runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-13:
Guderne skal vide, at der er brug for forenklinger i dagpengesystemet og i akasse-systemet.
Både den nuværende og den tidligere regering har jo brugt stort set hele deres levetid på at gøre det mere besværligt for de arbejdsløse og mere besværligt for dem, der administrerer akasserne, at få indsigt i, hvad det er for en lovgivning, de har med at gøre, og mere besværligt at udføre det til gavn for de arbejdsløse.
Det forslag, som vi har her, indeholder to skridt på vej mod at nedbryde solidariteten i akasse-systemet.
Det er de medlemmer af de fagligt baserede a-kasser, som kommer til at stå tilbage, når de tværfaglige a-kasser konkurrerer på forskellige former for administrationsbidrag.
For når vi snakker om, at vi skal have mulighed for, at man kan have forskellige satser for administrationsbidrag, så er det netop en mulighed for de tværfaglige a-kasser til at tiltrække de medlemmer, som har de bedste muligheder, som har den mindste baggrund for at skulle have rådgivning og vejledning, på et meget lavere administrationsbidrag, samtidig med at man kan holde de svagere medlemmer – de, der har brug for meget rådgivning, brug for meget vejledning – ude ved hjælp af at fastsætte et meget højere administrationsbidrag.
Det er måden at sørge for, at den fri konkurrence slår igennem på det her område til skade for de svageste af de arbejdsløse medlemmer af a-kasserne, og det er efter min mening dybt forkasteligt, og derfor skal vi nøjes med her at have vedtaget forenklinger i stedet for de forslag, der går ud på at gøre det sværere at være arbejdsløs og sværere at administrere for de ansatte i arbejdsløshedskasserne.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 48 stemte for, 63 imod.
Ændringsforslag nr. 2 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 48 stemte for, 62 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Rune Lund (EL), 2005-12-13:
Tak, hr. formand.
Vi har ikke fået det notat, vi bad om, så det må vi jo følge op på for at få et svar drevet ud af det.
Men det er da utroligt, man ikke kan få et notat om, hvad de økonomiske konsekvenser vil være for den langsigtede ulandsbistand, når regeringen så friskt og frejdigt siger, at der ikke er noget problem i at samle de her penge ind.
Man står lidt i sådan en blandet situation her, for man kunne så vælge at stemme for den her marginale forbedring – og det er som at sætte et plaster på et åbent benbrud.
Det har en samlet opposition i det her Folketing valgt ikke at gøre.
Vi vil til tredjebehandlingen af det her forslag undlade at stemme.
Det vil vi, fordi der ikke er ført en høringsproces med enkelte organisationer; det vil vi, fordi det er fuldstændig uklart, hvad de økonomiske konsekvenser vil være; det vil vi, fordi det er fuldstændig uklart, hvad de langsigtede konsekvenser vil være for den danske ulandsbistand i forhold til de her seks organisationers arbejde på det her område.
Så jeg er meget glad for, at vi i det mindste har en opposition, som siger: Vi vil ikke tage ansvar for noget, som er så elendigt her; vi vil undlade at stemme, når det kommer til tredjebehandling.
Og det synes jeg i det mindste er godt.
Så kan vi se på at få lavet de hersens regler om, når der engang efter et kommende valg er kommet en ny regering, så vi også kan få en regering, som har nogle fornuftige tiltag på ulandsområdet i stedet for, at de bare skærer ned og skærer ned og skærer ned og driver hetz mod ulandsorganisationer og forhindrer det arbejde, der skal til for, at vi kan få en bedre og mere retfærdig verden.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Når jeg ikke vil give noget fast tilsagn om noget som helst i dag, så er det – det medgiver jeg gerne – fordi det ikke er et forslag, som er lige til at hoppe ud i.
Og derfor vil det under alle omstændigheder kræve en lang række overvejelser.
Det er ikke et udspil, der er kommet fra regeringen.
