runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Antonsen (V), 2006-03-30:
Desværre synes jeg ikke, at hr. Messerschmidt hører ordentligt efter.
Det, at jeg har en generel overvejelse om, at EF-Domstolen er positiv for samarbejdet, er jo ikke det samme, som at jeg er fuldstændig enig i hver evig eneste lille afgørelse, der foretages.
Jeg sagde jo i starten af min tale, at jeg sådan set er uenig i den dom, der er faldet her, for vi havde også i Venstre den opfattelse, at man ikke kunne gennemføre straffebestemmelser i medfør af søjle 1.
Men så har jeg altså tilladt mig i dag at gå et spadestik dybere og gå ind og se på, hvad det så er, der får Domstolen – det var det, der var fremme på høringen – til at tage det her skridt.
Det gør det forhold, at EF-Domstolen føler, at den ikke alene skal se på det enkelte direktiv, men også skal se på, hvad der står i traktaten.
Det er vi uenige om i den her sag, så der er jeg sådan set enig i den kritik, som hr. Messerschmidt kommer med.
Men det får mig altså ikke til at sige, at EF-Domstolen som sådan er et problem, tværtimod.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Der er slet ingen tvivl om, at EF-Domstolen er til meget stor benefice for EU, slet ingen tvivl.
Men det, jeg hæfter mig ved, er, at ordføreren siger, at den også er det for medlemslandene.
Hvordan kan den være det, når medlemslandene netop vælger at intervenere imod den afgørelse, som EF-domstolen træffer?
Hvordan kan det være til fordel for Danmark, at EF-Domstolen dømmer imod Danmark?
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
Hvordan kan det være til fordel for Danmark, at vi på en lang række strafferetlige områder nu ikke længere vil have mulighed for at nedlægge veto imod strafferetlige regler, som vi ikke synes skal ind i dansk strafferet?
Hvordan kan det være til fordel for medlemsstaterne?
Det må ordføreren altså kunne redegøre lidt klarere for.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan jeg skulle kunne betragte det som en fordel, hvis jeg anlægger et søgsmål og domstolen så giver min modpart ret.
Hvordan kan det være til fordel for mig?
Charlotte Antonsen (V), 2006-03-30:
Jeg forsøgte ellers at redegøre lige præcis for det i min ordførertale.
Men når jeg så alligevel slutter det hele af med en meget kort bemærkning om, at det faktisk er et gode i det europæiske samarbejde, at vi har en EF-Domstol, der sikrer, at alle bliver behandlet ens, at det foregår efter lov og ret, og at det er de samme regler, vi følger, så er det, fordi det for mig at se er det helt centrale i et forpligtende samarbejde.
Hvis EF skal spille en rolle politisk, er det altså også nødvendigt, at landene er forpligtede.
Der synes jeg altså, at EF-domstolen i øjeblikket har en endog endnu vigtigere rolle at spille, fordi det politiske, efter at der er gået kludder i forfatningstraktaten, er i krise.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Når ordføreren til slut siger, at EF-Domstolen er god for EU og god for medlemsstaterne, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad det er for en godhed, som ordføreren tænker på i forbindelse med medlemsstaterne.
Hvad er det, der er så velsignende for medlemsstaterne, når EF-Domstolen tager kompetence, når selv medlemsstater, der i kraft af deres intervention i sagen jo har signaleret, at man ikke ønsker at få frataget den kompetence, også bliver frataget den?
Når f.eks. Danmark får frataget muligheden for at regulere det her område, strafferetsområdet, hvordan kan det så være til fordel for Danmark, når vi netop i selv samme retssag har stået på den anden fløj og sagt: Vi ønsker ikke at få frataget den her kompetence?
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
Rune Lund (EL), 2006-03-30:
Jeg synes, det er meget ærgerligt, at Venstre her i Folketingssalen i dag siger: Vi er virkelig uenige i det, der er sket, vi er uenige i dommen, men vi vil ikke gøre noget ved det.
Og er det ikke samtidig utrolig udemokratisk, at den her overførsel af magt jo faktisk lå i EUforfatningen, som i øjeblikket ligger død, og mens vi har tænkepause, bruger EF-Domstolen åbenbart tænkepausen som røgslør til alligevel at gennemføre en magtoverførsel til EU, som ville være blevet gennemført, hvis der var blevet stemt ja til EU-forfatningen?
