runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2006-02-28:
Jeg ønsker meget åbent at gå ind i den diskussion, men jeg vil bare konstatere, at de redskaber, man bruger allerede nu, er dem, jeg ønsker at anvende.
Det er tilbud, det er det med opsøgende arbejde på gadeplan for at give stofmisbrugere et tilbud om at komme i behandling, og det virker altså efter mine erfaringer mindst lige så godt og mange gange bedre end at oprette et såkaldt fixerum, hvor man kan etablere et helle.
Det synes jeg er vigtigt at holde fast i.
Vi sidder hvert efterår og forhandler om at styrke initiativerne og indsatsen over for stofmisbrugere, men jeg må konstatere, at hvert forår skal vi have en runde om de her fixerum, hvor vi om efteråret er enige om, at de tiltag, der hjælper, altså er dem, der i forvejen er indeholdt i den lovgivning, vi nu er enige om at have.
Lene Hansen (S), 2006-02-28:
Jeg vil ikke stå her og sige, at dansk narkotikapolitik siden 1995 har været uden virkning, slet ikke, men det ligger jo ellers lige for, fordi dødeligheden blandt narkomaner er på samme niveau i dag, som den var i 1995.
Al vores anstrengelse, alle vores indsatsområder, alle kampagner har altså ikke haft den tilsigtede effekt.
Derfor er tiden vel inde til, at vi går et skridt videre.
Kan Venstres ordfører ikke forholde sig til spørgsmålet: Har vores politik virkelig også haft den effekt, vi har ment, den skulle have?
Hans Andersen (V), 2006-02-28:
Jeg medgiver, at vores politik op igennem 1980'erne og 1990'erne ikke har været god nok.
Det var også derfor, regeringen lancerede kampen mod narko som et af de seneste tiltag i 2003, fulgt op af en satspuljeaftale for 2004, hvor vi netop sætter ind med en række initiativer over for stofmisbrugere, f.eks. vaccinationer og det med at prøve forskellige former for sprøjter, således at kanyler ikke ligger på gaden.
Det synes jeg da er et vigtigt skridt, og jeg ønsker at fortsætte den linje.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-28:
Jeg synes ikke, det er fair, at Venstre, fordi der er uenighed om, hvordan vi opnår at komme narkomanerne i møde eller behandle stofmisbrug, derfor tillægger Enhedslistens ordfører, at hun vil fastholde narkomanerne i et stofmisbrug.
Det synes jeg ikke er en rimelig måde at diskutere på, for hr. Hans Andersen ved godt, at Enhedslisten er lige så meget optaget af at få narkomanerne afvænnet, som Venstre er, og det er vi alle sammen her, men vi er uenige om metoderne.
Jeg synes ikke, det er en rimelig måde at tillægge en politisk kollega nogle forkerte intentioner.
Jeg synes, at hr. Hans Andersen får det til at se ud, som om det er et eksperiment, vi diskuterer, for der bliver hele tiden spurgt, hvordan man vil gøre det og det.
Det her fungerer jo i en lang række lande, ikke kun europæiske, men også i Canada.
Så jeg vil gerne spørge hr. Hans Andersen, om ikke det er korrekt, at det her ikke er et eksperiment.
Der er mange lande, der laver det her.
Så kan være man enig eller uenig i, om de burde gøre det, men de gør det.
Jeg vil også godt spørge hr. Hans Andersen, om han kan fortælle mig, om der er nogen af de lande, der har fri narko.
Hans Andersen (V), 2006-02-28:
Jeg er godt klar over, at der er nogle få lande.
Nu bliver det nærmest til, at det foregår i mange, mange lande.
Det er jo ikke sådan.
Der er jeg altså tilhænger af at fortsætte den indsats, vi har gjort i Danmark, og den tror jeg virker.
Vi har lavet en behandlingsgaranti, vi er faktisk i gang med at sætte ind med gadearbejde for at få stofmisbrugere i behandling.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-28:
Det er jo helt fair, hvis Venstre har en holdning om, at det her ikke skal indføres.
Jeg synes bare, det er væsentligt, at Venstre ikke giver indtryk, at det er et eller andet eksperiment, vi er i gang med.
Når hr. Hans Andersen får det til at se ud, som om det er en eller anden sjælden begivenhed, vil jeg bare lige sige, at Norge har sundhedsrum, Schweiz har det, Tyskland har det, Canada har det, Holland har det, og Australien har det – bare for at nævne nogle af landene – så det er altså ikke noget med, at det kun er nogle enkelte lande, der har det.
