runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-01-23:
Som jeg også sagde i min ordførertale, har jeg været lidt mystificeret over planerne om at fremrykke liberaliseringen fra 2006 til 2005.
Jeg må i øvrigt takke for ministerens besvarelse, men sige, at netop på det punkt bidrog den ikke så voldsomt til afklaringen.
Jeg vil lige spørge endnu en gang: Hvad er årsagen til, at man laver den her fremrykning?
Alt andet lige
vil det jo være en svækkelse af Post Danmark, at de skal liberaliseres et år tidligere end forudsat i de fælles EU-regler.
Så der må være nogle dybereliggende bevæggrunde for, at man vælger den her løsning.
Hvordan kan det være, at man vælger, netop som Post Danmark har offentliggjort et resultat for 2003 på 95,1 pct.s præcision, at lægge det gulv, som de ikke må gå under, på 93 pct., når nu selskabet faktisk har vist, at det er i stand til at levere en væsentlig bedre kvalitet?
Flemming Hansen (KF), 2004-01-23:
Med hensyn til liberaliseringen understreger jeg, at det er 20 pct. af Post Danmarks omsætning på brevområdet, der stammer fra breve, der vejer mellem 50 og 100 g.
Det er altså kun en femtedel af det.
Vi har skønnet, at en fremrykket liberalisering vil tilpasse Post Danmark bedre til den fremtidige konkurrence, der er i EU, og dermed styrke Post Danmark.
Det er såmænd baggrunden.
Med hensyn til kvalitetskrav er det jo rigtigt, at vi har haft nogle mål før, som hed 97 pct., meget høje mål, kan man roligt sige.
Vi kender det jo også fra andre områder
inden for trafik
Nu har vi sagt, at det er bedre at sætte målet ned til noget realistisk, nemlig 95 pct., men til gengæld stille et krav, at hvis det kommer under 93 pct., så er det misligholdelse af den aftale, Post Danmark har med Trafikministeriet.
Morten Homann (SF), 2004-01-23:
Jeg synes ikke, at man kan løse et arbejdsmiljøproblem ved, som hr. Henrik Sass Larsen lægger op til, bare at lukke øjnene - fordi det vil koste stillinger i den sidste ende, må vi presse de stakkels postbude op ad de trapper, for ellers er det folk, som mister deres job.
Man bliver nødt til at forholde sig til virkelighedens verden, som hedder, at der er adskillige postbude, som hver eneste måned bliver nedslidt af, at de har et ekstremt hårdt arbejde.
At det så bliver sat ind i en sammenhæng, hvor der sker en række andre forringelser, som Post Danmarks ledelse uden tvivl kan se nogle økonomiske fordele i, er en anden sag.
Lad os bare diskutere de forringelser, men lige netop i det her tilfælde mener jeg faktisk, at der er en saglig grund til at gå ind og stille krav om, at man udvider den ordning, som har eksisteret i mange år, til også at omfatte de ejendomme, som er lavet før 1973 og 1974.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Hr. Heiselberg ved jo godt, at hvis det store beløb, som nævnes i Børsen, er rigtigt - det må vi undersøge i udvalget - kan det altså ikke kun skyldes det, hr. Heiselberg nævner.
Det vil fremkomme ved afskedigelser, og det vil fremkomme ved omlægning af postruterne for de enkelte postbude.
Man skal være mere end håbløst naiv for at tro andet.
Nu siger jeg ikke, at hr. Heiselberg er mere end håbløst naiv, han har bare ikke haft mulighed for at komme helt til bunds i denne sag, men det får han i udvalget.
Jeg har sagt, at vi er også optaget af arbejdsmiljøproblemet, og vi vil gerne være med til at løse det.
Men der må findes andre løsninger.
Vi må tænke tingene bedre igennem, så vi finder en løsning, som både giver et godt serviceniveau og et godt arbejdsmiljø.
Det kan jo ikke være rigtigt i en tid, hvor vi har en stor arbejdsløshed, at man i sektor efter sektor bliver ved med at sige, at der skal afskediges folk, for så går det altså galt, må jeg sige til hr. Heiselberg.
Det er muligt, at det ikke optager regeringen og ikke bekymrer regeringen; det kunne jeg såmænd godt forestille mig.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
Undskyld, formand, jeg var bare overrasket over, at talen sluttede så hurtigt.
Jeg sad nemlig og prøvede at lytte efter, hvad der blev sagt om de her brevkassebestemmelser.
