runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 1998-11-05:
Det har jo været en fornøjelig øvelse at genkalde sig samråd og oplæsning af notater fra lovkontoret og andre underholdende indslag, vi har haft i Trafikudvalget
, da man skulle forberede behandlingen her i dag.
Jeg vil sige til ministeren, at jeg synes, det er glimrende, at vi har benyttet den anledning, der kom, som den konservative ordfører gjorde udmærket rede for, til at få klaret et problem eller blive hjulpet godt på vej, og det har jo også vist sig at være vældig godt.
Der kom altså virkelig noget godt ud af noget skidt, ved at vi går lovene igennem på den måde, som det bliver gjort nu.
Lige da jeg sad med forslaget, var jeg ked af, at vi ikke havde fået høringssvarene netop i forlængelse af den interesse, der er rejst i forbindelse med vores lovkvalitetskonference, om at se høringssvar, inden vi ser lovforslaget.
Men i betragtning af hvordan det kan være op over, da loven jo ellers kan begynde at lave ulykker om ørerne på os, så vil vi acceptere, det her går stærkt, og håber bare, vi får høringssvarene hurtigt, fordi der jo kan komme ting, der viser, at tingene skal gøres på en lille smule anderledes måde.
Så vil jeg henvise til, at jeg lige nu har hørt, at ministeren har lavet et svar på det brev, vi har fået, om krav til skriftligt dansk hos chaufførerne - et ikke ganske relevant krav, og vi håber, at ministeren kan forklare, at det er, bare fordi der er almindelig kuk i sagerne, og at man selvfølgelig ikke sender vores chauffører krav om skriftligt dansk.
Hvis de kan færdselsloven og kan respektere den og kan finde rundt i byen og tale pænt til folk, så er det det, vi har brug for i denne sammenhæng.
Det ser jeg bare frem til at få svar på, og så vil jeg i øvrigt sige tak for forslaget.
Vi regner med at kunne støtte det uden problemer.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-11-05:
Alle husker jo fra januar-februar måned diskussionen, forvirringen, forviklingen og problemerne omkring implementering af den bekendtgørelse, som jo betød, at selv chauffører skulle have et krav om statsborgerskab.
Der blev begået nogle fejl fra mange forskellige sider.
Det er nu glemt, heldigvis for det, og vi skal nu komme videre. Derfor synes vi da også, det er positivt, at den diskussion, der var i januar måned, foranledigede, at man på alle mulige forskellige områder diskuterede og så på, hvor der var krav om statsborgerskab.
Det kunne være rimelige krav, og det kunne være urimelige krav.
Vi så en masse eksempler på, at der var en masse urimelige krav om statsborgerskab - helt overflødige krav, som man selvfølgelig burde fjerne sådan med ét pennestrøg.
Når vi taler om dette område, er det jo med hensyn til vognmændene blevet diskuteret før, og der var en masse ting, der gjorde, at man stillede de krav.
Det var jo fuldt åbenlyst, at man tog de her saglige diskussioner.
Vi synes jo nok, at tingene er sådan i dag, at det er rimeligt at se på, at man ikke skal have det statsborgerskabskrav.
Det synes vi nok.
Det er svært at se, hvilke krav der skulle gøre, at man skal være dansk statsborger for at være vognmand.
Men vi må lade tingene være åbne, se på de høringssvar, der kommer, og så diskutere det.
Vi går i hvert fald konstruktivt ind i det, så man også får løst det her problem.
Jytte Wittrock (S), 1998-11-05:
I konsekvens af de ønsker, indenrigsministeren udtrykte i forbindelse med integrationsloven, ophæver dette lovforslag de krav til statsborgerskab, der er i den nuværende lov, for så vidt angår vognmænd og ansvarlige ledere af sygetransporter. Således vil reglerne medføre, at de ikkedanske, ikkenordiske og ikke-EU-borgere, der i den tidligere lov ville miste deres bevilling efter år 2005, såfremt de ikke havde opnået dansk indfødsret til den tid, nu kan beholde deres bevilling, også ud over år 2005.
Det er dog ikke hensigten, at kravene i øvrigt til vognmænd vil blive lempet.
