runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg vil gerne takke for det foreløbige tilsagn, jeg har fået, og jeg vil selvfølgelig stille spørgsmål undervejs og også sende dem frem, for jeg synes, at det er et problem, fordi det er eleverne, der kommer i klemme.
Det andet er, at jeg synes, det er meget dejligt at se, at der også er kommet en evaluering ind efter 3 år, men problemet er, at 3 år er en hel uddannelsestid for et ungt menneske.
Derfor vil jeg spørge fru Charlotte Fischer
Da jeg kom i lære tilbage i starten af 1970’erne, var der faktisk ganske mange mestre, der havde ansvaret, og det gik ikke godt.
Jeg var ved at sige et ord, som man ikke må sige fra talerstolen, men det er i virkeligheden det med at sikre kvaliteten og indholdet og ikke bare overvåge udviklingen, som man plejer.
Vil Det Radikale Venstre være med til at sikre, at vi også får et systematisk tilsyn med de mestre, der nu får uddannelsesansvar?
Sagt i al fredsommelighed går vi også ind for det her forslag, så der er ingen diskrepans der.
Det, som vi jo kan være bekymret for – det er så det, man lægger mest vægt på, altså at der kan være nogle ting i det – er bl.a. det, som jeg spurgte den konservative ordfører, fru Carina Christensen, om, nemlig at muligheden for at bedømme mesterlæreeleverne på samme måde som eleverne på de to øvrige adgangsveje, når de er færdige med deres grundforløb, er skrevet ud.
Vi er nemlig nervøse for, at det bagefter skal hedde sig, at mesterlæreelever ikke er nogle man kan bruge til noget.
Vi vil gerne sikre, at de får lige så god en uddannelse som de øvrige.
Vil Det Radikale Venstre være med til det?
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Vi synes da naturligvis, at det ville være at gøre de unge mennesker en bjørnetjeneste, hvis vi ikke sikrede, at de rent faktisk har de færdigheder, der er nødvendige for at kunne gennemføre et hovedforløb, når de afslutter grundforløbet.
Hvordan de faglige udvalg vil sikre det, synes jeg at vi skal lade være op til dem lokalt at beslutte, om det skal være fuldstændig identisk med den måde, de gør det på i dag, eller om de har alternative løsningsforslag.
Det vil vi da være åbne over for, men selvfølgelig skal grundlaget være i orden, inden man starter på hovedforløbet.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Det er jo den kompetence, vi har overladt til de faglige udvalg på de to andre adgangsveje.
Derfor er det faktisk et godt svar at få fra fru Carina Christensen, for det vil sige, at jeg gerne må sige alle vegne, at fru Carina Christensen er indstillet på at indføre præcis de samme betingelser og præcisere lovbestemmelserne, så det er muligt for de faglige udvalg også på mesterlæreuddannelsen at gå ind og foretage en konkret helhedsvurdering, inden man går over i hovedforløbet.
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Vi er sådan set helt enige i, at det selvfølgelig er vigtigt, at man, når man er færdig med grundforløbet, rent faktisk også reelt er klar til at starte på hovedforløbet.
Vi har valgt at lade det være op til de faglige udvalg at lave en realkompetencevurdering af den enkelte elev for at se, om vedkommende er klar til at gå ind på hovedforløbet.
Men hvis man i et fagligt udvalg beslutter, at man vil stille krav om projektopgave eller noget andet for at være helt sikker på, at eleven, som kommer fra mesterlæreordningen og skal ind i hovedforløbet, er parat til det, så vil vi da ikke stille os i vejen for det.
Men vi tror godt, de kan løse det lokalt.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
I de to adgangsveje, vi kender i dag, er det sådan, at det faglige udvalg efter et grundforløb har muligheden for at foretage en helhedsvurdering af, om eleven er klar til at gå ind i hovedforløbet, og det bliver også som regel afsluttet med et projekt.
Hvad er begrundelsen for, at Det Konservative Folkeparti og regeringen har undladt at tage med, at de faglige udvalg faktisk har mulighed for at vurdere undervejs, om eleven efter sit grundforløb er klar til at gå ind i hovedforløbet?
