runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2005-11-29:
Man kunne da godt have taget en drøftelse.
Jeg har altså ikke været til stede i den fase af det, skal jeg blankt erkende.
Men sagen er vel, at det ikke er nogen overraskelse, hvordan disse organisationer forholder sig til et sådant forslag.
Hvis man kommer til en organisation, der hidtil har været 100 pct. statsfinansieret og siger, at nu må den selv yde en indsats her, så kunne jeg da levende forestille mig, sådan ville jeg da personligt have det, hvis jeg selv skulle til at begynde at yde noget, at man ville sige: Hov, hov, det var nu egentlig meget sjovere, dengang jeg ikke skulle yde noget, hvor jeg bare fik pengene hældt ned i lommen.
Det tror jeg ikke ville være en overraskelse.
Det med at komme som en tyv om natten må jeg stadig væk afvise.
Det her forslag handler jo i vid udstrækning om, at man simpelt hen siger, at i og med at der er tale om ngo’er, er det rimeligt, at der er en vis medfinansiering, og skulle man komme i den situation i en organisation ikke at kunne indsamle nok til at opfylde de 10 pct., ja, så må jeg da forudsætte, at rammebevillingen bliver sat ned.
Jeg kan da ikke forestille mig andet.
Hvis man selv skal kunne medfinansiere de 10 pct., så skal man vel også gøre det, ellers ved jeg ikke, hvor matematikken hører hjemme.
Men altså, det er muligt, jeg fuldstændig har overset en detalje her, og den kan vi jo så drøfte videre.
Morten Bødskov (S), 2005-11-29:
Jeg synes, et af problemerne ved det her lovforslag er, at det kommer som en tyv om natten, at man ikke har været igennem en dialog med de her organisationer, som jo har med nødhjælpsarbejde for mange hundrede millioner kroner at gøre.
Det første spørgsmål er jo selvfølgelig: Hvad nu, hvis Folkekirkens Nødhjælp, som får mere end 200 mio. kr. i rammebevilling, ikke i 2007 kan indsamle 10 pct. af det beløb selv?
Hvad sker der så med deres rammebevilling?
Tom Behnke (KF), 2005-11-29:
Nu er det ikke så nemt at spå om fremtiden.
Det, jeg prøvede på at give udtryk for, var, at i stedet for at stå på nuværende tidspunkt og lave finanslovforhandlinger, der handler om år 2008, så jeg rent faktisk frem til, at Socialdemokratiet sad med ved bordet.
Det var sådan set det, jeg lagde op til.
Jeg har det sådan, at jeg gerne ser, at vi laver nogle brede forlig her i Folketinget, og at Socialdemokratiet bliver siddende ved bordet i stedet for at gå, fordi man er blevet sur eller noget andet.
Jeg skal ikke kunne sige, hvad der præcis var årsagen til det, men når man vælger at gå, er det klart, at så sidder man ikke ved bordet, når de forskellige elementer, forskellige ønsker og forskellige krav bliver lagt frem.
I det omfang, Socialdemokratiet bliver siddende ved bordet, næste gang vi forhandler en finanslov, vil Socialdemokratiet jo kunne høre, hvem det er, der stiller hvilke krav, og man vil også kunne høre, hvordan Det Konservative Folkeparti vil forholde sig til de bud, der kommer på bordet under finanslovforhandlingerne.
Men den tid, den glæde, det står vi ikke og forhandler i dag under et lovforslag om noget helt andet.
Karen Hækkerup (S), 2005-11-29:
Nu har regeringen jo valgt at lave en smal finanslovaftale, ligesom den har valgt at gøre det de sidste mange år, og det er vi sådan set mange andre der beklager, os, som havde bibeholdt illusionen og drømmen om det brede folkestyre, som også kunne samarbejde hen over midten.
Den drøm brast.
Men det ændrer ikke ved, at den konservative ordfører lige for et øjeblik siden ikke svarede på det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg spurgte: Når nu Dansk Folkeparti til næste års finanslovforhandlinger eller året efter vil komme med et krav om at øge den folkelige forankring – jeg har jo forstået, at den folkelige forankring bliver større, jo flere penge man som borger selv skal betale – sådan at vi nu skal hæve egenbetalingen ikke til at være 10 pct., men måske til at være 12, Fttm.023.fm
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
15 eller 20 pct., vil Dansk Folkepartis krav så blive imødekommet af De Konservative, eller vil man garantere, at man ikke vil gå yderligere op end de 10 pct., man allerede nu siger man vil stemme for?
