runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-20:
Lovforslaget lægger op til at løse en række problemer i den gældende skattelovgivning samt at gennemføre EU's rentebeskatningsdirektiv og rente- og royaltydirektiv.
Det har de foregående ordførere vist allerede været grundigt inde på.
Forslaget indeholder bl.a. også, at reglerne for koncerninterne lån ændres, sådan at dansk-udenlandske koncerner fremover ikke behandles anderledes end rent danske koncerner på dette område.
Dermed imødegås den mulighed for skatteplanlægning, som hidtil har eksisteret.
Nævnes skal da også om dette lovforslag, der jo, som det har været nævnt, er særdeles kompliceret, at det foreslås at lempe på kravet om sikkerhedsstillelse i forbindelse med beskatning af fraflyttere
, således at kravet fremover kun gælder for folk, som flytter til et land uden for EU.
Det er et tiltag, som vi i Dansk Folkeparti bakker meget varmt op. For personer, der kun er skattepligtige i Danmark en del af året, foreslås den lempelse, at de fremover skal kunne vælge at anvende deres faktiske helårsindkomst frem for som i dag, hvor det er en beregnet indkomst, som lægges til grund for beskatning.
Alt i alt synes vi, at lovforslaget indeholder en lang række ganske fornuftige og rationelle tiltag, som vi i Dansk Folkeparti tror vil være til gavn for de virksomheder og borgere, de er tiltænkt.
Vi kan i Dansk Folkeparti erklære os som tilhængere af L 119, og det på trods af, at lovforslaget implementerer en række EF-direktiver, som jo normalt ikke er Dansk Folkepartis kop te.
Men da der, som jeg allerede har nævnt, er tale om rationelle forbedringer af systemet med de her direktiver, kan vi altså gå ind for det.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Det synes jeg egentlig også regeringspartierne skulle bruge lidt tid på.
Det er der jo ikke sædvane for at man gør, altså bruger ret meget tid på at stille spørgsmål.
Jeg synes egentlig, at det - hvis vi ser på den sag, vi som sagt havde for 2 år siden, L 99, hvis konsekvenser nu er kommet frem; den sag, som gav et selskab mange milliarder i fradrag - så viser, at det er et meget godt eksempel på, at man undlod at gå i dybden med at stille spørgsmål, og så fosser pengene ud af kassen.
Der er jo ikke noget at sige til, at når man har haft den oplevelse én gang med skatteministeren, så siger man vel, at brændt barn skyer ilden.
Ikke kun om tynd kapitalisering, som jeg ikke brugte mest tid på, men også nogle af de andre ting, som vi må afklare konsekvenserne af.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Som sagt har det her ikke været nogen nem sag.
Det er også derfor, at vi har brugt meget tid på den.
Det undrer mig
derfor også, at hr. Jens Peter Vernersen på dette tidlige tidspunkt i behandlingen har så travlt med allerede at klandre visse partier og regeringen for at ville eller ikke ville ting.
Derfor har jeg et spørgsmål til hr. Jens Peter Vernersen.
Det er klart, at der ikke er nogen klappen på skulderen, når man indfører nye regler, som vil gøre det mere besværligt at være erhvervsliv i Danmark.
Det er vel ikke underligt.
Men situationen er jo også den, at vi ifølge den EU-dom, der er afsagt over Tyskland, enten skal have de her regler, så de gælder for alle, eller så de gælder for ingen.
Jeg synes, vi skal afklare - selvfølgelig meget gerne - om vi kan gøre det her endnu bedre.
Vi ligger jo også nu med et forslag, som er anderledes end det første forslag, der kom ud, som man mener er bedre.
Men mener hr. Jens Peter Vernersen, at det er en overvejelse værd helt at droppe reglerne for tynd kapitalisering, eller skal vi sørge for bare at få de bedst tænkelige regler for tynd kapitalisering og så leve med, at det naturligvis gør det mere besværligt at være dansk erhvervsliv?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Jeg synes, at jeg kan svare her, som jeg også gjorde til hr. Peter Christensen
: Det, der er afgørende for os, er, at vi får stillet spørgsmålet, der afklarer konsekvensen af det her.
