runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Tak til ordføreren.
Ordføreren pointerede jo et af problemerne i det her: Hvordan sikrer vi, at folk, der ikke er dømt på forhånd, ikke får adgang til børn i foreningslivet?
Der er det jo meget retorisk, at ordføreren fremfører det her som et kritikpunkt af lovforslaget.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at vi med det her lovforslag går et langt skridt videre, end vi er i dag i forhold til at skabe mere sikkerhed på området, fordi vi i det mindste får fat på alle de allerede dømte inden for pædofiliområdet, som i dag har adgang i foreningslivet via forskellige foreninger til at have at gøre med børn?
Og er det ikke et skridt fremad, selv om ordføreren gerne så, at vi også registrerede de ikkedømte?
Så må ordføreren jo komme med et forslag til, hvordan vi gør det.
Pia Gjellerup (S), 2005-05-03:
Fra det oprindelige lovforslagsudkast blev sendt i høring, og til der blev fremsat et lovforslag i Folketinget i efteråret, blev der foretaget en række ændringer, og derefter har der været nye ændringer.
Det er derfor, at det samlede kompleks ville være tjent med at være blevet sendt i høring.
Det er jo immer væk flere måneder efter folketingsvalget, og der havde været mulighed for det.
Jeg synes, at det havde styrket den faglige behandling, men det mener ministeren altså ikke, og det synes jeg er ærgerligt, for så skal vi bare ind og finde de steder frem, hvor der har været nogle konfliktpunkter, i stedet for at vi havde den brede faglige høring.
Jeg må i øvrigt stille mig uforstående over for, at det har været særlig let for dem, der nu skal høres om bekendtgørelserne og kommentere dem, når de ikke har lovforslaget, men det har de så måske også.
Jeg vil også gerne høre: Når der har været afholdt en række møder, og det er rimeligt, foreligger der så mødereferater fra de møder?
Det er jo ret væsentligt for os at have den kilde til forståelse af, hvad det er for ændringer, og hvad det er for forståelser, vi skal arbejde med.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-03:
Vi er villige til at diskutere alt, svare på alle spørgsmål og få en fornuftig, konstruktiv dialog om det her vigtige spørgsmål.
Men der er til fru Pia Gjellerups orientering ikke ændret markant i lovforslaget.
Det er minimale ændringer, der er i lovforslaget.
Det oprindelige lovforslag har været i høring.
Nu har vi så også sendt de syv bekendtgørelser i høring, og de svar, vi får i forbindelse med høringsfasen, vil vi selvfølgelig med det samme sørge for, at medlemmerne af Retsudvalget får i hånden.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Jeg synes, det er et væsentligt spørgsmål at afklare, for nu har vi før drøftet bekymring om en rammelov, som skulle udmøntes ved bekendtgørelser, og her er syv af slagsen.
Og når vi kigger på de syv, så kan vi jo finde begrundelsen for hvorfor, nemlig at de forskelle, der er i de enkelte ministeriers baglande, gør, at det er hensigtsmæssigt, at man indretter sig i forhold til sit bagland og ikke en helt generel lovgivning, hvori alle elementer skulle stå.
Her kan man altså afgrænse, og kigger man på Kulturministeriets område, baserer det sig meget på de her hovedorganisationer, og så er der nævnt specifikt, hvem der i øvrigt er omfattet.
Så vil jeg sige til det med, at det kan give mange store forskelle, at vi kan se, at det ikke gør det i forhold til den bekendtgørelse, der ligger nu, og så kan man udtale en fortsat bekymring om, om ministre bare kan lave det om hen ad vejen.
Ja, så ville det jo være forbrydelser imod de intentioner, der ligger i de bemærkninger, der er, nu da Folketinget vedtager loven.
Det plejer ministre ikke at slippe ret godt fra, så jeg tror ikke, det sker.
Jeg har fuld tillid til, at den her øvelse er god.
Pia Gjellerup (S), 2005-05-03:
Det er jo lidt pudsigt
det der med, at man giver Folketinget besvarelser om de kommende bekendtgørelser, der skulle være helt præcise.
Når vi så ser udkastet til de kommende bekendtgørelser, er det lige netop det, man har svaret præcist på, som ikke er med.
Det kan i hvert fald godt sætte et vist spørgsmålstegn ved, hvad det er for en præcision, vi søger.