Men jeg lytter selvfølgelig til, hvad der bliver sagt, og jeg har også sagt, at vi da følger, hvad der sker i andre europæiske lande på det her område.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal gøre, jeg kan godt læse op igen for fjerde-femte gang, hvad vores politik er.
Det er jo det, der er svaret på spørgsmålet.
Det, jeg synes er det afgørende her, er vel sådan set, at vi bryder med skattestoppet, fordi det er totalt perspektivløst, ud over at det virker asocialt.
Fru Irene Simonsen burde i øvrigt også forholde sig til de virkninger, der er som følge af skattestoppet, nemlig at de, der har købt fast ejendom i god tid, får en stor og massiv formuegevinst.
For dem, der ikke er med på rouletten, ser det så lidt anderledes ud.
Der siger vi, at vi vil bryde skattestoppet.
Skattestoppet er perspektivløst, det er ikke svaret på fremtidens udfordringer.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Når man hører hr. Morten Helveg Petersen, kan man stadig væk undre sig over, at Det Radikale Venstre holder så fast på, at de vil i regering med Socialdemokraterne.
Der skal være forandringer, og der skal kunne diskuteres det ene og det andet og tredje og fjerde.
Hr. Morten Helveg Petersen kan lige så godt vende sine angreb den vej.
Kunsten er måske i virkeligheden i første omgang at overveje, om man ikke skulle prøve at finde ud af med de mennesker, man har besluttet sig for at gå i seng med, hvilken måde man skal gøre det på, frem for at gå den anden vej.
Det kommer, siger fru Marianne Jelved.
Nå, det lader vi ligge.
Vi diskuterer jo gerne skat, men vi har bare en anden holdning til skat end så mange andre herinde.
Vi synes ikke, at skattestoppet er perspektivløst, men at skattestoppet faktisk er perspektivrigt.
Kan vi ikke lige få en definition af, hvad politikken egentlig er?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Jeg kan godt blive ved med at gentage definitionen af skatteloftet, hvis det er det, Venstres ordfører gerne vil have.
SR er enige om at indføre et skatteloft, så boligskatterne for den enkelte boligejer ikke må stige ud over de almindelige lønstigninger.
Jeg tror også, det måtte kunne findes på den socialdemokratiske hjemmeside.
Og der ligger den vel.
Jeg kan godt læse det op igen, men det er sådan set det, der er holdningen.
Irene Simonsen (V), 2005-12-14:
Jeg synes, det er ret interessant at høre det her.
Jeg må så erkende, at jeg ikke har læst De Radikales hjemmeside.
Jeg synes også, det er spændende at få teksten udlagt her i salen, for jeg kan jo konstatere nu, at grundskylden og ejendomsværdiskatten ville stige, også hvis det var De Radikale, der skulle bestemme.
Det er fint.
Nu synes jeg egentlig, at konklusionen er der.
Er konklusionen ikke, at det jo så er boligejerne, der skal betale de stigninger, der kommer op til loftet?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Jeg tror, det går for vidt, hvis jeg skal udlægge teksten på vegne af hr. Henrik Sass Larsen, så lad mig henholde mig til den tekst, som jeg også refererede til før: SR er enig om at indføre et skatteloft, så boligskatterne for den enkelte boligejer ikke må stige ud over de almindelige lønstigninger.
Og igen skal jeg gerne overlade udskriften her til hr. Jens Rohde.
Vi finder, at skattestoppet er perspektivløst.
Det er ikke svaret på fremtidens udfordringer, det beskriver Velfærdskommissionen, det beskriver vismændene.
Stort set alle uafhængige økonomer er enige om, at at fastfryse en skattestruktur fra hr. Ole Stavads dage altså ikke er hensigtsmæssigt, uanset hvor mange gode ting man i øvrigt måtte have at sige om hr. Ole Stavad fra Venstres og Konservatives side.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Jamen det synes jeg da så er rigtig godt.
Det er sådan set også fint nok, at hr. Morten Helveg Petersen stiller mig spørgsmål her i formiddag, men det er bare sjovt, når man hører den tale med alle de angreb.