Det vil jeg da også tro at både Venstre og De Konservative har brug for.
Hvis ikke man løb i hælene på skatteministeren og sagde, at alt, hvad der kommer fra ministeren, er godt nok, så gik man jo aktivt ind og stillede
et spørgsmål.
Det synes jeg faktisk man har en pligt til,
også selv om man er regeringsparti, men det kan vi jo se forskelligt på.
Jeg må sige, at når man taler med alle dem, man har forhandlet det her spørgsmål med, og ser, hvad vi har fået af høringssvar i dag, så er det jo ikke sådan, at der er en klappen på skulderen til Venstre og De Konservative i disse høringssvar.
Men det er jo noget, som Venstre og De Konservative selv må afklare med de høringspartnere, som man helt åbenbart har nære forbindelser til.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Nu er der jo ikke nogen tvivl om, at det som sagt er meget komplicerede sager, vi har med at gøre, og det er jo også derfor, at vi har brugt utrolig lang tid på netop at tale med de parter, som ved mest om det her.
Situationen er den, at de før i tiden ikke har haft gæld internt i danske koncerner, og det er jo ikke underligt, at det så vil være mere kompliceret nu at få regler for tynd kapitalisering, og det er naturligvis det, der gør, at vi også har forsøgt at gøre det så let tilgængeligt som overhovedet muligt.
Jeg forstod næsten hr. Jens Peter Vernersens indlæg fra før sådan, at man måske ønsker helt at fjerne reglerne for tynd kapitalisering både internt i Danmark og i forhold til udlandet for at gøre det enkelt.
Er det virkelig dér, Socialdemokratiet gerne vil hen, eller ønsker man at samarbejde med os om at finde de bedst tænkelige regler på det her område, men hvor vi dog fastholder regler for tynd kapitalisering?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Det, som jeg gav udtryk for, var, at der er spørgsmål, som kan rejses i forbindelse med det her lovforslag.
Jeg forstår, at hr. Peter Christensen ikke har nogen spørgsmål, for han kan sådan set acceptere det hele, men for os drejer det sig simpelt hen om at få en afklaring af disse mange forskellige punkter.
Jeg synes egentlig, at hr. Peter Christensen kunne gøre sig selv en tjeneste og læse de høringssvar, der er kommet nu her i formiddag, selv om de skulle have været fremme tidligere, men også den henvendelse, der er kommet fra Ernst & Young, hvor man på en række punkter påpeger problemer, som hr. Peter Christensen jo ikke har forholdt sig til.
Så jeg synes egentlig, at der er nok at tage fat på.
Men hvis man går ind i det her og ikke ser noget som helst problem, opdager man i hvert fald heller ikke nogen skattehuller, og det var sådan set det, der var problemet, da vi havde L 99, men også i en række andre spørgsmål.
Man går ind i de der sager med bind for øjnene, og så ser man
selvfølgelig ingenting.
Det eneste, man skal passe på med, når man går ind i sådan en sag med bind for øjnene, er, at man ikke falder i hullerne.
Det har vi desværre set er sket for både Venstres ordfører og for skatteministeren i de sager, vi har haft tidligere.
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
I hr. Jens Peter Vernersens ordførertale bliver der udtrykt bekymring for de ændringer, der er lagt op til i forhold til reglerne omkring tynd kapitalisering.
Der bliver udtrykt bekymring for den grænse, der er lagt på gæld på omkring 10 mio. kr. Mit spørgsmål er: Hvad går den bekymring på?
For grænsen er jo sat ind i lovforslaget, for at det ikke skal belemre flere danske virksomheder end nødvendigt, for de gamle regler har været sådan, at de ikke gjaldt danske virksomheder.
Det er ikke i overensstemmelse med EU-retten.
Det udtrykker hr. Jens Peter Vernersen betænkeligheder ved, og så er jeg nødt til at bede om at få præciseret, om det skal tolkes i retning af, at Socialdemokratiet vil have, at vi skal belemre alle danske virksomheder.
Eller hvori består betænkeligheden?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Det, som jeg gav udtryk for, og det synes jeg ikke der er nogen grund til at hr. Peter Christensen fortolker, var, at det er en uskik, at man blander så mange forskellige forslag sammen, for hvis vi er indstillede på at stemme på to eller tre eller fire af forslagene, så får vi ikke den mulighed, og det var præcis det samme, der var problemet for 2 år siden med L 99, og det er sådan set det, som jeg anker over.
