runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Med hensyn til det seneste kan vi jo komme langt omkring i dag, vil jeg gerne sige.
Der er ingen tvivl om, at misbrug af dominerende stilling ikke er godt for konkurrencen.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg blot sige, at jeg synes ikke, der er behov for, at der laves hovsaløsninger her.
Hvornår drøftelsen kommer, hvornår Konkurrencestyrelsen er færdig med at se på udenlandske regler, kan jeg ikke lige sige her på stående fod i dag.
Jeg vil selvfølgelig komme tilbage til parterne.
Jeg har i dag sagt, at jeg faktisk er meget åben over for at diskutere de her elementer med partierne.
Til hr. Ole Vagn Christensen med hensyn til øl, der vælter ind over grænserne, og beskyttelse af de små
: Jeg synes, det er vigtigt, at vi har fri prisdannelse.
Jeg synes lige så meget, det er vigtigt, at vi også har konkurrence, og at begynde at blande sig meget i prisdannelsen tror jeg, vi skal passe utrolig meget på.
Det vil ikke give lavere priser til forbrugerne.
Jeg synes også, at i denne her meget nationale diskussion bør vi altså også have det i baghovedet, at vi har danske firmaer, der hurtigt opnår misbrug af dominerende stilling i forhold til udenlandske.
Her tænker jeg ikke kun på mejerier og supermarkeder, men på alle andre danske virksomheder, f.eks. møbelvirksomheder.
Hvis den samme møbelvirksomhed lå lige syd for grænsen, så var der ikke misbrug af dominerende stilling.
Det synes jeg faktisk er en problemstilling, som vi også er nødt til at se på.
Men jeg vil blot sige, at jeg er klar til at drøfte de ændringer, som fru Ritt Bjerregaard kommer med her, jeg vil bare bede til, at vi har et ordentligt beslutningsgrundlag at tage den drøftelse på.
Jeg synes, det er et spørgsmål, der kræver meget, meget moden overvejelse.
Jeg må sige, at principielt går jeg ikke ind for omvendt bevisbyrde.
Hr. Erik Mortensen var vel heller ikke så glad for at bevise, hvis der var nogen, der beskyldte ham for et eller andet, at han ikke havde begået den handling.
Det er et spørgsmål i dansk retspleje, som vi har meget alvorlig omgang med.
Jeg har tilkendegivet, at jeg godt vil høre Folketingets partier om, hvad vi kan gøre i forbindelse med vores konkurrencelovgivning herhjemme også set i forhold til den lovgivning, der ligger i udlandet.
Der er jo ingen, der kan være interesseret i monopoler, der er ingen, der kan være interesseret i, at forbrugere og andre ikke har den konkurrence, der skal være på markedet.
Jeg tror faktisk, at alle, der sidder her i Folketingssalen, er fuldstændig enige om, at konkurrence på markedet er godt, og at monopoler er noget skidt.
hvad Folketingets partier siger, men jeg vil ikke i dag stå her og give tilsagn om omvendt bevisbyrde, for jeg mener faktisk, der ligger noget usundt i det princip.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
»Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at Arla ikke undergraver små mejeriers muligheder for at være på det danske mælkemarked?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Ved fusionerne mellem først MD Foods og Kløver i 1999 og mellem MD Foods og Arla i 2000 var der ikke indført fusionskontrol i Danmark endnu.
Lovgivningen gav på dette tidspunkt ikke mulighed for at forbyde fusionerne.
De tilsagn, der blev givet i forbindelse med fusionerne, er indgået frivilligt, og det betyder, at der reelt ikke er mulighed for sanktioner, hvis tilsagnene ikke overholdes.
Alternativt kunne man fra dansk side have anmodet Europa-Kommissionen om at behandle sagen.
Det er imidlertid en procedure, der ganske sjældent anvendes, og der ville ikke have været nogen garanti for, at Europa-Kommissionen ville have stillet krav om tilsagn før godkendelse eller stillet strengere betingelser, end Konkurrencestyrelsen gjorde.
I dag er det muligt at forbyde en fusion, og der er sanktionsmuligheder, hvis virksomheden ikke overholder tilsagnet.
Disse sanktioner kan strække sig lige fra bøder til tilbagekaldelse af fusionen.
Der er det at sige til det, at vi her står med en sag og en problemstilling, hvor vi diskuterer fusionskontrol, men hvor der ikke er nogen sanktioner, som kan tages i brug.