Jeg vil godt sige, at det for vores vedkommende nemlig ikke er afgørende, hvor lang tid man er i grundforløbet – det er jo derfor, vi har det fleksible grundforløb – men at eleven er parat til at gå ind i den her uddannelse og har vist, at det er noget, man kan og vil.
Hvad er begrundelsen for, at det ikke er indført, når vi snakker mesterlære og man i øvrigt gerne vil gøre den ligestillet med de to andre indgangsveje?
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Det er rigtigt, at der stadig væk er et skoleforløb, og derfor må virksomheden naturligvis undvære eleven i et stykke tid.
Der er dog visse af især de store virksomheder, der har sagt, at de faktisk tager så mange elever, at de ville være i stand til at oprette deres egen klasse på virksomheden.
Det kan være Grundfos, det kunne være Danfoss, de helt store virksomheder, og det vil vi faktisk være positive over for, hvis de i øvrigt kan dokumentere, at kvaliteten af den undervisning, de har i virksomheden, er i orden.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-22:
Nu skal jeg nok vogte mig for at tage alt for store ord i munden, når jeg ikke er ordfører i det hele taget.
Men jeg vil sige det sådan, at vi har den samme bekymring som den socialdemokratiske ordfører.
Det er da vigtigt at sikre, at de unge, der bliver omfattet af denne her mesterlære, opnår en uddannelse, der er lige så god som de andres.
Det skal ikke være en discountuddannelse.
Jeg vil lægge meget vægt på, at den beslutning netop ligger lokalt – ligesom i øvrigt den konservative ordfører gjorde opmærksom på det – og at de faglige udvalg har et afgørende ord i den sammenhæng.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Jeg finder det noget optimistisk bare at tro, at det nok skal gå, at de her praktikpladser kommer til, for vi ved jo, at det er et reelt problem, og at der er unge, der løber rundt i dag og ikke kan få den praktikplads, der gør, at de færdiggør deres uddannelse.
Jeg mener, at man bør gå ind og stille krav om, at praktikpladserne bliver stillet til rådighed, hvis vi skal sikre, at sådan nogle uddannelser fortsat kan eksistere, for ellers er der ikke noget for de unge at gå efter.
Det er jo positivt, at vi alle sammen ønsker, at de unge skal uddanne sig,
det hører jeg ordføreren sige at de skal, men finder ordføreren ikke, at der er et problem i, at vi allerede i dag ikke er i M019S12481321KAJE.FM Page 1280 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM stand til at skaffe praktikpladser til de unge, der rent faktisk søger en?
Kunne man ikke forestille sig, hvis sådan et lovforslag skulle blive vedtaget,
at man stillede krav til virksomhederne om, at de stillede praktikpladser til rådighed, enten ved at det var en del af en liciteringsaftale, eller ved at de krav blev stillet på anden facon, når kommunerne udliciterede, for et sådant mesterlæreforslag falder jo fuldstændig til jorden, hvis diverse praktikpladser ikke eksisterer?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-22:
I SF er vi også positive over for dette forslag, og det tror jeg såmænd hele Folketinget er, så der er ingen grund til, at vi ikke skulle kunne finde fælles fodslag her.
At få gennemsigtighed er et godt mål, og at fjerne provisionen fra forsikringsmæglerne, så der bliver reel uvildighed, er en god ting.
At der også kommer en skriftlig aftale om etableringsomkostninger er også på plussiden.
Den fare, der kunne være,
opstår, når man begynder at se på, hvem der har hvilke interesser.
Der er nogle meget store spillere på markedet, som har interesse i, at alle køber deres forsikringer, og det er blevet reguleret lidt uhensigtsmæssigt ved at tilbyde nogle højere provisioner, som fik mæglerne til at tilgodese dem.
Men det stopper nu.
Hvis man ser på selskabernes interesser, får de i virkeligheden nu meget større interesse i at gå uden om mæglerne og prioritere deres egne folk, som i praksis kan gøre det samme som mæglerne, bortset fra at give et overblik over markedet.
Men manglende overblik over markedet er ikke til gavn for forbrugerne, og det er bestemt heller ikke til gavn for konkurrencen, og konkurrence- og forbrugerinteresser følges jo ad, så vidt jeg kan se.
