runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-09-06:
Venstres ordførers indlæg vil vi kommentere lidt bredere, når hr. Peter Duetoft, som er vores ordfører på det her område, kommer.
Men jeg vil tage fat i et enkelt hjørne af et enkelt emne, som jeg synes er meget vigtigt.
CD er bekymret over, at man fra en eventuel kommende borgerlig regerings side vil bruge ulandshjælpen som grundlag for finansiering.
Jeg vil gerne sige, at i en verden med seks milliarder mennesker, hvoraf en milliard er sultende, underernærede, ekstremt fattige, og hvor en lille gruppe er ekstremt rige, er dét efter min bedste overbevisning uanstændigt og meget farligt.
Hvis man er bange for folkevandringer og udviklinger, der går den gale vej, så må selv et liberalt parti kunne forstå, at det er det værst tænkelige, man kan gøre, det værst tænkelige signal til omverdenen, det værst tænkelige til dem, der gerne vil smutte udenom her. Det helt afgørende i den her situation er - og det kan siges meget enkelt: Hvis ikke udvikling og velfærd kommer til de fattige, så kommer de fattige til velfærden.
Det er ikke muligt at bygge så stærke hegn og så høje mure, at det kan undgås.
Den eneste sikre vej må være den vej, at også liberale partier forstår det.
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Hr. Laustsen mener, at når Venstre foreslår at ændre i aktiveringen, altså i arbejdsmarkedspolitikken - hvor sidder hr. Laustsen? - er der tale om forligsbrud.
Jeg går ud fra, at det også gælder Det Radikale Venstre og regeringspartiet, som jo selv foreslår at hente 1,5 mia. kr. på mindre hovedløs aktivering.
Men jeg vil gerne sige, at det altid har været parlamentarisk skik, at partierne har ret til at komme med forslag, også på områder hvor der er forlig, i respekt for at man ikke ændrer på området, uden at forligspartierne er enige.
Man kan godt fremsætte det, men man kan ikke føre det igennem til afstemning, hvis man ikke er enig.
Det forså Socialdemokratiet sig imod, da man sidste gang stemte, for da gennemførte man en afstemning, på trods af at vi sagde, at der var tale om forligsbrud.
Det er hele forskellen i en parlamentarisk praksis.
Hr. Jørn Pedersen ved ikke, hvad det vil sige at stemme med fødderne eller have fod på ting og sager.
Under den frie ungdomsuddannelse skal jeg vende tilbage til, hvad der ligger i det.
Det er et begreb, som de, der har problemerne, meget gerne ville ønske var gældende.
Så spørges der: Hvad gør man omkring det her overforbrug?
Det er selvfølgelig et problem, for det er jo det, bageren har.
Når der er frit valg hos bageren, så er han jo nødt til at bage fem millioner rundstykker, ikke?
For der er fem millioner danskere, og så må han bage fem millioner rundstykker, ikke?
Eller kender han sin kundekreds og bager det, som han ved, at han har brug for - eller hvad?
Sandheden er jo, at det er et samspil mellem dem, der har brug for en ydelse, og dem, der leverer ydelsen, der til sidst bestemmer, hvor stor en kapacitet skal være på et givent område.
Hvis der er valgfrihed for borgerne, betyder det,
at man i virkeligheden tilpasser systemet over årene, så man fører penge derhen, hvor man ønsker at modtage sin ydelse eller blive behandlet.
De penge kommer i virkeligheden fra andre områder, hvor man ikke ønsker at modtage den offentlige ydelse eller blive behandlet.
Det er rimelig enkelt, men det støder lige imod Socialdemokratiets betonmur.
Hr. Ole Sohn spørger til skattelettelser.
Jamen regeringen har jo i sin år 2010-publikation vist, at der er plads til 15 mia. kr. i skattelettelser.
Det er det, det koster at fastfryse afgifterne.
Så det er fuldt finansieret.
Der er ikke noget, vi skal finansiere uden for år 2010
, når det gælder fastfrysning af afgifterne.
Det, vi skal finansiere,
Og det er præcis det, vi gør.
Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
Hr. Thor Pedersen kom med en rund beskrivelse af Venstres forslag, men jeg synes, der var én ting, der manglede, og jeg vil godt have bekræftet, om det er med eller det ikke er med.
Det er Venstres skattestop.
Det formoder jeg stadig væk er intakt.
