runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2004-11-16:
Ministeren taler om menneskerettigheder og fremskridt inden for menneskerettigheder.
Nu er menneskerettigheder jo tit sådan nogle verbale faner, som man hejser, når det passer ind i en eller anden sags tjeneste.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren ikke er enig med mig i, at når det drejer sig om habeas corpus, når det drejer sig om reglen om, at man skal for en dommer inden for 24 timer, så er der tale om noget langt, langt ældre end menneskerettighederne og langt, langt mere fundamentalt.
Der er i og for sig heller ikke tale om demokrati, men der er tale om, om et land overhovedet har noget, man kan kalde en retsorden eller ej.
Er ministeren enig med mig i, at det her spørgsmål ikke er sådan en niche eller en enkelt regel i en retsorden, men er selve fundamentet, og at den stat, der handler, som Vietnam her har handlet, overhovedet ikke er en retsstat?
Bertel Haarder (V), 2004-11-16:
Jeg er meget enig i beskrivelsen af, hvor vigtig habeas corpus er, altså retten til en fair rettergang, og jeg håber, jeg også godt må sige, at uafhængige domstole og demokrati og menneskerettigheder hører til i samme boldgade.
Det er jo derfor, at det faktisk optog en betydelig del af vores tid i samtalen i går, og det er derfor, der nu med garanti også vil ske noget i sagen, for Vietnam ønsker jo et fortsat samarbejde med Danmark og ønsker fortsatte danske investeringer, sådan som bl.a. ØK og Carlsberg jo er i gang med.
Det er til gensidig fordel, og Vietnam ved godt, hvad forudsætningen er fra dansk side, det gjorde jeg meget klart ved samtalen i går.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
På baggrund af, at der jo er opstået betydelig kritik og tvivl om det beslutningsgrundlag, der ligger, både økonomisk, miljømæssigt og trafikalt, omkring planen om en fast forbindelse over Femern Bælt, vil jeg godt spørge trafikministeren, om han stadig væk har den plan at ville fremsætte forslag om det inden foråret, og om ministeren fortsat har den plan at indbyde Folketingets partier til en drøftelse af sagen.
Flemming Hansen (KF), 2004-11-16:
Det er således, at der i regeringsgrundlaget, det første, stod, at jeg skulle undersøge muligheden for en fast forbindelse over Femern Bælt, og i det næste regeringsgrundlag, at jeg skulle fortsætte arbejdet dermed.
Det har jeg gjort, og resultatet var, at vi – og når jeg siger vi, så er det min tyske kollega, Manfred Stolpe, og jeg – den 23. juni underskrev en hensigtserklæring i Berlin om at gå videre med dette meget store, visionære, spændende og rigtige projekt.
Til spørgsmålet om, hvordan vi derefter tackler det, skal jeg sige, at der er tre ting, der skal undersøges grundigt.
Det er miljøspørgsmål, det er teknikken i projektet, og så er det selvfølgelig økonomien.
Det er vi ved at undersøge nu, og det skal vi være færdige med i løbet af foråret.
Jeg vil antage, at vi er færdige omkring den 1. april plus/minus 14 dage – 3 uger.
Forinden da er det min hensigt at indkalde samtlige Folketingets partier til en drøftelse af Femern Bælt-forbindelsen – hr. Keld Albrechtsen ved, at jeg har haft sonderinger med partierne, og det er ikke det samme; det er sådan set det, jeg videregiver nu til hr. Keld Albrechtsen – og derefter vil jeg gå over til de egentlige politiske drøftelser.
Det vil jeg begynde på i starten af december måned og slutte inden udgangen af januar, forestiller jeg mig.
Derefter kommer den politiske proces med vores tyske venner, og så vil jeg tro, at vi i løbet af efteråret er klar med et egentligt lovforslag.
Når jeg siger, at det kan være efteråret, så er det, fordi det jo er et stort, kompliceret lovforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Jeg forstod svaret sådan, at man meget vel kan forestille sig, at den nuværende regering ikke kommer med selve lovforslaget i indeværende valgperiode.
Sådan måtte svaret vel egentlig forstås, at sagen meget vel kan vise sig at skulle ligge over i forbindelse med en valgkamp.
Så må man jo se, hvem der danner regering efter et valg.
