runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det er klart, at hvis man vil have langt mere ambitiøse lettelser i skatten på menneskers arbejde, så må man også, hvis ikke man vil banke en regning videre til næste generation, være villig til at finde en finansiering.
Det er det, vi har givet vore bud på i vores beslutningsforslag.
Det er klart - som fru Jelved også sagde om nogle af sine finansieringsforslag - at det kan da se anderledes ud, når man skal flette en løsning sammen mellem mange partier på et tidspunkt.
Men ja, selvfølgelig må man være villig til at finde andre indtægter.
Der er nogle, der giver sig selv.
Man kan starte med at lukke alle de huller, den nuværende skatteminister har efterladt ved manglende rettidig omhu og ved direkte udboringer.
Og så kan man give sig til at investere i stedet for at fyre folk, og ansætte nogle, der kan matche de store multinationale selskaber og få dem til at betale skat efter reglerne.
Det er der et milliardbeløb at hente i, vil jeg gerne sige til fru Rikke Hvilshøj.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-06-03:
Jeg kan efterhånden godt mærke på de mange spørgsmål, at vi ikke kommer det meget nærmere, hvordan Socialdemokraterne vil finansiere det her, og derfor vil jeg egentlig bruge mit andet spørgsmål på noget helt andet.
Vi hørte hr. Mogens Lykketoft sige, at regeringen brænder 9 mia. kr. op i skattelettelser.
Jeg vil gerne høre hr. Mogens Lykketoft
Det tror jeg de danske borgere vil føle som en meget underlig holdning og være kede af at høre.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Svaret falder jo i virkeligheden i nogle dele.
Det er det ene, og det er jo også narreværket i de her lettelser, at det jo er folks egne penge, de får lov til at bruge, til en høj beskatning ved førtidig frigørelse af penge, der egentlig var ment til pensionsopsparing.
Men den anden del af det er selvfølgelig, at jo, vi er indforstået med de lettelser, der ligger hen ad vejen også i regeringens indkomstskatteændringer.
Vi taler om 9 mia. kr. en gang for alle eller i et par år, men dem kunne man have fået meget forskning, meget uddannelse, meget fremrykning af samfundsnødvendige investeringer for.
Jeg deler ikke spørgerens opfattelse, men jeg tror virkelig, at indenrigsministeren og regeringen i det hele taget skal tænke sig vældig godt om.
Hvis man virkelig ønsker et bredt forlig, så skal fortsættelsen af forhandlingerne foregå på en helt, helt anden måde end det, vi har oplevet de foregående uger.
Inger Støjberg (V), 2004-06-03:
Den socialdemokratiske politiske ordfører mistede desværre besindelsen her tidligere på dagen, da jeg ellers stilfærdigt udbad mig en forklaring på de anklager, han kom med omkring Venstres annonce i de landsdækkende aviser her i dag.
Ud over at måtte finde mig i at få hæftet ord som fladpandet på min person, måtte jeg også finde mig i simpelt hen ikke at få et svar på det spørgsmål, jeg stillede, og derfor er jeg nødsaget til at stille spørgsmålet her igen.
Det var nemlig sådan, at den politiske ordfører anklagede Venstres annoncer for simpelt hen at være usande, og jeg gav derfor hr. Frank Jensen muligheden for at fortælle, hvilke af de her skatter og afgifter, der var usande, hvilke skatter og afgifter SR-regeringen simpelt hen ikke havde indført, og jeg ville gerne strege dem over med min sorte pen her.
Jeg har taget den i hånden igen, og nu vil jeg så give hr. Mogens Lykketoft muligheden for at nævne, hvilke af de her skatter og afgifter, der er nævnt i annoncen, som er usande, og er det sådan, at hr. Mogens Lykketoft ikke ønsker det, så kan hr. Mogens Lykketoft jo bare vælge at undskylde for sin politiske ordfører.
Listen er jo også næsten uendelig lang.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Den grundlæggende misinformation for ikke at sige svindel ved den annonce er, at den kun nævner forhøjelser og ikke nedsættelser.