Så vil jeg gerne spørge, hvordan man vil finansiere det.
Det fremgår nemlig ikke af finanslovoplægget, hvordan man vil skaffe den gode milliard, det koster at lave et skattestop.
Det er det ene.
Det andet er det med råd og nævn
Der vil jeg godt spørge Venstre: Når man nu fjerner 165 mio. kr. eksempelvis på erhvervsfremmeområdet, hvilke dele af dansk erhvervsliv er det så, der ikke skal fremmes?
Jeg vil da også gerne vide, hvornår Venstre har ændret signal vedrørende Danmarks turistpolitik.
Venstre har tidligere kritiseret blandt andre SF og regeringen for ikke at ville nok med hensyn til turismen, men jeg kan se, at man under råd og nævn fjerner 40 mio. kr. til turismefremme.
Så også her kræves der en forklaring.
Til sidst vil jeg sige: SF har besluttet - og det er en opfordring til Venstre - at vi trækker os ud af Udetillægsnævnet, for der er vi fuldstændig enige med Venstre.
Det er et helt overflødigt udvalg.
Så mit spørgsmål til Venstre er: Vil Venstre også trække deres repræsentant ud af udvalget?
Så kan vi netop handle og ødelægge det fra starten, inden vi går i gang med forhandlingerne.
Jørn Pedersen (S), 2001-09-06:
Nu var det jo et muntert indlæg, hr. Thor Pedersen holdt på Venstres vegne, og jeg synes, det er interessant, at Venstre nu stemmer med fødderne.
Så kan man jo spørge, hvad man så tænker med, for det er jo ikke så sædvanligt, at man stemmer netop med fødderne.
Jeg synes, der er et par uklarheder i Venstres ellers meget omfattende oplæg.
Det kan jeg godt forstå.
Det er registreret, hvad den går ud på.
Men jeg har et spørgsmål, som jeg ikke synes er så nøje beskrevet, for i min verden betyder frit valg, at man har flere ting at vælge imellem.
Betyder det så ikke, at man er nødt til at have et større udbud, for ellers er der jo ikke noget frit valg?
Derfor vil jeg godt spørge Venstre: Hvad indregner man som overkapacitet i de her fine modeller?
For der må være x antal milliarder, der skal bruges til, at man skal have flere senge på sygehusene, man skal have flere plejehjemspladser, for nu skal man jo vælge på tværs af alle mulige grænser.
Så jeg er spændt på at høre, hvad hr. Thor Pedersen har udtænkt omkring det, for det synes jeg da er ret væsentligt, når vi nu skal snakke om en sådan finansiering, der hænger sammen, og det er jeg ikke sikker på at man helt har tænkt igennem. Det kan være, det kommer.
Det kan være, debatten i dag afslører det.
Det ville i hvert fald være spændende at få svaret.
Bjarne Laustsen (S), 2001-09-06:
Jeg vil gerne spørge Venstre, om de stadig væk er med i forliget omkring arbejdsmarkedspolitikken.
Hvis svaret er ja, er der tale om et forligsbrud, hvis man også fortsat agter at være det.
Det er jo klart, at man jo ikke kan tage pengene fra de ledige og putte dem andre steder hen, hvis det er sådan, at man ikke vil forringe forholdene for de ledige i Danmark.
Jeg synes, det er skammeligt, at Venstre ikke har et større ambitionsniveau om at få de ledige i arbejde ved at fjerne grundlaget for, at de ledige kan vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Sidste år hørte vi hr. Jens Vibjerg råbe om forligsbrud, i forbindelse med at regeringen, SF og Enhedslisten foreslog og gennemførte nedsættelser af a-kasse-kontingentet.
Hvad er det, de ledige kan vente i fremtiden, hvis man skulle få en Venstrepolitik?
Ja, det er sandsynligvis, at man vil hæve a-kasse-kontingentet igen.
Det er sandsynligvis, at man vil afkorte dagpengeperioden, og det er, at man vil nedsætte satsen.
Det er jo reelt den eneste måde, hvorpå man kan spare nogle penge i dagpengesystemet.
Jeg er også meget bekymret for, at man kan finde på at foreslå stramninger i forhold til rådighedsretten.
