runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Andersen (S), 2005-10-13:
Der er begejstring for fuld udblæsning fra ministeren.
Jeg vil godt sige, at vi ikke er bedrøvede over, at beskæftigelsen stiger, det er en meget, meget stor misforståelse.
Vi glæder os over, at beskæftigelsen stiger, og vi glæder os over, at den snart nærmer sig det niveau, den var på, da denne her regering trådte til, så dermed skulle den misforståelse forhåbentlig være væk.
Så siger ministeren, at vi fordeler over skatterne, og at skattepolitikken er det bedste redskab, sådan forstod jeg det.
Jamen hvorfor gør man det så ikke i højere grad, end tilfældet er i dag, hvor det jo klart er sådan, at den skattereform, regeringen har lavet, favoriserer de velstående i det her samfund, mens de lavtlønnede får mindre ud af det?
Men jeg er ikke så naiv, at jeg tror, at det vil kunne finde nåde for oppositionens tale.
Må jeg godt sige til fru Jytte Andersen: Regeringen har indført et skattestop, et skattestop, et stop for stigninger i skatter og afgifter, og derfor er det da meget interessant her at få bekræftet, hvad det er for nogle skatter, Jytte Andersen gerne vil sætte op i den kommende tid, for det trænger vi da også til at få en lille afklaring af.
Jamen den lille afklaring skal alene være, at vi ikke ønsker et stigende skattetryk, men vi ønsker en mere retfærdig skattereform og en mere retfærdig skat, også med en omfordeling, som sikrer en bedre ligestilling i alderdommen.
Til det vil jeg godt sige: Vi har jo ikke nævnt, at SP-ordningen er en grundpille i pensionssystemet, bevar mig vel, men det er et bidrag til, at der kan skabes større lighed i alderdommen, og det er sådan set et mål i sig selv.
Og det er derfor, vi ikke kan acceptere, at denne her ordning sættes i bero de næste 2 år.
Vi vil jo så i den kommende tid få lejlighed til at følge, hvor det er, Socialdemokraterne vil sætte ind med skattestigninger, om det er på fast ejendom, eller hvilke indtægtsgrupper det er, der skal betale.
Det bliver en meget interessant diskussion.
Thomas Adelskov (S), 2005-10-13:
Ja, jeg havde egentlig tænkt mig at lade beskæftigelsesministerens helt egen udgave af sådan en liberal 1. maj-tale stå lidt for sig selv, men nu noterer jeg mig også, at beskæftigelsesministeren konstaterer en masse på egen regning og ikke på Socialdemokratiets regning – hvis han ønsker at vide noget om Socialdemokratiets politik, kan han jo indkalde os til et møde, eller han kan stille os spørgsmål, vi skal også gerne svare ham skriftligt.
Min erindring er jo, hvordan vi måned efter måned trak beskæftigelsesministeren herned i salen for at overbevise beskæftigelsesministeren om, at der skulle gøres noget.
Nu går det bedre, men vi havde en anke dengang, og vi har en anke i dag.
Vi anerkender, at det giver flere job at nedsætte skatterne, men til gengæld er hovedproblemet, at det ville give mange flere job, hvis man investerede i fremtiden, investerede i boliger, forskning eller uddannelse.
Vi kan jo høre, at erhvervslivet i dag skriger efter veluddannet arbejdskraft.
Det ville give mange flere job, det ville øge beskæftigelsen meget mere.
Det er sådan set vores anke, og det er diskussionen om det problem, vi forsøger at rejse med beskæftigelsesministeren.
Jeg ved godt, at Socialdemokraterne gerne vil have en sum penge, som de kan dele ud til de formål, de synes om, efter at de først har krævet pengene ind over skatten, men vi synes altså som udgangspunkt, at folk selv skal have rådighed over så mange penge som overhovedet muligt.
Det var jo det, vi skændtes om de første år, hvor Socialdemokraterne hele tiden fremhævede, at man skulle lave offentlige investeringer på de områder, som man nu syntes var politisk passende, hvorimod vi sagde: Jamen vi vil gerne lave et opsving, der består i, at folk får flere penge.
Det er jo ikke en ny diskussion, vi står i; det er jo bare en forlængelse af den gamle diskussion, og jeg ved da godt, at Socialdemokraterne var uenige i skattelettelserne, og at Socialdemokraterne var uenige i SP-ordningens ophævelse.
