runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2000-12-14:
Grønne afgifter er røde skatter.
Det har været kendt længe i befolkningen.
Og nu er det åbenbart også kommet til regeringens kendskab.
Jeg noterer mig den 5. december i Politiken, at skatteminister Stavad bliver citeret for at have sagt: »Jeg tror faktisk, at en hel del af vores badwill knytter sig til grønne afgifter.«
Det tror jeg regeringen har ret i.
Om det nu skyldes, at man på krisemøder har diskuteret igennem, hvordan man får det bedre med befolkningen, ved jeg ikke.
Men det, der bekymrer mig, er, at skatteministeren siger i samme artikel: »Det er min opfattelse, at vi ikke med accept kan hente meget mere på grønne afgifter på familierne.
Jeg fornemmer, at mange mener, at smertegrænsen er nået.«
Ja, det er den for længst, og jeg er glad for, at også Socialdemokratiet har fundet ud af det.
Men er det sådan, at det skal tages som udtryk for, at det er en garanti fra regeringen, at nu er det slut med at lade de grønne afgifter stige, eller er det bare til lejligheden, den lige siger det, for befolkningen er så grundig træt af grønne afgifter, som jo vender den tunge ende nedad og rammer de svageste familier hårdest?
Eva Møller (KF), 2000-12-14:
Den socialdemokratiske ordfører talte i sit indlæg om, at det handlede om frihed og muligheder for de danske familier.
Jeg indrømmer blankt, at enhver dansk familie med et gennemsnitligt olieforbrug har fået en ekstra regning på 7.000 kr. i forhold til prisen, da pinsepakken blev indgået.
Det er selvfølgelig også en form for frihed.
Baggrunden for dengang at lave øgede afgifter på oliepriserne var, at olieprisen var steget mindre end de øvrige forbrugspriser.
Nu ser vi, at forbrugspriserne er steget mindre end oliepriserne.
Jeg spørger Socialdemokratiet: Vil man tage konsekvensen af det og sætte energiafgifterne ned? Man kunne derved også hjælpe det samlede danske transporterhverv, som er hårdt ramt af dieselafgiften.
I Holland og Frankrig kan man finde ud af at sætte dem ned.
Give dem friheder og muligheder.
Jeg synes, at det ville klæde regeringen at bruge den frihed og den mulighed, de har, gennem at skovle 3,6 ekstra milliarder ind fra DUC, til at give nogle af dem tilbage.
Friheden og muligheden er regeringens.
Jens Vibjerg (V), 2000-12-14:
Finansloven er også udtryk for politiske aftaler på en række områder.
Vi har i år oplevet en regering, der ikke bare har været optaget af at lave aftaler, men også har haft et behov for at lappe på et særdeles flosset image, så stort et behov, at man har begået klokkerent forligsbrud på aftalen med firkløveret om finansloven for 1999.
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører, hvordan han som finansordfører har det med at bryde forliget.
Vi er vant til, at regeringen bryder løfter til borgerne, men det er uhørt at bryde forlig i Folketinget.
Jeg vil gerne høre, hvordan finansordføreren har det med det.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Må jeg først svare kort til fru Mariann Fischer Boel, der jo bare spurgte: Tror man, danskerne vil blive ved med at finde sig i det?
Ja, jeg tror, danskerne vil blive ved med at arbejde. Jeg tror, danskerne vil blive ved med at gøre en ekstra indsats.
For jeg tror, danskerne er interesseret i et samfund, hvor der er en god velfærd, og jeg tror, danskerne er indstillet på at få afviklet noget gæld, der er samlet sammen igennem mange år.
Og det tror jeg faktisk danskerne i en reel nærkamp om den sag vil vælge i stedet for det kortsigtede skattelettelsesfix, der i øjeblikket gøres mange bestræbelser på lige præcis her bliver dagsordenen, for hvad er svaret så til hr. Jens Kirk og fru Pernille Sams?
Jo, man vil ikke diskutere velfærd i det borgerlige Danmark, man vil ikke diskutere konkrete forbedringer, der sker i velfærdssamfundet i denne finanslovaftale.
Næh, man beslutter sammen med sin spindoktor eller sin ikkespindoktor, at nu skal vi diskutere skat, og så kører man kun på skat.