Ærligt og reelt, det er nedskæringer over for de ledige, der er på dagsordenen fra Venstre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-09-06:
Det var en befriende ordveksling, der var for et stykke tid siden mellem hr. Thor Pedersen og hr. Jan Petersen omkring dødepakken, for den illustrerede klart og tydeligt, at det er Socialdemokratiet, der har været ankermand bag den uanstændige behandling af længstlevende, der er tale om i forbindelse med dødepakken.
Jeg har tidligere spurgt hr. Jan Petersen helt konkret om det.
Når man nu vil lave noget, der er mere anstændigt, kan jeg forstå, end det, man lavede sidste år - hvilket vel også kom til udtryk, da man nedstemte Dansk Folkepartis forslag i foråret om netop at genoprette forholdene på det her område - så går jeg ud fra, at jeg kan få et klart svar på det enkle spørgsmål, om man så også er villig til at betale de mennesker tilbage, der nu har været udsat for den uanstændige behandling igennem den seneste tid. Altså: Vil man gå det skridt, som er det helt logiske, at man siger, at har man gjort noget, der er komplet uanstændigt i forhold til længstlevende, så laver man ikke bare reglerne om, men man sørger selvfølgelig for at bringe det i orden i forhold til de mennesker, der har oplevet den uanstændige behandling?
Jeg synes, at vi skal have et klart svar i dag, om Socialdemokratiet har den indstilling eller det bare er en gang sniksnak om, at man bag lukkede døre vil diskutere det her videre med nogle forligspartier, eller hvad vi ellers har hørt her i formiddag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-09-06:
Jeg synes, det er helt urimeligt at lægge øre til denne megen snak om folkestyre og så opleve en hel formiddag, hvor Socialdemokratiets ordfører jo i virkeligheden ikke bidrager til nogen form for reel oplysning overhovedet.
Der er den magiske milliard, forskning i IT, erhvervspolitik, de svage, men når ordføreren bliver presset, så siger ordføreren: Jeg kan ikke stå og afsløre hemmeligheder, og jeg har heller ikke dem alle sammen - underforstået, at det åbenbart svæver, ikke bare i vinden, men også et andet sted, om der overhovedet findes finansiering.
Og når der bliver spurgt til udgiftssiden, hvordan den magiske milliard skal anvendes på de forskellige områder, så bliver der sagt, at det kan partierne få stor indflydelse på.
Det er da mageløst, at der sidder en regering, som ikke selv har et bud på, hvordan den prioriterer den milliard på de forskellige områder.
Det er da mageløst, at man skal opleve
en ordfører, som overhovedet ikke kan anvise nogen potentiel besparelse til opnåelse af den milliard overhovedet.
Så jeg er sådan set interesseret i ligesom de mange andre forudgående spørgere at få lidt besked om: Hvor skal den milliard hentes?
Hvordan skal den milliard prioriteres mellem de fire indsatsområder?
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Det er så interessant, at når nogen kommer med en ny tanke, skal den straks gøres til et regeringsforslag, og så skal den straks skydes ned, frem for at der måske lige gives os alle en chance for for det første at læse, hvad de peger på, og for det andet også lytte til de yngre landmænd, som synes, det er et meget stort krav at stille, at de stort set skal finansiere en konkurs på forhånd.
Så var der fru Ester Larsen, som mente, at det kun var på grund af valget, at ventetidsproblemet var vigtigt for os.
Så slette tanker, som fru Ester Larsen har om socialdemokrater, har jeg dog ikke om Venstrefolk!
Ventetidsproblemet har været et permanent indsatsområde i hele regeringens tid.
Vi er i gang med kræftområdet, og vi tager også hul på de andre områder nu.
Jeg synes, at fru Ester Larsen skulle være lidt mere anstændig i forhold til de motiver, vi trods alt måtte have, selv om vi er politiske modstandere.
Når det til gengæld drejer sig om læger, synes jeg stadig væk, at fru Ester Larsen snakker udenom.
Altså realiteten er, at der er sket over en fordobling af optaget på lægestudierne.
Det er realiteten, og det kan man hverken snakke sig fra eller råbe sig ud af.
Sådan er sagen.
Det står også stadig væk til troende, at der inden for andre medarbejdergrupper, der er brug for i vores sundhedsvæsen og i vores plejesektor, nemlig social- og sundhedsuddannelserne, sker markante forbedringer qua den politiske aftale, der blev lavet sidste år, og som Venstre ikke fandt anledning til at engagere sig i.
