runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Den konservative ordfører ser sig ikke i stand til besvare mit spørgsmål umiddelbart.
Det synes jeg er fair nok.
Men så vil jeg godt spørge den konservative ordfører: Hvis det er, som jeg påstår her fra Folketingets talerstol, hvis forholdene er sådan, hvis jeg har ret i det, vil De Konservative så være med til, at vi får strammet væsentligt op på de kriterier?
Vil De Konservative
her fra talerstolen medgive, at vi har voldsomt brug for at få de ting strammet op?
For der er så utrolig stor forskel på straffen i forhold til landbrugsloven og straffen f.eks. i forhold til sociallovgivningen.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Jeg kan hverken be- eller afkræfte de enkelte dele i det, hr. Kristen Touborg spurgte mig om.
Jeg beklager, jeg har ikke noget overblik over samtlige sager, heller ikke over en række sager, over, hvad der så er sket, og hvilke sanktioner der
har været.
Jeg vil gerne være med til at se på hele det her problemkompleks, når den tid kommer.
Vi har nu sagt adskillige gange i dag, at den tid kommer, når vi skal se på landbrugsloven samlet.
Det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke gerne vil se på det og vurdere det til den tid.
Vi mener bare ikke, der er basis for at fremskynde det.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Jeg har et spørgsmål til den konservative ordfører i forbindelse med, at den konservative ordfører henviser til, går jeg ud fra, finansministeren og finansministerens sag om køb af ejendomme.
Jeg vil godt høre, om De Konservative er enige i, at vi har nogle meget lempelige strafvilkår for at overtræde så væsentlig en lov som bopælspligten.
Jeg vil godt høre, om De Konservative kan bekræfte det.
Og så vil jeg godt høre, om De Konservative synes, at det er en tilstrækkelig strafferamme, at hvis man ikke bliver opdaget, så sker der ikke noget, og bliver man opdaget, så sker der heller ikke noget, bare man efterfølgende fortryder og siger undskyld.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Men jeg vil stadig væk sige, at det ikke giver mig anledning til, at vi skal fremskynde en beslutning om at ændre på tingene, at vi ikke godt kan vente til den samlede revision af landbrugsloven og til, at vi alligevel skal se på alle de andre ting. Selve sagen har vi jo i øvrigt diskuteret før, så derfor: Det, der er mit budskab fra Den Konservative Folketingsgruppe,
er, at vi ikke vil benytte denne enkeltsag til, at netop det spørgsmål i landbrugsloven skal fremskyndes og behandles særskilt og særligt hurtigt, som der er lagt op til i beslutningsforslaget.
Erik Mortensen (S), 2003-03-13:
Nu nævner fru Else Theill Sørensen selv den formodentlige årsag til, at sagen her er på dagsordenen, og nævner i øvrigt, at der er sanktionsmuligheder, hvis man ikke overholder bopælspligten.
Så kunne jeg da godt tænke mig at spørge
: Hvad var egentlig sanktionen over for den person i den pågældende sag, som Else Theill Sørensen mener er årsag til, at vi har dette punkt på dagsordenen?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Vi har et beslutningsforslag om bødestraf ved misligholdelse af landbrugslovens bopælspligt.
Dertil vil jeg sige, at det er jo ikke sådan, at det nu er fuldstændig straffrit at overtræde den bopælspligt.
Overtrædelse af reglerne sanktioneres allerede.
I Det Konservative Folkeparti er vi ikke tilhængere af at lade en enkelt sag spille en så afgørende rolle, som der her lægges op til.
Det skal forstås på den måde, at vi mener, at løsningen af de problemer, der måtte være omkring misligholdelse af landbrugslovens bopælspligt, godt kan afvente den ændring af landbrugsloven, som vi allerede mange gange i dag har talt om forestår, formentlig i næste samling.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2003-03-13:
Lige det, der er fremme i SF's forslag her, har vi jo ikke, kan man sige, drøftet, som vi har drøftet mange af de andre ting i dag.
Men alligevel må vi fra Dansk Folkepartis sige, at i det udvalgsarbejde, der er i gang omkring en revision af landbrugsloven, er vi overbevist om, at man også går ind - det har vi så også lige hørt fra ministerens side - og kigger på den problematik, som SF drager frem her i sit beslutningsforslag. Der er da nogle gode tanker i det, SF vil, og der er heller ingen tvivl om, at der skal ske en ændring på det her område.