Vi kan diskutere, hvad der kan gøres i fremtiden, men det er fakta i denne sag.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Jeg vil godt takke ministeren for et omhyggeligt svar, og så vil jeg gerne have en uddybning af, hvad det var for nogle bestemmelser, som ikke var overholdt i den sag, som Arla vandt, og hvilke begrundelser der blev givet for afgørelsen.
Det er jo sådan - det har vi kunnet se i nogle af de seneste sager, der er blevet afgjort - at i begrundelserne peger man faktisk på nogle af de områder, hvor man fra politisk hold bør overveje, om lovgivningen er i orden, så derfor vil jeg gerne have en uddybning af det svar, der blev givet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg vil egentlig gerne sige til fru Ritt Bjerregaard, at jeg vil godt sætte spørgsmålstegn ved, om Arlas adfærd i den seneste tid har været eksemplarisk.
Jeg mener, det er vigtigt, at især de store virksomheder udviser selvdisciplin i deres markedsadfærd, og jeg må sige, at her er jeg ikke særlig imponeret.
Så bliver der spurgt direkte til begrundelserne i en bestemt sag, fordi de kan give antagelser til politiske overvejelser.
Jeg kan sige, at det spørgsmål kan jeg ikke besvare på stående fod, men jeg skal fremsende skriftligt svar på, hvilken sag det eksakt var, og hvilke begrundelser der foreligger.
I næste samling skal konkurrenceloven ændres, fordi vi skal tilpasse vores lovgivning til EU's konkurrencesystem, som blev vedtaget under det danske formandskab.
Jeg vil godt give tilsagn om at undersøge mulighederne for at stramme konkurrenceloven, eksempelvis angående leverandørers mulighed for at udtræde og indtræde i andelsselskaber.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Ved afslutningen af det sidste spørgsmål blev ministeren lidt sur og svarede lidt vrissent, at det havde han sandelig svaret på før.
Derfor vil jeg godt gentage det her i forbindelse med ministerens sidste bemærkninger: Det er ikke tids nok med en ændring af konkurrenceloven i næste samling, og derfor vil jeg bede ministeren om, når han kigger på den sag, som han gav et løfte om han ville kigge på og oversende til udvalget, at han samtidig overvejer, hvad det er for en situation, Hirtshals Andelsmejeri er i.
Det er jo simpelt hen et spørgsmål om at overleve, og det kan altså ikke vente til næste samling, hvis vi ikke skal fortsætte den uheldige udvikling, som vi kunne se startede med ØkoMælk i Vejen.
Denne gang er det heller ikke et spørgsmål, som er stillet om en konkret sag.
Det er derimod et ønske om at få at vide fra ministeren, hvordan ministeren vil kontrollere og sikre, at de betingelser, som var en afgørende forudsætning for, at man først sammenlagde MD Foods og Kløver og efterfølgende fik Arla, bliver overholdt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Det er ikke altid, at man skal vente på EU.
Det kan jo godt være, der er et problem, som man også selv skal gøre noget ved.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Kunne man ikke forestille sig, at ministeren indbød Folketingets partier til en drøftelse allerede her inden jul?
Så kunne vi se, om vi rent faktisk kunne nå at gennemføre en ændret lovgivning i den her folketingssamling.
Det kan jo tidsmæssigt godt lade sig gøre, vil jeg bede ministeren bekræfte.
Hvis ministeren f.eks. indbyder til et møde om 14 dage, så vil der jo formentlig kunne fremsættes forslag til lovgivning måske endda med støtte fra alle partier i Folketinget hen over nytår, og det kan så vedtages ja, i marts måske.
Det er da ikke urealistisk.
Hvorfor skulle vi så vente?
Erik Mortensen (S), 2003-11-12:
Jeg var også lidt i tvivl om ved det første spørgsmål, hvilke ting man måtte bringe på bane i den sammenhæng.
Så nu prøver jeg så her ved det andet spørgsmål, om ministeren har nogen fornemmelse af, om dansk lovgivning bør indeholde noget om dominerende stillinger.
Her har vi nævnt 93 pct., noget, der næsten er et komplet monopol.
Kunne man forestille sig, at man i en kommende revision af lovgivningen kunne sige, at en dominerende stilling svarer til f.eks. 60-70 pct. af markedet?
