Morten Bødskov (S), 2006-03-14:
Søndag aften kunne hele Danmark se, hvor let det er at købe en kvinde i Rumænien til sexslaveri.
I Danmark er der mere end 3.000 udenlandske prostituerede, og en stor del af dem er ofre for den selv samme form for kynisme og kyniske bagmænd, som tjener styrtende med penge på menneskehandel, som vi så det i TV 2-programmet »Dags Dato« i søndags.
Godt nok er Danmark et trygt land at leve i, kriminaliteten er faldende, men der er også alvorlige problemer.
Kriminaliteten forandrer sig.
På en række områder bliver den mere voldsom, mere koncentreret til bestemte områder og også mere organiseret.
De dage, hvor grov kriminalitet var et storbyfænomen, er for længst talte.
Alle dele af vores samfund påvirkes af udviklingen i kriminaliteten.
Som det allerede har været fremme, skal vi nu til at behandle en meget omfattende reform af politiet og domstolene.
I Socialdemokratiet mener vi, at der er behov for en reform af politiet og domstolene.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at politiet og domstolene kan håndtere udviklingen i kriminaliteten, og at vi som borgere i alle dele af landet får en service, der lever op til de naturlige krav, vi har til dem som en del af et moderne velfærdssamfund.
Når det er sagt, mener vi ikke, at regeringens lovforslag, som det foreligger nu, er godt nok.
Vi mener, at politiets tilstedeværelse i lokalsamfundene svækkes, og at domstolenes servicering af borgerne mangler nærhed.
I Socialdemokratiet tager vi gerne et medansvar for en reform af politiet og domstolene, men nærheden i den samlede reform skal styrkes og ikke svækkes, politiets lokale engagement og beslutningskraft skal forstærkes og ikke forringes, den organiserede kriminalitet skal bekæmpes over alt og lige godt i hele Danmark, og domstolene skal være tilgængelige for alle – man fristes til at sige: ikke kun for dem med egen bil – og endelig er det vigtigt for os at sikre, at reformerne baserer sig på realistiske it-investeringer og ikke et skud i blinde.
For Socialdemokraterne spiller politiet en central rolle i udviklingen af vores velfærdssamfund og i sikringen af, at vi har muligheder for trygt at udfolde os i vores hverdag.
For os er tryghed forudsætningen for velfærd.
Vi ved, at kriminalitet skaber utryghed.
Derfor skal politiet i fremtiden være mere på forkant med de forhold, som medfører kriminalitet, og politiet skal også være parat til at tackle komplekse problemstillinger, som påvirker vores egen tryghed og lokalområdets og ikke mindst velfærdssamfundets stabilitet.
For at løse denne opgave er svaret ikke kun at ændre på grænserne for politikredsene.
Selve politikulturen, den måde, hvorpå politiet arbejder, skal ændres.
Godt politiarbejde skal i højere grad kunne måles på den enkelte politikreds' evne til at involvere sig i lokalsamfundene og engagere det i sikringen af vores fortsatte tryghed.
I Socialdemokratiet deler vi grundlæggende analysen af behovet for en reform af politiet.
Vi mener, at større politikredse og reformer af politiets organisation og ledelsesstruktur er en del af svaret på de udfordringer, dansk politi står over for.
Vi deler også ønsket om at sikre bæredygtige politikredse, som det er beskrevet i lovforslaget, men vi ser langt fra lovforslaget som svar nok på de udfordringer, politiet står over for.
Vi mener, at politiets lokale forankring skal styrkes.
Ideen om et nyt lokalpoliti er god, men lokalpolitiet skal sikres både beslutningskraft og beredskab i lokalsamfundene, så problemerne kan forebygges og løses hurtigt.
Vi mener, at politiet skal styrke sin deltagelse i det kriminalpræventive arbejde.
Politiets tilstedeværelse i lokalsamfundene vil svækkes, hvis ikke lovforslaget om nye kredsråd suppleres med en ny lokal struktur, hvor politiet, de kommunale myndigheder, de SSP-aktive og eksempelvis Natteravnene og andre lokale netværk kan forstærke forebyggelsen af kriminaliteten.
