runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2003-05-23:
Først til fru Marianne Jelved, som jeg i min iver efter at svare grundigt på hr. Aage Frandsens spørgsmål, som han godt kendte svaret på på forhånd, ikke nåede at svare.
Fru Marianne Jelved spørger til det med skattelettelser.
Skattelettelserne, som vi nu planlægger at gennemføre og indfase over en årrække, er jo indarbejdet i de offentlige budgetter nu.
Det vil også fremgå af budgetredegørelsen, som offentliggøres i næste uge, at der er gjort plads i vækststigningen til at rumme de skattelettelser, som vi gennemfører.
Det er ganske vist ret beskedne skattelettelser, men alligevel skattelettelser, som vi kan være glade for, og som borgerne også vil være glade for.
Det, man også skal være opmærksom på, er, at mange jo med rette bekymrer sig om ledighedsudviklingen, som vi ser den i øjeblikket, og det er bekymrende, at vi ser en stigende arbejdsløshed.
Så jeg synes, vi skal glæde os over de skattelettelser, der nu gennemføres.
Så siger hr. Aage Frandsen igen om de 0,3 pct., at det er sådan, forstår jeg på hr. Aage Frandsen, lidt skjult, at der beregningsteknisk er afsat 0,3 pct. af de 0,7 til en demografisk forskydning.
Det er jo ikke noget, der er skjult, det kan man læse i den blå publikation, som hr. Aage Frandsen jo også har gjort sig bekendt med, at der indgår det som et beregningsteknisk element.
Men stadig væk, som jeg også sagde til hr. Aage
Frandsen, så ved vi ikke, om det lige præcis lander på at belaste med 0,3 pct.
Omkring de unge udsatte, hvad der skal afsættes til det, og på hvilken måde det skal gøres, der vil jeg sige, at det jo er noget, der indgår i forhandlingerne med kommunerne, og som det vil være upassende her at give sig til at spekulere
højlydt over.
Jeg synes, vi skal overlade det til regeringens forhandlinger med kommunerne, hvordan den sag skal håndteres.
Så må jeg igen udskyde et svar til hr. Ole Stavad, indtil jeg får lejlighed til at svare igen.
Marianne Jelved (RV), 2003-05-23:
Jeg skal da kvittere for, at finansministeren har bekræftet størrelsesordenen af råderummet og forbruget, men det vil vi dyrke lidt mere efter debatten.
Jeg bliver nødt til at sige til finansministeren, at man kan jo selvfølgelig filosofere over, hvorvidt råderummet har en bestemt størrelse eller en anden størrelse.
Men i hvert fald må det være klart, at råderummet er afhængigt af bruttonationalproduktets udvikling og dermed også afhængigt af, hvilken arbejdsstyrke der er til rådighed.
Her tænker jeg selvfølgelig på den nettoforøgelse af arbejdsstyrken, der ligger som en forudsætning for 2010.
Derfor må jeg beklageligvis konstatere, at regeringen fører en letsindig politik, fordi den bygger sin politik på forventet efterbevilling.
Det synes jeg er bemærkelsesværdigt af det, vi plejer at kalde en borgerlig regering, og derfor må jeg også sige, at Det Radikale Venstre kan ikke stemme for det forslag til vedtagelse, regeringspartierne har fremsat.
Vi kan derimod stemme for Socialdemokratiets forslag, og vi kan også stemme for SF's forslag.
Jens Rohde (V), 2003-05-23:
Hr. Ole Stavad taler fuldstændig uden om de spørgsmål.
Jeg vil gerne vide: Hvor mange penge skal der til?
Hvad er det for vækstrater, man vil have hos Socialdemokraterne?
Hvor skal vi hente pengene fra?
Det andet er jo en gratis omgang; det er gratis bare at stå og sige: Årh, der må mere til.
Vi må jo vide, hvordan det skal finansieres, og hvordan det skal gøres.
Så vil jeg sige, at det er faktuelt forkert, når hr. Stavad påstår, at vi er løbet fra år 2010-målsætningerne.
Det er vi under ingen omstændigheder.
Og så synes jeg, at det er på plads at få slået én ting
helt fast, for når hr. Stavad taler om, hvordan man hjalp de fattige kommuner, synes jeg, at man glemmer den udligningsreform, som trådte i kraft den 1. januar 1996, som den tidligere regering lavede, og som virkelig skabte problemer for de fattigste kommuner.
