runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Jeg husker, da jeg var en dreng på 10-12 år, da fortalte min far mig engang om en person, der hed Balle-Lars, og Balle-Lars var en forhærdet kriminel oppe i Køge retskreds, og han blev dømt til døden i forrige århundrede.
Et par timer før han skulle hænges ude på galgebakken, var præsten inde at snakke med Balle-Lars, denne forhærdede forbryder, i lang tid, og da præsten så kom ud, spurgte den forsamlede presse ham, hvad han havde fået ud af disse Guds ord til den dømte.
Så sagde han: Det var spildte Guds ord på Balle-Lars, og det
kan jeg konstatere at mine ord til fru Margrete Auken også har været.
Margrete Auken (SF), 2004-04-15:
Men det, der er korrekt, er, at når forslaget ikke kom igennem før, var det jo bl.a., fordi der ikke var et massivt flertal, de borgerlige stemte imod det.
Så stod vi omsider klar til at få det igennem, vi havde også en aftale om, at vi skulle have øget automatisk kontrol.
Det var en af de væsentlige dele af det.
Det var dengang, da færdselssikkerheden lå i Trafikministeriet, det var en klar aftale, at vi skulle have øget kontrol.
Så kom der en ny regering, og så flyttede man det over til et justitsministerium, som interesserede sig mindre end ingenting for denne her sag, men som havde det store budskab: 130 km/t. på motorvej, og ikke noget med automatisk hastighedskontrol på motorvejene.
Uanset hvad hr. Helge Adam Møller måtte sige om øget kontrol, så kan han ikke benægte, at det da er en syg idé, der er opstået i denne her regerings hoved, det er der ingen, der har fundet på før.
Og det gør da, at hvad angår motorvejshastighederne, er der ingen tale om skærpelse - det er der måske andre steder, det vil jeg gerne være med til - men motorvejshastighederne skal op, der skal kunne køres, der skal kunne køres frit, der skal kunne køres, uden at man bliver generet af nogen, og man skal kunne gå ind og se, om man kunne risikere kontrol.
Nu ved jeg godt, at det ikke er noget med automatisk hastighedskontrol på motorveje overhovedet, der er det politibetjente, der skal lægge liv og lemmer til.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Jeg har det altid skidt med faktuelle unøjagtigheder.
Jeg vil ikke kalde det usandheder eller løgn, men faktuelle unøjagtigheder.
Fru Margrete Auken siger, at vi har en justitsminister, der ikke vil gøre noget ved fartsyndere.
Mig bekendt er det justitsministeren, der har fremsat lovforslag om, at hvor man i den tidligere regerings tid skulle køre 187 km/t på motorvejen, før kørekortet kom i fare, skal det nu sættes ned til 160 km/t.
Det var den tidligere regering, der havde et princip om, at man skulle overskride fartgrænser i byer og på landeveje med mindst 70 pct., det vil sige, at man skulle op på omkring 140 km/t på en landevej, før kørekortet var i fare.
Det er sat ned til 60 pct.
Det er den konservative justitsminister, der nu har sagt, at man får et klip i kørekortet, hvis man overskrider hastigheden med bare 30 pct., og det vil jeg godt sige til alle folketingsmedlemmer, for jeg er ikke sikker på, at alle har opdaget det helt endnu.
Det vil altså sige, at hvis man kører 66 km/t i byen, 66 km/t i bymæssig bebyggelse, så får man et klip i kørekortet, eller hvis man kører 105 km/t på landevej, hvor man tidligere skulle op på 136 km/t.
Det er altså den konservative justitsminister, må jeg sige til fru Margrete Auken, det er den konservative justitsminister, der også har indført i det nye politiforlig, at der bliver øget politikontrol, både med dem, der overhaler indenom, og dem, der kører for tæt, og dem, der kører over for rødt, og dem, der kører for hurtigt.
Det er altså mere kontrol, større færdselssikkerhed.
Prøv dog at anerkende det
, når det er korrekt.
Margrete Auken (SF), 2004-04-15:
Det er bare for at gøre det helt klart.
Jeg er da fuldstændig enig med hr. Helge Adam Møller i, at det er en gammel idé. Jeg har arbejdet med den; jeg har siddet og støttet den i Færdselssikkerhedskommissionen.
