runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Jeg synes, det var en vis logik, hr. Mikkel Dencker kom til at lægge for dagen, og det skal han i hvert fald have tak for.
Det var det med, at når man bliver 18 år, er man voksen og dermed i stand til at forsørge sig selv.
Og kunne det ikke tilsvarende siges, at når man er født, ja, så er man til, og så har ens forældre udgifter, og derfor skal de have børnefamilieydelsen fra fødselsdagen og ikke først fra det første kvartal efter fødslen?
Er det ikke nødvendigt at vælge, hvilken stol man vil sidde på, altså enten vælge kvartalsprincippet eller også, at både når barnet bliver født, og når det bliver voksent, sker det på en bestemt dag?
Mikkel Dencker (DF), 2005-10-28:
Nu tror jeg ikke, der er ret mange her i landet, der vælger at få børn for at få børnefamilieydelsen.
Jeg tror nok, det går en anden vej rundt.
Jeg tror, at de fleste, som får et barn, bliver glædeligt overraskede.
Måske vidste de godt, checken ville komme, men når den kommer, betragter de den som et supplement, som de bliver glade for, og tænker ikke: Hurra, nu er barnet født, og så skal jeg altså kræve de penge fra dag et.
Sådan tror jeg ikke der er nogen der har det, og derfor kan jeg ikke rigtig følge den millimeterudmåling af kroner og øre, som hr. Morten Homann slår til lyd for.
Som udgangspunkt mener jeg ikke, at børnefamilieydelsen behøver være noget, der skal gives til voksne mennesker.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Jeg vil godt lige holde fast i, at det jo ikke var SF, der startede med millimeterretfærdighed på dette område.
Det var sådan set regeringen og det lovforslag, vi snakker om her, siger jo også meget millimeterretfærdigt, at børnefamilieydelsen skal stoppe den dag, den unge fylder 18 år, så derfor spørger jeg bare, om man ikke trods alt – hvis man mener noget med millimeterretfærdighed – skal være lidt konsekvent og sige, at når de unge stopper med at få børnefamilieydelse, skal de være berettigede til at få f.eks. SU i stedet for.
Jeg synes ærlig talt, at hr. Mikkel Denckers sidste indlæg var en smule arrogant.
Jeg tror ikke, der er nogen, der får børn for pengenes skyld, men helt ærligt: Der er ganske mange mennesker i dette land, for hvem børnechecken med børnefamilieydelsen er forudsætningen for, at de kan få deres økonomi til at hænge sammen, så jeg synes altså, det er temmelig arrogant over for de mennesker, at hr. Mikkel Dencker betragtede det som en gave, som kan gå til lidt ekstra forbrug.
Der er faktisk rigtig, rigtig mange børnefamilier her i landet, som er afhængige af børnechecken for overhovedet at kunne få økonomien til at hænge sammen, og jeg synes, det er meget arrogant af Dansk Folkeparti, at de bare betragter den som en ekstra gave, som kommer ned fra himlen.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Jeg kan jo sige, at hvis skatteministeren havde været automobilsælger, var han nok kommet voldsomt i klemme i forhold til markedsføringsloven, for det er endnu ikke fortalt, hvilken positiv effekt regeringens vuggestuepriser og kvalitetsløft har for den familie, som blot har en 18-årig i husstanden.
Kristian Jensen (V), 2005-10-28:
Jeg er da ked af, hvis hr. Poul Erik Christensen ikke hørte mit svar til hr. Morten Homann, men jeg skal gerne gentage det: Jeg kan ikke love nogen sammenhæng mellem, hvilke familier der mærker, at vi laver en periodisering, og hvilke familier der får gavn af, at vi øger børnefamilieydelsen for de yngste, eller at vi sænker satserne.
Jeg kan ikke love den sammenhæng.
Det ville kræve, at man enten havde en stor børneflok eller en meget stor spredning i alderssammensætningen.
Det, der er vigtigt for regeringen, er, at vi tilbyder de 18-årige og deres familier, at uanset hvornår på året de unge fylder 18, så giver vi dem et skattemæssigt gode, nemlig et personfradrag, som var de 18 år hele året igennem.