Det er jo meget svært at se et reelt regeringsalternativ, når man hører den socialdemokratiske ordfører, og når man hører den radikale ordfører.
Men hvad det så end bliver, må de jo sådan set selv ligge og rode med det.
Det, som hr. Henrik Sass Larsen sagde i dag, er, at der i det skatteloft, som man har sammen med Det Radikale Venstre, ligger et loft over grundskylden.
Det vil i praksis betyde, at grundskylden skal låses fast i kroner og øre, ellers giver det ingen mening.
Det, vi søger at få et svar på, er bare, om Det Radikale Venstre også opfatter det sådan, at der er et loft over grundskylden, altså over hvor meget grundskylden kan stige.
Hvis nu priserne stiger, ja, så stiger indbetalingerne jo selvfølgelig også.
Er der et loft der?
For i så fald må man låse det fast i kroner og øre.
Det var det, hr. Henrik Sass Larsen forsøgte at give udtryk for, nemlig at man lod ejendomsværdiskatten gå fri, man bandt den ikke, som vi har gjort, men i stedet for låser man grundskylden fast.
Er det det, der ligger i det skatteloft?
Irene Simonsen (V), 2005-12-14:
Er der loft over stigningen på grundskylden i kroner og øre?
Det kan besvares enkelt: Ja eller nej.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Det kan Venstres ordfører jo meget hurtigt sætte sig ind i.
Det står i definitionen af skatteloftet, det står på vores hjemmeside, og jeg skal gerne overrække papirerne.
Må jeg så i øvrigt ikke lige sige til hr. Rohde, at jeg gerne skal snakke med Socialdemokraterne, det er ikke nær det, men når hr. Jens Rohde er ordfører for Venstre, så må det også være legitimt som eksempelvis i formiddags at stille hr. Jens Rohde spørgsmål og forvente svar derfra, lige så vel som hr. Jens Rohde må kunne forvente, at jeg i det mindste forsøger at svare på hr. Jens Rohdes spørgsmål.
Jeg tror ikke, at det er nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre har to helt og aldeles modsatrettede syn på det her emne.
Vi tror ikke, at man fremover i en globaliseret økonomi kan sætte store hegn op omkring kongeriget.
Der er en konkurrence om simpelt hen at få folk til at komme til landet for at arbejde, og det mener jeg ikke man kan lukke øjnene for.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Jeg synes, det er rigtigt at påpege, at det går den gale vej med beskæftigelsen på integrationsområdet.
Jeg synes, flere skal have en chance for at komme på arbejdsmarkedet, flere skal have færdigheder, sprogmæssigt osv., så de kan deltage i arbejdslivet.
Det kan jo ikke være rigtigt, at beskæftigelsesprocenten for indvandrere er under 50.
Der ligger jo et kæmpe potentiale i at få dem i arbejde.
Jeg finder også, at det er uhyggeligt, at der har været den udvikling i antallet af kriminelle indvandrere.
Men »En ny chance for alle« skulle jo være med til at give en bedre integration.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-14:
Ordføreren bliver ved med at sige, at det er vigtigt med en skattereform, men samtidig kan man bare konstatere, at det mener regeringen ikke.
Så det forslag er lagt fuldstændig på is, og så må man jo se på nogle af de andre forslag, som Velfærdskommissionen er kommet med.
Et af forslagene er, at man skal forbedre integrationen.
Og det er så også noget af det, regeringen har sagt: at det er meget vigtigt at gøre noget ved integrationen.
Jeg vil kort gøre opmærksom på, at siden regeringen kom til, er der kommet meget, meget færre udlændinge til landet, samtidig med at det på alle punkter går tilbage med integrationen.
Der har aldrig været flere mennesker med anden etnisk baggrund, der bor i en ghetto, end nu; beskæftigelsen blandt indvandrerne har været faldende, mens den var stigende gennem 1990’erne; der har aldrig været flere kriminelle indvandrere end nu.
