runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-21:
I Det Konservative Folkeparti går vi ind for markante opstramninger i forhold til kriminelle udlændinge.
Og vi har også tilkendegivet over for indenrigsministeren, at det er et af de punkter, som vi lægger meget vægt på, når udlændingeloven skal behandles i løbet af næste uge.
Det kan i den sidste ende betyde noget, når lodderne skal lægges i vægtskålen i forbindelse med udlændingeloven.
Efter konservativt pres har vi fået en opstramning på udvisning af kriminelle udlændinge, når der er begået narkokriminalitet.
Jeg må henlede salens opmærksomhed på, at på det her område kom der faktisk i foråret 1996 et forslag på banen fra Det Konservative Folkeparti og Venstre.
Det blev vi selvfølgelig stemt ned på, men regeringen var jo i bevægelse, og allerede i efteråret fremkom forslaget, og i december 1996 blev der givet en særlig mulighed for at udvise i de tilfælde, hvor en udlænding straffes med ubetinget frihedsstraf på grund af narkokriminalitet.
Det var så regeringen, der fremsatte det, men det var i bund og grund konservativ politik, og det er det, vi ønsker at arbejde videre med, for det er disse regler, der set med konservative øjne skal udvides, og de bør gælde, når der er tale om personfarlig kriminalitet, herunder mord, voldtægt, grov vold, røveri, og de bør også gælde for både brandstiftelse, sædelighedsforbrydelser og organiseret tyveri.
Udvisningen skal stå ved magt på det nærmeste i alle tilfælde og ikke hales tilbage på baggrund af § 26 i udlændingeloven.
Derfor mener vi, at forslaget er noget firkantet.
Når det gælder punkt 2, hvorefter det skal være muligt at frihedsberøve udlændinge, som er udvist af Danmark, og som modvirker udsendelse, er vi da enige i, at muligheden skal være til stede, og vi bør undersøge, om det kan lade sig gøre i henhold til international ret.
Og så er vi da også enige med Fremskridtspartiet i, at der skal ske en effektivisering af den faktiske udsendelse, som skaber store problemer.
Med de bemærkninger må vi konstatere, at der er en hel del i forslaget, som vi egentlig er enige i.
Noget af det kan bruges, og andet kan altså ikke.
Og fra konservativ side vil jeg gerne her fra talerstolen i dag sige, at vi vil bruge kræfterne til at få skærpet bestemmelserne for kriminelle udlændinge i den kommende udlændingelov.
Det er dér, vi vil lægge vores arbejde på dette område, så vi får indflydelse på det.
Anne Baastrup (SF), 1998-04-21:
Det her forslag er jo en genfremsættelse af et forslag, som vi førstebehandlede i forbindelse med en stor debat, vi havde om flygtninge, og hvor vi samtidig behandlede indenrigsministerens forslag om integration og ændring af udlændingelovgivningen.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at SF pure afviser det her fuldstændig vanvittige forslag.
Vi finder ikke, at det overhovedet har nogen sammenhæng med den politik, som vi mener, at almindelige humanistiske partier bør drive, og vi skal gøre vores til at gøre denne her debat kort: En klar afvisning.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-21:
I Dansk Folkeparti er vi meget positivt indstillet over for det nærværende forslag.
Vi mener grundlæggende, at der er behov for klare opstramninger i muligheden for at udsende og afvise allerede afviste flygtninge.
Vi finder, at der i den nuværende praksis er gode muligheder for at misbruge systemet.
Vi har i flere tilfælde konstateret, at på grund af den langsommelige proces går flygtninge under jorden i Danmark.
Vi har set, at et forhenværende folketingsmedlem har i debatten nævnt, at han sandelig har skjult afviste flygtninge her i landet.
Det er selvfølgelig klart, at der er behov for nogle opstramninger her og nu.
Derfor er forslaget rimeligt og fornuftigt, og der er tale om, at det står med fornyet basis efter folketingsvalget, og der er fornyet opbakning bag dets synspunkter.
Der er måske ikke et flertal for det, men der er flere stemmer bag, når vi i sidste omgang kommer til at stemme om forslaget.