Så bliver jeg nødt til at gentage til fru Rikke
Hvilshøj, for det er åbenbart så svært at få det til at gå ind, at regeringen ikke afgiver ufinansierede løfter.
Regeringen siger, at det, vi forbedrer, finansierer vi i samarbejde med dem, der også vil bære forbedringerne.
Det hører til ikke bare i det samarbejdende folkestyre, men det hører også med til enhver anstændighed i seriøse partier, at man ikke bare kan foreslå udgifter, foreslå forbedringer og så sige, at det må regeringen i øvrigt finansiere. Der er en række fællesnævnere, som regeringen og en række partier i Folketinget formentligt har noget at tale med hinanden om, men så bør vi også tale om, hvordan vi finansierer det.
De tider er ovre, hvor Socialdemokratiet vil rende rundt og finansiere løbesedler udarbejdet af Venstre.
Sådan er dét bare.
Hvis Venstre skal være med til noget af det her, så må de lukke op for klejnekassen.
Christian H. Hansen (DF), 2001-09-06:
Jeg vil stille et spørgsmål til hr. Jan Petersen.
Svaret er selvfølgelig sikkert bare, at jeg bliver inviteret ind til et bord.
Der er mange, der har været inde ved et bord sammen med hr. Jan Petersen i løbet af dagen, men det er selvfølgelig også nemmere at invitere ind til bordet i stedet for at svare på spørgsmål. Når regeringen i finanslovforslaget skærer ned på vikarordningen for landmænd med 7,7 mio. kr., trods det at regeringen sidste år lovede, at vikarordningen ikke ville komme på finansloven, så kalder man det godt nok en naturlig afmatning, men hvorfor har man ikke denne gang benyttet lejligheden til at forbedre ordningen, for grunden til, at der er en afmatning i ordningen - det siger alle landmænd jo - er, at ordningen er for dårlig?
Her havde man haft mulighed for at forøge den.
Et andet spørgsmål er om det med de forpagtede ejendomme, som har været fremme her for nylig: Hvad er det for skærpede krav, som regeringen lægger op til, at de, der forpagter ejendommene, skal opfylde?
Eller er det sådan, at det er noget, der skal strikkes sammen med SF og Enhedslisten, således at de her forpagtede gårde kun må producere økologisk?
Rikke Hvilshøj (V), 2001-09-06:
Det er lidt trist, at man er nødt til at gå op på talerstolen og gentage spørgsmålene igen og igen, men det bliver vi nødt til, så længe vi ikke får noget svar, for det er imponerende, som hr. Jan Petersen kan tale udenom.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke fortælle danskerne, hvordan Socialdemokratiet vil finansiere f.eks. sin boligpakke og sit forslag om forlænget barselorlov?
Det er da det eneste ansvarlige.
Er det virkelig et regeringsdueligt parti, der kommer med ufinansierede løfter?
Så længe hr. Jan Petersen ikke kan fortælle, hvordan Socialdemokratiet har tænkt sig at finansiere sin egen boligpakke, må jeg konstatere, at boligpakken ikke er andet end tomme løfter; ingen penge, ingen boligpakke.
Ester Larsen (V), 2001-09-06:
Jeg må sige, at det var nogle pauvre svar, jeg fik på mine spørgsmål, men jeg takker da for den om end indirekte tilkendegivelse af, at det ikke er statsmidler, der skal hjælpe sundhedsvæsenet her og nu.
Med hensyn til lægeuddannelsen så spurgte jeg faktisk om, hvad regeringen vil gøre her og nu med det problem, vi
har med nordiske studerende
, men hvad fik jeg som svar?
Det er faktisk sådan, at omkring 1980 havde vi en ekstrem overproduktion af læger her i landet.
De søgte til andre lande for overhovedet at komme i beskæftigelse, og derfor nedjusterede den socialdemokratiske regering antallet af uddannelsespladser, men hvornår begynder den nuværende regering at gøre noget aktivt for at få løst det problem, vi har her og nu, og ikke blot komme med en historisk redegørelse?
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Til hr. Lars Løkke Rasmussen må jeg sige, at vi så noget af det samme som sidste år, nemlig at når det drejer sig om at formulere de politiske temaer, de politiske ønsker, så kan man godt komme i dialog med Venstre.