Så er det ikke en lidt slatten holdning, der kommer fra Venstre?
Og er det ikke totalt udemokratisk, at man på den måde gør grin med de franske og hollandske vælgere, der stemte nej til EU-forfatningen?
Line Barfod (EL), 2006-03-30:
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Men jeg vil gerne høre, om det er udtryk for, at Dansk Folkeparti mener, at gæld er et alvorligt samfundsproblem, og at vi som politikere har et ansvar for at prøve at gå ind og se, hvordan vi kan hjælpe de mennesker, der er kommet i gæld, og som derved måske også kan have svært ved at komme i arbejde.
Charlotte Antonsen (V), 2006-03-30:
Jeg synes hverken, at EF-Domstolens virkemåde er slatten eller udemokratisk.
Jeg forsøgte tværtimod at redegøre for, at der er nogle andre retstraditioner, og det er jo ikke kun EF-Domstolen, der har andre retstraditioner, det er der en stribe af de andre lande, der også har.
Det er jo sådan set Danmark, der adskiller sig lidt fra de øvrige, ved at vi meget, meget sjældent ser danske domstole gå ind og afgive egentlig sådan dynamiske domme.
Vi har set det f.eks. ved Tvind og ved Maastrichttraktaten i sin tid, men ellers er det jo ikke typisk, at vi ser det herhjemme.
Og det er jo det, der får os til at sige: Hvad er nu det, der foregår her?
Men jeg mener ikke, der er tale om noget udemokratisk.
Tværtimod redegjorde jeg jo for den tradition, man har i EF-Domstolen.
Den udvider sit beslutningsgrundlag til at gælde både det, der står i den eksisterende traktat – altså ikke forfatningstraktaten – om miljøbeskyttelse og så det, der står i direktivet.
Som hr. Rune Lund siger, lå der allerede i forbindelse med forfatningstraktaten på tegnebrættet en formulering på det her område, og sådan er det jo også i EU-systemet.
Når man finder ud af, at der er noget, der ikke fungerer godt nok undervejs, så forsøger man at tilpasse traktaten, så den her sag kommer vi da til at drøfte igen.
Måske ikke i regi af den forfatningstraktat, vi kender i dag, men jeg er da sikker på, at det er et emne, der stadig væk vil stå højt på dagsordenen.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Jeg bekræfter, at jeg mener det, jeg skriver i mit forslag til vedtagelse, meget alvorligt.
Når hr. Svend Auken siger, at dommen er gået os imod, altså er gået Danmark imod, er det selvfølgelig rigtigt ud fra en rent juridisk betragtning.
Men ud fra en politisk betragtning er det jo ikke bare Danmark, som dommen går imod, men selve demokratiet.
For selve demokratiet i EU/EF er jo altså, at man har nogle medlemsstater, der sætter sig sammen og bliver enige om, hvordan samarbejdet skal fungere, og der fungerer det overhovedet ikke ud fra en politisk eller en demokratisk betragtning, at EF-Domstolen, som ingen folkelig legitimitet har, ingen forbindelse har til medlemslandene, så kommer og ændrer på de aftaler, som regeringerne har indgået.
Det er ganske enkelt udemokratisk.
Det er udemokratisk, at EF-Domstolen, som ingen legitimitet i folkelig optik har, kan ændre på traktaterne, som der er enighed om blandt medlemslandene.
Det er simpelt hen uacceptabelt, og intet politisk hensyn kan bevirke, at man accepterer en sådan afgørelse.
Derfor er der ikke andet at gøre, end at Folketinget klart og utvetydigt må tage afstand fra, at EF-Domstolen gør sig til herre over Europa.
Svend Auken (S), 2006-03-30:
Hr. Messerschmidt er som bekendt sit partis EUordfører og meget kyndig på det felt og meget engageret i det.
Hr. Messerschmidt beskæftiger sig samtidig meget med retsspørgsmål.
Derfor er det selvfølgelig interessant, at han i en voldsom tale og derefter i et meget kraftfuldt sprog i et forslag til vedtagelse opfordrer den nuværende regering til ikke at efterleve en dom i EF-samarbejdet.
Jeg er på nogle strækninger enig med hr. Messerschmidt i kritikken, men det er alvorligt, at man altså fra støttepartiet over alle støttepartier i forhold til den nuværende regering opfordrer til det her.