Hvor er velfærdsdiskussionen?
Eller fandt man ud af, at man havde et dårligt kort på hånden, fordi det ikke var nok at råbe om valgfrihed, det var ikke et tilstrækkelig præcist bud?
Jeg ved ikke, om fru Pernille Sams har svar på de spørgsmål, der blev stillet.
Skatteflugten er ikke noget stort problem i Danmark.
Regeringen har erhvervspolitiske bud, der rækker noget videre end det, vi hidtil har hørt fra De Konservative.
I går, erindrer jeg, var De Konservative ikke engang i stand til at støtte dk21, der er fyldt med små og større erhvervspolitiske tiltag, som viser, at dansk erhvervsliv er på vej ind i fremtiden, og Erhvervsministeriet støtter det.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-12-14:
Jeg undrer mig egentlig lidt over, at hr. Jan Petersen er forbavset over, at skattepolitikken har indtaget så central en rolle i debatten.
Jeg vil gerne sige til hr. Jan Petersen: Danskerne føler sig kørt igennem vridemaskinen.
Det er grunden til, at debatten er accelereret over de seneste måneder. Derfor kan vi jo ikke undgå at more os eller undre os lidt over, at den socialdemokratiske skattepolitiske ordfører ved enhver given lejlighed går ud og roser regeringen for det faldende skattetryk. Hvordan synes hr. Jan Petersen, at det hænger sammen med de sidste udmeldinger fra Danmarks Statistik, der sort på hvidt beviser, at skatten nu stiger mere end lønnen?
Indkomsterne er steget 4,4 pct., medens skatten i den samme periode er steget med 5,5 pct. Tror hr. Jan Petersen, at danskerne føler, at den socialdemokratiske skattepolitik er en lettelse?
Tror hr. Jan Petersen, at den socialdemokratiske skattepolitik får danskerne til at yde en ekstra indsats?
Tror hr. Jan Petersen, at danskerne vil blive ved med at finde sig i, at der er så stor divergens mellem skatten og de ydelser, man får til gengæld? Tror hr. Jan Petersen, at danskerne vil blive ved med at arbejde i Danmark?
Pernille Sams (KF), 2000-12-14:
Der var ikke skyggen af erhvervspolitiske visioner i hr. Jan Petersens tale.
Ikke mærkeligt, når regeringen ikke har noget
at byde på.
Regeringens stort anlagte erhvervsstrategi fra i foråret blev lanceret med brask og bram og et topmoderne navn, og siden da har der været uhyggeligt stille.
En nylig undersøgelse viste da også, at kun et fåtal af danske erhvervsfolk overhovedet er klar over, at regeringen har en strategi.
For den giver aldrig svar på erhvervslivets problemer.
Den læsser blot nye byrder oven i dem, der allerede er.
Bare denne her finanslov betyder en ny regning til erhvervslivet på ca. 2 mia. kr. Og man gør nærmest grin med og forværrer virksomhedernes allerstørste problem: de kolossalt høje danske personskatter.
Tilbage står virksomhedernes hverdag med bl.a. følgende tre meget væsentlige udfordringer
, og derfor vil jeg spørge: Har regeringen et bud på skatteflugten af dygtige medarbejdere i nye biotek- og IT-virksomheder?
Har regeringen et bud på, hvordan vi ændrer på, at flere og flere danske virksomheder er nødt til at lægge deres investeringer i forskning og udvikling i udlandet?
Og for det tredje: Har regeringen et bud på ...
Jens Kirk (V), 2000-12-14:
Nu skal jeg lade det være usagt, hvorfor regeringen holdt møde i Havnsø, om det var for at være blandt lidelsesfæller, eller om det var for at snakke om erhvervspolitik.
Det er i hvert fald en kendsgerning, at 57.000 bønder og bønderkoner, som holder ca. 140.000 personer i arbejde, og 3.000-4.000 fiskerkoner og fiskere, som holder 15.000 personer i arbejde, føler sig nedgjort efter det
finansforlig, der er lavet her
Landbruget står til en forringelse på 600 mio. kr. i de næste år.
Fiskeriet må se, at man dygtigt har forhandlet sig frem til at kunne modtage ca. 1½ mia. kr. fra EU over de næste 6 år.
