Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-09:
I weekenden blev der sat, hvad jeg vil kalde et foreløbigt punktum i den EU-debat, der har fundet sted under tænkepausen på debatmøder, un der høringer og i forbindelse med forskellige andre aktiviteter.
Europa står over for store udfordringer i disse år.
Hvordan tackler vi i Europa globaliseringen i bredeste forstand, og hvordan sikrer vi, at borgerne bakker op om udviklingen af det europæiske samarbejde og oplever, at EU også er til gavn for dem?
Jeg er overbevist om, at de to udfordringer hænger uløseligt sammen.
Et EU, der leverer resultater i forhold til de udfordringer, som globaliseringen stiller os over for, er en forudsætning for folkelig opbakning.
Derfor er jeg også meget tilfreds med, at netop disse spørgsmål har stået i centrum i Danmark under EU's såkaldte tænkepause.
Og selv om det er vanskeligt at skabe en folkelig debat om EU, så er jeg faktisk godt tilfreds med det foreløbige resultat.
Vi har her i Danmark haft en god ramme for en seriøs folkelig debat om EU.
Vi har haft en debat, som for en gangs skyld ikke har handlet om ja eller nej til en traktat, men om konkret politik.
Og det er mit indtryk ikke mindst efter den såkaldte folkehøring, at der i befolkningen er bred forståelse af, hvad det er for opgaver og problemer, EU står over for.
Det er ikke mit indtryk, at en stor anti-EUgruppe står over for en stor EU-begejstret gruppe, men snarere, at et bredt flertal af danskere deler en i udgangspunktet positiv, men også kritisk og under alle omstændigheder praktisk tilgang til EU.
Nu skal der så være en proces her i Folketinget, som forberedelse til det topmøde, der skal finde sted i juni.
Og samtidig er der et stærkt ønske om, at EU bliver mere demokratisk, mere åbent, lettere at forstå.
Og der er et klart ønske om en reform af f.eks. den fælles landbrugspolitik.
Det ligger alt sammen i meget fin forlængelse af regeringens tilgang til EU-spørgsmålene.
Vi skal koncentrere kræfterne om det, det hele handler om, nemlig at levere konkrete resultater til gavn for borgerne, og vi ønsker at styrke arbejdet med at sikre et mere åbent, gennemskueligt og nærværende EU.
Det er netop baggrunden for, at jeg i en tale for nylig lancerede et program for det, jeg har kaldt »Resultaternes Europa«, et program, der går ud på at skabe konkrete resultater på områder, som er af betydning for borgerne.
For det første skal Europa blive i stand til at skabe vækst og beskæftigelse.
Vi skal styrke det indre marked.
Vi skal skabe et indre marked for forskning, udvikling og uddannelse.
Vi skal skabe et indre marked for energi osv.
For det andet skal vi sikre borgerne tryghed og sikkerhed i forhold til grænseoverskridende problemer.
Det handler om terrorbekæmpelse osv.
For det tredje skal vi styrke EU's evne til at varetage borgernes interesser på den internationale scene.
Vi skal styrke den fælles udenrigsog sikkerhedspolitik.
Alle disse tre store udfordringer står Europa over for i dag, i morgen og til næste år, uanset usikkerheden om forfatningstraktatens skæbne.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg er meget ærgerlig over den situation, vi står i, for forfatningstraktaten er god set med danske øjne.
Den indeholder konkrete fremskridt i forhold til de udfordringer og opgaver, vi står over for.
Den sikrer, at det udvidede EU er beslutningsdygtigt, og den skaber klarhed om, hvad EU er, og klarhed om det værdigrundlag, som EU bygger på.
Men det er klart, at vi skal respektere resultatet af folkeafstemningerne i Frankrig og Holland, og så længe Frankrig og Holland ikke kan godkende traktaten, ja, så er den lagt på hylden.
Men det er også vigtigt at gøre opmærksom på, at diskussionen om forfatningstraktatens skæbne ikke forsvinder af sig selv.
Vi har brug for at få klarhed på et tidspunkt, ellers frygter jeg, at EU bliver ved med at vende tilbage til traktaten frem for at koncentrere kræfterne om det, det hele handler om, nemlig at skabe et tæt og forpligtende samarbejde, som leverer resultater til gavn for borgerne.
Nej, kritikken af firmaer, som prøver at svindle og fuske, er bestemt ikke ubegrundet, tværtimod.
Jeg vil gerne sige, at jeg er dybt forarget over, hvad nogle firmaer kan få sig selv til, det er stærkt forkasteligt, og sådan nogle, nu taler jeg ikke juridisk, men nu taler jeg folkeligt og politisk, burde jo slet ikke have lov til at drive virksomhed, men det er til syvende og sidst er juridisk spørgsmål.
Men det er skammeligt, at nogle vil prøve at tjene lette penge på at sælge for gamle fødevarer, og det er derfor, jeg siger, at den slags skal der selvfølgelig slås ned på kontant og hårdt.