Regeringens socialpolitik bl.a. over for børnefamilierne er da at få sænket ydelserne på noget af det, som er en stor belastning for børnefamilier.
Jeg skal hilse og sige fra min egen lille hjemlige husholdning, at det at få passet vores børn da er noget af det, vi tydeligt kan mærke i vores månedlige budget.
Når regeringen får sænket satsen for betalingen for daginstitutioner, vuggestuer og pasning for de yngste, så vil det være med til at lette det månedlige budget, også for dem, der er socialt klemte.
Når vi får hævet børnefamilieydelsen for de yngste, som træder i kraft fra 2008 og fremefter, så vil det også være med til at gavne de socialt dårligst stillede.
Det vil være med til at gavne alle børnefamilier, at vi får hævet ydelsen for de yngste.
Regeringens politik er ganske sammenhængende og konsistent.
Det, vi snakker om her, er, hvordan vi optræder over for unge det år, hvor de fylder 18 år, og der har vi følt det rimeligt, når man giver det store personfradrag, også at lave en periodisering.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
I SF har vi også det princip, at vi støtter dobbeltbeskatningsoverenskomsterne og justeringen af dem, medmindre der er en særlig grund til andet.
Det har vi ikke kunnet finde her, så vi vil også som udgangspunkt støtte lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2005-10-28:
Det glæder mig, at der er opbakning til det.
Normalt er dobbeltbeskatningsaftaler jo heller ikke sådan det største debatemne i Folketingssalen.
Det, der er væsentligt, hvis man endelig lige skal nævne et par ting, er, at det her kun er en dobbeltbeskatningsaftale, for så vidt angår søfart.
Det har desværre ikke været muligt at lave en dobbeltbeskatningsaftale generelt med Hongkong, fordi de ikke anerkender de principper, som vi fra dansk side stiller som krav for at lave en generel dobbeltbeskatningsaftale.
Derfor er vi nødt til at hive den ind sådan enkeltvis.
Først var det luftfart, nu er det skibsfart.
Vores mål er selvfølgelig på et tidspunkt at få Hongkong overtalt til at følge de almindelige standarder under OECD for dobbeltbeskatningsaftaler, så vi kan få en fuld aftale på et tidspunkt.
Men jeg takker for opbakningen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Forslaget her handler som sagt om en række ændringer af råstofafgiften.
I dag er der tvivl om, hvorvidt den ensidige afgift på importeret bentonit er i overensstemmelse med EU-retten, da indenlandsk udvundet bentonit ikke er omfattet.
For at sikre overensstemmelse med EU-retten skal også dansk indvundet bentonit omfattes af afgiften.
For også at sikre overensstemmelse med EUretten foreslås det at genindføre muligheden for at betale råstofsafgift for den dokumenterede mængde råstoffer til fremstilling af cement gennem brug af såkaldte leverandør- og fabrikanterklæringer.
Der lægges også afgift på importeret dolomitog magnesiumkalk, som kan substituere dansk kalk.
Dermed sikres dansk kalk og importeret kalk de samme regler.
På samme måde gøres afgiftspålæggelsen af importeret og danskproduceret cement ens, således at det også for importeret cement er den reelle mængde råstoffer, der er anvendt, som er afgørende for afgiftens størrelse.
Det kræver også, at der er leverandør- og fabrikanterklæring, for at den mulighed kan føres ud i livet.
Endvidere genindfører forslaget afgiftsgodtgørelse ved eksport af videreforarbejdet råstoffer.
Endelig indeholder forslaget en genindførelse af afgiftsgodtgørelsen ved eksport af videreforarbejdet råstoffer som eksempelvis tegl og mursten.
Forslaget retter op på denne skævhed.
Samlet set sikrer lovforslaget en bedre overensstemmelse mellem danske regler og EU-retten samt mere ensartethed i forhold til dansk produktion og import, og Venstre kan derfor støtte forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-10-28:
Som de andre ordførere har været inde på, er det en ganske fornuftig og helt naturlig aftale, som vi naturligvis også fra konservativ side kan støtte.
Lene Jensen (S), 2005-10-28:
Sådan som vi i Socialdemokratiet læser det her forslag, handler det grundlæggende om at sidestille danske og udenlandske virksomheder, der producerer og/eller handler med bl.a. cement og bentonit og en række andre ting.