Det tror jeg at hr. Stavad kunne forvisse sig om ude i samfundet.
Faktum er, at hver gang den tidligere regering gav 50 kr. til de fattigste kommuner, giver denne regering 100 kr.
Kristian Jensen (V), 2003-05-23:
Jeg anerkender, at der kan være politiske uenigheder, men hr. Ole Stavad benyttede sin sidste taleret til at kalde formanden for Det Skæve Danmark, hr. Flemming Eskildsen, for bovlam.
Jeg synes, at det udtryk er en sådan fornærmelse af det flotte stykke arbejde, der gøres både i Det skæve Danmark og personligt af hr. Flemming Eskildsen.
Det er slet ikke udtryk for en værdig sprogbrug i den her Folketingssal og slet ikke udtryk for en sprogbrug, som hr. Ole Stavad plejer at benytte sig af.
Så jeg håber, at hr. Ole Stavad vil komme herop og undskylde over for Flemming Eskildsen, at det var en fejltagelse, at han kom til at kalde formanden for Det skæve Danmark for værende bovlam.
Hvis ikke hr. Ole Stavad vil undskylde den fortalelse, har man sat en ny og meget lav standard for sprogbrugen her i Folketinget.
Ole Stavad (S), 2003-05-23:
Det kan da også godt være, at det var et forkert udtryk, jeg brugte.
Jeg kan bare konstatere, at jeg stort set ikke har set den nuværende formand for Det Skæve Danmark figurere nogen steder.
Så kan vi kalde ham »den tavse mand«, hvis det passer hr. Kristian Jensen bedre.
Til hr. Jens Rohde, som jeg håber får tid og lejlighed til at være med til debatten senere, hvor vi jo får lejlighed til at gå i dybden,
vil jeg godt sige til spørgsmålet om, hvor pengene skal komme fra, at jeg troede, at det var gået op for Venstre, at Socialdemokratiet ikke tror på, at det, Venstre og regeringen er i gang med sammen med Dansk Folkeparti, nemlig uddele ufinansierede skattelettelser, er rigtigt.
Vi har under behandlingen fået oplyst, at regeringen indtil nu på 18 måneder har lovet 25 mia. kr. væk uden at skaffe én eneste krone til finansiering andre steder fra end ved at hente dem over offentlige nedskæringer.
Derfor vil det også fremgå af den debat, vi får senere, og også af de forslag, der kommer til vedtagelse, som hr. Jens Rohde får lejlighed til at tage stilling til, at Socialdemokratiet selvfølgelig - ansvarlige, som vi er - ikke lover én krone ud, uden vi har den i hånden.
Det er faktisk forskellen på den nuværende regering og den tidligere regering, hvor den nuværende regering lover milliard efter milliard ud og efterlader til fremtiden, til nedskæring i den offentlige sektor og til kommende generationer på grund af manglende gældsafvikling at betale de ubetalte regninger.
Sådan forholder det sig.
Vi får god lejlighed til senere at få det regnestykke til at gå op.
Og hr. Jens Rohde kan være helt sikker på, at Socialdemokratiet i forhold til økonomien holder den ansvarlige linje, som vi stod for som regering.
Den har vi også som opposition.
Kristian Jensen (V), 2003-05-23:
Det var tilsyneladende så langt, som hr. Ole Stavad kan trækkes i retning af at give en undskyldning for det usmagelige udtryk, der blev brugt tidligere.
Det er så beklageligt, at hr. Ole Stavad ikke kan bevæge sig længere i retning af at give en ordentlig undskyldning. Når man derefter påstår, at der ikke er noget fra Det Skæve Danmark, vil jeg bare bede hr. Ole Stavad om at slå op i Ritzaus Bureau så sent som for 2 dage siden, i Jyllands-Posten fra den 20. maj i år, i Ritzaus Bureau tidligere, i Jyllands-Posten fra den 2. oktober 2002 for bare at nævne nogle få eksempler, hvor Flemming Eskildsen har været ude og vise sig som en aktiv og dygtig formand for Det Skæve Danmark. Så er det i øvrigt i direkte modstrid med sandheden at påstå, at der har været nedskæringer i den offentlige sektor.
Både hvad angår antallet af offentligt ansatte, og hvad angår de forbrugte kroner, har der siden regeringsskiftet fortsat været en vækst i både antallet og forbruget i den offentlige sektor, og derfor var det, hr. Ole Stavad sagde i det sidste indlæg, direkte usandt.
