Vibeke Peschardt (RV), 1997-12-16:
Der er vel næppe i DSB's historie sket så mange ændringer i organisationens liv, som der er sket inden for de sidste 3-4 år.
Busserne og rederiet er udskilt fra modervirksomheden, hvis historiske formål var jernbanedrift, en revolutionerende ny transportform, der udviklede sig i sidste halvdel af forrige århundrede.
Nu er tiden så inde til ændringer i jernbanedriften
foran det ny årtusind.
Sådan som vi opfatter det, er der stor folkelig interesse for den kollektive trafik lige nu.
Det er sådan, befolkningen gerne vil have det på passagersiden, og det er med de briller, vi i Det Radikale Venstre går ind i sagen om at forandre den gamle etat, så den kan omstille sig til det næste århundrede.
Det sker forsigtigt, når man ser på lovforslaget.
Den passagertrafik, som det offentlige garanterer gennem økonomiske tilskud, overgår pr. 1. januar 1999 til at blive udført på basis af kontrakter mellem trafikministeren og DSB.
Trafik, hedder det, udført som offentlig service.
Af denne offentlige servicetrafik på kontrakt vil en lille del frem til år 2003 kunne kontraktudbydes til andre, der ønsker at drive passagertrafik på de pågældende strækninger.
Det kan så afsløres, hvem der vil byde, og hvor stor interessen for at byde er, og det bliver ganske spændende at se. Inden jeg tager fat på godstrafikken, som jo også får konkurrence fra andre, vil jeg lige minde om, at Finansudvalget for nylig har bevilget 13 nye godslokomotiver, så DSB omkring år 2000 kan komme i omdrejninger med andre godstransportører, og jeg tænker her på f.eks. de svenske og de tyske jernbaner, som jo også får lejlighed til at køre på danske skinner.
Og så kan vi i øvrigt undgå, at godstogene går i stå i Storebæltstunnelen, hvilket er en fordel for alle.
Godstrafikken skal ligesom den øvrige skinnetrafik betale en afgift til Banestyrelsen for at køre på skinnerne, som er overdraget til Banestyrelsen.
Trafikministeren og Banestyrelsen i forening skal fastsætte taksterne, og et uafhængigt nævn, Jernbaneklagenævnet, skal påse, at parterne ikke diskriminerer nogen i denne sammenhæng.
Klagenævnet bliver sådan en slags pendant til Konkurrencerådet. Lovforslaget åbner mulighed for, at DSB udlejer sit materiel til andre, der opfylder lovforslagets betingelser for at kontraktkøre eller udbudskøre på skinnenettet.
Man skal se det hele i sammenhæng med den lovgivning om DSB som selvstændig offentlig virksomhed, som ingen af os endnu har set.
Vi har til gengæld fået et tilsagn fra ministeren om, at de to lovgivninger bliver behandlet i en sammenhæng.
Det vil sige, at dette lovforslag får en grundig gang gennem Trafikudvalget og antagelig først vedtages sammen
Det er en rigtig procedure.
Endelig vil jeg endnu en gang slå et slag for privatbanerne.
Vi er med på, at der skal ses på privatbanernes fremtid, men specielt ved vi, at de savner
både materiel og udstyr for næsten 1 mia. kr. Derfor er vi på nuværende tidspunkt meget tilfredse med, at amterne har sagt nej til at få privatbanerne lagt ud. Det er jo mere eller mindre det, der står i lovteksten at de skal.
Det må vi se på, når deres forhold er ordnet.
Til allersidst en meget vigtig ting.
Lovforslaget rummer et hav af bemyndigelser, men ministeren har givet tilsagn om, at disse bemyndigelser vil blive udmøntet i samarbejde med de partier, der står bag lovforslaget.
Vi kan støtte det.