Diskussionen om, hvorvidt der skulle være særlige strafferegler for uerfarne bilister, har jeg også oplevet.
Der har jeg så bare set bagefter, at det var ret ulogisk, at de erfarne bilister skulle forkæles i forhold til de uerfarne, men det er så en anden side af sagen.
Men vi støtter forslaget.
Vi synes, det er rigtigt.
Men vi havde da ikke i Færdselssikkerhedskommissionen forudset en justitsminister som den, vi har nu.
Vi havde da ikke forudset en justitsminister, der ville sige: Vi vil ikke kontrollere fartforbryderne.
Vi havde da ikke forudset en justitsminister, der sagde, at man skal kunne gå ind på hjemmesiden og se, hvor der er fartkontrol, for ellers er det en pengemaskine.
De af os, der synes, at de skal tages alvorligt, de her regler, vi kommer jo ikke til at betale.
Jeg går ud fra, at det også gælder hr. Helge Adam Møller.
Vi kommer ikke til at betale sådan et sted.
Men med den holdning, denne regering, og her er jeg desværre nødt til at tale om hele regeringen, skønt jeg ikke tror, det er hele regeringen, har til kontrollen, gør, at det bliver vinduespynt.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Det lovforslag, som et stort flertal i Folketinget vedtager om et øjeblik, er det, hr. Keld Albrechtsen kaldte vinduespynt.
Jeg var formand, dengang vi arbejdede på det, og sådan som jeg husker det, så var det en fuldstændig enig Færdselssikkerhedskommission, også med medlemmer fra Enhedslisten og fra SF og andre, der allerede for mange år siden foreslog, at man lavede et sådant klippekortsystem i Danmark.
På trods af at vi havde, og det indrømmer jeg, en regering, som også arbejdede for færdselssikkerheden og for at gøre den bedre, så lykkedes det alligevel ikke at få det igennem.
Men nu har vi altså forslaget.
Det er omhyggeligt, det er gennemarbejdet, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det ikke bliver vinduespynt; nej, det vil medføre en anderledes færdselssikkerhedskultur på en række områder, for de, der ikke hurtigt finder ud af det, når meget hurtigt op på deres tredje klip i løbet af 3 år, og så mister de simpelt hen deres kørekort.
Så derfor er det altså et forslag, som et stort flertal i Folketinget har efterlyst gennem mange år, som den tidligere regering ikke nåede at få fremsat, men som den nuværende har gjort, og som vil medføre en meget stor og markant øgning af færdselssikkerheden.
Det har man jo også set fra andre lande, der har tilsvarende systemer.
Så det synes jeg man skulle glæde sig over.
Og for øvrigt kan man jo indimellem godt glæde sig over vinduespynt, specielt når den er god.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Hr. Karsten Nonbo har ret i, at vi faktisk er en del folketingsmedlemmer, som er meget forhippede på at komme i gang, men han har ikke ret i, at det er det, der sker med vedtagelsen af det her lovforslag - det er det bestemt ikke.
Den kritik, fru Margrete Auken er fremkommet med, og den begrundelse for trods alt at stemme for, som hun fremkom med,
er vi i Enhedslisten fuldstændig enige i.
Dette her lovforslag er i alt væsentligt en gang vinduespynt, som skal tjene til, at justitsministeren kan dække over, at man i kraft af de forhøjede hastigheder på motorvejene bidrager til at få slået flere mennesker ihjel i trafikken
, og så skulle man finde på noget, der ligesom kunne tilsløre det og give indtryk af, at man gjorde noget for færdselssikkerheden, og det gør man jo i så ringe grad, at det er direkte pinligt. Men vi håber da, at loven kan være et mikroskopisk, lille bidrag; mere bliver det ikke.
Derfor stemmer vi for den.
Men det er uden nogen form for begejstring, og det er bestemt dybt kritisabelt, synes jeg, at hr. Nonbo nu fremstillede det, som om der fra Venstres side er lyst til at smøge ærmerne op og tage fat og sådan noget.
Det sølle resultat, der er blevet ud af denne her lovgivning, giver snarere indtryk af det modsatte.
Karsten Nonbo (V), 2004-04-15:
Jeg skal ikke kommentere fru Margrete Aukens indlæg.
Det lader vi blæse i vinden.