Det var vi også sidste år, når det gjaldt nogle af temaerne.
Men da det kom til finansieringen, så kunne Venstre ikke levere varen.
Venstre kan ikke levere varen.
Venstre har ikke finansiering.
Venstre vil ikke finansiere, for hvis Venstre skal finansiere, så vil Venstre være nødt til også at fortælle befolkningen, og det ønsker Venstre ikke, at velfærd koster penge.
Det koster også penge at vikle sig ud af det forlig, Venstre er i på efterlevelsesydelsen.
Det koster penge at være med i dansk politik og lave noget, der bedrer danskernes vilkår.
Det vil Venstre ikke erkende.
Ergo skriver Venstre sig ud af de muligheder.
Jeg håber ikke, at Venstre gør det, for vi har et ønske også i Socialdemokratiet om, at så meget som muligt i dette land og i dette folkestyre skal laves med brede forlig.
Men hvis Venstre ikke kan finde ud af, hvordan man finansierer de løfter, man afgiver, så kan Venstre jo ikke bære ansvaret for de gode ting.
Når ikke man vil tage ansvaret, må man jo lade være.
Men jeg håber, at Venstre kommer til bordet.
Jeg håber, at Venstre trods alt kan være med til noget, og jeg tror også, at der i Venstres forslag her og der kunne være noget, vi kunne tale om.
Men lad nu det komme an på en nærmere prøve.
Poul Nødgaard (DF), 2001-10-03:
Jeg går ud fra, at undervisningsministeren er enig med mig i, at samfundet har brug for veluddannede personer, og for at man kan blive veluddannet, kræves det også, at man får en stor viden om forskellige ting.
Derfor rejser jeg nu spørgsmålet om uro i folkeskolen, som senest er bragt frem på skoleledernes kongres eller årsmøde, eller hvad nu det hedder, og jeg må sige, at jeg har ret tæt kendskab til, hvordan det foregår i folkeskolen i dag, fordi jeg også er kommunalpolitiker og mødes med mange mennesker rundtomkring i landet.
Det er faktisk et problem, som nok er større, end man regner med herinde på Slotsholmen.
Det er sådan, at det ikke er ualmindeligt, at der er 1-2 elever om ikke i hver klasse så i rigtig mange klasser, der organiseret laver uro.
Og enhver kan jo forestille sig, at problemerne er overordentlig store med hensyn til, om de dygtige elever får lært noget, men det er lige så vanskeligt for de ikke så dygtige elever at lære noget, i det øjeblik der er nogle, der systematisk laver uro.
Derfor vil jeg godt lige spørge ministeren, hvad hun har forestillet sig at ville gøre i den anledning.
Christian H. Hansen (DF), 2001-10-03:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren kan oplyse de grundlæggende årsager, bare sådan i hovedrids, til handelsskolernes dårlige økonomi.
Så vil jeg spørge ministeren, om ministeren vil give mig ret i, at når man ser forslag i øjeblikket, som går på, at man nærmest fra forskellig politisk side står i kø med den ene pose penge efter den anden, så er dette kun en lille indsprøjtning, og at det, man virkelig skal ind at kigge på, nok vil være taxameterordningen.
Poul Nødgaard (DF), 2001-10-03:
Jeg har boret lidt i tallene, for det har drejet sig meget om økonomi i relation til handelsskolerne, og jeg har tallene for 1999: Udgifterne i det almene gymnasium pr. elev er 64.000 kr., på hhx, som vi taler om her, altså handelsgymnasiet, er de på 42.000 kr., altså en difference på 22.000 i det almene gymnasiums favør.
Så spørger jeg ministeren, om det kan være rimeligt, når man nu tager i betragtning, at den, der står med en studentereksamen fra det almene gymnasium, og den, der står med en studentereksamen fra hhx, er præcis ligeberettiget i relation til at gå videre i uddannelsessystemet med højere uddannelse osv.
Jeg synes, det virker helt malplaceret.
Samtidig har jeg et andet spørgsmål, som også har noget med økonomi at gøre, nemlig om klassekvotienter: Vi har set her på det seneste, at i det almene gymnasium - og hør nu godt efter - må kvotienten maksimalt være 28, i hhx skal den være minimum 31, altså minimum 31 og gerne et stykke over.