Derfor må det være meget vigtigt med en iagttagelsesperiode: Kommer det til at fungere, og skal vi kigge på, om der skal foretages nogle yderligere reguleringer af assurandørernes beføjelser?
Jeg er ikke sikker på det, men det vil være vigtigt med en iagttagelsesperiode, så det ikke ender med, at der i virkeligheden bliver større uigennemsigtighed på markedet, og rådgivningen bliver dårligere.
Vi er parat til at gå positivt ind i arbejdet, og vi glæder os over, at det bliver til noget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-22:
Lovforslaget indeholder et forbud mod, at forsikringsmæglervirksomheder modtager provision fra forsikringsselskaberne.
Formålet hermed er at skabe klarhed om, at forsikringsmægleren er kundens repræsentant, og det skal sikre, at forsikringsmægleren ikke i sin rådgivning af kunden lader sig lede af, hvilket forsikringsselskab der betaler mest i provision til forsikringsmægleren.
Der har været tilfælde, hvor forsikringsmæglere har foreslået flytning af kundeforhold, der kun har været begrundet i forsikringsmæglerens egne økonomiske interesser.
Nu er det jo ikke sådan, at Folketinget altid ved den mindste uhensigtsmæssige adfærd skal lovgive.
Det er jo vigtigt, at man ikke med lovgivningen tager dynamikken og det positive ud af et erhverv.
Forsikringsmægleren har helt klart den opgave at sikre konkurrence på forsikringsmarkedet.
Forsikringsmarkedet har nogle få meget store udbydere, og forsikringsmæglerne har derfor mulighed for via de mindre udbydere prismæssigt at presse de store.
Denne dynamik må ikke fjernes med lovforslaget, så det reelt bliver de store forsikringsselskabers ærinde, Folketinget med dette lovforslag går.
Lovforslaget er rimelig godt og har med mange tilpasninger taget højde for flere af branchens ønsker.
Dog må det afdækkes, hvordan lovforslaget virker, når bankrådgiveren rådgiver i forsikringsspørgsmål.
Er der provisioner til bankrådgiver eller bank i disse tilfælde, og er det også omfattet af lovforslaget?
M019S12481321KAJE.FM Page 1274
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Vi vil deltage positivt i det videre udvalgsarbejde.
Colette L. Brix (DF), 2005-11-22:
Dansk Folkeparti er enig i regeringens intention med det her lovforslag.
Problemet med det lovforslag, vi står med her i dag, er blot, at den praktiske konsekvens kan være den stik modsatte.
Det forekommer lidt uforståeligt, at man laver dette indgreb i forhold til et hjørne af forsikringsmarkedet og ikke for det finansielle marked helt generelt.
Hvis man foretager dette indgreb, vil jeg gerne vide, om ministeren føler sig helt overbevist om, at den sparede provision vil udmønte sig i et tilsvarende prisfald i forhold til mæglerne.
Hvis pensions- og forsikringsselskaberne også tvinges til at oplyse om den betaling, forsikringsselskabet selv modtager for administration, salg og rådgivning af pensionsordning, vil der komme fair og lige konkurrence mellem de to alternativer, som den enkelte kunde kan vælge imellem til at varetage rådgivningen og serviceringen af pensionsordningen.
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM give fuld gennemsigtighed på markedet og dermed effektiv konkurrence.
Men dette krav om gennemsigtighed for forsikringsselskaberne kan jeg ikke se i lovforslaget.
Dansk Folkeparti vil foreslå, at man i stedet for denne løsning vælger en model, hvor der sikres større åbenhed om provisionerne på de finansielle markeder.
Der kunne fremover være lovkrav om, at man ikke blot obligatorisk skal oplyse, at man modtager provision, men også hvor meget man modtager, og det forslag skal gælde generelt.
Vi kan støtte det overordnede formål med lovforslaget om gennemsigtighed og uvildighed for forsikringsmæglere, men målsætningen kan sagtens opnås uden at skade konkurrencen mellem forsikringsselskaberne indbyrdes og mellem de mæglerbetjente kunder i konkurrence med de direkte betjente kunder i forsikringsselskaberne.
