runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Når man hører spørgeren her i dag, er det lige før, man tror, at Det Konservative Folkeparti skal have skyld for, at vi er roden til mange skæve ting i udlandet, fordi vores niveau i ulandshjælpen ligger, hvor det gør.
Vores finanslovoplæg opererer med 0,9 pct.
Det er sådan, det er.
Jeg er jo egentlig stolt af, at jeg har en mand siddende i den konservative folketingsgruppe, der både kan skrive bøger og blive citeret gentagne gange.
Det er vi faktisk meget stolte af. Og jeg er faktisk enig med hr. Per Stig Møller i dette her.
Det kan jo ikke være sådan, må jeg sige til hr. Jan Petersen, at fordi vi i Danmark sparer en smule på vores ulandshjælp - vi ligger stadig væk i toppen - så skal vi lige pludselig have skudt i skoene, at vi er årsagen til, at der er grobund for alt muligt skidt i udlandet.
Jeg synes, at ordførerens parti må gøre sin indflydelse gældende over for de socialdemokratiske kammerater i Europa, Schröder, Blair og kompagni, få dem til at betale 0,7 pct.
Så er der 150 mia. kr. flere i kassen.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg har et enkelt andet spørgsmål, som jeg gerne vil stille hr. Bendt Bendtsen.
Det var spørgsmålet, om det var godt nok, det, der var at sige om ulandsbistand, at prøve på den måde også at dække lidt over, at der jo er en ret kraftig nedskæring i De Konservatives forestillingsverden.
Men sammenhængen med terrorisme er interessant.
Jeg tror stadig, at fattigdom og håbløshed øger den latente vrede, som så skal have et sted at bryde ud.
Det er det, de veluddannede terrorister spiller på.«
Det er sådan den ene konservative vinkel, jeg kan finde på det.
Men så er jeg også blevet gjort opmærksom på, at der i Nordjyske Tidende den 12. maj dette år bl.a. blev skrevet af den politiske ordfører hos De Konservative, fru Lene Espersen: »Det er hverken min eller min nabos skyld, at Afrikas børn sulter.
Det er først og fremmest afrikanernes egen skyld.
De fører krig mod hinanden, accepterer skruppelløse diktatorer, korruption, og de har gennemgående et elendigt forhold til god regeringsførelse.«
Kunne hr. Bendt Bendtsen bare lige i en kortfattet form så uddybe det kvalitative indhold i den konservative ulandsstrategi?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Vi er gået ud og har lavet en liste.
Nu må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at det er jo ikke Det Konservative Folkeparti, der definerer det her.
Vi er gået ud på det her område og har sagt: Vi har prøvet at se på, hvad der er af terrororganisationer.
Så er det selvfølgelig i regeringen og i EU-regi, man er nødt til at se på det her.
Det er vel fair nok, hvis vi har en mand siddende nogle ganske få timer for at se, hvad der er af organisationer i Danmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Jamen det sidste er da forfærdeligt.
Hr. Bendt Bendtsen vil ikke afvise, at der kan være andre organisationer, der ikke burde stå på listen.
Hvad er det for en retssikkerhed?
Man laver en liste, hvor man kriminaliserer forskellige organisationer, og så ved man ikke, om det er de rigtige, der er på, eller ej.
»Jeg vil ikke afvise, at der kan være andre, der er forkerte.«
Men hvad er det da for noget?
Det kan vi da ikke have.
Jeg mener, at det er jo helt lemfældigt, det her.
Man laver en liste, og så sidder man og kigger lidt på den: Hov, der var én, der ikke duede dér.
Men sandheden er, at denne organisation Mojahedin-e-Khalq - jeg kender dem også udmærket, de har en repræsentant, der taler glimrende norsk, som tit kommer her til Danmark - også har lavet ting, der ikke er så pæne i kanten. Hr. Per Stig Møller har alligevel haft en meget tæt kontakt med dem.
De bliver betragtet som en organisation, der ikke alene er politisk, men som også laver noget, der ligner terror.
Det gør de rent faktisk.
Jeg spurgte om tjetjenerne.
Lederen af den tjetjenske bevægelse, der bor her i København, der har asyl her i Danmark, skal han smides ud?
Det vil jeg da godt have et svar
Det er da et meget klart og kontant spørgsmål.
