runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-26:
Jeg vil godt starte med at sige tak til Det Radikale Venstre for at have rejst denne forespørgselsdebat, for det er jo et emne, som optager os alle sammen.
Vi ser alle sammen hele tiden tegn på, at det er noget, vi bør interessere os for, og det gør vi også.
Det er bekymrende og skræmmende, at antallet af psykisk syge kriminelle er steget så voldsomt over de sidste mange år, som tilfældet er, og desværre er det helt åbenlyst, at en løsning på problemerne ikke umiddelbart er til at få øje på.
Der er på alle de tre tilstedeværende ministres områder taget mange psykiatriske og retspsykiatriske initiativer gennem de senere år, og der er bevilget ganske mange penge, men de synlige resultater er udeblevet.
Når en psykisk syg begår personfarlig kriminalitet, er det ligesom i alle andre tilfælde af personfarlig kriminalitet et eller flere ofre og deres familier, det går hårdt ud over
Men i de tilfælde, hvor gerningsmanden er psykisk syg, melder der sig en række spørgsmål, som hænger
sammen med netop gerningsmandens psykiske sygdom
Kunne forbrydelsen have været undgået, hvis voldsmanden havde fulgt sin behandling?
Var der signaler i voldsmandens opførsel op til forbrydelsen, som burde have været opfanget?
Var voldsmanden for nylig blevet udskrevet fra en psykiatrisk institution, uden at der blev taget ordentlig vare på hans videre liv?
er lang, og det er vel nogle af de spørgsmål, vi meget gerne vil finde svar på.
Jeg har et håb om, at det initiativ, som sundhedsministeren har taget med at undersøge et antal situationer, hvor en psykisk syg har begået alvorlig kriminalitet,
med henblik på at forsøge at få svar på nogle af de mange spørgsmål i de konkrete situationer, vil give resultater.
De resultater, der måtte komme ud af sådanne undersøgelser, kan forhåbentlig bidrage til, at vi kan finde metoder, der kan få vendt den stigende kurve, der beskriver antallet af retspsykiatriske patienter.
Der vil forhåbentlig også komme noget godt ud af projektet om indførelse af systematiske vurderinger af vold og farlighed, som er sat i værk på Sanct Hans Hospital.
En anden ting, som jeg tror har meget stor betydning, er forholdene i forbindelse med udskrivningen af de psykisk syge. Det er fint, at sundhedsministeren har mindet amterne og H:S om psykiatrilovens regler om udskrivningsaftaler og koordinationsplaner, men det er egentlig forbavsende, at det skulle være nødvendigt.
Man behøver jo ikke være fagperson på området for at vide, at netop psykiatriske patienter har behov for social støtte og ofte langvarig efterfølgende behandling.
For nogle - og det er måske slet ikke så få - er der tale om behov for livslang behandling, så udskrivningssituationen er umådelig vigtig.
Jeg vil slutte med at glæde mig over, at vi her har et problemkompleks, hvor alle partier i Folketinget kan enes om en vedtagelse, det bekræfter, at det ikke er de gode viljer, det skorter på.
Birthe Skaarup (DF), 2004-03-26:
Nu ved vi jo ikke, hvordan strukturen kommer til at se ud i det her land, men jeg er da helt overbevist om, at i hvert fald de store kommuner nok skal håndtere det her, og der er jo ingen, der siger andet, end at de mindre kommuner kan gå sammen.
Nu er det jo sådan, at selv om det foregår lokalt, så er distriktspsykiatrien noget, der hører under amterne.
Karen J. Klint (S), 2004-03-26:
Der har flere gange i dagens debatter været givet en antydning af, at hvis folk bare tager deres medicin, så er de nok kriminalfri.
Det kunne godt forlede mig til at stille et spørgsmål til fru Line Barfod om, om det ikke også er vigtigt, at vi i denne her debat igen får sat fokus på medicinfri behandling og andre metoder til at nå ind til folk, som har nogle problemer enten som følge af en klassisk psykiatrisk lidelse eller af nogle socialt udløst psykiatriske problemer, så vi ikke bare går og bilder os ind, at bare en pille i rette mund på det rette tidspunkt, så er vi kriminalitetsfri.
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Forebyggelse er mange ting også inden for narko.
Nu er narkobekæmpelse og narkomisbrug jo et meget, meget bredt stofområde.