Samtidig vil jeg gerne gentage mit spørgsmål fra første omgang: Hvordan får man mulighed for at få klarhed over, hvordan det egentlig er, Arla har ageret?
Hvad har de foretaget sig på markedet for at få Hirtshals Andelsmejeri ud af markedet her pr. 1. april 2004?
Vi savner simpelt hen mulighed for at gå ind og se, hvilke parametre det er, de bruger, hvilke betingelser Hirtshals Andelsmejeri har været oppe imod.
Det må også være noget, der kan indgå i en overvejelse, når vi taler lovrevision.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg vil gerne sige til hr. Erik Mortensen, at man kan forestille sig mange ting, men der må ikke være misbrug af dominerende stilling.
Så blev der igen eksakt spurgt til Hirtshals Andelsmejeri, og der beder jeg så spørgeren om at afvente, at vi er færdige med at foretage de undersøgelser via Konkurrencestyrelsen.
Hr. Keld Albrechtsen vil gerne have indbudt Folketingets partier inden jul; det kan jeg ikke garantere at vi kan nå.
Jeg vil gerne sige til fru Ritt Bjerregaard, at jeg godt vil se på sagen, jeg vil godt overveje, hvilken situation vi står i på nuværende tidspunkt og så komme tilbage.
Det er, hvad jeg kan give tilsagn om herfra i dag.
Erik Mortensen (S), 2003-11-12:
Jeg vil godt konkretisere det igen.
Det her er ikke et spørgsmål om en konkret sag om Hirtshals Andelsmejeri.
Jeg spørger sådan set, om ministeren er indstillet på, at bevisbyrden også skal løftes af andre end den forurettede.
Det vil sige omvendt bevisbyrde i en sådan sag, sådan at Arla må komme frem og sige, hvad det er, de har gjort.
Jesper Langballe (DF), 2003-11-13:
Nu lyder det på hr. Villy Søvndal, som om det er Socialdemokratiet, der sådan suverænt skal bestemme, om Dansk Folkeparti skal deltage i et forsvarsforlig.
Det er det vel ikke ligefrem.
Jeg vil godt sige til hr. Per Kaalund, som forsvarer det dårlige selskab, han er kommet i, og forsvarer det forslag
til vedtagelse, som både Dansk Folkeparti og han selv er med i, med, at Dansk Folkeparti har flyttet sig og oven i købet så meget, at man næsten ikke ved, hvor man har Dansk Folkeparti: Det er sådan set et mærkeligt forsvar.
Jeg vil godt sige til hr. Per Kaalund, at Dansk Folkeparti har ikke flyttet sig en tomme. Hr. Per Kaalund er selvfølgelig udmærket klart over, selv om han lader som noget andet, at Glistrups telefonsvarer ikke var vores kop te, og det var direkte imod den defaitisme, at Dansk Folkeparti blev dannet.
Derimod har Socialdemokratiet faktisk aldrig nogen sinde bestilt andet end at flytte sig - det være sagt sådan i den historiske nøjagtigheds navn - nemlig fra Staunings pacifisme til H.C. Hansens hæderlige sikkerhedspolitiske linje og så tilbage til fodnoteperioden, hvor det hele gentog sig.
Socialdemokratiet har faktisk ikke, hvis man skal være helt ærlig og nøjagtig, bestilt andet end at flytte sig i forsvarspolitikken.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-13:
Hr. Per Kaalund nævnte i sit forrige korte svar, at forudsætningen for, at der kunne dannes en alliance mellem hr. Per Kaalund og hr. Jesper Langballe, var, at Dansk Folkeparti ikke blev udstyret med vetoret i forhold til internationale missioner.
Nu er der jo aldrig overgået mig den jordiske lykke at blive inviteret med i forsvarsbrødrenes kreds
, og derfor spørger jeg sådan udefra ind i kredsen: Er det en vetoret, der indtil nu har været gældende, og som har kunnet bringes i anvendelse?
Hvis man f.eks. ville gå i krig i Irak, og nogle af forligspartierne ikke var indforstået, havde de så mulighed for at nedlægge veto og sige, at det kunne man ikke ifølge det sæt spilleregler, vi har sat op?
Vil det for Socialdemokraterne være et ultimativt krav, at hr. Jesper Langballe og, undskyld, også hr. Søren Krarup ikke udstyres med en ret til at skelne mellem, om det er bestemte befolkningsgrupper med en bestemt tradition, der nu skal have tæv, eller det er andre, der skal have tæv?