Det er fortsat de myndigheder, der udsteder tilladelserne, der skal kontrollere, at de øvrige krav i loven er opfyldt, før der gives tilladelse.
I konsekvens heraf er der i loven sket en præcisering af de betingelser, der skal opfyldes for at opnå tilladelse til at drive taxierhverv, bl.a. at bevillingshavere, der ikke har været her i landet i tilstrækkelig mange år, selv skal skaffe sig dokumentation for en ren straffeattest fra deres oprindelige opholdsland.
Vi kan fra Socialdemokratiets side støtte lovforslaget.
Frank Jensen (S), 1998-11-05:
Nu er det ikke nogen stor sag, men blot for, at det af hensyn til historieskrivningen ikke skal være usagt, så oversendte jeg til Retsudvalget den 1. oktober mit svar på henvendelsen
fra Scleroseforeningen, og på side 2 skriver jeg, at når arbejdsgruppens indstilling foreligger, vil jeg vende tilbage til sagen over for Retsudvalget.
Beslutningsforslaget er fremsat den 20. oktober, så Retsudvalget og ordføreren har altså kendt til min holdning om, at man skulle bede personskadeserstatningsarbejdsgruppen om at se på det her og komme med et konkret forslag, og så ville jeg vende tilbage til Folketinget. Nuvel, tilbudet står fortsat om at lave en pragmatisk her og nu-løsning og sætte den dygtige udvalgsformand med retshjælp fra Ombudsmanden til at løse det her lille problem for os, og så kunne man jo derefter vurdere, om der var grundlag for at lave et stort, nyt lovforberedende udvalg.
Det er mere af hensyn til, at man ikke skal bede en masse mennesker om at gå ind i noget, som vi ikke på forhånd har et klart defineret kommissorium for.
Det håber jeg altså, at de tidligere regeringsbærende partier også vil overveje i denne sag.
Det er mere principielt, om man skal bede en masse folk udefra om at gå ind i det her.
De får jo altså ikke noget stort honorar, tværtimod må de bruge meget af deres fritid til det.
Når vi ikke selv har defineret de områder i forsikringsaftaleloven, som vi ønsker, at de primært skal se på, så er det måske et spørgsmål, om vi ikke skulle løse den her enkeltdel meget pragmatisk.
Men tænk over det, og vend tilbage til mig, så gør jeg det, som et flertal af Folketinget ønsker at pålægge mig.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-05:
Uden helt at ville lægge hovedet på blokken i denne sag så mener jeg altså også at kunne huske at have læst i en avis her i Folketinget på det tidspunkt - om det var Berlingske Tidende eller det ikke var Berlingske Tidende, det skal jeg nu ikke kunne sige - hvor justitsministeren gav til kende, at den højesteretsdom ikke gav anledning til at ændre loven.
Margrete Auken (SF), 1998-11-05:
Jeg vil gerne takke ministeren for svaret, men gøre opmærksom på, at Jens Michelsen, som har skrevet til os, ikke har misforstået, hvad der er sket.
For det er jo senere kommet frem, at nu dumper der så og så mange, ikke ifølge bekendtgørelsen i sig selv, men ifølge den fortolkning, der foretages af bekendtgørelsen, nemlig at der i det at have tilstrækkelige kundskaber i dansk indgår en skriftlig prøve.
For ellers går det jo imod intentionen i loven, for det er givet, at et krav om, at man skal kunne skriftlig dansk for at kunne komme til at køre, er meget prohibitivt.
Jeg tænker f.eks. på, hvordan det ville gå, hvis jeg skulle klare et lignende krav på fransk, for jeg kan godt klare mig nogenlunde på mundtligt fransk, og jeg kunne sagtens slå op i et kort, der er skrevet på fransk, men jeg ville ikke slippe godt fra skulle lave en skriftlig prøve i fransk, som jeg ville være tjent med, og tilsvarende kan jeg forestille mig det andet.