Der er også sygdomme, der er behandling, det psykiatriske sygehusvæsen har været drøftet tidligere her i dag, og der er en lang række andre ting.
Isoleret i dette lovforslag, hvor vi taler om forebyggelse, gælder det de unge mennesker, bl.a. i de såkaldte diskoteker, festmiljøer, og hvad de benævnes som.
Der mener vi, at der ligger en klar præventiv virkning i, at de unge mennesker får en bøde første gang.
Der er ikke noget med advarsel eller noget andet.
Der gives kun advarsler i helt særlige tilfælde, ellers får de umiddelbart en reaktion, og de får den hurtigt.
Det mener vi har en præventiv virkning også over for andre unge mennesker, der måtte forvilde sig ind i disse ting.
Med hensyn til virkningen af at give bøder: Man gør jo det her op på mange måder, men en anden måde at gøre det op på er jo, at hovedparten af den danske befolkning, procentuelt sidst i i 90'erne, aldrig nogen sinde har været i berøring med stoffer af den art.
Jeg tænker ikke lige på hash, men jeg tænker på de stærkere stoffer, heroin osv. Det har hovedparten af befolkningen ikke været, og der ligger vel en del præventivt i det, noget resultat, der trods alt virker.
Birthe Skaarup (DF), 2004-03-26:
Jeg er ikke indstillet på, at vi absolut skal tvangsindlægge folk, hvis der er en eller anden form for psykisk sygdom.
Det, jeg synes der er nødvendigt, er, at vi har tilbuddene ude lokalt, ude i distrikstpsykiatrien.
Det synes jeg er meget, meget nødvendigt.
Jeg ønsker ikke tvangsmedicinering i hjemmet, men jeg ønsker, at der bliver fulgt op på medicinering i hjemmet, og det er jo mange gange der, hvor tingene skrider.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Hr. Per Kaalund startede med at tale om forebyggelse, hvad jeg er meget enig i, men jeg kan bare ikke helt se, hvor forebyggelsen er henne.
Hverken i det her forslag, eller hvad der ellers kommer, kan jeg ikke helt se, at Socialdemokratiet har fået noget omkring forebyggende arbejde, så det ville jeg da godt høre lidt mere om.
Så ville jeg gerne høre, hvor Socialdemokratiet har set
et eneste eksempel rundtom i verden på, at det virker at give folk bøder for at have hash på sig
Tværtimod er det, vi ser rundtom i verden jo, at man går den modsatte vej, at f.eks. hr. Per Kaalunds partifæller i Berlin har indset, at det ikke hjælper.
Nu har man prøvet i over 30 år med en politiindsats, og det hjælper ikke, og derfor vil man nu i Berlin tillade besiddelse af hash op til 15 g.
I England tillader man nu besiddelse til eget brug.
I Canada har man nu også mildnet straffen.
Hvad er det, der får Socialdemokratiet i Danmark til at gå den stik modsatte vej?
Hvor har man set eksempler på, at det virker?
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Kampen mod narko er lang og besværlig, og det endelige mål, intet narkomisbrug i dette land, nås vel aldrig.
Der er ingen lette løsninger, selv om mange forskellige former for bekæmpelse har været forsøgt. Hovedlinjen i narkopolitikken skal ikke efter vores opfattelse ændres.
Den skal stadig væk satse på forebyggelse, på at begrænse tilgangen af nye stofmisbrugere, på behandling, der skal sættes ind så tidligt som muligt for at begrænse skadevirkninger både for misbrugeren selv og for misbrugerens omgivelser, og endelig på kontrol, og det vil sige, at der skal sættes hårdt og kraftigt ind mod kriminalitet, både den internationale, den organiserede og den kriminalitet, der foregår her i landet.
Formålet med dette lovforslag er, som det fremgår,
en skærpet indsats mod narko, dvs. bekæmpelse og forebyggelse af stofmisbrug ikke mindst i fængslerne og blandt unge, der færdes i restaurations- og de såkaldte festmiljøer.
Over for de unge mennesker er det vigtigt at gøre det klart, at det er alvorligt og har konsekvenser at besidde stoffer.
Vi kan derfor støtte, at der gives bøde også i førstegangstilfælde i stedet for advarsel.