Som det ser ud nu, kan man kun forvente at få de ca. 700 mio. kr. hjem.
Resten kan man måske endda forvente går til konkurrenterne.
Hvad er begrundelsen for, vil jeg gerne spørge hr. Jan Petersen, at disse to små erhverv skal føle sig så uønskede i dette land, at de næsten føler sig trådt på?
De er allerede nu på eksistensminimum med hensyn til løn, og de må forudse, at det bliver endnu ringere til næste år.
Hvad er begrundelsen?
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Må jeg sige til hr. Egil Møller, at Socialdemokratiet er tilhænger af, at vi løser hjemløshedsproblemer, og at vi skaffer boliger, uanset om man er indvandrer eller flygtning, eller om man i øvrigt har boet i landet i flere generationer, og i forbindelse med finanslovaftalen har vi også aftalt, at vi skal have undersøgt, hvorfor der ikke i alle situationer i landets kommuner sker en opfyldelse af de rettigheder, der er i den sociale servicelov.
Så har hr. Kim Andersens spindoktor også været der.
Hvis jeg nu forstår spørgsmålet rigtigt, så var det om IT, eller var det computere, eller var det hr. Kristian Jensen?
Nå, ellers må jeg bede undskylde, så må I lige bede en af de andre, der skal op og tale om spindoktorer, om at gentage spørgsmålet.
Det undrede jeg mig over.
Der laves erhvervspolitik i dette land under overskriften ».dk21«. Erhvervspolitik og gode vilkår for, at dansk erhvervsliv kan udvikle sig i fremtiden, er meget andet end 0,3 pct. af lønsummen i erhvervsbelastning.
Det er kreativitet, det er IT - og i den forbindelse er det en god ting, hvis arbejdsgivere stiller computere til rådighed for deres medarbejdere; det er en glimrende ting, den skulle udbredes noget mere - men det er også evnen til at kunne konkurrere effektivt og mange andre indsatser frem for den konstante diskussion, der rejses fra Venstre og De Konservative om, at det kun handler om skat og skat og skat.
Hvis dansk erhvervsliv kun skulle fungere på baggrund af skatteregler, stod det sløjt til.
Dansk erhvervsliv gør det bedre end det klynkeri, man hører på i øjeblikket.
Kristian Jensen (V), 2000-12-14:
Nu har der faktisk været andre møder end det i Havnsø, og i sommerens løb var der en række møder omkring euroen, hvor en lang række af de socialdemokrater, jeg var ude med, snakkede positivt omkring erhvervslivet.
Nu skulle vi give erhvervslivet bedre rammer, og et ja var vigtigt for erhvervslivets rammer, også fordi der skulle være plads til et rummeligere arbejdsmarked.
Det lader til, at der ikke har lydt de samme toner ovre i Finansministeriet, måske fordi en del af finansloven blev forhandlet, mens vi andre var ude og snakke euro.
I hvert fald kan man se i budgetoversigten fra december i år, at 2001-finanslovens langvarige erhvervsbelastning er på over 1 mia. kr., samtidig med at man næste år henter over 12 mia. kr. i likviditeter ud af det danske erhvervsliv.
Mit spørgsmål til hr. Jan Petersen er: Er det den måde, man tror man styrker dansk erhvervsliv på?
Er det den måde, Socialdemokratiet tror man skaber plads til et rummeligere arbejdsmarked på: ved at straffe erhvervslivet skattemæssigt og ved at hente likviditet ud af erhvervslivets beholdninger?
Kim Andersen (V), 2000-12-14:
Fra det socialdemokratiske krisemøde i Havnsø for nylig hørte vi endnu en gang regeringen bryste sig af gunstige økonomiske nøgletal.
At vi på mange måder har en god økonomi, er jo en kendsgerning.
Det skyldes den generelle vækst i verdensøkonomien og udviklingen af den nye økonomi baseret på videnssamfundet og informationsteknologien, sådan som
regeringen også rigtigt har beskrevet det i erhvervshandlingsprogrammet
Så langt, så godt.
Men vil den socialdemokratiske ordfører så fortælle mig, hvordan skatteministerens nidkære beskatning af frivillige aftaler mellem arbejdsgivere og lønmodtagere om hjemme-pc-ordninger harmonerer med ønsket om udbredelsen af IT til de flest mulige og betydningen af IT for væksten i økonomien?
