runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2000-04-14:
Til hr. Jens Vibjerg vil jeg gerne sige, at det jo ikke er sådan, at man kan stå af og på i forhold til, hvad man nu ønsker sig, ligesom til jul, hvor man kan vælge en enkelt pakke ud og sige, at resten vil man så ikke være med til.
Der var lagt op en samlet reform, og jeg har også i min ordførertale lagt vægt på, at det var en samlet reform med fem lovforslag i Arbejdsministeriet og seks her i Undervisningsministeriet, og da man ikke ville være med, meldte man sig jo også ud af forhandlingerne.
Det må hr. Jens Vibjerg jo også vedgå senere i dag, når det viser sig, at man ikke kan stemme for en række af de lovforslag, der ligger i pakken.
vil jeg gerne sige, at selv om en reform er godt og grundigt gennemarbejdet, så forhindrer det jo ikke nogen i at være uenig i den.
Det skal vi være opmærksomme på. Jeg vil godt sige, at det for os er vigtigt - og det er også derfor, at vi skaber et helt nyt, man kunne kalde det et parallelt kompetencesystem til et ordinært kompetencesystem - at mennesker, der er på arbejde, også kan videreuddanne sig hele vejen op, og hvis man læser støtteloven, så er det rent faktisk sådan, at man kan optjene ret til orlov også til nogle af tingene på de åbne uddannelser. Jeg mener bestemt, at de mennesker, som har en høj uddannelse, også skal videreuddanne sig, men i forhold til prioriteringen af støttemulighederne har vi valgt at satse på de kortuddannede, fordi det er dem, der har trukket mindst på kontoen.
Så lad mig sige, at nu har jeg kigget alle høringssvarene igennem, og jeg har også læst dem, og de allerfleste er i overvejende grad positive, men det er måske forbigået Venstres ordfører, hvad der står i de positive høringssvar.
Hr. Christian H. Hansen har jeg svaret på det med høringssvarene, men kvaliteten i videreuddannelsessystemet er også noget af det, der ligger os på sinde.
Dér må vi jo sige, at videreuddannelsessystemet for voksne helt nede fra FVU, GVU, VVU osv. knytter an til uddannelser i det ordinære uddannelsessystem og i øvrigt skal ende med en eksamen eller en prøve, der svarer præcis til dem.
Det er meget vigtigt at sige, at det jo er her, vi har kvaliteten.
Man kan altså godt blive det, der hedder
kortere og videregående uddannet, hvilket svarer til en KVU og svarer til en VVU, men er præcis det samme, men tilgangsvinklen er forskellig, og det sikrer kvaliteten.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Til hr. Søren Kolstrup må jeg sige, at Venstre hører altså ikke til dem, der går rundt og banker folk.
Jeg ved ikke, om det er noget, man gør jævnligt i Enhedslisten.
Til det her med at fyre folk i den offentlige sektor: Hvis man ser på, hvad der sker i den offentlige sektor, så er der ingen grund til, at den vokser, og jeg synes ærlig talt, at når folk fratræder den offentlige sektor, så skal man gevaldigt overveje, om man har lyst til at genansætte nogen i den pågældende stilling.
Det her med, at vi nu skal ud og foretage massefyringer i Arbejdsministeriet og Undervisningsministeriet, som hr. Kolstrup lægger op til, er ikke det, vi taler om.
Så vil jeg endnu en gang forsøge at forklare det her med, hvordan det berører det ordinære system.
Det kan godt være svært at forstå, men jeg skal prøve at gøre det meget pædagogisk for hr. Carsten Hansen.
Det drejer sig om, at hvis man har taget en del af sin uddannelse i voksenuddannelsessystemet og man så derefter ønsker at gå ind i det ordinære system, så kan man, som jeg i hvert fald læser lovforslaget, gå direkte fra det ene system til det andet, for lovforslaget siger, at det er det samme niveau.
En diplomuddannelse, som det har taget 2 årsværk at få, er på det samme niveau som en bacheloruddannelse i det ordinære system, som er på 3 årsværk, og det er i min verden ikke det samme.
Hvis man derfor giver adgang til, at de her folk kan komme ind, ved at man siger, at man sidestiller de to uddannelser, som i min verden har 1 årsværk til forskel, og man så lader de folk efterfølgende gå på den samme uddannelse, som bygger ovenpå, så kan det kun devaluere det faglige niveau.
