runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Kaalund (S), 2006-02-02:
Siden førstebehandlingen har der som sagt været udvalgsbehandling, og der har været rigtig mange spørgsmål og et tilsvarende stort antal svar.
Vi er selvfølgelig opmærksomme på den optrapning, der er sket internationalt også som følge af de Muhammedtegninger, der har været, og hele debatten omkring dem, og vi er klar over de boykotter og demonstrationer osv., der har været også mod Danmark, mod danskere og danske firmaer.
Det har ikke ændret vores holdning til denne sag.
Vi mener, det er vigtigt, at vi beslutter os i dag.
Vi er klar over, at det er en farlig opgave og en farlig mission.
Vi kender trusselsvurderingerne, og de vil jo løbende blive opdateret.
Vi ved, at det er en NATO-opgave, at englænderne skal derud, og at vi skal være under engelsk overkommando derude, så vi er rimelig fortrøstningsfulde med hensyn til, at sikkerheden opretholdes også omkring vore styrker den dag i løbet af nogle måneder, det bliver aktuelt at sende dem frem.
Der har været over 70 lande som deltagere, og der har været en plan, som rækker 5 år frem.
Vi bekræfter fra Socialdemokratiets side vores vilje til at medvirke til genopbygning af Afghanistan og indførelse af demokrati m.v.
Afghanistan behøver fortsat støtte både politisk, økonomisk og militært, og det medvirker vi gerne til.
Vi er klar over, der er mange problemer derude.
Vi er også klar over, der er store problemer med opiumdyrkning, korruption og kriminalitet, alt sammen noget, der her i sidste omgang skal bekæmpes.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-02-02:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Aaen i, at der er en lang række principielle spørgsmål i den her beslutning, som burde diskuteres, og som ikke er blevet diskuteret indtil nu.
Det her er en sag, der skulle presses igennem af mange forskellige årsager, og der er faktisk mange principielle og vel også praktiske problemstillinger, som vi burde have belyst langt, langt mere nøje.
Det er også derfor, at man i Holland har haft en langt mere omfattende diskussion.
Vi skal ud i direkte kamphandlinger imod terrorgrupper.
Vi bliver reelt en del af den hidtidige amerikanske aktion.
Det er det, som Det Radikale Venstres søsterparti, D 66, har været meget optaget af i den hollandske debat.
Her i Danmark har Det Radikale Venstre været fuldstændig tavs omkring de mere principielle ting, som også burde diskuteres her.
Tilsvarende omkring Socialdemokraterne, som også i Holland har taget de der principielle problemstillinger op.
Lige til sidst vil jeg godt høre regeringen, om der findes en ny rapport fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jeg vil godt høre, om ministeren vil være villig til over for offentligheden her i dag at referere, før vi går til endelig afstemning, hvad trusselsniveauet i givet fald måtte være i den nye vurdering fra FE, og om regeringen vil være villig til efterfølgende at fremsende den til Forsvarsudvalget og Folketinget under alle omstændigheder, og om vi løbende kan få de efterretningsvurderinger, der kommer i medfør af, at konflikten med den muslimske verden jo trappes op hele tiden.
Per Kaalund (S), 2006-02-02:
Til hr. Holger K. Nielsen vil jeg sige, og nu er det nævnt et par gange, at udsendelsen af de danske styrker først finder sted senere på året, sandsynligvis i maj-juni måned, og selvfølgelig vil der være aktuelle opdaterede trusselsvurderinger på det tidspunkt, som vi så må forholde os til.
I øvrigt foregår der jo også drøftelse i andre lande, og selvfølgelig er der betænkeligheder, der er spørgsmål osv.
Vi ved, der foregår en debat i Holland, og jeg forventer, at Holland i dag beslutter sig positivt til også at medvirke i den NATO-opbygning, der finder sted i disse måneder i relation til Afghanistan.
Med hensyn til afbrænding af valmuemarker med henblik på at forhindre videre opiumproduktion osv. fremgår det tydeligt af materiellet, at det ikke er en NATO-opgave at afbrænde valmuemarker.
Men jeg er sikker på, at det vil NATO kunne komme med en tilrettelægning af.
