runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Jeg synes jo, det er spændende at høre, at Dansk Folkeparti gerne vil have en grundig udvalgsbehandling og har svært ved at forestille sig, at vi kan nå det inden sommeren.
Jeg deler den skepsis og synes hellere, vi skal bruge ordentlig tid på at få belyst det her, og så må forslaget vente.
Der er jo ikke nogen måske bortset fra ISS, der står og rusker, for at vi nu skal få det her igennem med, at man skal kunne tjene penge på at passe børn.
Men jeg vil gerne have uddybet lidt, om det er en betingelse for Dansk Folkeparti, at der bliver mulighed for økonomiske fripladser, og at der kommer nogle regler om forældrebetaling, således at vi ikke får den her opdeling mellem de meget dyre institutioner for de riges børn og så nogle discountinstitutioner for de fattiges børn.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Men for os er det meget vigtigt, at man prøver at sikre rummeligheden, og ligeledes at der kan være tale om fripladser, således at et barn af forældre, der er vanskeligt stillede, også kan komme ind i en af den nye type institutioner.
Det er to ting, vi lægger meget vægt på.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Forholder det sig stadig sådan?
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Det er korrekt, og selvfølgelig kan man også stole på sådan noget, men jeg ved bare, at mange steder i Norge går det faktisk rigtig godt med de private institutioner.
Det har jeg fået at vide af bekendte, der er bosiddende i Norge, som har deres børn i de institutioner, og det går rigtig godt.
Men der er måske også forskel på kommuner, og der er selvfølgelig også forskel på de mennesker, der starter en institution.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Jeg skal for det første gøre den bemærkning, at jeg synes, det har været utrolig godt at høre de kloge bemærkninger, fru Pia Kristensen gjorde om det at gøre arbejdet grundigt.
Jeg forstår, at fru Pia Kristensen deler den opfattelse, at der er mange løse ender, som skal samles op, og jeg tror sådan set, at uanset hvad man måtte mene om udgangspunktet for det her lovforslag, så er det altid klogt at gøre arbejdet godt og grundigt.
Fru Pia Kristensen har jo netop cirklet omkring rummeligheden, og det glæder mig også meget og har så sat spørgsmålstegn ved, hvorvidt man kunne fæste lid til de oplysninger, vi har fået.
Der skal jeg blot bede fru Pia Kristensen om at bekræfte, at de oplysninger, vi har fået, er oplysninger oversendt fra socialministeren fra samme myndighed i Norge, så det er altså ikke sådan, at det er en interesseorganisation, der har stukket nogle penge ind under døren til os.
Det er faktisk et udvalgsbilag fra Socialministeriet.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Med hensyn til om ministeren ikke kan samle et flertal: Jeg er da sikker på, at socialministeren vil lytte til os, når vi går i gang med udvalgsarbejdet, selvfølgelig vil hun da det. Angående de norske erfaringer har jeg også læst de notater, vi har fået, bl.a. at gennemsnitsprisen for en daginstitutionsplads er steget med 600 kr., at der er meget mindre rummelighed, og at de ansattes lønforhold er meget ringere.
Det er bare mystisk, og jeg ved ikke, hvor meget jeg skal kunne stole på den undersøgelse, for jeg kender til de private norske børnehaver.
Jeg har venner og bekendte deroppe, som fortæller mig, at visse steder i Norge fungerer det mægtig, mægtig godt; men man kan måske drage nytte af erfaringer fra de kommuner, hvor det går godt.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Ja, så bliver det jo ekstremt spændende, for så risikerer socialministeren jo, at hun ikke har flertal for sit forslag.
Jeg har gjort to erfaringer af de norske forsøg, og jeg vil spørge, om fru Pia Kristensen har gjort de samme erfaringer.
Den ene er, at det er blevet dyrere i de private ordninger, hvilket i sig selv udelukker nogle af lavindkomstgrupperne, og den anden er, at børnene bliver skilt fra hinanden.
De private, der skal tjene penge, har ikke lyst til at tage børn med handicap, børn af anden etnisk herkomst eller børn med sociale problemer.