Dansk Folkeparti kan derfor først støtte det her lovforslag, hvis der sker nogle ændringer, som opretholder en fair konkurrence til gavn for virksomhederne.
Frode Sørensen (S), 2005-11-22:
Åbenhed og gennemskuelighed skal være naturligt for en forsikringsmægler på samme måde, som det skal være det for andre aktører i den finansielle sektor.
Kunderne skal klart og tydeligt vide, hvad de betaler for den enkelte ydelse.
Ingen, heller ikke forsikringsmæglerbranchen, kan være tjent med, at der skulle være den mindste mistanke om urent trav, at man ikke får præcis den vare, som en grundig analyse har vist at der er behov for.
Forsikringsmægleren er og skal være kundens mand, lidt i modsætning til assurandøren, som er ansat i selskabet, og derfor er selskabets mand, der også sælger selskabets produkter.
Derfor er det også naturligt, at når afregningens time kommer, er der tale om en betaling, som er en aftale, der er indgået mellem kunde og mægler.
Det er et anliggende mellem kunden og mægleren, det er ikke noget, som skal afregnes med det forsikringsselskab, der fik ordren.
Fra mæglerside er det fremført, at forbud mod at modtage provision fra et selskab vil medføre en fordyrelse af forsikring i forhold til det, vi kender i dag, idet selskabet fortsat vil opkræve den samme administrationssats, uanset at selskabets assurandør ikke har udført noget arbejde.
Jeg skal bede ministeren kommentere den påstand og oplyse, hvordan vi kan sikre, at dette forslag under ingen omstændigheder medfører dyrere forsikringer for de forbrugere, der i dag benytter sig af en mægler.
Der er tilsyneladende også nogle tekniske problemer, når en kunde tegner en pensionsforsikring gennem en mægler.
Tegnes forsikringen direkte gennem selskabet vil kunden få skattefradrag for provisionen.
Tegnes forsikringen derimod gennem en mægler, som man i henhold til lovforslaget her jo skal afregne direkte med, kan denne skattefordel ikke opnås.
Så bemærker jeg, at der fortsat vil være mulighed for, at mæglerne kan modtage provision fra udenlandske forsikringsselskaber.
Her bliver vi nødt til indgående at se på, om det her medfører muligheder for misbrug, eller om det betyder, at udenlandske selskaber får en urimelig fordel i forhold til danske selskaber.
Så er der på det seneste, som også Venstres ordfører, hr. Jens Hald Madsen, var inde på, dukket en 5-års-overgangsregel op i lovforslaget.
Det er oplyst over for mig, at det er Justitsministeriets jurister, som har påpeget, at såfremt et selskab ikke opsiger igangværende aftaler om mæglernes aflønninger hvert år, kan der være tale om et indgreb af ekspropriativ karakter.
På mig virker den her overgangsperiode meget lang, så jeg vil spørge ministeren, om ministeren er bekendt med et responsum – ikke fra Justitsministeriet, men fra et advokatfirma – som tilkendegiver, at der ikke vil være tale om et indgreb af ekspropriativ karakter, såfremt denne meget lange overgangsbestemmelse udelades.
Jeg ser frem til, at vi får afklaret alle de udestående spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet, så lovforslaget kan vedtages med et så bredt flertal som muligt til gavn for den åbenhed og gennemskuelighed, som vi her i Folketinget og landets mange forsikringskunder givetvis ønsker.
Frank Aaen (EL), 2005-11-22:
Jeg er enig i det skridt, der lægges op til her.
Det skridt tager vi.
Og jeg er glad for hr. Jens Hald Madsens tilsagn om, at vi kan kigge på det andet ved en anden lejlighed.
M019S12481321KAJE.FM Page 1272
Jens Hald Madsen (V), 2005-11-22:
Jeg synes, det er hensigtsmæssigt, at vi tager et lovforslag ad gangen.