Rune Lund (EL), 2006-03-30:
Det er rigtigt, at det, hr. Svend Auken står og siger her, også var det, jeg redegjorde for i min ordførertale: Der er tale om et søjlespring.
Men i og med at der er tale om et søjlespring, er der netop også tale om, at man tager noget fra søjle 3, den mellemstatslige søjle, og siger: Det hører i virkeligheden ikke hjemme der, for det her er noget, der skal høre til under det indre marked i søjle 1, og det er jo det, der er problemet, at man laver den slags magtoverførsel.
Det sagde jeg så i en populærudgave, men jeg redegjorde grundigt for det i min ordførertale.
Men mit spørgsmål til ordføreren var sådan set: Skal vi finde os i det?
Hvornår stopper det?
Hvornår er nok nok i forhold til at acceptere, at EF-Domstolen bare beslutter, hvilken magt der tilhører EU, og hvilken magt der tilhører de enkelte medlemslande?
Hvornår skal det være de folkevalgte politikere, der bestemmer?
Svend Auken (S), 2006-03-30:
Jeg er tilhænger af, at vi meget kritisk følger dommene fra EF-Domstolen.
Men jeg vil rette én misforståelse hos hr. Rune Lund, og det er forestillingen om, at man nu tager noget, der ikke var EU, og lægger det ind under EU.
Rammeafgørelsen om straf og miljø er også en del af EU-samarbejdet, det er jo bare under en anden søjle, nemlig søjle 3, en mellemstatslig samarbejdsform, men stadig væk i traktatens regi.
Maastrichttraktaten var netop bygget op som sådan et tempel med forskellige søjler, så det er ikke sådan, at man har taget noget, der lå uden for EU's kompetence, og nu lagt det ind under EU's kompetence.
Nej, det, man har gjort, eller det, der måske er problemet, er, at man flytter fra en arbejdsform over til en anden arbejdsform, hvor forskellen jo er, at under den ene arbejdsform gælder princippet om enstemmighed, men under den anden kan man træffe flertalsafgørelser.
Det er det, der er problemet, om jeg så må sige.
Så jeg tror, at man skal være meget varsom med at fremstille det alt for forenklet.
Rune Lund (EL), 2006-03-30:
Jeg forstår jo på det, som hr. Svend Auken siger, at hr. Svend Auken er enig i, at den kompetence, som EU nu har hapset eller raget til sig, ikke burde have været hos EU.
Det var også det, der var den danske regerings holdning.
Vi har også en situation, hvor EU har tilranet sig den her magt, uden at nogen folkevalgte politikere har besluttet, at det skal være sådan.
EU har tilranet sig den her magt, selv om de franske og hollandske vælgere har stemt nej til EU-forfatningen.
Den her magt ville have været overført til EU, hvis der var blevet stemt ja til EU-forfatningen.
Helt ærligt: Har vi ikke et kæmpestort demokratisk problem, når vi har en EF-Domstol, som på den måde bare beslutter, hvad EU skal bestemme, uden om folkevalgte politikere?
Er det ikke nu på tide at sige: Stop, nu finder vi os ikke i mere, det skal ikke være EF-Domstolen, der bestemmer, det skal være de folkevalgte politikere?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Det er jo netop derfor, at man har vedtaget retsakter, bare under søjle 3-samarbejdet.
Det er netop for at sørge for, at der er regler på det her område.
Men jeg er glad for, at ordføreren giver mig ret i, at Kommissionen ikke deler synspunktet om, at dommen skal fortolkes indsnævrende.
Når man så tænker på det uformelle rådsmøde blandt justitsministrene i januar i år og det formelle, der var i februar i år, hvor man kan sige, at der var en relativ enighed om, at det er et problem, at den her nye konstruktion er opstået, at EU har fået mere magt osv.
; når der er sådan en relativ entydig udmelding fra Rådet og man også kan se, hvem der har interveneret i den efterfølgende sag, er det så et udtryk for respekt for en indskrænkende linje, udtryk for respekt for, at det skal være regeringerne, der afgør, hvilken retning samarbejdet skal udvikles i, når der umiddelbart efter anlægges en ny sag, nemlig den, der hedder 440/05?
Og det sker altså vel vidende, at der blandt regeringerne jo er en utilfredshed med, at man nu ændrer på retstilstanden, at man forsøger at nedbryde søjlestrukturerne.