Men det, jeg går op for at sige, er, at der i Berlingeren i går stod, at edb-bøvl forsinker klippekortet, og den radikale trafikordfører, hr. Martin Lidegaard, vil forfølge sagen, siger han.
Det lyder helt vildt med 1 års forsinkelse.
Jeg håber, han vil forfølge sagen så meget, at han når helt over på side 44 i lovforslaget og læser, hvad der står.
Der står nemlig: »For så vidt angår ikrafttrædelsen af klippekortordningen, har Rigspolitichefen vurderet, at de ændringer i politiets centrale edb-systemer, som indførelse af klippekortsystemet nødvendiggør, vil kunne gennemføres på ca. 18 måneder fra opgavens igangsættelse.«
Så det er allerede her, da vi arbejdede med lovforslaget, tilkendegivet, at når lovforslaget er vedtaget, forestår der et arbejde i edb-systemet.
Det er klart, at det arbejde jo ikke kan laves, før loven er vedtaget.
Så der er denne her implementeringstid på op til 1 år, men det glæder mig da, at vi alle sammen er så forhippede på at komme i gang med denne her lov, altså klippekortordningen, så det tager jeg som et positivt udtryk for, at vi alle gerne vil i gang med det her glimrende lovforslag, som nu bliver vedtaget.
Margrete Auken (SF), 2004-04-15:
På trods af at vi forleden dag fik stemt samtlige de glimrende ændringsforslag ned, vil SF støtte loven.
Men jeg synes, der skal gøres opmærksom på, at den sine gode intentioner til trods kan forblive et slag i luften med den holdning, justitsministeren har til kontrol, når det gælder bilister.
De skal ikke kontrolleres, og hvis man har lyst til at være fartforbryder, så kan man gå ind på nettet og se, hvor man kan have lov til at være det fuldstændig frit uden risiko for at blive opdaget, for det kan man se på hjemmesiden.
Det er jo altså virkelig alvorlige forbrydelser, der er tale om.
Så på trods af de skærpede sanktioner og på trods af alle ordene kan denne her lov vise sig at være den reneste gang vand og vind og ingenting med den holdning, ministeren har.
Jeg vil også sige om de senere dages debat her om risikoen for politiet, at fordi der ikke må bruges fotofartfælder, fordi ministeren synes, det er synd for bilisterne, hvis de kan risikere at blive taget i en fotofartfælde, så skal man have politiet ud at risikere liv og lemmer på det.
Det er ekstra slemt.
Så vil jeg dog foretrække, at der ikke er kontrol, fremfor vi udsætter politiet for denne her sag, som ministeren åbenbart så villigt lader dem lægge liv og helbred til i det, hun hidtil har sagt.
Vi stemmer for det, men jeg vil advare meget mod, at man tror, at den her lov kommer til at hjælpe ret meget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Det er fuldstændig korrekt, men hvis vi så siger, at det her kun er landbrugsjord, og vi tager 800 ha landbrugsjord ud,
så synes jeg bare, vi skal tænke os vældig grundigt om, inden vi bestemmer os for, hvad disse 800 ha skal bruges til.
Jeg foreslår, at man laver en cost-benefit-analyse for at finde ud af, hvordan vi udnytter dem, så vi tjener flest muligt penge på det samfundsmæssigt set og selvfølgelig også regionaløkonomisk set.
Vi skal være sikre på, at de områder, vi taler om her, og som vi alle sammen gerne vil være med til at understøtte i forhold til en økonomisk udvikling, rent faktisk får en økonomisk udvikling ud af det forslag, der ligger.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-15:
Jeg vil gerne sige, at forslaget jo har været drøftet med de boligpolitiske ordførere fra Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne, som står bag aftalen fra den 15. oktober 2002 om flere boliger.
Vi har været enige om, at der er behov for at ændre støtten til nyt privat udlejningsbyggeri fra et fradrag til et skattefrit tilskud.
Partierne er også enige om at fremrykke investeringerne, så vi får en hurtigere beskæftigelsesmæssig effekt.
Den samlede ramme i 2004 fordobles derfor til de 380 mio. kr. Vi er også inde og se på de geografiske områder, hvor efterspørgslen af boliger er størst, og så har vi også nu det med, at kommunerne får en mulighed for at afvise at deltage i ordningen og dermed også afvise nybyggeri efter loven.