Nu er det jo et helt andet lovforslag.
Jeg ved ikke, om formanden tillader, at man så giver det en bemærkning med på vejen.
Jeg går ud fra, at det vistnok var L 62.
Jeg er ikke ordfører på det lovforslag, men det har jo også været meget kompliceret.
Det, som har vist sig efter de seneste diskussioner, er, at det lovforslag efter vores mening åbner en ladeport for utilsigtede fradrag, men jeg kan forsikre for, at ordføreren vil vende tilbage til det, når lovforslaget kommer til anden behandling.
Nu omhandler forslaget jo meget andet end tynd kapitalisering, som jeg forstår er vigtig at tale om for ordføreren.
Men jeg bed mærke i, at fru Charlotte Dyremose sagde: Man mener, at man har fundet en model for en hensigtsmæssig tynd kapitalisering.
Det var det, som blev læst op fra talerstolen.
Det må jeg da kun kunne forstå på den måde, at det er fru Charlotte Dyremose så heller ikke helt sikker på.
Det var jo derfor, jeg så sagde, at jeg synes, det er vigtigt, at man får stillet det spørgsmål, for i lovforslaget skelner man jo imellem fysiske personer og juridiske personer.
Jeg synes i hvert fald, at det er afgørende at få afklaret, om det er problematisk eller ej.
Men jeg forstår selvfølgelig, at fru Dyremose har det samme synspunkt, idet hun jo siger: Man mener, at man har fundet.
Man er ikke sikker på det.
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
Så lykkedes det, og tak for ordet.
Når der nu kommer et harmdirrende indlæg om, at vi behandler omfattende lovforslag, hvad jeg ikke skal benægte at vi gør, så må jeg gå ud fra, at det er med henblik på, at det er svært at behandle så meget stof, når det komprimeres på den måde, det gør. Men så undrer det mig, at vi før nytår havde en tilsvarende lovgivning om pensionsforhold, der blev udsat på forespørgsel af Socialdemokratiet, hvor der ikke er blevet stillet et eneste spørgsmål, efter at vi har udsat lovgivningen.
Vil hr. Jens Peter Vernersen forklare mig, hvorfor det så i det hele taget nytter noget at splitte lovgivningen op, hvis Socialdemokratiet alligevel ikke bruger den tid, der er aftalt, til at behandle lovforslaget.
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
Som jeg var inde på i mit forrige svar, er det vigtigt for mig at slå fast, at hvis der er huller i skattelovgivningen, så skal de lukkes. Sådan er det.
Og det lovforslag, vi har med at gøre her, lukker rent faktisk mulige huller.
Hvis sambeskatning er lig spekulation, så tror jeg, at vi er ovre i en generel debat om sambeskatning.
Derfor kan jeg slet ikke anerkende den præmis, at det, at der er sambeskatning, eller at man udvider muligheden for sambeskatning, er lig med spekulation og skattehuller.
Det er simpelt hen ikke korrekt. De skattehuller, der måtte være i dansk lovgivning, lukker vi.
Med hensyn til det lovforslag, vi netop behandler, kan jeg kun endnu en gang gentage, at vi altså på nogle strækninger sikrer, at der i hvert fald ikke opstår et skattehul.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Jeg forstår godt, at hr. Peter Christensen taler udenom og finder forskellige tekniske løsninger på det her problem, for det er lidt en kattepine, man har sat sig i, når man har skruet sig så højt op i tonelejet, at man bestemt ikke vil være vidne til flere skattehuller fra den her regerings side.
Ganske få uger senere fremsætter man så et forslag, som giver nye muligheder for, at koncerner kan spekulere i den danske skattelovgivning.
Så jeg vil gerne have, at hr. Peter Christensen svarer på, hvad der nødvendiggør, at man udvider muligheden for at sambeskatte, sådan som man gør med det her forslag.
Kan hr. Peter Christensen ikke medgive, at det giver muligheder for, at man kan spekulere yderligere i at undgå at betale skat i Danmark?