Elisabeth Geday (RV), 2005-10-13:
Kan ministeren afkræfte eller bekræfte min mistanke om, at der også har været gjort nogle finanspolitiske overvejelser, og at man simpelt hen har brug for de 4 mia. kr. til at lukke et hul i statskassen på grund af skattestoppet, eller har der slet ikke været skyggen af finanspolitiske overvejelser i den sammenhæng?
Men det kan jeg afkræfte, det er ikke nogen relevant betragtning.
Hver dag får vi flere penge ind, end vi havde regnet med, fordi omsætningen stiger, momsindtægterne stiger, og olieindtægterne stiger, så det indgik slet ikke i overvejelserne.
Det, der var afgørende for os, var at lave et forbrugsdrevet opsving, fordi verden rundt om os stagnerede.
Derfor skulle vi gøre noget i Danmark, og det er faktisk noget af det mest succesfulde, der er gjort i mange år.
Line Barfod (EL), 2005-10-13:
Jeg synes, det er vigtigt, at ministerens jubelbillede ikke kommer til at stå helt alene.
Jeg kan godt forstå, at det er det billede, ministeren helst vil se, ligesom han helst vil opfatte os andre som mørkemænd, men han må jo selv finde ud af, hvordan han vil kigge ud gennem sine briller.
Men der er jo en del mennesker her i landet, der ikke oplever dette berømte opsving.
De har f.eks. ikke råd til at købe fødselsdagsgave til deres barnebarn.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at ministeren overhovedet ikke gør sig nogen overvejelser om, hvorvidt vi burde gøre noget for at skabe større lighed, også i alderdommen, når statsministeren har sagt, at regeringen ønsker, at uligheden ikke skal øges.
Jamen det hjælper jo ikke meget, at man giver en ældrecheck med den ene hånd, når man med den anden hånd bliver ved med at udhule pensionerne via satspuljen.
Hvis man for alvor ønskede, at der skulle være større lighed, skulle man jo til at begynde med stoppe med at tage noget hvert år fra pensionister og andre på overførselsindkomster, og derefter skulle man gøre noget for at forhøje folkepensionen, så de, der er henvist til kun at have folkepension, kunne få et større beløb, end de får i dag.
Man kunne jo finansiere noget af det ved at sige, at vi ikke skulle give det store tilskud via skatterne til dem, der i forvejen har råd til at betale til deres egen pensionsopsparing, men hellere give en højere folkepension til dem, der ikke har råd til selv at spare op.
Det er lidt mærkeligt, hvis regeringen virkelig mener, at den ønsker større lighed i samfundet, at den i den grad fremmer, at den ulighed, der findes, mens man er i arbejde, også skal fortsætte ind i alderdommen.
Det er jo meningen med hele satspuljen, så også det mener jeg at kunne tilbagevise.
Og så vil jeg sige, at også Enhedslisten burde tilslutte sig og være med til at fordele midler til de dårligt stillede i samfundet.
Det er da lidt mærkeligt at holde sig udenfor.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-13:
I Det Konservative Folkeparti ser vi positivt på regeringens forskellige ændringer af den eksisterende lovgivning på området.
Vi mener, at lovforslaget er et godt fundament for den fremtidige udformning af retspsykiatriens område efter gennemførelse af kommunalreformen.
For os Konservative
er det vigtigt, at kommunalreformen bliver så positiv en oplevelse for borgerne og de ansatte som muligt, og derfor er vi glade for, at regeringen med dette lovforslag tager problemerne i opløbet.
Elisabeth Geday (RV), 2005-10-13:
Det er sådan, at somme tider kommer min datter til mig og klager over, at den frække dreng i klassen hiver hende i håret og kalder hende grimme ting.
Så plejer jeg at sige til hende, at der sikkert er noget, han gerne vil fortælle hende, men han har ikke rigtig mod til det.
Det er en eller anden form for ønske om kontakt eller kærlighed, eller hvad ved jeg.
Jeg har det lidt på samme måde med ministeren, når han lægger mig ord i munden og kritiserer mig for, at jeg kan sige både det ene og det andet, som jeg ved den søde grød ikke har sagt.
Jeg håber, det er udtryk for lidt af det samme.