Er det ikke et udtryk for, at man netop fra Kommissionens side er fuldstændig ligeglad med, hvad regeringerne mener?
Svend Auken (S), 2006-03-30:
Jo, jeg er helt enig.
Kommissionen er vores modpart.
Når vi taler om, at vi vil anlægge én fortolkning, så ved vi, at vores modpart er Kommissionen.
Den har en anden fortolkning.
Medlemsstaterne, som gerne vil bevare søjlestrukturen, og som derunder gerne vil bevare en suverænitet, herunder kravet om enstemmighed og forslagsret, også for de enkelte medlemsstater under søjle 3, har en anden interesse.
Det, der gør sagen kompliceret, er, at vi, både når det drejer sig om de her almindelige miljøbestemmelser, og når det drejer sig om skibes forurening, så har en anden interesse, som vi nok har fælles med Kommissionen, nemlig at sikre, at landene rent faktisk efterlever de ting, der er vedtaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Jeg noterede mig jo, at hr. Svend Auken siger, at man sammen med regeringen vil anlægge en indsnævrende fortolkning.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordførerens holdning så er til det synspunkt, der er fremkommet fra Kommissionen, bl.a. i en pressemeddelelse umiddelbart efter dommens afsigelse, hvor Kommissionen siger: This is beyond all doubt an important step forward for European democracy.
Det er jo ikke ligefrem et udtryk for, at man fra Kommissionens side har valgt at fortolke det her indskrænkende.
Tilsvarende har man faktisk fremlagt sit synspunkt om, at hele otte af de nugældende rammeafgørelser skal ophæves, og at de skal behandles under søjle 1-samarbejdet, og man er allerede i gang, hvad angår en rammeafgørelse om forurening fra skibe, som også justitsministeren var inde på.
Det, jeg vil spørge om, er: Er hr. Svend Auken ikke enig i, at Kommissionen overhovedet ikke deler synspunktet om, at den her dom skal fortolkes indskrænkende?
Svend Auken (S), 2006-03-30:
Jeg tror, at hr. Rune Lund vil være taknemlig for, at han ikke er oppe til eksamen i øjeblikket, for nu begik han en ny fejl.
Det er ikke sådan, at når man flytter noget fra søjle 3 til søjle 1, så flytter man det fra det mellemstatslige og over til det indre marked.
Under søjle 1 ligger ikke kun det indre marked, men hele miljøsamarbejdet osv.
Og der er det en dansk interesse, at det bliver efterlevet i praksis.
En del af frustrationen er jo, at vi har haft effektive miljøregler, i øvrigt også globalt, som ikke er blevet efterlevet i praksis.
EF-Domstolen giver os faktisk en mulighed for, at de her ting bliver efterlevet.
Det, vi ikke bryder os om, er den, jeg tror fru Charlotte Antonsen kaldte den for den dynamiske fortolkning, altså hvor man går videre, end forarbejderne kan bære, fordi man føler, at man har en særlig opgave under traktaterne.
Der er det bedste middel ud over at følge aktivt med i det arbejde, der foregår dernede, selvfølgelig at sørge for, at reglerne er så præcist formulerede og forarbejderne så præcist udarbejdede, at spillerummet for den her såkaldte dynamiske fortolkning bliver så lille som muligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-30:
Jeg vil gerne kvittere for det gode kollegiale venskab, der er mellem hr. Svend Auken og undertegnede, men så vil jeg også sige, at den dukserolle, som hr. Svend Auken gerne ser Danmark spille i EU, hvor vi jo fuldstændig blindt accepterer alt, hvad der kommer af domme og andre afgørelser fra EU's institutioner, jo altså ikke er en rolle, som særlig mange andre EU-lande spiller.
Tværtimod er der jo en lang række lande, som endnu ikke har implementeret direktiver og forordninger og andre beslutninger, hvor fristen er udløbet, og en lang række domme, hvortil disse lande simpelt hen siger, at de ikke accepterer den retspraksis, og derfor følger de den ikke.
Der mener jeg og Dansk Folkeparti ganske enkelt, at Danmark må gøre det samme.
Vi må sige: EU's dommere skal ikke afgøre, om søjle 1samarbejdet skal kunne indeholde strafferetsspørgsmål, det skal politikere, det skal befolkningen, det skal vælgerne.
Derfor vil vi ikke være med til, at det er EF-dommerne, som skal træde ind og gennemføre den her forfatning eller dele af den her forfatning, når den er blevet afvist af vælgerne.