Hvordan den skal ske, mener vi ikke, det er rigtigt at lægge sig fast på i dag.
Det kunne jo også være, at det udvalg, der er i gang med at kigge på hele revisionen af landbrugsloven, måske kunne komme frem til noget, der var endnu bedre end det, der ligger i beslutningsforslaget her,
og så vil det da være kedeligt, hvis vi havde låst os fast på en model. Så på nuværende tidspunkt kan vi ikke medvirke til at gribe til nogle forhastede modeller, men hvis det nu på den anden side viser sig, at udvalget fuldstændig glemmer det her, fuldstændig overser det, vi debatterer i dag, så har vi jo beslutningsforslaget fra SF klar.
Erik Mortensen (S), 2003-03-13:
Jeg kunne forstå på ministerens indledende bemærkninger, at spørgsmålet om bopælspligt forventes at indgå i udvalgsarbejdet om en revision af landbrugslovene, og det er selvfølgelig spændende.
Men stadig mener jeg, at med et beslutningsforslag som det, vi har her - det er også nævnt tidligere i dag - kunne det jo være gavnligt med et signal her fra Folketinget til udvalget om, hvilke forventninger eller hvilke ønsker der er repræsenteret her i Folketinget.
Det er jo ingen skade til.
Angående det helt præcise forslag, som ligger her i dag, skal jeg for det første hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de er totalt enige i, hvad jeg måtte finde på at sige heroppefra, og det er jo så deres ansvar.
Spørgsmålet om bopælspligt kender vi jo i Danmark i flere variationer.
Vi har en snert af det, kan man sige, i forbindelse med sommerhusreglen, og vi har det i form af lokalplaner for byer eller bydele.
Vi har det også i landbrugsloven, og det er alt sammen for at undgå nogle uhensigtsmæssige udviklinger i bestemte områder og sektorer.
Beslutningsforslaget vedrører landbrugsloven, og her kunne kravet om bopælspligt jo bl.a. hænge sammen med ønsket om at fastholde en beboelse og dermed liv ude i det åbne land.
Men som det også har været nævnt tidligere i dag, er det også et spørgsmål om at undgå dannelse af mammutlandbrug. For os i Socialdemokratiet er der også en vis logik i, at bopælspligten relaterer sig til en produktionsenhed, altså selve landbrugsbedriften.
Når driften i sig selv efter gældende lovgivning giver mulighed for at oppebære en offentlig støtte, og her tænkes der nok mest på hektarstøtten, bør tingene også hænge sådan sammen, at når godet, dvs. hektarstøtten, hænger sammen med bopælspligten, må der være en vis logisk sammenhæng, i og med at når man modtager godet, forudsættes det, at man også overholder lovkravet om bopælspligt.
Derfor er vi her i Socialdemokratiet enige med forslagsstillerne om, at brud på loven må have en konsekvens på lige fod med anden lovovertrædelse, om det så er af sociallovgivningen med tilbagebetaling og straf osv., men i princippet selvfølgelig en overtrædelse.
Og hvis man går ud fra, som vi gør her, og siger, at der er en sammenhæng imellem et lovkrav og et deraf opnået gode, så må vi også sige, at det er rimeligt, at hvis man overtræder lovkravet, må det også have en konsekvens, og det kunne meget vel være i form af en bøde.
Vi kender selvfølgelig også godt mangelen på konsekvens i EU's støttekriterier.
Der er ikke nogen lovmæssig sammenhæng imellem modtagelse af støtten og så bopælspligten set fra EU's side.
Men her er vi jo i en speciel dansk situation, hvor vi har et ønske om at opretholde bopælspligten, og den bliver jo støttet kraftigt både politisk og fagligt her i landet.
Så derfor er der også en naturlig sammenhæng mellem det at overtræde den regel og så en konsekvens set i forhold til det gode, man opnår.
Så det er vi sådan set meget indforstået med, og vi vil gerne støtte forslaget og ikke mindst intentionerne i det.