De afgrænsningsproblemer har man forsøgt at skære igennem på nogle områder, og det er det, vi vil forsøge at få en nærmere belysning af under udvalgsbehandlingen.
Her må det også være sådan, som også kulturministeren og nogle af ordførerne siger, at der er nogle, der falder udenfor.
Det, der er vigtigt for Folketinget, er klart at vide, hvem det er, for det er selvfølgelig et retssikkerhedsmæssigt spørgsmål.
Jeg kan ikke rigtig forstå den der animositet mod at sende et lovforslag i høring.
Hvorfor har det ikke været hensigtsmæssigt at sende et lovforslag, der er blevet ændret meget, fra det sidst var i høring, i høring igen, og hvorfor kan det ikke nås?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-03:
Jeg tror, at man fra Enhedslistens side skal finde ud af, hvilket ben man vil stå på.
Hele debatten i efteråret handlede jo om, at man ville have en præcisering af, hvilke grupper der var med.
Det har vi præciseret i bekendtgørelsen for vores område, på Kulturministeriets område.
Det er også præciseret i de seks andre bekendtgørelser, som er ude til høring nu.
I den høringsfase kan det godt være, at der kommer krav om, at rengøringspersonalet skal med ind, og så må der jo tages stilling til det.
Vi har lyttet til den diskussion, der har været i Retsudvalget og i Kulturudvalget før jul, hvor der blev bedt om en nærmere afgrænsning.
Den har vi leveret i form af de syv bekendtgørelser, og der står helt eksplicit, hvem der er omfattet, og hvem der ikke er omfattet.
Hvis man har brug for, at der er flere, der er omfattet, må man jo stille forslag om det.
Line Barfod (EL), 2005-05-03:
Hvis vi nu mener, at det ville have en effekt, særlig set i lyset af, at vi nu kender udkastet til bekendtgørelse, og at det derfor ville være fornuftigt at have sammenhæng mellem lovforslaget og udkastet til bekendtgørelse i høring hos de relevante organisationer, kan jeg ikke helt med ministerens konstruktive tilgang forstå, at han ikke vil medvirke til det.
Så mangler jeg stadig svar på mit andet spørgsmål om rengøringspersonalet: Hvordan kan det være, at ministeren, da vi behandlede det her sidst, var helt overbevist om, at rengøringspersonalet var omfattet, og at det ville komme til at fremgå præcist af bekendtgørelsesudkastet, og nu hvor bekendtgørelserne ligger i udkast, omfatter de ikke rengøringspersonalet?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-03:
Vi har været gennem øvelsen før også med V’s og K’s ordførere.
Der er ingen grund til at sende det her lovforslag i høring igen.
Det har været i høring i løbet af efteråret, der er foretaget nogle minimale ændringer, og alle syv bekendtgørelser er til høring lige nu, og bekendtgørelsessvarene vil selvfølgelig blive sendt til i Retsudvalget, lige så snart de indkommer.
Som jeg nævnte før, er der med hensyn til kulturministerens område høringsfrist i dag eller i morgen, og lige så snart vi har svarene og har kommenteret dem, kommer de selvfølgelig over til Retsudvalget.
Der er ingen som helst grund til at sende forslaget ud i ny høring.
Det har været i høring.
Line Barfod (EL), 2005-05-03:
Først skal jeg høre, om det, at ministeren vil gå konstruktivt ind, hvilket jeg selvfølgelig er meget glad for, også betyder, at ministeren vil sende lovforslaget i høring, og om vi kan få høringssvarene om bekendtgørelserne.
Så skal jeg høre: Under den tidligere behandling i den forrige samling svarede ministeren på spørgsmål 41, om personale, der gjorde rent i svømmehallerne, vil blive omfattet af lovforslaget, at rengøringspersonalet som udgangspunkt ikke var omfattet, men hvis man gør rent i en svømmehal på tidspunkter, hvor vores børn er til stede, og man har mulighed for at opbygge et tillidsforhold til børnene, vil man være omfattet af ordningen, og så slutter svaret med, at dette vil komme til at fremgå præcist af bekendtgørelserne på de enkelte områder.
Så er det, jeg bare spørger: Hvorfor fremgår det ikke af de udkast til bekendtgørelser, der ligger sammen med lovforslaget, at rengøringspersonalet vil være omfattet, hvis de kan opbygge tillid til børnene?