Vi har i Dansk Folkeparti også foreslået, at justitsministeren helt anderledes håndfast går ind i de tilfælde, hvor der er afviste flygtninge, der stadig væk opholder sig her i landet og stadig væk ikke ønsker at reagere på myndighedernes ønske om at udsende dem.
Derfor er det også vigtigt, at justitsministeren følger op på de ting og sørger for en ordentlig efterforskning af de afviste flygtninge, der lever under jorden i Danmark, så man ikke vil opleve det fremover.
For det er selvfølgelig at gøre grin med mange menneskers tegnebog, at man fortsat ser mennesker, der er afvist og har fået afslag på en asylansøgning, opholde sig og leve illegalt her i landet.
Det kan vi ikke være medvirkende til, og derfor er det vigtigt, at bl.a. dette forslag, men også andre initiativer, andre opstramninger bliver vedtaget, så vi kan få en rimelig praksis, som der også er forståelse for i befolkningen her i landet.
Vi skal også sørge for, at personer, der ikke vil ud med sproget om, hvor de egentlig kommer fra - det ligger også inden for dette område - også får munden på gled, havde jeg nær sagt.
Derfor er det vigtigt, som Dansk Folkeparti ser det, at man laver stramninger over for de mennesker, der ikke vil oplyse, hvor de kommer fra, fordi man så ikke kan foretage en ordentlig behandling af deres asylansøgning.
Derefter kan man så tage stilling til, om pågældende kan søge asyl eller skal have afvisning på sin asylansøgning.
I Dansk Folkeparti hilser vi dette forslag velkommen, men vi er desværre så også ude for, at vi ikke kan se et flertal for det her i Folketinget med de afvisninger, der har været indtil nu.
Men vi håber, at der vil være forståelse for synspunkterne, og at regeringen om ikke andet tager nogle af tankerne, som ligger bag det, ind i de forslag, som man ender med at komme med.
Der er da håb forude, men desværre ser det ikke ud til, at forslaget bliver vedtaget, men det må vi så se ved anden og tredje behandlingen af det.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-21:
Kristeligt Folkeparti afviser også det foreliggende beslutningsforslag, og jeg vil sige, at de ændringer, som vi ønsker på området, passende kan drøftes i relation til de forslag, som indenrigsministeren har fremsat, og som kommer til behandling her i Folketinget i næste uge.
Der er tale om ændringer på området i forhold til kriminelle udlændinge, og vi vil gerne være med til at diskutere de ændringer netop i den kontekst, som regeringen lægger op til.
Men vi vil altså ikke på nogen måde kunne støtte det, som Fremskridtspartiet her har foreslået.
Frank Aaen (EL), 1998-04-21:
Fru Vibeke Peschardts bemærkninger giver mig anledning
til den ene betragtning, at da det netop er sådan, at mer vil have mer, og jo mere man fodrer svinehunden, jo mere sulten bliver den, kunne man måske håbe, at den lærdom også slår igennem, når vi skal behandle regeringens forslag til integrationslov, hvor der også ligger flere indrømmelser til dem, der ikke er så glade for, at der er fremmede i vores land.
Men ellers skal jeg ikke forlænge debatten med andet end at sige på vegne af vores ordfører, hr. Søren Søndergaard, at Enhedslisten ikke kan støtte dette forslag.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-04-21:
Jeg har lovet ikke at forlænge debatten - det skal jeg også nok lade være med - men jeg vil bare sige til hr. Tom Behnke, at vi er meget, meget glade og endda stolte over at have hr. Jens Jørgen Bolvig i vores parti, og jeg kan også oplyse, at vi gør, hvad vi kan, for at beholde ham i Naturklagenævnet.
Jan Petersen (S), 1998-04-21:
Socialdemokratiet vil også afvise beslutningsforslaget.
Den procedure, som Fremskridtspartiet angriber, mener vi er effektiv over for de åbenbart grundløse asylansøgninger, og samtidig sikrer den, at vi ikke blot lever op til de forpligtelser, som vi har internationalt, men også til vore egne menneskelige krav om retssikkerhed også i denne situation. Det, man så kan føje til, er, hvad konsekvensen af, at Fremskridtspartiets idé måtte blive ført ud i livet, ville være, nemlig at vi afviklede en effektiv og hurtig og alligevel retssikkerhedsmæssigt betryggende procedure, og det ville betyde, at der så skulle være en to-instans-behandling af alle sager.