Jeg kan godt se, at det er en problematik, og den har jo været diskuteret meget i forbindelse med koncerndannelser, hvor banker og forsikringsselskaber og realkreditinstitutter bliver slået sammen, og hvor man tilbyder pakkeløsninger til sine kernekunder, hvor gennemsigtigheden i, hvor de reelt tjener penge på kunden, kan være vanskelig.
Det er vel netop derfor, at vi, hvis vi skal have såkaldt uafhængige forsikringsmæglere, i hvert fald skal starte med at sikre, at de er uafhængige og ikke får en provisionsløn fra et forsikringsselskab.
Derfor synes jeg, at det her lovforslag er et godt skridt på vejen.
Om vi så skal kigge på, hvorvidt de, der repræsenterer en bankkoncern, som også har et forsikringsprodukt, er uafhængige, synes jeg er en anden problemstilling, som jeg slet ikke afviser kunne tages op.
Det er en relevant diskussion.
Men jeg synes i hvert fald, at i forhold til det, som hr. Frank Aaen er inde på, er det her et væsentligt, godt skridt i retning af at prøve at få en større gennemsigtighed.
Frank Aaen (EL), 2005-11-22:
Jeg er enig i det, som hr. Jens Hald Madsen har fat i her til sidst med den lange frist til ikrafttræden.
Jeg er også enig i ordførerens positive holdning til lovforslaget.
Det vil jeg gerne tilkendegive nu, fordi jeg er nødt til at gå til møde i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Jeg har også et spørgsmål til ordføreren om den problemstilling, vi her har med at gøre, nemlig om vi kan være sikre på, at den, der skal hjælpe en, er ens repræsentant og ikke modpartens repræsentant.
Kan man ikke sige, at den problemstilling i høj grad også gør sig gældende, når vi går ind i en bank, hvor vi jo typisk også får rådgivning om den samme banks forsikringsudbud?
Er det ikke en problemstilling, som vi på et eller andet tidspunkt skulle prøve at tage op?
Hvordan kan vi være sikre på, at man får et ordentligt råd, når man går i banken, og ikke får det råd, der er bedst for banken?
Jens Hald Madsen (V), 2005-11-22:
Tanken om en forsikringsmægler, der kan være kundens mand, lyder ideel.
Det er ideelt i forbindelse med, at der skal være et klart, gennemsigtigt og afklaret forhold mellem kunden og forsikringsmægleren.
M019S12481321KAJE.FM Page 1271
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Man kan sige, at det her lovforslag skal sikre, at forsikringsmæglere ikke vildleder kunderne for egen vindings skyld.
Lovforslaget skal tydeliggøre, at forsikringsmægleren repræsenterer kunden.
Det skal således sikres, at forsikringsmægleren ikke rådgiver på baggrund af, hvilket forsikringsselskab der betaler ham eller hende mest.
Det indebærer således et forbud mod, at forsikringsmægleren modtager provision eller andet vederlag fra forsikringsselskaber, og det foreslås derfor, at forsikringsmæglerens løn betales af kunden.
Det lyder også lidt mere naturligt, at relationen mellem kunde og forsikringsmægler i forhold til uafhængighed ligger i, at det kan betale sig for kunden at få den uafhængige vurdering af, hvilken forsikring der er bedst.
Af hensyn til danske kunders mulighed for at vælge udenlandsk forsikringsselskab vil det stadig være tilladt for forsikringsmægler at modtage provision fra det udenlandske forsikringsselskab.
Den provision skal dog videresendes til kunden.
Det foreslås, at der er en lang overgangsperiode på 5 år, inden for hvilken parterne kan indrette sig på de nye regler.
I Venstre er vi lidt betænkelige ved denne her 5-årige periode.
Man kunne jo eventuelt lave lovgivningen sådan, at hvis forsikringsmægler har indgået en 5-årig kontrakt med et forsikringsselskab, er man bundet af en privatretlig aftale og ikke til denne ændring af loven.
Jeg synes, at en 5-årig periode virker som lang tid set i forhold til de normale provisionsaftaler, der kan være mellem forsikringsmægler og forsikringsselskab.
Frank Aaen (EL), 2005-11-22:
– det er i øvrigt helt til grin, når man tænker på, at der under den her regering er fjernet flere hundrede skattekontrollører fra virksomhedsbeskatningen.