Tom Behnke (KF), 2005-11-29:
Jeg ser meget frem til, at de næste finanslovforhandlinger foregår med Socialdemokratiet ved bordet, og at Socialdemokratiet rent faktisk bliver siddende ved bordet.
Det vil vi fra konservativ side lægge meget vægt på, og vi vil sætte pris på, hvis det kan lade sig gøre at overbevise Socialdemokratiet om, at de skal blive siddende ved bordet.
Indtil det sker, kan vi altså konstatere, at det første år vil der blive tale om en medfinansiering på 5 pct. og det andet år på 10 pct.
Det vil sige, at disse ikkestatslige organisationer altså i fremtiden stadig væk er 90 pct. statsligt finansierede.
Det synes jeg lige vi skal huske i den her diskussion.
Det er jo fuldstændig ligegyldigt, om det er på et tidligt møde eller et sent møde, et kort møde eller et langt møde.
Der er truffet en beslutning, som vi står fuldt og helt bag.
Det er ikke således, at vi har siddet og småsovet i timen og er kommet til at sige ja til et eller andet, eller hvad det er, hr. Rune Lund prøver at antyde.
Vi ved, hvad det er, vi har lavet, vi har jo gjort det med velberåd hu.
Der er ingen tvivl om, at det, vi gør her, er, at vi siger til disse organisationer, at det kun er rimeligt, at der er en grad af selvfinansiering i de her projekter.
Ellers skal man jo hjem og slå op i ordbogen og se på, hvad det er, ngo betyder.
Der er jo ikke meget ngo over at være 100 pct. statsfinansieret.
Vi synes, det er rimeligt, at man har denne grad af selvfinansiering, vi synes, det er rimeligt, at man har denne mulighed for en folkelig opbakning, og at vi får denne offentlighed omkring tingene.
Det synes vi er rimeligt, uanset hvad klokken var på det tidspunkt, hvor det blev skrevet ned.
Det kan jeg forsikre hr. Rune Lund om.
Rune Lund (EL), 2005-11-29:
Men man har jo slet ikke haft de her organisationer, som er omfattet af det her, inde til en snak eller haft det her sendt i høring.
Det er bare noget, der er blevet besluttet på et sent møde i forbindelse med nogle finanslovforhandlinger.
Hvis man havde inddraget de her organisationer, så havde man jo også fået et andet perspektiv på sagerne, så kunne man f.eks. have skelnet mellem det at kræve egenfinansiering af Fttm.023.fm Page 1637
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
nødhjælpsindsatsen set i forhold til egenfinansiering af den langsigtede ulandsbistand, for der er jo ingen tvivl om, at det er noget nemmere at samle penge ind, når folk kan se turisthoteller blive oversvømmet af store flodbølger, eller når der sendes direkte tv fra Pakistan, mens det f.eks. er væsentlig sværere at samle penge ind til mennesker, som ligger og dør af aids i det sydlige Afrika, og til mennesker uden skolegang i det sydlige Afrika.
Så jeg må stadig væk konkludere, og det har ordførerens bemærkninger ikke ændret noget som helst på, at det her er kommet som en tyv om natten.
Man har bare siddet og besluttet det på et sent møde under nogle finanslovforhandlinger.
Det kunne have været grebet meget mere snedigt an, og det her lovforslag ændrer slet ikke på det store hul, der er efterladt ved den måde, man har valgt at gennemføre egenfinansieringen på.
Tom Behnke (KF), 2005-11-29:
Nu er det nok noget tidligt på aftenen at sige, at man kommer listende som en tyv om natten.
Nu foregår lovbehandlingen her over tre gange i fuld offentlighed i Folketingssalen, så det er jo ikke som en tyv om natten, der kommer og stjæler penge fra folk.
Der bliver overhovedet ikke stjålet penge fra nogen.