Alternativet kunne også være, at vi fjernede enhver anstændighed i behandlingen af disse mennesker og udviste ligegyldighed over for de principper, som vi har tilsluttet os bl.a. i EU i denne type sager, men det alternativ håber jeg ikke, at det bliver relevant at diskutere, og jeg skal derfor kort og godt afvise beslutningsforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-04-21:
Jeg skal gøre det nogenlunde så kort, som nogle af de tidligere ordførere også har gjort det.
Beslutningsforslaget er, som flere gange konstateret,
en genfremsættelse, og vi har talrige gange her i Folketinget været vidne til debatter af denne type.
Jeg vil sige: Mer vil have mer.
Det synes vi i Det Radikale Venstre ikke.
Det kan selvfølgelig heller ikke overraske nogen, og jeg vil afvise forslaget.
Arne Melchior (CD), 1998-04-21:
Dansk Folkepartis ordfører citerede mig for noget, jeg ikke har sagt, nemlig at jeg mente, at hensigten med det her forslag er at oppiske en stemning i befolkningen.
Det har jeg overhovedet ikke udtalt noget som helst om.
Jeg tror, at det danske folk - som jeg før har været inde på - er alt for klogt og alt for fair til at lade sig oppiske af denne slags historier. Så vil jeg gerne sige noget om særbehandling.
Jeg hører til dem, som i mange år gik ind for positiv særbehandling af kvinder.
Eftersom mandfolkene i årtusinder havde undertrykt kvinderne og også gjorde det i min egen levetid, så fandt jeg, at det var rimeligt, at vi mandfolk ved visse lejligheder trådte et skridt tilbage, således at kvinderne kunne vise det, som mange af os var overbeviste om, og som jo i mellemtiden for længst er bevist, at kvinder er nøjagtig lige så dygtige og ærlige, reelle og loyale og arbejdsduelige som mænd.
Det var fornuftigt at gøre noget i den retning, og derfor er det ikke noget, som er ganske urimeligt.
Se, jeg blev gift første gang i 1948.
Dengang efter krigens år var det faktisk ikke til at få bolig.
Men tænk, jeg havde både nogle forældre og nogle svigerforældre, som kunne have os boende endda med nemhed.
Og der boede vi så, indtil det byggeri, som vi håbede at få en lejlighed i, blev bygget, og vi så fik en lejlighed.
Men det er dér, at de fleste flygtninge - ikke alle og enhver, men langt de fleste - er i en langt dårligere situation, og derfor har de også ifølge FN's vedtagelse om disse begreber ret til en bedre behandling.
Så vil jeg bare sige et enkelt ord om revalideringsydelsen.
Det er indenrigsministerens lovforslag, som jo ikke er til behandling i dag.
Dér sættes den ned for flygtninge, og det er noget, jeg vil have lov at diskutere, når vi i næste uge kommer til forhandlingerne og første behandling af de forslag, for det bekymrer mig, at man dér vil lave en negativ særbehandling af flygtninge.
Men det hører ikke ind i dagens debat.
Tom Behnke (FP), 1998-04-21:
Vi ved jo alle sammen, at de flygtninge, der kommer til Danmark, enten kommer ud i en flygtningelandsby eller bliver placeret i ejendomme styret af Dansk Røde Kors og Dansk Flygtningehjælp.
De har altså et sted at bo.
Det er jo ikke sådan, at de bor på gaden.
Det er jo ikke sådan, at de ligger i rendestenen og venter på at få en bolig, må jeg sige til hr. Jan Petersen.
Vi ved, at der er et sted mellem 20.000 og 25.000 danskere, som er hjemløse.
Det er et faktum.
Man prøver nogle steder at gøre noget ved det, og Fremskridtspartiet vil senere i denne samling fremsætte forslag til, hvad vi kan gøre for at hjælpe dem bedre, end vi gør i dag.