Vi mener faktisk, det er et stort spørgsmål; det er ganske mange husstande, det her omfatter, og for en del mennesker vil det, om jeg så må sige, også være en væsentlig forringelse i forhold til den service, de får i dag.
Når man kigger på arbejdsgruppens forslag til, hvad man egentlig har forestillet sig her, kan man se, at der jo er tale om, at man vil gå væk fra den service, man yder i dag.
Derfor er det jo spændende nok at vide, hvad de enkelte partier mener.
Der er det, jeg får at vide, at Det Konservative
Folkeparti ikke mener noget
, ud over at det skal være bredt.
Men er man for det, eller er man imod det?
Det er sådan lidt væsentligt som udgangspunkt for en drøftelse.
Morten Homann (SF), 2004-01-23:
Det er fuldstændig korrekt.
Når vi snakker om dispensationer fra en generel regel om, at der skal opstilles brevkasseanlæg, er det tilsvarende den regel, vi har i dag, hvor det kan være pensionister, folk med handicap eller lignende, hvor der er en visitation, en objektiv grund til, at de skal have posten leveret til døren.
Jeg vil sige til hr. Henrik Sass Larsen, at der er mange problemer, man kan løse ved at indrette arbejdspladsen anderledes.
Vi kunne løse mange arbejdsmiljøproblemer her i Folketinget ved at indrette arbejdspladsen anderledes.
Vi har forsøgt at indrette vores arbejdsplads anderledes, ved at hr. Henrik Sass Larsen kan blive siddende på sin plads og stille spørgsmål til mig i stedet for at skulle herop. Men det er ret svært at indrette de danske postbudes arbejdspladser anderledes, al den stund at det er det danske samfund, de danske byer, de danske bygninger, som postbudene går rundt i.
Det er ikke noget, vi kan træffe beslutninger om at det må man ikke.
Det, vi kan træffe beslutning om, er, at postbudet kan slippe for at rende op i 80-90 opgange i løbet af en arbejdsdag med nedslidning af sin krop til følge.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg vil godt spørge hr. Poul Fischer, om det, han siger, skal forstås sådan, at han er enig med Enhedslisten i, at vi ikke vil have lukket posthusene udeomkring i landet, heller ikke i de bykvarterer i de store byer, hvor det er væsentligt at bevare posthusene?
Forstod jeg det signal rigtigt?
Det vil glæde mig, hvis Dansk Folkeparti også har den opfattelse. 10-kilometer-grænsen kan f.eks. vise sig ikke at være tilstrækkelig til at sikre, at de tyndt befolkede egne får posthuse.
Flemming Hansen (KF), 2004-01-23:
Jamen det er selvfølgelig et synspunkt.
Vi har ganske enkelt forsøgt at være realistiske, for vi har jo haft tallene gennem mange år og set, at 97 pct. har man ikke kunnet nå, og 95 pct. er sammenlignet med alt, hvad vi kender i EU og andre steder i verden, et flot, flot mål.
Samtidig har vi så for første gang også stillet krav.
Det er simpelt hen det.
Det synes vi er en realistisk og en fair måde over for Post Danmark og for Post Danmarks medarbejdere, for ledelsen kan jo også bruge sådan nogle målsætninger til at sige, hvordan de får den største begejstring i deres kæmpe antal medarbejdere, hvordan de får det til at fungere bedst muligt.
Jeg synes, der skal være realistiske mål, så medarbejderne ikke føler, at de får et slag i hovedet hver måned, fordi de ikke når de mål, for medarbejdere og ledelse har jo heldigvis i moderne virksomheder, som Post Danmark er i dag, altid den samme målsætning.
Poul Fischer (DF), 2004-01-23:
Især omkring 10-kilometer-kravet sagde jeg, at jeg ikke kunne se, at det var gennemsigtigt.
Nu har vi jo et udvalgsarbejde foran os, og så må vi jo se, hvordan vi kan få skåret det til.
Det største problem ser jeg i, at man har sat en grænse på 5.000 indbyggere for et postbetjeningssted.
Når de reelle tal kommer frem, så er det, som jeg siger, måske 50-75 postbetjeningssteder, det drejer sig om, og så kan man sætte det tal ned til 2.000.
