runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Det er jo altid dejligt, at der er nogen, der har sympati.
Desværre er det på et lidt forkert grundlag, hr. Morten Helveg Petersen har sympati i det her tilfælde.
Vi Konservative synes, at vi har masser af indflydelse.
Den begrænsede taletid forhindrer mig desværre i at opremse alle de områder, hvor vi faktisk mener, at Det Konservative Folkeparti har stor indflydelse.
Det tager vi fat på nu, og det fortsætter lige frem
til år 2007
Vi vil gerne fortsat have skattelettelser.
Jeg tror, at vi får et skattestop også efter næste valg, men der er jo ingen, der siger, at det skattestop skal udformes lige præcis sådan, som det nuværende skattestop er udformet.
Det er et godt og effektivt skattestop, vi har nu, og det er fint, at vi har det i denne her periode, men på længere sigt skal vi sikre os, at vi også har den fornødne fleksibilitet til at flytte rundt på tingene, og derfor må vi diskutere efter næste valg, hvordan skattestoppet til den tid skal udformes.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Allerførst vil jeg gerne sige tak til hr. Ole Sohn, fordi hr. Ole Sohn i sin indledning bekræftede, at der er et opsving på vej.
I modsætning til det, vi hørte fra den anden del af oppositionen, har hr. Ole Sohn anerkendt, at der rent faktisk er en række tegn på, at opsvinget er på vej.
Det var hr. Ole Sohns indledning. Jeg vil godt tage fat i hr. Ole Sohns afslutning, hvor hr. Ole Sohn siger, at regeringen har strammet den kommunale økonomi så meget, at der er nedskæringer over hele linjen - frit fortolket efter, hvad hr. Ole Sohn sagde.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Ole Sohn kender denne rapport, der netop er udkommet.
Den er udgivet af Rådet for Socialt Udsatte, som den 16. december udsendte en pressemeddelelse om netop kommuners og amters indsats på det sociale område.
Der konkluderes som afslutning på første afsnit, at betragter man kernekonti og tilgrænsende konti under et, er der tale om en realvækst på 6 pct. i kommuners og amters indsats over for de svageste.
Derfor er hr. Ole Sohns påstand om nedskæringer fejlagtig og forkert, og vil hr. Ole Sohn ikke godt komme herop og bekræfte, at Rådet for Socialt Udsatte har påvist det stik modsatte af det, hr. Ole Sohn har fremført?
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Jeg vil lige sige, at når jeg indledningsvis refererede til opsvinget, er det, fordi jeg tror, at alle her i salen, der interesserer sig for økonomi, læser de samme prognoser og de samme vurderinger.
Det er vel også de samme programmer, man smider ind i computeren, og det er de samme resultater, vi får, så den form for diskussion synes jeg er inderlig ligegyldig - forstået på den måde, at når det viser sig, at prognoserne tyder på et opsving, hvorfor skulle man så forsøge at tale det ned?
Hvis det er virkeligheden, så er det virkeligheden, og min pointe var sådan set bare at påpege, at det jo ikke er regeringen, der har æren for, at der kommer et opsving udefra, men at det er helt fint, at der også kan komme et opsving her i landet.
Min kritik af regeringens politik over for kommunerne går på, at det er en kendsgerning, at kommunernes økonomi er blevet strammet og strammet og strammet under denne regering.
Det tror jeg ikke hr. Kristian Jensen vil forsøge at løbe fra, det håber jeg i hvert fald ikke, for det ville være lidt uklogt.
Også på grund af det pres, skattestoppet lægger på kommunernes økonomi, er de ikke er i stand til at løse deres velfærdsopgaver på en forsvarlig måde.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Jeg vil godt rose hr. Ole Sohn for hans store ærlighed, for der er jo enighed blandt alle prognosemagere om, at opsvinget er på vej.
Jeg er også helt enig med hr. Ole Sohn i, at det er fuldstændig forrykt at følge den diskussion, der er blevet ført fra nogles side med en påstand om, at der ikke kommer noget opsving, og jeg er ked af, at den socialdemokratiske finansordfører har forladt salen - nej, undskyld, han sidder dernede.
Jeg håber, den socialdemokratiske finansordfører har hørt efter, for det ville klæde Socialdemokratiet at anerkende, at der er et opsving på vej, sådan som hr. Ole Sohn ganske rigtigt gør.
