Jann Sjursen (KRF), 2000-04-06:
Hvilke initiativer vil regeringen tage for at sikre, at offentligheden får reel indsigt i væsentlige samfundsforhold?
Sådan lyder første del af den forespørgselsdebat, som Socialistisk Folkeparti har rejst her i dag, og derefter følger en række eksempler på, hvad det er, man har tænkt sig omkring indholdsbestemmelsen af denne forespørgselsdebat.
Det er en meget bred formulering, debatten har fået, som flere ordførere også har været inde på.
Den er også så bred, så statsministerens bud på, hvordan vi får mere offentlig indsigt i samfundsforholdene, vel nærmest blev, at vi skulle have flere folkehøringer.
Jeg er også stor tilhænger af folkehøringer, men jeg synes måske alligevel, at det var lidt overraskende, at det var det mest præcise bud, som statsministeren kom med i sin tale her i dag i forhold til, hvordan man kunne sikre større offentlig indsigt i samfundsforhold.
Vi er fra Kristeligt Folkepartis side
selvfølgelig tilhænger af størst mulig offentlighed og åbenhed i forvaltningen, også i samfundsforhold.
Det mener vi vi skylder vores borgere.
Det er også en forudsætning for, at vi kan få et levende demokrati, som baserer sig på fakta, på reel viden om, hvad der sker, og ikke på myter.
Jeg vil også godt sige, at der naturligvis er brug for undtagelser i så henseende, sådan som det også gælder i forhold til lov om offentlighed i forvaltningen.
Den offentlighed er og skal ikke være ubetinget.
Derfor må og vil det være en generel lov, som ikke er ubetinget som sådan.
Dermed også være sagt, at vi fra Kristeligt Folkepartis side vedkender os et ansvar for, at vi flere gange også har været med til at undtage områder fra loven. Selv om det ikke altid har været med den største iver, så har vi gjort det, og det er på baggrund af de nødvendighedsbetragtninger, som jeg her har gjort.
Derimod ikke være sagt, at der ikke kan være anledning til at se på området som helhed.
Fru Anne Baastrup har været så elskværdig at fremsende et papir om, hvordan det er gået. Og jeg synes da, at det er værd i Folketingets arbejde, måske i Folketingets Retsudvalg via spørgsmål til ministrene, at forfølge en linje og se, om vi ikke også her fra Folketingets side faktisk kan gøre det lidt bedre på det område, når vi i sammenhæng får set på, hvad der er sket over tid på dette område.
I forhold til spørgsmålet om Europaudvalget og Den Europæiske Union vil jeg blot sige, at her vil det efter Kristeligt Folkepartis opfattelse være muligt at sikre mere åbenhed, sådan som også forslagsstillere har været inde på det for nylig i forbindelse med et beslutningsforslag, som er fremsat her i Folketinget.
Jeg skal derfor for Kristeligt Folkepartis vedkommende i dag nøjes med at konkludere, at vi generelt ikke mener, at det står så galt til endda med hensyn til offentlighedens adgang til indsigt i samfundsmæssige forhold, men at det er klart, at vi i enkelttilfælde også fremover nøje må tage stilling til, hvornår vi reelt vil begrænse adgangen til information og aktindsigt.
Jeg er enig i den bekymring, som forespørgerne - sådan fornemmer jeg det i hvert fald - i dag har givet udtryk for, for så vidt angår den begrænsede indsigt, offentligheden kan få i forbindelse med offentlige og halvoffentlige selskabsdannelser, idet vi jo oplever, at der stadig kommer flere af den slags, og at det jo er et reelt problem, fordi der også her er tale om samfundsmæssige investeringer, der blev foretaget i disse selskaber.
Også det er spørgsmål, som vi må tage op til drøftelse i hvert enkelt tilfælde.