Line Barfod (EL), 2005-05-03:
Jeg kan simpelt hen ikke se nogen som helst begrundelse for, at jeg skulle være imod blot for at være imod.
Det falder mig svært at finde en begrundelse for det.
Men jeg er oprigtigt optaget af, når vi laver lovgivning her, at finde ud af, hvordan det kommer til at fungere i praksis.
Jeg siger ikke, at alt skal være udtømmende beskrevet i lovgivningen, men jeg forventer undervejs at kunne få nogle svar på, hvordan man forestiller sig at det skal fungere i praksis ude i den virkelige verden.
Det var det, der var så svært, da vi behandlede det første gang.
Det håber jeg så vi kan få nogle flere svar på i den kommende udvalgsbehandling.
Jeg synes ikke, det foreløbig tyder på, at vi helt kan se frem til det, når vi ikke engang har kunnet få høringssvarene og man ikke har sendt det nye lovudkast i høring, men jeg håber, at jeg bliver positivt overrasket under udvalgsbehandlingen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Mig forekommer det lidt, som om fru Line Barfod ønsker at være imod blot for at være imod.
For fru Line Barfod ved jo også godt – det ved jeg at hun ved – at en meget, meget præcis lovgivning, hvor man skriver alting ned, kan have en tendens til at blive opfattet som udtømmende, og så er der noget andet, man ikke har fået med.
Er det her ikke lige nøjagtig der, hvor vi skal have domstolspraksis til at finde grænserne?
Line Barfod (EL), 2005-05-03:
Problemet er, at jeg gerne vil have beskrevet nogle nærmere retningslinjer for, i hvilke tilfælde det kan finde sted, hvad der skal til, og hvad man vil anse for at være proportionalt i forskellige tilfælde.
Det er helt normalt, at vi, når vi laver lovgivning, især lovgivning, der indeholder sanktionsmuligheder, får afklaret, hvordan man forestiller sig det skal virke i praksis.
Det undrer mig altså noget, hvis de borgerlige partier lige pludselig ikke længere mener, at vi, når vi laver lovgivning, som rummer sanktionsmuligheder, så skal have afklaret, hvordan de sanktioner kan anvendes i praksis.
Jeg gør, hvad jeg kan, for at se på realiteternes verden og virkeligheden, som jeg kender den.
Det er derfor, jeg er optaget af at stille de her spørgsmål, prøver at få dem afklaret og ikke mener, at vi har fået lavet den afgrænsning, som vi i den grad efterlyste, sidst det her forslag blev behandlet.
Det er det, vi ønsker.
Der er stadig væk en lang række områder, hvor der er foreninger og frivillige – børnehaver og andre – som ikke er omfattet af store hovedorganisationer.
Da vi er et foreningsland med så mange foreninger og så mange, der er både ansatte og frivillige, og det her er et lovforslag, der nærmest er uoverskueligt i sine konsekvenser, håber vi, at vi kan få det afgrænset.
Men jeg vil sige, at når vi ser på Justitsministeriets område, hvor vi fik vedtaget en lovbestemmelse i terrorpakken for over 3 år siden om it-logning, og hvor man stadig ikke har været i stand til at udmønte den til konkret bekendtgørelse, fordi det viste sig, at vi havde ret i, at det var umuligt at afgrænse, så bliver jeg nervøs ved, om det her kan gøres.
Nej, det er ikke forbigået min opmærksomhed, men det er heller ikke forbigået min opmærksomhed, at det ikke er alle frivillige organisationer, der er medlem af nogle af de store hovedorganisationer.
F.eks. kan jeg ikke ud af det her forslag se, hvordan det skal være med hensyn til lektiecafeer, som vi jo i den grad opmuntrer til at man skal lave på frivillig basis rundtomkring.
Vil de være omfattet af det her forslag?
Hvis de er og det er nogle ildsjæle, der er gået sammen, vil de så kunne risikere straf, hvis de ikke opbevarer de her attester på korrekt vis?
Tilsvarende er der masser af frivillige foreninger rundtomkring, og der er små børnehaver og alt muligt andet, hvor det er en forældrebestyrelse, der står med en stor del af ansvaret.
Så der er mange, der ikke er med i en kæmpestor hovedorganisation med masser af ansatte, der kan tage ud og vejlede.