Det, der er tale om, er, at man ganske stilfærdigt har den holdning, at hvis der er en delvis egenfinansiering, som i det første år vil være 5 pct. og derefter 10 pct., så har organisationerne også et bedre incitament til at gå ind i de her ting og sørge for, at der også er en folkelig forankring, som det jo hedder sig der er.
Det, man skal huske, er, at den her mulighed er én mulighed ud af mange muligheder.
Alle andre muligheder for at lave indsamlinger vil jo stadig væk eksistere.
Det, vi taler om her, er altså den særlige form for indsamling, der hedder gade- og husindsamling.
Det er den form for indsamling, man giver mulighed for her.
Alle de andre muligheder står stadig væk åbne.
Hvor mange penge de pågældende organisationer er i stand til at rasle sammen, skal jeg ikke stå her og gøre mig klog på, for det afhænger jo af organisationernes evne til at gøre det til en folkelig sag, deres evne til at kommunikere deres budskab og deres evne til at overbevise befolkningen om, at det er en god idé at bidrage til projektet.
Rune Lund (EL), 2005-11-29:
Jeg har ikke noget imod princippet om egenfinansiering, det har jeg faktisk ikke, men jeg har noget imod den måde, det bliver indført på her, hvor man kommer som en tyv om natten i november måned og siger: Nu skal der falde egenfinansiering, og det skal ske fra den 1. januar 2006, og den stiger til 10 pct. i 2007.
Har ordføreren et realistisk bud på, hvor mange penge det vil være muligt for de her organisationer at samle ind?
Det er jo også sådan, at der nu kommer flere organisationer ud på markedet, og så kan Mellemfolkeligt Samvirke samle ind den ene dag, Ibis den anden dag og Care Danmark den tredje dag.
Hvor mange penge er det sådan samlet set, man kan samle ind ved sådan nogle indsamlinger, og hvor mange penge tror ordføreren organisationerne kan samle ind?
Jeg kan sige, at vi snakker om én indsamlingsdag, men det har jo f.eks. taget ca. 14 dage at samle 10 mio. kr. ind til jordskælvskatastrofen i Pakistan.
Tom Behnke (KF), 2005-11-29:
Lovforslaget her er en udløber af finanslovaftalen og meget præcist et forslag til ændring af lov om offentlige indsamlinger og pyramidespil.
Fttm.023.fm Page 1636
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Efter forslaget her bliver det således, at ulandsorganisationer får mulighed for at foretage en årlig gade- eller husindsamling til projektaktiviteter, vel at mærke hvis det er sådan, at den pågældende organisation har en rammeaftale med Udenrigsministeriet.
Af de seks organisationer er der tre organisationer, som i forvejen har mulighed for at foretage gade- eller husindsamling, nemlig Dansk Røde Kors, Folkekirkens Nødhjælp og Red Barnet.
De må altså allerede i dag have lov til at gøre det.
De, der får muligheden for i fremtiden at lave husindsamlinger, vil blive Ibis, Care Danmark og Mellemfolkeligt Samvirke.
Men ikke nok med det.
Lovforslaget er således indrettet, at skulle der i fremtiden komme nogle organisationer, som ønsker at indgå en rammeaftale med Udenrigsministeriet og rent faktisk opnår at indgå en rammeaftale om et udviklingsprojekt i et uland, så vil den pågældende organisation dermed også have lov til at foretage en gade- eller husindsamling.
På samme måde gælder det modsatte så også, nemlig at i det omfang, at nogle af disse organisationer holder op med at have en rammeaftale med Udenrigsministeriet, så vil de ikke længere kunne foretage denne indsamling.
Vi har fra konservativ side den opfattelse, at det er ganske rimeligt, at disse organisationer får muligheden for at lave en husindsamling, og derfor støtter vi lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2005-11-29:
Jeg skal ikke kunne sige, hvor mange mennesker man kommer til at fyre i de enkelte organisationer.
Det er i bund og grund også ligegyldigt i mit univers.
Det var derfor, jeg før spurgte fru Karen Hækkerup, om det var organisationernes ve og vel eller det var folk i udviklingslandene og den bistand, der når frem til dem, der lå Socialdemokratiet på sinde.
Det er det, der ligger Dansk Folkeparti på sinde, og derfor interesserer det os egentlig ikke så meget, hvordan de enkelte organisationer sammenstrikker deres personaleforhold.