I øvrigt fremgår det jo også af konferencen i London om Afghanistan, at det præcis er en opgave, der skal løses, bl.a. for at give disse opiumsdyrkere andre muligheder for landbrugsproduktion af forskellig art.
Frank Aaen (EL), 2006-02-02:
I går sagde regeringen om udviklingen mellem Danmark og den muslimske verden, at det er en sag, man ikke følger dag for dag, men time for time, fordi den hele tiden udvikler sig og hele tiden skærpes.
Lige præcis nu er der ingen, der ved, hvad den situation udvikler sig til, efter at en lang række aviser i Europa har bragt tegningerne fra Jyllands-Posten, der er ingen, der ved, i hvilken retning det udvikler sig, om det bliver en skærpelse, og i hvilken grad det bliver en skærpelse, og derfor kan ikke engang Forsvarets Efterretningstjeneste efter min opfattelse i øjeblikket have en helt klar vurdering af, hvordan trusselssituationen i det sydlige Afghanistan er.
Når vi nu ved, at det er nogle styrker, der først skal sendes af sted om mange måneder, hvorfor er det så så afgørende vigtigt for regeringen at få gennemtrumfet i dag, at vi stemmer?
Det har jo ikke nogen praktisk betydning, om vi venter, til vi har et mere afklaret grundlag omkring trusselssituationen og trusselsvurderingen i Afghanistan.
Jeg forstår ikke regeringens afvisning af det her; jeg forstår ikke engang motivet for den.
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af forslag til folketingsbeslutning og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Afstemning
Per Stig Møller (KF), 2006-02-02:
Jeg fik jo et direkte spørgsmål om, hvorvidt de vidste i Afghanistan, hvad situationen var.
Det ved de.
Præsident Karzai og udenrigsminister Abdullah var i København lørdag-søndag.
De er bekendt med den diskussion, der er rundtomkring i verden om Muhammedtegningerne, og præsidenten udtrykte jo også på det offentlige pressemøde bagefter, som i øvrigt blev bragt på CNN, men ikke i Danmarks Radio, at han var tilfreds med regeringens håndtering af sagen, og at han var meget, meget glad for, at Folketinget ved førstebehandlingen så ud til at ville bekræfte her ved andenbehandlingen, at de danske soldater kommer for at hjælpe på den stabilitet, som hr. Holger K. Nielsen nævnte.
Og stabilitet får man jo ikke, hvis vi konstant skaber usikkerhed om, hvorvidt vi kommer eller ej.
Så skal jeg gøre opmærksom på, at den afghanske befolkning ser meget positivt på vores tilstedeværelse.
Der er lavet en meningsmåling i Afghanistan, hvor man får spørgsmålet, om man mener, at disse grupper, man nævner her, er meget effektive, noget effektive eller overhovedet ikke effektive.
Om ISAF står der, at 46 pct. af befolkningen siger, at de er meget effektive, 36 pct. siger, at de er noget effektive, og kun 10 pct. siger, at de ikke er effektive, altså at det ikke har nogen virkning, at de er der.
Så det vil sige, at den afghanske befolkning altså er meget, meget glad for tilstedeværelsen af vore tropper derude, og det synes jeg ikke hr. Holger K. Nielsen skal skabe tvivl om ved nu igen at forsøge at trække det her.
Afghanistans præsident er vidende om situationen og er taknemlig for, at dette Folketing i dag beslutter sig til at komme og støtte den afghanske regering og derved også støtte det Afghanistan Compact, som blev vedtaget i London i tirsdags af det internationale samfund.
Det synes jeg ikke at hr. Holger K. Nielsen og hr. Frank Aaen skal skabe tvivl om, det er ikke værdigt, og jeg synes, at hr. Holger K. Nielsen skulle tilbage til den position, han havde i januar 2002, hvor han stemte for, at vi skulle derud.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-02:
Vi lægger også vægt på, at der tilgår løbende vurderinger af situationen, og at regeringen selvfølgelig på vanlig vis rådfører sig med Det Udenrigspolitiske Nævn, så man løbende kan holde denne situation under kyndig overvågning.
Per Kaalund (S), 2006-02-02:
B 64 har jo været til første behandling, og her støttede vi som en del af et flertal, at der skulle gå yderligere en uge inden andenbehandlingen.