Jeg vil gerne sige til de kommentarer, der er kommet fra ordførerne, at det da glæder mig, at Socialdemokraternes ordfører nævner, at man er tilfreds med, at der er konkurrence om mindst muligt tilskud, og at man eventuelt vil justere grænsen om nødvendigt.
Til SF's hr. Morten Homann må jeg blot sige, at jeg ikke ved, om det er skuffede forventninger.
Det er jo en sag, der åbenbart ikke har så stor interesse, siden hr. Morten Homann har forladt salen - jo, han er her, så jeg beklager - men det er da rart, at man siger, at den bliver bedre gang for gang.
Det er da altid et tilsagn om, at vi er på vej i den rigtige retning.
Jeg havde da gerne set, at det ikke havde været nødvendigt at justere og justere.
Jeg vil da heller ikke sige, at det ikke bliver nødvendigt at justere denne gang, men jeg håber selvfølgelig snart, at vi får et synligt resultat.
Det vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen.
Det er selvfølgelig et tilsagn, som jeg står ved.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-15:
Jamen har jeg ikke ret i, at de her 8.000 sommerhuse lige så godt kunne ligge på landbrugsjord, som de kunne ligge på natur?
Jeg har bare lyst til at spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om det forholder sig sådan, at det forslag, vi behandler nu, lægger op til, at det er natur, der tages ud til at bygge sommerhuse på?
Kunne man ikke forestille sig, at det var landbrugsjord, som blev taget ud til at bygge sommerhuse på?
Det virker næsten, som om vi vader rundt og tager det ene stykke natur efter det andet.
Torben Hansen (S), 2004-04-15:
Jeg noterer mig også, at der er lige så mange af dem, der siger, at den galej vil de ikke med på, fordi den ikke har nogen regionaløkonomisk effekt, tværtimod; det er der sådan set lige så mange af dem der siger.
Hvis hr. Jørn Dohrmann lyttede til min tale, og hvis man også kigger på, hvad der tidligere er sagt her i Folketingssalen, når man har talt om regionaløkonomisk udvikling, så har man talt om uddannelsesinstitutioner, videnserhverv.
Lige nu er det så bekvemt at begynde at tale om sommerhuse i forbindelse med regionaløkonomisk udvikling, men det har aldrig nogen sinde været brugt før, og jeg tager ad notam, at det er de andre ting, nemlig videnserhverv, uddannelsesinstitutioner, vi skal satse på.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-04-15:
Nu mener jeg jo ikke, at lige de dybdegående analyser er, hvad skal man sige, et vartegn for Socialdemokratiet, når jeg tænker på vandmiljøplan III-forhandlingerne.
Der var der heller ikke nogen rigtig dybdegående analyser bag de tal, der kom fra Socialdemokratiet.
Men jeg vil godt spørge hr. Torben Hansen, om det overhovedet ikke gør indtryk, at vi får besøg af en del borgmestre, socialdemokratiske borgmestre, der egentlig ønsker netop denne udvidelse af sommerhusområdet, for de kommer herind i Folketinget og fortæller os, og de skriver til os, at det vil betyde flere arbejdspladser, det vil betyde en vækst i deres område.
Er det slet ikke noget, der gør indtryk på Socialdemokratiet på det her tidspunkt, hvor vi gerne vil skaffe flere arbejdspladser?
Så vil jeg også gerne ind på de 30.000 sommerhusgrunde, som hr. Torben Hansen nævner stadig væk skulle ligge der.
Mener hr. Torben Hansen ikke, at det kunne være en idé at bytte nogle af de måske naturmæssigt gode områder ud med de her eventuelle sommerhusområder?
Torben Hansen (S), 2004-04-15:
Når man læser lovforslaget, melder der sig uvægerlig mange forskellige spørgsmål.
Er tallet 8.000 udtryk for en dybdegående analyse?
Er tallet fremkommet ved et skøn, en politisk studehandel, er det udtryk for en rummelighedsbetragtning, eller hvor kommer tallet 8.000 fra? Det fremgår i hvert fald ikke af lovforslaget og må også derfor betragtes som et ikkedokumenterbart tal.
Dokumenterbart er det derimod, at der for nuværende er mellem 20.000 og 30.000 ledige sommerhusgrunde i eksisterende arealudlæg.