De børn tager man ikke, og hvis de erfaringer kan bekræftes i udvalgsarbejdet - altså at det bliver dyrere, og at børnene bliver delt - betyder det så, at Dansk Folkeparti vil stemme nej til forslaget?
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
I den forbindelse kan jeg sige, at op til førstebehandlingen af forslaget har vi snakket med mange organisationer, som også kender til de norske erfaringer.
De organisationer, vi har talt med,
har givet os gode råd og er kommet med mange forskellige forslag til løsning af de problemer, der ligger i lovforslaget, og dem har vi i sinde at bygge på, når vi stiller vore spørgsmål i udvalgsarbejdet. Vi ser frem til, at det bliver et langt udvalgsarbejde, og vi mener ikke, at problemerne kan løses på kun én måned.
Hvis vi skal være med til at gennemføre forslaget, er der en masse ting, der skal sikres, og spørgsmålene skal være meget, meget grundigt behandlet, for der er alt for mange løse ender, og der er alt for mange uklarheder, som ikke er beskrevet tydeligt nok til, at vi kan støtte forslaget, som det ligger her.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Nu er papir jo som bekendt taknemmeligt.
Man kan skrive alt muligt, og det kan alt sammen være lige godt.
Jeg vil spørge Dansk Folkeparti: Vi har jo de norske erfaringer, og vil Dansk Folkeparti lægge afgørende vægt på, hvad ministeren skriver, eller på de erfaringer, vi har hentet fra virkelighedens verden?
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Jeg kan kun sige, at rummeligheden er meget vigtig for os, fordi børn skal blandes.
Børn, der har et støttebehov, skal selvfølgelig være sammen med helt friske børn, der skal også være plads til handicappede børn, og der skal også være plads til børn af anden etnisk oprindelse.
Rummeligheden er i hvert fald noget, vi vil være meget opmærksomme på.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-20:
Vores ordfører, fru Charlotte Dyremose, kan desværre ikke være i salen nu, og jeg skal derfor holde hendes tale for hende.
Med lovforslaget gives private udbydere bedre muligheder for at udbyde dagtilbud til børn.
Hermed udvides forældrenes mulighed for at vælge mellem flere forskellige pasningstilbud til deres børn.
Ligesom på ældreområdet finder vi Konservative det
utrolig positivt, at borgerne får flere valgmuligheder.
Når private får mulighed for at udbyde børnepasning, vil de ikke bare være i konkurrence med hinanden, men de vil også give konkurrence til de kommunale leverandører, hvilket betyder bedre kvalitet, både i de kommunale og i de private tilbud.
Vi er meget glade for netop denne ordning, hvor institutionerne naturligvis skal leve op til både de statslige og de kommunale standarder for børnepasning, ligesom de private institutioner naturligvis også skal have et løbende tilsyn.
Til gengæld får de private leverandører det samme tilskud som kommunens øvrige pasningstilbud, men de kan så selv bestemme, hvor meget forældrebetaling de tager oven i denne støtte.
Dette mener vi giver en unik blanding af, at forældrene kan være sikre på, at deres børns institution lever op til et bestemt minimum, at der er orden i sagerne.
Samtidig giver den mulighed for, at den enkelte institution enten kan indrette sig mere effektivt og derfor billigere for forældrene, eller man kan indrette sig efter, at en række forældre er utilfredse med den kommunale service og derfor gerne vil betale lidt mere.
Ingen af delene har man mulighed for i de kommunale institutioner.
I det hele taget er dette forslag endnu et udtryk for den ideologiske afgrund, der er mellem regeringen og oppositionen.
Systemet bliver nu indrettet således, at pengene følger det enkelte barn, og det bliver så op til forældrene at overveje, hvad der passer til deres barn.
Alle de kommunale penge følger med over i det private tilbud, og ordningen kan derfor kun være til glæde for alle forældre, der nu tilbydes flere forskellige pasningstilbud.
Ligeledes er vi også glade for den øgede fleksibilitet, der er i forslaget om frit valg af klubtilbud over kommunegrænser.
Hermed kan den unge f.eks. fastholde venskaber efter en flytning, eller en ung kan gå i et klubtilbud, som ligger tættere på bopælen, men i en anden kommune.