I den uge er der blevet stillet en række spørgsmål, og de er blevet besvaret.
Vi føler os i stand til at kunne træffe en afgørelse i denne sag her i dag og kan derfor ikke støtte en yderligere udsættelse.
Det skal bl.a. ses i lyset af, at de danske styrker først skal udsendes senere på året, nemlig hen på foråret, og at der løbende vil komme trusselsvurderinger.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-02-02:
Jeg skal blot på den konservative gruppes vegne afvise forslaget om at tage sagen tilbage i udvalget.
Der kommer jo hele tiden nye trusselsvurderinger, og hvis de skulle være afgørende for Folketingets behandling, kunne vi jo få sagen udskudt nærmest i det uendelige, så vi må afvise forslaget om at tage sagen tilbage i udvalget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-02-02:
Jeg synes altså ikke, at SF's ordfører skal holde den røde fane højere, end at benene stadig kan nå jorden.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-02-02:
Det er jo rigtigt, som hr. Troels Lund Poulsen siger, at der løbende foretages vurderinger.
Men det er fantastisk at høre regeringspartiets ordfører i den grad undervurdere det, som er sket den sidste uges tid, det er jo fuldstændig fantastisk i en situation, hvor den danske statsminister er trængt op i et hjørne og ikke ved, hvad han skal gøre, og hvor vi har fået den muslimske verden imod os.
Hr. Troels Lund Poulsen siger: Vi får jo hele tiden trusselsvurderinger, så det spørgsmål kan vi altid tage op.
Jeg er virkelig rystet, må jeg sige.
Vi står i den største krise, dette land har stået i i mange, mange år – en krise i forholdet til hele den muslimske verden på grund af mange forskellige ting, som vi kan snakke om ved en anden lejlighed.
Vi risikerer at få hele befolkningen imod os på grund af det, der er sket i Danmark i de sidste dage, og det må da betyde, at man skal overveje spørgsmålet på ny og ikke bare sige, at der hele tiden kommer nye vurderinger.
Frank Aaen (EL), 2006-02-02:
Det er jo ikke bare spørgsmålet om, at der løbende kommer nye trusselsvurderinger.
Der er jo ikke nogen her i salen, der er i tvivl om, at det, der er sket i den seneste uge, får dramatiske følger for danskere, der opholder sig i udlandet.
Der kan ikke være nogen tvivl om, at vi er nødt til at vide, hvordan Forsvarets Efterretningstjeneste i virkeligheden vurderer det nye trusselsbillede for dem, vi sender til det sydlige Afghanistan.
Vi vidste allerede i forvejen, at det er en meget farligere mission end den, vi tidligere har udsendt danske soldater til, de skal sendes ud til, så jeg vil gerne spørge ministeren: Er ministeren helt overbevist om, at den afghanske regering synes, det er en god idé, at der netop i denne situation kommer flere danske soldater til Afghanistan?
Jeg tror, det også hører med i billedet, og jeg synes, vi må have sikkerhed for, at afghanerne også synes, det er en god idé, for de er jo også påvirket af det, der er sket.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-02-02:
Jeg skal på vegne af Venstre meddele, at vi føler os i stand til at træffe beslutning angående ISAFmissionen i Afghanistan, for der sker jo en løbende rådføring med Det Udenrigspolitiske Nævn om vurderingen af sikkerheden for de soldater, vi har udsendt.
Der kommer hele tiden nye trusselsvurderinger, men det er nu engang sådan, at hver gang der kommer nye trusselsvurderinger, rådfører man sig med Det Udenrigspolitiske Nævn.
Lad mig til sidst også minde om, at de soldater, der er udsendt, jo er udsendt med et solidt mandat.
Per Kaalund (S), 2006-02-02:
Jeg går ud fra, at SF deler opfattelsen af, at opium og heroin er et ganske alvorligt problem, og at man skal gøre noget for at bekæmpe det.
Jeg går også ud fra, at SF er opmærksom på, at det er op imod 70 pct. – tror jeg – af valmuedyrkningen osv., der foregår i Afghanistan og ikke mindst i den sydlige del af Afghanistan.