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-23:
Jeg vil godt bede hr. Stavad om at bekræfte, at uanset hvem der er formand for Det Skæve Danmark, har den, der er formand, kun én interesse, og det er at opnå enighed mellem de 120-130 kommuner og tale deres sag, uanset om man er socialdemokrat, Venstremand, DF'er, eller hvad det skulle være.
Det, jeg vil spørge hr. Stavad om, og svar nu åbent og ærligt, og det er et kort spørgsmål, kommer nu: Vil hr. Stavad bekræfte, at den socialdemokratisk ledede regering ikke tilførte de svagt stillede kommuner midler, men at det, takket være at Dansk Folkeparti har overbevist regeringen om, at de svagt stillede kommuner skulle have tilført et trecifret millionbeløb fra 2003, er sket, efter at der er kommet et regeringsskifte? Det kunne den socialdemokratisk ledede regering have gjort for flere år siden, men det er, hvad der er sket efter regeringsskiftet, og det synes jeg at hr. Stavad skulle være stor nok til at bekræfte her fra Folketingets talerstol.
Ole Stavad (S), 2003-05-23:
Med hensyn til nedskæringer i den offentlige sektor overlader jeg det gerne til dem, der bliver udsat for den, herunder også dem, der skal forvalte det, Venstres byrådsmedlemmer, formanden for KL, at vurdere det.
Hvis det er sådan, at hr. Kristian Jensen har fulgt med, og det er jeg sikker på hr. Kristian Jensen har, kender han også de synspunkter, som er kommet frem dér.
Man behøver slet ikke at citere socialdemokrater.
Man kan nøjes med at citere Venstrefolk for at få et dækkende billede af, hvordan virkeligheden opleves ude i det åbne land.
Hr. Nødgaard
skal jeg svare meget kontant: Hvis nu hr. Nødgaard får 100 kr., men for at få de 100 kr. skal aflevere 500 kr., er han så mere glad for de 100 kr., han får, end for de 500 kr., han skal aflevere? Det er jo det, der er vilkårene.
Det er det, der er situationen.
Hr. Nødgaard siger, at han går rundt og giver nogle penge til nogle, men han har i øvrigt ikke givet én øre, fordi det hele tages fra andre kommuner i modsætning til det, man aftalte i kommuneaftalen for 2003.
Jeg forstår godt hr. Nødgaards behov for virkelig at gå ind i debatten, for hvem er det, der er årsag til, at regeringen kan komme igennem med den slags?
Det er hr. Nødgaard og Dansk Folkeparti
Derfor havde vi også i går et langt besøg i Folketingets Kommunaludvalg af en kommune, Nakskov Kommune, og der tror
jeg da også, at det gik op for hr. Nødgaard, at der er kommuner, der er i en næsten uhjælpelig situation, hvor man kun kan låne sig ud af den klemme, man er kommet i, hvis man har mere tilbage af sin låneramme.
Så det er ikke kun regeringen, der skyder det til næste generation.
Man tvinger også kommunerne til at gøre det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-23:
Jamen det er, fordi det er en fuldstændig vanvittig debat, hr. Ole Stavad fører.
Sagen er jo, at hvis der er kommuner, og det er der, der virkelig har en rigtig dårlig økonomi, er det da ekstra nødvendigt, at vi sikrer, at der er afsat midler, der kan komme de kommuner til gavn.
Når vi så påpeger, at der er afsat midler, der kan bruges til bl.a. de kommuner, går hr. Ole Stavad herop og siger: Jamen hvad nytter det, for det er andre kommuner, der skal betale?
Jamen det er jo det, der ligger i hele begrebet om udligning.
Selvfølgelig må det også betyde, at kommuner, der er bedre stillet, er med til at hjælpe kommuner, der er dårligere stillet.
Jeg kan forstå, at hr. Ole Stavad er modstander af, at man i virkeligheden hjælper de dårligst stillede kommuner på den måde.
Det spørgsmål, der har været stillet heroppefra tidligere,
lød: Hvad er det så ekstra, der skal tilføres kommunerne under ét, og hvor stort skal det beløb så være for at kunne udligne det?
Ole Stavad (S), 2003-05-23:
Jeg mener, at hr. Thulesen Dahl har været i salen under hele den debat, vi har ført her, og derfor går jeg også ud fra, at hr. Thulesen Dahl har hørt mig sige, at der sådan set er tre sæt problemer i det her.