Hvordan synes Det Konservative Folkeparti at det går i forhold til integrationen?
Og hvad agter Det Konservative Folkeparti at fremsætte af forslag, som kunne bidrage til at sikre, at vi rent faktisk fik en bedre integration?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Vi fremfører vores politik.
Og vi har jo en vis sympati for statsministerens udlægning af det her, for der tager man hul på to væsentlige problemer.
Så siger vi, at samtidig står skat højt på vores dagsorden.
Vi ønsker, at man ser på en lempelse eller en udskydelse af topskatten, så færre skal betale topskat.
Vi tror på, at det vil skabe en øget aktivitet, et øget udbud og være med til at forbedre den situation for arbejdskraften, som Velfærdskommissionen var sat til at undersøge.
Vi er ikke så begejstrede for den finansiering, som Velfærdskommissionen har anvist.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-14:
Jeg bemærkede, at ordføreren sagde, at vi står over for en udfordring, der er meget større end som så, og der tænkte ordføreren altså på den udfordring, som Velfærdskommissionen har fået til opgave at se på.
Velfærdskommissionen er kommet med en række forslag, og flere folketingsmedlemmer før mig har været inde på det her spørgsmål, altså hvordan Det Konservative Folkeparti forholder sig til, at statsministeren med det samme skød samtlige forslag ned med undtagelse af nogle ganske få forslag.
Er det ikke svært at være konservativ og stå og høre på, at landets statsminister, som selv har nedsat en kommission, overhovedet ikke er interesseret i at diskutere de forslag, som den kommission er kommet med?
Jeg tænker ikke mindst på skatteforslaget.
Så sent som for få dage siden var Velfærdskommissionen ude at sige, at det altså var nødvendigt her og nu at lave en skattereform.
Og det samme siger Dansk Industri; det samme siger Landbrugsraadet; det samme siger fremtrædende erhvervsfolk.
Hvad er årsagen til, at De Konservative finder sig i det her, altså at man ikke engang må diskutere skat?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Regeringen vil iværksætte en kulegravning af kontanthjælpsområdet.
De vil afdække kontanthjælpsmodtagernes jobpotentiale; de vil beskrive bevægelserne ind og ud, som jeg har prøvet at beskrive; de vil se på kommunernes indsats med hensyn til rådgivning om kontanthjælpsloftet og den beskæftigelse og den virkning, det har for den enkelte; og de vil se på de supplerende ydelser til kontanthjælpen, varmehjælp, boligstøtte osv. Så der gøres jo en indsats.
De her problemer er jo ikke opstået ud af den blå luft.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-14:
Jeg synes altså stadig væk, det er et næsten umuligt job, hr. Wedell-Neergaard har påtaget sig, men lad det nu ligge.
Jeg synes, der er noget imponerende over ministre eller folketingspolitikere, der vælger at sige ét, selv om hele verden siger det modsatte, i det her tilfælde alle dem, der arbejder med det på socialområdet; alle de grundlæggende stærke organisationer på socialområdet sender et advarselssignal og siger, at det her er på vej til at gå galt.
Så har vi en gruppe ministre, politikere fra regeringspartierne og senest Dansk Folkeparti, da de faldt til patten, der siger: Alle de der bedømmelser fra folk, der er tæt på, passer slet ikke, for vi ved meget bedre.
Jeg vil sådan set
bare appellere til, at man opgiver den lidt – undskyld mig – arrogante attitude til et problem, som jeg synes er alvorligt, nemlig en stigende fattigdom.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Nu vil jeg så også sige, at jeg er ganske godt tilfreds med at være i den gruppe af personer, som hr. Villy Søvndal nævnte.
Jeg mener altså ikke, det er dokumenteret.
