Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-25:
Det vigtigste middel til integration af indvandrere i vort samfund er at flytte så mange som muligt fra dagpenge, kontanthjælp eller anden understøttelse til at tjene egne penge på en rigtig arbejdsplads, så de kan betale skat og skabe sig deres egen tilværelse.
Vejen hertil
går over det, som regeringen har sat i gang med en målrettet danskundervisning, arbejdspraktik og oplæring på en arbejdsplads. Vi befinder os i et systemskifte mellem et system, som var godt til at beregne passivydelser, og et system, som er godt til at opsøge og åbne nye arbejdspladser.
Institut for Konjunkturanalyse har netop offentliggjort en undersøgelse
af, hvordan et bredt udsnit af virksomhederne ser på indvandrerne
50 pct. af virksomhederne siger, at de har indvandrere ansat, 64 pct. af de virksomheder siger, at de har gode erfaringer med de indvandrere, som er ansat hos dem, og 78 pct. af de virksomheder, der har indvandrere ansat, mener, at de har meget gode eller overvejende gode erfaringer med indvandrerne på arbejdspladserne.
Denne undersøgelse er meget opløftende og viser det første spæde forårstegn som følge af den nye integrationspolitik.
Et andet bemærkselsværdigt resultat, som undersøgelsen viser, er, at 67 pct. af virksomhederne siger, at de godt vil ansætte en indvandrer, der står uden for arbejdsmarkedet, såfremt AF eller kommunen kommer med den pågældende til virksomheden.
Undersøgelsen bygger på svar fra 751 virksomheder inden for handels-, transport- og serviceerhvervene.
Resultaterne af undersøgelsen kom i slutningen af januar måned, så vejen frem til integration er lagt nu.
For at vi kan bevæge os frem ad denne vej har regeringen indført starthjælpen, altså den ydelse, der gives til flygtninge og indvandrere de første 7 år, de er i Danmark. Ydelsen ligger ca. 20-30 pct. under den nugældende kontanthjælp, men det er stadig en meget høj understøttelse, når vi sammenligner med de øvrige højeste kontanthjælpssatser i verden; f.eks. er dansk starthjælp på samme niveau som svensk kontanthjælp.
Der er altså ikke tale om en sulteydelse, men om en ydelse, som skal sikre den fulde motivation til at gå fra offentlig forsørgelse til beskæftigelse.
Vi har lagt vejen til integrationen, nu skal vi bare have nogle til at bevæge sig hurtigere ud ad denne vej, og derfor har vi indført starthjælpen, som skal give gnister til motivationsbatteriet.
Det Radikale Venstre har fremsat forslag om afskaffelse
af denne starthjælp
Det Radikale Venstre foreslår, at hvis man er flygtning over 50 år og ikke har nogen uddannelse, kan man vælge at overgå til en livsvarig kontanthjælp uden noget aktiveringskrav, i hvert fald til arbejdsmarkedet.
Det er klart, at Venstre må afvise det forslag. Det er jo en direkte forskelsbehandling i forhold til alle andre her i landet, som ikke bare kan gå på en ukritisk offentlig forsørgelse, fra de fylder 50 år.
I virkeligheden ønsker Det Radikale Venstre, at efterlønsalderen skal sænkes til 50 år, når det gælder flygtninge.
Alt i alt må Venstre konkludere: Starthjælpen er god og nødvendig, når det gælder om at få sat skub i den nye integrationspolitik.
Vi afviser derfor afskaffelsen af starthjælpen, og vi afviser også en delvis afskaffelse af starthjælpen, fordi der i forslaget fra Det Radikale Venstre er indbygget en afvigelse fra enhver form for et rimeligt og grundlæggende lighedsprincip.