Vi er dog også opmærksomme på, at forslagsstillerne forholder sig meget entydigt til spørgsmålet her.
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Allerede under forespørgslen var vi inde på, at der er nedsat et udvalg, som ser på forenkling, også sammenhængen mellem administration og sanktioner, og derfor mener vi i Venstre, at vi bør afvente færdiggørelsen af udvalgets arbejde.
Men vi er enige i én ting: Lovovertrædelser skal straffes.
Med den begrundelse kan Venstre ikke støtte forslaget, som det ligger nu.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-03-13:
Beslutningsforslaget fra SF indeholder en opfordring til regeringen om at foretage regelændringer, der dels sikrer, at der oftere og tidligere anvendes bødestraf ved overtrædelse af bopælspligten, og dels sikrer, at størrelsen af bøden svarer til størrelsen af hektarstøtten, der er modtaget i den konkrete sag.
Som jeg allerede har gjort rede for under forespørgselsdebatten og også kort under behandlingen af de to foregående beslutningsforslag, er regeringen i øjeblikket i gang med i forbindelse med det nedsatte udvalg at kigge på forskellige løsningsmodeller i forbindelse med jordlovgivningen, og spørgsmålet om sammenhængen mellem administration og sanktioner i landbrugsloven er klart et af de mange elementer, der indgår i arbejdet i udvalget.
Hvis - eller jeg skal måske hellere sige når - vi i næste folketingssamling forhåbentlig kan vedtage en ny landbrugslov med et væsentlig enklere regelsæt, vil det utvivlsomt give mulighed for en enklere og også mere effektiv kontrol af overtrædelser af bl.a. bopælspligten.
Overtrædelse af reglerne om bopælspligt bliver, som hr. Kristen Touborg selvfølgelig ved, også i dag sanktioneret ved påbud om salg og retssager, hvor der bliver pålagt bøder, og jeg vil blot ganske kort knytte et par enkelte bemærkninger til forslaget.
For så vidt angår forslagets bemærkninger om en sammenligning mellem sociallovgivningen og landbrugslovgivningen, forholder det sig jo på den måde, at hvis man får en ydelse efter sociallovgivningen, som man ikke er berettiget til, skal man betale ydelsen tilbage.
Hvis der også er tale om f.eks. bedrageri, vil der også være et strafferetligt anliggende i sagen.
Hvis vi kigger på hektarstøtten, forudsætter EU-reglerne om hektarstøtte ikke, at man opfylder bopælspligten.
Ejeren af en landbrugsejendom er således berettiget til hektarstøtte, selv om han ikke opfylder bopælspligten, og jeg kan også læse i bemærkningerne til beslutningsforslaget
, at forslagstillerne er fuldstændig klar over netop det element, så derfor kan man ikke sammenligne de to forhold eller de to forskellige situationer. Med hensyn til forslaget om at sætte bødens størrelse i relation til den udbetalte hektarstøtte skal jeg klart understrege, at det jo er domstolene, der afgør, hvor store bøderne skal være. Lovovertrædelser skal sanktioneres, så langt er vi
Men det er samtidig min opfattelse, at det er væsentlig mere hensigtsmæssigt at få en vurdering af disse spørgsmål i det udvalgsarbejde, som vi jo adskillige gange i dag har været inde på, nemlig udvalgsarbejdet om landbrugsloven.
Derfor opfordrer jeg til, at vi afventer arbejdsgruppens arbejde, inden vi lægger os fast på nogen helt konkrete ændringer af den nugældende administration af loven.
Med de bemærkninger kan regeringen ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Man kunne også forestille sig, at man havde et erstatningsansvar, som var objektivt, altså som gælder, hvis der sker en spredning.
For der er jo ting i samfundet, som man må have et ansvar for simpelt hen ikke går galt.
Og det er jo et velkendt princip med objektivt ansvar.
Derfor har ministeren efter min mening ikke ret i, at det er en given ting, at ansvarsreglerne skal være sådan, som ministeren har skitseret dem.
Man kan finde andre og efter min mening langt bedre ansvarsregler at benytte.
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte, at det er der mulighed for, og at det er en politisk diskussion, hvilken type ansvarsregel, man vil vælge.
Nu vælger man så fra ministerens side en ansvarsregel, der reelt er en ansvarsfritagelse.