Men hr. Ole Sohn fastholder stadig, at der er sket en beskæring af de offentlige budgetter.
Kender hr. Ole Sohn ikke rapporten fra Rådet for Socialt Udsatte?
Det er et råd, som SF plejer at bruge som det helt store sandhedsvidne, og nu siger de, at der er vækst i kommuners og amters indsats over for de socialt svageste, en realvækst på 6 pct. næste år.
Vil hr. Ole Sohn ikke anerkende det?
Så er det i øvrigt lidt pudsigt, at hvis der er nedgang i konjunkturerne, har hr. Ole Sohn ingen problemer med at tillægge regeringen ansvaret for nedgangen, men det samme gør sig ikke gældende, når der er opgang.
Er det ikke lidt af en skævvridning?
Der er intet i det svar, jeg fik, der får mig til at fortryde, at jeg anklagede Det Radikale Venstre for hykleri.
Tværtimod blev jeg bare bekræftet.
Allerførst vil jeg gerne spørge hr. Morten Helveg
Petersen, om ikke han er enig med fru Marianne Jelved, når hun i fredags under debatten gav mig ret i, at regeringens økonomiske politik var inden for grænsen af det holdbare.
Hvad er det, Det Radikale Venstre mener om det her spørgsmål?
Er det fru Marianne Jelved, der tegner partiets linje, eller er det hr. Morten Helveg Petersen?
Og så gik mit spørgsmål til hr. Morten Helveg Petersen på vækst i det offentlige forbrug.
Jeg kan godt forstå, at hr. Morten Helveg Petersen snakker udenom, for der var intet år under den tidligere regering, hvor man havde styr på væksten.
Hvert eneste år blev væksten højere og højere, og i gennemsnit i perioden - hvis hr. Morten Helveg Petersen har tid til at høre efter - blev væksten dobbelt så høj som det, man forventede.
Derfor er det hykleri, når Det Radikale Venstre i dag kommer og anklager os for ikke at have styr på det offentlige forbrug på den selv samme dag, som Danmarks Statistik offentliggør en ny rapport, der viser, at det faktisk går lige præcis, som regeringen havde forudsagt.
Må jeg ikke få et svar på mit spørgsmål: Hvilket år under den tidligere regering var det, at Det Radikale Venstre og SR-regeringen havde styr på det offentlige forbrug?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Jeg tror, det står rimelig klart, at det faktisk er vigtigt for os, at der bliver gjort noget ved arbejdsløsheden.
Vi mener, det er vigtigt, fordi vi er yderst opmærksomme på, at det er en meget stor belastning for både den enkelte, der bliver ledig mod sin vilje, og den pågældendes familie.
Det er også derfor, vi er glade for, at der ligger en beskæftigelseseffekt i finanslovaftalen, som bringer 10.000 flere i arbejde.
Så spørger fru Pernille Rosenkrantz-Theil, om løsningen i øvrigt kunne være at lave en masseansættelse i det offentlige, hvis man vil gøre endnu mere.
Det er jo i virkeligheden det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil efterspørger, men det tror jeg ikke er løsningen i en situation, hvor vi får at vide - jeg tror ikke, det nødvendigvis er sådan, men alle mulige fortæller os det - at i løbet af en årrække kommer der til at mangle arbejdskraft i det private erhvervsliv.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger, at vi kan lave en meget kraftig udvidelse af den offentlige sektor og beskæftige dem, som ikke kan finde beskæftigelse på det private arbejdsmarked, i det offentlige.
Jeg tror ikke, der nødvendigvis er en sådan sammenhæng.
Jeg tror ikke, det er en gangbar vej blot at udvide den offentlige sektor for at klare problemet.
Jeg tror, det skal ske ved, at virksomhederne får gang i hjulene og ansætter flere folk.
Det er det, vi skal fokusere på, og ikke mindst skal der fokuseres på, at arbejdspladserne skal gå til de danske ledige og ikke til folk fra Østeuropa.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg synes, det er meget stærke ord, Venstres ordfører tager i sin mund.
Jeg citerer en stribe uafhængige økonomer lige fra vismænd til økonomer fra Nordea, fra Jyske Bank, fra HTS; ikke ligefrem økonomer, man sådan kunne forveksle med venstreorienterede tænketanke eller noget, der minder om det.
Det er faktisk det, jeg citerer i min ordførertale, så lad os lige slå lidt koldt vand i blodet.