Det, der var nettoresultatet i 1990'erne, var et uændret tryk, en uændret andel af danskernes indkomster, der blev afleveret til at finansiere den offentlige aktivitet, samtidig med at vi løftede velfærdsindsatsen massivt, samtidig med at vi ændrede et megaunderskud på job og et megaunderskud på statens finanser, som vi overtog fra en tidligere borgerlig regering, til et lige så stort overskud på job og lige så stort overskud på de offentlige finanser. Det er der faktisk ikke nogen regering der mere massivt har præsteret en vending af, og det er den indsats, som totalt misrekommanderes i den annonce.
Jeg forstår selvfølgelig godt Venstres hensigt, men nu synes jeg alligevel, det er for ringe.
Freddy Dam (V), 2004-06-03:
Nu er udtrykket skrøne jo ikke noget voldsomt præcist udtryk, vil jeg sige.
Det skal sådan være indgangsspørgsmålet til det, som måske har motiveret hr. Jacob Buksti, nemlig en bekymring for finansieringen af projektet »lavere skat på arbejde«.
Jeg står med det her i hånden og kan se, at olieskatterne jo så ikke bliver til noget, ved vi, det var 3 mia. kr., der forsvandt.
Er det rigtigt forstået, når jeg forstår det sådan, at den beskatning, man hidtil har gennemført ved udbetalingen af pensionerne, vil man nu efter Socialdemokratiets ønske gennemføre ved indbetalingen af pensionerne, sådan at pensionsopsparerne altså mister renten af skatten i op til 30-40 år?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det sidste spørgsmål er en total misforståelse.
Hvis man går ned i Finansministeriets analyse af det socialdemokratiske udspil fra marts 2003, så får man der en klar markering af, at den ændring i pensionsbeskatningen ingen som helst realitetsændring er i de rettigheder, folk vil optjene.
Det kan hr. Freddy Dam forsikre sig om ved at læse Finansministeriets notat, og jeg kan også udbygge det på anden måde.
Derfor er de penge, der ligger i den der tekniske fremrykning, heller ikke regnet med i nogen af de provenuberegninger, jeg har opereret med i dag.
Freddy Dam (V), 2004-06-03:
Det må jeg så forstå på den måde, at hr. Mogens Lykketoft i dag står og garanterer for, at det projekt stensikkert ikke vil koste pensionsopsparerne noget i forhold til den ordning, der gælder i dag.
Jeg må så spørge supplerende: Må man ikke befrygte, at hvis jeg har ret i, at det faktisk koster pensionsopsparerne noget, så kan man ikke regne med at få 10 mia. kr. i kassen, for så ville folk jo begynde at spare op i noget andet?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Spørgsmålet beror simpelt hen på en teknisk misforståelse.
Jeg ved erfaringsmæssigt, at det tager lidt tid også for mig selv at forklare det, men man kan stille det her op som en matematisk ligning, og så kan man komme ud med den fuldstændig klokkeklare konklusion, at det ikke ændrer en tøddel i pensionsrettighedernes værdi.
Den eksercits vil jeg meget gerne gennemføre for hr. Freddy Dam, men den er lidt indviklet her sidst på aftenen fra talerstolen med den taletidsbegrænsning, der er.
Jens Hald Madsen (V), 2004-06-03:
Er det ikke lidt mærkeligt for hr. Mogens Lykketoft at stå her - nu er klokken snart 23.30 - som leder af Danmarks største oppositionsparti, den såkaldte alternative statsministerkandidat, som privatist og oven i købet skulle sige en gang imellem, at man ikke rigtig gider svare på spørgsmålene, når man selv har valgt at stå dér, hvor hr. Mogens Lykketoft står lige nu?
Er det ikke besynderligt at bruge sin rolle som privatist til at gå ind i dybden af en strukturforhandling, som skal foregå i morgen, og hvor privatisten siger, at det har noget at gøre med centralisering, når jeg som borgmester for en lille kommune kan se, at flere og flere opgaver bliver rykket ud til kommunen.
vil jeg gerne spørge hr. Mogens Lykketoft om.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jo, man kan sige, at den del af forestillingen, som Venstres gruppe har medvirket til her sidst på aftenen, synes jeg da også, der er noget meget mærkeligt i.
Men det generer mig ikke, vil jeg gerne sige til hr. Jens Hald Madsen.
Jeg synes faktisk, det er meget stimulerende, og vi kan godt fortsætte ganske længe endnu for min skyld.