Og kunne hr. Peter Christensen så ikke være medvirkende til, at skattestoppet for en gangs skyld betød, at man skattestoppede huller i stedet for at lave nye huller?
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
Undskyld.
Jeg har ikke en mobiltelefon.
Der er blevet talt meget om skattehuller.
Jeg tror, hr. Morten Homann vil blive ved med at bruge ordet skattehul, hver eneste gang vi fremover får en skattedebat.
Det vil jeg ikke blive overrasket over, men jeg kan sige, at det her lovforslag netop er med til at lukke mulige skattehuller på et par strækninger.
Venstres politik er sådan set fuldstændig klar.
Det blev også slået fast før nytår, at hvis der er huller i skattelovgivningen, så skal de lukkes.
Selvfølgelig skal de det.
Det, vi så selvfølgelig vil få nogle diskussioner om, er, hvad et skattehul så er.
Det synes jeg er en spændende
Vi mener dybest set ikke, at alle fradrag og den slags er skattehuller.
Men jeg kan sige, at det i forhold til det lovforslag, vi diskuterer nu, jo står lysende klart, at det ikke er et lovforslag, der åbner huller, men lukker huller, og det er godt i tråd med Venstres skattepolitik.
Det er også godt i tråd med Venstres skattestop - hvis hr. Morten Homann gerne vil have en debat om skattestoppet.
Det er godt i tråd med Venstres skattepolitik på alle strækninger at lukke de huller, der måtte være i skattelovgivningen.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Vi Vi har brugt en del tid i forløbet op til juleferien, tror jeg det er hr. Peter Christensen bekendt, på situationen om skattehuller og specielt huller i loven om international sambeskatning.
Set i det lys undrer det mig lidt, at hr. Peter Christensen er så begejstret for et lovforslag som det foreliggende, som jo åbner op for nye spekulationsmuligheder, fordi man udvider muligheden for at sambeskatte selskaber, sådan at det f.eks. også skal være muligt at sambeskatte to danske datterselskaber af det samme udenlandske moderselskab.
Så vil hr. Peter Christensen ikke medgive, at det er muligt, at der bliver skabt nye spekulationshuller af det foreliggende lovforslag, og at der sådan set ikke er nogen ydre grund til at lave netop det skattehul?
Det er sådan set udelukkende noget, regeringen og Venstre gør, fordi man ønsker at lave nye huller i den danske selskabsskattelovgivning.
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
Jeg kan sige, at jeg ikke skamroste lovforslaget, men jeg roste skatteministeren kraftigt, og det vil jeg gerne benytte lejligheden til at gøre en gang til.
Jeg synes, det har været godt at se en regering, der i den grad vil bruge den tekniske høring til også at lytte til de mennesker, der har fingrene i dejen, hvis man må være så fri.
Der er kommet indsigelser om, at det første udkast var meget svært at håndtere i forhold til den virkelige verden.
Ikke ud fra en skatteteoretisk indgangsvinkel, men i den virkelige verden var det svært at kontrollere, om renteindtægterne blev beskattet i de andre lande.
Det ville i den virkelige verden være svært helt at få overblik over.
Derfor har man så fundet en anden løsning, hvor man uden at diskriminere lader reglerne om tynd kapitalisering gælde alle virksomheder, også dem i Danmark.
Nu kan jeg ikke spørge hr. Jens Peter Vernersen, men det forekommer mig bemærkelsesværdigt, at man fra Socialdemokratiets side er imod, at vi sådan set gør os store anstrengelser for at bevare reglerne for tynd kapitalisering.
Det undrer mig i den grad, hvis jeg skal tolke det i retning af, at Socialdemokratiet faktisk ikke ønsker, at vi skal gøre noget, men bare fjerne reglerne, for det ville blive resultatet, hvis der blev anlagt en sag ved EF-Domstolen.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Nu var det jo ikke mig, men hr. Peter Christensen, der i den grad skamroste lovforslaget, som er en sammenblanding af forfærdelig mange ting, hvorom Foreningen af Statsautoriserede Revisorer siger: Det her forslag er meget vanskeligt at overskue, det komplicerer de skattemæssige regler.