Så taler hr. Hans Andersen hele tiden om, hvor helle skal være, og hvad man gør, og hvordan man gør, som om det er et eller andet eksperiment.
Er der ét eneste af de lande, jeg lige har nævnt, hvor narko er lovlig?
Er det ikke sådan, at alle de lande, jeg har nævnt, og som har sundhedsrum i dag, har et forbud mod narko på samme måde, som Danmark har?
Hans Andersen (V), 2006-02-28:
Jo, det er også min opfattelse, men det ændrer ikke ved, at jeg ikke synes, vi skal tage det skridt i Danmark at etablere såkaldte fixerum, selv om der måske er et enkelt i Norge, som har eksperimenteret med det et enkelt års tid
Det skal jeg ikke afvise, men det medfører ikke, at Venstre dermed kan konkludere, at det bedste, vi kan gøre for stofmisbrugere, er at etablere såkaldte fixerum.
Forslagsstillerne mener, at det er et element blandt flere, og det medgiver jeg.
Men der er eksempelvis ikke fastlagt rammer og givet forslag til afgrænsning i beslutningsforslaget, så jeg synes stadig, der mangler svar på de mange spørgsmål, jeg efterhånden har stillet et betydeligt antal gange.
Majbrit Berlau (EL), 2006-02-28:
Altså, jeg kan give et meget klart svar.
Det er inden for sundhedsrummets fire vægge, eller hvor mange der nu bliver, og forhåbentlig også et tag, at der er helle.
Det er ikke 200 m derfra, men det er indenfor det foregår, og det er inden for kontrollerede rammer, hvor vi sikrer os, at de får udleveret den nye sprøjte osv.
Det er der, hvor der er muligheden for det, og vi vil etablere et sundhedsrum for netop at sikre, at det ikke foregår ude på gaden, at det ikke foregår i regnvejret, og at sprøjten bliver efterladt på vejen bagefter, så et lille barn kan finde den.
Det er jo lige præcis det med sprøjter, man ønsker at undgå.
Vi ved fra Oslo og fra det tyske sundhedsministerium, der udsender en pressemeddelelse om, at dødeligheden fortsat er for nedadgående for narkomanerne i Tyskland, fordi man i Berlin har været med til, og man understreger specifikt spørgsmålet om sundhedsrum, at forbedre vilkårene for de her mennesker og dermed har reduceret dødeligheden.
Hvorfor afviser man det så bare med sådan nogle lidt fjollede spørgsmål om, hvor mange hundrede meter derfra?
Så brug det dog.
Det fungerer.
Karen J. Klint (S), 2006-02-28:
Sådan kan man jo også vælge at svare, men det er ikke at svare på spørgsmålet.
For selvfølgelig skal det være sjældent.
Hvis det er medicinsk behandling i tabletform, hvor lang tid skal der så gå?
Eller er det, fordi man går over til medicin i depotform og dermed nemmere kan kontrollere, at hvis de ikke er kommet hver 14. dag, så henter vi dem hver 14. dag?
Jeg synes, det er lidt vigtigt at få det konkretiseret yderligere.
Hvor hyppigt må det være i de maksimalt 12 måneder, at man afhentes?
Birthe Skaarup (DF), 2006-02-28:
Jeg kan ikke lige huske, om ministeren svarede på det i første runde, men jeg var i ordførertalen lidt inde på udskrivningsplaner.
Det er jo sådan, at patienten får en kopi af udskrivningsplanen.
Hvis man laver en koordineringsplan, er patienten ikke indstillet på den overhovedet, og det er vel derfor, det hedder koordinering.
Så var jeg lidt inde på kontrakter.
Har det været inde i overvejelserne, da man udarbejdede lovforslaget, som en af de måder, man kunne holde patienterne fast på?
De kunne jo have den indstilling, at de i påkommende tilfælde gerne ville have en medicinsk behandling, og dermed skrive under på, at det var lovliggjort.
Jeg tror bare, at man skal tænke den færdig, før man tager endelig stilling til, om den er god, for det er så i virkeligheden en slags aftalt tvungen opfølgning.
De retsgarantier, der er, hvis der iværksættes en tvungen opfølgning, altså at man kan klage, og at det har opsættende virkning, ville logisk ikke være der, hvis det var en aftale, man indgik.