Jeg kan mærke, at nogle af de udfoldelser, jeg ikke har fået lov til i længere tid, giver Venstres gruppe mig mulighed for her på talerstolen, så
det kan være svært at slippe det igen
Jeg vil godt sige til hr. Jens Hald Madsen, at jeg faktisk mente, at det var nødvendigt både i forhold til regeringen og i forhold til offentligheden at få skåret lidt mere ud i pap, hvad det er for forudsætninger vi har med hensyn til den kommunale strukturreform, men også bidrage til at dementere de gentagne fejlhistorier, der har været om, at man ikke vidste, hvad Socialdemokraterne gerne ville.
Det har vi redegjort meget præcist for, og dér, hvor vi måske har været lidt mindre præcise, er det sådan set for at være venlig, for at være konstruktiv, for at bidrage til løsninger og ikke låse løsninger fast.
Godt nok er mit helbred udmærket og mit syn rimelig usvækket, men jeg kan altså ikke læse annoncen heroppefra.
Men det, som jo er den grundlæggende misinformation i den annonce, er, at der var lige så mange ændringer nedad som opad, at det, som var den socialdemokratisk-radikale regerings bedrift i 1990'erne, var at opretholde et stort set uændret skattetryk, men samtidig skaffe plads til, at vi kunne løfte servicen til borgerne med noget, der svarede til 20 mia. kr., få passet 160.000 flere børn, få behandlet titusindvis flere mennesker på sygehusene, få mange flere meget gamle givet mere hjemmehjælp og få flere unge i uddannelse.
Det var bedriften, uden at vi skruede skattetrykket på borgerne i vejret, fordi vi skabte en meget større indtjening og en meget større kage at tage af til at finansiere en udvikling af vores samfund.
Det synes jeg man skulle kvittere for og så ikke lave den der halve sandhed, som jo så også bliver en halv løgn, kun at lave en annonce med det, der blev forhøjet, og ikke det, der blev nedsat.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-06-03:
Tidligere her i aften sagde hr. Mogens Lykketoft, at regeringen brænder 9 mia. kr. af.
Er det ikke at vise en utrolig stor despekt for ganske almindelige mennesker i dette land?
Det, det handler om, er jo, at det er 9 mia., befolkningen, altså ganske almindelige mennesker, får lov til at beholde i deres egne lommer, og det kalder hr. Mogens Lykketoft, at dem brænder regeringen af.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Hør nu her: Jeg har jo sådan set forklaret, hvad jeg mener om det, i hvert fald en gang, måske endda et par gange tidligere i aften.
Jeg mener, at lige præcis i foråret 2004 og for så vidt også i 2005, efter at man har tabt hen ved 50.000 job på 2½ år, øget arbejdsløsheden med 40.000, var der brug for omtanke.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-06-03:
Jeg synes, at hr. Mogens Lykketoft fortsætter i det spor med at vise despekt for ganske almindelige menneskers egne penge ved at udtrykke sig, som hr. Mogens Lykketoft gør.
Alle i det her samfund ved jo, at vi får et sjovere samfund, vi får et mere dynamisk samfund, vi får et sundere samfund, og vi får skabt flere job ved den operation, som her bliver foretaget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Det, vi har sagt før valget, og det har vi fuldstændig levet op til efter valget, er, at regeringen ikke foretager generelle beskæringer af overførselsindkomsterne.
Men vi har også hele tiden sagt, at der kan være punkter, der kan være hjørner, hvor man er nødt til at lave en justering for at sikre, at det kan betale sig at arbejde.
Det er ubegribeligt for mig, at Enhedslisten vil modsætte sig, at man indretter systemet sådan, at det kan betale sig at arbejde.
Det er dog grundlæggende sund fornuft, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Kl. 0.10
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-06-03:
Vi er såmænd ikke afvisende over for, at det kan være en idé at have et gab mellem overførselsindkomsten og lønindtægten.
Men har statsministeren overvejet, at hvis der er et problem på den front, så kunne man overveje at hæve lønnen i stedet for at sænke indkomsten for dem, der har allermindst?
Eller er det sådan, at statsministeren i virkeligheden er i gang med det projekt, som statsministeren på et tidspunkt skrev en bog om, nemlig fra socialstat til minimalstat, altså fra en tilstand, hvor folk faktisk har levet et værdigt liv, og hvor folk, når de bliver presset ud af arbejdsmarkedet, har nok at leve af, og vi som velfærdssamfund kan se os selv og hinanden i øjnene, fordi vi tager ansvar for hinanden.