Forhåbentlig kan det skabe en holdning hos de unge mennesker om, at det ikke er smart at bruge stoffer.
Ofte er det i disse miljøer, at unge mennesker begynder et misbrug, tit ved, at de tilbydes billige vareprøver, eller at der uden deres viden kommes stoffer i deres drink.
Derfor kan vi støtte, at sælgere, pushere og formidlere straffes med fængsel i stedet for bøde, også første gang de pågribes, og at der i gentagelsestilfælde idømmes højere fængselsstraf
end for nærværende.
I øvrigt finder vi det rigtigt, at der også til unge under 18 år med misbrugsproblemer gives en behandlingsgaranti.
Det er en kendt sag, at der blandt indsatte i fængslerne er store misbrugsproblemer.
Ifølge oplysningerne har over 50 pct. af de indsatte et misbrugsproblem.
Vi ved, at kriminalforsorgen er i gang med bl.a. stoffri afsnit i nogle af fængslerne, men vi mener, at der er behov for en øget indsats mod indsmugling, handel med og brug af stoffer, og vi kan derfor støtte lovforslaget også på dette punkt. Sammenfattende kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget, idet vi dog vil deltage i udvalgsbehandlingen med nogle spørgsmål, nogle tydeliggørelser og nogen belysning
af lovforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Det er lidt uden for selve forbuddet.
Der skal ske et holdningsskred.
Det ved vi godt, og det holdningsskred arbejder vi på, og det er sådan, at vi nok skal få løst problemerne, og vi skal nok bakke op om fængselspersonalet, således at de kan udtage de her urinprøver.
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Et andet af justitsministerens store problemer er jo, at de ansatte i Kriminalforsorgens fængsler går på førtidspension med en gennemsnitsalder på 44 år.
Der kommer ikke flere ansatte til Kriminalforsorgens fængsler.
Hvad vil hr. Karsten Nonbo gøre ved det?
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Nå, den mere seriøse del er, at det her lovforslag gerne skulle være med til at sørge for, at der ikke er så mange, der kommer der, og hvis vi lærer de unge mennesker som 15-årige, at de får en bøde, så er der mange af dem, der står ned ad den stige.
De kommer lige op på første trin, men de kommer ikke længere på den stige, der ender med en fængselsplads.
Så jeg tror ikke på, at det her kræver flere fængselspladser.
Jeg tror på, at det kan betyde færre fængselspladser.
Vi skal ikke undlade at forsøge at løse et problem, fordi vi, allerede inden vi starter med at løse problemet, tror, at det vil gå galt.
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Jeg synes, at hr. Karsten Nonbo sprang meget let og elegant hen over det problem, som i mine øjne er justitsministerens største, nemlig mangelen på fængselspladser.
Det drejer sig slet ikke om alle de der strafskærpelser, der
nu kommer med bødeafsoning osv.,
det er isoleret på grund af den ændring, der kommer til at ske i fængslerne.
Hvad er hr. Karsten Nonbos svar hertil?
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Jeg vil først og fremmest sige undskyld, for det var ikke min mening at slå budbringeren ihjel.
Derfor vil jeg da godt sige undskyld, men jeg skal hilse og sige, at det, at budskabet kommer fra Venstres Ungdom, gør det ikke bedre i mine ører.
Undskyld, det var ikke meningen at slå budbringeren ihjel, men jeg er dybt uenig i budskabet, om så også det kommer fra Venstres Ungdom.
Men de bliver heldigvis også voksne.
Det er jo stadig væk ulovligt her i landet, og besiddelse af små mængder er også ulovlig.
Det er det, vi skal have fortalt folk.
Jeg synes ikke, det skal legaliseres på nogen måde, for det er altså at lege med krudt.
Det er som at gå med en fakkel igennem en krudttønde.
Det kan godt lade sig gøre.
Der er mange, det lykkes for, og de, hvad der næsten er endnu værre, siger jo, at de kunne, og at det ikke gik galt.
Hvis der er nogen, der har dem som forbillede, så bør de i mine øjne have en meget, meget sort samvittighed over dem, der går i hundene.
Nogle går i hundene, de stopper på et alt for lavt niveau, deres indlæringskurve flader ud, de når ikke videre i livet, og vi ser dem lalle rundt.