Er det ultimativt fra Socialdemokraternes side, at så indgår man ikke et forsvarsforlig?
Per Kaalund (S), 2003-11-13:
Hr. Villy Søvndal, som jeg ved er meget vidende og meget belæst, må jeg trods alt anbefale en genlæsning og en tætlæsning af Socialdemokraternes oplæg til reform af forsvaret.
Deri vil man kunne se nogle bemærkninger og nogle anbefalinger, bl.a. om hjemmeværnet og ændring af struktur og indpasning.
Vi har ikke så kategorisk sagt, at hjemmeværnet skal nedlægges, men vi har set meget store problemer i relation til hjemmeværnets fremtidige rolle og indplacering.
Med hensyn til værnepligten har vi været ude i nogle tanker om bl.a. en form for værneret.
Der er ikke nødvendigvis tale om at rykke bygninger og lignende, men der er tale om nogle organisatoriske løsninger, som efter vores mening kan gøre det mere effektivt.
Det kunne også være uddannelse og en lang række andre ting.
De regionale hensyn er vi ikke så kolde over for som Venstre, der siger, at det bare skal være forsvaret 100 pct., der skal afgøre alt det her.
Vi er ikke i en situation, hvor vi kan viske tavlen ren og starte helt forfra, så ville strukturen og indholdet sandsynligvis blive et andet. Jeg sagde i min ordførertale, at vi er nødt til at tage hensyn både regionalt, jeg kan citere direkte: »De kommende forhandlinger om et nyt forsvarsforlig skal afklare en lang række spørgsmål om forsvarets struktur og dimensionering, antal kampfly, antal kampvogne, behovet for kaserner m.v., og der skal selvfølgelig tages en række regionale og for den sags nationale og historiske hensyn, når afgørelserne skal træffes.«
Det vedkender vi os.
Vi vedkender os, at vi har Bornholm; vi vedkender os, at vi har Sønderjylland; vi vedkender os, at vi har regionalpolitik og beskæftigelsesmæssige hensyn.
Først finder man ud af, hvordan den bedste løsning, den maksimale løsning er, og derefter finder man den optimale løsning, og der vil vi medtage de her hensyn.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-13:
Jeg synes, det var en udmærket ordførertale, som hr. Per Kaalund holdt, bortset fra at jeg syntes, han tog rigeligt med ejerskab til nogle af ideerne.
Men noget af det, jeg bed mærke i, var, at hr. Per Kaalund nævnte nogle fællesværnsmuligheder, altså således at man har mulighed for at kunne rationalisere og strømline dele af forsvaret.
Det er selvfølgelig særdeles interessante tanker, som jo også bliver tænkt flere steder.
Det, jeg vil spørge om, er i relation til hr. Bjarne Laustsens mange spørgsmål om regionalpolitiske hensyn, hvorvidt Socialdemokraterne er indstillet på at skabe så effektivt et forsvar som muligt, eller om man vil acceptere ineffektive kasernestrukturer af hensyn til regionalpolitiske og lokalpolitiske særinteresser.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-13:
Hr. Per Kaalund nævnte to forhold, der gav problemer.
EU-militærdiskussionen som det ene problemområde og den meget selektive måde, Dansk Folkeparti tager stilling til internationale konflikter på.
Det kan jeg sagtens genkende, men der er vel også et tredje.
Hvis Socialdemokratiets oplæg om værnepligt og om hjemmeværn var alvorligt ment, så er det jo klart, at hjemmefødningene over alle vel netop er Dansk Folkeparti, hr. Søren Krarup nikker bekræftende.
Det er rigets vilkår, det drejer sig om.
Så skal jeg i øvrigt beklage, at jeg glemte at nævne hr. Søren Krarup som en af dem, som hr. Per Kaalund også skal lave forsvarsforlig sammen med.
Det beklager jeg, men det var sådan set for at tage de mest rabiate udtryk fra Dansk Folkeparti, at jeg valgte hr. Jesper Langballe.
Men er det ikke rigtigt, at også hele synet på Dybbøl er et af de afgørende skillepunkter, når man diskuterer tilrettelæggelse af forsvar med Dansk Folkeparti?
Per Kaalund (S), 2003-11-13:
Til hr. Ulrik Kragh, som var seneste spørger, kan jeg sige, at indhold selvfølgelig er det helt afgørende, men ejerskab anser vi også for at være en væsentlig ting.