Men når det er sagt, vil jeg gerne bede ministeren om at bekræfte over for mig, at det, vi forhandler, er en suspension for de kommende 2 år.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren i hvert fald præciserer over for mig, at hvis der bliver tegn på en overophedning af den danske økonomi – og så skal man jo gerne være på forkant – er ministeren så stadig indstillet på at bruge SP-bidraget som et konjunkturredskab?
Når man nu tager glæderne på forskud og konstaterer, at der i hvert fald ikke sker en overophedning de næste 2 år, er det så et udtryk for, at ministeren trods alt ikke er alt for optimistisk på den danske økonomis vegne?
Så vil jeg godt sige til fru Geday: Det kan godt være, jeg overhører nogle signaler, men så har fru Geday altså også overhørt, hvad jeg sagde i min tale, for jeg sagde nemlig: SP-ordningen blev indført som konjunkturpolitisk instrument osv., og hvordan den økonomiske situation ser ud om 2, 3, 4 og 5 år, er der ikke noget entydigt svar på i dag.
Nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål, men jeg kan igen konstatere, at fru Elisabeth Geday sagde, at vi nu er ved at få en overophedning, så det er nødvendigt at genindføre SP-ordningen.
Det vil jo sige, at fru Elisabeth Geday mener, at vi har en passende ledighed nu, men det mener jeg ikke.
Elisabeth Geday (RV), 2005-10-13:
Nu er det jo regeringens beslutning, hvordan man vil pakke et lovforslag.
Jeg kan jo starte med det positive og sige, at Det Radikale Venstre absolut intet har at indvende imod indførelsen af det såkaldte D-bidrag, når det gælder ATP, og vi anerkender, at det er parterne på det offentlige arbejdsmarked, som har ønsket at få det her bidrag indført, og havde det været et selvstændigt lovforslag, havde vi jo selvfølgelig stemt for.
Men nu har regeringen altså pakket indførelsen af D-bidraget med en suspension af indbetalingerne til Den Særlige Pensionsopsparing.
Det er min klare opfattelse, at der er to grunde til, at det bliver suspenderet.
Den ene er, at det skal udmønte en aftale med Dansk Folkeparti, og den anden er, at det luner ganske godt med de 4 mia. kr. ekstra, som suspensionen vil give i statskassen.
Det er jo således, at hvis pengene var gået ind på pensionerne, som det var sigtet med Den Særlige Pensionsopsparing,
så var der ikke blevet betalt skat af den før om føje år.
Ved i stedet at suspendere indbetalingen, så kommer der nu en dejlig ekstrasum i indkomstskat på 4 mia. kr., som jeg tror regeringen skal bruge til at lukke sine huller efter skattestoppet.
Selve indførelsen af SP-bidraget er jo, ud over at det skulle give en større opsparing og imødegå den demografiske udvikling, altså også et konjunkturredskab, som blev brugt på et tidspunkt, hvor økonomien var ved at gå lige lovlig stærkt og vi risikerede at få flaskehalse.
Når jeg læser avisen i dag og i øvrigt hører, hvad ministeren siger i alle andre sammenhænge, så er han jo godt klar over, at vi er ved at nærme os et tidspunkt, hvor vi igen kommer til at stå og mangle arbejdskraft i et ganske betydeligt omfang, og på sådan et tidspunkt plejer en fornuftig regering at begynde at kigge på, hvad den har af konjunkturpolitiske redskaber, der kan trække lidt i den anden retning, og her er SP-bidraget jo altså et af de redskaber, den kan anvende.
Så jeg kan da godt undre mig lidt over, at man vælger 2006 og 2007, to år med højkonjunktur og formodentlig med mangel på arbejdskraft, til at suspendere bidraget.
Jeg synes, at på den her baggrund må konklusionen til sidst blive, selv om vi kan støtte den ene del, men er modstander af den anden, at vi ikke kan tilslutte os dette forslag.
Jytte Andersen (S), 2005-10-13:
Nu har vi jo et ansvar som lovgivere for at tænke langt og også tænke på, at de, der måske er glade for at få lidt mere i hånden i dag, en dag bliver pensionister og får mindre, fordi de får lidt mere i hånden i dag.
Det er derfor, man er politiker, fordi man har et ansvar for at se på de lange linjer.
Og det, vi kan se, er, at der bliver flere og flere ældre i vores samfund.