Der har været kritik af beslutningsgrundlaget, bl.a. i artikler i Jyllands-Posten, og der vil jeg gerne spørge, om de nye beregninger, ministeren henviser til, vil tage højde for den kritik, der er fremført, bl.a. af, at trafikmængden, når vi ser på biler, ganske enkelt er meget lav, og at der derfor, når vi ser på motorvejsdelen, kan rejses berettiget tvivl om, hvorvidt en firsporet motorvej økonomisk og teknisk overhovedet er en mulighed at bygge ind i sådan et projekt.
Flemming Hansen (KF), 2004-11-16:
Jeg forstår, at hr. Keld Albrechtsen i modsætning til de 178 andre medlemmer af Folketinget ved, hvornår der bliver valg.
Jeg ved det ikke, og derfor kan jeg jo ikke sige noget om, hvorvidt det sker i indeværende valgperiode.
Jeg sagde, at oktober måned måske ville være det sandsynlige.
Det kan godt være, at jeg bliver færdig før, men jeg tvivler på det, fordi det er et ret omfattende lovforslag.
Men derfor kan jeg jo godt have skabt et forlig, en aftale omkring projektet, således at den aftale også gælder, selv om den ulykke skulle ramme landet, at hr. Keld Albrechtsen og Socialdemokratiet skulle komme til magten – det kan jeg nu ikke i min vildeste fantasi forestille mig.
Med hensyn til spørgsmålet om beslutningsgrundlaget vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at der aldrig i danmarkshistorien har været et beslutningsgrundlag så sikkert og så stærkt som det, vi har omkring Femernforbindelsen.
Der har været brugt utrolig mange penge, der har været utrolig mange rapporter, og i ministeriet har vi lagt alle oplysninger frem.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen vil medgive mig, at den meget åbne politik, jeg står for, også gælder på dette område.
Der må jeg sige, at det er jeg overbevist om, og jeg bliver meget, meget bestyrket i min overbevisning, når EU siger, at der er tre, måske fire store grænseoverskridende projekter i Europa, som de vil støtte, måske med helt op til 20 pct., fordi det er så vigtigt, og fordi Femernforbindelsen ikke alene er en forbindelse mellem Danmark og Tyskland, men en forbindelse mellem Skandinavien og det øvrige Europa.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Jeg synes da ikke, at ministeren behøver at blive så forskrækket ved tanken om en sådan ny regeringsdannelse, som ministeren nævnede.
Det synes jeg da kunne være en interessant mulighed.
Men det, jeg spurgte til, var bare, om ministeren og regeringen var fast besluttet på at fremsætte et sådant lovforslag om Femernforbindelsen inden udskrivelsen af valg.
Og der tolker jeg svaret som et nej.
Er det et notat, der er undervejs og kommer snart, eller er det noget, der indgår i det materiale, ministeren nævnede skulle udarbejdes i løbet af de kommende måneder?
Flemming Hansen (KF), 2004-11-16:
Notatet er et svar på de mange spørgsmål, som bl.a. artiklen i Jyllands-Posten rejste, og det notat har jeg godkendt, og det er lagt eller er ved at blive lagt ud på internettet.
Det er altså ikke noget, der ligger 14 dage fremme.
Jeg har godkendt de fantastisk gode svar på meget specifikke spørgsmål, men det er altså vigtigt for mig, at alt bliver belyst, at hver sten bliver vendt, så hvis ikke det er lagt ud i denne uge, så er det i hvert fald lagt ud i næste uge, det tør jeg sige.
Jeg har godkendt det; det kan være lidt teknisk, at få det igennem, men det er ikke noget, der rækker langt ud i fremtiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-16:
Jeg siger tak for oplysningen og vil selvfølgelig med stor interesse læse dette notat, og jeg går så ud fra, at dette notat indeholder ministerens eller ministeriets kommentar til den kritik, der har været, bl.a. af, at der simpelt hen var en for lille trafikmængde bilmæssigt til at bære en motorvejsbro.
Derfor vil jeg så også stille ministeren det måske lidt mere politiske spørgsmål – men det kan vi jo så også vende tilbage til, når ministeren indbyder partierne til drøftelserne, hvad jeg ser frem til – om ministeren ikke kunne tænke sig i det grundlag, der skal udarbejdes, at der indbygges som en alternativ mulighed, at vi bygger en togtunnel, også for at løse miljøproblemet, således at vi ikke skal til at stille en hel masse ting ud i Femern Bælt, der kan forstyrre vandcirkulationen og trækfuglene osv. Der er måske helt andre muligheder end en firsporet motorvejsbro, som der måske rent trafikalt slet ikke er belæg for.