Derfor er vi meget optaget af, hvordan retssikkerheden bliver for de her mennesker.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Fru Line Barfod peger direkte på, om ikke Venstre var optaget af retssikkerheden, og af, hvordan de her attester blev opbevaret korrekt.
Jeg går ud fra, at også fru Line Barfod har læst forslaget og er helt klar over, at som det er fremsat nu, læner man sig meget op ad en lang række hovedorganisationer, som i øvrigt modtager betydelige tipsmidler og har professionelle folk ansat og dermed basis for at håndtere de her ting korrekt.
Der er direkte en sætning, der siger, at disse her attester ikke kommer til at ligge at flyde, fordi de går til hovedorganisationerne, som så kan tage, skal vi sige affære og sikre, at de lokale foreningsledere, der står med det problem, som det vil være at få en positiv attest, også får den hjælp, der skal til, og rådgivning om, hvordan de skal håndtere det.
Dermed er der fjernet en stor usikkerhed om, hvordan de nu skal håndtere det, og hvornår det er helt overflødigt.
Er det forbigået fru Line Barfods opmærksomhed, at der faktisk virkelig er taget det hensyn?
Det er noget af det, der gør, at Venstre er glad for det her forslag.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-03:
Jeg skal på vegne af retsordfører fru Anne Baastrup, som er forhindret i at være her, sige følgende på SF’s vegne: Før valget var der en voldsom debat i både Kulturudvalget og i Retsudvalget, hvor SF oplevede, at det blev klart for kulturministeren, at lovforslaget havde brug for en grundig revision før vedtagelsen.
Vi havde derfor forestillet os, at ministeren ville benytte sig af de gode råd, som ministeren fik, altså tage dem alvorligt.
Der skal ikke herske tvivl om, at SF ønsker at bekæmpe pædofili.
Der skal ikke herske tvivl om, at det vigtigste for et samfund er at sikre børn og unge en tryg opvækst, men det er farligt, hvis vi bilder os ind, at man alene kan bekæmpe overgreb mod børn via attester.
I virkeligheden er det langt mere forebyggende, hvis man sørger for, at der er flere voksne omkring børnene.
Vi kan jo se med de seneste års nedskæringer, at antallet af voksne pr. barn er voldsomt beskåret.
I slutningen af 1980’erne var der en voksen pr. fire børn i daginstitutionerne, nu er der seks børn pr. voksen.
Færre voksne omkring barnet giver rum og plads til, at børn kan udsættes for mangelfuld omsorg eller det, der er værre.
Og en børneattest forhindrer ikke dette.
Forslaget vil kort fortalt betyde, at en meget stor del af den danske befolkning vil blive registreret.
Det handler om, hvor mange mennesker der nu skal registreres, det handler om, hvordan man beskytter disse attester, når det er private foreninger, der får denne forpligtelse.
Det handler om, hvordan man vil sikre sig, at der stadig er interesse for at deltage i det private foreningsliv.
Det handler om, hvor tit der skal indhentes en børneattest osv. Vi kan nu se frem til endnu en behandling af lovforslaget, denne gang i Retsudvalget.
Men hvis det kommer til at foregå på samme måde som sidst, bliver det ikke sjovt.
Kulturministeren
udviste en høj grad af arrogance over for de problemer, vi rejste, og vi håber, at stemningen denne gang bliver bedre, sådan at det fælles mål kan nås, nemlig at minimere risikoen for overgreb mod børn i stedet for at komme med en signalpolitik, som kan gå hen og blive en sovepude.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Jeg er glad, fordi jeg kan give hr. Leif Mikkelsen en god dag.
Det er ikke sikkert, det er hver dag i mit folketingsarbejde, det vil være muligt, men vi takker.
Jeg vil så sige, at hovedbudskabet i ordførertalen i dag også var, at Det Radikale Venstre jo tilslutter sig hensigten i lovforslaget, men vi mener bare, at der er en lidt høj grad af småfejl og ting, der godt kunne trænge til lige at blive justeret lidt, før vi kan vedtage det som et endeligt lovforslag.