Vi kan se, at det kan være svært at sikre en tryg alderdom for alle alene gennem skattefinansierede ordninger.
Derfor er det her en pille, ikke en grundpille, men en pille til et mere solidarisk pensionssystem.
Så til det der med at rende rundt og snakke med folk ude på gader og stræder, og hvor det er, vil jeg sige, at der jo ikke er en eneste af dem, der er blevet pensionister og har fået glæde af en særlig pensionsbidragsudbetaling, for så ny er ordningen jo.
Bent Bøgsted (DF), 2005-10-13:
Man kan jo selvfølgelig ikke overbevise fru Jytte Andersen om noget.
Jeg vil bare minde om, at sidst det var fremme – nu kan jeg ikke lige huske, hvornår det var – ville Socialdemokratiet i stedet for at afskaffe ordningen indføre, at det skulle være 2 pct., og det vil sige dobbelt så meget, man skulle tage til SP-ordningen.
Det vil sige, at for dem, der indbetalte mere, end den der fordelingsnøgle angav, var det dobbelt så meget.
Det er stadig væk en skjult skat i mine øjne, og derfor kan vi ikke acceptere den.
Derfor synes jeg, at det er alle tiders, at den bliver suspenderet, og jeg ville allerhelst, at ministeren havde sagt: Ja, vi fjerner den helt.
Ole Sohn (SF), 2005-10-13:
Kan hr. Bent Bøgsted bekræfte, at med de skattelettelser, som regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti har gennemført, er det sådan, at lavtlønnede ingen skattelettelser får eller kun meget få skattelettelser, hvorimod højtlønnede får store skattelettelser?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Er det så ikke korrekt, at de lavtlønnede, som har meget få penge i forvejen, selvfølgelig vil være nødt til, når man suspenderer SP-ordningen, at bruge de penge for at klare dagen og vejen, få det til at hænge sammen, mens de højtlønnede, når de får suspenderet SPordningen, yderligere får penge til at spare op til deres pension, som oven i købet er skattefinansieret?
Er det ikke korrekt?
Bent Bøgsted (DF), 2005-10-13:
Jeg kan bekræfte så meget over for hr. Ole Sohn, at Dansk Folkeparti selvfølgelig arbejder for, at der også skal være skattelettelser til de lavestlønnede.
Jeg kan også bekræfte over for hr. Ole Sohn, at for at få skattelettelser skal man også have en indkomst at betale skat af.
Det kan jeg også bekræfte.
Jeg kan også bekræfte, at de lettelser, der er sket med forårspakken, som SP-ordningen var en del af sammen med de skattelettelser, er stærkt medvirkende til den store vækst, vi har i dag.
Hvis hr. Ole Sohn ser på alt det, der har indflydelse på vækst, vil han se, at man kan se stigningerne hele vejen rundt – undtagen med hensyn til arbejdsløsheden, den går nedad selvfølgelig; det er klart, når der kommer flere i arbejde.
Det er det, jeg kan bekræfte, og jeg kan bekræfte, at det har været en stor succes med forårspakken.
Ole Sohn (SF), 2005-10-13:
Hvis det fortsætter, som det gør nu, så går der cirka et års tid eller halvandet, så er arbejdsløsheden nede på det niveau, som den var på, da regeringen og Dansk Folkeparti tog over.
Men det var ikke det, der var mit spørgsmål.
Det, der er min pointe, er, at når man fjerner SP-ordningen, så betyder det, at lavtlønnede får mindre i pension, end de ellers ville have fået, mens højtlønnede får mere i pension finansieret af de lavtlønnede, fordi det er skattefinansieret.
Man får skattefradrag, når man sparer op selv, og det er de højtlønnede, der har råd til det.
De lavtlønnede har brug for pengene til at klare dagen og vejen.
Bent Bøgsted (DF), 2005-10-13:
Jeg kan bekræfte, at hr. Ole Sohn var medvirkende til, at den omfordelingsnøgle betød, at de, der kom over den grænse, som jeg nævnte før, lige omkring 2.000 kr., fik trukket af deres SP-bidrag til omfordeling, og det er det, jeg kalder en ekstra skat.