Og så er det da ærlig talt forfærdeligt, at når man skal opstille lister over terrororganisationer, så aner man ikke, hvad der er op og ned, hvad der skal være på, og hvad der ikke skal være på.
Der kan godt være et par stykker, der ikke burde have været der, siger hr. Bendt Bendtsen.
Det er virkelig betryggende.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Nu er det jo indimellem sådan, at man er lidt forud for sin tid.
Vi fremlagde denne her liste, som der har været talt så meget om, om onsdagen, forud for at der skulle være rådsmøde. Og vi fik så at vide, da man kom hjem fra rådsmødet, at Det Europæiske Råd anmoder rådet om, at der bl.a. kan opstilles
en fælles liste over terrororganisationerne, som støtter.
Her er jeg nødt til at sige, at vi har lavet en liste - og jeg vil gerne prøve endnu en gang, hr. Per Stig Møller har gjort det utallige gange, vi er nemlig stolte af, at vi hos os har folk, der kan kigge på sådan nogle lister - vi har haft en mand til at gå ind og kigge på politiske organisationer og eksperter eller lignende.
Det tog ganske få timer at finde frem til en lang liste.
Den liste har bl.a. hr. Per Stig Møller også set, og han har sagt: Den dér køber
vi ikke, den hører ikke hjemme dér.
Alligevel var det kladden, der gik ud, og så havde vi en anden. Men det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er, at vi tør tage diskussionen for at definere terrorismen, at vi fra De Konservatives side går ud og siger, at så mange organisationer kan vi i løbet af kort tid finde.
Og så skal jeg ikke afvise, at hr. Holger K. Nielsen måske kan finde én eller to eller tre, der ikke skal stå på listen.
Men vi må bare erkende, at globalt er de der.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Hr. Bendt Bendtsen har jo gjort meget ud af sådan at spille hård mand i forhold til terrorister.
Der er så det store spørgsmål: Hvad er terrorister?
Og der fik vi jo et interessant mellemspil her i sidste uge, da Det Konservative Folkeparti havde lavet en liste over terrororganisationer.
Der var en organisation med, der hedder Mojahedin-e-Khalq, som er fra Iran, på De Konservatives liste.
Det viser sig så, at det er en organisation, som hr. Per Stig Møller har haft en meget tæt kontakt med, endda har anbefalet, at regeringen skulle optage samarbejde med.
Og fluks, da De Konservative fandt ud af det, blev denne organisation fjernet fra De Konservatives terrorliste.
Man var sådan lidt på gyngende grund, må man sige.
Så stiller jeg et spørgsmål: Hvad med tjetjenerne?
Her ved vi jo også, at der er et meget tæt samarbejde mellem i hvert fald hr. Per Stig Møller og de tjetjenske oprørere.
Vi ved også udmærket godt, at Putin betragter tjetjenerne som terrorister.
Vi ved også godt, at de faktisk af og til laver terrororganisationer.
Vi ved faktisk, at en af de centrale folk i den tjetjenske modstandsbevægelse bor her i København.
Skal den mand smides ud, og vil Det Konservative Folkeparti betragte den tjetjenske oprørsbevægelse som terroristisk?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Vi er deltagere i et forlig, og et forlig skal holdes.
Men det er også derfor, at vi har skrevet til justitsministeren, idet der set med vores øjne er ændrede forudsætninger.
Jeg synes heller ikke, at det er rart at kunne læse, som hr. Jann Sjursen siger, at 10 pct. af den danske politistyrke kunne sendes hjem i 1 år på afspadsering.
Vi ved også, at når vi sidder i forskellige nævn og udvalg her i huset, er vi ret dygtige til at sende politifolk til udlandet.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Så er jeg da glad for, at hr. Bendt Bendtsen her direkte siger, at det er påkrævet med en genforhandling af politiforliget.
Det kan jeg selvfølgelig nemt sige som et af de partier, der ikke er forligets bager i denne her
, men jeg siger det også, fordi jeg synes, at det er ret håbløst i dag for politiet at skulle varetage alle de opgaver, de er blevet pålagt af Folketinget blandt andet.
Det er ret håbløst, at man f.eks. må have en overarbejdspukkel på over 600 årsværk, som skal afspadseres, og så samtidig skulle løse den mængde af opgaver, som politiet skal i dag.