Karen Hækkerup (S), 2005-11-29:
Jeg hørte nu ikke hr. Rune Lund sige, at der ikke var behov for de 22 mennesker, men sige, at man blev nødt til at fyre 22 mennesker og dermed gik glip af den arbejdsindsats, som de leverer, for at gøre et godt stykke arbejde for folk rundtomkring i verden, som har behov for det.
Så det var nu mit indtryk, at Enhedslisten påpegede, at der fortsat var et behov for den her hjælp.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Når nu der skal fyres 22 mennesker i Mellemfolkeligt Samvirke som følge af det her, har man regnet på, hvad det her lovforslag kommer til at betyde, når man kigger på alle de ngo’er, der bliver indbefattet?
Hvor mange mennesker regner man med kommer til at skulle fyres på sigt?
Kim Christiansen (DF), 2005-11-29:
Nu var det ikke mig, der gav udtryk for, at der ikke var behov for 22 mennesker.
Det var hr. Rune Lund, der udtalte, at der ikke var behov, at de var nødsaget til at fyre 22 personer, på grund af at de skulle være med i den her egenfinansiering, hvortil jeg så bare konkluderede, at man jo så måtte skønne i organisationen, at man kunne undvære de 22 mennesker.
Karen Hækkerup (S), 2005-11-29:
Ordføreren sagde lige før, at når der skulle fyres 22 mennesker i Mellemfolkeligt Samvirke, så var det bare udtryk for, at der havde været 22 mennesker for mange ansat.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren kan sige noget om, hvad det er for nogle funktioner, de her 22 mennesker har udført, som man ikke længere skønner der er behov for.
Kim Christiansen (DF), 2005-11-29:
Så kan jeg jo som udgangspunkt sige, at hvis hr. Morten Bødskov allerede har draget konklusionen selv, så er der egentlig ingen grund til at spilde min tid med at spørge om det.
Og igen skal jeg ikke stå til ansvar for, hvad hr. Søren Espersen har udtalt.
Jeg har i forbindelse med min fremlæggelse her udtalt, at jeg mener, det er meget motiverende for de her organisationer, at man har en medfinansiering.
Det gælder i alle livets forhold.
Det er min umiddelbare indgangsvinkel til det her, og det synes jeg er ganske fornuftigt.
Morten Bødskov (S), 2005-11-29:
Det undrer mig bare, at man ikke har sine egne bevæggrunde med, når man stiller sig op og roser et lovforslag fremsat af regeringen, som man selv lægger stemmer til.
For det fremgår jo helt tydeligt, hvis man følger debatten om nødhjælpsorganisationerne og særlig Dansk Folkepartis syn på visse nødhjælpsorganisationers deltagelse i den offentlige debat, at Dansk Folkeparti ønsker at stække de her nødhjælpsorganisationer.
Eksempelvis har hr. Søren Espersen kaldt Folkekirkens Nødhjælp, efter at de lavede en aktion på Roskilde Festivalen, en organisation, der har udviklet sig til en benhård venstreorienteret politisk bevægelse styret af Det Radikale Venstre.
Det er jo det, som er årsagen til, at det her forslag kommer, som det kommer, nemlig som en del af en finanslov.
Det synes jeg bare at Dansk Folkeparti skylder det her Ting at få sagt, således at det ikke bliver fremført under dække af, at man ønsker at styrke den folkelige forankring i de seks nødhjælpsorganisationer, der her er tale om.
Nu var hr. Kim Christiansens tilgang til det her forslag, som jo er en udmøntning af den smalle finanslovaftale, som regeringen har lavet med Dansk Folkeparti, noget neutral.
Hvis man ser på et andet medlem af det her Ting, nemlig hr. Søren Espersens tilgang til nødhjælpsorganisationer og deres virke, så synes jeg, at hr. Kim Christiansen skylder at forklare, hvad der kunne tænkes at være den egentlige baggrund for det her forslag, nemlig at man fra Dansk Folkepartis side har haft en større nødhjælpsorganisation i kikkerten længe, og at man ønskede at beskære den rammebevilling, som den fik.
Kan Hr. Kim Christiansen ikke bekræfte, at det er det, der er Dansk Folkepartis tilgang til det her?