Så vil ministeren gå op og sige: Det er i strid med denne lov, hvis kravene med hensyn til at have ordentlige kundskaber i dansk fortolkes på en sådan måde, at man skal op
i et kursus i skriftligt dansk
Anne Baastrup (SF), 1998-11-05:
Jeg vil nu sige, at den åbne dør først blev åben, dengang det viste sig for justitsministeren, at vi rent faktisk havde fået skaffet os et flertal uden om regeringen, fordi - og jeg har lige tjekket det med hr. Bendt Bendtsen - en af os havde stillet et spørgsmål til ministeren om, hvilke konsekvenser højsteretsdommen ville få justitsministeren til at tage.
Der fik vi et svar, der gik på, at ministeren ikke fandt nogen konsekvenser.
Men efterfølgende, da ministeren helt klart kunne forstå, at der var et flertal udenom, så fik vi svaret, nemlig at personskadeserstatningsudvalget skulle kigge på sagen.
Ole Donner (DF), 1998-11-05:
Jeg kan ikke bevise, at hr. Arne Melchior taler usandt, men jeg har lov at sige, at jeg tror, han taler usandt, fordi det er noget, som alle, der vil indrømme det, har været udsat for.
Med hensyn til det der med lægen osv., så synes jeg, at hvis man er uheldig at komme ud for en taxachauffør, og det gør man jo normalt ikke, hvis man er så syg, som hr. Melchior snakker om, så drejer man normalt en ambulance.
Det vil vel også være mere sikkert, ellers når man såmænd ikke frem.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-11-05:
Jeg vil prøve én gang til at forklare det dér med, hvordan man kan blive vognmand:
Hvis man skal have en tilladelse til at være vognmand, vil man blive rekrutteret fra førerkredsen, og for en fører er reglerne altså sådan efter den nugældende taxalov, at man skal gennemgå et chaufførkursus.
Så det dér med, at man kan blive vognmand uden overhovedet at have kundskaber om noget, bare man har kørt som chauffør i 10 år, er ikke rigtigt, for
man kan simpelt hen ikke få et førerkort, medmindre man kan slå op i en KRAK'S Vejviser eller lignende. Sådan er praksis på det område, og det er det, jeg har forsøgt at skitsere, også i det svar, som jeg nu har afleveret til Trafikudvalget.
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg gerne sige, at jeg mener, at der er mange spændende perspektiver i, at man også kan inddrage taxasmåbusser i en fleksibel udvikling af vores kollektive trafiktilbud, ikke mindst i det, vi kalder de tynde tider i de tyndtbefolkede områder.
Men taxalovgivningen er primært et spørgsmål om, hvordan vi regulerer selve erhvervet, og ikke et spørgsmål om, hvordan vi bruger taxaerne i den sammenhæng.
Så jeg ser sådan set ikke, at der umiddelbart er noget behov for af den grund at se på taxalovgivningen mere generelt.
Til fru Margrete Auken kan jeg sige, at i forbindelse med det kursuskrav, der nu er indført, er der ikke noget krav om en skriftlig prøve, hverken i lovgivningen eller i de krav, vi stiller fra Trafikministeriets side i forbindelse med, at vi godkender kursusudbyderes kursusindhold.
Men der er en prøve, som man skal igennem for at få førerkort, og det er der ikke noget nyt i, for det har der været siden 1979.
Der er altså ikke nogen nye vilkår for chaufførerne på det punkt.
Man har siden l979 skullet bevise, at man var hjemme i geografien i det område, hvor man skal udøve virksomheden som taxachauffør, og der er samtidig krav om, at man skal kunne beherske det danske sprog på en sådan måde, at man kan yde den service, som er nødvendig.
Og dér er det altså op til kommunalbestyrelserne at sikre sig, at chaufførerne faktisk opfylder de tre betingelser, som der nu er, og hvor kursuskravet er det nyeste, mens de to andre krav er gammelkendte krav, som har været forvaltet igennem masser af år ude i kommunalbestyrelserne og af det storkøbenhavnske hyrevognsnævn. Der er ikke noget nyt her, så jeg kan i virkeligheden ikke forestille mig, at det er det, der opponeres over i henvendelsen fra borgerne til Trafikudvalget.
Det har jeg svært ved at forestille mig, for der er altså ikke noget nyt, og i kursuskravet er der som sagt ikke noget krav om en skriftlig prøve.
Derfor er det stadig min konklusion, at den pågældende må have misforstået, hvad det er, der er gældende på nuværende tidspunkt i forhold til tidligere.