Derfor vil jeg gerne høre, om ikke Det Konservative Folkeparti vil være med til - det vil vi gerne fra Kristeligt Folkepartis side, selv om vi ikke er med i forliget - at finde penge under finanslovforhandlingerne til i hvert fald at kunne få udbetalt den mængde penge, der skal til, for at få høvlet den her overarbejdspukkel væk.
Så vil man meget hurtigere på kort sigt få frigjort nogle flere mænd og kvinder i politiet.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Jeg er fuldstændig enig med statsministeren i, at de nye opgaver som vores efterretningsvirksomhed har, gør, at vi er nødt til at have flere ressourcer.
Der er nye opgaver.
I dag holder der en bil med to politifolk nede i Sorø, og der sidder to oppe i lejligheden, det er 24 mand i døgnet, og jeg havde egentlig gerne set, at man havde placeret den pågældende person et andet sted, så de folk havde været ude at bestille noget andet.
Men jeg er enig med hr. Jann Sjursen i, at frihed er ikke så meget værd, hvis vi ikke har trygheden, og vi så i hvert fald også gerne, at politiforliget bliver taget op til revision.
Det har vi allerede skrevet til justitsministeren om.
Vi har ikke hørt noget endnu, men det kommer vi nok til.
Så må jeg sige, at fremtiden byder på så mange opgaver
for vores efterretningsvæsen, at det ikke kun drejer sig om ressourcer.
Vi er også nødt til at se på de regler, vi nu har med henblik på udlevering af oplysninger til samarbejdslandene.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Men jeg vil godt spørge hr. Bendt Bendtsen, om det på sin vis ikke er lidt grotesk, at det er de tragiske
begivenheder i USA den 11. september, der nu fører til, at man giver politiet - mere præcist efterretningsvæsenet - flere ressourcer.
Er hr. Bendt Bendtsen ikke enig i, at der i virkeligheden er brug for generelt at opruste med hensyn til politiet herhjemme, ikke blot sådan at man i højere grad kan bekæmpe almindelig kriminalitet og vold, men så man kan tage sig af de tryghedsskabende og forebyggende opgaver, som også er så utrolig vigtige for vort samfund, og som politiet løser i dag?
Er det ikke på tide, at vi får et helt nyt politiforlig?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Nej, det kan hr. Frank Aaen ikke, for folk, der har en kompetencegivende uddannelse, vil jo ikke blive ramt af det her.
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Så fik vi da bekræftet,
at unge under 30 år, der bliver arbejdsløse, vil De Konservative gerne sætte på halve dagpenge, og det er fordi, at så kommer de alle sammen i arbejde.
Så er der det gode spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Bendt Bendtsen: Hvorfor er det kun dem under 30 år, der skal i arbejde?
Hvorfor skal dem under 40 år ikke også i arbejde?
Hvorfor skal dem under 50 år ikke også i arbejde?
Hvorfor foreslår De Konservative ikke, at dagpengene for alle skal sættes ned til det halve, hvis det er så godt til at få folk i arbejde?
Kan vi forvente, at Det Konservative Folkeparti snart kommer med et forslag om, at dagpengene skal halveres for alle?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Jeg kan se, at vi har den daværende arbejdsminister siddende i Salen.
Jeg kan huske, at da vi lavede finanslovforliget i 1996, tror jeg faktisk vi sad i Arbejdsministeriet og omtalte et sted omkring 12.000 mennesker - det kan være fru Jytte Andersen kan korrigere mig lidt - der ville blive ramt af reglerne omkring ungeindsatsen.
Det viste sig, at det var nogle ganske få tusinde, der blev ramt, fordi resten enten var kommet i job eller var kommet i uddannelse.
Det, det drejer sig om, er, at vi skal sørge for at animere til, at folk kommer i uddannelse eller får et job.
Og det viste sig jo dengang, at ungeindsatsen, der var så utrolig forhadt, viste positive resultater.
Vi lægger ikke skjul på, at vi har lagt vores politik
At Enhedslisten så ikke er enig i det, er der bare ikke noget at gøre ved.
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Jeg kan sådan set godt forstå, at det lige pludselig kan gå op for en, hvis ens politik bliver fremlagt i åbenhed, og man er fra Venstre og De Konservative, at det er så vederstyggeligt, at man vil være meget ked af at indrømme, at sådan er det.