Derfor skal det selvfølgelig bekæmpes, men det er vores opfattelse, at det er den afghanske regering, der skal stå for bekæmpelsen af disse ting, og at NATO-styrkerne skal medvirke til at sikre, at de afghanske myndigheders autoritets- og myndighedsudøvelse kommer til at finde sted.
Det er ikke meningen, at NATO-soldater, herunder danske styrker, skal afbrænde valmuemarker.
Det er selvfølgelig klart, det kan være svært at trække en direkte skarp linje her, men jeg er overbevist om, at den ledelse af militær art, vi får på stedet, også vil kunne finde ud af at trække en fornuftig skillelinje mellem, hvad der er logistik, og hvad der er andre ting.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Ifølge høringssvarene er der en lidt forskellig opfattelse af det her.
Har ordføreren oplysninger om, at Københavns Amt har samme vurdering på nuværende tidspunkt?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Fra Venstres side har vi altså kigget på, hvilke forskellige muligheder der var.
Jeg kan forstå, hr. Rune Lund advokerer for, at man i stedet skulle have ladet alle de kommuner, der er i Københavns Amt, indgå som værende medejere af metroen, for det må ligge implicit i hr. Rune Lunds spørgsmål.
Det synes vi fra Venstres side er noget rod, og vi synes faktisk, at det er meget naturligt, at man i forbindelse med kommunalreformen, når man gør amtets bo op, sådan set også inddrager de passiver, den gæld, som amtet har.
Så skulle der penge på bordet.
Det er altså der, hvor amtet har valgt at gå ud og låne de her penge.
Men jeg bryder mig ikke om, at man går ud og låner penge, og når man så nedlægges eller opgiver, så siger man, at den gæld må man bare overgive til Ørestadsselskabet, for det må de ligesom tage sig af.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Jeg kan sige, at jeg har været meget interesseret i at indgå i drøftelser om metroen, og der er ingen tvivl om, at hvis jeg har været i udlandet, så har jeg været meget interesseret i, at min suppleant, som er hr. Per Clausen – når jeg er væk, er det ham, der beskæftiger sig med trafikområdet – kunne have deltaget i de møder, som jeg kan forstå er foregået meget intenst i denne uge.
Så jeg må nok sige, at jeg er lidt overrasket over forløbet, men det kan jeg jo spørge ministeren om, når jeg får lejligheden lidt senere.
Konkret om Østamagerbaneselskabet er det jo sådan, at det jo er 695 mio. kr., som amtet har skudt ind i det her, og nu bliver amtet så nedlagt.
Så er det sådan, at det alligevel er de kommuner, der er i amtet, som bliver ved med at hænge på regningen.
Regningen fra amtet bliver fordelt på staten med 76,5 mio. kr., regionen med 514 mio. kr. og amtskommunen med 104 mio. kr.
Det vil sige, der er nogle mennesker, der kommer til at betale for noget metro, samtidig med at de mennesker og de kommuner, det kunne være Bornholm, det kunne være Gentofte, det kunne være Hvidovre, Rødovre, Høje Taastrup, ikke får indflydelse på projektet.
Er det ikke en lidt mærkelig konstruktion?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Med hensyn til de forhandlinger, der er pågået, er jeg i hvert fald orienteret om, at hr. Rune Lund har været inviteret til forhandlinger, men ikke havde mulighed for at komme, og Enhedslisten havde ikke mulighed for at stille med nogen.
I hvert fald når vi forhandler fra Venstres side, og hvis ordføreren ikke kan komme og vi er interesseret nok i projektet, så stiller vi altid med en anden, der kan deltage i forhandlingerne, således at vi er med, hvor det sker.
Jeg vil så sige til hr. Rune Lund, at jeg da er åben, hvis hr. Rune Lund og Enhedslisten vælger at sige, at de støtter det pågældende lovforslag om nedlæggelse af Østamagerbaneselskabet og støtter de øvrige dele, der er.
I så fald er hr. Rune Lund og Enhedslisten meget velkommen til at tiltræde forliget.
Med hensyn til det konkrete spørgsmål, som jo ikke har så meget med Østamagerbaneselskabet at gøre, ligger der ikke fra Venstres side et ønske om, at vi i denne forligstekst begynder at diskutere letbaner og fødelinjer ind til Metrocityringen.