Postbetjeningen ligger os selvfølgelig meget på sinde, og postbetjeningsstederne ligger os selvfølgelig meget på sinde, men vi skal da selvfølgelig også forholde os til det i forhold til et faldende marked.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg vil sige, at jeg ikke synes, svaret var fuldstændig krystalklart, desværre.
Men så vil jeg godt spørge: Hvis man så ser på det med, at man måske risikerer at få længere til sit posthus, hvis det viser sig, at det, der ligger i lovforslaget, ikke sikrer tilstrækkelig mange posthuse, og man så samtidig står i den situation, at ens postkasse skal flyttes væk fra brevsprækken og et eller andet sted langt pokker i vold ud i et skel, altså hvis man både får meget langt til posthuset og samtidig skal ud i skellet og man måske ikke går helt godt og man egentlig godt ville have postbuddet til at kunne komme forbi og tage en regning med og få den betalt, er vi så ikke derhenne, hvor det bliver en samlet forringelse, som Dansk Folkeparti ikke vil kunne stå model til?
Poul Fischer (DF), 2004-01-23:
Jeg håber, hr. Keld Albrechtsen lagde mærke til, hvad jeg sagde om koncessionen, og i hvilken ånd den skulle udarbejdes.
Det er med udgangspunkt i det.
Hr. Keld Albrechtsen taler så om postbetjeningssteder og postkasseplaceringer ved ejendommene samtidig, men det har jo ikke noget med hinanden at gøre.
Dansk Folkeparti går ind i det her arbejde med at sikre, at vi får en så god postbetjening som overhovedet muligt med de rammer, et postvæsen har at arbejde i fremover.
Men jeg ser store faresignaler i de betingelser, koncessionen kommer til at arbejde under.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
Nu fik hr. Keld Albrechtsen ikke helt svar på det, men så kunne jeg måske prøve at spørge ind til det: Hvad er præcis Dansk Folkepartis holdning til det spørgsmål, vi tidligere har haft oppe omkring brevkassebestemmelser og om at afskaffe denne her særregel om, at bygninger fra før 1973-74 er undtaget fra, at man skal sætte brevkasser op i skel, og at der for etageejendomme skal være brevkasser nede i stueetagen?
Poul Fischer (DF), 2004-01-23:
Der er ikke tvivl om, at Dansk Folkeparti da ser det som en serviceforringelse, men når vi skal se på summen af alle de tiltag, der skal gøres, jamen så er det måske et emne, der skal bringes på banen.
Jeg har løftet sløret for, at hvis der er en god bredde i dette Folketing, der vil være med til at lave en fornuftig ordning, så går vi ind i en positiv dialog
om det
Jeg har nævnt, at kan vi få en lang overgangsordning på 10 år til at få det her implementeret, og kan vi få et retskrav på, at pensionister kan få posten leveret ved døren, jamen så er vi positive med hensyn til at gå ind i en drøftelse af det.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
Det vil sige, at Dansk Folkepartis stillingtagen afhænger af, om andre i Folketinget kan være med på det - altså hvis der er et bredt flertal.
Så må jeg spørge: Hvor bredt skal det så være, for at Dansk Folkeparti går ind for det?
Det vil sige, at man har parkeret sin egen stillingtagen henne hos nogle andre partier, for man vil åbenbart kun være med, hvis der er nogle andre, der er med på det.
Enten er man vel for, at man ændrer de her ting, eller også er man imod, og så må man vel prøve at skaffe flertal til det.
Poul Fischer (DF), 2004-01-23:
Jamen som udgangspunkt er vi imod at lave den her ændring, men der skal jo strikkes et forhåbentlig stort forlig sammen omkring det her, og er det et afgørende element for øvrige partier i det her Folketing, så har vi sagt, at så er vi bevægelige over i retning af de ordninger, jeg lige nævnte for lidt siden.
Kaj Ikast (KF), 2004-01-23:
Det er jo ikke sådan lige at gennemgå denne her bog på de minutter, der er tildelt.
Jeg synes, vi har fået nogle vældig gode gennemgange af lovforslaget.
Der er nogle af tingene, jeg lige vil trække frem.
Når man siger, at der er tale om en forringelse af målsætningen, så er det ikke rigtigt.
Kommer man hele bogen igennem, vil man opdage, at de 93 pct. er en minimumsgrænse.
Hvad der har været hidindtil, var ikke nogen minimumsgrænse, hvor man kunne straffe postvæsenet med bøder, hvis de ikke levede op til det.