Også denne fleksibilitet er vi glade for, fordi den sætter hensynet til borgeren over hensynet til et system, der har opdelt landet i kommunale grænser.
Vi Konservative kan derfor varmt anbefale hele forslaget til vedtagelse.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Nej, vi er nok ikke lige kønne alle sammen, men det gør heller ikke så meget, for det er jo ikke vores skønhed, det kommer an på.
Det kommer mere an på de rene hjerter og holdningerne til de sager, man går ind i.
Det kommer egentlig an på, om man fremsætter nogle forslag for at stå i et godt lys, eller om man rent faktisk ønsker at gennemføre nogle gode ting, man går ind for.
Det er vel det, der i sidste ende er afgørende i denne sammenhæng, og i og med at der er en masse ældre mennesker, som får glæde af nogle flere penge i forbindelse med denne supplerende pensionsydelse, kan vi støtte forslaget på trods af, at vi hellere så det organiseret på en anden måde, så det også kunne fungere langsigtet og ikke kun efter enkeltpartiers forgodtbefindende.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
For jeg synes egentlig, at det var fru Sandy Brinck, der startede den spøg ved at spørge om, hvad vi laver her.
Så ja, det var ment som en slags spøg.
Fru Grete Schødts bliver ved med at køre rundt i, at det ikke er de svageste ældre, der får denne ydelse.
Men det er det altså, og det ville fru Grete Schødts kunne se, hvis hun ser beregningerne.
Det er de allersvageste ældre.
Men det kunne jo være, at hr. og fru Hansen hele deres liv har spinket og sparet og har måttet undvære en masse ting for at købe det her lille hus, hvor deres børn kunne rende glade rundt i haven.
De ejer måske huset og murstenene, men de har måske ikke nogen likvide midler stående i banken.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Ja, undskyld.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Hvis det ikke var et fejlskud, kan jeg ærlig talt
ikke forstå, hvorfor vi bliver ved med at blive bedt om at skulle lappe på det, særlig fordi fru Pia Kristensen jo også brugte en stor del af sin ordførertid på at rose sig af, at Dansk Folkeparti står meget centralt, for at regeringens politik overhovedet kan komme igennem.
Det er jo fuldstændig korrekt, at der sidder Dansk Folkeparti med nødbremsen og har meget stor indflydelse.
Det vil sige, at hvis Dansk Folkeparti havde ment, at ældrechecken skulle have set anderledes ud fra start af, kunne Dansk Folkeparti have fået det, for hvis Dansk Folkeparti havde sagt nej, var regeringens skattepolitik ikke gået igennem.
Det er en meget central placering og dermed et ret stort ansvar.
Hvis der ikke var nogen fejl fra start af, hvad laver vi så egentlig lige nu?
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Jeg vil sige, at for os var det ikke et fejlskud fra starten.
Det var ment af hjertet, at vi nu ønskede, at der skulle afsættes nogle penge til vores pensionister.
Efter 10 år under socialdemokratisk regering var det økonomiske efterslæb blevet større og større og større.
Man tænkte aldrig på at give pensionisterne nogle flere midler, en højere folkepension.
Så vi starter op, vi kan få et beløb, og så siger vi, at her kan vi lave en ældrecheck.
Det er for øvrigt en idé, der er lanceret af Ældre Sagen.
De syntes faktisk, at det er en rigtig god idé at give de ældre en ældrecheck.
Jeg medgiver, at mange pensionister er blevet skuffet over ikke at have modtaget en check eller kun modtage et lille beløb.
Det er også derfor, vi forbedrer den nu.
Jeg synes faktisk, at med den fart, det er gået, siden ældrechecken blev lanceret, er vi nået meget langt.
Så i Dansk Folkeparti er vi meget tilfredse med det lapperi, så længe det drejer sig om, at vi kan forbedre de ældres økonomiske situation.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Det er jo glædeligt, at Dansk Folkeparti selv glæder sig over egne store bedrifter.
Det er ikke den samme glæde, jeg møder, når jeg er ude i pensionistforeninger, skal jeg så hilse at sige.
Når vi nu her sådan ad flere omgange oven i købet i øjeblikket flere gange om året skal justere den lov, som ældrechecken udbetales efter, er det så ikke lidt af en tilståelsessag?
