Henriette Kjær (KF), 2000-02-04:
Det er faktisk meget flot, at man kan samle en hel masse lande i nogle dage i Århus og blive enig om, at borgerne skal sikres mere åbenhed og have mere medbestemmelse med hensyn til naturen og det miljø, der er vores alle sammens.
Derfor ligger der nogle virkelig gode intentioner bag Århuskonventionen og det lovforslag, vi nu skal behandle.
Jeg synes, det er godt og rigtigt, at man som borger får medbestemmelse med hensyn til, hvad der skal ske i det område, man bor i.
Blandt andet vil denne lov styrke naboer til vindmøller, der i dag er meget dårligt stillede, hvad angår indsigelse og medbestemmelse med hensyn til opstilling af de vindmøller, som de er naboer til.
Så det er ganske udmærket, at man nu reelt giver folk mulighed for at gøre indsigelser og få afgørelser prøvet. Jeg synes også, det er helt rigtigt at ville inddrage befolkningen i de indledende faser, før et større anlæg sættes i gang.
Lad os bare høre så mange som muligt, inden en beslutning træffes, så folk får medbestemmelse med hensyn til deres nærområde og forhåbentlig bliver glade for de beslutninger, der træffes.
Men dér, hvor vi i Det Konservative Folkeparti har vores bekymring, er, hvis den udvidede hørings- og klageadgang udvikler sig til et sandt bureaukrati, hvor embedsmænd på alle niveauer vil få meget, meget travlt, hvor alle afgørelser skal ankes, bare fordi muligheden nu er der.
Det kan nemlig føre til en urimelig forhaling af afgørelser, som ingen kan være interesseret i.
Som princip er det udmærket, at alle landsdækkende miljøorganisationer og -foreninger har klageadgang, men ved nærmere eftertanke finder jeg det alligevel uhensigtsmæssigt, og det gør jeg, fordi denne lov ikke skal være for store, veletablerede miljøorganisationer, men for borgerne.
Det er borgerne, der bor tæt ved et havneanlæg, der skal kunne klage, hvis hurtigfærgen larmer urimelig meget.
Det er efter min mening ikke Danmarks Naturfredningsforening, der skal kunne klage over det.
Hvorfor skulle den det?
Der kan let gå for meget politik og principper i miljøsagen, hvis vi ikke sikrer os, at det kun er borgerne og brugerne af berørte områder, der høres og har klageadgang.
Vi vil foreslå, at der indbetales et depositum, når man indgiver en klage, 500 eller 1.000 kr., som man får tilbage, hvis man får medhold i klagen, men som beholdes af den instans, der behandler klagen, hvis man ikke får medhold.
Jeg tror, vi bliver nødt til at indføre en sådan ordning, hvis vi vil undgå urimelig lange ventetider for at få en sag prøvet samt holde useriøse klagere ude. Så må jeg også sige, at lovforslaget er lidt ensidigt med hensyn til, hvilke organisationer der skal kunne klage.
Jeg kan ikke rigtig se, at det kun skal være miljøorganisationer, der nu får en udvidet klageadgang.
De Samvirkende Købmandsforeninger skriver i deres høringssvar, at med hensyn til planloven, der jo regulerer detailhandelens udviklingsmuligheder, vil det være rimeligt, at de får klageadgang, og det er jeg enig med dem i.
Man kan ikke ligefrem kalde De Samvirkende Købmandsforeninger for en forening, der som hovedformål har at beskytte miljøet, men deres medlemmer udgør en del af det lokalsamfund, som vi alle sammen skal være en del af.
Og det er netop det, der er afgørende for mig: at vi giver alle borgere en større tilgængelighed over for systemet, som sikrer den åbenhed og imødekommenhed i forvaltningen, vi mangler lidt af i dag.
Under udvalgsbehandlingen vil jeg meget gerne have klarhed over, hvad der præcis er Århuskonventionen, og hvad der er ministerens egne påhit.
Jeg synes, der er en tendens til, at alle de her konventioner og EF-direktiver lige får en ekstra tand og et par ministerbemyndigelser, som måske ikke er nødvendige i forhold til konventionen.
Det ærgrer mig, at ministeren ikke har forsøgt at opnå en fælles europæisk fortolkning af konventionens bestemmelser.
Netop når der er tale om en internationalt vedtaget konvention, bør ministeren sikre sig, at man i EU fastlægger en fælles procedure, således at vores virksomheder ikke får sværere vilkår end deres konkurrenter i EU.
Det er vel ikke det, der meningen med en international konvention, tværtimod. Under udvalgsarbejdet vil vi også gerne drøfte, hvordan vi sikrer borgerne oplysninger om emissioner, uden at virksomhederne dermed tvinges til at udlevere materiale, der kan svække deres konkurrence med andre virksomheder. Århuskonventionen har altså et godt sigte, og borgerne får større mulighed for at anke over foranstaltninger, der vil forringe vores miljø.
Det er godt.
Men Århuskonventionen og denne lov må ikke føre til uhensigtsmæssigt bureaukrati med lang sagsbehandling og forhaling af beslutninger til følge.
Så vi støttet lovforslaget, men vi vil altså stille en række ændringsforslag, som vi håber ministeren vil være imødekommende over for.