Hvorfor ikke benytte dem?
Hvad er der i vejen med dem?
Er de placeret forkert, ikke attraktive nok?
Det kunne have været meget fornuftigt, at der i forbindelse med bemærkningerne til det her lovforslag også havde været noget omkring det. Det har Nordjyllands Amt jo gjort, og de siger, at de sådan set har rigeligt med ledige grunde.
De har 7.500 ubebyggede og ønsker sådan set ikke flere.
Det er også Socialdemokratiets opfattelse, at der kan lægges mange forskellige fortolkninger ind i ordene i lovforslaget.
Eksempelvis står der i selve lovteksten: »... at udvidelsen ikke vil tilsidesætte væsentlig naturbeskyttelse og landskabelige interesser.«
Hvad er væsentlig i denne forbindelse?
Det fremgår endvidere af lovforslaget, at de nye områder skal være bag ved eksisterende.
Når man så ser eksempelprojektet fra Vemmenæs, så betyder geografien, at bag ved pludselig bliver ved siden af vandet eller ned til vandet, og at projektet bryder med den eksisterende skovbyggelinje.
Socialdemokratiet er meget optaget af yderområdernes muligheder for bæredygtighed både økonomisk og miljømæssigt, og yderområdernes muligheder for økonomisk vækst og bæredygtighed hænger sammen med videnserhvervene, innovation, iværksætteri og et højt vidensniveau, eksempelvis gennem uddannelsesinstitutioner og vidensvirksomheder.
Det har afgørende betydning for, om yderområderne klarer sig godt eller dårligt.
Antallet af sommerhuse er altså ikke afgørende.
Vi ser derfor forslaget som et udtryk for en kortsigtet købmandskultur og ikke udtryk for en langsigtet regionalpolitik, der kan sikre regionernes økonomi og miljø.
Socialdemokratiet noterer også, at det i de økonomiske beregninger klart understreges, at de er forbundet med en del usikkerhed.
De økonomiske beregninger, der er foretaget for tre områder, opererer med meget høje udlejningsfrekvenser på 50-80 pct.
Det hænger ikke helt sammen med, at det i dag er 15 pct. af de eksisterende 200.000 sommerhuse, der udlejes.
Og hvor er eksempelvis beregningerne over den regionaløkonomiske effekt, hvis man gennemførte flere naturgenopretninger eller naturforbedrende indsatser i stedet for byggeri i naturen?
Og hvor er eksempelvis beregningerne over den regionaløkonomiske effekt over velfærdstabet ved yderligere byggeri i naturen?
Sammenfattende på baggrund af tidligere betragtninger samt et ønske om at bevare landskabelige og rekreative værdier, værdier, der ikke kan erstattes, når først de er bebygget, kan Socialdemokratiet ikke tilslutte sig
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Det ligger ikke i lovforslaget, og Venstre har ingen intentioner om at lave nye sommerhusområder; vi har intentioner om at udvide antallet af sommerhusgrunde bag ved eksisterende sommerhusområder.
Men var der et sted, hvor man sagde, at det kunne vi godt have tænkt os, må jeg bare sige, at som lovforslaget er, så åbnes der ikke mulighed for, at der kan etableres helt nye sommerhusområder.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-04-15:
Nu var det sådan set ikke det rent tekniske, jeg spurgte efter.
Det var bare, om Venstres holdning var positiv over for, at man eventuelt kunne bytte om på sådan nogle områder, og hvordan økonomien så skulle være, hvem der skulle betale for den jord, man ligesom skal have tilbage.
Det må vi jo finde ud af senere.
Men jeg vil også godt spørge, om Venstre synes, det er rimeligt, at bare fordi man var hurtig på daværende tidspunkt, hvor man havde muligheden for at udstykke mange sommerhusgrunde, har man lukket fuldstændig af, så de områder, hvor der slet ingen sommerhuse er i dag, er totalt afskåret fra at kunne få det her løft, som vi gerne vil have ikke kun i beskæftigelsen, men selvfølgelig også i økonomien.
Hvordan stiller Venstre sig over for det?
Er det ikke også med inde i Venstre overvejelser for at kunne støtte det her forslag?
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann
, at vi i Venstre generelt er overordentlig tilfredse med lovforslaget.