Er det ikke netop sådan, at vi i øjeblikket går og lapper og lapper og lapper på det, der fra start af var et fejlskud?
Jeg spørger, særlig fordi det, jeg hører fra de pensionister, jeg taler med, er, at det her simpelt hen skaber umådelig stor forvirring, og deraf følger meget stor frustration.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti ikke kunne finde det mere attraktivt, om vi brugte det system, som alle pensionister kender, nemlig pensionstillægget, for så var der ingen forvirring og dermed heller ingen frustration.
Grete Schødts (S), 2004-04-20:
Jo, bare det var de fattigste, de økonomisk svagest stillede, der fik del i en månedlig ydelse, så ville jeg såmænd klappe i mine små hænder og sige tak for det, men det er det ikke.
Fru Pia Kristensen må, uanset om hun vil det eller ej, erkende, at hvis man læser den rapport, socialministeren bestilte, så er svaret anderledes end det, Dansk Folkeparti har været med til at sætte på det her stykke papir.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Altså jeg har aldrig hørt mage til sludder og vrøvl.
Der er lavet beregninger i Finansministeriet på, hvem der skal have den ældreydelse, der bliver udbetalt, og selvfølgelig er det da de allerdårligst stillede pensionister, der får den ydelse.
Vi afsætter da ikke midler til at give de rige pensionister.
Det er de dårligst stillede pensionister, der får glæde af denne her check. Jeg vil godt spørge fru Grete Schødts: To gange tidligere, da vi forhandlede den første ældrecheck, og da vi forhandlede den permanente engangsydelse, har fru Grete Schødts sagt oppe fra denne talerstol, at man var utilfreds med det meget lille beløb, der var afsat til checken.
Jamen glæder det ikke fru Grete Schødts og Socialdemokraterne, at der nu er blevet sat yderligere midler af til en check, så flere folkepensionister kan få del i denne her ydelse?
Grete Schødts (S), 2004-04-20:
Det, der bliver besluttet med dette lovforslag, sikrer overhovedet ikke de økonomisk dårligst stillede pensionister.
Jeg har faktisk lige skitseret to eksempler på, hvor uretfærdigt det her er.
Al ære og respekt for Dansk Folkepartis indflydelse på regeringens politik om en supplerende pensionsydelse.
Jeg havde bare ønsket, at vi kunne have taget ministerens rapport, at vi kunne have slået op på de sider, hvor vi helt nøjagtigt kan se, hvem det er, der er de økonomisk svagest stillede.
Eksempel: En folkepensionist, der er gift med en efterlønsmodtager på 82 pct. eller bor i en dyr lejebolig, er dårligere stillet end de to samboende i luksusvillaen med friværdien til 2 mio. kr.
, og det må Dansk Folkeparti kun kunne være enig med mig i.
Det her er ligesom at gætte på et tal.
Vi har 400 mio. kr. oven i alle de andre, og hvor mange kan så få noget ud af det?
Gæt på et tal, og vi sætter en grænse.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Jeg vil først rette fru Grete Schødts' omtale af ældrechecken.
Det er korrekt, at sådan blev den lanceret, i dag hedder den altså en supplerende pensionsydelse.
Fru Grete Schødts snakker om, at det er en fiasko.
Jeg vil indrømme, at det måske har været en skuffelse for de pensionister, der ikke har fået en check, eller de pensionister, der har fået et ret lille beløb.
Det er netop det, vi råder bod på nu ved at sætte yderligere beløb af, så vi får udvidet kredsen af modtagere.
Hvad har fru Grete Schødts dog imod det?
Det, det drejer sig om her, er, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen har lavet en aktion, hvor vi siger, at nu går vi ind og giver en håndsrækning til vores folkepensionister så hurtigt som muligt, fordi der var et meget, meget stort efterslæb efter den socialdemokratiske regering, der aldrig havde gjort noget for vores pensionister. Jeg vil spørge fru Grete Schødts: Er det således, at Socialdemokraterne nu vil sætte sig tilbage i stolene, lægge armene over kors og så vente på, at de kommer til magten igen, og så vil de lave en helt anden model for at hæve pensionen for de ældre? Vil man ikke over for de danske folkepensionister vise, at man som parti støtter, at vi altså nu giver en håndsrækning til de svageste ældre, og det er de økonomisk allerallervanskeligst stillede ældre, der får denne ydelse.