Men det er jo den politiske diskussion i det.
Nicolai Wammen (S), 2003-03-13:
Jeg må i lighed med hr. Keld Albrechtsen sige, at jeg selvfølgelig sætter pris på, at ministeren overvejer det her, men det, vi behøver et svar på, og det, der selvfølgelig også blev rejst på økologernes møde, som jeg desværre ikke havde mulighed for at deltage i, men som ministeren vist deltog i, var den problemstilling, at der kan komme nogle økologer eller konventionelle landmænd til helt uden skyld at stå i en situation, hvor der er kommet GMO ind i deres produktion, hvilket kan ødelægge det fuldstændig for dem.
Der er det altså nødvendigt, at regeringen har et svar på, hvad man vil gøre i forhold til de økologiske og andre landmænd, for de er helt uden egen skyld i det, der sker, også selv om der ikke er begået nogen fejl som sådan fra GMO-producentens side.
Hr. Keld Albrechtsen er inde på, at man kan have objektivt ansvar.
Man kunne jo også forestille sig, at regeringen afsatte midler til at dække de tab, der måtte være for økologiske eller konventionelle landmænd.
Jeg vil derfor spørge regeringen, om det er noget af det, der vil blive taget højde for i den redegørelse, som ministeren kommer med senere?
Mariann Fischer Boel (V), 2003-03-13:
Jeg tror, at både hr. Keld Albrechtsen og hr. Nicolai Wammen er fuldt bevidst om og klar over, at det her er en sag, der optager mig meget, og at det er magtpåliggende for mig, at vi får udstukket nogle rammer for en fremtidig produktion mellem de forskellige typer, så vi undgår mest muligt, at der kan foregå en utilsigtet iblanding.
Det må være, og det tror jeg også det er, vores fælles udgangspunkt i de drøftelser, vi
politisk skal have efterfølgende.
Det er meningen, at vi skal have udmøntet det i lovtekster i den kommende folketingssamling.
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen: Der er ikke tale om ansvarsfritagelse.
Hvis en GMO-producent får udstukket nogle rammer for, hvordan man skal producere, hvilke regler der er for afstande, for værnebælter, for rengøring af maskiner, alle de elementer, der kan være i sådan en diskussion, og hvis vedkommende overholder reglerne, er han ikke ansvarspådragende, og derfor kan han ikke efter reglerne straffes.
Alternativet er jo, at vi siger, at så må vi lave nogle regler, der er så restriktive, at det i realiteternes verden ikke er muligt overhovedet at dyrke GMO-afgrøder i Danmark, og det vil ikke være inden for de rammer, som EU har udstukket på det her område. Det kan måske være muligt, at man efterfølgende - for så vidt angår de tre områder, som jeg nævnte i mit første indlæg, der ikke er truffet beslutning om, nemlig græsser og raps og kløver - kan træffe nogle frivillige aftaler, for det er de tre mest problematiske sorter, som vi ikke har noget klart billede af på nuværende tidspunkt.
Men sagen optager mig meget, og jeg håber, at vi kan finde nogle fornuftige løsninger, der også kan være med til, at vi begrænser den risiko, der måtte være, mest muligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Ministeren oplyser, at der er grænser for, hvor skrappe kontrolregler og sikkerhedszoner osv. vi må indføre.
Det har EU bestemt.
Det vil sige, at der vil være en risiko, efter min bedømmelse en betydelig risiko, for, at der sker en spredning, også selv om landmanden fuldt ud overholder reglerne.
Og hvad nu, hvis landmanden måske ikke helt fuldt ud har overholdt reglerne, så skal en økologisk landmand, hvis jord er blevet ramt, løfte en kolossal bevisbyrde.
I praksis formentlig ved en domstol, en helt umulig sag at løfte, og det er derfor, jeg sagde, at det i praksis er en ansvarsfritagelse.
Der skal i hvert fald udtænkes et meget, meget groft eksempel på misligholdelse af dyrkningsreglerne, for at man kan forestille sig, at en domstol ville idømme et erstatningsansvar på den måde, som ministeren har skitseret regelsættet.
Hr. Wammen nævnede spørgsmålet om en offentlig sikringsordning.