I hvert fald vil jeg sige, at min opfattelse af at tage ansvar for hinanden er blevet krænket af, at man går ind og skærer 500 kr. pr. person i et ægteskab, hvor begge er på overførselsindkomst.
Så igen: Kunne statsministeren ikke overveje, om man skulle øge forskellen på de to grupper ved at hæve lønnen i stedet for at sænke indkomsten for dem, der har allermindst i vores samfund?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Det er ikke regeringen, der fastsætter lønninger på det private arbejdsmarked her i samfundet.
Jeg ønsker heller ikke, det skal være sådan.
Det er arbejdsmarkedets parter.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-03:
Nu synes jeg jo, det er overordentlig passende, at statsministeren sådan en sommeraften slutter med et citat fra en af vores bedste digtere, radikal af natur var han jo, en revser af det borgerlige samfund.
Der var jo andre skikkelser i hans roman, bl.a. Tummelumsen.
Tummelumsen havde jo håbet og glæden, og han ville gerne have den her gård.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om denne skikkelse Tummelumsen ikke i virkeligheden meget godt repræsenterer regeringens projekt i mange henseender.
Denne drøm om den her gård.
Regeringen har jo drømmen om, at alt skal sælges, drømmen om disse privatiseringer.
Regeringen har sådan en hel masse ting, som ganske vist ikke ude i virkeligheden vil kunne virke, deri ligner de Tummelumsens projekt, men jeg synes, der er mange gode billeder netop fra den roman, som statsministeren afsluttede med, der egentlig er ganske passende sådan en aften som i aften.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Det sidste kan jeg jo kun være enig med hr. Keld Albrechtsen i.
Jeg har meget respekt for Tummelumsens bestræbelser på at forbedre sit liv, sådan som han nu syntes det skulle forbedres.
Men jeg ved ikke helt, hvor hr. Keld Albrechtsen vil hen, andet end at jeg må erklære mig enig i, at jeg synes, billedet kan passe på mange ting i den politiske situation.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-03:
Det er bare det, at nu havde jeg svært ved at se det helt indlysende i den sammenligning med hr. Frank Jensen og hr. Holger K. Nielsen, men jeg anerkender jo, at statsministeren og hans regering ubestrideligt arbejder på det minimalstatsprojekt, som statsministeren i sin tid grundlagde i sine skrifter.
Jo, men det er kommunalreformen jo også udtryk for
Jamen det er den jo.
Det er jo i sin natur et projekt, som minder så usigelig meget om Tummelumsens bestræbelser; det kan man da ikke se bort fra.
Derfor vil jeg da gerne takke statsministeren for, at debatten fik den afslutning, den gjorde, ved at man tog Gustav Wied med ind i betragtningerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Når hr. Keld Albrechtsen sætter lighedstegn mellem en anden del af litteraturen udgivet i 1993 og den kommunalreform, som regeringen nu foreslår, så vil jeg sige, at så er det ikke Tummelumsen, vi taler om, så er det hr. Keld Albrechtsen, der er blevet tummelumsk.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-06-03:
Jamen jeg vil sådan set godt spørge, og det spørgsmål har ikke været stillet, selv om der har været stillet mange spørgsmål i dag: Kommer der nu her til morgen - jeg kan jo ikke sige i morgen - en side 2 af den her annonce, sådan at Venstre ikke igen udsættes for de her halve sandheder, en side 2, hvor man har opridset alle disse skattelettelser, man tildelte i den samme periode.
Kl. 0.15 Det er jo ikke sådan, at VK-regeringen har gjort sig stor umage for at ændre på den tilstand.
Langt de fleste af de her forslag er her jo stadig væk som love: Indgreb mod anpartsprojekter er vel ikke noget, der skal ændres, eller aktieavancebeskatningen.
Ny ejendomsværdiskat
har man jo heller ikke lavet om på.
Fradrag for indskud for kapitalpensioner.
Bliver alt det her lavet om, eller er det bare sådan noget, man bruger annoncevis?
Kommer der en side 2, sådan at man ikke igen løber med halve sandheder?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-06-03:
Statsministeren siger, det går fremad, og det er jeg sådan set fuldstændig enig i, for hver dag der går, bliver det i øjeblikket lysere, og det er ikke kun, fordi det er sommer, det er også, fordi at for hver dag, der går, kommer vi tættere på et regeringsskifte.