Og så citerede jeg vismændene, der i deres analyse og vurdering af dansk økonomi klart siger, at holdbarheden er blevet forværret i dansk økonomi.
Det sætter de fingeren på.
De siger faktisk, at regeringen mangler 28 mia. kr., for at den økonomiske politik er holdbar.
Og det må regeringen da også forholde sig til.
Det kan man da ikke skøjte hen over og lade som om ikke skulle være et problem.
Jeg tror, vi alle sammen ønsker, at der kommer et opsving.
Men det er altså fugle på taget, og indtil det materialiserer sig, er man da også nødt til at tage bestik af, hvad eksempelvis vismændene påpeger, nemlig at holdbarheden er blevet forværret i dansk økonomi.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Det er simpelt hen dybt hyklerisk, når hr. Morten Helveg Petersen står heroppe og snakker om, at der problemer omkring det offentlige forbrug.
Det er, som om hr. Morten Helveg Petersen slet ikke har reageret og fundet ud af, hvilke oplysninger og nyheder der er kommet i løbet af dagen.
»Nyt fra Danmarks Statistik« udkom her i morges med bemærkninger om et fald i det offentlige forbrug og klare indikationer af, at regeringens målsætning om, at det offentlige forbrug i år kun har en meget minimal vækst på 0,1 pct. sammenholdt med, at vi sidste år havde en vækst på 1,9 pct., holder.
Det betyder, at vi lige præcis overholder 2010-målsætningen.
Kan hr. Morten Helveg Petersen nævne mig bare ét år under SR-regeringen, hvor man overholdt de målsætninger for vækst i det offentlige forbrug, man egentlig stillede op?
Er sandheden ikke, at SR-regeringen slet ikke havde styr på det offentlige forbrug?
At når SR-regeringen sagde, at væksten skulle være 1 pct., så endte den med at være 2 pct.?
Er sandheden ikke den, at den her regering i modsætning til den tidligere netop har fået styr på det offentlige forbrug, og at det er det, Danmarks Statistik har bekræftet med de tal, der er kommet frem i dag, og at Det Radikale Venstre dermed står og hykler ved at beskylde os for ikke at have styr på det offentlige forbrug?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg har tidligere på dagen over for De Konservatives ordfører, hr. Lars Barfoed, kvitteret for, at jeg synes, der foregår spændende arbejde i Det Konservative Folkeparti.
Problemer er bare, at det ikke er regeringens politik.
Jeg kan godt lytte mig til, at De Konservative mener, de har nogle bud på længere sigt på nogle af de samme felter, som vi har bud på fra Radikale Venstres vedkommende.
Det, regeringen gør i konkret handling, er at nedsætte en Velfærdskommision.
Når endelig Det Konservative Folkeparti siger, at der ikke skete reformer i SR-tiden, så skal jeg blot minde om enkelt ting, nemlig at dagpengeperioden tilbage i 1993 var 9 år.
Den halverede man i SR-regeringens tid, plus man skabte en stribe af andre reformer på arbejdsmarkedet, der gjorde, at Danmark op gennem 1990'erne faktisk stod som et lysende eksempel på reformvilje og reformkraft.
Så jeg køber absolut ikke den udlægning, som fru Charlotte Dyremose forsøger at give udtryk for her.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-18:
Det var også derfor, jeg tegnede et billede af de her to modpoler mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Nej, jeg kan da ikke bekræfte fru Dyremoses udsagn på nogen mulig vis.
Intet kunne da ligge mig fjernere, fordi vores grundlæggende kritik af regeringen og regeringens økonomiske politik netop består i, at man er gået i reformhi.
På trods af soleklare anbefalinger fra stort set alle økonomer om, at eksempelvis skattestoppet ikke er brugbart på længere sigt, vælger regeringen jo bare at dukke nakken.
Så jeg kan da slet ikke se, hvordan regeringen overhovedet skulle kunne stå for reformer i den sammenhæng.
Så nej, den køber jeg bestemt ikke.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-18:
For hvad var situationen under den tidligere regering?
Jo, der kom ingen skattelettelser.
Det gør der nu, og vi er med til at skabe vækst på den måde.
Der kom ingen reformer.
Fornyelsen kommer ved, at vi tør tage fat på de her områder.
Den kommer også ved, at denne her regering har udfyldt den forskningskløft, som den tidligere regering efterlod til os.
Så vi står altså med to poler i dansk politik.