Jeg kan bekræfte, at hr. Ole Sohn var med til at indføre den ekstra skat.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-13:
Det kommer sikkert ikke som en overraskelse for det samlede Folketing, at vi i Det Konservative Folkeparti støtter det her forslag, og jeg skal derfor ikke trætte Folketinget med en ordførertale, der blot gentager det, som fru Marion Pedersen og hr. Bent Bøgsted nævnte, men prøve at springe ind i debatten på et lidt bredere grundlag.
Der har jo i landene omkring Danmark været nogle lavkonjunkturer, men den her regering har sørget for målrettet og præcist at skabe vækst ved nogle præcise nålestiksskattelettelser, hvorunder det her er et lille element.
Vi ønsker altså at fastholde de beskæftigelsesinitiativer og det her forbrug, der bliver mulighed for, når mennesker i beskæftigelse, højtløn nede som lavtlønnede, får mere til rådighed.
Så det er en skattelettelse.
Det er rigtigt.
Vi mener, at den her regering har sørget for, at Danmark er gået ram forbi de lavkonjunkturer, som har været i verden omkring os.
Og hvis nu spørgsmålet skulle komme fra enten fru Jytte Andersen eller hr. Ole Sohn, om det er ulige at give skattelettelser, så mener vi: Ja, der sker selvfølgelig ulighed ved, at man eksempelvis indfører – hvilket vi Konservative gerne vil sørge for – at ingen i dette land skal betale mere end 50 pct. i skat.
Det vil på kort sigt øge uligheden, fordi en mand eller kvinde, der tjener 500.000 kr., vil få en større lettelse end den, der tjener 250.000 kr.
Men på meget kort sigt vil det være en investering for samfundet, der vil øge den samlede aktivitet, så vi vil få noget vækst, og den bedste måde, man hjælper de svageste på i det her land – og det er vi jo alle sammen optaget af – er, at vi øger den samlede produktion, øger mulighederne for, at alle kan komme i beskæftigelse, og at alle kan komme ud på vores arbejdsmarked.
Så alt i alt vil jeg sige, at jeg som konservativ ikke er optaget af lighed i en snæver økonomisk forstand, men jeg er optaget af lige muligheder for alle til sundhed, lige muligheder for alle til uddannelse og lige muligheder for, at vi alle sammen kan komme ud af den sociale position, vi måtte være i.
Det er det, jeg ønsker at skabe nogle muligheder for.
Ole Sohn (SF), 2005-10-13:
Hr. Jakob Axel Nielsen kan være glad for, at han ikke er medlem af Venstre, for det citat – jeg ved ikke, om det var et citat; det kunne have været et citat fra socialministeren – om ønsket om øget ulighed måtte den konservative ordfører ikke have sagt, hvis han havde været medlem af Venstre.
Så tillykke med det.
Men jeg vil egentlig bare have hr. Jakob Axel Nielsen til at bekræfte scenariet fra 1980'erne, hvor vi i begyndelsen af 1980'erne også havde et økonomisk opsving, som ikke var finansieret, og som betød, at der kom en overophedning af økonomien, og så kom det, der hed kartoffelkuren.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-13:
Lad mig starte med det sidste først.
Jo, det er korrekt, at man kan lave en overophedning.
Men jeg har fuld tillid til, at den her regering kender den balance og kender sin besøgelsestid.
Og netop også derfor er det så vigtigt, at vi nu i Folketinget, når Velfærdskommissionen har talt og regeringen kommer med sit udspil, bliver enige om at få nogle flere hænder og hoveder på arbejdsmarkedet, så vi kan besætte de job, der måtte være.
Jeg kan da godt teoretisk bekræfte, at man kan lave overophedning, men jeg har tillid til, at vi lærer at finde den balance.
Lad mig også lige sige: Jeg er ikke medlem af Venstre, for jeg er konservativ, og jeg har mine holdninger hos De Konservative, men det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg holder af Venstrefolkene i mange sammenhænge.
Jeg støtter en regering, hvor vi er sammen med Venstre.
Vi har haft vores største succeser i dansk politik sammen med Venstre.
Jeg vil også gerne sige fra den her talerstol, at ulighed ikke er noget, der skal dyrkes, det er ikke en dynamo for noget som helst, men jeg er parat til at tage konsekvensen af, at en mand eller kvinde, der tjener 1 mio. kr. og får en skattelettelse til maksimalt 50 pct., hvilket jeg arbejder for, har mere tilovers end den, der tjener 250.000 kr.
