Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-22:
Dansk Folkeparti kan ikke støtte det fremsatte lovforslag fra regeringen.
Vi synes faktisk, det er meget lidt fantasifuldt og meget pauvert at komme frem med det.
De folk, der skal betale den nye afgift, betaler såmænd rigeligt i forvejen, så når man ønsker at skabe en forbrugsbegrænsning og en øget opsparing i samfundet, burde man, som jeg også tidligere har været inde på, kigge et helt andet sted hen.
Man burde kigge på den offentlige sektor.
Vi vil i Dansk Folkeparti fastholde, at det er i den offentlige sektor, der er et opsparingsunderskud, som man burde kigge alvorligt på, frem for at man altid - når man mener, der er et opsparingsunderskud i samfundet - kigger på den private sektor, ejendomsmarkedet og lønmodtagernes muligheder for at putte nogle ekstra skillinger ind i den store kasse.
Når det samtidig bliver nævnt fra forslagsstillernes side
, at forslaget har baggrund i kraftige stigninger i ejendomsværdierne, er der vel det at sige, at ejendomsværdierne lige nu næsten har nået det samme niveau som i 1980'erne, så den idé om, at ejendomsværdierne skulle være markant større, end de var for ganske få år siden, er jo forkert.
Det er de faktisk ikke, de har først lige nået det samme niveau som i 1980'erne.
Samtidig er der allerede fra nogle ordføreres side nævnt en del afgrænsningsproblemer, som vil komme som følge af dette forslag: hvilke lån vil være omfattet af 5-pct.s-afgiften og stempelafgiften, og hvilke vil ikke?
På trods af, at vi er modstandere af forslaget, ser vi i hvert fald frem til, at vi i udvalgsarbejdet kan få de afgrænsningsproblemer sat på plads, for det er utrolig vigtigt, at folk ved, hvad de har at rette sig efter.
Jeg tror, vi alle sammen i Skatteudvalget allerede har modtaget utallige henvendelser fra folk, der ikke ved, om de er bundet af nogle lånetilsagn, de har fået, osv., eller om de er omfattet af den nye 5-pct.s-afgift, så det skal selvfølgelig afklares.
Det sidste, jeg vil sige, er, at jeg kan se af bemærkningerne til lovforslaget, at man skønner, at der vil optages 2 mia. kr. mindre i lån som følge af forslaget, og at det gør, at man forventer et provenu på 250 mio. kr. på årsbasis til statskassen ved gennemførelse af lovforslaget.
Men mange af de folk, som har friværdi i deres bolig, har jo haft deres bolig i 10 år eller mere, og ofte vil de være kendt af deres lokale pengeinstitut som sikre, gode og stabile kunder.
Der er ingen tvivl om, at man med forslaget her lukker muligheden for, at en bank ved et ekstralån kan tage pant i ejendommen uden at skulle svare denne 5-pct.s- stempelafgift, men man lukker jo ikke muligheden for, at en god og kendt kunde i det lokale pengeinstitut kan gå ned i pengeinstituttet og få et lån til merforbrug, uden at banken får pant i ejendommen eller i friværdien, men udmærket er klar over, at friværdien består.
Der vil komme en lang række situationer, hvor det vil være tilfældet, og det vil betyde, at der kan sættes et stort spørgsmålstegn ved, om der bliver 2 mia. kr. i mindre låntagning som følge af forslaget.
Samtidig kan der også sættes et spørgsmålstegn ved, hvem det egentlig er, der i givet fald kommer til at betale for det her, altså hvilke grupper i samfundet det bliver.
Det kan vi selvfølgelig dyrke lidt ekstra i Skatteudvalgets behandling, men jeg synes, der er en del spørgsmål, som i hvert fald skal besvares,
inden dette forslag jo desværre bliver endeligt vedtaget på et senere tidspunkt i folketingssamlingen ved tredjebehandlingen.