Vi er meget åbne over for at se på, hvilke muligheder der kan være, for at man kan styrke den kollektive trafik i København.
Det er også derfor, vi lige præcis lægger op til helhedsplanen for hovedstaden, som jo blev aftalt som en del af kommunalreformen, og netop denne tanke, der handler om, at man skulle have en bedre busbetjening ind til Metrocityringen, er noget af det, der ligger os meget på sinde, men letbanedelen er ikke den, der står øverst på Venstres ønskeliste.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Men der er altså indgået et forlig.
Det er jo meget metroforliget, det handler om, og i det forlig, der er indgået, indgår en helhedsplan.
Hvis nu Enhedslisten går med i det forlig, der er forhandlet færdigt, kunne man så forestille sig, at der kunne komme konkrete forhandlinger på bordet om at få fødelinjer, f.eks. letbaner, fra forstæderne til København og ind til midtbyen for ligesom at kunne få flere folk over i metroen, frem for, som det er nu, at metroen vil flytte meget få bilister fra bilerne over i metroen?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Jeg beklager meget, det er meget, meget vanskeligt, jeg har simpelt hen ikke kunnet høre halvdelen af spørgsmålet.
Så jeg ved ikke, om hr. Rune Lund med formandens tilladelse kunne gentage spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Jeg kan forstå, at der er blevet indgået et forlig her til morgen.
Det er jo meget bemærkelsesværdigt, i og med at jeg er blevet kaldt til møde hos transport- og energiministeren i morgen for at forhandle metro, men lad nu det ligge lige i forbindelse med ordførerens indlæg.
Men ifølge den aftale, der er blevet indgået, og som jeg har fået mailet kl. 9.57, kan jeg forstå, at der er en idé om en helhedsplan.
Vi snakker om metroforliget, fordi det her forslag jo er en del af det metroforlig, som er blevet indgået i morges.
Man laver en metro, den fører ikke særlig mange bilister fra biler over i den kollektive trafik, men er det sådan, at der i det forlig kunne blive åbnet for, at der også i metroforliget bliver konkrete forhandlinger om fødelinjer ind til metroen?
Ville Venstres ordfører synes, det var passende?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Jeg er meget glad for at være ordfører og være den første ordfører på dette lovforslag, for lovforslaget er rent faktisk en del af det store metroforlig, som regeringen indgik her til morgen med Socialdemokraterne, De Radikale og Dansk Folkeparti.
Aftalen, som vi indgik her til morgen, indebærer, at vi de kommende år får anlagt en Metrocityring, der dækker brokvartererne og indre by, og at vi får udviklet arealerne i København, således at vi får en boligudvikling i København, som er en hovedstad værdig.
Som en del af forligsteksten fremgår også, at vi ønsker at opløse Østamagerbaneselskabet I/S, og det er det, dette lovforslag drejer sig om.
Østamagerbaneselskabet I/S ejes i dag af Københavns Amtskommune og af Ørestadsselskabet I/S, og qua at vi i forbindelse med kommunalreformen nedlægger Københavns Amtskommune pr. 1. januar 2007, synes vi så også, det er naturligt, at man nedlægger Østamagerbaneselskabet I/S.
Der har været en lille krølle på og en lille diskussion af det her lovforslag, fordi det har vist sig, at Københavns Amtskommune har stiftet gæld, har finansieret deres indskud i Østamagerbaneselskabet via lån, og amtskommunen synes sådan set, at den gæld bør overgå til staten eller bør overgå til de øvrige ejere, der er på metrodelen.
Det ønsker vi ikke fra Venstres side, for vi synes sådan set, at man skal vedgå sig arv og gæld, og det har hele tiden været klart for alle, at når man skulle bygge metroens tredje etape, ville der skulle skydes penge ind, så derfor har det aldrig nogen sinde været tanken – og det har alle vidst, også i Københavns Amt – at tredje etape ville blive en overskudsforretning.
Karen J. Klint (S), 2006-02-02:
Jeg skal på vegne af den socialdemokratiske gruppes repræsentanter i Socialudvalget bede om, at vi får sagen tilbage til udvalget til en kort, lille drøftelse af et forhold, vi ikke har været opmærksomme på under udvalgsbehandlingen, men som vi heldigvis har nået at få stillet et spørgsmål til socialministeren om, og som vi også har fået svar på.