Der er desværre også nogle af mine kammerater fra gymnasiet, der ikke har afsluttet tredje år endnu.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Nu var det formanden for Venstres Ungdom, jeg citerede, og ikke mig selv, så det må hr. Karsten Nonbo afklare med formanden for Venstres Ungdom.
Det var heller ikke specielt møntet på unge, det var folk i det hele taget. Jeg vil så høre, om hr. Karsten Nonbo er enig i en udtalelse fra SPD, det tyske parti, som, så vidt jeg ved, indimellem samarbejder med Venstre og også bygger på en liberalistisk indfaldsvinkel, om, at det nu vil gøre det straffrit i Berlin at besidde hash på op til 15 g til eget brug.
Ifølge FDP er det altså, fordi regeringen ikke længere skal blande sig i det, når lovlydige borgere bruger hash, for man har ikke kunnet bevise, at det skulle være mere skadeligt end alkohol og cigaretter.
Så hvorfor skal man blande sig i det ene og ikke i det andet, er holdningen hos FDP.
Hvordan kan det være, at hr. Karsten Nonbo har en helt anden opfattelse?
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Nej, jeg er dybt uenig i, at unge mennesker skal have lov at eksperimentere med deres eget liv, før de ved, hvad det er, de er i gang med at ødelægge dem selv med.
Der er altså visse ting, der kræver en far og en mor med en fast hånd.
Det der med, at det må barnet da selv prøve.
Man kan da også sige til et 2-årigt barn, at det da selv må prøve at se, om det kan forcere Helsingørmotorvejen.
Hvis det går godt, så bliver det nok en god trafikant.
Hvis det går skidt, så har vi en mindre af de dårlige trafikanter.
Så held og lykke, kryds Helsingørmotorvejen.
Det er jo stort set den holdning, fru Line Barfod lægger for dagen, og den er mig dybt foragtelig.
Tove Videbæk (KD), 2004-03-26:
Absolut, og i forbindelse med den her strukturreform og alle de mange konferencer og samtaler, og hvad der har været om at slå streger på kortet, må jeg sige, at jeg har været allerallermest optaget af de opgaver, der skal flyttes, og ikke så meget af, hvor stregerne skal stå, og hvor store kommunerne skal være.
De opgaver, jeg har været mest optaget af, er de sociale, de psykiatriske opgaver, for de angår de mest udsatte, de mest følsomme personer, der nemt kan gå hen og blive sorteper i det her spil.
Derfor må jeg sige inderligt fra hjertet af, at jeg er bekymret, hvis opgaverne for de her mennesker kommer til at ligge i kommunerne.
Det er jeg simpelt hen, fordi jeg mener, at vi har nogle specialer i amterne, vi har en viden, vi har nogle eksperter, vi har nogle tilbud, som jeg er bange for at vi mister, hvis det hele bliver proppet ned i kommuner, som måske bliver for små til at rumme de her ting, til, at de kan være bæredygtige både fagligt, økonomisk og retssikkerhedsmæssigt for patienterne og for borgerne.
Karen J. Klint (S), 2004-03-26:
Men netop sådanne sociale, gode løsninger vil jo så også fordre, at der er et tæt og ukompliceret samspil mellem hospitalspsykiatrien og socialpsykiatrien, og så er vi måske alligevel lidt tilbage til den strukturdebat, der har været inde i nogle af de andre debatter, nemlig at vi skal passe på, at vi ikke bruger en kommunalreform til at grave grøfter mellem de psykiatriske systemer, for det vil skade de mennesker, der er afhængige heraf. Er ordføreren enig i det?
Tove Videbæk (KD), 2004-03-26:
Her sagde man faktisk med udgangspunkt i eksemplet fra Storstrøms Amt, at man mere og mere bliver klar over, at skal man hjælpe de psykiatriske patienter videre, så er det via socialpsykiatrien, og at distriktspsykiatrien mere og mere skal glide over i socialpsykiatri, sådan at der ikke kun skal være de tilbud til patienterne, at enten kan de være ude, eller også kan de være inde på sygehuset og ingenting derimellem. Der skal være den mulighed, at når de er udskrevet, kan de blive hjulpet videre, blive fulgt op, blive stabiliseret, blive hjulpet med medicin og opfølgningssamtaler, hvad de nu har brug for, medens de er i deres eget hjem.
