Jacob Buksti (S), 2004-02-26:
Skovloven udgør en af grundpillerne i lovgivningen om Danmarks natur og naturbeskyttelse.
I de seneste 200 år har skovloven været rammen for udvikling af skove og skovbrug i Danmark med vægt på sikring af mere skov med det formål at sikre produktionen af træ.
Der er altså tale om temmelig gammel lovgivning, der trods en udvidelse af et sigte i retning af fleksibel skovdrift ved den seneste revision i 1996 trænger til en kraftig modernisering, ikke bare med hensyn til sprogbrug, men i høj grad af formål, indhold, krav og metoder samt økonomiske rammer.
Der er da også en række fornuftige tiltag i det nye forslag.
Det er således positivt, at selve formålsparagraffen ændres, så det nu ikke blot handler om sikring af træproduktion, men om bæredygtig skovdrift, som afspejler, at situationen i dag er således, at hensynet til skovenes biologiske mangfoldighed og rekreative muligheder er langt vigtigere for samfundet end den snævre træproduktion.
Det er også positivt, at forslaget i hvert fald tilsigter en fuld implementering af EU's habitatdirektiv i dansk lovgivning.
Problemet er blot, at indholdet på en række afgørende punkter ikke lever op til målsætningen, og at der er en række lempelser, der enten udvander eller direkte underminerer de fine intentioner, og endelig at man alvorligt kan betvivle, om de økonomiske rammer, der lægges for loven, herunder implementering af EF-direktiverne, er tilstrækkelige. På trods af, at Wilhjelmudvalget lagde afgørende vægt på, at naturskoven skulle beskyttes for at sikre den biologiske mangfoldighed, er der ingen tilstrækkelig sikring af naturskoven i forslaget.
Der kan stadig ryddes naturskov og plantes juletræer i stedet.
De selvsåede naturskove aftager, og det er et problem, at gamle naturrige skove fortsat kan hugges ned, sådan som vi senest har set det i Sydsjælland.
Vi finder også, at det er problematisk, at genplantningskravet lempes i en situation, hvor der i højere grad er behov for at sikre skovenes beskyttelse og udvikling netop i det bæredygtige perspektiv med vægt på mangfoldighed og skoven som rekreativt gode.
Forslaget sikrer heller ikke i tilstrækkelig grad, at anvendelsen af kemiske bekæmpelsesmidler og kunstgødning begrænses.
Tværtimod er der al mulig udsigt til, at det øges med øgede muligheder for produktion af juletræer og pyntegrønt.
Der burde i stedet gennemføres skærpelser, fordi anvendelsen af pesticider vil have en direkte negativ indflydelse på biodiversiteten og dermed faktisk stride mod selv lovens formålsparagraf.
Desuden finder vi det uacceptabelt, at skovejerne med forslaget får et retskrav på, at alle ændringer eller begrænsninger i råderetten og driften fremover kun kan ske mod fuld erstatning til ejerne.
Hidtil har det været således
- i en vis udstrækning - at der har kunnet foretages erstatningsfri reguleringer.
Hermed udskriver miljøministeren altså en kæmperegning til skatteyderne, hvis alle de pæne ord om bevarelse om naturværdierne skal tages for gode varer.
Man må således imødese, at der ikke vil være de nødvendige økonomiske midler til at sikre den danske skovnatur.
Det er ligeledes svært at se, hvordan de mange tiltag skal kunne finansieres inden for de bestående rammer.
De fornødne økonomiske midler og det nødvendige mandskab synes ikke at være til stede.
Derfor er skoven truet.
Endelig finder vi det dybt problematisk, at forslaget med de gode intentioner om sikring af børne- og ungdomsaktiviteter i form af f.eks. skovbørnehaver og spejderhytter åbner en ladeport for mere permanent bebyggelse til f.eks. jagthytter og lignende.
Der er ikke noget argument for at ændre den eksisterende dispensationspraksis.
Socialdemokratiet støtter formålet om sikring af en bæredygtig skovdrift til gavn for såvel biologisk mangfoldighed og rekreative formål som for skovproduktion, men regeringens forslag, som det foreligger, lever ikke i tilstrækkelig grad op til intentionerne.
Der er for mange huller og usikkerheder, og der mangler tilstrækkelig økonomi.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget, men vil gøre alt for at få belyst de usikre punkter under udvalgsarbejdet.