Man må egentlig spørge sig selv om, hvad der er det bedste værn af patientens rettigheder i et regime, hvor man siger: Vi kan, inden vi udskriver dig, lige aftale, at hvis ikke du tager din medicin, kan vi komme og hente dig med politiet.
Så kan det være ufortalt og ligge i luften, at hvis den her udskrivning skal ske, skal patienten gå med på den aftale uden retsgarantier kontra at have det her meget velregulerede system, hvor man siger: Nu er du velmedicineret.
Du har en historik, som opfylder de krav her, og nu udskriver vi dig, og du skal vide, at vi gør det med tvungen opfølgning.
at patienten dybest set er indstillet på det og derfor ikke klager over det, og så er man jo meget tæt på det, fru Birthe Skaarup i virkeligheden gør sig til talsmand for, nemlig en aftalt tvungen opfølgning.
Det kan også være, at patienten siger, at det vilkår vil jeg ikke anerkende, og så kan man klage.
Jeg tror sådan set, at det mere bliver et spørgsmål om ord, for realiteten i det, fru Birthe Skaarup siger, vil være indeholdt i den her ordning, for så vidt angår de patienter, der tager til efterretning, at det er fornuftigt nok, at de udskrives på betingelse af, at der er tvungen opfølgning.
Karen J. Klint (S), 2006-02-28:
Der er jo ikke tale om en, der er stærkt psykotisk, for vedkommende er jo netop udskrevet – hvis man var stærkt psykotisk, var man jo næppe udskrevet.
Hvor hyppigt kan De Konservative leve med at en borger afhentes af politiet for at få sin medicin?
Jacob Jensen (V), 2006-02-28:
Forslaget, som vi her behandler, gennemfører de nødvendige tilpasninger i anparts- og aktieselskabsloven som følge af et vedtaget EU-direktiv.
Da Danmark er blandt foregangslandene med hensyn til stigende anvendelse af it-løsninger i forbindelse med selskabsregistrering og adgang til information om selskaber, kræver gennemførelsen af direktivet ganske få ændringer af dansk lovgivning.
Der er tale om at sikre lettere adgang til centrale oplysninger om selskaber, også på tværs af landegrænser, da der med forslaget bliver mulighed for at indlevere og rekvirere oplysninger om danske selskaber på andre EU-sprog end dansk, dog således at oplysningerne i Erhvervsog Selskabsstyrelsen fortsat vil ligge på dansk.
Tilsvarende bliver det lettere for danske selskaber at indhente oplysninger om andre EUselskaber i det pågældende lands selskabsregister.
Endvidere udbredes de allerede gældende krav om, at selskabers brevpapir skal indeholde centrale selskabsoplysninger om bl.a. registreringsnummer, adresse og navn, til også nu at skulle gælde selskabernes eventuelle hjemmesider.
Det finder vi meget naturligt, da internettet generelt set bliver større og større som markedsføringsforum for erhvervslivet, hvorfor centrale selskabsoplysninger også bør findes her.
Forslaget imødekommer således erhvervslivets interesse i en let tilgængelig adgang til selskabsoplysninger i en stadig mere international verden, og høringssvarene har da også været positive.
Med de få bemærkninger skal jeg sige, at Venstre støtter forslaget.
Frode Sørensen (S), 2006-02-28:
Et af de store kontroversielle forslag, som indeholder en tilpasning af lovene om henholdsvis aktie- og anpartsselskaber som følge af EF-direktiv 2003/58.
Loven skal give en bedre adgang for nogle selskabsformer til at tage digitale kommunikationsformer i anvendelse, samtidig med at opdateringen af direktivet skal forenkle muligheden for at få indsigt i selskabernes registreringspligtige oplysninger.
Jeg synes faktisk, at det lyder meget fornuftigt.
Selskaberne kan nu også lægge selskabsoplysninger ind i informationssystemet hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, og som jeg læser det, får selskaberne pligt til at offentliggøre alle relevante oplysninger om sig selv, når de præsenterer sig via en hjemmeside.
Så det er nok ikke noget, som vi kan koge voldsomt meget suppe på.
Det er fornuftige ændringer, og jeg tror, at jeg kan tilsige Socialdemokratiets støtte til forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2006-02-28:
Med disse kommentarer vil Dansk Folkeparti gå positivt videre og støtte forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-28:
I Det Konservative Folkeparti har vi heller ingen problemer med dette lovforslag, som medfører ganske få ændringer af aktieselskabsloven og anpartsselskabsloven.