For det første er der en udligning, der ikke er god nok.
Det må også være regeringens opfattelse, eftersom den har lavet en aftale med kommunerne om, at den skal laves om, men bare et løbet fra den.
De er ikke mindst for små i forhold til de løfter, regeringen har givet.
Det kan kun lade sig gøre, fordi hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti bruger pengene til ufinansierede skattelettelser, og derfor tvinges man ud i det der.
Det er et politisk valg.
Det er en uenighed, der er os imellem.
Dansk Folkeparti synes, det er vigtigere, at man lukker nogle ufinansierede skattelettelser ud end at sørge for en ordentlig velfærd.
Det er o.k.
Det er regulært.
Det kan vi diskutere.
Det tredje er, at de kommuner, der kommer ud i de helt store problemer, ikke har nogen bagdør, fordi hr. Thulesen Dahl også støtter regeringen i et skattestop og dermed har bundet snøren i den spændetrøje, som kommunerne er puttet ind i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-23:
Jeg spurgte klart og tydeligt - og det er ikke første gang, spørgsmålet er stiller heroppefra - hvor meget ekstra der skal tilføres kommunerne, for at det ikke handler om en udligningsreform, men om en reel ekstra tilførsel.
Grunden til, at jeg spørger, er, at Socialdemokratiet selv har forfattet 2010-planen, hvor man opererer med en vækst i de offentlige udgifter på 0,5 pct. fra 2005 til 2010, altså mindre end det, der er at gøre godt med næste år.
På grund af skattepakken er målet blevet fremrykket.
Det er blevet mere ambitiøst, men dog ikke meget.
Der er ikke nogen stor forskel i forhold til det, Socialdemokratiet selv har forfattet en plan for, og hvis Socialdemokratiet og hr. Ole Stavad mener, man kunne klare sig med en vækst i de offentlige udgifter på 0,5 pct. i den 5-års-periode, må hr. Ole Stavad da også kunne svare på, hvor mange penge der skulle tilføres ekstra fra staten til kommunerne.
Og hvor skulle pengene i givet fald komme fra?
Ole Stavad (S), 2003-05-23:
Jeg håber, Folketinget bemærkede, at i hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkepartis ordbog er »mere ambitiøs«, som han kaldte udviklingen op til 2010, det samme som at skære mere i de offentlige budgetter og dermed i den velfærd, man skal give borgerne.
Jeg takker hr. Thulesen Dahl for den klargøring.
Det, der er sket nu, er, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen har lovet 25 mia. kr. i ufinansierede skattelettelser.
Det er ikke mine tal, det er Finansministeriets.
Mener hr. Thulesen Dahl, at det ville være et meget stort samfundsøkonomisk problem, hvis man brugte en del af de 25 mia. kr. til i stedet at sikre borgerne en ordentlig velfærd, sikre vore ældre en ordentlig pleje og sikre, at sygehusene har de tilbud, borgerne har behov for, osv.?
Det ligger i øvrigt i 2010-planen, at det skal man, selv om man følger den slavisk, men jeg kan forstå, at det er Dansk Folkeparti ikke interesseret i, og det synes jeg egentlig er en god politisk debat om en uenighed, som vælgerne så må forholde sig til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-23:
Jeg er glad for, at jeg har flere korte bemærkninger i eftermiddag, når vi kommer til den egentlige debat om kommuneforhandlingerne, for der er utrolig mange selvmodsigelser i hr. Ole Stavads indlæg.
Hr. Ole Stavad henholder sig til, at der er nogle andre, der gør sådan og sådan, i stedet for at forholde sig til, hvad han selv ville have gjort.
Men sagen er jo, at den skattepakke, Socialdemokratiet har foreslået, er ufinansieret.
Den har en kraftig underfinansiering, og det vil sige, at hvis man vil have klarhed over finansieringen, må hr. Ole Stavad altså pege på, hvordan pengene findes. Det bliver altså ved skattestigninger, og det bliver interessant
at få at vide helt præcis senere på dagen, hvor Socialdemokratiet vil foreslå, at skatten skal stige i et land, der i forvejen har verdens højeste skattetryk.
Hvis der er 1 million danskere, der kan bruge tast selv-systemet til deres forskudsopgørelse og årsopgørelse, skal vi da kunne aflæse det i form af en effektivisering et eller andet sted i den offentlige sektor.