Egil Møller (DF), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersen talte meget om fremtiden og om forståelse af fremtidens problemer.
Det lyder spændende, og så har jeg et spørgsmål direkte til hr. Jan Petersen: Hvornår vil Socialdemokratiet ændre den lovgivning, der omhandler den positive særbehandling, der gælder for flygtninges særret til en passende bolig inden for 3 måneder?
Ønsker hr. Jan Petersen fortsat at arbejde primært for at løse flygtningenes boligproblemer på bekostning af danskernes boligproblemer?
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Hr. Flemming Kofod-Svendsen ved jo godt, at når man forhandler finanslov, er politik også et spørgsmål om at prioritere, og at der ofte er situationer, hvor man gerne ville noget mere, end man kan få plads til i den aktuelle prioritering.
Og det synes jeg emnet yngre handicappede er et eksempel på.
Det er nok en sag, vi kommer til at diskutere også i
årene fremover,
jeg tror i og for sig, at hr. Flemming Kofod-Svendsen har fat i en pointe, og at vi måske skulle have gjort noget ved det noget tidligere.
Men det skal ikke være det, der er min hovedpointe.
Der er afsat midler i satspuljen, det kvitterer hr. Flemming Kofod-Svendsen for, og jeg er enig i, at der er et behov her, som vi også skal holde øje med i fremtiden.
Så var spindoktoren i gang igen, hr. Jørgen Winther -
krisemøde på Havnsø.
Drop det nu.
Vi hører nu indlæg fra to medlemmer af partiet Venstre, hvor den ene er formand for et sundhedsudvalg i et amt og den anden er gruppeformand i et andet amt.
I det ene amt kan man ikke finde ud af at betale transport i forbindelse med brug af det frie sygehusvalg.
Der stopper betalingen ved Lillebæltsbroen.
Men i det andet amt, hvor hr. Jørgen Winther mig bekendt er gruppeformand for Venstre - eller er det overstået nu - kan man godt.
Er alle løsningerne af de sundhedsproblemer, der måtte være på Fyn, og er det sundhedsvæsen, der er i Århus Amt, så elendigt, så synes jeg, I gør jeres arbejde for dårligt.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-14:
Jeg må sige til hr. Jan Petersen, at jeg fik et intetsigende svar, ja, jeg vil sige, at jeg fik faktisk ikke noget svar på mit spørgsmål.
Vi er enige om, at der i går - i løbet af 4 timer - var 30 mio. kr., der skiftede hænder.
Det må være konsekvensen af den øvelse, man lavede i går.
Så det må alene være en formssag at gå herop og bekræfte, at det er regeringens hensigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersen erkendte for et øjeblik siden, at vi lever i et forrået samfund.
Jamen skal vi ikke gøre noget ved det?
Jeg havde nær sagt: Hvorfor stemte Socialdemokratiet så i går imod et forslag om at øge indsatsen for at få et bedre politi?
Jeg anede vel også i hr. Jan Petersens tale en erkendelse af, at der er mangler på ældrepleje- og sundhedsområdet.
Jamen hvorfor stemte Socialdemokraterne i går så imod ændringsforslag, der kunne give bedre ressourcer til lige præcis de to områder?
Er det ikke sandt, at når Socialdemokratiet ikke kan finde flere penge til de områder, er det bl.a., fordi udgifterne til udlændinge i Danmark er stærkt stigende?
Og kan hr. Jan Petersen ikke bekræfte over for Folketinget og offentligheden her i dag, at på Indenrigsministeriets konto for udlændinge er udgifterne fordoblet fra sidste år til i år?
Det kan bl.a. ses i den redegørelse, Finansudvalget modtager hvert halve år fra Indenrigsministeriet
, hvis hr.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-12-14:
Ja, jeg forstår på hr. Jan Petersens svar, at den arbejdende befolkning og de, der arbejder i det private erhvervsliv, vore arbejdstagere og arbejdsgivere, ikke skal regne med Socialdemokratiets hjælp til at få lettet det afgifts- og skatteåg, de har på deres skuldre.
Jeg forstår, at hr. Jan Petersen har været ude i en skurvogn og hørt, at det hele drejer sig om arbejdsmiljøet.