Karen J. Klint (S), 2004-03-26:
Jeg vil gerne spørge fru Tove Videbæk, hvilke forventninger Kristendemokraterne har til det sociale område.
I mange af de andre ordførertaler i dag har vi meget fokuseret på behandlingspsykiatrien, men det er jo en forespørgsel til alle tre ministre.
Derfor var det måske også lidt på tide, at vi fik sat ord på, hvilke boligtilbud det er, vi som politikere skal have et øget fokus på, hvilke sociale tilbud det er, vi måske skal kere os lidt mere om, sådan at vi ikke kun ser enstrenget på at afhjælpe behandlingsmanglerne for personer med psykiatriske lidelser.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Lige præcis!
Det er meget vigtigt, at man laver et individuelt tilbud, og at vi derfor har en bred vifte af forskellige muligheder, og at vi også har nogle af de muligheder, der handler om medicinfri behandlinger og andet.
Der skal være mange forskellige muligheder, og det er meget vigtigt, at man snakker med det menneske, det drejer sig om, så det menneske, det drejer sig om, får at vide, hvad der er for muligheder, hvad der er for virkninger og bivirkninger, sådan at man sammen kan tilrettelægge et forløb for, hvad det er, der skal foregå, og hvilken hjælp man skal have, ikke kun hvis man akut er syg, men jo også, hvad man kan have af behov for støtte i et længere forløb, ligesom fysisk handicappede kan have behov for at have en række hjælpemidler og støttepersoner osv.
Birthe Skaarup (DF), 2004-03-26:
Jeg skal høre fru Line Barfod, om fru Line Barfod har den indstilling, at en psykisk syg skal behandles individuelt.
Det kan handle om, at man skal have medicin.
Det kan handle om, at man skal have en at tale med.
Det kan handle om, at man skal have et sted at bo, det kan handle om, at man skal have støtte til forskellige ting, og det kan handle om, at man skal ind til en ambulant behandling, det kan handle om, at man får tilbud om psykoseteam, der rykker hjem, og det kan handle om, at man skal hospitalindlægges.
Er det ikke en bred vifte af tilbud, er det ikke et individuelt tilbud, en psykisk syg skal have?
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Det kunne da være enormt nemt, hvis vi bare kunne give alle kriminelle en pille, og så holdt de op med at være kriminelle.
Så nemt er det ikke.
Jeg tror, som jeg var lidt inde på tidligere, at det nogle gange måske kan forværre situationen, at man tvangsmedicinerer og tvangsbehandler folk.
Derfor er det vigtigt, vi ser meget mere på mulighederne for medicinfri behandling og på andre måder at behandle folk på, på måder at lade folk blive i deres eget hjem, og at vi ser på, hvad man kan give dem af støtte til at blive i deres eget hjem.
Karen J. Klint (S), 2004-03-26:
Jeg kan godt følge ordføreren i den rytme, der bliver omtalt her, men så er det også folk, der i forvejen har været inden for systemet, og som er kendte.
Men en gang skal jo være den første gang, en person begår kriminalitet.
Det var der, jeg spurgte om holdningen.
Skal man være hurtigere til at tvangsindlægge folk på et spinklere grundlag, på færre indicier, end vi har i dag?
Det er jo sådan set interessant, om man er parat til at skride politisk med hensyn til, hvor lidt eller hvor meget der skal til, før man tvangsbehandler folk i dagens Danmark.
Jann Sjursen (KD), 2004-03-26:
Da Kristendemokraternes ordfører på dette område, hr. Mogens Nørgård Pedersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans og partiets vegne fremføre følgende: Kristendemokraterne kan ikke tilslutte sig regeringens forårspakke. Der er ganske vist behov for at få flere i arbejde, men vi mener ganske enkelt, at man får for lidt beskæftigelse for pengene.
Fremrykningen af offentlige investeringer og beskæftigelses- og efteruddannelsesinitiativerne er vi enige i, men disse elementer fylder for lidt i den samlede pakke.
I stedet sender regeringen 9 mia. kr. ud til borgerne i hvert af årene 2004 og 2005 uden at vide, om midlerne bliver brugt til forbrug eller opsparing.
Selv om de går til forbrug, ved vi ikke, om forbruget går til køb af danske varer eller til importerede varer.
I værste fald ender forårspakken med et stigende salg af biler og udlandsrejser, der belaster betalingsbalancen, uden at en eneste person mere kommer i beskæftigelse i Danmark.