Vi synes, at det i en globaliseret verden er helt naturligt, at selskaberne også agerer internationalt ved bl.a. at lægge deres oplysninger ud på flere sprog.
Vi mener også, at det er helt rimeligt, at det er frivilligt, så vi støtter dette lovforslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-28:
SF har heller ikke noget at udsætte på det her forslag.
Det er en implementering af et EU-direktiv, og hovedlinjen er faktisk oplysningspligt og mere indsigt i selskaberne, så den retning kan vi støtte.
Vi vil arbejde positivt med forslaget i lighed med, hvad der er blevet sagt af de tidligere ordførere.
Troels Christensen (V), 2006-02-28:
Formålet med dette lovforslag er at sikre, at de supplerende regler er på plads i forbindelse med, at det er muligt at stifte et SCE-selskab i ethvert EU-medlemsland fra den 18. august 2006.
Det nye SCE-selskab tilgodeser altså muligheden for, at andelsselskaber kan lave aktiviteter på tværs af landegrænser, akkurat ligesom det europæiske selskab SE tilgodeser aktieselskaber.
Dette lovforslag går ind og foreslår supplerende regler bl.a. for, hvordan selskabet kan stiftes, og hvordan det kan ledes.
Lovforslaget indeholder også regler for fusion og flytning fra hjemsted, altså en beskyttelse af interessenter, samt forslag til regler for strafanmeldelse og registrering.
Lovforslaget er udarbejdet, så det supplerer med bestemmelser, som gør det lettere at anvende forordningen i dansk ret.
Selve forordningen er direkte gældende i de forskellige medlemsstater i EU akkurat ligesom SE-forordningen, som blev vedtaget tilbage i maj måned 2004.
Formålet med SCE-selskabet er at sikre nogle gode og gunstige rammer for det indre marked.
Med disse regler er det altså snart muligt, at nationale andelsselskaber kan organisere sig i en europæisk andelsselskabsform.
Hverken SCE-forordningens bestemmelser eller de supplerende danske bestemmelser, som foreslås med dette lovforslag, har nogen betydning eller virkning for nationale andelsselskaber.
Krav ved stiftelse af et SCE-selskab er, at der er tale om et grænseoverskridende element, hvilket vil sige, at stiftelsen minimum skal vedrøre to lande.
Da dette forslag med de supplerende regler giver store lettelser i form af større valgfrihed og større fleksibilitet med den nye grænseoverskridende selskabsform, kan vi i Venstre kun anbefale at bakke op om dette lovforslag.
Frode Sørensen (S), 2006-02-28:
På trods af forslagets betydelige længde, det er faktisk et temmelig omfattende forslag, må jeg konstatere ved gennemsyn, at det er temmelig overskueligt, og at det drejer sig om at give adgang til at stifte europæiske andelsselskaber, de såkaldte SCE-selskaber, i alle EU-landene fra vistnok den 18. august 2006.
Der har for europæiske selskaber været behov for at få en række supplerende regelsæt indarbejdet som følge af den overordnede lovgivning, og som jeg ser det, følger lovforslaget de gældende danske regler for andelsselskaber.
Vi har dog noteret os i høringssvarene, at der er nogle præciseringer ønsket fra Landbrugsraadets side, og vi vil naturligvis ud fra det stille et par spørgsmål, måske oven i købet bede ministeren om at sige noget om det her og nu.
Men ellers vil det selvfølgelig give et par spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Jeg har også med stor interesse set på et såkaldt tostrenget ledelsessystem med professionel ledelse.
Det er meget interessant at forske en lillebitte smule i det, men om det giver anledning til spørgsmål, ved jeg ikke.
Men det kunne selvfølgelig være spændende, hvis ministeren havde lyst til at sige et eller andet om fordelen ved tostrengede ledelsessystemer – men ellers kan vi jo altid stille et spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
For nu at gøre en lang snak lidt kortere vil jeg sige: Socialdemokratiet kan tilslutte sig forslaget, og vi ser frem til en hurtig og god udvalgsbehandling.
Colette L. Brix (DF), 2006-02-28:
I 2004 stemte Dansk Folkeparti for den lov, der omhandlede SE-selskaberne.