Men hr. Ole Stavad melder fuldstændig pas og kommer med en eller anden statisk betragtning om, at det, at man fastholder det samme antal medarbejdere i f.eks. skatteforvaltningen, er afgørende for, om man har det godt eller skidt her i landet.
Ole Stavad (S), 2003-05-23:
Jeg ved ikke rigtig, hvad det er for en regnebog, hr. Thulesen Dahl er opflasket med.
Hvis man, som regeringen selv siger, har brugt 25 mia. kr. til ufinansierede skattelettelser sammen med Dansk Folkeparti, er der i hvert fald ikke nogen anden finansiering end at skære i den offentlige service.
Vil hr. Thulesen Dahl betragte det som skattestigninger, hvis man i stedet bruger en del af disse penge til at sikre en ordentlig velfærd for borgerne?
For mig er det et politisk valg: Skal vi lukke det hele ud i ufinansierede skattelettelser og skære i den offentlige sektor?
Eller skal vi sikre en ordentlig offentlig service over for borgerne og begrænse skattelettelserne?
Det er det, vi er uenige om, uanset hvor meget hr. Thulesen Dahl forsøger at sætte andre ord på, og det synes jeg er en god uenighed, for det er jo en, vi kan forholde os til i fællesskab, så jeg glæder mig meget til debatten senere i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-23:
Jeg skylder hr. Nicolai Wammen et svar fra før.
Hr. Nicolai Wammen siger, at Dansk Folkeparti jo gik til valg på at beskytte de svage og så har gjort noget helt andet efterfølgende.
Jeg er fuldstændig uenig med hr. Wammen i den fremlægning.
For det første mener jeg, at den bestræbelse, vi gjorde med sygehusene, med at putte 1,5 mia. kr. målrettet ind til ventelistebekæmpelse, var rigtigt set, det var rigtigt gjort.
Og jeg tror egentlig også, at det, at den debat har været meget fraværende her i dag, er et udtryk for, at der måske egentlig er sådan en stigende erkendelse af, at det var et rigtigt instrument at lægge ind, at man honorerer efter meraktivitet, og at det faktisk har fået aktiviteten op.
Jeg mener heller ikke, at det, at vi startede med at få afskaffet Socialdemokratiets dødepakke over for de ældre, gennemførte efterlevelsespension og sådan nogle ting, lige er udtryk for det, hr. Nikolai Wammen måske tænker på.
Altså der har været et konkret løft til de ældre i den aftale, vi har indgået om finansloven.
Det er da ikke helt uvæsentligt, hvis man forsøger at give sådan et billede.
I den skatteaftale, vi har indgået,
Det er da heller ikke helt uvæsentligt. Og så lige til hr. Villy Søvndal, hvis jeg må nå det: Vi vil under ingen omstændigheder bare stå ved håndvasken.
Hvordan de konkrete midler skal være til at nå det, vil jeg trygt overlade til vores socialordfører
sammen med hr. Villy Søvndal og andre i Socialudvalget at debattere.
Det må være det rigtige sted, at det ligger dér.
Ole Stavad (S), 2003-05-23:
Jeg tror, det var en meget klog præcisering af det kommende punkt på dagsordenen, formanden her foretog.
Men det ville være uhøfligt ikke at svare, så det vil jeg gøre.
Først må jeg sige til hr. Rohde, at han er en meget modig mand, at han tager debatten om 2010, efter at vi kan konstatere, at regeringen er løbet fra stort set alt, hvad der står i den plan.
I de forhandlinger med kommunerne, som er påbegyndt i Finansministeriet, er de blevet tilbudt ca. det halve af det, der var forudsat i 2010-planen.
Det vender vi tilbage til.
Derfor kan jeg også love hr. Nødgaard, at gassen går
Der er masser tilbage.
Hr. Nødgaard spørger om, hvad vi i Socialdemokratiet gjorde i vores regeringsparti.
Vi satte os ned og lavede aftaler med kommunerne, som havde økonomiske rammer, der nok var strammet, som nok stillede krav om, at man skulle prioritere og også prioritere benhårdt, men der var sammenhæng imellem de løfter, der blev givet af regeringen, og den økonomi, der blev stillet til rådighed for kommunerne.
Hvis der var enkelte kommuner, der sad i en så vanskelig situation, at de skulle ind og ødelægge eksempelvis velfærden for vores ældre, lukkede vi ikke den bagdør, at de kunne justere skatten med 0,1 eller 0,2 pct.