Derfor har vi ikke kunnet få den erkendelse ud af den konservative ordfører, men lægger vi de forslag sammen, som Det Konservative Folkeparti har fremlagt, så er det samtlige arbejdsløse, så er det den, der lige er kommet hertil som flygtning, så er det den 64-årige metalarbejder, så er det enhver arbejdsløs, der skal sættes ned i dagpenge og ydelse.
Enhver.
Værst for den 29-årige, der bliver fyret og skal på halve dagpenge, dvs. 6.000 kr. om måneden til forsørgeren.
6.000 kr. om måneden, velbekomme.
Så hører vi: Det er fordi, det skal skaffe folk i arbejde.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Når De Konservative har bakket NATO og USA op i denne sag, er det, fordi vi Konservative har erkendt, at bin Laden og kompagni er uden for det, vi kalder pædagogisk rækkevidde.
Man kan læse i MetroXpress i dag, at det er med ressourcer, men er det også med udveksling af oplysninger og samarbejde med øvrige efterretningsvæsener?
Det er jo en ømtålelig sag for SF.
Vil man være med til at se på samkøring af danske registre med udenlandske registre i EU?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Hvis vi lige starter med bin Laden, så er det jo ikke sikkert, må jeg sige til hr. Bendt Bendtsen, at hvis man får fat på bin Laden, har man stoppet terrorismen.
Det er et rimelig naivt synspunkt, at det er ham alene, der står bag de her terrorceller; der står jo også en masse andre mennesker bag.
Så man gør regning uden vært, hvis man tror, at man på den måde har fjernet terrorismen.
Det er ikke bare én mand, der står bag det; det er et meget mere omfattende netværk, der findes i hele verden.
Så om efterretningsvæsenerne: Ja, vi er villige til at se på det.
Vi er udogmatiske, vi er åbne over for at diskutere en styrkelse af efterretningsvæsenerne.
Det er på det punkt, vi skal have en styrkelse, for vi skal have fundet ud af, hvem fjenden er, som jeg sagde før.
Hvis man ikke kender fjenden, er det jo svært med et militært indgreb, og fjenden er ikke bare bin Laden. Det er såmænd mange andre steder, den fjende er, og det vil vi til at se på, og vi er åbne og fordomsfri over for det.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
Hr. Holger K. Nielsen spurgte netop, hvem fjenden er, og det lyder lidt for mig på hr. Holger K. Nielsens indlæg i dag, som om han selv har svært ved at finde den.
Hr. Holger K. Nielsen siger bl.a.: Det kan jo ikke nytte noget, man går ud og leger Rambo eller Dirty Harry, og så kom
jeg til at spekulere på: Hvem er det egentlig, der gør det? Er det USA, der på 3. uge søger allierede og netop ikke går ud og angriber i utide?
Nej, det er det sådan set ikke.
Er det NATO, der har erklæret sig ifølge § 5 som værende i en selvforsvarssituation?
Det er det vel egentlig heller ikke.
Ja, hvem er det egentlig,
spørger jeg hr. Holger K. Nielsen.
Jeg tror ikke, der er nogen, der påstår - jeg hørte i hvert fald heller ikke hr. Bendt Bendtsen gøre det - at bin Laden er det eneste kort i det her spil.
Det kan være Talebanstyret, det kan være meget andet, men hvem er fjenden?
Hvem er det, der spiller Rambo?
Jeg synes netop, man kan erkende, at vi ser en helt ny situation, hvor en supermagt ikke går ud og handler, men søger brede alliancer.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Det er derfor, det er meningsløst eller meget vanskeligt at lave
militære aktioner, når man ikke kender fjenden. Så siger fru Mimi Jakobsen, at USA jo ikke spiller Rambo eller Dirty Harry.
Det er jo rigtig nok, at USA har været sådan relativt moderat indtil nu.
Det er fint.
Jeg håber, at jeg kan få uret i min bekymring for, at det kan gå galt med et stort militært landangreb, hvor man kommer ind i et nyt Vietnam, men jeg mener bestemt, at der er kræfter i den amerikanske regering, der i virkeligheden satser på det.
Der var på forsiden af New York Times i sidste uge en stor artikel af en kendt kommentator, hvor han spurgte: Har Bush en strategi?