Så lad nu være med at sige, at det er husvilde, vi giver en bolig til.
De har et sted at bo.
De har tag over hovedet, og de har varme på radiatoren hver dag.
Det andet, jeg godt vil sige til forslaget, er, at formålet med det er udelukkende at samle op på den idé, som indenrigsministeren selv opkastede i november måned: når der er tale om positiv særbehandling af udlændinge, er det at gøre udlændinge en bjørnetjeneste, og det skal man lade være med.
Indenrigsministeren spillede selv ud, og når vi så kommer med et konkret forslag til, hvordan vi vil gøre det, så bakker ministeren ud.
Det var altså kun noget, ministeren sagde.
Det er ikke noget, ministeren reelt vil gøre noget ved.
Når hr. Jan Petersen så henviser til det forslag, som regeringen selv fremsætter, er der jo ikke tale om, at man dér gør op med positiv særbehandling af udlændinge.
Det er ikke det, forslaget går ud på, så den diskussion får vi slet ikke i forbindelse med regeringens forslag; den har vi nu her, og vi får den formentlig også ved andenbehandlingen, når vi skal stemme om dette forslag.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-21:
Jeg skal gøre det meget kort: Ja!
Aage Frandsen (SF), 1998-04-21:
Da mit partis ordfører, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede ved behandlingen af dette forslag, skal jeg fremsætte SF's synspunkter: Det er jo en genfremsættelse, og vi har derfor udtrykt vores synspunkter med hensyn til forslaget tidligere.
Det gjorde fru Anne Baastrup på vores vegne i forrige samling.
Ellers er der jo overhovedet ikke tale om, at man kan komme ind i landet.
Så selvfølgelig skal man behandles anderledes end os, der er her, for ellers giver det jo ingen mening.
Jeg har jo f.eks. ikke brug for at få nogle rettigheder, for dem har jeg i forvejen.
Man skal altså have nogle rettigheder, som man ikke havde før.
Under alle omstændigheder må man jo også sige, at hvis de pågældende skal integreres med rettigheder og pligter - og det lægger vi helt afgørende vægt på - så får de altså nogle særrettigheder.
F.eks. skal de, som det allerede er nævnt, have nogle særlige kurser og andre særlige ting for at komme ind på arbejdsmarkedet, og det forudsætter altså, at der er nogle særrettigheder.
Og hvis man vil have en eller anden form for ligestilling, er det helt afgørende også at tage hensyn til, at der er forskelligheder.
Forslaget må bygge på den opfattelse, som forslagsstillerne vel også har, at der slet ikke må komme nogen ind i landet, som anmoder om at få asyl her eller om på anden måde at få lov til at komme til Danmark.
Derfor afviser vi, som vi også gjorde det sidst, helt klart forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-21:
Vi har i Venstre i en årrække været meget optaget af Flygtningehjælpens status.
Vi mener, at der sker en sammenblanding af privat og offentligt.
Vi mener, at Flygtningehjælpen har både en udøvende, en lovgivende og en dømmende magt.
Det er vi utilfreds med, og vi er derfor også tilfreds med, at Flygtningehjælpen nu, i hvert fald når det drejer sig om integration, bliver afviklet, så integrationen overgår til kommunerne.
Vi har også flere gange foreslået, at Flygtningehjælpen kom ud af åbenbart grundløs-sagerne.
Det er klart, at hvis vi kan få flertal for det, skal vi selvfølgelig overveje, om en ordning uden Flygtningehjælpen er i overensstemmelse med internationale konventioner; ellers skal der sættes en anden ordning sammen.
med integrationsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-21:
Jeg skal på vegne af Dansk Folkepartis ordfører, fru Pia Kjærsgaard, som ikke kan være til stede her i salen for øjeblikket, sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig er meget positivt indstillet over for det foreliggende forslag. Vi mener også, at det er et problem, at det kan konstateres, at udlændinge har særfordele her i landet.
Og vi ønsker grundlæggende, at der skal igangsættes et undersøgelsesarbejde fra regeringens side, sådan at det kan konstateres, i hvilket omfang der er særfordele til stede, og i hvilket omfang der kan rettes op på dette forhold, sådan at der ikke sker den diskrimination, som efter vores opfattelse finder sted.