Det drejer sig kort om, at der jo er forskel på, hvordan vi bosætter folk med vidtgående handicap: Det kan være i boliger efter serviceloven, og det kan være i boliger efter loven om almennyttige boliger og ældreboliger.
Der gør Institut for Menneskerettigheder nu opmærksom på, at som udviklingen er, bliver der færre af dem, vi, for at fagfolket kan følge med, kan kalde § 92-boliger, og så almenboliger.
Det er også o.k., at der bliver en ny balance dér, bare vi får faciliteterne i orden.
Men der er en forskel, ikke nødvendigvis på indholdet i den omsorg og den service, borgerne får i de forskellige boformer, men på, om man skal underlægges servicebetaling.
Der er også andre meget væsentlige forskelle, herunder især, om man kan være medvirkende til valg af adresse, altså hvor man skal bo henne, og det er de forskelle, som Institut for Menneskerettigheder tager med ind i deres vurdering af, at vi ikke overholder alle konventionerne, og at kun de fysiske forhold indgår i svaret.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2006-02-02:
Det klæder ikke udenrigsministeren at være arrogant.
Når jeg selv her fra talerstolen refererede til afsnit V og den trusselsvurdering, FE havde fremsendt, får jeg at vide, at den skulle jeg bare have læst.
Er det sådan, at det er udenrigsministerens påstand med svaret før, at FE's vurdering af trusselssituationen i det sydlige Afghanistan i dag er den samme som den, der blev afgivet for 10 dage siden?
Det kan umuligt passe.
Dernæst: Det, der jo er på tale nu, er, at man i FN's Sikkerhedsråd allerede nu indkalder bidrag fra de forskellige lande: Hvor meget vi kan bidrage med i Darfur?
Derfor vil jeg spørge udenrigsministeren: Hvad kan Danmark sige til FN, når der kommer en henvendelse om kort tid om, hvor mange styrker vi kan stille til rådighed i Darfur?
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Holger K. Nielsen (SF), 2006-02-02:
Med hensyn til situationen i 2002 har jeg forklaret, at det var en meget begrænset aktion bestående af 50 mineryddere, der kom ind i en klart defineret opgave.
Det her er noget fuldstændig andet.
Så forsøger ministeren at køre polemik på, at vi jo bare ville forsvare valmuemarker, vi har kærlighed til valmuemarker, vi vil forsvare narkobaroner, og jeg ved ikke hvad.
Han ved jo selv, hvor dybt useriøst det er.
Den slags kan man ikke tage alvorligt.
Det her handler jo om, hvilken strategi man har for bekæmpelsen af terror, bekæmpelsen af ustabilitet i det her område af Afghanistan og i forlængelse heraf også, hvilken strategi man har over for narkobekæmpelsen.
Ministeren ved jo udmærket godt, at den amerikanske war on drugs i Latinamerika er en dundrende fiasko.
Ministeren ved jo godt, at der er tilsvarende problemer i Afghanistan.
Alle eksperter, der har forstand på det her, er enige om, at hvis der ikke er alternative eksistensmuligheder for de lokale bønder, så er det udsigtsløst at køre den krigsstrategi over for narkoen, som USA har kørt, og som NATO også kommer til at køre her.
Det er jo det, som er det grundlæggende i det her, nemlig hvilken strategi vi skal køre over for det her.
Kommer vi til at kaste yderligere benzin på bålet, eller kommer vi til at skabe stabilitet?
Det, der er vores påstand, og den mener vi efterhånden er godt begrundet, er, at vi kommer til at kaste mere benzin på bålet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-02:
Det kan jeg slet ikke se at vi skulle have gjort; dels i forhold til, at man – og det kan man så gisne om – med stor sandsynlighed må påregne, at der finder tilbagetrækning sted fra Irak, i hvert fald for andre landes vedkommende og forhåbentlig også for Danmarks vedkommende, dels idet der vil være løbende tilførsel af nye soldater, som kan sendes ud til brændpunkter som følge af forsvarsforliget.
Så jeg deler ikke hr. Frank Aaens opfattelse af, hvordan mulighederne ser ud for at bidrage med danske styrker i verdens brændpunkter.