Det vil sige, at det ikke er nogen regelforenkling.
Det hele bliver vanskeligere for alle koncerner, navnlig de grænseoverskridende.
Synes hr. Peter Christensen virkelig, at det er værd at rose et lovforslag, som i øvrigt får den behandling af et selskab, som normalt står Skatteministeriet og vel også Venstre nær?
Vi ved jo, at de har bidraget til at lave andre skatteforslag, og nu siger man så sådan om det her forslag.
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
Som jeg var inde på i min ordførertale og sluttede af med, så er det meget vigtigt, at vi netop under udvalgsarbejdet får brugt tid på netop at gennemgå de henvendelser, der er.
Nu har jeg ikke selv nået at se det papir, hr. Jens
Peter Vernersen omtaler skulle være blevet udleveret for en times tid siden, men det er sådan set også ligegyldigt, for mit svar er generelt i forhold til, at netop når vi har et så komplekst lovforslag, som der her lægges op til, så kræver det selvfølgelig af Folketinget, at vi bruger den tid, der skal til, for at være sikre på, at der er kvalitet i den lovgivning, vi gennemfører.
Det, der har været helt afgørende i forbindelse med reglerne om tynd kapitalisering, har selvfølgelig været at bringe dem i overensstemmelse med EU-retten
Vi er meget åbne over for hele tiden at finde den afgrænsning, hvor vi opretholder reglerne uden at genere danske virksomheder.
Hvis hr. Jens Peter Vernersen har yderligere forslag til forbedringer i den henseende, så synes jeg da, vi skal indgå i en god dialog om det.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Når jeg siger, at jeg mener, vi har fundet det, så er det, fordi vi jo har været igennem en lang proces og set på utallige modeller for, hvordan vi kan gøre det her, så vi er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, men så vi skader dansk erhvervsliv
mindst muligt og sikrer, at de regler, der bliver lavet, bliver så lidt komplicerede som overhovedet muligt, netop af hensyn til konkurrenceevnen for dansk erhvervsliv.
Derfor er det min umiddelbare vurdering, at den model, der ligger her, vil være den bedst tænkelige.
Det er derfor, jeg som udgangspunkt siger, at vi støtter lovforslaget.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at vi da gerne vil være med til at være lydhøre, hvis der skulle komme bedre modeller på banen.
Jeg kunne ønske mig det, men jeg tror desværre ikke helt på det.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Det er selvfølgelig vigtigt at få afklaret i forhold til den retstilstand, man får fremover, at også skatteministeren mener, at det er det eneste rigtige.
Ud over at jeg nu har stillet spørgsmålet, vil det samme spørgsmål blive stillet i udvalget, så vi får skatteministerens ord for, at det her er uproblematisk.
Det er egentlig bare det, som vi er gået efter, og jeg går ud fra, at fru Dyremose også er enig i, at det er hensigtsmæssigt.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Jeg er ikke sikker på, at jeg vil stå her og love, at det her bliver fuldstændig uproblematisk.
Men jeg må sige, at det, jeg mener ville være mere uproblematisk, var, hvis vi valgte helt at afskaffe reglerne for tynd kapitalisering, hvilket var det, jeg ikke helt føler jeg før kunne få et svar fra hr. Jens Peter Vernersen på.
Altså om det var den mulighed, man overvejede fra Socialdemokraternes side.
Derfor mener vi, at den løsning, vi har fundet her, er den bedst tænkelige med det udgangspunkt, at vi altså er nødt til at have nogle regler for tynd kapitalisering, og det går jeg også ud fra at Socialdemokraterne er enige i.
Nu føler jeg jo så, at jeg netop har gjort rede for den konservative holdning i min ordførertale.
Jeg skal da beklage, hvis ikke fru Margrethe Vestager følte, jeg har gjort rede for vores holdning.
Men jeg vil gerne igen præcisere, at vores holdning er, at vi i det hele taget skal sikre bedre kontinuitet og den højst mulige standard i behandlingen ikke kun af
tvangsanbringelsessager, men også af de almindelige anbringelsessager, som jo er dem, der er flest af, og at jeg derfor mener, det er vigtigt at se på området som en helhed.