Det kan man efter de nye kriterier, og dermed er det egentlig en opstramning af postloven, at man kræver et minimum på 93 pct.
Tidligere har man kun skrevet, at man ligger deromkring, men der har ikke være nogen straf eller lignende i forlængelse af det.
Så vil jeg gerne sige, at der nok er nogle ting, der mangler i det her værk, men det er begrundet.
Det er ikke mindst en kommentar til det sidste spørgsmål, der blev stillet fra Socialdemokratiets ordfører.
Sidste gang vi behandlede det her, havde vi taget det hele med med postkasser og alt muligt, og da blev det stemt ned i Folketinget.
Jeg synes, det er godt, at ministeren ikke har taget det med.
Nu kan vi få en fri debat i udvalget om alle disse tvivlsspørgsmål, og når vi skal gå hele bogen her
igennem, er der jo mange ting, vi skal igennem.
Det tager i hvert fald som minimum en måneds tid, inden vi i udvalget kommer igennem de tvivlsspørgsmål.
kan samles, ligesom vi altid har gjort tidligere.
Det kan være, jeg ikke udtalte mig tydeligt nok.
Sidste gang vi lagde forslaget frem, stod vi for den holdning, men da var der ikke flertal for det i udvalget, og så bøjede vi os.
Det kaldes parlamentarisk indflydelse, og det går vi faktisk ind for.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg vil gerne først udtrykke anerkendelse for den melding
omkring liberaliseringen, som hr. Homann kom med
Jeg kan håbe, at det er en tilkendegivelse, som også har et mere generelt perspektiv for SF, det ville jo være dejligt.
Jeg går ud fra, at hr. Homann må være enig med mig i, at hvis vi politisk fastsætter et bestemt serviceniveau, må man gennem aftaler og overenskomster sikre, at arbejdsmiljøbestemmelser osv. kan overholdes.
Det kan ikke være sådan, at vi siger, at fordi der for indeværende måske er et arbejdsmiljøproblem, skal vi af den grund sænke serviceniveauet.
Hvis vi indførte det princip i almindelighed, tror jeg, hr. Homann kunne se, at vi ville være ilde stedt.
Formålet med det her er jo at fyre folk.
Formålet er at spare 100 mio. kr., det vil altså sige tilsvarende afskedige en enorm mængde medarbejdere i postvæsenet.
Det tror jeg altså ikke på at arbejdsmiljøet bliver bedre af, det må jeg sige til hr. Homann.
Morten Homann (SF), 2004-01-23:
Uanset hvad andre kan have af bevæggrunde til det her, så synes jeg, der er en vigtig kerne i det, som handler om, at for de postbude, som skal levere den stadig faldende mængde post, er det altså en hård belastning at skulle levere hver eneste bunke post ved døren. Det ville selvfølgelig have været en stor beslutning at træffe, at det skal man ikke gøre længere, hvis der ikke var nogen som helst erfaring med det.
Men nu er det faktisk sådan, at vi i en del år har haft en ordning, hvor nye ejendomme, både etageejendomme og nogle enkeltstående huse, har været underlagt bestemmelser om, at posten skal leveres i stueetagen og ved skel. Det har faktisk været en ordning, som har fungeret ganske udmærket; en ordning, som man i øvrigt også har i adskillige af vores nabolande. De to ting, man må veje op mod hinanden, er altså den begrænsede serviceforringelse, der ligger i det, og så den store forbedring af postbudenes arbejdsmiljø.
Uanset hvordan man vender og drejer det, vil det stadig væk være en belastning af arbejdsmiljøet, hvis man tvinger postbudene til at skulle levere post på hver etage.
Så hvis man laver den afvejning, er der ikke for mig nogen tvivl om, at det er vigtigt, at vi får stillet kravene om, at der skal være brevkasser.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg vil gerne stille et opfølgende spørgsmål, for jeg spurgte faktisk hr. Morten Homann, om han kunne forestille sig, at en besparelse på mere end 100 mio. kr. kan medføre en forbedring
af arbejdsmiljøet
Det kan jo ikke lade sig gøre.
Hvis man skal hente en sådan besparelse, skal man fyre folk, og så skal postbudene altså rende længere. Det kan så godt være, at de skal rende hurtigere og længere i horisontalt niveau, men nettoresultatet bliver det samme, nemlig en forringelse af arbejdsmiljøet.
Resultatet bliver, at en hel masse postarbejdere bliver afskediget, samtidig med at vi får et ringere serviceniveau.