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-14:
Til fru Gitte Lillelund Bech vil jeg sige, at det sandelig er et af de meget store og vigtige formål, men bestemt ikke det vigtigste, og det var heller ikke det, jeg sagde i ordførertalen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Er der noget sted i dette lovkompleks, hvor man kan sikre dette?
Og endelig kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Søren Kolstrup om, hvorledes et voksen- og efteruddannelsessystem skulle se ud, hvis det var Enhedslisten, der havde siddet ved bordet.
Nu har Enhedslisten jo alene tilsluttet sig aftalen
efterfølgende.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-14:
Om de organisatoriske barrierer: Der er mange forskellige udformninger, men man kan f.eks. tænke sig, at alle virksomheder her i samfundet, offentlige som private lige fuldt, får en pligt til at udvikle uddannelsesplaner, som tilgodeser alle medarbejdere, altså både dem, der er i kernearbejdsstyrken, og dem, der er i randen.
For vi ved jo udmærket godt, at arbejdsgiverne har en tendens til at vise nogle lidt mere bevågenhed end andre, for at sige det sådan meget diplomatisk.
Det andet punkt, om hele daghøjskolen: Dér skal jeg blot gøre opmærksom på, at Enhedslisten aktivt har deltaget i de her forhandlinger, men samtidig har vi som bekendt været i opposition til alt det tidligere, der er sket på daghøjskoleområdet omkring positivlisten, og jeg skal understrege meget stærkt, at det er vi fortsat, og at det er derfor, vi er bekymrede for de her ting.
Til sidst får jeg stillet et meget stort spørgsmål, som er umuligt at besvare på kort tid, men det kan bedst illustreres med ønsket om obligatoriske uddannelsesplaner, der tilgodeser alle medarbejdere på en given arbejdsplads.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Jeg følte ikke, jeg fik svar på mit første spørgsmål om de organisatoriske barrierer.
Er der noget sted i dette lovkompleks, hvor man sikrer, at man ikke får de her organisatoriske barrierer?
Så var der et spørgsmål, jeg glemte før: Hvordan ser hr. Søren Kolstrup på sammenhængen mellem det foreslåede voksenuddannelsessystem og så det ordinære uddannelsessystem?
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-14:
Jeg skal gerne føre endnu mere direkte tale, og jeg er meget godt tilfreds med spørgsmålet. Enhedslisten synes, at det her forslag tager godt hånd om de individuelle barrierer.
Enhedslisten synes, det her forslag er et fremskridt.
Vi er jo ikke et maksimalistisk parti.
For os har det været afgørende, at man ville gøre noget for de kortuddannede, men vi har sandelig mange godteposekrav tilbage.
Jeg ved ikke, om fru Gitte Lillelund Bech i øvrigt er interesseret i at medvirke til at nedbryde de organisatoriske barrierer; det ville jo være interessant. Til det, som optager fru Gitte Lillelund Bech så meget, med de her to systemer, der ligger parallelt, og hvordan de har det med hinanden, skal jeg sige, at vi tror, de har det rigtig godt med hinanden.
Vi finder det ganske naturligt, at man både har det ordinære system og så har et system, der er tilpasset folk, der måske har andre livserfaringer.
Derfor har vi slet, slet ikke den frygt, som fru Gitte Lillelund Bech har, tværtimod har vi med begejstring over det punkt kastet os ind i det her
forslag
Jens Vibjerg (V), 2000-04-14:
Vi hørte fra den tidligere socialdemokratiske ordfører, hr. Carsten Hansen, under den lovpakke, der blev forhandlet før denne pakke her, at han citerede, at man skal lære, så længe man lever, og at man skal have tæsk, så længe man lærer.
Nu er det gået op for mig, hvorfor det har været så afgørende for Socialdemokraterne, at der nu skal indføres en ekstra bruttoskat.
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører her: Har Socialdemokratiet gjort sig nogen overvejelser om, hvor store beløb man skal inddrive? Ordføreren sagde jo også, at det ikke krævede en enig indstilling.