Loven fra 2004 udgjorde et regelsæt for aktieselskaber med grænseoverskridende aktiviteter, hvilket vi både dengang og nu fandt var en god idé.
Det lovforslag, vi står med i dag, omhandler SCE-selskaber.
Ifølge den skriftlige fremsættelse er et SCE-selskab en ny europæisk selskabsform for andelsselskaber.
Hovedtanken i den forordning, som vi ved vedtagelse af lovforslaget implementerer, er, at SCE-selskaber skal behandles som andelsselskaber i det land, hvor de har deres oprindelse.
I Danmark har vi ikke en egentlig lov for andelsselskaber, men har derimod arbejdet efter gældende praksis.
Denne lovgivning baserer sig således på den danske praksis, der er gældende på området, hvilket vi er meget tilfredse med.
Af høringssvarene kan man se, at der er en generel tilfredshed med lovforslaget, der i hovedtræk sætter ord på gældende praksis.
Enkelte har dog udvist bekymring over reglerne om fusion i forbindelse med udtrædende andelshavere, altså andelshavere, der måtte modsætte sig fusion.
Den usikkerhed, der beskrives, kommenteres fra ministeriet med, at der vil ske en forbedret retsstilling for dem, som måtte ønske at udtræde.
Med dette i baghovedet ser jeg frem til et videre positivt udvalgsarbejde for dette forslag, som Dansk Folkeparti støtter.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-28:
Det Konservative Folkeparti vil gerne afsløre spændingen allerede nu og sige, at vi støtter dette lovforslag, som vi på linje med det andet lovforslag, vi lige har behandlet, finder ganske ukontroversielt.
Vi føler, at det er en ny mulighed for danske virksomheder, at de kan etablere SCE-selskaber, og en mulighed for ethvert EUmedlemsland.
Lovforslaget skal sikre, at de nødvendige supplerende regler kommer på plads.
Desuden indeholder lovforslaget regler på nogle af de områder, hvor det ifølge forordningen er overladt til medlemsstaterne at tage stilling til, om der skal fastsættes nationale regler for SCE-selskaber, og så er der enkelte konsekvensændringer i tilknytning til lovgivningen.
I Det Konservative Folkeparti kan vi som sagt støtte dette lovforslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-28:
Det fremlagte lovforslag er forholdsvis ukompliceret, det er en implementering af en forordning.
Lovforslaget udnytter nogle muligheder, som SCE-forordningen giver medlemsstaterne for at fastsætte supplerende regler i national ret, og det indeholder forslag til bestemmelser på de områder, hvor SCE-forordningen pålægger medlemsstaterne at fastsætte regler.
Endvidere er der en tydeliggørelse af, i hvilket omfang andelspraksis skal finde sted.
Jeg kan meddele, at Det Radikale Venstre vil deltage positivt i udvalgsarbejdet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-28:
Det her forslag baserer sig på en forordning fra EU.
Jeg vil ikke ridse hele forslaget op, det er faktisk relativt tykt, men der er ikke særlig meget dynamit i det.
Det drejer sig om muligheden for at oprette europæiske andelsselskaber, og det er fornuftigt.
Det berører ikke rent nationale andelsselskaber, det er også fornuftigt.
Der er en lille smule, der kunne være rart at få oplyst, nemlig hvad der ligger i, at ministeren lover en forbedret retsstilling til folk, der vil udtræde af selskaber.
Men vi vil gå positivt ind i det her og regner ikke med, at der er de store knaster.
Det kan selvfølgelig vise sig under udvalgsbehandlingen, men jeg tror det ikke, så vi ser positivt på det her forslag.
Forslaget skal sikre, at den nødvendige supplerende lovgivning om forordning for det europæiske andelsselskab er klar, så der kan stiftes et europæisk andelsselskab i august 2006.
Et europæisk andelsselskab eller, som det også kaldes, et SCE-selskab er en ny fælleseuropæisk selskabsform for andelsselskaber, som skal gøre det mere simpelt at operere over landegrænserne inden for EU, og lovforslaget skal ses som et forslag i forlængelse af den allerede gældende lov om det europæiske selskab, altså SE-loven.
De nye selskabsformer, SE-selskaber og SCEselskaber, har til formål at styrke det europæiske erhvervsliv ved at tilbyde fleksible rammer for strukturtilpasningerne inden for EU, og som det var tilfældet med SE-loven, skal lovforslaget sikre, at de nødvendige regler er på plads inden forordningens ikrafttræden.