Mit spørgsmål er, om ikke Socialdemokratiet så på den rundrejse, de skal på for at komme ud og forstå den almindelige befolkning, vil være så venlig at komme ud og tale med de mennesker, der knokler hver dag for at holde hjulene i gang.
Jeg tror, at man vil komme til at se lidt anderledes på det.
Ole Sohn (SF), 2000-12-14:
Det svarer jo meget godt til Venstres ønske om at få lukket kassen!
Venstres ordfører burde indstilles til en pris for gode talegaver, for den kunstneriske værdi er relativt høj, vi trækker på smilebåndet, men indholdet mangler.
Det er specielt de manglende svar, som taler for sig selv. Jeg vil gerne give Venstre et tilbud.
Når man nu gerne vil skabe bedre forhold i sundhedssektoren, hvad alle givetvis ønsker, forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ikke vil være med til at lette presset på sygehusene.
Vi har foreslået, og Venstre har ikke svaret: Hvorfor vil Venstre ikke bidrage til at skabe et bedre arbejdsmiljø, som kan nedbringe antallet af folk, som kommer på sygehusene?
Det nytter ikke at sige, at arbejdsmarkedets parter skal snakke sig til rette, det har de gjort i en menneskealder, det hjælper ikke, de må have et kærligt klap af politikerne.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Det er en mærkelig verden, man bevæger sig i, hvis man har en opfattelse af, at de enkelte sygehuse, de enkelte afdelinger, ikke mangler penge.
Hvis man gør sig den ulejlighed at tage møder med læger og deres organisationer og med Den Almindelige Danske Lægeforening, vil man finde ud af, at de har stort set samme synspunkt, som Venstre har, at hvis blot afdelingerne - det er også sygehusansatte læger - fik de penge med, som det kostede at behandle, kunne man meget, meget mere inden for de fysiske rammer, man har i dag, med det samme personale.
De, der i familien har kendskab til personer, der er ansat i sygehusvæsenet, ved godt, hvordan de kan komme hjem
fra arbejde og med andre mindre pæne ord sige lidt om de problemer, man har på arbejdsstedet på grund af regler om fordeling af magt, om faggrænser, der forhindrer, at man kan få lov at bruge sit talent fuldt ud.
Der er så meget, man kan gøre på sundhedsområdet.
Og det er ikke personalets skyld, men de folkevalgtes skyld med de regler, der er for, hvordan man kan få lov at udfolde sine talenter og bruge sine ressourcer.
Jeg er glad for det spørgsmål, hr. Christian H. Hansen kommer med omkring BSE, for det er rigtigt, at der var et forslag i går om at give en bevilling på 1 mia. kr. som kompensation.
Vi afstod fra at stemme, og det, vi ønsker at signalere, er, at der er et problem, det er et fælles problem, vi skal være med til at løse, men vi kender ikke beløbets omfang, vi ved ikke, hvad der bliver i kompensation fra EU.
Men vi er selvfølgelig indstillet på, at der er et samfundsmæssigt ansvar for at afhjælpe det problem, som samfundet har været med til at skabe.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-12-14:
Jeg går ud fra, at Venstre ligesom Det Radikale Venstre mener, at lige ret til sundhedsydelser af høj kvalitet er en kerneopgave for velfærdssamfundet.
Venstres svar herpå er, at pengene skal følge patienten. Ved Venstre ikke, at der mangler mindst 600 læger i det offentlige sundhedsvæsen, hvilket betyder lønpres, lønstigninger og skattestigninger, hvis privathospitalernes kapacitet skal øges?
Ved Venstre ikke, at privathospitalerne på de fleste områder er dyrere end den såkaldte DRG-takst for tilsvarende områder?
Det betyder, at kun de borgere, der kan tage penge op af lommen, kan få gavn af Venstres politik.
Og ved Venstre ikke, at hvis pengene fosser ud af det offentlige hospitalsvæsen, vil det true kvaliteten til skade
for de mange, der fortsat vil være afhængige af offentlige sundhedsydelser
Det Radikale Venstre spørger derfor: Er det hele et fikst illusionsnummer?
Christian H. Hansen (DF), 2000-12-14:
Nu er der jo blevet talt meget om sundhed og skattestop heroppe fra talerstolen i dag, og man må også sige, at hr. Thor Pedersens tale jo heller ikke indeholdt ret mange konkrete ting omkring landbruget.