Det vil sige, at bare den ene part eller måske en del af den ene part kommer med en indstilling til et stort løft, ja, så skriver man regningen ud. Så var jeg også lige ved at tro, at der var en udstrakt hånd til ikkeforligsparterne til en drøftelse, men jeg kunne forstå på den socialdemokratiske ordfører, at man i Socialdemokratiet vil lytte til regeringen, og det er da betryggende for arbejdsministeren, og så vil man lytte til de andre parter, men der var ingen invitation til den øvrige del af Folketinget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-14:
Hr. Poul Erik Dyrlund har stået for den indtil dette øjeblik mest centrale bemærkning i dagens debat om voksen- og efteruddannelse, nemlig spørgsmålet om, at der, hvis der skal opkræves flere penge hos arbejdsgiverne, så skal komme en indstilling fra bestyrelsen for Arbejdsmarkedets UddannelsesFinansiering, men, sagde hr. Poul Erik Dyrlund,
for Socialdemokratiet var det ikke afgørende, at der var tale om en enig indstilling.
Jeg vil godt spørge hr. Poul Erik Dyrlund, om hr. Poul Erik Dyrlund ikke finder, at det er optimalt, hvis der er tale om en enig indstilling, og at man dog i det mindste må forlange af en sådan indstilling, at den part, der skal betale musikken, i det mindste er enig i det, hvis der skal opkræves nye bidrag hos arbejdsgiverne.
Mogens Andreasen (DF), 2000-04-14:
Hr. Poul Erik Dyrlund sagde i sin ordførertale, at bestyrelsen for AUF fastsætter virksomhedernes bidrag til forskellige uddannelsesområder.
Jeg vil gerne spørge hr. Poul Erik Dyrlund, om der ikke allerede nu kan løftes en flig for, hvor store omkostninger der pålægges virksomhederne.
Det ville egentlig være rart at få det at vide.
Regeringen må jo vide, hvor mange penge der mangler for at finansiere denne uddannelsesreform.
Poul Erik Dyrlund (S), 2000-04-14:
Jeg er nødt til at sige til hr. Jens Vibjerg, at i Venstre har man altså ikke eneret eller monopol på at definere, hvad bruttoskat er.
Når hr. Jens Vibjerg bruger ordet bruttoskat, så vil jeg godt sige til hr. Jens Vibjerg: Forkert!
Nej, hvis ordet solidaritet var blevet brugt, så kunne vi blive enige, men det er et fremmedord i Venstre.
Til spørgsmålet om, hvor store beløb der skal opkræves, vil jeg sige: Jamen det er op til parterne.
Det er op til parterne, hvor meget de forbruger ud over det, staten bidrager med.
Det er det, det hele tiden handler om.
Det er egentlig også et svar til hr. Mogens Andreasen, at omkostningerne bestemmer man selv i den her butik.
Der gives et bidrag på måske knap 3 mia. kr., og hvad der bruges derudover, skal opkræves.
Hvad der så ligger af besparelser i det, er så spørgsmålet om den besparelse, der egentlig ligger i konstruktionen, i og med at man går ind og trækker 35.000 kursusuger ud, som parterne har gjort, svarende til, et slag på tasken, 150-170 mio. kr., alt efter hvad det er for kurser.
Jeg har ikke helt styr på, hvad det er for typer af kurser.
De er jo ikke lige dyre
alle sammen.
Så til hr. Knud Erik Kirkegaard omkring en enig indstilling: Ja, jeg kunne da godt forstå, at hr. Knud Erik Kirkegaard opfattede det som en provokation, men sandheden er jo, at jeg er enig med hr. Knud Erik Kirkegaard i, at selvfølgelig ville det optimale være, at der ligger en enig indstilling, en enig bestyrelse. Det er altid det, der vil være bedst og mest befordrende.
Men som jeg gør opmærksom på, er det ikke afgørende for Socialdemokratiet, at det skal være tilfældet, og vi vil ikke gå ud og stille krav om, at det altid skal være en enig bestyrelse.
Det var egentlig det, jeg sagde med mine bemærkninger.
Jens Vibjerg (V), 2000-04-14:
Jeg vil godt spørge hr. Dyrlund: Er solidaritet lig med, at én part kan udskrive en regning til en anden part?
Og så vil jeg godt have, at den socialdemokratiske ordfører fortæller lidt mere præcist om, hvor store beløb det er, man vil ud og hente.
Jeg vil gerne have nogle tal på, for det må man have gjort sig nogle overvejelser om.
Og hr. Dyrlund sagde jo her fra Folketingets talerstol, at vi skulle have en større aktivitet på området.
Vi ved også, at der er
en mindre pose penge fra finansministeren til området.
Vi ved også, at der er sat stop for løn- og prisudviklingen, og at pengene dér skal komme fra staten.
Så der er altså en række pinde, der skal finansieres, og dér må man have gjort sig nogle overvejelser om, hvad det bliver i kroner og øre.