Så der er altså en problemstilling her, som vi skal være opmærksomme på.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-11-05:
Fremskridtspartiet så med forundring på det her forslag om lige betalingsvilkår for baner og biler.
Det lød i og for sig vældig godt, men nu gælder det jo en enkelt strækning.
Hvis Enhedslisten vil være med til, at vi ser på det over hele landet, så tror jeg, at det kunne blive vældig interessant.
For vi i Danmark har jo verdens absolut højeste afgiftstryk på biler.
Vi er blandt dem, der har de højeste afgifter på benzin, ja, det har været nævnt, at der kommer mange flere penge ind på det område, end der bruges på vejanlæg, så hvis man gav sig til at se på det, tror jeg godt, man kunne finde en ligestilling på en eller anden måde.
Men det er ikke det, der er meningen med forslaget.
Selvfølgelig kan vi ikke gå med til det, men hvis Enhedslisten vil være med til det andet, jeg nævner, at vi vil se på hele Danmark, om man eventuelt skulle betale, hvad det koster at drive vejene, at det betalte man i bomafgift, og så fjernede man alt, hvad der hedder afgifter på biler, ja, så var vi interesserede.
Klaus Kjær (DF), 1998-11-05:
Det kan ikke hjælpe, at ministeren snakker udenom, for i ministerens egne bemærkninger til lovforslaget står der ordret: »For så vidt angår bestemmelsens stk. 1, fremgår det af den nugældende bekendtgørelse om taxikørsel m.v., at vognmænd og chauffører skal have gennemført et af Trafikministeriet godkendt kursus for opnåelse af tilladelse og godkendelse.
Samtidig er der fastsat mulighed for fritagelse for kursuskravet, såfremt pågældende har 10 års erfaring inden for området.«
Det gælder altså også erfaring
som taxachauffør.
Frank Jensen (S), 1998-11-05:
Der er nogle sager her i Folketinget, hvor man oplever, at man løber en åben dør ind.
Det vil jeg selvfølgelig gerne lykønske fru Anne Baastrup med, at hun har gjort i denne sag.
Det er jo en åben dør, som fru Anne Baastrup har løbet ind, og til lykke med det.
Det har ikke været nødvendigt at bruge så meget tid til at skulle samle det store flertal, hvis det alene har knyttet sig an til et udvalgsarbejde om, hvorvidt vi i konsekvens af højesteretsdommen og den reaktion, der er kommet fra brancheorganisationen, der nu lægger op til overvejelse, skal lave om på lovgivningen på dette område.
Det har været regeringens opfattelse fra første færd, og det har jeg orienteret Retsudvalget om for længst.
Spørgsmålet er, om Folketinget virkelig ønsker - og nu spørger jeg igen de partier, som også er noget optaget af lovkvalitet og ressourceforbrug osv. i den offentlige sektor
at der på baggrund af denne ene konkrete sag skal nedsættes et nyt stort lovforberedende udvalg, når vi just nedsætter et udvalg, der skal se på erstatningsansvarsloven, og som har samme indsigt osv. i det formueretlige område.
Der er ingen af ordførerne, lagde jeg mærke til, der overhovedet knyttede bemærkninger an til den anden del af beslutningsforslaget, nemlig at nu skulle man igennem hele forsikringsaftalelovens bestemmelser og se, om der var behov for en revision.
Her er det bare, jeg siger: Under den tidligere borgerlige regering, Schlüterregeringen i 1984, måtte den daværende justitsminister acceptere en opløsning af et udvalg, fordi man sagde, at forsikringsaftaleloven er god i den forstand, at den ikke er nogen hindring for en udvikling hverken i produktudviklingen i forsikringsbranchen eller i forhold til at give plads til, at domstolene kan udvikle en domspraksis. Jeg har forståelse for, at vi skulle lave det her store arbejde, hvis det var sådan, at der var flere partier, der i dag tilkendegav, at der var flere problemer end det, nemlig det og det og det problem, og det ville de partier gerne have overvejet i et nyt stort udvalgsarbejde.
Men det er der bare ingen, der har gjort.