Der kunne også være en obligatorisk forsikringsordning, og der kunne være et objektivt ansvar, som gjorde, at den økologiske landmand under alle omstændigheder fik en erstatning for sit tab.
Jeg synes, der er mange ting i det her, der står ubesvaret hen.
Og jeg håber, ministeren vil give tilsagn om, at man ikke lægger sig fast på den model, før disse ting er analyseret fuldstændig til bunds, således at f.eks. de økologiske landmænd kender og kan overskue konsekvenserne.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Man må jo sige, at det er et meget kortfattet beslutningsforslag, som i al sin enkelhed går ud på at opfordre regeringen til at sikre, at der ikke dyrkes GMO-afgrøder i Danmark.
I tilfældet med GMO-afgrøderne er Fødevareministeriet i gang med at formulere en strategi for sameksistens mellem gensplejsede, konventionelle og økologiske afgrøder.
En rapport, som i januar kom fra Danmarks JordbrugsForskning, fastslår, at det vil være muligt at begrænse spredningen af GMO til ikke-GMO-afgrøder for en række afgrøder, men også, at der for afgrøderne raps', græs' og kløverfrøs vedkommende er behov for yderligere udredningsarbejde.
Det Konservative Folkeparti er ikke enig med forslagsstillerne i, at vi fuldstændig skal forbyde dyrkning af GMO-afgrøder i Danmark sådan i al evighed.
Vi ønsker, at der skal være mulighed for dyrkning af både GMO, konventionelle og økologiske afgrøder, men vi ønsker, at der skal iagttages stor forsigtighed, inden vi tillader dyrkningen af GMO.
Vi ser derfor frem til, at Fødevareministeriet bliver færdig med formuleringen af strategien for sameksistensen mellem de forskellige typer afgrøder.
Og det fremgår vist, at vi ikke kan støtte forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2003-03-13:
Forslaget fra Enhedslisten er jo ikke nytænkning fra Enhedslisten - det er sagt i en positiv mening.
Hvis man går tilbage og kigger, har der jo været en række forslag fra Enhedslisten på det her område af forskellig karakter.
Det, der nok ligger tættest op af det her, er B 45, som blev behandlet engang i år 2000.
Vi har fra Dansk Folkepartis side tidligere om de forslag gået ind og sagt, at vi også er meget skeptiske over for den udvikling, der sker på GMO-området.
Forslagsstillerne erindrer sikkert også, at med hensyn til spørgsmålet om miljøansvaret for GMO-skader var vi helt på linje med forslagsstillerne og havde faktisk et rigtig godt samarbejde om, hvordan regeringen skulle gå videre på det felt i EU-regi.
Jeg må så sige, at selvfølgelig giver sådan et forslag altid anledning til nogle udvalgsspørgsmål.
Nu har det været fremme her i debatten: Kan man få det her GMO-frie landbrug i Danmark?
Man kunne jo også forestille sig, at vi under udvalgsbehandlingen skulle lidt mere ind
Men overordnet meget positive signaler fra Dansk Folkeparti i dag og en positiv udvalgsbehandling, som vi glæder os til at deltage i.
Nicolai Wammen (S), 2003-03-13:
Jeg deler hr. Keld Albrechtsens glæde over, at der er opbakning til moratoriet fra flere lande, og det står fast for Socialdemokratiet, at for os er det ikke afgørende at komme af med det så hurtigt som muligt, men at vi får nogle regler og nogle afklaringer, bl.a. i forhold til erstatningerne, som er det væsentlige.
Når vi har løst problemerne, når vi har forholdt os til erstatningsproblemerne, så kan vi begynde at se på, hvornår moratoriet skal afvikles - men i den rækkefølge.
Det er Socialdemokratiets holdning til det spørgsmål.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-03-13:
Skal jeg forstå hr. Nicolai Wammens svar på den måde, at de krav, de syv lande stiller på nuværende tidspunkt for at ophæve moratoriet, jo alle sammen er indeholdt i de krav, Danmark stiller i dag til vores undersøgelse?
Når vi har svar på alle vores spørgsmål, har vi sådan set også svaret på de andre landes spørgsmål.
Det vil sige, at hvis de andre lande har forstået, at vores svar egentlig er gode nok, og de er med på at ophæve det her, så vil Socialdemokratiet også være med på det?