Således har f.eks. importeret bentonit været afgiftspålagt, mens dansk indvundet bentonit har været afgiftsfrit.
Det giver en ulige konkurrencesituation, hvorfor også dansk indvundet bentonit nu foreslås pålagt en afgift.
Endvidere indeholder lovforslaget en række bestemmelser, der skal føre praksis omkring en råstofafgift i forbindelse med fremstillingen af cement samt mulighed for afgiftsgodtgørelse ved eksport af videreforarbejdede råstoffer tilbage til tidligere gældende regler.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvad det er for et forløb, der har været med nuværende og tidligere regler og hvad som helst, jeg skal bare konstatere, at også den del af lovforslaget ser fornuftig ud.
Vi har noteret os, at der blandt høringsparterne ikke er indvendinger eller væsentlige spørgsmål, og derfor kan Socialdemokratiet også støtte det her lovforslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-10-28:
Men ikke desto mindre er det faktisk et ganske udmærket lovforslag, og fra konservativ side kan vi sandelig godt støtte det.
De elementer, der ligger her, som blev gennemgået sådan mere slavisk af Venstres ordfører, lægger f.eks. op til at sikre konkurrencen mellem virksomheder i ind- og udland.
De giver også nogle mere rimelige regler.
Noget af det, man kan nævne her, er, at man, når man afregner en afgift på råstof, selvfølgelig skal afregne afgiften, når den tilføres og ikke allerede ved udtagningen, altså, at man betaler afgift af den reelle mængde råstof, man rent faktisk bruger i sin produktion.
En ting, jeg også godt lige vil nævne, som vi fra konservativ side er meget glade for, er afgiftsgodtgørelsen ved eksport af videreforarbejdede råstoffer, f.eks. mursten, for ikke bare giver det en bedre konkurrenceevne for danske virksomheder, som den tidligere ordfører også var inde på, men det er jo sådan set også en situation, der sikrer, at har man forarbejdet materialet i Danmark og dermed altså brugt dansk arbejdskraft, så får man nu den samme afgiftsgodtgørelse.
Man får altså fjernet afgiften fuldstændig, ligesom man før i tiden med den tidligere lovgivning har kunnet få det, hvis man ikke havde brugt den danske arbejdskraft til at forarbejde det her materiale, f.eks. til at lave det til en mursten.
Dermed er der altså også i denne del af forslaget en mulighed for, at man kan få sin afgiftsfritagelse, også selv om man er kommet for skade at bruge dansk arbejdskraft på at forarbejde materialet, og det synes vi jo faktisk i Det Konservative Folkeparti er temmelig fornuftigt og godt.
Så derfor: Fuld opbakning til dette lovforslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Dansk indvundet bentonit foreslås pålagt afgift, der svarer til afgiften på den importerede bentonit, og importører af cement foreslås igen at få mulighed for at betale råstofafgift af den dokumenterede mængde råstoffer til fremstilling af cement.
Provenutabet ved forslaget skønnes med betydelig usikkerhed at være på ca. 0,5 mio. kr.
Det foreslås at genindføre mulighed for afgiftsgodtgørelse ved eksport af videreforarbejdede råstoffer såsom moler, tegl, mursten, teglsten m.v. for at imødegå forringet konkurrenceevne.
Forslaget skønnes samlet at medføre et provenutab på 3 mio. kr. på helårsbasis i finansåret 2006.
Det Radikale Venstre vil deltage positivt lyttende i udvalgsarbejdet.
Jeg vil rådføre mig med den radikale miljøordfører, og jeg vil også under udvalgsarbejdet søge en diskussion om et problem i Aalborg med eksport af et affaldsprodukt, hvor man taber en licitation på grund af afgiften.
Så spørgende, lyttende, men positiv over for forslaget.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Jeg skal være den første til at medgive, at det her ikke er det største lovforslag, vi har behandlet på skatteområdet, og heller ikke det med de største økonomiske konsekvenser.
Men jeg synes alligevel, jeg vil give skatteministeren den kompliment, at det sådan set er meget illustrativt og måske på grænsen til morsomme forslag, for det illustrerer jo netop, hvad der kan komme ud af dogmereglerne i skattestoppet.