Derfor er jeg ikke med på, trods det gode kollegiale forhold, jeg har til hr. Svend Auken, at spille den dukserolle, som hr. Svend Auken åbenbart gerne vil, hvor vi fuldstændig uden kritik, fuldstændig uden bekymring bare siger ja og amen til alt, hvad der kommer fra EU.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-30:
Til det sidste kan jeg sige: Jo, så meget, at vi sådan set fremsætter en ændring, en fornyelse af innovationsloven.
Jeg kan sige, at havde vi ikke gjort det, så fjernede vi den.
Så var vi sådan set færdige med den.
Der er jo ingen grund til at have en innovationslov, hvis man ikke har tillid til de folk, der sidder der.
Jeg har helt tillid til det, når man sidder og fordeler penge deri.
Og der står jo også udtrykkeligt heri, at prioriteringen af temaer sker efter rådgivning fra Innovationsudvalget.
Men at sige, at man overhovedet ingen holdning har til, hvilke temaer det kunne være – lad mig give et godt eksempel: Der er vist ingen, der er i tvivl om, at vi for øjeblikket sætter fiskeriet fuldstændig i fokus.
Og hvis det nu var et tema, vi også gerne så i Innovationsudvalget over FIUF-fonden, som har med fiskerimidler at gøre, osv., så ville det da være nærliggende at sige, at vi nu gerne vil prøve at have fokus på fiskeriet i alle vores ordninger.
Det er sådan set kun det, det går ud på, og det synes jeg er godt.
Må jeg så bare sige til fru Mette Gjerskov til det der med, om man får opbakning: Jamen altså, vi kan godt fremsætte forslag, uden at vi behøver at have en masse mennesker, der står og siger, at de bakker os op og ikke står i vejen.
Vi tager gerne en lille diskussion, hvis det skal til.
Vi bliver ikke bekymrede, vi skaffer os det rum, vi har behov for.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 46 stemte for, 62 imod.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 45 stemte for, 63 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Det må jo være tilladt, at man prøver at tænke nogle visioner, prøver at forestille sig, hvordan man bedst kan få noget ud af de her penge til gavn for hele Danmark og ikke kun for projekter.
Jeg værdsætter meget, at der er nogen, der søger om midler til den her projekt- og innovationslovgivning.
Må jeg så ikke sige om, hvem der i grunden skal det her: Det fremgår jo med al tydelighed, at det stadig væk er Innovationsudvalget, der sørger for at fordele pengene.
Jeg går da ud fra, at vi ikke kan være uenige om, at det er tilladt for politikere at have politiske meninger.
Ellers må vi sige, at det så også er væk nu, at det skal vi ikke have.
Jeg er godt klar over, at Socialdemokratiet basker noget rundt med problemer for øjeblikket om, at man skal lade meningerne få rum og sådan noget, men man er jo næsten nødt til selv at tage fat om det.
Og jeg synes da, at Socialdemokratiet nu skulle prøve at gøre en aktiv indsats og bl.a. støtte det her forslag, så kan man jo diskutere politik og sige, hvilke der temaer skal være.
Det er jo en fuldstændig sammenblanding af tingene at sige, at det har noget at gøre med at fordele penge.
Det gør Innovationsudvalget.
Men at have en holdning om, at vi måske skal prøve at sætte fokus på fiskeri eller økologi eller bæredygtighed, synes jeg altså ikke kan være et problem.
Klaus Hækkerup (S), 2006-03-30:
Jeg har ingen kommentarer til, at fru Henriette Kjær er bekymret for det videre samarbejde, men når hun fremhæver, at det er fejt af Socialdemokratiet at hive sygehusene ind i debatten, så vil jeg bare sige, at vi har gjort opmærksom på, at den nye Region Hovedstaden fødes med store økonomiske problemer.
Fru Henriette Kjær ved sikkert, at de nye regioner får tre kasser, der skal være skarpt adskilt: en for sygehuse, en for sociale institutioner og en for regional udvikling.
Vi har spurgt, hvor finansieringen af gælden fra metroen skal være.
Skal det være i den ene kasse, den anden kasse eller den tredje kasse?
Personligt ville jeg sige, at det måske var mest naturligt, at den lå i kassen for regional udvikling, men vi har ikke kunnet få svar.
