 2. klasse?
Det kan der være mange positive aspekter ved, naturligvis under forudsætning af at forsøgene udarbejdes i tæt samarbejde med forældrene og de involverede faggrupper.
For det andet lægger ministeren i lovforslagets bemærkninger op til flere forsøg med hensyn til forholdet mellem skoler og skolefritidsordninger for at skabe en sammenhæng mellem undervisningen og fritidstilbudene.
Som vi flere gange har diskuteret her i salen, er der store problemer med kvaliteten i skolefritidsordningerne, men Enhedslisten mener ikke, at løsningen på SFO'ernes problem er etablering af en heldagsskole.
En sammenkobling af undervisning og fritidstilbud kan let betyde, at børnenes frihed til at vælge undermineres.
Det er vigtigt, at børnene har et frirum, som ikke er skolens strukturerede verden.
Endelig har fremsættelsen af lovforslaget sat debat om en tidlig obligatorisk skolestart på den offentlige dagsorden.
Fru Anne-Marie Meldgaard har i Aktuelt den 5. februar annonceret, at Socialdemokratiet vil fremsætte forslag om at gøre børnehaveklassen obligatorisk.
Nu har vi jo ikke skolepligt her i landet, men kun undervisningspligt, og det vil sige, at vi rent faktisk ikke har mulighed for at tvinge alle børn i børnehaveklasse.
Enhedslisten mener, det er en dårlig idé at gøre børnehaveklassen til første klassetrin i grundskolen.
Jeg har ikke set nogen dokumentation for, at børn, der ikke har gået i børnehaveklasse, men i stedet er blevet i børnehaven eller er blevet passet hjemme, klarer sig dårligere end andre børn.
Med tidligere indlæring risikerer vi, at springet bliver endnu større.
Vi får nogle artige piger, som styrter derudad, og nogle drenge, som ikke engang kan binde deres egne snørebånd.«
Spørgsmålet er jo også, om det er børnenes tarv, der er udgangspunktet for ideen om tidlig skolestart.
En af hovedpointerne i regeringens oplæg »Uddannelse, omkostning og resultater« er, at der er usynlige omkostninger ved, at unge kommer - i regeringens øjne - for sent på arbejdsmarkedet.
En tidligere skolestart kombineret med fjernelse af 10. klasse, der i regeringsoplægget betragtes som spildtid, vil efter finansministerens regnebog være en stor fordel, men spørgsmålet er, om det også er til fordel for det enkelte barn.
Det mener vi ikke det vil være.
Men det, jeg omtaler her, er jo ikke lovforslagets indhold, og det er lovforslaget, vi skal tage stilling til.
Det er mere snævert i sit sigte.
Det handler ikke om børnehaveklassernes status.
Det handler om at give mulighed for forsøg med skolestart, og det konkrete sigte vil Enhedslisten stemme for.
Så vi stemmer for L 161.