Det kan SF da ikke i ramme alvor støtte!
Morten Homann (SF), 2004-01-23:
Jeg har det grundlæggende sådan, at hvis man har et alvorligt sundheds- og arbejdsmiljøproblem, som de her mange trapper udgør - et postbud skal måske i løbet af en arbejdsdag løbe op til 5. sal i 60-70-80 opgange - synes jeg ikke, at man bare kan lukke øjnene for det arbejdsmiljøproblem, fordi der også kan være nogle problemer med antallet af stillinger i den anden ende.
Det synes jeg er en diskussion, som man bliver nødt til at tage op.
Det kan godt være, at hr. Keld Albrechtsen vil lukke øjnene for den diskussion.
Men for SF er det altså ret væsentligt, at postbude er nogle af de mennesker i det her land, som har et meget alvorligt og nedslidende arbejdsmiljø, som giver problemer.
Det bliver man nødt til at forholde sig til.
At det så bliver sat ind i en sammenhæng i et lovforslag, hvor der sker en række andre forringelser, er en helt anden sag, men man kan altså ikke lukke øjnene for, at det her er et alvorligt problem for landets postbude, og at vi har erfaringer, som viser, at den løsning, som ligger lige for, nemlig etablering af brevkasseanlæg, faktisk er til at leve med for langt de fleste mennesker.
For dem, der ikke kan leve med den, findes der en dispensationsordning, så de alligevel kan få posten leveret til døren.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
For at følge op på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål vil jeg sige, at man selvfølgelig løser et arbejdsmiljøproblem for en del postbude, for de har ikke noget job bagefter.
Det er jo den måde, rationaliteten og besparelsen indgår.
Jeg fatter bare ikke, hvorfor de ikke har gjort noget ved det i form af at indrette arbejdspladsen.
Det er det første.
Det andet, der står i rapporten, er, at man efterfølgende eventuelt kan åbne op for at lave brugerbetaling - det foreslår Post Danmark - hvor man så fremover også kan få lov til at få sin post ind ad brevsprækken, bare man betaler lidt ekstra for det.
SF går vel ikke ind for, at man åbner op for den mulighed?
Med det overblik, som SF's ordfører har over, hvordan arbejdssituationen er for de nuværende postbude, må han også kunne røbe, om det også indebærer det samme alle de steder, hvor der ikke er etageejendomme.
De steder er jo også omfattet af det her.
Der bliver jo ikke nogen stor forskel på det længere.
Når vi i dag i Børsen kan se en storsmilende formand for Post Danmark melde, at de kan spare 130 mio. kr.,
er det så ikke temmelig klart, hvor de penge skal komme fra?
Der er kun et eneste sted, hvor man kan finde 130 mio. kr., og det er ved at afskedige personale i stor stil, fordi man tilsvarende vil presse nogle længere ruter igennem til de postarbejdere, der er tilbage.
Det får man formentlig ikke et hak bedre arbejdsmiljø af.
Er ordføreren ikke enig i det?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Det overrasker mig ikke, hvis det er vognmandsinteresser, der står bag hr. Ikasts synspunkt.
Det ville, så vidt jeg ved,
ikke være noget nyt, men det er også en ærlig sag, og det skal jeg jo ikke på nogen måde blande mig i.
Jeg vil bare spørge hr. Ikast, om han kan forklare det problem, som jeg også har spurgt ministeren om, men jeg synes ikke rigtig, jeg har fået nogen forklaring, nemlig hvordan
det skulle kunne være en løsning, at folk, der ikke har kunnet komme med færgen, ved hjælp af en sjette afgang midt om natten eventuelt kan komme over, hvis der ellers ikke er problemer med hurtigfærgen, så den ikke kan sejle, for så er der ingen løsning med den ordning, hr. Ikast har været med til at lave?
Jeg synes bare, at det problem er uløst, og det er, ligesom man ikke vil svare på det.
Flemming Hansen (KF), 2004-01-23:
Undskyld formand.
Jeg troede, hr. Keld Albrechtsen ville begrunde det her forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Det er bare, fordi hr. Ikast simpelt hen ikke svarer på det, jeg spørger om, og det kan jeg godt forstå, for det tror jeg hr. Ikast har meget svært ved.
Jeg spørger om det problem, at passagerer vil over Ystad til Bornholm - jeg spurgte ikke om Køge, København og alt det der - og ikke kan komme med, fordi den nye hurtigfærge er for lille.