Jeg vil ikke mene, at lovforslaget er særlig kontroversielt.
Hvor mange, der vil vælge den nye selskabsform, ved vi ikke rigtig noget om endnu.
Når vi taler om SE-selskaber, er det jo ikke særlig mange; der har været nævnt et enkelt.
Men vi skal bare sørge for, at muligheden foreligger, såfremt man ønsker det.
Til hr. Frode Sørensen kan jeg sige, at når der opereres med både et enstrenget og tostrenget system, er det, fordi forordningen giver mulighed for at vælge mellem det enstrengede og det flerstrengede system.
Med hensyn til bemærkningerne fra hr. Poul Henrik Hedeboe har vi netop gjort det på den måde for at sikre, at en andelshaver får mulighed for at udtræde, hvis han føler, at hvis han træder ind i et europæisk selskab, mister han sine rettigheder.
Der gives simpelt hen en almindelig mulighed for at træde ud, hvis man ikke ønsker at fortsætte i et fusioneret selskab.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Helle Sjelle (KF), 2006-02-28:
Der er slet ikke nogen tvivl om, at det da ikke er nogen specielt hensigtsmæssig situation, at en udskrevet patient overhovedet skal hentes af politiet.
Det er da noget, som kun skal foregå i alleralleryderste nødstilfælde.
Det er også derfor, vi lægger op til, at den tvungne opfølgning ikke er noget, der skal være hverdagskost.
Det er noget, som skal ske, når ikke der er andre muligheder tilbage.
Pia Gjellerup (S), 2006-02-28:
Det er, fordi det er en meget stor del, og det er jo selvfølgelig en meget dårlig oplysning at give på et tidspunkt, hvor mange, mange mennesker lever i kommuner, som ved, at de skal skære ned på deres service og forhøje deres skat for at sende nogle penge til nogle andre – hvad de egentlig gerne vil for at være solidariske og sikre, at der bliver et ensartet serviceniveau over hele landet – men nu får de at vide, at en meget stor del af de penge, de afleverer, skal gå til skattenedsættelser.
Det eneste, indenrigsministeren vil sige, er: Jamen på lang sigt osv.
På lang sigt er vi som bekendt alle døde, men på længere sigt kan de godt øge deres serviceniveau, siger ministeren.
Ja, men det vil afhænge af, hvad man gør i andre, økonomisk hårdt pressede kommuner – og det er kommunerne jo stort set uden undtagelse.
De kommuner, der ønsker at øge serviceniveauet, skal forhøje deres skat fra 2008 og fremover, og de er endda afhængige af, at alle andre kommuner vil medvirke til det ved at sætte både deres skat og deres serviceniveau ned, fordi de i forvejen har et uhyre klemt skatteniveau.
Det er den hilsen, indenrigsministeren giver, men som han ikke tør sætte beløb på.
Man skal vist være socialdemokrat for at synes, det er en dårlig oplysning at give, men jeg giver den da gerne.
Jeg vil bare sige til fru Pia Gjellerup, at jeg imødeser med stor, stor interesse, at Socialdemokratiet kommer med nogle konkrete bud på, hvordan det skulle være gjort anderledes.
Sådan som jeg umiddelbart har hørt solidaritetsbegreberne, som de er kommet til udtryk hos Ballerups og Hillerøds borgmestre, tror jeg faktisk ikke, der ville være meget vind i sejlene for det synspunkt, hvis jeg sagde til de to kommuner, at i 2007 skal de tåle en fuldstændig tilpasning af deres udgiftsbudgetter uden at få en chance for at gøre det over en årrække.
Jeg vil bare sige, de kommuner, der vinder ved reformen, får, som det har været forudsat hele tiden, en udvidet forbrugsmulighed svarende til 0,2 skatteprocentpoint i 2007.
Deres borgere får glæde af en lavere skat, typisk vil de også betale en skat, der ligger over gennemsnit tet, og den skat kan over tid veksles til mere forbrug, hvis det er det, man lokalt synes, man skal gøre inden for rammerne af det kommunale selvstyre.
Sådan er tingene skruet sammen, og det er bestemt ikke nogen dårlig oplysning.
Det er en rigtig god oplysning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
anmeldt 10/1 2006.
Fremme af forespørgslen vedtaget 13/1 2006.