Vi står på den ene side med Det Radikale Venstre, som ønsker en endnu strammere økonomisk politik end den, regeringen fører, og så står vi på den anden side med Socialdemokraterne, der ønsker at smide endnu flere penge ud og ikke ønsker at overholde de økonomiske rammer i de aftaler, vi med et bredt flertal har lavet her.
Så kan hr. Morten Helveg Petersen bekræfte, at man i virkeligheden i fremtiden må erkende, at den borgerlige regerings økonomiske politik er langt mere fremsynet end den politik, der føres fra den tidligere regeringspartners side?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Jo, men jeg forsøger bare at finde sammenhængen mellem det, man gjorde, og det, man så beder om foretages nu.
Der vil ledigheden falde.
Det får vi at vide.
Så anbefaler hr. Ole Sohn os på et tidspunkt, hvor vi har en lavere ledighed, end der var i 1998, og i en situation, hvor vismændene siger, at der bliver en lavere ledighed næste år, at bruge et instrument, som hr. Ole Sohn ikke selv ville tage i anvendelse i 1998, da han selv havde muligheden for at påvirke.
Det er jo den dobbeltmoral, der kommer til udtryk her, som jeg synes, det er godt at få blotlagt, så alle og enhver kan se, at det, hr. Ole Sohn i virkeligheden anbefaler, ikke er noget, han selv ville gennemføre, hvis han havde magten
til det.
Nu skal man jo vurderes på sine handlinger.
Når hr. Ole Sohn derfor siger, at de, der er i den ulykkelige situation, at de er ledige, skal over og lave noget forskelligt arbejde, som vi mangler at få udført, og klandrer, at det ikke sker i den nuværende situation, så kunne det være en god idé at se på, hvordan hr. Ole Sohn selv har ageret i de år, hvor hr. Ole Sohn havde mulighed for at få indflydelse på, hvordan tingene foregik.
Derfor må jeg spørge hr. Ole Sohn: Da man f.eks. i 1998 lavede en pinsepakke, da der var flere ledige, end der er i dag, sørgede hr. Ole Sohn da for, at de, der var ledige, kom ud på den måde, som hr. Ole Sohn nu beder om, at et folketingsflertal sørger for?
Eller er det bare mundsvejr?
Er det bare noget, man siger?
Kan man fremvise eksempler på, at man selv har gjort det?
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Jeg har allerede bekræftet hr. Kristian Jensens eksempler.
Jeg vil ikke benægte dem, jeg har ikke tallene eksplicit, men jeg tror på hr. Kristian Jensens fremlæggelse, og derfor vil jeg sige, at de sikkert er korrekte.
Jeg vil også gerne bekræfte, at de økonomiske vismænd ikke har anbefalet at øge det offentlige forbrug, men jeg kan også bekræfte, at de økonomiske vismænd har sagt, at det ikke er en ansvarlig økonomisk politik, den nuværende regering fører.
Jeg ved godt, at der ikke er enighed i Folketinget, men hvis vi ikke tager debatterne, kommer vi heller ikke frem til nogen løsninger.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Jeg anerkender helt klart, at diskussionen med hr. Ole Sohn rent kvalitativt ligger flere divisioner over den diskussion, vi tidligere havde med Socialdemokratiet, netop fordi vi får svar på vores spørgsmål af hr. Ole Sohn, selv om vi er politisk uenige.
Når jeg bad hr. Ole Sohn om at bekræfte nogle tal, som man i og for sig selv kan slå op, eventuelt i Indenrigsministeriets opgørelse af den kommunale verdens budgetter, var det, fordi hr. Ole Sohn påstod, at vi ikke har gjort noget, at der blev skåret ned i kommuner og amter, og at der ikke skete noget på anlægssiden.
Tallene viser, at det gør der altså, og hvis vi skal være politisk ærlige, er vi også nødt til at forholde os til de tal og fortælle sandheden, som er, at der er vækst i anlægskronerne.
Der har været mange, som har henvist til bl.a. vismændene og andre økonomer.
Jeg vil gerne bede hr. Ole Sohn fortælle mig, om hr. Ole Sohn kender til, at en eneste af de økonomer har bedt os om at øge det offentlige forbrug og sætte mere gang i hjulene gennem en udvidelse af det offentlige forbrug.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Nu troede jeg ellers lige, at hr. Kristian Jensen og jeg var blevet så gode venner, at vi var enige om, at når vi taler om virkeligheden, benægter vi den ikke. Jeg kan ikke de tal i hovedet, men jeg har ikke tænkt mig at benægte de tal, som hr. Kristian Jensen citerede.