Grete Schødts (S), 2004-04-20:
Et er mål, og et andet er midler.
Hjemme, hvor jeg bor, har vi et ægtepar, der bor til leje i en seniorbolig.
Manden har været på arbejdsmarkedet hele sit liv.
Han har 22.000 kr. i ATP.
De får ikke én krone i ældrecheck.
De kan indefryse deres ejendomsskatter, og de har mange flere muligheder for at forsøde tilværelsen.
Det er uetisk, og jeg kan næsten ikke finde ord for det.
Det vil vi ikke bruge 1 mia. kr. til.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-20:
Er det ikke noget meget nyt i socialdemokratisk politik, at når man har et mål, og man kun kan komme delvis hen imod målet, f.eks. halvvejs, i det her tilfælde 1.000 mio. kr. eller 1 mia. kr., vil Socialdemokratiet sige nej til det, bare fordi pengene ikke præcist fordeles efter en socialdemokratisk fordelingsnøgle, men efter den fordelingsnøgle, som bruges, når man beregner helbredstillæg, som i øvrigt er en socialdemokratisk opfindelse?
Er det ikke et meget stort skridt at tage i politik, at være så ultimativ at kunne sige nej på vegne af 170.000 pensionister i Danmark?
Grete Schødts (S), 2004-04-20:
Det her panikforslag koster skatteyderne omkring 1 mia. kr. Hvis den ene milliard blev brugt til det, jeg lige har skitseret, nemlig at give pensionstillægget et løft, vil de fleste pensionister mærke, at de fik en reel fremgang.
Der skal lægges 1,5 mia. kr. oveni, for at vi når det mål, som vi vil, når vi får magten til at gøre det.
Det var med i vores finanslovforslag, så hr. Flemming Oppfeldt kan blot slå op, hvis ikke han fulgte med dengang, og se, hvad det var, Socialdemokratiet pegede på.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-20:
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører, hvor mange millioner kroner det er, Socialdemokratiet siger nej til, at de ældre skal have, når man stemmer, som den socialdemokratiske ordfører vil stemme.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Det er jo klart, at når man har en central placering, forsøger man også at få gennemført nogle mærkesager.
Dansk Folkeparti fik jo ikke pludselig en fiks idé for 2 år siden,
at nu skulle der lanceres en check.
Det er noget, vi har talt om, lige så længe partiet har eksisteret, at de ældres forhold skulle forbedres.
Så det er behageligt at have en central placering, fordi vi netop kan få indflydelse, og fordi vi har indflydelse, gavner vi også vore ældre medborgere.
Så kan jeg egentlig godt forstå, at fru Sandy Brinck spørger: Hvad laver vi egentlig her, hvad er det for et lapperi?
Jeg må da sige, at jeg forstår egentlig heller ikke, at Socialdemokraterne er her, for de ville jo ikke være med
til at stemme for den, så vi kunne godt undvære Socialdemokraternes tilstedeværelse her i salen i dag.
Men vi andre vil forsøge at lappe, så vi kan gøre det lidt bedre for de dårligst stillede folkepensionister.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-20:
Med dette forslag udvider vi den supplerende ældreydelse fra at have 120.000 modtagere til nu at have 170.000 modtagere, det vil sige, at ca. hver fjerde folkepensionist vil være omfattet af regler om den supplerende pensionsydelse. Endelig sker der det, at flere af de ældre vil modtage det fulde beløb på 5.100 kr. om året; ca. 150.000 af de ældre vil modtage det fulde beløb.
Det sker som følge af, at grænsen for folkepensionisters indtægter ud over folkepensionen løftes til 10.000 kr. for enlige og 19.700 kr.
for ægtepar om året
Dermed er der rigtig mange, som f.eks. har en vis ATP-pension, der fremover vil modtage den supplerende ældreydelse.