Samtidig er det afgørende for Socialdemokratiet, at politiet i lokalområderne styrker dialogen og åbenheden over for befolkningen, således at befolkningen kender til kriminalitetens reelle omfang.
Det er afgørende for Socialdemokratiet, at en reduktion af antallet af politikredse ikke medfører en centralisering af politiets arbejde.
Det vil svække befolkningens tillid til politiet og forringe mulighederne for at løse de kriminalitetsproblemer, som præger mange lokalsamfund.
Samtidig er det vigtigt for Socialdemokraterne, at politikredsene forstærker indsatsen mod organiseret kriminalitet.
Den ydmygelse, som kvinden, der blev solgt søndag aften på TV 2, oplevede, er hverdag for mange kvinder i Danmark.
Politiet gør en stor indsats i kampen mod organiseret kriminalitet.
Alligevel er kvindehandel, rufferi, organiseret misbrug af børn, grov narkokriminalitet, omfattende moms- og skattesvindel og brug af illegal arbejdskraft hverdag i hele landet.
Lovforslaget lægger op til en samling og en koncentration af efterforskningsafdelinger i de nye større politikredse.
De steder, hvor sådanne forsøg er gjort, virker det, og der giver det resultater.
Samtidig mener vi, at der i de nye politikredse bør sikres en bedre rådgivning og hjælp til ofrene for kriminalitet.
I de nye politikredse mener vi, at mulighederne for offer- og konfliktrådgivning skal forbedres, og vi mener, at der i hver ny politikreds bør oprettes egentlige offer- og konfliktrådgivningscentre.
De forsøg, der allerede har været etableret, er gode.
Ofrene og gerningsmændene kommer videre i livet, og vi synes, det vil være naturligt at inddrage det som en del af en reform.
Lovforslaget lægger også op til, som det hedder, en reel decentralisering af dansk politi.
Det er klart, at når man læser afsnittet om det i lovforslaget, undrer man sig over, at fremtiden for rigspolitiet ikke er berørt mere direkte i reformen.
Vi ønsker ikke i Socialdemokratiet, at resultatet af det her arbejde skal være, at vi får konkurrerende enheder inden for dansk politi.
Vi mener, der er en risiko for det med lovforslaget.
Nye, større kredse og et stækket rigspoliti kunne sagtens ende i den situation.
Derfor mener vi, at man i det her lovforslag bør sikre, at der er klarhed over rigspolitiets fremtidige opgaver og ansvar i de nye kredse, ligesom vi mener, at økonomien bør inddrages som del af reformen.
Som det også har været fremme, er lovforslagets anden store del en reform af domstolene.
De udgør en hjørnesten i vores retssystem.
På en række områder lever vores retskredsstruktur ikke op til de her krav.
Derfor tog Socialdemokraterne allerede i slutningen af 1990'erne de første spadestik til det udvalgsarbejde, som nu danner grundlag for forslaget til en domstolsreform.
I Socialdemokratiet er vi i hovedtræk enige i grundlaget for den foreslåede reform af domstolene.
Vores tilgang til en reform af domstolene og retskredsstrukturen er primært dikteret af retssikkerhedsmæssige hensyn.
Vi mener som sagt, at det på en række områder kan bevises, at det nuværende domstolssystem ikke lever op til, hvad moderne retter skal kunne.
Men det er også klart, at til retssikkerhed hører også nærhed og borgerens muligheder for uden problemer at få adgang til landets domstole.
Derfor skal vi se på antallet af retskredse i de forhandlinger, som kommer efter denne førstebehandling.
Også en nævningereform byder lovforslaget på.
Eksempelvis skal vi vide, hvornår de frigjorte 800 årsværk i politiet frigøres, og vi vil også have indflydelse på, hvad de skal bruges til.
Ligeledes skal vi have fuldstændig klarhed over og sikkerhed for, at investeringerne i it er tilstrækkelige til at sikre bedre politi og domstole, hvilket er målet med reformen.
Der er mange spørgsmål, som endnu skal rejses; vi har allerede fået tilsendt tusindvis af sider i Retsudvalget.
Men på de her præmisser er Socialdemokraterne parat til at tage et medansvar for en reform af politi og domstole, som efter vores mening kun er holdbar og berettiget, hvis den vedtages af et bredt flertal i dette Folketing.