Men det synes jeg sådan set heller ikke er det mest interessante. Det mest interessante er at konstatere, hvordan udviklingen er. Det, vi har kritiseret, er, at arbejdsløsheden er steget og steget under denne regering, og at regeringen burde gøre en mere aktiv indsats.
Vi kan godt se, at der er sat noget i gang, men det har ikke været nok og er ikke nok.
Jeg ved godt, at Venstre helst vil have, at man holder igen på de offentlige udgifter og sørger for, at det private forbrug stiger.
Det er der politisk uenighed om, men det synes jeg er fair nok, og det er sådan set det, der er interessant at diskutere, for så får vælgerne jo mulighed for at tage stilling til, om det er den ene eller den anden vej, vi skal gå.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Jeg vil godt tage fat der, hvor hr. Ole Sohn sluttede.
Kan hr. Ole Sohn nævne ét år inden for de sidste 10 år, hvor der blev bygget
flere almennyttige boliger, flere ældreboliger og flere ungdomsboliger, end der bliver bygget i år?
Og kan hr. Ole Sohn bekræfte, at der er vækst i de offentlige anlægsbudgetter i både amterne, kommunerne og Københavns Kommune, så der samlet set er en realvækst på 11,8 pct. i anlægsudgifterne i den kommunale verden - netop der, hvor hr. Ole Sohn påstår at der ikke sker noget?
Det, hr. Ole Sohn har efterlyst, er rent faktisk netop det, regeringen har gjort i aftalerne med kommuner og amter.
Hr. Ole Sohn efterlyser, at der bliver skabt plads til flere anlægsinvesteringer, og det er lige præcis det, man har gjort.
Det, hr. Ole Sohn står og anklager os for ikke at gøre, er sådan set lige præcis det, vi har gjort, og det ville klæde hr. Ole Sohn at anerkende, at der bliver bygget flere boliger end nogen sinde før, og at der er vækst i de kommunale anlægsbudgetter på grund af de aftaler, regeringen har lavet med kommuner og amter.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Vi har to forskellige præmisser.
Jeg anerkender ikke, at vi skal have 173.000 arbejdsløse næste år, for jeg kan konstatere, at det bliver resultatet af regeringens og Dansk Folkepartis politik.
Det opsving, som kommer til os udefra, vil give en vis nedgang i arbejdsløsheden, så arbejdsløsheden kun er steget fra 145.000 til 173.000 i de 3 år, regeringen i givet fald vil have siddet.
Men vi anerkender ikke, at der skal være 173.000 arbejdsløse, og vi anerkender ikke, at det er bedre at give folk dagpenge, når der er uløste opgaver.
Det kan være i den offentlige sektor, f.eks. hos anklagemyndigheden og til etablering af elektroniske patientjournaler, eller det kan være i den private sektor, hvor der f.eks. skal løses problemer med kloaknettet, vandledningsnettet og fjernvarmenettet.
Jeg fatter simpelt hen ikke, hvorfor man ikke bare siger: O.k., det er faktisk rigtigt, her bør vi sætte ind.
Det er ikke noget, der giver varig beskæftigelse.
Det er noget, man kan regulere op og ned, alt afhængigt af, hvordan konjunkturerne er, og det er et spørgsmål om ansvarlighed hos en regering, som tager arbejdsløshedsproblemerne alvorligt.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg kan sådan set godt købe hr. Ole Sohns sammenligning.
Man kan sådan set godt sige, at en arbejdsløs er offentligt ansat, fordi han får penge fra det offentlige, og jeg forstår på hr. Ole Sohn, at så kan man jo lige så godt sætte den pågældende i arbejde et eller andet sted i den offentlige sektor.
Men problemet er vel bare, at der er den ret væsentlige forskel, at det er svært at afskedige den offentligt ansatte, når konjunkturerne vender, mens det er let nok, havde jeg nær sagt, at afskedige den arbejdsløse fra jobbet som arbejdsløs, når konjunkturerne vender, og give vedkommende et job i den private sektor.
Derfor betyder SF's forslag, at vi forankrer flere offentligt ansatte, øger den offentlige sektor og dermed i virkeligheden går stik imod målsætningerne i år 2010-planen.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Først kan man jo glæde sig over, at hr. Lars Barfoed har fundet inspiration ved at læse i SF's finanslovudspil.