Nu er det jo en finanslovdebat i dag, og i forbindelse hermed vil jeg sige, at tallene jo viser, at den nuværende regering i de 4 år, den har været ved magten, har brugt betydelig flere penge på de dårligst stillede, har indført behandlingsgaranti, har indført støtte/kontaktpersoner, har indført en lang række gavnlige ordninger, har øget mulighederne for at blive behandlet på sygehuse og på alle mulige måder forbedret situationen.
Der er afsat 295 mio. kr. på finansloven mod de 138 mio. kr., som den tidligere regering afsatte, så det er altså ikke pengene, der mangler.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-14:
Det har vi hørt De Radikale gøre generelt i debatten.
Og et af buddene på velfærdsreformerne fra Det Radikale Venstre er afskaffelse af efterlønnen og en konvertering til en seniorpensionsordning, hvortil jeg så går ud fra, at man kan visiteres via det offentlige system.
Jeg skal bare lige forstå det ret.
Er det sådan, at man foreslår, at en forandring af efterlønnen, der gør, at folk selv kan vælge at spare op og selv bestemme, om de ønsker at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, såfremt de føler, at de har behov for det i en alder af 60, skal konverteres til, at de, der har penge nok, de rige i samfundet, kan gå på efterløn, når det passer dem, og de, der faktisk ikke har særlig mange penge, skal op at stå med hatten i hånden på socialkontoret for at blive visiteret til en seniorpensionsordning?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Hvad angår skatten, har vi vores eget udspil, hvor vi bryder skattestoppet.
Vi vil sænke skatten på arbejdsindkomst, således at endnu flere mennesker kan få en chance for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det finder vi er helt centralt.
Vi har ikke sagt blankt ja til Velfærdskommissionens model med hensyn til at fase ejendomsværdiskatten helt op til 1,5 pct., men jeg finder det helt naturligt, at vi også diskuterer den pointe, for alle ved jo, hvordan udfordringerne er i fremtiden, hvor kapital og arbejdskraft er mobile og krydser landegrænser, og der er andre skattekilder, som er stationære, for nu at blive i terminologien.
Så det synes jeg bestemt heller ikke er en diskussion, man bare kan feje af bordet.
Vi har vores eget forslag på den korte bane, men er selvfølgelig også åbne over for at diskutere på den helt, helt lange bane.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-14:
Men betyder jo, må jeg sige til hr. Morten Helveg Petersen, at det vil være sådan, at de rigeste – og sådan har det til alle tider været – kan trække sig tilbage, når det passer dem.
Men det er rent faktisk de fattigste – og også typisk dem, der har været i arbejdssituationer, hvor de har været udsat for mest stress og mest nedslidning – der har behov for at trække sig tilbage i en tidlig alder, fordi de faktisk er opbrugt på arbejdsmarkedet, og fordi de rent faktisk har været med til f.eks. at opbygge den velfærdsstat, vi lever i.
Det er de mennesker, som De Radikale rammer ved at fjerne efterlønnen.
Det er det, jeg ønsker at påpege.
Jeg mener, der er en ulighed i at fjerne efterlønnen og så overføre midlerne til en seniorpensionsordning, som De Radikale foreslår.
Per Dalgaard (DF), 2005-12-14:
Nu skal der mindst to til en integration, og de mennesker, der kommer her, må jo være indstillede på at integrere sig i et samfund, som har den model, vi nu har brugt 1.000 år på at opbygge, og det synes jeg kniber lidt.
Jeg vil spørge om en anden ting, som hr. Morten Helveg Petersen var inde på.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-14:
Jeg vil også godt gå lidt videre med det paradoks, at et stadig rigere samfund efterlader nogle, der har det stadig dårligere, på bunden.
Det må også bekymre en konservativ.
Man kan nogle gange føle sig lidt alene, når man står oppe på Folketingets talerstol med kun formanden i nærheden.
Jeg tænker på standpunktet, at det ikke er dokumenteret, at de fattige har fået det dårligere.
Det er ikke kun den her undersøgelse, der siger det.
Rådet for Socialt Udsatte med Preben Brandt i spidsen siger præcis det samme.