Mogens Andreasen (DF), 2000-04-14:
Jeg vil da godt endnu en gang spørge hr. Poul Erik Dyrlund, om ikke regeringen har overvejet: Hvis man udfører denne her lov i dens fulde konsekvens, hvilke beregninger har regeringen så gjort sig af de omkostninger, der så skal dække hele lovkomplekset?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-14:
Jeg er ikke helt klar over, om det var tilsigtet, at hr. Poul Erik Dyrlund kom til at slippe den lede kat ud af sækken
, så det nu i fuld åbenhed, i fuld offentlighed, fremstår, hvad det her drejer sig om: en uddannelsesskat fra danske virksomheder.
Arbejdsgiverne kan pibe, og de kan synge, de kan gøre, hvad de vil, der kommer en regning til arbejdsgiverne, og det er det, som hr. Poul Erik Dyrlund er så lykkelig for.
Jeg håber, at CD's ordfører med meget stor omhu har lyttet til, hvad det er, hr. Poul Erik Dyrlund har sagt, og dermed gør sig klart, hvad det er, man her har vovet sig ind i.
Carsten Hansen (S), 2000-04-14:
Jeg må sige, som andre har sagt, at det er ganske tankevækkende, at vi her står med en reform, der tager hul på at gøre det endnu bedre for de kortest uddannede mennesker i det her samfund, fordi vi har konstateret et basalt behov, men at Venstre er imod at være med til at give penge til kortuddannede, som er de allerdårligst stillede i det her samfund, så også de kan komme op på et fagligt niveau.
Det er tankevækkende, at man ikke har læst lovforslagene ordentligt og kan svare på nogle enkle spørgsmål.
Jeg vil endnu en gang spørge: Hvordan er det, at man rører ved det ordinære uddannelsessystem?
Det har jeg ikke fået svar på endnu, og jeg synes, det er betænkeligt, at Venstre afviser
et lovforslag på, at det rører ved det ordinære uddannelsessystem, når Venstre ikke engang kan svare på hvordan.
Så vil jeg sige til fru Gitte Lillelund Bech: Vi har jo imødekommet Venstre på en lang række punkter med hensyn til udlicitering.
Undervisningen kan foregå på arbejdspladser, på uddannelsesinstitutioner, hvor mennesker er i fritiden, i oplysningsforbund osv.
Kan fru Gitte Lillelund Bech ikke bekræfte, hvis hun har læst lovforslaget, at det kan foregå hvor som helst, når vi snakker uddannelse for de voksne i den dårligst stillede del af befolkningen?
Er Venstre ikke imødekommende i det spørgsmål?
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Jeg synes, jeg hørte i fru Dorit Myltofts ordførertale, at formålet med lovpakken er at opkvalificere de grundlæggende færdigheder.
Er det virkelig sandt?
Jeg vil meget gerne bede den radikale ordfører om at præcisere det for mig, hvis det er formålet med lovpakken - og pakken er altså hele pakken - at opkvalificere de grundlæggende færdigheder.
Hvordan står det så til med videnssamfundet?
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-04-14:
Det var meget lidt, der blev sagt om de kortuddannede, dem, der har problemer med læsning/stavning.
Så blev der spurgt: Hvorfor vil Venstre ikke støtte det lovforslag?
Det var, fordi økonomien med amterne ikke var i orden.
Nu er det tilbagevist, den er i orden.
Derfor vil jeg spørge Venstres ordfører: Vil Venstre så stemme for lovforslaget om forberedende voksenundervisning, der giver alle de læse- og stavebesværede en mulighed for at få deres kvalifikationer på disse områder løftet?
Susanne Clemensen (CD), 2000-04-14:
Vi er naturligvis en del af et forlig, og derfor stemmer vi for alle elementer, alle lovforslag i den her voksenefteruddannelsesreform, men det er netop et område, som vi behandler senere i dag, og som jeg derfor vil vende tilbage til.
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-14:
Jeg vil gerne takke fru Gitte Lillelund Bech for svaret, og så vil jeg glæde mig til udvalgsarbejdet og se Venstre konkretisere forslagene.
Jeg forstår stadig væk, at vi langt hen ad vejen er enige, og jeg er lidt spændt på at høre, om der er nogen af lovforslagene, som Venstre vil stemme for.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Jeg synes nu altså, at jeg har gjort det meget, meget, meget tydeligt, at vi er enige i intentionerne, men at vi ikke mener, at måden at gøre det her på er korrekt.