Jeg vil gerne følge op på fru Line Barfods spørgsmål.
Justeringer kalder statsministeren det.
Jamen lad os kigge lidt på de her justeringer, der er foretaget af overførselsindkomsten, sådan at det skal kunne betale sig at arbejde.
Der er 35.000 mennesker i det her land, som mister 500 kr. om måneden.
Hvem er de 35.000 mennesker?
Det er de 35.000 mennesker, der er på kontanthjælp, og hvis ægtefælle også er på kontanthjælp.
Det vil altså sige nogle af de familier i det her land, der lever for allermindst.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Som hr. Jens Peter Vernersen ved, er der jo allerede en side 2 til annoncen i den avis der, som netop viser, hvor mange nye skatter og afgifter der er indført under denne regering.
Det er derfor, at den side 2 faktisk er en blank side, for som hr. Jens Peter Vernersen ved, er der ikke indført en eneste ny skat eller afgift i denne regerings tid, fordi vi har et skattestop.
Jeg er altid så glad, når hr. Jens Peter Vernersen stiller skattespørgsmål, for det giver mig en kærkommen lejlighed til at minde om den skattepolitik, som hr. Jens Peter Vernersens parti stod for i regeringen.
Der er nemlig også en ting, som jeg har været fristet til, men for at spare tid tog jeg det netop ikke op med ham her ved afslutningen:
Det er en gang for alle lige at få slået fast, hvordan det egentlig gik med skatterne i 1990'erne.
Det her er jo noget, man kan slå efter.
Man kan bare se de officielle tal.
Det er sådan, at i 1993 - og nu er jeg endda venlig at sige 1993 - var skattetrykket 48,8 pct., og i 2001 var det vokset til 49,9 pct., altså en stigning på 1,1 pct.
Det svarer omregnet til, at skatterne blev sat op med omkring 20 mia. kr. Så det er faktum, at skatterne blev sat op med omkring 20 mia. kr. i den tidligere regerings tid, og det er endda netto.
Hr. Jens Peter Vernersen ved jo godt, at det ikke er rigtigt, og det kan han jo forvisse sig om ved at se på bundlinjen på skattekortet.
Der bliver udbetalt mere.
For en typisk LO-familie vil der i resten af i år være omkring 850-1.000 kr. mere til rådighed om måneden.
Det er jo et faktum.
Frode Sørensen (S), 2004-06-03:
Det var egentlig ikke min mening, at jeg ville sige noget, men når nu statsministeren citerer Knagsted fra Gustav Wied, så synes jeg måske, det havde været lidt bedre, også af respekt for, at vi nærmer os H.C. Andersens 200-års-fødselsdag, at han havde taget »Kejserens nye klæder« i stedet for.
Det, jeg tænkte på, var, at vi sad nogle stykker sammen med vores nye skattekort og konstaterede på bagsiden, at vi egentlig betaler nøjagtig det samme i skat efter det nye skattekort, som vi gjorde tidligere.
Så jeg vil egentlig gerne spørge statsministeren, om han vil opfordre til, at flest muligt folk nedsætter deres indbetalinger på pensionsordninger, for så får de jo mere i lommen, og staten får også mere i kassen.
Til sidst vil jeg gerne bede statsministeren bekræfte, at aldrig nogen sinde er der blevet opkrævet så mange milliarder kroner i skat som i dag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Vi vil bestemt ikke tvinge nogen til at spare op.
Vi mener, at folk selv må afgøre, hvad de vil med deres penge.
Vi synes, det er en god ting, hvis man vil spare op.
Men vi har netop sagt, at efter den tvungne pensionsopsparing, der blev indført tilbage i 1997 - og vi er nogle stykker, der husker dramatikken om indførelsen af denne tvungne opsparing - som dengang blev indført, fordi den daværende regering ville dæmpe den økonomiske udvikling, synes vi, at det er rimeligt midlertidigt i 2 år at indstille opkrævningen af denne tvungne opsparing, for nu er det den modsatte situation.