Flemming Hansen (KF), 2004-11-16:
Det er således, at når man går i gang med sådan et projekt og skal VVM-analysere det, så skal man have et alternativ til det projekt, man tror på.
Jeg har nævnt, hvad jeg tror på, og alternativet, det eneste alternativ, jeg kan få øje på, er en tunnel, som jeg så må sige at jeg ikke tror så meget på, for jeg tror ikke, at ret mange mennesker vil bryde sig om at køre 19,5 km i en tunnel.
Det er noget, man har meget store erfaringer med i alpetunnelerne, at folk er lidt bange for det.
Men det vil indgå i det oplæg, der kommer.
Med hensyn til de spørgsmål, som kommer på vores hjemmeside nu, vil jeg bare sige, at hvis der er nogen af spørgsmålene, som ikke er besvaret, af dem, hr. Keld Albrechtsen ønsker besvaret, så er det bare at stille mig dem, så vil de blive besvaret skriftligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 15
Arne Toft (S), 2004-11-16:
Alle vi, der har beskæftiget os med kommunalpolitik, har altid været stolte af de amtsveje, vi har haft.
Nu ser jeg, at regeringen og trafikministeren vil lade amtsvejene overgå til kommunen med ca. 80 pct. og til staten med 20 pct.
Vil ministeren ikke godt lige kort gøre rede for grunden til, at amtsvejene nu flyttes fra amtet til kommunerne og staten?
Og hvad vil og hvad kan man opnå ved det?
Flemming Hansen (KF), 2004-11-16:
Grunden er såmænd indlysende klar, nemlig at der er indgået en aftale om en strukturreform, der betyder, at amterne nedlægges, og så er det jo selvsagt svært at have amtsveje.
Det er rigtigt, at vi så har vurderet, hvordan balancen vil være, og der har vi lavet et skøn, som siger, at omkring 80 pct. af vejene vil overgå til de nye, store kommuner, og omkring 20 pct. af vejene vil blive statsveje med den forudsætning, at statsvejene er dem, der mest skal have karakter af veje, der forbinder store erhvervsenheder.
Det kan være til og fra lufthavne osv.
Vi er tæt på, for først i december måned skal vi sende forslaget til høring, og der vil det fremgå, hvordan forligspartierne, altså regeringspartierne og Dansk Folkeparti, foreslår amtsvejene fordelt henholdsvis til staten og til kommunerne.
Arne Toft (S), 2004-11-16:
Amtsvejvæsenet er jo en enhed, og de har udført et stykke arbejde til alles fulde tilfredshed.
Det har den kommission, der har siddet, selv givet udtryk for.
Man har udliciteret alt det, der kunne udliciteres.
Man har nogle mennesker, der har nogle ganske bestemte opgaver, som de udfører til alles tilfredshed.
Nu skal man så, f.eks. i Nordjylland, udstykke 1.250 km amtsveje til ti forskellige kommuner.
Tror ministeren, at det er rationelt, tror ministeren, at det kan gøres billigere, tror ministeren, at der kan blive stordriftsfordele ud af det?
Bertel Haarder (V), 2004-11-16:
Jeg har både læst og hørt om denne ejendommelige og noget usmagelige menneskefangst, og jeg er helt enig med Jørgen Chemnitz, som er leder af Røde Kors' asylafdeling, i, at der er tale om mennesker, som måske tror, at det kan lette dem vejen til asyl, og som jo derfor bliver snydt.
Så det er en ulykkelig sag, og jeg vil meget gerne på foranledning af fru Anne-Marie Meldgaards spørgsmål drøfte det med Jørgen Chemnitz ved lejlighed, om Røde Kors kan gøre noget, og om de, der driver asylcentre, kan gøre det klart for beboerne, at de altså ikke skal konvertere til en ny religion for at få opholdstilladelse i Danmark, for det er ikke en vej, som er farbar.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-11-16:
I flere aviser i dag kan man læse om en helt speciel trafik, der finder sted på nogle af landets asylcentre.