Det, som var konklusionen, var, at Bush i virkeligheden er presset fra forskellige sider, hvor det karakteristiske er, at heller ikke den amerikanske regering ved sine levende råd med hensyn til de her ting.
Den er usikker på, om det er bin Laden, der står bag det her. Der er fremlagt beviser, men sådan som jeg har forstået det, er det jo ikke sådan de endelige beviser, og derfor mener man, at andre også er med i det.
Med andre ord: Man står over for en så kompliceret situation.
Det er vi enige om, også fru Mimi Jakobsen er det, alle er enige om det.
Det er det, jeg har forbeholdt mig retten til at gøre i diskussionen i dansk politik.
Ulla Tørnæs (V), 2001-10-04:
Ja, jeg synes, jeg må konkludere, at det faktisk var min sidste frygt, som jeg gav udtryk for, nemlig den sædvanlige venstreorienterede foragt for det, der foregår i USA, og alt, hvad der har med USA at gøre, der her spiller ind i hr. Holger K. Nielsens vurdering af den meget, meget betændte situation, som det internationale samfund befinder sig i. Det skal jeg dybt beklage, men ellers blot henvise til, hvad hr. Holger K. Nielsen også skrev i Politiken i sommer: »USA hælder i stigende grad til internationalt anarki, vel vidende
at et sådant vil blive domineret af den stærkeste magt.«
Dér har vi venstrefløjen i en nøddeskal.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
Hr. Fogh Rasmussen glædede sig i sin tale over statsministerens ord om, at der jo ikke var særlige, påviselige, fornuftige grunde til at flytte millioner af afghanere til denne del af verden, hvis man kunne hjælpe dem i nærområdet.
Det skal jeg ikke blande mig i, men jeg vil gerne i den forbindelse spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Hvordan hænger det så sammen med ulandsbistanden?
Og nu taler jeg ikke om nødhjælpen, som Finansudvalget skal behandle i næste uge, og som hr. Jan Petersen har været inde på.
Jeg er ganske enig med hr. Anders Fogh Rasmussen - og hvem er ikke det? - i, at vi kræver gennemgribende ændringer i verdenshandel, i protektionisme, i landbrugsordninger og i mange ting for at få denne verden til at hænge bedre sammen.
Jeg er fuldstændig enig.
Det er ikke noget, der går lynhurtigt, det tager mange år.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Hvor mange år tror hr. Anders Fogh Rasmussen, der vil gå med denne markedsomskiftning?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Jeg kan da altså ikke se, at det skulle være en slingrekurs, at man tænker selv.
Hvad er nu det for noget?
Venstre vil bare gøre, som storebror siger, som en gammelfar siger.
Det er ukritisk.
Det synes jeg da er ynkeligt.
Vi har forbeholdt os retten til selv at tage stilling
til, om det her er fornuftigt eller ej.
Hvorfor skal man gå hele vejen, hvis det er ufornuftigt?
Skal man ikke have ret til at vælge?
Er det ikke en del af den valgfrihed, Venstre taler så meget om?
Så spørger fru Ulla Tørnæs: Hvem har sagt det i den amerikanske administration?
Hvis man læser amerikanske aviser, får man da et helt klart indtryk af, at der er nogle forskellige tilgange.
Colin Powell og State Department har haft den største indflydelse, det er godt og fornuftigt, men der er også nogle andre strømninger hos andre af Bushs rådgivere, især omkring forsvarsministeriet, men også hos nogle andre af hans sikkerhedspolitiske rådgivere.
Det at være fornuftig har Colin Powell-fløjen vundet indtil nu.
Det synes jeg er fint.
Men det er det, som ...
Ulla Tørnæs (V), 2001-10-04:
Jeg synes, det er nogle meget interessante ordvekslinger, der har været her, for én ting er jo helt sikker, nemlig at vi har fået blotlagt SF's slingrekurs i denne her sag, og vi har også fået blotlagt, at SF forsøger både at blæse og have mel i munden på samme tid, og det kommer der som regel aldrig noget godt ud af.
Jeg tror ikke, at der findes nogen fribilletter i denne her sag, nøjagtig sådan som der tidligere er givet udtryk for her fra Folketingets talerstol.