Det er såmænd ikke for at diskutere det her bag lukkede døre, det er såmænd for at lave et helhedsorienteret arbejde på det her område, så vi sikrer os at få alle aspekter med og ikke kun det ene hjørne og så det andet hjørne tilbage fra den diskussion, vi havde tidligere på aftenen.
Derfor mener jeg faktisk, at det er mest sagligt at se de her hensyn i et samlet hele og derfor i den anbringelsesreform, som vi forhandler, og som jeg mere end gerne også diskuterer på offentlige møder, i aviserne, og hvor vi nu ellers kan komme til det, og som jeg også, når der lægges op til det, diskuterer det her i Folketingssalen f.eks. med udgangspunkt i det beslutningsforslag, der ligger, hvilket jeg også føler, jeg gjorde lige før.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jamen altså jeg behøver næppe at gøre SF's skatteordfører opmærksom på, at man jo hidtil har haft en anden mulighed, som i virkeligheden, hvis man er virksomhedsejer eller engageret i disse spørgsmål, løser problemet på samme måde: Man kunne bare etablere et holdingselskab.
Derfor tror jeg, at den provenumæssige forskel på, hvordan det var tidligere og nu, er relativt begrænset i forhold til de udsagn, som hr. Homann kommer med.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Det er nok en af forklaringerne.
Har skatteministeren ikke et bedre bud på, hvorfor man skal lave denne her ordning, som man, som det også fremgik af svaret til hr. Jens Peter Vernersen, ikke til fulde kender provenukonsekvenserne af, og som man ikke kan afvise kan være et spekulationshul?
Hvis det var sådan, at skatteministeren kunne komme og håndfast dokumentere, at der hang en EU-retssag over hovedet på Danmark, så havde vi måske en anden situation.
Men er det det, der er tilfældet? Eller er det sådan en løs fornemmelse af, at det ville være rart at ligne nogle andre, ikkenavngivne europæiske lande, og derfor vil man så banke nye huller i de danske skatteregler på det her punkt?
Er der ikke nogen lidt mere håndfaste argumenter for den her udhuling?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Det er jo sådan, at vi i Skatteministeriet har til opgave at lave en række love, og vi har også budgetteret med systemomkostninger.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorfor man skal udvide sambeskatningsordningen
: Man må jo nok sige, at hvis man sammenligner de regler, vi har i Danmark, med andre europæiske landes, kan det jo ikke skjules, at vi har ordninger i Danmark, som er aparte i forhold til dem.
De regler, vi f.eks. har for datterselskaber og filialer, er ikke ganske de samme som dem, man har andre steder, og hvis man skal lave et ensartet kontrolsystem og regler på den ene og den anden side af grænsen, så kræver det altså, at man også har en nogenlunde ensartet struktur.
Det er nok en af forklaringerne.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Jeg har to spørgsmål:
For det første vil jeg gerne bede skatteministeren forklare, hvorfor man laver den her udvidelse af sambeskatningsordningen, og om ikke det giver nye muligheder for at spekulere, ikke at man har den ordning, man har i dag, men det, at man laver den udvidelse, som der lægges op til med forslaget.
Det var det ene.
Det andet var det spørgsmål, jeg også stillede i mit ordførerindlæg, nemlig: Hvordan skal de her ganske voldsomme udgifter - i betragtning af hvad der ellers er af provenukonsekvenser af forslaget - til systemtilretning finansieres?
Har skatteministeren et bud på det?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Det er klart, at vi i øjeblikket analyserer brevet fra Advokatrådet, som vi analyserer de øvrige høringssvar, og vi vil naturligvis også tilstille udvalget resultatet af vores vurderinger på disse områder.
Med hensyn til merprovenu omkring sambeskatning: Vi har jo lavet nogle provenuberegninger på det, som det fremgår af
forslaget
Derudover vil jeg gerne gentage, at når man tidligere har haft en mulighed for at lave et holdingselskab, der i virkeligheden gjorde det samme, så er jeg ikke sikker på, at problemet er så stort, som hr. Vernersen gør det til.
Altså man ligestiller nu filialer og datterselskaber, hvor man tidligere bare kunne have lavet et holdingselskab, og jeg er ikke sikker på, at det gør den store forskel.