Vi mener, det er en god ting, at flere borgere har mulighed for enten at leje eller komme til at eje et sommerhus, og at flere mennesker får mulighed for at nyde den smukke og flotte natur, vi har i Danmark.
Spørgsmålet om, om man skulle kunne bytte nuværende områder ud, fordi de ligger ubenyttet hen og så nærmest lave et mageskifte og bytte sig til grunde, har jeg egentlig ikke nogen holdninger til lige nu, men jeg kan sige, at det så må indgå som en del af de forhandlinger, vi skal have om det her
lovforslag
Vi støtter fuldt ud det fremsatte lovforslag med de 8.000 grunde, der ligger bagved, men er selvfølgelig klar over, at da vi ikke har de 90 mandater, som jeg sagde til hr. Keld Albrechtsen, så er det her jo noget, vi forhandler ud fra også i Venstre.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-04-15:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om det ikke er korrekt, at sådan nogle tiltag med at udvide - her er det så sommerhusområder, men det kunne også være en aktiekapital - betyder, at der gives flere ting at handle med, og at det dermed også vil give et større flow.
Det vil jo også give folk muligheder for at komme tæt på naturen og måske komme til at leje et sådant sommerhus.
Mener ordføreren ikke, at det vil være et godt kvalitetsløft over for borgerne?
Men det, jeg egentlig ville spørge om, var, om Venstre ikke synes, at det også kunne indgå i overvejelserne, at man faktisk kunne bytte om på sommerhusområder, således at man ikke bygger i områder, hvor det er uhensigtsmæssigt, fordi der er en god natur, som man måske hellere skulle bevare som rigtig natur?
Kunne det ikke også indgå i Venstres overvejelser, når vi skal lave den her sommerhuslov?
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Det er jeg uenig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, for lad os tage et område, som jeg kender en lille smule til, eksempelvis Vedersø Klit.
Der vil en tom sommerhusgrund, der ligger det, der hedder forholdsvis tæt på stranden, koste 0,5 mio. kr., og hvis man går fra det område og mod øst, altså ind i landet, så er det klart, at jo længere væk man kommer fra det her område, jo billigere vil en sommerhusgrund blive.
Hvis man forestillede sig, at det var i det område, man skulle lægge nogle flere sommerhusgrunde, så er det klart, at det ikke ville presse prisen på grunden til den halve million kroner, for der vil altid være nogle, der vil være tæt på kysten.
Andre, der måske har knap så mange midler, ja, de kan leve med et hus, der ligger lidt længere væk fra kysten og vil så kunne erhverve sig en af de grunde, som ligger længere inde i landet.
Så jeg deler ikke fru Elsebeth Gerner Nielsens bekymringer, men anerkender selvfølgelig, at man ikke skal fordoble antallet af sommerhuse inden for et lille område, for det vil i hvert fald på kort sigt kunne påvirke prisdannelsen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Som jeg forstår det, vil man placere de her sommerhusgrunde i nogle områder af Danmark, som ofte definerer sig selv som udkantsområder, hvor priserne på sommerhuse i forvejen er lavere, end de er i resten af landet.
Så kommer regeringen altså med en bunke nye sommerhusgrunde til de pågældende områder, hvor priserne altså i forvejen er lavere.
Det vil da betyde et prisdyk.
Det er også yderligere forskelsbehandling, kan man sige, fordi de mennesker, der så har et sommerhus i det pågældende område eller har en sommerhusgrund, altså må opleve, at de har dummet sig ved lige præcis at købe sommerhus der frem for at købe eksempelvis i Nordsjælland.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-04-15:
Jamen så er der jo noget, der ikke hænger sammen i den socialdemokratiske retorik, for den ene gang efter den anden hører man jo, at det er turisterhvervene.
Nej, det gælder da om at have et bredt spektrum til de folk, der vil komme her, men så sandelig også til de beboere i Danmark, som kunne tænke sig at eje et sommerhus, som kunne tænke sig at komme ud og nyde naturen.
Her har man jo netop stillet de her klare linjer op, at det skal være bag ved eksisterende sommerhusområder. Når hr. Torben Hansen også siger, at der er 7.000 ubebyggede grunde i Nordjylland, kan hr. Torben Hansen så ikke oplyse mig om, hvor mange der f.eks. er i Sønderjylland?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide, bare for at vi har noget at sammenligne med.