Det var vel i virkeligheden også baggrunden for, at man afbrød det midt i tredjebehandlingen i den seneste folketingssamling.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Skal jeg forstå det derhen, at Det Radikale Venstre med deres historiske tradition omkring det frivillige foreningsarbejde og mange års også ansvar på kulturministerposten selvfølgelig ender op med, når nu man er færdig med at problematisere den slags, at støtte regeringen i at tage det her vigtige skridt i at skabe det her værktøj til vore frivillige ledere, så de kan sikre sig mod, at der sker overgreb på børn og unge i vort foreningsarbejde, især i vores foreningsarbejde, for der vil man finde de allerfleste af de her?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Vurderingen ligger et lidt andet sted, end hr. Leif Mikkelsen lægger op til, ellers ville jeg godt kunne forstå den bekymring, hr. Leif Mikkelsen lægger op til, for så ville det være et meget besynderligt synspunkt, jeg havde givet udtryk for her fra Folketingets talerstol.
Bekymringen ligger i, at det virker, som om der er en vis usikkerhed om, hvilke personer i de frivillige organisationer der er omfattet af, at man skal indhente den obligatoriske børneattest.
Det er mere dér, usikkerhedsmomentet ligger.
Hvis man dér vurderer forkert, og man skulle have haft indhentet en obligatorisk børneattest på den pågældende og ikke har gjort det, fordi man vurderede anderledes, så mener jeg, foreningen kan komme i klemme på grund af en fejlvurdering hos bestyrelsen.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Tak til den radikale ordfører.
Hvis jeg tolkede rigtigt, så var hovedsignalet vel egentlig fra Det Radikale Venstre, at man gerne vil være med til at løse det her problem og dermed vel i sidste ende støtte forslaget.
Men jeg hørte udtalelsen om, hvad det var, man nu pålagde de frivillige, og hvad med hvis bestyrelsen vurderede forkert.
Det var en klar udtalelse.
Det undrer mig meget, for det er jo klokkerent.
Det er kun pædofili, man spørger om, der er ikke nogen vurdering.
Så der foregår ikke så meget vurdering af det, hvis ellers man vil følge intentionen i det her, nemlig at forhindre, at nogen bliver ansat eller antaget til at være med i foreningslivet eller andre steder.
Hvis man vil gøre det på trods af en positiv attest, er det et helt andet ansvar at påtage sig, men jeg går ikke ud fra, at der ligger nogen vurdering der, eller har jeg misforstået ordføreren?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Nu ved jeg ikke lige, om det er et område, der lægger op til vittigheder, men jeg vil sige det sådan, at jeg synes, jeg som ordfører for Det Radikale Venstre i dag også har efterlyst en form for afgrænsning, der gør, at man ikke bare kan melde sig ind og ud af tilfældige paraplyorganisationer og dermed være omfattet af lovforslaget eller ej.
Så jeg synes, at spørgsmålet er lidt misforstået i forhold til Det Radikale Venstres synspunkter.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Jeg er da glad for, at der fra ordførerens side er en erkendelse af, at vi er kommet et skridt videre, at vi faktisk får fat på den gruppe af allerede dømte folk, som i dag har adgang til børn og unge i frivilligt foreningsliv.
Jeg hører så også, at ordføreren kritiserer, at lovforslaget nu er afgrænset til at omfatte navngivne organisationer, og det har ordføreren såmænd også ret i i forbindelse med pointerne.
Det er jo netop også derfor, bekendtgørelserne er sendt ud i fornyet høring blandt de organisationer og aktører, som bliver påvirket af lovforslaget.
Men som jeg erindrer det, og nu sad jeg jo ikke i Folketinget i sidste periode, så var det netop en af ankerne fra Det Radikale Venstre i sidste periode, at lovforslaget ikke er afgrænset.
Kunne vi ikke få en melding om, hvorvidt De Radikale vil det ene eller det andet?
Skal der være en afgrænsning eller ingen afgrænsning?
Er det sådan lidt enten-eller for Det Radikale Venstre?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Tak til fru Ellen Trane Nørby.
Jeg er enig med spørgeren i, at det selvfølgelig er det positive ved det her forslag, at vi netop kan få nogle attester på nogle, der er dømte, som vi ikke får i dag.
De problemer, som Det Radikale Venstre primært har med det her forslag, ligger mere i, at det er en række bemyndigelser, der er samlet i en pakke i stedet for et egentligt lovforslag.