Var det ikke naturligt, om regeringen havde et svar på, hvor den havde tænkt sig at anbringe den her gældssum på 0,6 mia. kr., og kunne Det Konservative Folkeparti ikke være behjælpelig med også at finde den afklaring?
Det har da både vi i Folketinget og de lokale politikere, der nu er valgt til Region Hovedstaden, et krav på at få oplysning om.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Det Konservative Folkeparti ikke vil medvirke til den økonomiske afklaring, som det her lovforslag burde føre til.
Henriette Kjær (KF), 2006-03-30:
Vi er fra konservativ side meget glade for, at vi i dag kan tredjebehandle dette forslag, for afslutningen af Østamagerbaneselskabet betyder begyndelsen til den nye Metrocityring.
Jeg er meget glad for, at så mange partier deler vores opfattelse af, at det er en visionær og fremsynet beslutning at investere så kraftigt i ordentlig kollektiv transport i hovedstadsområdet.
Man jeg synes, det er noget illoyalt, at man fra Socialdemokraternes og SF's side holder på to heste.
På den ene side er man med i det nye og positive forlig om Metrocityringen, og på den anden side tager man afstand fra den – efter loven, der blev lavet i sin tid – helt klokkeklare afvikling af gælden i Østamagerbaneselskabet.
Borgerne i Københavns Amt ville jo under alle omstændigheder skulle betale pågældende gæld tilbage, og jeg synes, at det er fejt nu at begynde at hive sygehuse ind i debatten.
Grundet den gæld, Københavns Amt helt reelt hænger på og nu bliver modregnet for, så skal vi høre på, at de ikke kan drive sygehuse, og at vi skal være med til at finde en løsning på det.
Det synes jeg altså er en smule plat.
Borgerne i Københavns Amt og den kommende Region Hovedstaden vil stadig væk få gavn af metroens tredje etape og får som følge deraf også noget for deres penge.
Så jeg må sige, at Socialdemokraternes og SF's betænkningsbidrag overrasker mig og bekymrer mig i forhold til det videre samarbejde om Metrocityringen.
Klaus Hækkerup (S), 2006-03-30:
Vi synes da, at den indgåede aftale om Metrocityringen er god, ellers havde vi ikke indgået den.
Vi synes endda, at den er meget god.
Men vi forstår ikke, at ministeriet ikke opfører sig ordentligt og anstændigt i forbindelse med forberedelsen af lovforslaget.
Det kritiserer vi, og det vil vi fortsat gøre.
Jacob Jensen (V), 2006-03-30:
Jeg bliver nødt til at forholde mig til den kritik, der nu rejses i en tillægsbetænkning.
En kritik, som Socialdemokratiet sammen med SF rejser af en aftale, som Socialdemokraterne selv har været med til at indgå.
Jeg synes, det er en underlig fremgangsmåde, at man først indgår en aftale, og dernæst kritiserer man den og bruger udtryk som stærkt kritisabel.
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Klaus Hækkerup, om ikke han selv synes, at det er en underlig fremgangsmåde, der her lægges for dagen.
Klaus Hækkerup (S), 2006-03-30:
Socialdemokratiet kan fuldt og helt bakke op om aftalen, men hvor havde det dog været hensigtsmæssigt, hvis regeringen og Trafikministeriet havde behandlet det her lovforslag på en anden måde.
Der er i dansk demokrati en stor tradition for at snakke ikke bare med de berørte parter, men også at give offentligheden adgang til at komme ind.
Det princip har ministeriet helt set bort fra i den her sag, og det synes vi godt nok er meget, meget kritisabelt.
Dertil kommer så, at jeg da godt forstår Københavns Amt, der spørger, hvordan man har tænkt sig at løse det problem.
Nu får vi en gældsforøgelse på 600 mio. kr.
Vi havde et tilsagn om, at det kunne vi lånefinansiere, det kunne vi omlægge og afdrage over mange år.
Kan de stadig det?
Det ved vi ikke, siger regeringen.
Er det tilfredsstillende?
Føler Venstres ordfører virkelig, at det er tilfredsstillende, at Københavns Amt ikke kan få et svar, at Region Hovedstaden ikke kan få et svar?
Burde Venstres ordfører i virkeligheden ikke hellere gå tilbage til sin gruppe og sin egen regering og sige: Vil I være venlige at bringe en afklaring på de her spørgsmål?