Og så er det, jeg bare stille og roligt spørger i fuld anerkendelse af, at fru Anne Baastrup har løbet en åben dør ind og samlet et flertal, som jeg aldrig nogen sinde ville kunne finde på at modsætte mig: Skulle vi ikke vælge den nemme løsning?
Hvorfor gå den store omvej, når vi kan vælge en umiddelbar løsning, der ligger lige for?
Det kræver jeg selvfølgelig ikke noget svar på i dag.
Jeg har fuld forståelse for, at når man har givet et tilsagn til fru Anne Baastrups ihærdige arbejde, så har man brug for lige at vende skråen og tænke sig godt om i Retsudvalget.
Men tilbudet står stadig.
Margrete Auken (SF), 1998-11-05:
Jo - det var heller ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde, at vi gerne ville have bompenge.
Det er den vej, vi vil arbejde for det.
Jeg har ikke givet løfte om, at vi vil gå ind og støtte specielt det her forslag.
Jeg er ganske enig med hr. Melchior i, at hvis man gik hen og lavede betaling specielt for motorveje uden at gøre det for resten af systemet eller uden at lave en roadpricing, så havner vi i en temmelig tåbelig situation.
Arne Melchior (CD), 1998-11-05:
Jeg tror ikke, min korte bemærkning er for langt fra det emne, vi diskuterer, for der altså er tale om et ønske om eventuel betaling for at køre ad en motorvejsstrækning.
Og så siger fru Margrete Auken minsandten, at hvis det var generelt, så ville hun stemme for det. Det kan da ikke være rigtigt.
Det vil altså så betyde, at fru Margrete Auken vil animere bilisterne til i stedet for at køre på motorvej at køre på landeveje, hvor vi ved, der sker mange flere ulykker, og det kan da ikke være en del af SF's eller fru Margrete Aukens trafikpolitik.
Så jeg vil gerne spørge fru Auken, om det ikke var en misforståelse.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-05:
Jeg skal blot oplyse hr. Kjær fra Dansk Folkeparti om, at, ja, bompenge er bestemt en metode, men en anden metode, som der netop er tale om i det her forslag, er jo så, at den offentlige trafik eller den trekvart offentlige trafik ikke skal betale det, som vi karakteriserer som en særlig afgift.
Margrete Auken (SF), 1998-11-05:
Altså hvis det er det, der er hensigten, skal vi nok stemme for det.
Men jeg vil godt sige til hr. Søren Kolstrup, at hvis Enhedslisten insisterer på at få forslaget til afstemning, har jeg altså ikke fået mandat i gruppen til at love, at vi stemmer for det.
Bare lige så der ikke er nogen tvivl om den sag.
Altså vi støttede sådan den principielle tankegang om det, men det er jo sådan lidt langt ude.
Så det kan godt være, vi synes, vi vil gøre det igennem den almindelige bompengediskussion, vi har.
Klaus Kjær (DF), 1998-11-05:
På et tidspunkt var jeg helt bange for, at Enhedslisten ikke rigtig havde fattet sondringen mellem benyttelse af et halvprivat ejet område og et offentligt - altså en ren statsvej, altså motorvejen.
Men jeg kan så forstå på hr. Søren Kolstrups sidste indlæg, at det er man opmærksom på.
Det nævnte hr. Søren Kolstrup jo i forbindelse med Storebæltsforbindelsen.
Herefter kan jeg jo kun betragte forslaget som et forsøg, et slet skjult forsøg på ad bagvejen at få indført bomafgift og betaling for at benytte motorvej.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-05:
Når Enhedslisten har fremsat det her forslag, er det jo et udtryk for, at vi gerne vil sætte fokus på, om der nu er tale om det forhold, som hr. Brian Mikkelsen nævnte, nemlig at det er vigtigt, når vi diskuterer kollektiv trafik og privatbilisme, at man så har tungen lige i munden.
Som et grundprincip synes vi i Enhedslisten egentlig, at det kan være meget rimeligt, nemlig at såvel den kollektive som den private bilisme har samme vilkår.
Men det er klart, i vores analyse bedømmer vi det ikke så lidt anderledes.