Det drejer sig om, at medlemmer af Pinsekirken efter almindelig åbningstid på centrene besøger dem og prøver at hverve iranske asylansøgere med muslimsk baggrund til at indtræde i deres menighed.
Det starter med, at man bliver hentet i bus og kommer til møder i Odense, og så skulle det gerne ende med, at man bliver døbt, så man er kristen.
Jeg vil spørge ministeren, om han ikke synes, det kan være et problem i forbindelse med behandlingen af asylsager, og om ministeren agter at gøre noget i den sammenhæng.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-11-16:
Det skal tage 2 måneder at gøre sig principielle overvejelser og det samtidig med, at f.eks. Institut for Menneskerettigheder har fået udleveret 17 sager.
Jeg har jo aldrig sagt, at jeg behøvede at få sagerne med navns nævnelse.
Det kunne være i anonymiseret form.
Det, jeg har brug for med hensyn til de her sager, er jo at generalisere over sagerne for at finde ud af, hvordan praksis generelt har udviklet sig.
Det er jo ikke, fordi jeg har et ønske om at gå ind i de enkelte sager.
Villy Søvndal (SF), 2004-11-16:
Er det ikke muligt for De Konservative at give et mere oplyst indspark i en debat som denne her?
Det er jo gedigent vrøvl.
Det tror jeg selv fru Charlotte Dyremose kan høre, når hun nu hører det gentaget.
Er det efter fru Charlotte Dyremoses opfattelse virkelig udtryk for planøkonomi, hvis man forsøger at holde et niveau, der gør, at de fattigste i det her samfund ikke bliver så fattige, at selv regeringens eget Råd for Socialt Udsatte i deres årsrapport advarer imod det, fordi de har mindre tilbage end mennesker på forsorgshjem?
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-16:
Jeg siger tak.
I dag har ministeren sammen med forsvarsministeren og justitsministeren, så vidt jeg ved, lanceret en del af kampagnen »Brug for alle unge«.
Det er en kampagne, som er målrettet til at få unge indvandrere i uddannelse og job, og det er jo som udgangspunkt et godt initiativ.
Alligevel har jeg et spørgsmål til den kampagne, for jeg har jo lagt mærke til, hvor højt op integrationsministeren er gået i det, han kalder middelalderlige kønsrollemønstre i indvandrerfamilier.
Jamen jeg forstår det ikke.
Jeg ved jo, hvor meget ministeren interesserer sig for formørkede og tilbagestående kønsrollemønstre i indvandrerkredse.
Og jeg står her med pjecen »Bliv klædt på til en meningsfuld fremtid«.
Så er der en vagtperson, det er en mand.
Så er der en beredskabsperson, det er en mand.
Det er alt sammen mænd.
Der er en Falck-et eller andet-ambulanceperson, det er en mand.
Altså hvad er det for et kønsrollemønster, som cirkulerer i hovederne ovre i Integrationsministeriet, hvad er det for et forældet, gammelkristeligt, gammeltestamentligt kønsrollemønster?
Hvad er grunden til, at man ikke kan forestille sig, at en kvinde f.eks. kan være soldat eller ambulancefører eller hvad?
Hvad er grunden, hr. minister?
Bertel Haarder (V), 2004-11-16:
Jeg synes, sagen er alt for god til, at der nu skal slås politisk plat på den.
Jeg ved ikke, hvad meningen er med at kritisere, at nogle fremragende konsulenter, som i øvrigt alle har anden etnisk baggrund end dansk, tilrettelægger to kampagner, en mod fag, som typisk er kvindefag, og en mod fag, der typisk er mandefag.
Der var jo ingen som helst tale om, at mænd var udelukket det første sted og kvinder var udelukket det andet sted, men de har lavet kampagnen sådan, at den i dette sidste tilfælde retter sig mod drenge og unge mænd, som nok ikke søger ind på social- og sundhedsuddannelserne, men som man måske kan lokke ind i fag, som de kan identificere sig med.
Jeg vil i et og alt henvise til de utrolig gode forklaringer, der blev givet, også på det spørgsmål, af de pågældende konsulenter, som selv har anden etnisk baggrund end dansk, og hvis udsagn jeg giver betydelig mere for end hr. Søren Søndergaards.
Undskyld, jeg siger det: De har nemlig forstand på, hvad det er, der skal til for at lokke piger og drenge ind i nogle fornuftige uddannelser i Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-16:
Jeg forstår på ministeren, at det altså gælder om at bekræfte folk i deres fordomme.