Det gælder boliganvisningen, det gælder de sociale ydelser, og det gælder forskellige andre særfordele
for udlændinge her i landet.
Og så må vi i øvrigt håbe, at regeringen vil tage helt anderledes fat på problemerne omkring udlændinge her i landet, for hvis den ikke gør det, kan det få alvorlige konsekvenser for Danmark fremover.
Vi håber, at jorden efterhånden er gødet for disse forslag, så der kan blive flertal for dem, men det ser desværre ikke ud til det.
Arne Melchior (CD), 1998-04-21:
Håbet beskæmmer ingen, men fremsættelsen af dette lovforslag beskæmmer nogle, nemlig dem, der har fremsat det.
Det er CD's opfattelse.
Jeg er glad for den korte og fyndige udveksling af korte bemærkninger, der var mellem den konservative ordfører og undertegnede, for den viser mig, at dette forslag får samme skæbne som sidst.
Men hr. Peter Skaarup håber stadig væk, han håber på det næste valg, som kommer, jeg ved ikke hvornår, måske om fire år.
Folket har netop valgt dette Folketing, og det bliver altså ikke over 10 pct. af Folketingets medlemmer, der vil stemme for det forslag, og det vidste forslagsstillerne jo også udmærket, før de fremsatte det, men man har jo lov til at komme med paradeforslag.
Forslaget er så uforstående over for menneskelige situationer: De flygtninge, der er kommet igennem det nåleøje ved vore grænser, som vi har gjort meget småt gennem den behandling, vi giver de enkelte sager, er ægte flygtninge og skal behandles som mennesker i nød.
Og i flygtningekonventionen står der, at flygtninge skal behandles mindst lige så godt som landets egne borgere, og der står udtrykkeligt, at med hensyn til bolig og arbejdsmuligheder kan og bør de behandles bedre.
Det har Danmark skrevet under på, og det var flot, at Danmark gjorde det, og det går 90 pct. af Danmark også ind for den dag i dag.
Se, bekvemmelighedsflygtninge, det er nogle, der unddrager sig deres skatteforpligtelser over for Danmark ved at tage til udlandet for at være i skattely.
Det er
bekvemmelighedsflygtninge, men ikke de mennesker, der, fordi de bliver forfulgt, ja endda tortureret og truet på alle leder og kanter, forlader deres bagland, deres netværk, deres sprog, deres kultur og deres klima for at komme hertil.
Så dejlige er hr. Skaarup og jeg altså ikke, at det absolut er meget vigtigt at komme til at bo inden for de samme grænser, som f.eks. vi to bor bag.
Jeg vil gerne med det samme sige, at CD med samme fnysende foragt afviser de to næste forslag, der står på dagsordenen, Så hvis der ikke fremkommer specielt væsentlige ting i debatten om de to næste forslag, gælder CD's afvisning her med det samme, og så kan formanden slippe for at give mig ordet to gange til.
CD kan ikke med den yderste kant af lillefingerneglen medvirke til sådan nogle hensynsløse forslag, som der her er tale om.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-04-21:
Da den radikale ordfører, fru Elisabeth Arnold, ikke kan være til stede, skal jeg sige, hvad hun antagelig ville have sagt, hvis hun havde været her i salen nu: Det Radikale Venstre har aldrig tidligere kunnet støtte et forslag som det her, og det kan vi selvfølgelig heller ikke nu.
Vi går ikke ind for særbehandling generelt, men vi ved, at det i nogle tilfælde er helt nødvendigt at gøre noget for de mennesker, der kommer her til landet.
Jeg har i virkeligheden kun foragt tilovers for det forslag, og jeg må på mit partis vegne afvise det.
Frank Aaen (EL), 1998-04-21:
Da vores ordfører, hr. Søren Søndergaard, ikke kan være til stede, skal jeg bare nøjes med at tilslutte mig den foragt, der allerede er udtalt af andre partier, og sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-21:
I Kristeligt Folkeparti finder vi, at dette forslag fra Fremskridtspartiet er totalt blottet for en grundliggende forståelse for, at flygtninge er medmennesker i nød, der kommer til vort land for at bede om asyl, at de er i en helt særlig situation, og at den situation også kræver helt særlige foranstaltninger, bl.a. foranstaltninger, der, hvis de skal blive her i landet, kan sikre dem en god integration i vort samfund.
