Poul Fischer (DF), 2003-11-13:
Disse to lovforslag beskriver, hvilke tiltag der skal gøres for at sikre skibe og havnefaciliteter mod terror; alt i alt et produkt af begivenhederne den 11. september 2001.
På internationalt plan er der udarbejdet konventionsændringer og koder, der skal godkendes af de enkelte landes parlamenter inden 31. december 2003 og implementeres inden 1. juli 2004.
Folketinget skal give samtykke i henhold til grundlovens § 19 til, at Danmark kan tilslutte sig konventionsændringerne, ligesom Folketinget giver bemyndigelse til, at regelsættene udfærdiges administrativt. L 46 omfatter havnefaciliteter, der betjener følgende fartøjer i internationalt fart: passagerskibe, herunder højhastighedsfartøjer, fragtskibe med en bruttotonnage på 500 t eller derover og mobile offshore-boreplatforme.
Der skal udarbejdes sikringsplaner på tre niveauer for skibe og havnefaciliteter på baggrund af en konkret sårbarhedsvurdering.
For havnenes vedkommende udarbejdes sårbarhedsvurderinger af havnemyndigheden i samarbejde med det lokale politi.
Hver havnefacilitet skal have en sikringsansvarlig, og Kystdirektoratet skal påse, at sårbarhedsvurderingen er i orden og efterfølgende godkende sikringsplanerne.
Kystdirektoratet bestemmer til enhver tid sikringsniveauet på baggrund af oplysninger fra PET.
I lyset af de konkrete tiltag ønskes det at skabe så brede rammer som muligt, så havnene kan fortsætte deres virksomhed som hidtil, hvilket vi hilser velkommen.
Tiltagene på havneområdet synes at være klare og operationelle.
I L 46 er der også en række justeringer af havnelovens regler, som Dansk Folkeparti umiddelbart ikke har nogen bemærkninger til.
På tilsvarende vis er der i L 49 udarbejdet konvention og kode omhandlende forhold for skibes sikring mod terror, og det er godt beskrevet i lovforslaget.
Herudover skal søfarende have nye identifikationspapirer, som skal skabe bedre muligheder for identifikation af dem.
Skibe skal udstyres med en permanent mærkning med skibets indentifikationsnummer, ligesom et automatisk identifikationssystem skal medvirke til, at man til enhver tid kan se, hvor et skib befinder sig. Skibe skal udstyres med et alarmsystem, således at man ved et terrorangreb kan kontakte hjemlandet, i Danmarks tilfælde Søfartsstyrelsen, der skal være døgnbemandet.
Der gives, hvilket også er positivt, mulighed for, at der kan indgås bilaterale eller multilaterale aftaler om alternative sikringsforanstaltninger på faste trafikruter med kort overfartstid mellem forskellige stater.
Dette lyder fornuftigt.
For rederne vil forslaget medføre betydelige omkostninger, og det er vigtigt, at omkostningerne til disse tiltag ikke bevirker, at skibserhvervet pålægges omkostninger af en sådan størrelse, at erhvervet mister konkurrenceevne i forhold til andre lande og også i forhold til andre transportformer.
Det forhold må vi være opmærksomme på.
Lovforslagene er at betragte som take it or leave it, men der er naturligvis ingen tvivl om, at Danmark selvfølgelig skal tiltræde tiltagene mod terror.
Når det er sagt, må man sige, at tiltagene synes absolut fornuftige og dækkende ud fra den forudsætning, at det er regler, der skal indføres på verdensplan.
Men til trods for tiltagene opererer vi med områder, der synes utroligt sårbare over for terrorisme.
Hver lørdag sejler fem-seks krydstogtskibe ud af Miamis havn i Florida med op mod 5.000 personer om bord på hvert skib.