Jeg troede, at ministerens formål var et helt andet.
Men for ministeren er det åbenbart en selvstændig kvalitet, at man bekræfter folk i deres fordomme: Mænd bliver brandmænd, eller de bliver ambulanceførere, eller de bliver soldater, eller de bliver noget andet mandligt, hvorimod det jo er rigtigt, at der var en SOSU-kampagne, hvor kvinderne blev fremstillet som pædagoger, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter osv.
Jeg troede egentlig, at denne her regering, når den i hvert fald selv skal sige det, havde en højere ambition end bare at snakke reaktionære kønsrollemønstre efter munden, men det forstår jeg man altså ikke har.
Det beklager jeg.
Jeg kan garantere, at hvis vi stod for sådan en kampagne, så ville man tværtimod tale fordommene midt imod og appellere til, at også indvandrergrupper så det som en chance, at mænd kunne have arbejde inden for sundhedssektoren og kvinder kunne arbejde som f.eks. brandmænd eller soldater eller noget lignende.
Bertel Haarder (V), 2004-11-16:
Det gælder om at få de unge til at identificere sig med nogle job og nogle fremtidsmuligheder, som hverken de selv eller deres forældre har tænkt på, og der gælder det altså om at sigte på en måde, så afstanden fra deres traditionelle måde at tænke på og så dette at tage springet og søge uddannelsen er så kort som muligt.
Hvis hr. Søren Søndergaard havde fået lov til at lave en storstilet kampagne, som retter sig mod indvandrerdrenge for at få dem til at søge ind på social- og sundhedsuddannelserne, så havde den været politisk korrekt, hurra, hurra, og det havde ikke givet nogen effekt, desværre, for man må jo altså lave kampagner, der retter sig mod den virkelige verden og ikke ud i den blå luft, som hr. Søren Søndergaard åbenbart foretrækker.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-16:
Hvor er det dog en fantastisk undervurdering af andre mennesker, som ministeren her lægger for dagen, at fordi man har en anden etnisk baggrund end dansk, så kan en pige ikke have lyst til at komme inden for et mandefag, eller fordi man har en anden etnisk baggrund end dansk, så kan en mand ikke have lyst til at komme ind for et fag, hvor der også arbejder mange kvinder.
Det er en fantastisk stereotyp nedvurdering, som ministeren giver udtryk for her.
Jeg synes, at det er beklageligt, at ministeren har valgt at bruge ministeriets ressourcer på at fastholde og muligvis forstærke fordomme frem for at bekæmpe dem, men det er desværre typisk for denne her regering.
Bertel Haarder (V), 2004-11-16:
Jeg skal nok overbringe til dem, at det siger hr. Søren Søndergaard.
Men så vil jeg føje til: Jeg har tillid til jer, jeg har tillid til, at I har valgt en model, som giver den største effekt, for det, det handler om, er jo altså, at de unge får en uddannelse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 10
Anne Baastrup (SF), 2004-11-16:
Jeg kan forstå bl.a. af Politikens artikel her i søndags, at der er truffet en beslutning på allerhøjeste sted i regeringen om, at Integrationsministeriet skal sørge for, at der ikke kommer for mange dårlige eksempler i pressen om den konsekvens, som regeringens politik, for så vidt angår familiesammenføring, har.
Bertel Haarder (V), 2004-11-16:
Jeg ved ikke af, at der skulle være truffet en sådan beslutning.
Det ville i givet fald være en meget uklog beslutning.
Og hvis jeg husker rigtigt, så var det en udtalelse, som en flygtningeadvokat kom med til Politiken.
Det skal man jo lige have med.
Jeg kan i øvrigt fortælle, hvad man også kan læse i Politiken i dag, at mit ministerium med stort besvær, med en stor beredvillighed kom med en beskrivelse af hvert enkelt af de tilfælde, som Politiken i søndags satte på forsiden.
Den beskrivelse, som ministeriet gav af hvert enkelt af disse tilfælde, ville Politiken ikke bringe.
De sagde, at de kun ville bringe det, hvis de fik et dobbeltinterview med mig og den ledende embedsmand, og undskyld, men sådan et dobbeltinterview giver jeg altså ikke sammen med embedsmænd.