Med hensyn til FVU-lovforslaget må jeg sige til hr. Baadsgaard, at jeg i min ordførertale gjorde det meget klart, at der er to dele, som vi synes er et problem.
Den ene del er finansieringsdelen, den anden del er, at vi ikke er sikre på, at det er den rigtige måde at satse på modulopdelt, eksamensrettet undervisning styret gennem centralt fastsatte læseplaner.
Så længe de kritikpunkter ligger her, så længe det er den model, som er på bordet,
er det ikke vores kop te.
Så må jeg jo også sige, at det her er et led i en samlet pakke; alle de her lovforslag hænger sammen, og de hænger også sammen med de efterfølgende lovforslag, der ligger under Arbejdsministeriet, og de små dele, der måtte være, som vi synes er fornuftige, kan vi ikke støtte, fordi det vil være en støtte til det samlede lovforslag.
Så længe man ikke kan få løst hele problematikken med at få et fornuftigt voksen- og efteruddannelsessystem, et enstrenget system, der er gennemskueligt for alle, så har vi ikke nogen intentioner om at støtte de her lovforslag.
Carsten Hansen (S), 2000-04-14:
Jeg ved godt, at hr. Knud Erik Kirkegaard læser talen op for sin kollega, hr. Brian Mikkelsen, men der var bare et par enkelte principielle spørgsmål, som jeg tror og ved hr. Knud Erik Kirkegaard godt kan svare på.
Jeg vil gerne bede hr. Knud Erik Kirkegaard fortælle mig og Folketinget, hvor det er, vi forringer efter- og videreuddannelsesmulighederne for ingeniørerne.
I forhold til det, der eksisterer i dag, er der for mig at se faktisk nogle forbedrede muligheder for at blive ingeniør, bare ad en anden vej.
Så vil jeg også godt spørge, om det er, fordi man kun ønsker trækeffekten, altså effekt i den ene ende, men ikke vil være med til at forbedre mulighederne for de dårligst stillede i det her land, der jo som følge af mangel på uddannelse også er dem, som har de dårligste økonomiske muligheder.
I hvert fald har FVU-lovforslaget jo ingen økonomisk effekt i forhold til det, man har som hovedmodstand, AUF'en.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Jeg vil gerne stille hr. Aage Frandsen tre spørgsmål.
Det første er: Mener hr. Aage Frandsen, at alle skal have en uddannelse?
Endelig bed jeg mærke i, at hr. Aage Frandsen talte meget her til sidst om, at det her overhovedet ikke er noget, der er jasket igennem.
Så det tredje spørgsmål er: Er det ikke SF, der har været fortaler for, at meget store lovkomplekser skal fremsættes tidligt i en samling og ikke skal fremsættes sent i en samling? Der skal være god tid til udvalgsarbejdet.
Der skal i øvrigt også være god tid i høringsfasen, og i det hele taget skal der være så god tid, at man får gennemarbejdet det fuldt ud.
Er det ikke SF, der har været fortaler for det?
Og i den forbindelse: Hvordan ser hr. Aage Frandsen så på, at dette komplicerede lovkompleks bliver fremsat den sidste dag, hvor det overhovedet er muligt?
Høringsfristen har været ufattelig kort, og der bliver meget, meget kort tid til udvalgsarbejdet.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-14:
Var det alle, der skulle have mulighed for at få en voksenuddannelse?
Hvis jeg ikke har forstået det ret, må jeg bede om at få det gentaget. Med hensyn til, om det her giver et enstrenget system, giver det da langt mere enstrengethed, end vi har i øjeblikket.
Der er overhovedet ikke nogen tvivl om det, og det giver langt bedre mulighed end i øjeblikket for, at man kan se, hvordan man kan bevæge sig fra ét sted i uddannelsessystemet over til et andet sted. Alting kan jo altid gøres lidt bedre, og alle kan påpege, at det kunne man godt gøre lidt anderledes, men hvis det er fremgangsmåden, at hver gang vi laver noget, som virkelig er en forbedring, siger man, at det kunne også være lidt bedre på det punkt dér, så kommer vi nok ikke så langt; men det her er langt mere enstrenget.
Det er klart, at det havde været ønskeligt, men der er ingen sammenligning med det, der foregik sidste år, hvor Venstre havde del i finanslovaftalen om f.eks. efterløn.
Der er jo ingen sammenligning, det har slet ikke noget at gøre i denne sammenhæng.