Der synes jeg altså, at der er nogle ting, der halter, og jeg synes også, at det er nogle ting, som ministeren burde kigge nærmere på sammen med sine embedsfolk, for jeg tror, vi er tæt på - nu skal man jo ikke bruge for stærke udtryk - en revolution, for der er et stærkt oprør rundtomkring på landets handelsskoler over, at de føler en utrolig stor forskelsbehandling.
Handelsskolerne tjente i nogle år nogle penge på at give folk det såkaldte pc-kørekort, og der var også kortere kurser i enkeltfag.
Det er taget fra skolerne.
Der havde de en vis indtægt, som så kunne afbøde nogle af de udgifter, de har på hhx, der er større end de tilskud, som de får fra staten.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvordan kunne man bare lige uden videre fjerne en sådan indtægtskilde, som skolerne havde?
Det synes jeg er problematisk.
Nu kan jeg se, den lyser.
Er det rigtigt, så slutter jeg lige i denne omgang, men jeg har et par spørgsmål mere.
Margrethe Vestager (RV), 2001-10-03:
Om jeg kan fjerne forvirringen skal jeg ikke kunne sige, det kommer jo an på, hvordan der lyttes, men jeg kan i hvert fald sige, hvordan jeg ser spørgsmålet.
Det er jo sådan, at alle dele af vores samfund må tilpasse sig de stigende krav, der hele tiden er til, at vi kan gøre tingene bedre.
Det svarer også til de stigende krav, som stilles til private virksomheder i forbindelse med arbejdstilrettelæggelse, nye pædagogiske former, andre typer indkøb og så fremdeles.
I finanslovforslaget for 2002 reduceres taksterne på erhvervsuddannelse med 1,1 pct., og det er en følge af sådanne effektiviseringskrav.
Det svarer til en besparelse på 30 mio. kr. på handelsskolerne, og det er en besparelse, som følger af finansloven for 1999 og altså er kendt siden denne.
Regeringens finanslovforslag for 2002 lægger ikke op til nye besparelser på erhvervsuddannelserne.
Tværtimod blev der ved fremlæggelsen lagt op til, at vi laver en udviklingsplan, meget gerne 4-årig, for erhvervsskolernes ungdomsuddannelse, og at den indgår i vores forhandlinger for de kommende år.
Sådan som det er oplyst over for mig, rummer alle de flerårsaftaler, som tidligere er indgået, uanset om de vedrører politi, forsvar eller videregående uddannelser, krav om, at man bliver bedre til at gøre det, man gør.
I forbindelse med de årlige finanslove stilles der tilsvarende krav på andre områder, og her er det så 1,1 pct.
Det er indlysende, at man godt kan kalde det en besparelse.
Det egentlige sigte er jo hele tiden at udfordre den offentlige sektor til at blive stadig bedre ligesom også den private.
Til det skal jeg kun føje, at vi jo meget forsøger at tilskynde skolerne til at ændre måden at arbejde på, sørge for, at de bruger deres lokaler på en ordentlig måde osv.
Poul Nødgaard (DF), 2001-10-03:
Dagspressen har på det seneste haft temmelig megen omtale af handelsskolerne og specielt af deres økonomiske situation
, og noget kunne tyde på, at handelsskolerne specielt i relation til højere handelseksamen er blevet gjort noget til sorteper. Jeg står her med en udtalelse, jeg er kommet i besiddelse af, hvor der står, at massive besparelser igennem de seneste år har fjernet omkring 150 mio. kr. fra skolerne, samtidig med at mange nye opgaver er kommet til, at uddannelsernes kvalitet nu er i alvorlig fare, og at handelsskolerne derfor har et akut behov for at få de årlige bevillinger forhøjet med omkring 200 mio. kr. Jeg ved, at ministeren også har udtalt sig til pressen i denne her sag. Ét øjeblik siger hun sammen med nogle ordførere, at der skal flere penge til handelsskolerne, og i næste øjeblik kan man så læse i finanslovforslaget, at bevillingerne til handelsskolerne skal reduceres. Jeg forstår godt, at man bliver forvirret på et højere plan, men det er muligt, at ministeren kan bringe den forvirring ud af verden.
»Hvordan vil ministeren forklare sin udmelding om forbedrede økonomiske forhold for erhvervsskolerne set i relation til, at der i finanslovforslaget for 2002 lægges op til en årlig besparelse på 30 mio. kr. på handelsskolerne?«