Man ønsker at beskære de her organisationer, man ønsker at stikke en kæp i hjulet for deres deltagelse i den offentlige debat, og det er det, der er hele formålet med, at Dansk Folkeparti helt tydeligvis har fået presset justitsministeren til at skrive det her lovforslag.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-29:
Den her årrække er så kort, som den overhovedet kan blive, nemlig 2 år.
Det første år skal den være 5 pct., og det andet år skal den være 10 pct.
Har hr. Søren Pind nogen forventninger om, at denne her procentsats skal stige og stige i en længere årrække, eller er det der udtryk »en årrække« blot et udtryk for, at man på en eller anden måde vil tilsløre, at det her er et øksehug og ikke noget med en gradvis indførelse af et egenfinansieringskrav?
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Det er for at rette en misforståelse.
Forslaget lægger jo ikke an til, at vi skal påtvinge kommunerne noget, eller at kommunerne skal danse efter Christiansborgs pibe.
Det er sådan set ikke noget, vi påtvinger kommunerne, det er kun, hvis de har lyst til det.
Har de lyst til det, så er der nogle regler, der er gældende.
Det er sådan set bare det, vi siger.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi bestemmer; det er et spørgsmål om, at vi udvider tilbuddet til kommunerne.
Karen Hækkerup (S), 2005-11-29:
Jeg er godt klar over, at det her ikke er nogen nedskæring, men det er en kompliceret administrativ lov, som gør, at det bliver vanskeligere for de her organisationer at få den hjælp frem, som der er behov for, så hvis der er nogen, der skubber lig foran sig, er det altså hverken Socialdemokraterne eller venstrefløjen her i Folketinget, så må det være regeringen og Dansk Folkeparti, som har skåret år efter år efter år på det her område.
10 pct. er meget forskelligt for de virksomheder, for de ngo’er, som det her vil komme til at ramme.
Et af de argumenter, der bliver fremført, er bl.a., at man nu vil have fokus på nødhjælpen, på den hurtige hjælp til de områder, hvorfra der er billeder af jordskælvsofre og af børn, der dør af sult, hvorimod det lange seje træk med genopbygning og med virkelig at få en infrastruktur rundtomkring til at fungere ikke længere vil være noget, der har appel.
Er det noget, der har været med i Venstres overvejelser, at man nu flytter fokus til nødhjælp og fra det lange seje træk, som netop skulle gøre, at folk kunne klare sig selv?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Også dette forslag er i bund og grund sympatisk.
Vi Konservative er ikke et sekund i tvivl om, at undervisning i litteratur, billedkunst og drama er med til at øge børnenes kreativitet og sociale færdigheder.
Det udvider simpelt hen horisonten.
Jeg har selv to døtre, som går til drama, og når jeg er oppe at se dem, så overraskes jeg hver gang over det, de kan, og den entusiasme, der ligger bag.
Det er en entusiasme, som også avler entusiasme andre steder, og det er derved, at det også øger horisonten.
Jeg kan i hvert fald sige, at de kan meget mere, end jeg selv kunne.
Men det ændrer ikke ved det principielle i, at kulturskolerne er en kommunal opgave, og nu hvor kommunerne er blevet endnu større, har de alle mulige forudsætninger for at løfte denne opgave.
Jeg savner også et egentligt forslag fra forslagsstillerne til finansiering af det her forslag, og det udgør efter min opfattelse et selvstændigt problem.
I virkeligheden opfatter jeg også lidt problematikken med hele det her beslutningsforslag på samme måde som med det forrige.
Altså, alle Folketingets partier, bortset fra Enhedslisten, har været med til at lave en forsøgsordning over 4 år, hvor der gives 3 mio. kr. årligt til etablering af kulturskoler.
Jeg mener egentlig, at i vidt omfang overlapper det her forslag det forlig, som allerede er indgået af et bredt flertal i Folketinget, og ligesom det forrige forslag burde det her efter min opfattelse også være trukket.
Louise Frevert (DF), 2005-11-29:
Jeg lyttede mig frem til, at hr. Ole Sohn nærmere kom med en konstatering end et egentligt spørgsmål.
Derfor har jeg også lov til at komme med en kommentar til den kommentar, som hr. Ole Sohn kom med, om man så kan sige, nemlig at vi altså har givet det en chance i denne 4-årige forsøgsperiode.