Der er blevet indført en ny afgift som følge af en EU-retlig afgørelse, og så siger dogmereglerne i skattestoppet, at man må finde et eller andet sted, hvor man kan lave en tilsvarende lettelse.
Det behøver ikke ramme de samme mennesker, det er ikke nødvendigvis de her mennesker, som betaler mere i skat som følge af en EU-afgørelse, som skal have skattelettelsen.
Man skal bare lave en eller anden form for skattelettelse, og der har man så ovre i Skatteministeriet ladet fingeren løbe ned over listen af mulige skattelettelser og fundet en, der passer i størrelse, også selv om det ikke rammer nogen af de mennesker, som er blevet ramt af den øgede skat.
Man har så valgt at lade det gå ud over dolomit- og magnesiumkalk, som altså bliver kompenseret.
Det er meget morsomt, at man kan lave denne her sammenstilling af vidt forskellige områder, som ikke har noget med hinanden at gøre, fordi skattestoppet siger, at når der bliver indført lettelser, kan man lave en kompenserende afgift på et andet område.
Sammenhængen i det er lidt svær at se.
Samtidig kan man se, at når man nu var i gang med at lave EU-tilpasninger og de tilpasninger, som dogmereglerne siger, så ville det være skidt, hvis man ikke også luskede en lille skattelettelse ind.
Så det gør man så ved at afgiftgodtgøre eksport af videreforarbejdede råstoffer, som får en lille skattelettelse – godt nok ikke mange penge, men dog alligevel.
Der kan man selvfølgelig undre sig over, hvorfor man i en tid, hvor regeringen og skatteministeren bebuder, at man vil have nedsat skatten på arbejde, så snart råderummet er til stede, så går i gang med at klatte råderummet væk på skattelettelser på områder, hvor det er svært at se, hvor mange der egentlig har efterlyst, at der lige netop skulle komme skattelettelser på videreforarbejdede råstoffer.
Jeg kan forstå, at skatteministeren ikke er helt enig med Venstres skatteordfører, men alligevel har jeg i hvert fald hørt, at de begge er enige derhen, at det er skatten på indkomster, der skulle sættes ned, men det her forslag går så ud på det modsatte.
Vi kan altså ikke love at ville støtte det her lidt pudsige lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2005-10-28:
Det her er det sidste lovforslag i sådan en lille perlerække af skattelovforslag, der meget godt viser, hvor omfattende dansk skattelovgivning egentlig er.
Vi er gået fra pensionsbeskatningsloven til selskabsskatteloven internationalt, til børnefamilieydelsen, til en voldgiftsdomstol, til Hongkong, og nu er vi så endt med danske råstoffer.
Det viser bare, at der ikke er mange ting i det her samfund, som skattelovgivningen ikke et eller andet sted er inde og påvirke og bestemme over.
Nu er det sådan, at en række af de ændringer her gennemføres for at sikre, at vi ikke bryder med EU’s regler om, at der skal være lige vilkår for de råstoffer, der importeres fra andre EU-lande, og de råstoffer, vi selv kan præstere.
Det er baggrunden for en række af tiltagene.
Jeg kan ganske enkelt
ikke forstå SF’s bekymring om, at man laver en afgiftslettelse på videreforarbejdede råstoffer.
Det er jo lidt sund logik, at hvis man har en lav afgift på de råstoffer, man bare forarbejder, så er det mærkeligt, at hvis vi bruger dansk arbejdskraft og tilfører dansk viden og forøger værdien af de her råstoffer ved at videreforarbejde dem, må man ikke få afgiften retur.
Jeg kan ikke forstå SF, at man, hvis man tilfører dansk arbejdskraft og dansk viden, ikke må ligestille det med de råvarer, man bare eksporterer.
Men det får vi nok afklaret under udvalgsbehandlingen.
Der blev nævnt et spørgsmål om Aalborg Portland og affaldsproblemerne omkring Aalborg, hvor det jo viser sig, at affaldsafgifter kan få en størrelse, så de tilskynder til en fuldstændig unødvendig og fejlagtig adfærd, nemlig at det var billigere at eksportere affaldet ud af landet, end det var lige at brænde det af i Aalborg Portlands ovne, sådan som man havde gjort i et stykke tid.