Det, man her siger, at man vil tilføre, dækker jo ikke engang det, der er fjernet.
Så det tror vi ikke er tilstrækkeligt.
Vi tror også, at det er uklogt at vedtage sådan en lov her, hvorom man på forhånd siger, at den vil udløse et stort ekstra behov for skattekontrol.
Og der er nogle, der siger: Jamen det er jo bare små virksomheder.
Så vil jeg bare gøre opmærksom på, at selskabstømmeriet, som jo udløste et af de største tyverier fra den danske statskasse – i milliardklassen – blev baseret på små firmaer.
Det var små firmaers skattegæld, man simpelt hen løb med.
Nu anklager jeg ikke alle små danske virksomheder for at være potentielle skattesnydere, men det var altså bare 2.000 ud af 90.000, vi snakker om her.
Så der skal ikke ret mange til, for at man kan lave et stort røveri mod statskassen.
Det er uklogt, at man ved at gennemføre M019S12481321KAJE.FM Page 1268
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
denne lov hjælper dem, der vil misbruge mulighederne.
Vi kan ikke støtte lovforslaget.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-11-22:
Vi har stadig væk en udfordring, et salgsjob, der skal gøres med hensyn til uddannelse, men ved at indføre den her nye mesterlære er vi helt sikre på, at virksomhederne får incitamentet til også at ansætte nogle flere elever i virksomhederne, idet man har efterspurgt unge mennesker, som er mere ude i virksomheden.
Det vil bevirke, at de små og mellemstore virksomheder også kan finde lønsomhed i udvikling af deres elever.
Og der ser vi det her som en godt ting, også med hensyn til udvikling af praktikpladser.
Colette L. Brix (DF), 2005-11-22:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Bekymrer det slet ikke ministeren, at der kun lovgives på det finansielle område for mæglere, men ikke for hele området samlet set, så provisionen skal frem i lyset for alles vedkommende?
Vi plejer jo ikke kun at regulere for de rødhårede og ikke for de lyshårede, og jeg mener, der er megen provision alle steder i den finansielle sektor, både i banker og forsikringsselskaber, så hvorfor siger man ikke en gang for alle, at der skal ses på alle provisioners størrelse?
Jeg er klar til at nedsætte et udvalg, der skal se på forsikringsbranchen som helhed, men jeg mener, at der her er en helt klar fokusering på, at der ikke må kunne sættes spørgsmålstegn ved, at forsikringsmægleren skal være kundens mand.
Hvis man som forsikringsmægler leverer en vare, hvem skal betale?
Det skal den, der får ydelsen, så jeg synes faktisk, at vi har taget den kritik, som jeg i øvrigt også mener kom fra fru Colette Brix, da spørgsmålet kom frem i pressen i sin tid, til efterretning.
Jeg vil også godt spørge ministeren: Hvis det f.eks. er forsikringsselskabets egen assurandør, der sælger produktet, hvorfor skal der så ikke være lighed for loven?
Det bør stå ganske klart, at de også skal oplyse provisionen, så man helt tydeligt ved, hvad det koster, for det er så nærliggende og sammenlignelige områder, at jeg ikke kan forstå, at det ikke gøres klart, at reglerne gælder for alle.
Jeg forstår godt, at ministeren vil gøre området meget gennemsigtigt.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig god idé, og intentionen med forslaget er også fin, men hvorfor skal hele området ikke omfattes?
På f.eks. pensionsområdet, som vi skal diskutere senere, er der store penge at tjene, og derfor mener jeg, at her må man søreme sige: Vi vil gerne se provisionens størrelse.
Det er da det mindste, kunden kan forlange, og der er jo også noget med et skattefradrag, som man ikke kan få, så hvorfor ikke gøre det med det samme?
Så kan vi altid senere tage en diskussion om oplysningspligt og lignende i hele den finansielle sektor.
Men jeg synes ikke, man helt kan sammenligne det med det, som fru Colette Brix efterlyser.
Så kunne man også begynde at diskutere, hvor stor en del af aflønningen til Nettos kassedame der skal beregnes af prisen på de poser kaffe, der sælges.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning