runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-27:
En barselfond kan umiddelbart virke som en god idé.
Allerede nu eksisterer der jo barselfonde inden for stat, amt og kommune, der fungerer udmærket og til stor tilfredshed.
Men også på DA- og LO-området er der barselfonde: Industriens Barselsfond, der dækker deres medlemsvirksomheder, blev etableret i 1997, og den fungerer fint; der er Grafisk Socialfond til typografer og litografer; Danske Malermestre har en barselfond, og frisørmestrene har en frivillig barselfond.
Så er der finanssektoren, der har løn under barsel, men kendetegnende for alle er, at de er aftalebaseret, og det er helt fint.
Derfor må det også være rimeligt, at andre områder har mulighed for selv at lave aftaler om en barselfond, uden at staten absolut skal lovgive på området.
Det må være rimeligt, at organisationerne selv får mulighed for at lave en aftale efter deres medlemmers ønske.
Den nye 1-årige barselorlov har vi ikke set effekten af endnu.
Her har vi givet mulighed for 1 års dagpenge.
Samtidig er det en fleksibel løsning, der giver familien mulighed for selv at tilrettelægge deres behov for barselorlov.
Det betyder også, at manden har mulighed for at tage den største part af barselorloven.
Men vi skal altså have tid til at bedømme virkningen, før der kommer nye tiltag på barselområdet.
Om det på et senere tidspunkt skulle blive nødvendigt at ændre på barselorloven eller eventuelt lave en barselfond, må tiden vise.
Som det ser ud nu, kan Dansk Folkeparti ikke stemme for dette forslag om en barselfond.
Men om vi på et senere tidspunkt skal kigge på, om der skal laves en barselfond, kommer også lidt an på, om organisationerne selv begynder at kigge på, om de kan se nogle fordele ved at lave en barselfond.
Det tror jeg faktisk der er en del organisationer, der måske godt kan se en fordel ved.
Vi vil bare have lov til at se virkningerne af de tiltag, der er lavet på området.
Det skal også være noget, vi så laver efter forældrenes eget ønske.
De skulle jo i hvert fald gerne være de mest positive.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-27:
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, om han er opmærksom på, at det, forslaget gør ud på, jo er at pålægge regeringen at analysere mulige modeller for en fælles national barselfond, altså et analysearbejde som regeringen pålægges.
Netop det analysearbejde skal jo være med til at tilvejebringe et grundlag for, om man så senere hen kan finde en model, som er god nok.
Så man indskiber sig altså ikke til en bestemt model ved at tilslutte sig det her forslag, som pålægger regeringen at lave en analyse.
Jeg vil bare gerne spørge, om hr. Bent Bøgsted er opmærksom på, at det er det, forslaget handler om.
Lise Hækkerup (S), 2003-02-27:
Jeg vil ikke endnu en gang præcisere over for hr. Bent Bøgsted, hvad forslaget handler om, men jeg vil blot spørge repræsentanten for Dansk Folkeparti, hr. Bent Bøgsted, om han mener, at den nuværende ordning er til gunst for kvinder i den fødedygtige alder på arbejdsmarkedet.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-27:
Til fru Elisabeth Arnold: Jeg kan godt se, at det handler om en analyse, men der står også, at det skal munde ud i et konkret forslag til en barselfond.
Det er efter min overbevisning det samme som, at det skal munde ud i et forslag, der så bliver lavet til et lovforslag.
Der er det, jeg siger, at vi skal have tid til at se virkningerne af de forskellige tiltag.
Til fru Lise Hækkerup: Jeg mener så absolut, at den barselorlov, vi har lavet, er så fleksibel, at kvinder og mænd har gavn af den.
Den er netop lavet så fleksibel, for at kvinder og mænd nemmere skal kunne dele barselorloven.
I den barselorlov er der faktisk mulighed for, at manden tager den største part af barselorloven, netop fordi der er mange kvinder, der egentlig ikke ønsker selv at få et helt års barselorlov.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-27:
Jeg vil blot for det første appellere til hr. Bent Bøgsted om, at han har den åbenhed i sit sind, når han diskuterer de her ting, at han siger: Analyser kan vi altid have god gavn af, analyser kan vi have glæde af, fordi de opregner fordele og ulemper ved forskellige typer modeller.
For det andet vil jeg gerne sige noget til hr. Bent Bøgsted om det med, at organisationerne selv skal aftale disse forhold.
Vi har ved lov i Folketinget givet mulighed
for en stærkt udvidet barselorlov og derved givet alle arbejdstagere en ret til at holde en lang barselorlov.
Det pålægger selvfølgelig de enkelte virksomheder nogle udgifter, som de overhovedet ikke er herre over.
Det betyder, at vi ser store kvindearbejdspladser og mange små arbejdsgivere pludselig få nogle udgifter, som de simpelt hen ikke er i stand til at styre.
Det gør jo, at man også fra lovgivers side bliver nødt til at prøve at mindske smerten de steder, hvor vi faktisk ved lov har pålagt nogle udgifter til små virksomheder.
Derfor mener jeg faktisk, at hr. Bent Bøgsted også bør tage det med i betragtning, når han siger, at det skal arbejdsmarkedets parter selv klare.
Vi har pålagt dem nogle ekstra udgifter, så må vi også påtage os opgaven med at mindske smerten.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-27:
Til fru Elisabeth Arnold: Nu sagde jeg jo netop, at Dansk Folkeparti var åben for det, hvis det blev nødvendigt, at vi på et senere tidspunkt skulle se på området.
Det kan da godt være, at det viser sig, at fru Elisabeth Arnold får ret i, at der økonomisk er nogle utilsigtede konsekvenser for nogle virksomheder, som vi måske bliver nødt til at kigge på på et senere tidspunkt.
Men jeg vil bare gerne have tid til at se virkningerne af det, vi har lavet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-27:
Det var mig ubegribeligt, dengang man lavede den nye barselorlov, og det er mig fortsat fuldstændig ubegribeligt, at man ikke allerede på daværende tidspunkt kunne se konsekvenserne af det her for de mindre arbejdsgivere og dermed i sidste ende for kvindernes mulighed for at få et job hos en lille arbejdsgiver.
Det er da klart - det er logik for burhøns.
Man kan se af forslaget, at det vil være sådan, at hvis man går fra at kunne tage et halvt års barselorlov til at kunne tage et helt års barselorlov, vil det alt andet lige blive dyrere for den lille virksomhed med den konsekvens, at den lille virksomhed ikke i samme omfang har råd til at ansætte kvinder i den fødedygtige alder.
Kan hr. Bent Bøgsted ikke opklare for mig, hvad det er for nogle konsekvenser, man ikke på forhånd kender til?
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-27:
Det er da meget positivt.
Jeg ved ikke rigtig med hensyn til konsekvenserne.
Jeg mener ikke, at vi har set de store konsekvenser endnu.
Jeg har hørt mange meldinger om, at forældrene er tilfredse med den nye barselorlov.
Jeg har selvfølgelig også hørt om nogle, der var utilfredse.
Men det er jo sådan, uanset hvad vi laver, at så vil der være nogle, der er utilfredse.
Så uanset hvad vi laver, vil der være nogle, der er tilfredse, og nogle, der er utilfredse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-27:
Jeg vil da til enhver tid forsvare de små arbejdsgivere, som bliver klemt i det her.
Man har ikke, da man lavede det her forslag, villet overveje, hvad konsekvensen af det her var for de små virksomheder.
I sidste ende - og det er jo det, der er vigtigt - går det jo ud over kvinderne.
Det er svært som kvinde i den fødedygtige alder at få et arbejde i små virksomheder, og endnu sværere, efter at man er kommet op på 1 års barselorlov, fordi virksomhederne ved, at de kommer til at sidde med en kæmpeudgift, når kvinden får et, to eller tre børn.
Det bliver en lille arbejdsgiver nødt til at tage med i betragtning.
Det forhold synes jeg er meget, meget sørgeligt, og det er præcis det forhold, jeg mener, der skal laves om på.
Og jeg mener, at Dansk Folkeparti burde gå med på præcis den idé. Den centrale barselfond vil jo gøre, at de store virksomheder og de små virksomheder i fællesskab bærer den byrde, og at den lille virksomhed dermed får mulighed for økonomisk set også at ansætte kvinder i den fødedygtige alder.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-27:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg sige, at det jo kunne være, at kvinderne skulle påvirke deres organisationer til at arbejde for en barselfond, som der er på mange områder, bl.a. på industriens område.
Det kunne jo være, at det var en løsning at gå den vej.
Til fru Lise Hækkerup: Det er da klart, at vi skal tænke på, at kvinder i den fødedygtige alder skal føde børn,
men jeg synes ikke, vi skal lægge op til, at det skal være statens opgave.
Det skulle heller ikke gerne være sådan, at det er os her i Folketinget, der sørger for, at de får børn, selv om det kunne være sjovt.
Men vi skal da tænke på, at vi skal have børn til at afløse de gamle.
Det er jeg da fuldstændig enig i. Men lad os nu se med den barselorlov, vi har lavet, om ikke den hjælper på det, sådan som vi ønsker det.
Det tror jeg.
Vi har ikke set nogen virkning endnu.
Vi har ikke set de helt store negative konsekvenser.
Vi kan altid finde nogle, der føler, at de er kommet i klemme.
Det kan vi altid gøre.
Men vi kan heller ikke fra Folketingets side gå ud og sige, at forældre skal have 1 års fuld løn, ellers kan vi ikke forvente, at kvinder vil føde børn.
Det er ikke det rigtige at sige til forældrene, og det er heller ikke det, forældrene ønsker.
Forældrene ønsker, at de får noget opbakning i den periode, de skal have børnene.
Vi skal passe på, at vi ikke laver noget, som vi ikke kan overskue.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-27:
Det har vi fortsat ikke, der er fortsat en lønforskel på 12 pct. mellem kvinder og mænd.
Det, at vi har lovgivning, gør, at vi kan slå arbejdsgiverne oven i hovedet for at sørge for at få bragt de forhold i orden.
Hvis vi ikke havde den lovgivning, havde vi ikke den mulighed.
Så lovgivning er helt nødvendig.
Så vil jeg for det andet sige, at grunden til, at det skal være en central fond - altså ikke en branchebestemt eller en fagforeningsbestemt fond, men en central fond - jo netop er, at nogle fag har flere kvinder og derfor større udgifter i forbindelse med barselorlov end andre.
Det kan ikke være rigtigt, at de store kvindefag skal være dem, der betaler prisen for, at der bliver født børn i det her samfund.
Det skal gerne være noget, man deler, og derfor skal det være en central fond.
Vi ved jo, at de første forbund, der faktisk fik gode barselorlovsregler, sjovt nok var de forbund, Dansk Metal, Dansk El-Forbund osv., som stort set ikke har nogen kvinder.
Det er jo en utrolig billig løsning for dem at komme op med de gode forslag, hvorimod det for de forbund, som faktisk har mange kvinder, straks bliver sværere, fordi det er utrolig dyrt.
Derfor bliver arbejdsgiverne selvfølgelig mere tilbøjelige til ikke at ville gennemføre de ting.
Aage Frandsen (SF), 2003-02-27:
Hr. Bent Bøgsted siger, at det må være op til organisationerne, og han siger yderligere, at man ikke rigtig har set nogle virkninger endnu.
Men er det ikke allerede sådan i dag med de gældende ordninger, at det er kvinderne, som først og fremmest tager barsel, og dermed også kvinderne, der først og fremmest bærer byrden i forhold til at være på arbejdsmarkedet og få de goder, som er på arbejdsmarkedet?
Det vil sige, at det ikke er nødvendigt at afvente undersøgelser, for vi kender allerede virkeligheden i dag.
Derfor vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted: Er det sådan, at uanset hvad resultaterne viser - der er masser af resultater allerede på det gældende grundlag - er Dansk Folkeparti ligeglad med det?
Er det det, som er tilfældet, også fordi man har aftalen med regeringen og så i øvrigt er ligeglad med, om det er kvinderne, der kommer i klemme med det her rent økonomisk?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-27:
Min sidste korte bemærkning til hr. Bent Bøgsted vil jeg bruge på at kommentere hr. Bent Bøgsteds bemærkning om, at det jo ikke var statens opgave at støtte, at folk fik børn, men at forældrene ønskede opbakning.
Det var det udtryk, hr. Bent Bøgsted anvendte. Jamen det er præcis det, som forslaget om en barselfond går ud på; det er at give forældrene den opbakning, der betyder, at de ikke skal være nervøse for, at deres arbejdsgiver kommer ud i vanskeligheder, fordi de ansatte skal have barselorlov.
Især på en lille virksomhed betyder det jo, hvis en nybagt mor går på barselorlov - og det er sådan set, uanset om det er en mor eller en far - at der skal ansættes en vikar, for man kan ikke undvære den ene arbejdskraft, hvis det er en virksomhed kun med tre ansatte; så skal man ansætte en vikar, men en vikar koster mere end den faste arbejdstager.
Så det her er en måde at fordele byrden på.
Alle de, der ikke får børn, skal være med til at betale for dem, der får børn og dermed er med til at holde samfundet i gang.
Så det er en solidaritetserklæring til de forældre, der ønsker at få børn.
Derfor er det fællesskabets opgave at sørge for, at det kan lade sig gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-27:
Til hr. Aage Frandsen: Uanset hvad hr. Aage Frandsen siger, så mener vi i Dansk Folkeparti, at det stadig væk er op til familien at lave aftaler om, hvorvidt det er moren eller faren, der skal tage barselorloven.
Og vi er absolut ikke ligeglade med kvinderne, langtfra.
Jeg har netop også sagt, at det jo godt kan være, at vi på et senere tidspunkt skal kigge på barselfonden.
Vi har overhovedet ikke udelukket, at det kan komme på tale.
Men nu har vi lige lavet den nye barselorlov, det er ikke ret lang tid siden.
Den har dårligt nok nået at have sin fulde virkning endnu, og derfor vil vi se tiden an for at se, hvordan det udvikler sig.
Jeg synes ikke lige, jeg kunne høre noget direkte spørgsmål i det.
Til fru Elisabeth Arnold: Jeg mener altså også, at vi giver familierne opbakning til deres barsel, netop ved at vi giver dem fleksible muligheder for selv at planlægge deres barsel.
Det er da fuldstændig rigtigt, at der kan blive tale om, at nogle arbejdsgivere ikke kan undvære den pågældende kvinde på virksomheden.
Jeg har også hørt, at der er arbejdspladser, hvor de har for mange kvinder i den fødedygtige alder - det har jeg hørt om - men det kunne jo være et godt incitament til for firmaerne at dele deres ansættelser ud, så de havde kvinder i alle aldersgrupper, og det kunne komme de ældre kvinder til gavn, ved at de også kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-27:
Vi har jo under denne liberal-konservative regering fået gennemført en betydelig bedre og mere fleksibel barselorlov.
Det skal familierne være glade for, og jeg tror generelt, jeg kan sige, at vi alle i dette Folketing er tilhængere af, at der skal være gode betingelser for at holde barselorlov. Men der er jo en bagside af medaljen.
Der er nogle ulemper forbundet med barselorlov, forstået på den måde, at det kan føre til en urimelig hård belastning af visse arbejdsgivere, idet nogle, især for så vidt angår mindre virksomheder, bliver tynget af omkostninger, som det kan være svært at håndtere.
Det er også sådan, at der er en risiko for, at der opstår en form for kønsdiskrimination, når barselorlovsbetingelserne er så gode, som de nu er blevet under denne liberal-konservative regering.
Derfor synes jeg, der er god grund til at overveje, hvordan man kunne eliminere nogle af de ulemper, der opstår, efterhånden som barselorlovsreglerne bliver bedre.
Det fører jo også til forvridning på arbejdsmarkedet mellem virksomhederne, at nogle virksomheder bliver belastet mere end andre.
Derfor er der faktisk, synes jeg, som udgangspunkt grund
til at være positiv over for de overvejelser, der lægges op til i dette beslutningsforslag fra Det Radikale Venstre.
I den konservative folketingsgruppe er vi positivt stemt over for at gøre nogle overvejelser i retning af en barselfond.
Vi kan imidlertid ikke i den konservative folketingsgruppe stemme for forslaget, for forslaget indebærer jo ikke bare, som fru Elisabeth Arnold sagde før, en analyse.
Det fremgår jo også af forslaget, at der rent faktisk skal udarbejdes et forslag til en barselfond.
I den konservative folketingsgruppe synes vi, det er for tidligt allerede nu at beslutte os til, at der skal udarbejdes et forslag, når der ikke foreligger tilstrækkelige analyser og en tilstrækkelig belysning af de forskellige modeller, som kunne danne grundlag for en sådan barselfond.
Det bedste ville jo egentlig være, hvis man kunne løse det på arbejdsmarkedet gennem forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, så vi ikke behøvede lovgivningsmæssigt at blande os i det.
Der er jo områder på arbejdsmarkedet, hvor der er indført barselfonde.
Så jeg mener også, at man under alle omstændigheder burde have en dialog med arbejdsmarkedets parter, inden man eventuelt skred til lovgivning.
Det er også ganske teknisk kompliceret at indføre en barselfond, det kan gøres på mange forskellige måder.
Derfor synes jeg, at der under alle omstændigheder er behov for en grundig belysning af problemstillingen og løsningsmulighederne, inden man overvejer at skride til lovgivning, derunder også en undersøgelse af, om ikke det kunne klares af arbejdsmarkedets parter selv.
Men fra konservativ side vil vi bestemt ikke på forhånd udelukke lovgivning om en barselfond, men det er som sagt for tidligt at tage stilling til det på nuværende tidspunkt, og derfor må vi stemme imod forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-27:
Jeg vil gerne takke hr. Lars Barfoed for en nuanceret holdning til forslaget her, idet hr. Lars Barfoed tydeligvis fuldstændig forstår problemet.
Han har naturligvis også en solid baggrund i det private erhvervsliv i et stærkt kvindedomineret fag.
Jeg behøver vel ikke engang at citere
hans kollega i Det Konservative Folkeparti, som er ligestillingsminister, og som har sagt til ugebrevet A4 for kort siden: »At oprette decentrale barselsfonde inden for de enkelte brancher er også en mulig model.
Jeg afsøger forskellige muligheder for øjeblikket, så der er politisk skred i det.
Under alle omstændigheder er vi nødt til at gøre noget, så kvinder i den fødedygtige alder vitterligt stilles lige med mændene på jobmarkedet.
Det er dybt uretfærdigt, hvis arbejdsgivere diskriminerer, alene fordi kvinden forventes at skulle have børn.«
Har jeg ret i den antagelse?
Lars Barfoed (KF), 2003-02-27:
Jeg vil gerne bekræfte, at jeg fuldstændig deler ligestillingsministerens overvejelser og bekymringer, som fru Elisabeth Arnold citerer hende for, over de problemer, som barselorlovsreglerne kan føre med sig.
Jeg mener også, at jeg gav udtryk for i min ordførertale, at der er problemer her, som vi må analysere, og det kan føre til lovgivning, men vi synes altså, at der skal foretages nogle grundige overvejelser, inden vi på forhånd beslutter os til at fremsætte lovforslag på området.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-27:
Så vil jeg gerne spørge den konservative ordfører, om de konservative folketingsmedlemmer vil overveje at holde et møde med deres regeringspartnere fra Venstre, for den besked, vi her fik fra arbejdsministeren, var jo ret så negativ, nemlig at man ikke kunne medvirke til noget; der var ingen problemer, og man regnede med, at det kunne parterne selv klare. Så jeg håber, at Det Konservative Folkeparti vil viderebringe deres bekymringer ind i regeringens allerinderste lønkammer, så man dér kan få en meget nøje diskussion af, om det ikke ville være fornuftigt at foretage et analysearbejde allerede på nuværende tidspunkt.
Lise Hækkerup (S), 2003-02-27:
I det her forslag, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, er der tre elementer.
Det ene er et ligestillingselement.
Det skal ikke være sådan, at det er prohibitivt eller forhindrende for unge kvinder i den fødedygtige alder at søge et job, fordi de risikerer ikke at få det, fordi de nu har den alder, at de kan risikere at få et barn.
Det er det ene.
Det andet er et retfærdighedssynspunkt, kønsmæssig retfærdighed.
Og det tredje er et samfundsmæssigt synspunkt.
Samfundet har faktisk glæde af, at der bliver en tilkomst af små børn, men hvis det skal være så besværligt for forældrene, for de nybagte, de unge forældre, som er på arbejdsmarkedet, at få et barn, har samfundet faktisk et problem.
Eva Kjer Hansen (V), 2003-02-27:
Til fru Sophie Hæstorp Andersen vil jeg sige: Det må branchen jo nu vise, om de er, om de tager det alvorligt, og om de tager de initiativer, der er nødvendige for at undgå, at det her netop bliver noget, der kommer til at ødelægge børn og unges liv ved, at de alt for tidligt kommer i gang med at drikke alkohol via produkter, som netop ikke smager af det. Jeg deler fuldstændig bekymringen, men jeg vil også godt give branchen lov til at vise nogle resultater.
Til hr. Jann Sjursen skal jeg sige, at det jo ikke er sådan, at man kan fremlægge en undersøgelse, som viser, at i de lande, hvor priserne og afgifterne er høje, har børn og unge et lavere alkoholforbrug end i lande, hvor afgifterne og priserne er lave.
Så enkel er verden desværre ikke.
Der er nemlig ikke et entydigt mønster for, hvorfor alkoholvanerne er, som de er.
Der er mange strenge at spille på, og derfor synes jeg simpelt hen, det er forsimplet at føre det her problem, som forespørgslen drejer sig om, frem som et afgiftsproblem og som noget, vi kan løse gennem det, fordi der nu har været en politisk uenighed på det område.
Det synes jeg simpelt hen er ret simpelt i forhold til de problemer, vi jo i fællesskab ønsker at løse på det her område.
Louise Frevert (DF), 2003-02-27:
Det var dog en pragtfuld udmelding, der kom fra SF's ordfører.
Jeg vil give hr. Aage Frandsen fuldstændig ret.
Det ville da være ganske vidunderligt, hvis alle havde samme forudsætninger for at kunne modtage idrætsundervisning, men det har de altså desværre ikke. Dansk Folkeparti er meget parat til at gå ind i den dialog både med SF og også med regeringen som helhed.
Så det synes jeg vi skal tage op på et senere tidspunkt.
Selvfølgelig har det noget med økonomi at gøre, men det er da noget, vi er åbne over for, for man kan jo klippe en hæl og skære en tå, og hvad man ellers kan finde ud af.
Men det er en rigtig god udmelding, og det er noget, som vi har plæderet for tidligere, at selvfølgelig skal hhx og htx også kunne have idrætsundervisning, for de har lige så meget brug for det som de såkaldte »fine«, som ikke er mere fine end de andre; det vil jeg godt have lov at pointere her.
Jeg kan ikke se, må jeg sige til fru Gitte Lillelund
Bech, hvorfor det skal være mig, der skal melde fag ud, eller også er der noget, jeg har misforstået, for det er jo ikke mig, der er kommet med reformen.
Det vil jeg godt lige have uddybet en gang til.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil efterspørger procentsatser, om man så må sige.
Jeg har været ude tidligere og melde, at 30 pct. ville nok være passende, og det har ikke noget at gøre med, at nogle skal sorteres fra frem for andre.
Det her er et spørgsmål om: Hvad skal man bruge den almene gymnasiale uddannelse til?
Er det til at være studieforberedende til en videregående uddannelse, eller er det til at gå ind på en anden uddannelse?
Derfor synes jeg, at man faktisk skal begynde at se lidt på, hvem der egentlig har brug for at komme på hvilke uddannelser.
Det synes jeg er en meget relevant diskussion, i stedet for at man bare går ind på en gymnasial uddannelse, hvor nogle - og jeg sagde også udtrykkeligt i min ordførertale, at jeg ikke ville generalisere - har brugt den til at skulle vente på at finde ud af, hvad de så skulle beskæftige sig med senere hen.