Det kan da godt være, at verden derefter ser anderledes ud, men umiddelbart mener vi, at det er et prioriteringsspørgsmål, for der er ikke et stort tagselvbord inden for de kulturelle midler.
Man må sige, at vi ønsker at prioritere visse dele af det kulturelle liv frem for andre.
Så det er en af grundene til det.
Vi er overhovedet ikke imod kulturskoler, og det har jeg heller ikke sagt på noget tidspunkt.
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Det sidste var sådan set klar snak, for her fremgår det jo klart, at Dansk Folkeparti ikke ønsker kulturskolerne udviklet efter den model, som vi sætter det forsøg i gang med, og som Dansk Folkeparti i øvrigt er med i.
Dansk Folkeparti har nu på forhånd tilkendegivet, at man ikke ønsker at udvikle det til et resultat, der betyder, at kulturskolerne får samme refusionsmulighed, som gælder for musikskolerne.
Det er jo en politisk prioritering, og det synes jeg da er fint.
Jeg synes også, at kommunerne og borgerne skal vide, at Dansk Folkeparti ikke ønsker, at dans, drama, litteratur og billedkunst skal ind under samme hat som musik.
Det er en tilkendegivelse, man kan forholde sig til.
Louise Frevert (DF), 2005-11-29:
Jeg tror, at kommunerne har de bedste forudsætninger for at kunne iværksætte de her tiltag, hvad kulturskoler angår.
Som det også er blevet sagt tidligere heroppefra, er det nogle forskellige måder at drive de forskellige skoler på.
Musikskoler er baseret på, at man har eneundervisning frem for holdundervisning.
Derfor tror jeg også, at der er nogle andre forudsætninger.
Man kan bare se på, hvor fint det kan lade sig gøre her i Københavns Kommune, hvor man er ved at etablere et kulturhus, faktisk en form for kulturskole, ude på Amager.
Det kan godt lade Fttm.023.fm Page 1624
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM sig gøre ude i kommunerne, det er et spørgsmål om prioritering, og så er det selvfølgelig også et spørgsmål om, hvad man rent politisk ønsker at prioritere.
Så det er også et spørgsmål om de tiltag.
Jeg vil nok sige, at det, som vi har ønsket at prioritere, i hvert fald i Dansk Folkeparti, er at sige, at vi ikke ønsker at ligestille de to institutioner, men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke værdsætter det. Vi mener bare, at det er to forskellige forudsætninger, vi har at gøre med.
Det har vi jo også bevist ved, at vi er med i det brede forlig i forbindelse med finanslovaftalen og har skub i processen ligesom ved det sidste forslag, der var oppe til debat.
Med 3 mio. kr. er jeg helt sikker på, at vi har fået sat nogle gode skibe i søen ude i kommunerne.
Så må jeg også sige, at den ligestilling – jeg læser her i beslutningsforslaget, at man egentlig vil ligestille musikskoler og kulturskoler – ikke rigtig vinder fremme i vores vinterhave, for hvis man skal ligestille dem, så vil det jo også være med et meget større økonomisk tilskud, end der er egentlig belæg for her.
Så synes jeg også, at det her beslutningsforslag altså er lidt løst i kanten, hvad økonomi angår.
Det kan vi forholde os til.
Så man må jo nok vente de her 4 år og se, hvad det egentlig vil bringe.
Vi har en meget stor forhåbning om, at kommunerne udmærket godt ved, hvad de vil.
Vi har uddelegeret kompetencen også kulturelt til kommunerne, og det vil sige, at ud fra de forudsætninger mener vi, at kommunerne lokalt ved, hvad lokalbefolkningen ønsker og vil.
Når det er sagt, så tror jeg også, at der er forskel på de kulturelle tiltag, man ønsker i eksempelvis Frederikshavn og i København.
Ud fra de forudsætninger er jeg meget fortrøstningsfuld og helt sikker på, at man kan varetage den opgave ude i kommunerne.
Jeg vil godt pointere, at vi synes, kulturskoler er en god idé, og det sagde jeg også indledningsvis, men vi vil ikke være i stand til, heller ikke på grund af den aftale, der foreligger, at sige ja til dette beslutningsforslag.