Vi ser det sådan, at vi igennem en lang række konkrete eksempler kan pege på, at det faktisk er det offentlige, altså den offentlige trafik, som står med håret
i postkassen,
samtidig med at vi ved, at det er privatbilismen, som påfører samfundet en lang række miljøomkostninger, CO2-eksplosionen, som trafikken bærer en stor del af ansvaret for.
Ja, alle disse ydre belastninger på miljøet indregnes jo ikke i privatbilismens afregning.
Men jeg skal pege på, at når vi har fremsat det her forslag, er det, fordi vi ser det som et symptom på et forhold, som vi finder en række andre steder i samfundet, nemlig at den kollektive trafik bliver stedmoderligt behandlet.
Jeg mener, som vi kort har været inde på tidligere her i dag, at det samme spørgsmål kan stilles omkring Storebæltsforbindelsen.
Dér har man gennemgået en række af Trafikministeriets papirer via aktindsigt, og der mener man at kunne påvise,
at aftalerne omkring DSB-betaling, altså for at bruge Storebæltsaktieselskabets skinner, kan vise sig at blive en ren tilsætning for DSB.
Og vi har indtil videre vurderet det sådan, at en lang række af de her nye selskaber, der er opstået, Storebæltsaktieselskabet, Øresundsselskabet osv., jamen de skal have pengene hjem og tager sig betalt af den offentlige trafik. Derfor er vi selvfølgelig meget interesseret i at undersøge, om en sådan rapport nu har ret i, at det medfører en løbende udsultning af det offentlige.
Hvis det er tilfældet, jamen så ved vi jo - også efter de selskabsnydannelser, der har fundet sted - at så vil regningen blive sendt videre til fødelinjerne inden for de nationale toglinjer.
Jeg skal så takke Socialistisk Folkeparti for, at man kunne støtte forslaget, og at man også kunne se det principielle i forslaget, og jeg har da behov for at notere, at det altid luner med den støtte, så vi er to partier, der kan støde i trompeten.
Dernæst vil vi selvfølgelig være meget indstillet på at følge hr. Brian Mikkelsens princip om tungen lige i munden.
Vi vil se nøje på den Storebæltsrapport, der kommer, om der virkelig er tale om tungen lige i munden.
Vi mener, alle indicier peger på, at det er det offentlige, der står med håret i postkassen.
Men den drøftelse kan vi så vende tilbage til også ud fra hr. Brian Mikkelsens princip; det er ganske vist.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 1998-11-05:
I Kristeligt Folkeparti vil vi også gerne være med til at få sådan en generel debat. Men vi synes, at det er lidt underligt at begynde med sådan et snævert område, og derfor kan Kristeligt Folkeparti ikke gå ind for beslutningsforslaget.
Arne Melchior (CD), 1998-11-05:
Jeg må bedrøve med et nej.
Altså hvis CD, som jeg jo repræsenterer her, ikke var med i aftaler mellem de forenede partier - det er i øvrigt et udtryk, jeg meget gerne hører
, vi går stærkt ind for det samarbejdende folkestyre, selv når der er uenighed om forskellige ting - men altså hvad vi ville gøre i en helt anden situation, som er en utænkelig situation, skal jeg vel ikke belemre min lille hjerne med.
Men altså, nye afgifter, nye bompenge af den ene eller den anden art er jeg imod.
Så er der selvfølgelig den anden indgang, at man kan gøre det billigere for DSB, og jeg vil meget gerne støtte, at togdriften her i landet er velfungerende.
Men det kan vi ordne på anden måde også uden det her forslag, selv om der ikke var de aftaler og de bindinger og den lovgivning, som altså findes, og som er uomgængelig.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-05:
Jamen jeg takker ordføreren for CD for, at vi kunne få tildelt et øjebliks varme, og at vi lige havde et lille tyndt bånd for en liden stund.
Men jeg vil gerne spørge hr. Melchior: Jeg er helt med på, at hr. Melchior føler sig bundet af de aftaler, som hr. Melchior indgår i, og hr. Melchior har også en juridisk tilgang til det her spørgsmål.
Hvis nu hr. Melchior ikke deltog i alle disse aftaler, som de forenede partier har herinde, ville hr. Melchior så kunne forløse sig selv og under disse konditioner støtte forslaget helt eller delvis?