Nu vil vi gerne have sat gang i økonomien, så det synes jeg faktisk er rimeligt Kl. 0.20 Så må jeg sige til hr. Frode Sørensen, at det var jo af venlighed over for oppositionen, at jeg netop ikke brugte eventyret om »Kejserens Nye Klæder«, for jeg syntes, at det trods alt måske ville være at grave for dybe grøfter her i Folketingssalen, hvis jeg karakteriserede oppositionens politik som »Kejserens Nye Klæder«.
Frode Sørensen (S), 2004-06-03:
Jeg må jo konstatere, jeg vist ikke fik svar på nogen af mine spørgsmål.
Så må jeg prøve en lille anden ting.
Jeg har jo også set den store annonce.
Side 2
har jeg også set.
Den kan man godt overskue, for der er knap så meget.
Nu var det jo sådan, at regeringen tiltrådte den 27. november 2001, og når jeg nu har set annoncen, og jeg har kigget flere aviser igennem, for der kan jo være trykfejl, er
der ingen skatter i 2001.
Nu erindrer jeg ikke, hvem der var skatteminister fra 20. december 2000 til 27. november 2001, men når jeg ser annoncen, så har den daværende SR-regering tilsyneladende ifølge regeringens annonce ikke indført nogen nye skatter det sidste år af sin regeringstid.
Kan statsministeren bekræfte det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Jeg tør ikke på stående fod sige, om vi skulle have overset nogle af dem, som blev indført i den sidste del af den daværende regerings tid.
I så fald må vi selvfølgelig have det føjet til, hvis vi skulle lave et genoptryk af annoncen.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-06-03:
Statsministeren har jo ret i, at det kan slås op, og finansministeren er faktisk spurgt om det.
Det er altså 0,8 pct., vil jeg godt sige, men vi kan jo lægge papirerne frem.
Lad mig så også sige: Den side 2 var sådan set en efterlysning af de der 100 forslag, hvor der var lettelser; det troede jeg faktisk statsministeren forstod. Så står der i selve annoncen, at man ikke har indført nye skatter, men jeg går da ud fra, at statsministeren er bekendt med, at man faktisk opkræver 7,8 mia. kr. ekstra i skat på grund af den suspenderede SP og kun udbetaler 6,4 mia. kr. i skattelettelser.
Det vil sige, at skatteministeren på den måde faktisk tager over en milliard kroner ekstra ind.
Det troede jeg faktisk var klart.
Derfor er side 2 jo heller ikke korrektvisende, i og med at man opkræver den der store skat.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jamen det svarede jeg sådan set på, for lejerne får
selvfølgelig også en lettelse i skatten på deres personlige indkomst, når man gennemfører en generel lettelse i indkomstbeskatningen, nedsætter skatten på arbejde, sådan som det ligger i det socialdemokratiske reformforslag.
Og finansieringen er der som sagt redegjort omhyggeligt for. Jeg tror i øvrigt ikke, at der er nogen økonom i Finansministeriet, der kan anfægte mit regnestykke for 2010.
Det plejer jo at være 2010, som er et interessant pejlemærke for vore diskussioner om samfundsøkonomien her i Tinget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-06-03:
Jeg må da gå ud fra, at fru Line Barfod er enig med mig i, at det altid skal kunne betale sig at arbejde?
Jeg må klart afvise, at der skulle være skåret i overførselsindkomsterne.
Regeringen har fuldt og helt levet op til de løfter, vi gav før valgkampen.
Jeg forstår i øvrigt ikke, hvorfor fru Line Barfod er så ked af det, hvis fru Line Barfod er af den opfattelse, at hun har fået hul igennem og alting brænder på, og regeringen er i vanskeligheder.
Fru Line Barfod burde jo være glad.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det kræver jo et meget særligt Venstreskruet - med stort - syn på verden at betragte det, jeg siger her, som despekt.
Jeg tror, der er utrolig mange i den bedrestillede halvdel af befolkningen, der nu får udvidet købekraft af her og nu-regeringen, som har det, ligesom jeg selv har det.
Jeg ville faktisk hellere have haft, at de penge var blevet brugt til at forbedre skolen, uddannelserne for mine børn og børnebørn.
Det havde Danmarks fremtid været bedre tjent med, og jeg synes, at hr. Flemming Damgaard skulle tage og vise noget respekt for, at det er der faktisk en meget stor del, også af dem, som er blevet omfattet af gaveuddelingen, der mener.