Og hvad skal det også til for?
Min mobiltelefon er som regel åben.
Det ved især Politikens journalister.
De kan bare ringe til mig.
Men i fredags sad jeg altså med FN's vicegeneralsekretær en stor del af dagen, og så var jeg i øvrigt til ramadanfest, hvor jeg heller ikke sidder og tager mobiltelefon.
Anne Baastrup (SF), 2004-11-16:
Jeg har også forstået, og det håber jeg ministeren kan bekræfte, at heller ikke statsministeren har været involveret i en sådan samtale.
Bertel Haarder (V), 2004-11-16:
Jeg ved ikke, hvad i alverden det skulle være for en samtale.
Men jeg håber da, at fru Anne Baastrup er enig med mig i, at når folk skriver breve til ministeren ofte om meget vanskelige problemer, så er det da ikke nogen forbrydelse, at ministeren læser brevene.
Og det er vel heller ikke nogen forbrydelse, at jeg i søndags ringede til den kvinde, som forældrene ville tvangsgifte i Sverige.
Jeg håber, jeg godt må engagere mig i de sager, jeg får lagt på mit bord.
Men det betyder jo ikke, at jeg på nogen som helst måde giver besked på, at nogle sager skal ændres i forhold til andre sager.
Og så måtte jeg sige: Jamen hvis vi for fremtiden blæser på, hvad et arbejdsmarkedsråd siger, så er vi altså nødt til at blæse på alle arbejdsmarkedsrådene, for vi kan ikke bare gøre det i dette tilfælde, uden at vi laver praksis om.
Så jeg kan forsikre fru Anne Baastrup om, at jeg er opmærksom på, at hvis man griber ind i en afgørelse, så skal det være noget, der gælder for alle.
Anne Baastrup (SF), 2004-11-16:
Det er vigtigt for mig, at ministeren her i salen siger, at det er ministeren og kun ministeren, der går ind i disse sager.
Det er vigtigt for mig, at ministeren er klar i mælet: Har regeringens koordinationsudvalg været involveret i den risiko, der er ved, at regeringens reelle politik på flygtningeområdet, på familiesammenføringsområdet kommer ud, og i den forbindelse givet integrationsministeren et vink med en vognstang af en vis karakter, nemlig at vi ikke vil have dårlige historier?
Er det kun spil fra regeringens side, og står statsministeren bag dette spil?
Bertel Haarder (V), 2004-11-16:
Da menneskerettighedskommissæren kom, fremsatte han kritik ikke af lovgivningen, men af administrationen i nogle bestemte tilfælde, og det førte til, at vi tog i alt 40 sager op igen, herunder en af dem, som Politiken nævner.
Men at det skulle have været drøftet i koordinationsudvalget, og at der dér skulle være drøftet noget som helst i retning af, at nu skal vi ikke have dårlige sager, eller hvad det var ...
Derimod, hvad jeg selvfølgelig har orienteret alle om, er, at i anledning af menneskerettighedskommissærens besøg ville vi foretage denne tydeliggørelse eller justering af praksis, når det gælder visse flygtningefamiliesammenføringer.
Det har jeg jo sagt til pressen også at vi ville gøre, og det har jeg selvfølgelig også meddelt i koordinationsudvalget.
Anne Baastrup (SF), 2004-11-16:
Når fru Elsebeth Gerner Nielsen får mulighed for overhovedet at se de sager, som der har været afgørelser om i det sidste stykke tid, så kan vi andre måske få lejlighed til at se, om der rent faktisk er lighed for loven.
Jeg kan bare konstatere, at ministeren ikke afviser, at statsministeren har været inde over.
Jeg kan også konstatere, at ministeren har mange ord i sit forsøg på at sige, at ministeren går ind for, at der skal være lighed for loven.
Jeg håber så inderligt, når vi får lejlighed til at se de sager, og når vi får lejlighed til at se de 20 gange 2 sager, som ministeren i øvrigt tager op, at vi også rent faktisk ved selvsyn kan konstatere, at der er lighed for loven, at man ikke har en mulighed for at få et opholdsgrundlag, fordi man kommer i avisen, hvorimod, hvis man har præcis samme historie, men ikke kommer i avisen, så får man en enkeltbillet hjem.
Billedet viser, at det sidste er tilfældet.
Jeg håber inderligt, at ministeren har ret.