Derfor kan heller ikke Kristeligt Folkeparti støtte det af Fremskridtspartiet fremsatte forslag.
Arne Melchior (CD), 1998-04-21:
Jeg kan forstå, at vi - flertallet af ordførere - helt har misforstået det her forslag.
Det er af hensyn til flygtningene, for at danskerne ikke skal se sig gale på dem, at hr. Behnke og hans parti har fremsat dette forslag.
Jeg skal oplyse hr. Behnke om, at han nedvurderer og undervurderer den danske befolkning.
Så ringe som hr. Behnke
er dens store, store flertal ikke.
Den er hverken misundelig, nabofjendsk eller noget i den retning.
Den ved, at svage grupper, udsatte grupper, syge, handicappede, børn, gamle, ja, svage grupper kan fortjene et ekstraordinært hensyn.
Men hr. Behnke er ikke kommet længere end en vis pastor nede i Seem, som også tror, at den danske kultur og den danske kristenhed er i fare, fordi der kommer nogle hertil, som har en anden tro end kristenheden. Jeg er sikker på, at den danske kultur, den danske kristenhed og den danske økonomiske moral er høj nok til, at man selvfølgelig ikke ser sig gal på udlændinge på grund af de regler, vi har.
Selvfølgelig gør man ikke det.
Det danske folk er langt bedre, end hr. Behnke tror.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-21:
Hr. Arne Melchior er inde på, at dette forslag er medvirkende til at oppiske en stemning mod udlændinge, oppiske et fremmedhad.
Det kan vi ikke se i Dansk Folkeparti.
Det er ikke sådan, at Dansk Folkeparti eller Fremskridtspartiet ønsker at oppiske et fremmedhad, men det er ved at opstå, fordi man på en række områder har en særbehandling. Jeg kan nævne et konkret eksempel fra Københavns Kommune, der lige netop har vedtaget en etnisk ligestillingspolitik.
Det, man siger, er, at man sandelig ikke vil særbehandle nogen, at man ikke vil diskriminere nogen, men det, der bare reelt sker, er, at man ophøjer det at være etnisk til en særlig kvalifikation.
Det vil sige, at den forestilling, man har i de annoncer, man sætter op, er, at man skal være etnisk, og at det er en kvalifikation for at få jobbene.
Det gør så, at hvis en dansker kommer og siger, at han gerne vil søge det job, har han ikke samme mulighed, fordi han ikke har den kvalifikation, det åbenbart er at være etnisk.
Det er en konkret særbehandling, som Dansk Folkeparti ønsker fjernet.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-21:
Jeg gjorde her fra Folketingets talerstol opmærksom på, at vi føler, der er stor forskel på regeringens udlændingepolitik og Det Konservative Folkepartis udlændingepolitik.
Det er nu ikke det, der bringer mig herop, men det er netop de kommentarer, hr. Tom Behnke gjorde om boligplaceringen af de mennesker, som har fået lov til at være i Danmark.
Dér sagde jeg, at de skal behandles anstændigt, at der er forskel på mennesker, og at de derfor skal behandles forskelligt.
Det er fair nok, at Fremskridtspartiet mener, at de så skal være i lejre, indtil de kan få en bolig, eller de skal stå 10 år i boligkøen, eller hvor meget det er.
Men hvad er virkeligheden?
Jeg kan nu godt lide at få eksempler fra dagligdagen, når vi står her, og eksempler fra dagligdagen viser, at kommuner, alt efter hvor meget de har forhandlet sig frem til, har ret til en del af det almennyttige byggeri.
De anviser altså boliger til familier, som er kommet i knibe f.eks. i tilfælde af skilsmisse, hvor familierne er gået i stykker.
Er det så en særrettighed, der skal afskaffes fremover?
Skal kommunerne ikke have mulighed for det?
Det må jo være konsekvensen af den holdning, der blev udtrykt her fra talerstolen.