Det er bare sådan, at vi har en fælles forståelse for det fremtidige arbejde, som jeg egentlig er meget enig i.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Jeg vil godt spørge hr. Nicolai Wammen, om det ikke er korrekt, at vi faktisk i den senere tid har set en stigende opbakning til moratoriet i de andre EU-lande, og at det jo selvfølgelig skyldes, at der er en række problemer, som Europa-Kommissionen ikke var indstillet på at tage med ind
sidste år, da forslagene blev behandlet, bl.a. - som hr. Wammen nævnede det - erstatningsspørgsmålet. Derfor kan det afgørende spørgsmål - og det vil jeg godt spørge om - jo ikke være, at der skal ske en hurtig afvikling af moratoriet; det afgørende spørgsmål er, at der er en række problemer, der ikke er løst, og at de skal være løst.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Wammen kan bekræfte, at det er Socialdemokratiets opfattelse, for jeg blev meget forskrækket, da jeg hørte Venstres melding, der jo kun kunne fortolkes sådan, at man hurtigst muligt vil slippe af med det moratorium, nærmest uanset om problemerne er løst.
Det blev jeg godt nok bekymret over at høre, selv om jeg jo ikke må kommentere Venstres ordførers melding i den sammenhæng.
Nicolai Wammen (S), 2003-03-13:
Som hr. Thor Gunnar Kofoed selv var inde på, er vi ikke sikre på, hvor lang tid processen kommer til at vare, og derfor er spørgsmålet svært at besvare præcist.
Jeg vil dog sige, at ud over de punkter, der allerede har været nævnt i debatten, er erstatningsproblemtikken jo også en, vi er nødt til at have afklaring på.
Jeg vil da også formode, at det gælder for Venstre, at det er noget, man gerne vil have hold på, før man går ind og piller ved moratoriet. For os er det et vigtigt politisk signal, at der er stadig flere lande, der har tilsluttet sig moratoriet.
Der er stadig flere lande, der kan se vigtigheden af, at vi får orden på de her ting, og at vi får nogle fælles og klare regler om det.
Det er noget, som der forhåbentlig er enighed om i det danske Folketing er noget godt og noget positivt, og jeg tror, at jo flere europæiske lande der bakker op om den holdning, jo større er mulighederne for, at vi får de klare, præcise forbruger- og naturvenlige regler, som der er brug for.
Derfor er vores holdning, at det er den vej, vi bør gå.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-03-13:
Jeg har et meget kort spørgsmål.
For når vi nu har fået svar på alle de spørgsmål, som er stillet i dag - de svar skulle vi gerne have i løbet af et års tid, og vi skulle have behandlet det politisk osv. - er det så sådan, at vi kan forvente, at vi derefter kan ophæve det moratorium, eller vil man så komme med nye krav til at opretholde eller forlænge moratoriet?
Aage Frandsen (SF), 2003-03-13:
Når det gælder erhvervsuddannelser, så er det jo ekstremt svært at sige i forhold til lovforslaget, hvad det rent faktisk betyder, fordi det er en ramme, som er overladt til arbejdsmarkedets parter, overladt til skolerne osv. at finde ud af. Det er derfor, det er meget vigtigt at finde ud af, hvad hensigten er med det.
Så siger fru Tina Nedergaard: Jamen hensigten er ikke, at der er nogle af dem, der f.eks. har en fuld 4-årig uddannelse, som skal have en 1-2-årig uddannelse.
Nej, det er dem, der eventuelt falder fra, man skal tage højde for.
Jamen var der ikke andre metoder til at sørge for, at de bliver i uddannelsen?
Altså hvis ønsket er, at de skal have en 4-årig uddannelse, mange af de her mennesker, var der så ikke andre metoder?
Og hvordan vil man sikre, at man, når man så har en vis deluddannelse, så får noget bygget ovenpå igen?
Så må man da have en sikkerhed for det, for ellers risikerer vi simpelt hen, at vi får en ganske stor gruppe af mennesker, som får
en for ringe kompetence i forhold til det, arbejdsmarkedet har brug for, og som forringer deres muligheder for at få fast job på arbejdsmarkedet.