Så har ministeren oplyst, at der er en mulighed for en sjette afgang midt om natten.
Tror hr. Ikast virkelig, at det er en løsning, f.eks. for de turister, der vil til Bornholm?
De vil da ikke vælge en overfart, hvor de så er på Bornholm kl. 3 om natten.
Derfor betyder det også, at der ikke bliver efterspørgsel efter den ekstra færge, så den kommer slet ikke til at sejle.
Men der bliver nogle, der bare vælger ikke at tage til Bornholm.
Det er det, jeg spørger om, og jeg hæfter mig ved, at ligegyldig hvem jeg stiller det spørgsmål, får jeg ikke svar
på det.
Kaj Ikast (KF), 2004-01-23:
Jeg tror, at de, der tager med færgen midt om natten, er dem, der alligevel ikke forbereder deres ferie.
For de, der forbereder deres ferier, bestiller færgeplads i tide, og så ved man nøjagtig, hvornår man kan komme over.
Der er mange, der tager til Bornholm allerede torsdag i stedet for at komme de store dage fredag, lørdag og søndag.
Man vænner sig automatisk til at bestille plads, og de, der ikke gør det, må jo så tage med den nødløsning, som bl.a. ministeren har omtalt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Fru Margrete Auken har jo deltaget i de mange fortrolige drøftelser, man har haft om det her, og må jo derfor vide, hvorfor man lige præcis har valgt de færgestørrelser, man har, de minimumstørrelser for hurtigfærgen, for det er jo bemærkelsesværdigt, at de færgestørrelser lige nøjagtig passer med Ask, Urd og Max Mols.
Man behøver jo ikke altså at være vanvittig mistænksom for at se en tegning i det.
Har fru Margrete Auken mulighed for at oplyse noget om de ting?
Margrete Auken (SF), 2004-01-23:
Kun i et begrænset omfang, for jeg er altså nødt til at forlade mig på ekspertisen, når jeg sidder og lytter mig frem til, hvad der er af muligheder.
Man er jo nødt til at kigge på, om der er færger.
Det kan jo ikke nytte noget, vi laver et system, som der ikke er nogen der kan byde på.
Det er jo så dejligt, at vi i den her sammenhæng har EU til at komme efter os, hvis det viser sig, at der er lavet fut.
Jeg tror det ikke, men hvis det viser sig, at hr. Keld Albrechtsen har ret, er det jo en ganske grov beskyldning mod dem, der har informeret os, at der er luskede aftaler bag.
Det tror jeg ikke, og jeg vil virkelig meget, meget, meget henstille til EU, at de er på dupperne og kommer efter dem, hvis det virkelig er rigtigt, at det skulle være tilfældet.
Det var ikke en mistanke, vi fik undervejs, og sådan som forhandlingerne forløb, var det ikke en fornemmelse, som i hvert fald på noget tidspunkt faldt mig ind, og jeg plejer at være temmelig skeptisk, når jeg er i nærheden af Trafikministeriet.
Så vil jeg lige sige med hensyn til cyklerne, at det er rigtigt, at det ikke var hr. Keld Albrechtsen.
Det var folk fra Bornholm, der ikke syntes, at de kunne sige noget som helst pænt om, at SF var trådt ind i det her foretagende.
Der er det ikke SF'erne jeg mener.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg kan bekræfte, at ved de besøg, jeg har haft på Bornholm, har jeg heller ikke hørt nogen sige noget pænt om SF's holdning til den her sag.
Det er en anden sag end det med cyklerne, for jeg medgiver fru Margrete Auken, at hun har kæmpet for cyklerne og også med min fulde opbakning.
Når jeg stiller det spørgsmål, er det ikke, fordi jeg rejser nogen beskyldninger.
Det er bare, fordi jeg har fået oplyst, at den minimumsfærgestørrelse, der er, passer lige nøjagtig med de færger, som Scandlines ejer, og det er jo et statsselskab.
Det vil være naturligt at rejse det spørgsmål, om der kan være tale om en skræddersyning, men jeg har ikke grundlag for at komme dybere ned i det.
Det kan jeg forstå at fru Margrete Auken heller ikke har på nuværende tidspunkt
, men hvis der bliver indgivet en klage til Europa-Kommissionen, så bliver det jo, som fru Margrete Auken er inde på, afgjort der.