Jeg synes, at alle gode og nye ideer om tilretningen og indretningen af vores forsvar her i landet skal være velkomne og skal være til diskussion.
Til hr. Villy Søvndal, som taler om relationer mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, kan jeg sige, at er der nogen, der har flyttet sig i denne verden i relation til forsvaret, så er det Dansk Folkeparti og det, de var tidligere, nemlig Fremskridtspartiet, hvor de jo har haft et helt markant skift i hele deres forsvarspolitiske indsats.
Men jeg kan se to store problemer i relation til Dansk Folkeparti og de hidtil kendte forligspartier, regeringspartierne, Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet og Kristendemokraterne, og det er spørgsmålet om EU, hvor vi må forudse, at EU-forbeholdet på et tidspunkt fjernes, og at EU får flere og flere betydningsfulde opgaver i forsvar og sikkerhedspolitik.
Der har jeg forstået, at Dansk Folkeparti står udenfor, og det vil give store problemer.
Det andet er spørgsmålet om internationale opgaver, hvor vi har set, at Fremskridtspartiet oprindelig, senere Dansk Folkeparti har brugt det som tagselvbord og ikke har haft nogen linje i deres internationale engagementer overhovedet, og jeg kan ikke forestille mig et forsvarsforlig omfattende de hidtil kendte partier og måske Dansk Folkeparti, hvor der måtte være vetoret i relation til internationale opgaver.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-13:
Man må sige, at den åbne proces, vi har i debatten om et kommende forsvarsforlig, og hvilke udfordringer forsvaret står over for, giver mange ejere af de forslag, der bliver stillet, og af de tanker, der bliver tænkt.
Vi har haft diskussioner og vurderinger af strukturtilpasning og antallet af F-16-fly, kampvogne osv., som Det Konservative Folkeparti var nogle af de første til at rejse.
Vi har haft diskussion om værnepligtens indhold og længde, som forsvaret selv har været med til at rejse, og vi har haft diskussion eller har diskussion om, at hovedet på forsvaret måske var blevet vel stort i forhold til kroppen, som Venstre har været med til at rejse.
Således har den åbne proces og diskussionen igennem det sidste år skabt noget nær konsensus om nogle retningslinjer for, hvor forsvaret skal bevæge sig hen.
Det, jeg vil spørge hr. Per Kaalund om, er den ordførertale, der blev holdt, og debatten: Er ejerskabet vigtigere end indholdet?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-13:
Det er netop den sidste bemærkning, der bringer mig herop, nemlig at hr. Per Kaalund formulerede forslaget sammen med en række partier.
Da jeg var lille dreng i Vestjylland, advarede min mor mig altid imod at komme i dårligt selskab.
Nu er det sådan, at Socialdemokratiet fremlagde et meget, synes jeg, visionært forsvarspapir med afskaffelse af værnepligt, med hjemmeværnet væk, for det hørte ligesom fortiden til.
Når jeg tænker på det dårlige selskab, er det jo, fordi det her spænder fra hr. Per Kaalund til og med hr. Jesper Langballe.
Så kan bukserne vist ikke klare mere uden at revne.
Jeg vil bare spørge: Hvis nu man mente noget som helst med det visionære bidrag, man udsendte, har hr. Per Kaalund så forestillinger om, at der er mødesteder, der er i stand til forsvarspolitisk at forene hr. Jesper Langballe og hr. Per Kaalund?
Per Kaalund (S), 2003-11-13:
Jeg forstår på hr. Ulrik Kragh, at forsvarets krav kunne være uendelige rent økonomisk, og det er mig lidt ubegribeligt.
Men stadig væk mener jeg ikke, at jeg fik svar på mit spørgsmål, om de 18 mia. kr., som vi går ind for, og som Venstre også tilslutter sig - og det synes jeg er i orden - reelt er begrundet i skattestoppet, sådan at man ikke vil acceptere flere merudgifter, eller om de er begrundet i nogle saglige overvejelser om, hvad forsvaret har behov for.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-13:
Nu har hr. Bjarne Laustsen jo en regionalpolitisk vendetta i dag, hvor vi skal i samråd efterfølgende med nogle af de lokalpolitikere, som kommer fra det område, hvor hr. Bjarne Laustsen er valgt.