Angående flere ansatte i den offentlige sektor vil jeg sige, at det jo er et spørgsmål om prioritering og omprioritering. Jeg går ud fra, at hr. Lars Barfoed er enig i, at en arbejdsløs også er ansat i det offentlige, forstået på den måde, at han får en ydelse af det offentlige, og det er et spørgsmål om at gøre den ydelse aktiv.
Vi har snakket om en elektronisk patientjournal i sundhedssektoren i, jeg ved ikke hvor lang tid, og der er masser af ledig akademisk arbejdskraft, som kunne være gået i gang med det.
Vi har utrolig lange ventelister hos anklagemyndigheden, de kriminelle, der ikke får deres sager behandlet med den deraf følgende utryghed, det giver for retssikkerheden, både for den enkelte og for borgerne som sådan.
Hvorfor søren ansætter man ikke nogle af de jurister, vi betaler arbejdsløshedsdagpenge til?
Det er da forkert ikke at gøre det.
Så er der den grundlæggende forskel mellem SF og De Konservative, at selv med det mest optimistiske skøn, regeringen har for opsvinget, vil vi næste år have en arbejdsløshed på 173.000, og det tal synes SF er for højt.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg står med Socialistisk Folkepartis finanslovudspil og prøver at få det til at hænge lidt sammen med det, hr. Ole Sohn siger, og det, jeg kan se af finanslovudspillet fra Socialistisk Folkeparti, er, at man vi ansætte flere på en række områder i den offentlige sektor, både på HK-området, AC-området og SiD-området.
Det er noget med, at der skal gives hurtigere svar fra det offentlige.
Men synes hr. Ole Sohn ikke ved nærmere eftertanke, at nu, hvor man kan se, at konjunkturerne er ved at vende, er det en meget uheldig vej at gå?
Er hr. Ole Sohn ikke enig i, at man ikke kan forestille sig - SF ville i hvert fald ikke gå med til det - at når konjunkturerne vender i løbet af et års tid og vi igen får stigende beskæftigelse, begynder man at afskedige dem, man lige har ansat til at forbedre den offentlige service? SF's forslag vil forankre en højere offentlig service og dermed flere offentligt ansatte og øgede offentlige udgifter, og synes hr. Ole Sohn ikke, det er stærkt betænkeligt?
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Jeg giver ikke regeringen ansvaret for nedgangen i konjunkturerne, ligesom jeg heller ikke giver regeringen æren for opsvinget.
Min kritik går sådan set på, hvad en ansvarlig regering bør gøre i både en højkonjunktursituation og en lavkonjunktursituation som den, vi er i nu, og her er vi dybt uenige.
Det er en politisk uenighed.
Uanset hvilken regering der er tale om, bør den sætte noget i gang, men det gør denne regering ikke, og det mener
jeg simpelt hen er forkert.
Min kritik går på, at man netop i en nedgangskonjunktursituation sætter noget ind for at modvirke den.
Når der er højkonjunktur, er der måske ikke arbejdskraft til rådighed, så det er netop i nedgangstider, man skal gøre noget. Det kan ikke nytte noget, at man siger, at man har lavet noget for akademikerne.
Det har man gjort, javel, men det er jo ikke noget, der har hjulpet, for arbejdsløsheden blandt akademikere er jo også steget.
Nu har pinsepakken været diskuteret nogle gange både i fredags og i dag, og der er da også politisk uenighed.
Den borgerlige fløj har været dybt uenige i pinsepakken, for det viste sig faktisk at være en ret effektiv måde at styre økonomien på. Man fik styret opsvinget på en sådan måde, at det kunne fortsætte, for faktisk skete der jo det, at arbejdsløsheden faldt også efter pinsepakken.
Den faldt stort set, lige til den her regering kom til, så begyndte den at stige igen.
Så på den måde havde pinsepakken faktisk en fantastisk god værdi, nemlig at man kunne styre opsvinget, og det var det, der var pointen.
Så derfor har SF ingen kvaler med at stå ved, at vi var med til at lave pinsepakken.
Tværtimod.
Vi var måske ikke så klare i kødet dengang, vi støttede det, men jeg vil da gerne sige, at historien har vist, at det var nøjagtig det rigtige at gøre i den pågældende situation.