Irene Simonsen (V), 2006-01-20:
Generelt kan vi sige, at det her lovforslags forskellige elementer falder godt i tråd med den udlændingepolitik, som vi i Venstre ønsker, først og fremmest ved, at så mange som muligt får mulighed for at komme tilbage til hjemlandet efter at have haft et midlertidigt ophold i Danmark, der har klædt dem på og også hjulpet dem til at vende tilbage med ressourcer og færdigheder, som de kan få anvendt, når de vender tilbage, og på den måde få en selvforsørgelse og komme godt i gang.
Der bliver lavet en del om på nogle elementer i undervisningen, mens asylansøgere sidder på asylcenteret, og der lægger man bl.a. op til, at der skal undervises meget mere målrettet mod en tilbagevenden.
Det gør man med baggrund i, at ca. 90 pct. af dem, der søger asyl i dag, rent faktisk får afslag på asyl og skal vende tilbage.
Derfor er der al mulig sund fornuft i at hjælpe de mennesker, klæde dem rigtig godt på til at få så positiv en start som overhovedet muligt, når de vender tilbage.
For de 10 pct., der får et asylophold, er det jo ikke sådan, at de ikke får en undervisning, der retter sig mod, at de kan integreres i det her samfund.
På centrene vil asylansøgerne stadig væk få danskundervisning, uanset hvordan deres situation ender, således at de har fået startet og lige kan begå sig i det lokale samfund omkring centeret.
Efter at man har fået sit asyl godkendt, kommer man jo hurtigt ud i kommunerne og videre i den integrationsproces, som regeringen allerede har gjort meget ved.
Et andet element i det her lovforslag er, at man nu skal søge om humanitær opholdstilladelse 15 dage efter, at man har indsendt sin ansøgning om asylophold.
Når regeringen vælger at gøre det her, så er det jo også på baggrund af, hvordan virkeligheden er.
Det viser sig nemlig, at det er mere reglen, end det er undtagelsen, at de, der søger asyl, også efterfølgende søger en humanitær opholdstilladelse.
I Venstre går vi selvfølgelig ind for, at opholdstiden på centrene skal være så kort som overhovedet muligt.
Derfor er der al mulig sund fornuft i også at gå ind for det her forslag, fordi man på den måde forkorter selve sagsbehandlingstiden og dermed opnår, at der er færre, der skal sidde i lang tid på et asylcenter.
Det her lovforslag har som sagt mange forskellige elementer i sig.
Det tager også hånd om forskellige uheldige ting og foreslår opstramninger på nogle bestemte områder.
Vi ved, at vi igennem årene har haft nogle tragiske hændelser med børnebortføreselssager, og i den sammenhæng bliver konsekvenserne for den, der har bortført sit barn, strammet op her.
Det bliver fremover registreret, idet der skal være en indberetningspligt for kommunerne, hvis et barn har været sendt på udlandsophold, måske til forældrenes hjemland, i mere end 6 måneder
, sådan at vi også får styr på det.
Her kan vi i øvrigt hilse det, der står i lovforslaget, velkommen, nemlig at regeringen vil arbejde videre med de eksempler, vi har, hvor det drejer sig om generel genopdragelse, hvor forældre sender børn tilbage til genopdragelse.
Så er der selvforsørgelseskravet, som vi jo i Venstre er meget tilfredse med at regeringen indførte i 2002.
Der er vi også helt enige i lovforslaget her, der lægger op til, at der skal være lidt retfærdighed i vurderingen af ydelser.
Der er visse ydelser efter lov om aktiv socialpolitik, som har et særligt beskæftigelsesmæssigt sigte, men dem mener vi i Venstre ikke skal afskære fra ægtefællesammenføring.
Endelig kan man sige, at der er to områder, nemlig at vi skal give adgang til udlændinges informationsportal for de offentlige myndigheder, så de kan søge deri, og at der skal gives adgang til, at politiet kan få adgang til elektronisk at se passagerlister ved flytransport.
Begge dele må vi sige at vi går ind for, men vi hæfter os specielt ved, at der står i lovforslaget, at man selvfølgelig sikrer, at databeskyttelsesloven overholdes, og at man tager en dialog med Datatilsynet om, hvordan man praktisk får det til at hænge sammen.