Endelig til det lidt insinuerende spørgsmål, der måske kom fra ordføreren, vil jeg gerne understrege, at når jeg siger, at de, der ikke er dømte, jo ikke bliver sorteret fra, så er det ikke, fordi spørgeren kan forvente et forslag fra Det Radikale Venstre omkring det, det er mere en illustration af, at det et langt stykke ad vejen er ren symbollovgivning, og vi kan ikke gå længere uden at krænke nogle grundlæggende retssikkerhedsmæssige problemer.
Så det var mere for at understrege den problematik, der lå deri.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Jeg tror ikke, at virkeligheden er, at der er masser, der ikke er medlem.
Det er faktisk det, der er signalgivningen i det her lovforslag.
Men jeg erindrer faktisk, at oppositionen, bl.a. med fru Line Barfod i spidsen, krævede meget klare afgrænsninger, sidst vi diskuterede det.
Hvis man nu ikke kan lide det ene og heller ikke kan lide det andet, kunne det tydes, som om man ikke er oprigtigt interesseret i det her eller også både blæser og har mel i munden i øjeblikket.
Man må dog vælge på et tidspunkt.
Vi har foretaget et valg, og det er vi meget tilfredse med.
Det håber jeg også fru Line Barfod bliver, hvis hun erkender realiteternes verden, men det kniber måske?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Først vil jeg gerne give ordføreren fra Venstre ret i, at seksuelle overgreb selvfølgelig er noget af det mest modbydelige, vi kender til her i vort samfund, og at jeg også er enig med hr. Leif Mikkelsen i, at vi forhåbentlig kan ende op med at vedtage lovgivningen med et bredt grundlag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ikke den utrolig store grad af bemyndigelsesforslag, som det her bygger på i stedet for at være et egentligt lovgivningsforslag, bekymrer hr. Leif Mikkelsen.
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Nu er vi ved tankeeksperimenter, og fru Birthe Rønn Hornbech inspirerede mig: Man har en forestilling om, at Danmark ikke ville have været demokratisk, hvis vi ikke havde kristendom.
Line Barfod (EL), 2005-05-03:
Man kan så undre sig lidt over, at hr. Leif Mikkelsen først i sit hovedindlæg siger, at alle usikkerheder er ryddet af vejen, og at der ikke er noget problem i forhold til retssikkerheden, og nu siger, at der er en række ting, vi skal have afklaret under udvalgsarbejdet.
Men det glæder mig, at Venstre er åben.
I forhold til spørgsmålet om tilskud fremgår det jo af bemærkningerne, at efter omstændighederne vil der være hjemmel til at lade et tilskud bortfalde eller reducere det i tilfælde af overtrædelse af regler fastsat i medfør af lovgivningen, og at det vil være op til de enkelte myndigheder at træffe beslutning om, hvorvidt overtrædelse af reglerne skal kunne medføre helt eller delvist bortfald af økonomisk tilskud.
Så det fremgår altså af bemærkningerne, at man stadig forestiller sig, at der vil kunne ske bortfald af tilskud til foreninger.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er Venstres opfattelse, at idrætsforeninger f.eks. skal risikere at miste deres tilskud, hvis de ikke har indhentet børneattester.
Per Clausen (EL), 2005-05-03:
Jeg synes i grunden, at det er en stor dag i dag, for hr. Jesper Langballe er kommet med to erkendelser, som jeg ikke har hørt ham give tidligere.
Det kan godt være, at han har givet dem på et tidspunkt, hvor jeg har været uopmærksom.
Det ene er erkendelsen af, at der faktisk findes muslimer, som lever sådan sekulariseret og i overensstemmelse med vestlig kultur.
De er ikke så mange, understreger hr. Langballe, men de findes.
Indtil nu troede jeg faktisk slet ikke, at sådan nogle kunne eksistere.
Det andet, som hr. Jesper Langballe har erkendt, er, at demokratiet i Europa faktisk er udviklet i konflikt med kristendommen.
Det er også en god pointe.
Mit spørgsmål til hr. Jesper Langballe skal være: Kunne hr. Jesper Langballe så ikke slutte af med at erkende, at der faktisk findes mange eksempler på, at der er udøvet magt i kristendommens navn?
Man kan se det i USA, hvor man slår abortlæger og sådan nogle ihjel i kristendommens navn.
Hr. Langballe kunne have en pointe i at sige, at det ikke har været så særlig udpræget i den danske udgave af den lutherske trosretning, men i en lang række andre udgaver af kristendommen findes det da.