En væsentlig del af forbrugsudvidelsen kommer fra suspensionen af den Særlige Pensionsopsparing, som vi behandler under dette punkt.
Suspensionen af den Særlige Pensionsopsparing er ikke udtryk for en skattelettelse, men der er tale om, at borgerne ikke skal indbetale et pensionsbidrag i 2 år.
Til gengæld får borgerne udbetalt færre midler, når de skal pensioneres.
Derved nedbringes den samlede opsparing.
Vi vil gerne være med til at tilskynde folk til selv at spare op til pension ud over folkepensionen.
Dette forslag sender derfor et forkert signal om, at vi ikke behøver at spare op til pension, men bare skal øge forbruget.
Hvis den tanke breder sig, får vi vanskeligt ved at finansiere velfærdssamfundet, når de store årgange går på pension.
Desuden fører forslaget til, at borgernes skattebetalinger stiger, når de ikke har fradrag for det særlige pensionsbidrag.
Det har nogle uheldige fordelingsmæssige konsekvenser for de lavest lønnede, fordi de ikke får gavn af fremrykningen af skattelettelserne.
Skattelettelserne vedrører jo primært en forhøjelse af grænsen for mellemskat, mens deres skattebetaling stiger, fordi vi ikke får fradrag for det særlige pensionsbidrag. En butiksmedarbejder med f.eks. en indkomst på 180.000 kr. skal betale knap 700 kr. mere i skat om året som følge af regeringens forårspakke.
Kristendemokraterne mener derfor, at profilen på dette og i forårspakken som helhed er socialt skæv, og på den baggrund kan vi heller ikke støtte dette forslag.
Karen J. Klint (S), 2004-03-26:
Hørte jeg rigtigt, at fru Birthe Skaarup talte for, at vi skulle være bedre til at gribe ind og få folk hospitaliseret, og ligger der så i det måske en opfordring til en hurtigere tvangshandling over for borgerne på et spinklere grundlag, end vi har i dag?
Den angst, der måske er i samfundet for, at psykisk syge begår nogle kriminelle handlinger, kunne jo godt være med
til, at borgerne netop syntes, at vi skal låse folk inde noget tidligere, end vi gør i dag.
Hvor er balancen mellem, at vi skal respektere, at folk har ret til deres privatliv og også et privatliv, der ikke ligner alle og enhvers, og at vi siger, o.k. nu går det måske så skævt, at vi frygter, der sker noget? Er det psykosen, eller kan det være angst for handlinger, der gør, at man fremover skal tvangsindlægge folk?
Lægger ordføreren op til et skred i grundlaget for tvangsindlæggelser af folk?
Naser Khader (RV), 2004-03-26:
Det Radikale Venstre har taget initiativ til forespørgslen i dag.
Det er jo en tværgående problemstilling, og derfor er jeg glad for, at vi har alle tre ministre til stede: justitsministeren, indenrigs- og sundhedsministeren og socialministeren.
Anledningen til forespørgslen er den slående udvikling i antallet af personer, der begår kriminalitet, og som henvises til psykiatrisk behandling.
Som det anføres i forespørgslens oplæg, har undersøgelser vist, at antallet af retspsykiatriske patienter er steget med 6-7 pct. årligt de sidste 20 år.
Jeg vil gerne understrege meget kraftigt, at Det Radikale Venstres hensigt er konstruktiv og fremadskuende.
Vi ønsker for alt i verden ikke at bidrage til en stigmatisering af personer med psykiske lidelser, og vi ønsker ikke at hænge nogen ud.
I stedet ser vi udviklingen som et symptom på, at det danske psykiatriske system ikke fungerer helt optimalt i dag, og derfor håber vi at kunne nå til enighed om følgende dagsorden: at vi i Folketinget anerkender, at vi står over
for et problem, at vi bliver enige om, at vi vil prøve at finde årsagerne til problemet, og at vi forpligter os til at skabe løsninger.
Vi hører om forskellige behov og muligheder for forbedringer fra næsten alle hjørner af det psykiatriske system, men vi mangler måske et samlet, afbalanceret billede, så vi - de ansvarlige politikere - kan træffe kvalificerede beslutninger.
Under alle omstændigheder ser jeg frem til en god debat.