Det er det, hr. Nødgaard har lukket af for.
Derfor er kommunerne i dag i en spændetrøje, der er så stram, at de ikke har nogen bevægelsesmuligheder.
Det Skæve Danmark kan vi jo konstatere har fået en bovlam Venstremand som formand.
Jeg synes kun, at vi kan rose hr. Arne Toft for, at han varetog de interesser og også de særinteresser, som man havde i den gruppe kommuner.
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-23:
Vi skal selvfølgelig nødig i forbindelse med det her lovforslags endelige vedtagelse tage gassen helt af den debat, der kommer senere på dagen, men jeg synes alligevel, vi må gøre det her bo en lille smule op.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Ole Stavad, hvad det store parti Socialdemokratiet gjorde, da de i 9 år sad med regeringsmagten, for at hjælpe de svagt stillede kommuner?
De har gennemgående været meget tilfredse med det, regeringen og Dansk Folkeparti har lavet.
De har gennemgående været meget tilfredse med det, regeringen og Dansk Folkeparti har lavet.
Det er så her, at Socialdemokratiet i dag trykker på de gule knapper og ligesom markerer, at de ikke rigtig ved, hvad de skal mene om det.
Det er helt utilstedeligt.
Så vil jeg afslutningsvis spørge hr. Stavad: Er hr. Stavad ikke enig i, at der vedrørende tilskuddet til kommuner kan blive tale om omfordeling af midlerne? Man kan jo ikke tilføre statslige midler, og når nu den sidste del af udligningsreformen skal sættes i gang, bliver der naturligvis tale om, at man tager noget af flødeskummet af lagkagen fra nogle rige kommuner og fører det over til de mindre rige.
Sådan er livet nu engang indrettet.
Jens Rohde (V), 2003-05-23:
Så fik vi at vide, at der skal flere penge på bordet.
Det er fint nok.
Men så må Socialdemokraterne komme med et bud på, hvor mange penge der skal til, hvad det er for en vækst, hvad det er for nogle vækstrater, vi skal have.
Det må jo så nødvendigvis afføde det spørgsmål, om Socialdemokraterne fuldstændig er løbet fra de vækstmålsætninger, der ligger i den plan, man selv lavede, da man sad i regering, nemlig 2010-planen.
Vi er nødt til at få et klart svar fra hr. Ole Stavad på spørgsmålet, om man bare fuldstændig uhæmmet skal lade væksten stige i forhold til 2010-planen.
Det er jo sådan, at den vækst, der er i samfundet, i det offentlige forbrug, den ligger ude hos kommuner og amter, den ligger jo ikke her i staten.
Derfor synes jeg også, at det er forkert, når hr. Stavad siger, at det, regeringen gør, er, at man stjæler pengene fra kommunernes bloktilskud til at lave noget udligning.
Men det er jo forkert, fordi ordet udligning pr. definition er, at man flytter nogle penge inden for den givne ramme fra det ene sted til det andet sted.
Kan hr. Ole Stavad ikke bekræfte det?
Line Barfod (EL), 2003-05-23:
Jeg skal også lige huske at sige, at Enhedslisten kan ikke stemme for regeringens forslag, men vi kan godt stemme for både Socialdemokratiets og SF's forslag.
Finansministeren talte om, at der var ikke tale om nedskæringer, men om strukturomlægninger på sygehusområdet.
Jeg tror altså, at de mennesker, der er involveret, har svært ved at forstå det, når de ser de sparekrav, der bliver meldt ud fra amterne, og hører begrundelserne fra amtsrådene om, at det skyldes, at de er underlagt stramme økonomiske rammer.
Jeg skal bare give et konkret eksempel på, hvad det betyder, når man i vidt omfang lægger op til, at det skal være private, der skal løse sundhedsopgaverne.
I Jyllands-Posten København i dag kan man læse, hvordan speciallæger frasorterer patienter. Hvis der kommer en patient, der er henvist direkte fra sin egen læge, får speciallægen 350 kr. for en konsultation, men hvis patienten i stedet først skal omkring sygehuset, så de også skal bruge tid her, får speciallægen altså 1.387 kr., og så skal speciallægen ikke kunne meget regning for at finde ud af, hvad der bedst kan betale sig. Den type instrumenter fører altså ikke til, at der er flere, der får en bedre behandling.
Det fører til, at vi underminerer muligheden for en god offentlig behandling med lige adgang for alle.