Høringsfristen for nogle lovforslag her har været forholdsvis kort, men det er jo sådan, at organisationerne kendte indholdet i det her.
Det skal man skrive som organisation.
Men de fleste organisationer kendte lovforslagene lang tid i forvejen, da de fik dem tilsendt, måske ikke i den endelige udgave, men de kendte dem jo. Men det er da helt sikkert, at hvis man endelig skal lave rigtig god lovgivning, så skal man fremsætte lovforslagene, så der er flere måneder til behandlingen.
Det er en fordel.
Det er jo ikke os, der bestemmer, hvor tidligt lovforslagene fremsættes, men jeg er helt sikker på, at det ikke havde ændret kritikken fra Venstres side, hvis forslaget var fremsat 1 måned forinden
Eller havde det?
Havde Venstre så sagt: Det er søreme godt, at det nu fremsættes i god tid, og nu vil vi sandelig overveje at stemme for det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Jeg skal gentage mit spørgsmål: Skal alle have en uddannelse?
Det er ikke at have mulighed for.
Skal alle have en uddannelse?
På det andet spørgsmål, jeg stillede, svarede hr. Aage
Frandsen alene, at det her bliver mere enstrenget, end det var i forvejen. Får vi hermed et klart og gennemskueligt system?
Endelig med hensyn til det sidste
: Kan hr. Aage Frandsen ikke frygte, at det her bliver jasket igennem Folketinget i og med, at det er fremsat så sent?
Aage Frandsen (SF), 2000-04-14:
Stadig væk under forudsætning af at have forstået det første spørgsmål rigtigt: Skal alle have en uddannelse?
Jamen det er sådan set den pågældende selv, der afgør det, for folk afgør selv, hvilken type uddannelse de vil have. Uddannelse er mange ting, men jeg synes, at den målsætning, som regeringen har lagt frem, og som andre vel også har tilsluttet sig, kan være rimelig nok.
Man har f.eks. en målsætning om, at 95 pct. skal have en ungdomsuddannelse.
Jo flere der får en uddannelse, jo bedre er det.
Men det er jo da dem selv, der afgør, om de vil have en uddannelse eller ej.
Jeg skal da ikke bestemme, om nogen skal have en uddannelse.
Når det drejer sig om den forberedende voksenuddannelse, lagde jeg enormt meget vægt på og vil gerne gøre det igen, at det her er et tilbud, og de mennesker, som vi synes det ville være godt fik tilbudet, skal inspireres til at modtage tilbudet, men de skal sandelig ikke slæbes hen til truget; det får dem ikke til at drikke af det.
Med hensyn til, om det er et mere gennemskueligt og enstrenget system,
afhænger det af, hvem man er.
For mig er det i hvert fald meget mere gennemskueligt og enstrenget; det er mere gennemskueligt, og det er mere enstrenget.
Sådan er det for mig.
Sådan tror jeg også det vil være for andre, når de får læst forslagene og ser deres indhold.
Med hensyn til, om de bliver jasket igennem,
Jeg kan overskue de her ting, jeg har styr på det her, vil jeg sige, og jeg har kontakt med så mange mennesker også i organisationernes verden, som i høj grad har fingre i det her, og som i hvert fald vil råbe vagt i gevær, hvis der er nogen ting, der er gale.
Jeg er tryg ved det, den dag vi stemmer for det, og er jeg ikke tryg ved det, så vedtager vi det ikke i den her samling, men det er jeg helt sikker på at vi gør.
Carsten Hansen (S), 2000-04-14:
Da Socialdemokratiets ordfører på sagen, hr. Jeppe Kofod, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne fremlægge vores holdning til det her lovforslag.
Grundlæggende handler det om at sikre lige muligheder for handicappede, også når det gælder videregående uddannelse.
Det må i hvert fald ikke være hindringen.
Det nuværende system, hvor handicappede studerende er henvist til at søge støtte som et led i en revalidering,
er ikke hensigtsmæssigt.
Vi hilser det derfor velkommen, at opgaven flyttes fra det sociale system over til Statens Uddannelsesstøtte, hvor det rettelig hører hjemme, og Socialdemokratiet kan derfor støtte lovforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-14:
Det er bare et enkelt spørgsmål til CD's ordfører, Susanne Clemensen: Du nævnte heroppefra, at Arbejdsmarkedets UddannelsesFinansiering var I ikke så begejstrede for.
Betyder det reelt, at I ikke er interesserede i at stemme for lige netop det lovforslag?