Jeg kan sige, som jeg har sagt to gange tidligere, at vi skal have et effektivt forsvar, der kan løse de opgaver, vi står over for, og i videst muligt omfang tage de regionalpolitiske hensyn, der kan lade sig gøre.
Til hr. Per Kaalund, som skoser os for, at vi ikke længere råber på flere penge, vil jeg sige, at til forskel fra, da vi havde SR-regeringen, hvor der blev brugt flere penge, end der var afsat til de internationale operationer - der var afsat ca. 600 mio. kr., og der blev brugt ca. 1 mia. kr., som man ikke ville tage stilling til på daværende tidspunkt hvordan man skulle finansiere - så har den nuværende regering jo faktisk i den periode, den har siddet, valgt at afsætte en yderligere reserve på 750 mio. kr., plus at der nu kommer en reserve mere på 250 mio. kr. til internationale operationer, så vi løser jo opgaven, efterhånden som den kommer.
Til forskel fra tidligere, hvor forsvaret var et spørgsmål om at sikre
Danmarks frihed, så er forsvarets opgaver stadig væk med det nye totalforsvar, som jeg definerede, men også med de udenrigspolitiske ambitioner og målsætninger, en gigantisk opgave, som man kan putte lige så mange penge i, som man synes man har råd til.
Vi har fundet, at den ramme, som er eksisterende i dag, vil være et rimeligt niveau for fremtiden, og så gælder det om at få omprioriteret, således at vi får sat flere penge af til de internationale operationer.
Til hr. Morten Helveg Petersen: Med hensyn til vores holdning til værnepligten er situationen den, at vi har nogle dygtige embedsmænd til at sidde og lave nogle analyser på nuværende tidspunkt, og jeg vil ikke foruddiskontere, hvad vores indstilling til værnepligtens længde skulle være, men jeg vil gerne tilkendegive, at vi er indstillede på ændringer, og at vi er indstillede på at lytte til, hvad der kommer af gode argumenter.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-11-13:
Men som almindelig forbrugeroplysning ønsker jeg et svar på, om Venstres holdning nu er lig med Forsvarskommandoens udspil om 3 måneders værnepligt.
Er det det, der er hr. Ulrik Kraghs holdning til dette spørgsmål?
Per Kaalund (S), 2003-11-13:
På et spørgsmål om økonomi svarede hr. Ulrik Kragh hr. Jan
Det ligger sådan, at den socialdemokratiske gruppes opfattelse af økonomien fremgår af det oplæg, der blev udsendt i marts måned, hvor der står 18 mia. kr.
Det, der kan undre, er, at partiet Venstre også har taget det til sig.
Normalt vil man jo følge handelshøjskoletendenser og arbejdsmetoder og gøre et behov op og afsætte de fornødne ressourcer til det og derefter udskrive de penge i skat.
Når Venstre har valgt en anden fremgangsmåde - jeg skal ikke kritisere den, for den har sammenfald med vores opfattelse - er det så begrundet i et skattestop?
Er det sådan, at Venstre rent faktisk, som man tidligere har gjort, har krævet flere penge til forsvaret, men ikke gør det denne gang på grund af skattestoppet? Jeg erkender da, at det bliver en let position for regeringen denne gang, at den ikke har en opposition, der sidder og råber op om flere penge til forsvaret i tide og i utide.
Men er det rent faktisk skattestoppet, der ligger bag her?
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-13:
Sådan noget har man folk til, og så finder Venstre ud af, at nu skal man mene noget andet.
Men det, der er interessant, er både at lytte osv. og måske også at have læst på lektien.
Det var derfor, jeg spurgte: Hvis det kommer på tale at ændre på forsvarets struktur, så man skal flytte arbejdspladser.
Vil man så i den forbindelse være med til også at tage regionalpolitiske hensyn?
Det kan jo ikke hjælpe noget, at Venstre overser, at der er en sådan vedtagelse, som det selv har stemt for.
Det er jo derfor, man med rette kan sige, at der er tale om et løftebrud, når man vælger at flytte Sikringsstyrelsen til Esbjerg, hvor der ikke er nogen saglig begrundelse for det.
Jeg tror, at vi sagtens kunne blive enige om her, at man ikke skal flytte noget nogen steder hen, hvis der ikke er en saglig begrundelse for det.
Det er jo derfor, det er underligt, at Venstre kom frem til den anden konklusion.