Venstre mener ikke, at de ældre i Danmark er fattige, men vi erkender, at der er en gruppe ældre, som sidder hårdt i det, fordi de ikke har nogen indtægter ud over folkepensionen og en vis ATP-pension.
På længere sigt vil der ikke være behov for den supplerende ældreydelse, når de kommende generationer af ældre med bl.a. arbejdsmarkedspensioner og private pensioner bliver forbrugende pensionister.
Samlet får pensionisterne årligt ekstra 800 mio. kr. i denne ordning, der nu er lavet.
Rent praktisk kommer de resterende penge til udbetaling til juli.
Pensionisterne behøver ikke at søge, pengene kommer automatisk.
Kommer pengene ikke, og man mener sig berettiget, så skal man i slutningen i juli tage kontakt til sin kommune.
Der skal trækkes flere ind på virksomhederne, udbetales flere lønninger, som giver flere skatteindtægter, større efterspørgsel og flere job, og så har vi skabt en positiv cirkel.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Det synes jeg jo er fair nok.
Det er jo, fordi Venstre har en tro på, at man skal udøve kontrol over mennesker, der ikke er selvstændige, hvorimod man har en tro på, at selvstændige genetisk er gjort af et helt andet materiale, så de kun handler godt, i modsætning til mennesker, der ligger i bunden af vores samfund.
Der har vi jo den opfattelse, at specielt mennesker, hvis liv ikke er lykkedes særlig godt, har brug for en særlig varsomhed og en særlig nænsomhed.
Det er jo derfor, at SF er placeret der, hvor SF er, i det politiske billede.
Det er også grunden til, at Venstre er placeret, hvor Venstre er, og det må man sige at virksomhedsledere og landbruget vel forstår meget godt.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-20:
Der, hvor SF er stereotypt socialistisk, er jo i synet på samfundet og de mennesker og de virksomheder, der er i samfundet.
Hvis vi har et system, hvor vi skal sætte individet over systemet, så siger vi også, at vi også godt vil tilgodese at sætte virksomhederne over systemet.
Systemet er altså til for borgernes skyld og også til for, at virksomhederne kan få produceret noget.
Der mener vi, at SF i det her beslutningsforslag har demonstreret, at SF jo ikke kan lide virksomhederne.
Der, hvor det handler om virksomheder, vil SF komme med bøder, med tvang og med gabestok.
Det er derfor, vi har den reservation over for de fleste af punkterne i SF's forslag.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Det synes jeg er helt fair.
Det er jo tit sådan, at SF har
den rolle i Folketinget at komme med de visionære bud, og at det så bliver regeringen, der, fordi regeringen nu er regering, siger: Nu ønsker vi at overtage det og gøre det til vores.
Vi er ikke så smålige i SF, at vi opfatter det som et problem.
Så brugsretten er fuldstændig fri.
Og der vil ikke blive pålignet nogen form for afgift, fordi man overtager SF's ideer.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-20:
Jeg synes, det er meget godt, at der, når SF kommer med ni punkter her, så er tre af dem, der er brugbare.
Når det er helt jomfrueligt for SF at bevæge sig ind på det her program »Noget for noget«, er det da en meget god start.
Og det synes jeg stadig væk jeg vil rose SF for. Men jeg synes nok også, jeg lige skulle sige i forbindelse med de tre gode forslag, som SF har rejst, at der har jeg da en forventning om, at regeringen på alle tre punkter også kommer med nogle forslag, som vil bære i den retning.
Det behøver ikke alene være klager, hvori man får medhold, der kan gøres billigt, det kunne jo også godt være, at klageadgangen i det hele taget skal være billigere, eksempelvis.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Det var heller ikke for at starte en unødig polemik, for sædvanligvis er vi jo på linje, SF og Enhedslisten, i hovedparten af spørgsmålene.
Jeg synes bare, man nogle gange skal passe på med ikke at komme så højt op, at man sådan overser de ting, forslaget faktisk handler om.
Og det synes jeg Enhedslisten var på vej til.
Men jeg kvitterer for, at vi nu er på omgangshøjde igen, og at Enhedslisten siger, at hvis tilgangen havde været en anden, er det et forslag, man gerne ville støtte.