Det er et problemområde, som vi kigger på i Skatteministeriet.
Vi vil gerne have lavet en ændring og en sænkning af afgiften, men det skal naturligvis gøres på en både økonomisk og miljøforsvarlig måde.
Jeg er glad for den opbakning, forslaget har fået.
De mere tekniske detaljer i forslaget tror jeg egner sig bedre til, at vi tager dem under udvalgsarbejdet, end at jeg skal forsøge at forklare dem her.
Jeg takker for støtten.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Mikkel Dencker (DF), 2005-10-28:
Man må sige, at vi kommer vidt omkring her til formiddag.
Nu er vi så kommet til råstofområdet, hvor vi skal til at indføre en afgift på bentonit udvundet i Danmark, for at der ikke er en ulige konkurrencesituation med importeret bentonit.
I det hele taget synes jeg, at det virker som nogle velargumenterede ændringer – som jeg godt nok må indrømme at jeg ikke selv havde fundet på – og da der er argumenteret godt for dem i lovforslaget og der ikke er de store indvendinger imod dem i høringssvarene, kan vi fra Dansk Folkeparti som udgangspunkt godt støtte lovforslaget, men vi forbeholder os ret til lige at stille nogle spørgsmål i løbet af udvalgsbehandlingen for at klarlægge nogle enkelte ting.
Dansk Folkeparti finder, at en dobbeltbeskatningsoverenskomst også i dette tilfælde er en rigtig god idé, og da det rent tekniske og faglige indhold i aftalen også er helt i orden, kan vi støtte lovforslaget.
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Jeg synes, det er lige groft nok af skatteministeren at bruge ord som hykleri og lignende, specielt når det er på et forkert grundlag.
Hvis skatteministeren husker tilbage, så sagde jeg faktisk, da jeg var på talerstolen, at jeg ikke ville afvise, at det ville vi kigge på.
Det var det, jeg svarede på det spørgsmål, der blev stillet.
Det er bare en forbrugeroplysning til skatteministeren.
Så vil jeg godt føre den et stykke videre og for at indtage en positiv indgangsvinkel til det spørge: Skal jeg forstå skatteministeren sådan, at hvis man kigger på personfradraget, så vil skatteministeren også være med til at kigge på reglerne om SU og regler om børnefamilieydelse fra den dag, barnet bliver født?
Kristian Jensen (V), 2005-10-28:
Regeringens politik ligger sådan set ganske klar.
Vi har præsenteret den i finansloven, vi præsenterer den nu i lovforslaget.
Vi mener, at der er en overlapning der, hvor unge fylder 18 år, og den overlapning ændrer vi ved den præcisering, der nu sker.
Det er det, regeringen gerne vil gennemføre.
Når Socialdemokratiets ordfører blev afsløret i hykleri, så var det, fordi Socialdemokratiets ordfører først sagde, at det er vigtigt at have nogle principper.
Man skal have et princip om, at hvis man periodiserer, skal man gøre det alle steder.
Men da Venstres ordfører nævnte bare et enkelt eksempel, hvor man så også skulle periodisere, nemlig personfradraget, så begyndte Socialdemokratiets ordfører sådan at væve lidt, og så var principper jo alligevel ikke noget, man skulle stå ved.
Skal jeg nu forstå det sådan, at det er Socialdemokratiets ønske, at man periodiserer personfradraget for unge, sådan at de først får det fra den dag, de fylder 18 år?
Eller hvad er det for en forvirring omkring socialdemokratisk politik, der er skabt her?
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Jeg vil sige, at hvis det ikke var, fordi jeg selv var sådan et godt gemyt, ville jeg blive temmelig irriteret lige nu.
Jeg synes, at skatteministeren lægger mig nogle ord i munden, som jeg på ingen måde har sagt.
Jeg har bare ikke afvist, at vi godt ville kigge på det.
Det var egentlig meget enkelt, det var et kort svar, og det ene svar var ét ord, og det andet svar tror jeg var to-fire ord.