Formanden for socialcheferne i Danmark, Ole Pass, siger præcis det samme.
Der har været en lang artikelserie i Kristeligt Dagblad, og den siger præcis det samme.
Så foreløbig er der vel kun tre, der er enig med hr. Wedell-Neergaard, nemlig statsministeren, socialministeren og hr. Rohde.
Får man et særligt tillæg hos De Konservative for at forfægte så vanskeligt et standpunkt?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Vi siger, at regeringens integrationspolitik har slået fejl, og det kan man se ved at kigge på statistikker for tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Der kan man se, hvordan integrationen reelt går i dag.
Og det går ikke bedre, desværre.
På trods af regeringens retorik går det jo ikke bedre med integrationen i dag.
Det er ikke lykkedes at få flere i arbejde og få flere til at have en fast tilknytning til arbejdsmarkedet end for 4 år siden, og det synes jeg er utrolig sørgeligt.
Det er det, der er brug for, og mere til.
Når regeringen på forhånd fraskriver sig mulighed for at bruge skattepolitikken til at skabe ekstra arbejdspladser, ja, så burde der jo påhvile regeringen et endnu større ansvar for at finde ud af, hvad man så gør, og hvilke andre instrumenter man så kan tage i anvendelse.
Derfor burde regeringen jo faktisk selv komme ud og sige, at man er nødt til at tage højde for, at flere mennesker skal kunne komme til Danmark, hvis de kan forsørge sig selv.
Det synes vi er et meget spændende forslag fra Velfærdskommissionen.
Per Dalgaard (DF), 2005-12-14:
Det Radikale Venstre siger, sådan som hr. Morten Helveg Petersen har sagt det, at de har svaret på fremtidens udfordringer.
Det vil jeg gerne lige teste en lille smule.
Hr. Morten Helveg Petersen siger, at det går værre med integrationen end nogen sinde før.
Spørgsmålet er: Hvad skal vi gøre ved dem, der ikke vil integrere sig?
Det næste, hr. Morten Helveg Petersen siger, er, at vi skal have flere udlændinge til Danmark.
Er det så den slags, der ikke vil integreres, men mere nyde end yde?
Og hr. Morten Helveg Petersen siger så, at vi skal øge ulandsbistanden.
Sådan som jeg kan forstå det, skal det alt sammen finansieres ved f.eks. at afskaffe efterlønnen.
Er det den model, Det Radikale Venstre vil lægge frem for det danske folk?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Så ordføreren kan se, at det er det samme princip, vi forfølger; man kan så diskutere skaleringen af modellen.
Men det er det samme princip: Ned med skatten på arbejde, og så skal vi lave en egentlig skatteomlægning.
Det kan skabe op mod 40.000-50.000 ekstra arbejdspladser i modsætning til det skattestop, som består i dag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Jeg er selvfølgelig enig i, at det giver mening, at hvis man nedsætter marginalskatten, så er det et incitament for flere til at yde en ekstra indsats, og det vil betyde, at arbejdsudbuddet stiger, og dermed bliver en del af den problemstilling, som Velfærdskommissionen er sat til at adressere, mindre.
Vil Det Radikale Venstre arbejde med en skatteomlægning, eller er det, Det Radikale Venstre arbejder med, en skattenedsættelse?
Jeg tror, at vi egentlig har behov for at høre, hvordan balancen i det radikale syn på Velfærdskommissionens rapport er.
Der er 49 forslag, og der er da forslag, som – hvad kan man sige – Det Radikale Venstre må synes er bedre end andre.
Så er der det med skatten.
Skatten på arbejde skal lettes, og der skal kun være to trin.
Langt størstedelen af de beskæftigede skal fremover betale 40 pct. af den sidsttjente krone i skat, mens 20 pct. af de beskæftigede skal betale 60 pct.
Ejendomsværdiskatten skal gradvis frem mod 2030 forøges til at udgøre 1,5 pct. af ejendomsværdien.
Det er Velfærdskommissionens skatteforslag.