Nu har hr. Holger K. Nielsen flere gange her fra Folketingets talerstol brugt som argument for ikke at ville bakke op om regeringens officielle udenrigspolitiske linje, at der findes kræfter i USA, som vil noget andet.
Hvad er det for toneangivende kræfter, som har betydning
i den amerikanske administration, som hr. Holger K. Nielsen hentyder til, og hvad er det for informationer, hr. Holger K. Nielsen sidder inde med?
Eller er det bare den der almindelige, sædvanlige venstreorienterede SF-skepsis over for USA, nøjagtig den skepsis, som hr. Holger K. Nielsen gav udtryk for i en kronik i Politiken den 26. juli i år, hvor USA fik tørt på af hr. Holger K. Nielsen?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Igen: Vi taler forbi hinanden.
Vi støttede jo NATO-erklæringen fra SF's side.
Vi har støttet alliancen.
Det er, som om et flertal her i Folketinget regner med, at det hele bare går uden problemer.
Det håber vi på, men vi skal da have muligheden for at kunne sige kritisk fra over for USA, hvis det viser sig, at de begår nogle katastrofale fejl, som kan få de konsekvenser omkring Pakistan og pakistanske atomvåben, som blev opridset her.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-10-04:
Det er jo præcis det, der er forskellen på at lade USA gå enegang og at lade USA operere inden for NATO's rammer.
Inden for NATO's rammer skal der gives tilladelse fra de øvrige NATO-lande, hver gang der skal aktiveres nogle af de midler, som NATO råder over, og det er dér, de allierede har mulighed for at sige: Nej, det her går galt, det løber af sporet.
Hvis USA først er blevet ladt alene, om jeg så må sige - nu er det et stort land at lade alene -
Den kan vise sig at være forkert, det håber vi ikke, men jeg tror på den anden side, at det er den sikreste måde at få tingene til at fungere på en afbalanceret måde på.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Jeg tror, at vi taler forbi hinanden.
Pointen i det, jeg sagde, var faktisk, at vi skal være med, men at vi også skal kunne tage stilling ud fra vores egne vurderinger.
Jeg opfatter den danske regerings situation og flertallets positioner sådan, at selv om USA går ind på en vej, som kan få det til at bryde sammen i Pakistan, støtter man det alligevel, men hvis det er en forkert fortolkning, vil jeg være meget glad.
Jeg tager meget gerne fejl i det, men jeg kan kun forstå regeringens og flertallets holdning sådan, at ligegyldigt hvad USA gør, så støtter man det.
Man kan forudsætte, at USA ikke begår fejl, det håber vi de ikke gør, at den store koalition kan fastholdes håber vi alle sammen, og at vi får en begrænset militær aktion, der løser den begrænsede opgave, der skal løses, men mit spørgsmål går så på: Hvis nu det alligevel, fordi der er nogle kræfter i USA, der vil en voldsommere aktion, går hen og vipper for den pakistanske regering, som har atomvåben, skal vi så også bare støtte det ukritisk?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-10-04:
Jeg har bedt om ordet, fordi jeg synes, der har udviklet sig en voldsomt interessant diskussion om forudsætningerne for at gå ind i en opbakning til den store alliance, USA har bygget op omkring antiterrorbevægelsen.
Jeg synes, hr. Holger K. Nielsen meget ærligt gør rede for, at han er bekymret, og jeg synes, det er i orden at være bekymret.
Det værste, der kan ske, er jo, at man kommer til at genere den finger, der har udløserknappen til de pakistanske a-våben.
Vi frygter jo alle sammen, at et eller andet går rivende galt, og at hele situationen kommer ud af kontrol.
Da er det jo, at den konklusion, jeg ville drage, er anderledes end den, hr. Holger K. Nielsen har draget.
Hr. Holger K. Nielsen har draget den konklusion, at så vil vi ikke være med, fordi det kan gå galt.
Min konklusion er, at vi skal være med, for så går det ikke galt.
Derfor tror jeg, at det er rigtigt at alliere sig med USA og sige: Når vi er med i alliancen, når vi er med fra de europæiske landes side, så har vi en mulighed for at appellere til de besindige kræfter og sørge for, at det ikke går galt.
Det er en vanskelig balance.
Det giver jeg hr. Holger K. Nielsen ret i.