Men jeg bliver også nødt til at spørge skatteministeren: Når skatteministeren fuldstændig afviser, at der er en sammenhæng mellem reglerne for udbetaling af SU for den 18-årige, altså betalt efter at den unge fylder 18 år, og børnefamilieydelsen, og finansieringen af denne her meget store pakke til børnefamilierne, som skatteministeren har omtalt adskillige gange, betyder det så, at de 18-årige kan forvente, at reglerne for SU nu bliver rykket, så de først kan få SU som 19-årige?
Eller hvordan stiller man sig til alt det her?
For det ville jo også være en finansiering af hele denne her meget store pakke, som ved gud godt kunne have været større.
Kristian Jensen (V), 2005-10-28:
Først og fremmest blev jeg kun endnu mere forvirret over, hvad Socialdemokratiet egentlig mente om periodisering af personfradraget.
Var det nu sådan, at man alligevel mente, at det skulle periodiseres?
Eller gjaldt de principper, man egentlig havde om, at alt skulle periodiseres, altså blot ikke personfradraget?
Det blev ikke klarere – for nu at sige det pænt.
Så spørger man til SU.
Det er jo lidt pudsigt.
Jeg har selv deltaget i forhandlingerne om ændringen af SU-forliget i efteråret 2003, hvor Socialdemokratiet også sad med.
Vi har jo en SUforligskreds, hvor en række partier skal sætte sig ned og blive enige, hvis man skal ændre reglerne på SU-området.
Jeg mindes ikke at have hørt et ønske fra Socialdemokratiet, da vi lavede reformen og ændringerne af SU’en, om at få lavet en præcisering på det område.
Hvis man fra Socialdemokratiets side har det ønske, så vil jeg da foreslå, at man gør som normalt i en forligskreds, nemlig at man retter henvendelse til ministeren med ønske om at få drøftet sagen i forligskredsen.
Det er sådan en naturlig måde at behandle forlig på i Folketinget, som jeg synes Socialdemokratiet skulle bruge, hvis det er sådan, at det er et ønske, de egentlig har, og det ikke bare er et drilleri, de skal fyre af her i dag.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
EF-voldgiftskonventionen bruges til at løse skattemæssige problemer, hvis skattemyndighederne i to EU-lande er uenige om fastsættelse af afregningspriser ved intern samhandel mellem forbundne foretagender i to medlemslande.
Lovforslaget her udvider EF-voldgiftskonventionen med de ti nye medlemslande, som blev medlem af EU sidste år.
Forslaget sikrer, at uenighed mellem to landes skattemyndigheder ikke kan føre til, at den samme fortjeneste bliver beskattet to gange.
En uenighed vil i stedet skulle indbringes for et voldgiftsudvalg, som skal afgøre uenigheden.
Forslaget giver bedre vilkår for danske virksomheder i de tilfælde, hvor der opstår tvivl om afregningspriser ved intern samhandel.
Den forbedring giver danske virksomheder mere sikkerhed og bedre vilkår, hvis der opstår uenighed mellem forskellige EU-landes skattemyndigheder, og den afklaring kan vi i Venstre naturligvis støtte.
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Jeg synes, at hr. Torsten Schack Pedersen på en udmærket måde ganske kort redegjorde for indholdet i det her lovforslag, og jeg skal bare nøjes med at sige, at vi fra Socialdemokraternes side også kan støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2005-10-28:
Det faktum, at vi har EF-voldgiftskonventionen og dens virke, er en ting, som vi i Dansk Folkeparti er ganske godt tilfredse med, og derfor kan vi også støtte, at EF-voldgiftskonventionen udvides til også at omfatte de nye medlemmer af EU.
Dansk Folkeparti støtter også lovforslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Jeg vil på Det Radikale Venstres vegne også læne mig meget op ad den gode redegørelse, som Venstre kom med om forslaget her, og vil sige, at Det Radikale Venstre vil deltage positivt i udvalgsarbejdet.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Jeg skal heller ikke forlænge debatten yderligere, men bare sige, at det er et fornuftigt forslag, som vi støtter i SF.
Kristian Jensen (V), 2005-10-28:
Det glæder mig, at vi kan lave sådan en stor, tværpolitisk skatteforbrødring, men det er også et godt forslag.
Nu får vi voldgiften ind, og det er glædeligt.
Det har erhvervslivet glædet sig til, og derfor er jeg glad for opbakningen fra Folketinget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning