Louise Frevert (DF), 2002-11-26:
L 73 og L 74 er to lovforslag, hvor vi nu er i tredje fase, og jeg må sige, at det ser ud til at blive et vældig godt tiltag for arbejdsmarkedsuddannelserne.
Med L 73 får vi nu den gennemsigtighed og fleksibilitet, som man har efterlyst inden for området.
Der er også tale om, at der vil kunne opnås en ligestilling af vilkårene for udvalgte enkeltfag og arbejdsmarkedsuddannelser inden for den erhvervsrettede uddannelsesindsats med en klar opgavefordeling mellem uddannelserne og uden uhensigtsmæssige overlapninger i uddannelsesudbuddet.
Det resulterer i, at man undgår ressourcespild, og at der ikke vil være dobbeltbooking af udbud.
Det vil også medføre, at der kommer overskuelighed og effektivitet i voksenuddannelsessystemet, og at der vil komme
et geografisk afstemt, fagligt og forsvarligt udbud, og det mener vi i Dansk Folkeparti er et absolut gode og en nødvendighed for at kunne tilgodese alle i hele landet lige godt med hensyn til efteruddannelse.
Desuden er det en rigtig god idé med fælles kompetencebeskrivelser, som bliver udarbejdet af efteruddannelsesudvalgene, og at det overordnede råd bliver Rådet for erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse.
Det vil medføre en administrativ besparelse, der absolut vil være tiltrængt.
Jeg er ganske tryg og fortrøstningsfuld, fordi man fra ministeriet har tilkendegivet, at man vil følge udviklingen nøje inden for det næste år, og at man efter 3 år vil vurdere, om systemet har fungeret hensigtsmæssigt. Med sådanne former for klausuler synes jeg, at man er helgarderet, bortset fra at jeg rent faktisk ikke kan forstå, hvis der er nogen, der ikke synes, at dette er en fornyelse og en gennemsigtig måde at gøre tingene på og helt igennem overskueligt, også fordi de personer, som skal deltage på kurserne, vil have lettere ved at gennemskue, hvad det er, de egentlig skal efteruddannes i, idet en kompetencebeskrivelse er en beskrivelse af jobområde og de tilhørende arbejdsmarkedsrelevante kompetencer.
Desuden vil man også kunne tage enkeltfag, som er implementeret i en kompetencebeskrivelse.
Som sagt overlapper lovforslag nr. L 73 og nr. L 74 hinanden.
I L 74 er det samme lovforslag, hvor der sker ændringer i anden lovgivning som følge af det samtidig fremsatte forslag L 73.
Det gør det også nemmere at forstå, hvorfor det var nødvendigt for regeringen at flytte arbejdsmarkedsuddannelserne fra Arbejdsministeriet til Undervisningsministeriet.
Det var for at skabe en sammenhæng i økonomistyringen på området og specielt at lægge vægt på, at der vil være en sammenhæng i uddannelsesindsatsen.
Det er nogle omfattende og store områder, der er i Undervisningsministeriet, men alt andet lige er det mest logisk, at al undervisning ligger under den samme ressort, og det gør det forhåbentlig også lettere som ordfører at forstå den store sammenhæng.
Men det er ikke alt i dette lovforslag, som jeg umiddelbart synes er hundrede procent klart.
Jeg ønsker at spørge ministeren
: 1. Hvor mange private uddannelsesinstitutioner udbyder erhvervsrettet efteruddannelse på nuværende tidspunkt? 2. Mener undervisningsministeren, at det er 110 pct. i overensstemmelse med Venstres politik ikke at tilgodese det frie, selvstændige initiativ, deriblandt at være selvstændig erhvervsdrivende?
Der står i lovforslag nr. L 73, at med det nye og bredere udbudskoncept for arbejdsmarkedsuddannelserne vil det blive svært for mindre, private uddannelsesinstitutioner og mindre institutioner for erhvervsrettet uddannelse at præstere den fornødne faglige ekspertise og dermed opnå godkendelse af tilbud
Jeg forstår fuldt ud intentionerne i L 73 og L 74: Man vil gerne have bekymring for de små selvstændige erhvervsdrivende sparket til hjørne.
Længere fremme i
lovforslag nr. L 73 står der, at man kan placere delelementer i en arbejdsmarkedsuddannelse hos et privat firma.
Der er eksempelvis nævnt kørsel med lastbiler og busser, og et andet sted er der eksempelvis beskrevet efteruddannelse for chauffører, at private køreskoler kan undervise både i teori og praktik.
Derfor synes jeg, at beskrivelsen er lidt misvisende.
Lægger lovforslaget op til, at vi på sigt vil få et efteruddannelsesmarked med få store offentlige udbydere?
Det frie brugervalg er med til at sikre konkurrence og kvalitet på efteruddannelsesmarkedet.
Spørgsmålet er, om præciseringen er klar nok i dette lovforslag, da det er vanskeligt at gennemskue, hvornår og i hvilke tilfælde det er tilladt at have delundervisning i privat regi under opsyn af en godkendt udbyder og under dennes ansvar.