Og jeg mener, at det er medvirkende til, at det bliver rarere at gå på arbejde, og at vi får noget mere produktion til gavn for alle.
Ole Sohn (SF), 2005-10-13:
Hvis hr. Jakob Axel Nielsen kan lade det blive mellem os, så vil jeg da gerne sige, at jeg sådan set også synes, at hr. Jakob Axel Nielsen er en behagelig fyr.
Jeg synes sådan set også, at beskæftigelsesministeren er et dejligt menneske.
Jeg bryder mig ikke om deres politik, men det er så noget helt andet.
Jeg er glad for bekræftelsen af det med overophedning.
Nu er der jo ikke overophedning i dansk økonomi endnu, og den måde, regeringen styrer det på, regulerer det på – det er det, jeg gerne vil frem til – er jo ved at sørge for, at det kun er de bedst stillede, der får skattelettelserne, de bedst stillede, der får gavn af SP-suspensionen, mens det er de dårligt lønnede, der bliver svækket i deres forhold.
Så på den måde er der en balance.
Det øger bare uligheden.
Men Det Konservative Folkeparti ønsker jo også, at uligheden bliver øget.
Så der er sådan set en vis konsistens i den politik, De Konservative fører, i modsætning til den, Venstre giver udtryk for.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-13:
Jeg takker for de rosende ord.
Jeg kan i øvrigt kvittere og sige det samme: Jeg er ikke enig i hr. Ole Sohns politik, men synes i øvrigt også, at hr. Ole Sohn er et vældig behageligt menneske.
Men lad mig nu komme til det politiske og sige, at jeg ikke tror, at omfavnelsen kommer til at gælde, at vi får lavet velfærdsreformer sammen.
Men jeg vil godt lige anholde, at vi i Det Konservative Folkeparti ønsker mere ulighed.
Det gør vi ikke.
Vi ønsker ikke mere ulighed.
Men vi anerkender – det gentager jeg – at vi lever i et samfund, hvor mennesker er forskellige.
Og vi skal ikke være ensrettede.
Og nu lyser den røde lampe.
Jytte Andersen (S), 2005-10-13:
Det kunne være meget passende at spørge, når hr. Jakob Axel Nielsen siger, at han holder af Venstre og er enig i mange sammenhænge, hvor det så lige er, man ikke holder af Venstre, og hvor det er, vandene skiller.
Men det ville jeg nok alligevel ikke få et svar på.
også takke hr. Jakob Axel Nielsen for den ærlighed, der ligger i at sige: Ja, der er ulighed, og vi vil egentlig ikke gøre så meget for at undgå den ulighed, men sørge for, at de helt nede på bunden ikke har det så dårligt endda.
Det må være det, jeg forstår med den filosofi, der bliver lagt frem.
Men det, jeg egentlig godt ville spørge om, er: Hvis det her er en del af forårspakken – det var det jo oprindelig – med beskæftigelsesfremme, hvorfor gør man det så med det dårligst tænkelige redskab, nemlig skattelettelser, når man ser på, hvor mange job, der kommer ud af det?
Som jeg sagde i min ordførertale: Hvis man investerer 1 mia. kr. i offentlige investeringer til bedre ældreomsorg og børnehaver og skoler, så får man 1.700 job.
Hvis man derimod siger, at nu vil vi investere i nye job via skattelettelser, så giver det kun 200 job.
Er det ikke en dårlig forretning, at man bruger et råderum på 1 mia. kr. – nu er det endda 4 mia. kr., men lad os nu tage milliarden for forståelsens skyld – til nogle flere job og så bruger den metode, som kun giver 200 job, og ikke den metode, der giver 1.700 job og er med til at bidrage til velfærden?
Det havde dog været mere logisk, specielt når man har den indfaldsvinkel, som hr. Jakob Axel Nielsen har, at det skal være godt for dem, der ikke har det så godt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-13:
Det er derudfra, at væksten og velstanden skal komme til at finansiere alt det, som både fru Jytte Andersen og jeg som konservativ holder af.
Jeg kan bedst lide en skattepolitik, en finanspolitik og en arbejdsmarkedspolitik, der målretter sig efter, at vi får flest muligt mennesker ud i privat beskæftigelse, og der er det forslag, vi kommer med her, det mest effektive.