Med mit gode hjerte tror jeg selvfølgelig, at det var, fordi der ikke har været tid til at fremføre det. Men i går var der, selv om det var sent på aftenen, et ændringsforslag, som gik ud på kompensation for BSE, altså kogalskaben, kompensation til landmændene.
Venstre har jo været meget ude at sige, at denne her kompensation skulle ydes, men vi så så, at Venstre i går helt undlod at stemme.
Det ville dog være rimeligt, at man over for landbruget sendte et signal om, at vi er klar til at gøre det, som vi siger til jer at vi vil gøre, og så sætte et beløb af.
Det er sådan, at hvis det skulle ende med, at der var overskud på sådan en konto, ja, så kan pengene jo tilbageføres.
Vi har lige hørt formanden heroppe tale om sparebøger, og der kan jo både hæves og sættes ind på sådan nogle.
Karen J. Klint (S), 2000-12-14:
Jeg vil også tillade mig at fortsætte inden for sundhedsvæsenet.
for sundhedsvæsenet, og vi deler jo alle sammen den goodwill, men har måske forskellige metoder til at opnå den. Venstre taler meget om, at alle skal behandles hurtigt og effektivt for alt, og det skal være uden ventetid.
Men jeg har ikke rigtig hørt Venstre, heller ikke hr. Thor Pedersen, tale om økonomiske rammer for sundhedsvæsenet.
Eller er det, fordi Venstre vil gennemføre deres hjertebarn brugerbetaling?
For så var det da interessant at høre lidt om, hvor de brugerbetalinger så skal være henne inden for sundhedsvæsenet.
Klaus Hækkerup (S), 2000-12-14:
Nu har partiet Venstre jo valgt at gøre det danske sygehusvæsen til et elendighedens sygehusvæsen.
Vi hørte det i går, da fru Tove Fergo og hr. Jørgen Winther var heroppe på talerstolen med et par konkrete eksempler, som ingen selvfølgelig havde en kinamands chance for at svare på, endsige for at tjekke og kontrollere.
Vi hørte det fra Venstres ordfører, hr. Thor Pedersen, i dag, der snakkede om, at man skulle ende i en helt anden sundhedsmodel, noget, der sådan nærmest lignede det, vi kender i England.
Men hvad siger borgerne til vores sundhedsvæsen?
Se, det har EU fået undersøgt af London School of Economics and Political Science, der har spurgt borgerne i alle 15 EU-lande, hvordan de synes deres sundhedsvæsen er.
Og det sundhedsvæsen, Venstre går ind for, det, der mest ligner det, der er i Storbritannien, er der 48 pct. af borgerne der er tilfredse med.
Og hvad for et land er topscorer i tilfredshed, hvad for et land ligger højest?
Danmark.
90 pct. af borgerne i Danmark er tilfredse med det danske sundhedsvæsen.
Så er mit spørgsmål til Venstre: Hvorfor i alverden vil Venstre erstatte et sundhedsvæsen, som 90 pct. af borgerne er tilfredse med, med et, som kun 48 pct. er tilfredse med?
Villy Søvndal (SF), 2000-12-14:
Jeg havde inden pausen et spørgsmål til hr. Thor Pedersen: Hvorfor har Venstre valgt den nordkoreanske model i forbindelse med a-kassemedlemmer, fleksjobbere, samtidig med at man holder en meget smuk tale om frihed?
Svaret tror jeg hr. Thor Pedersen kan gøre bedre.
Dels var det et rent formelt svar, og dels sagde hr. Thor Pedersen noget om - jeg skrev det sådan ned - at de jo er en del af vores behandlersystem, det sagde hr. Thor Pedersen, og derfor skulle de ikke i a-kassesystemet.
Det synes jeg er en kolossal fornærmelse, jeg tror, det er en større fornærmelse, end hr. Thor Pedersen gør sig forestillinger om.
De her mennesker har ét ønske, og det er, selv om de er handicappede, at være en del af det arbejdsmarked med de begrænsninger, de nu har.
Dem kalder hr. Thor Pedersen en del
af behandlersystemet.
Må jeg ikke godt spørge: Var det ikke en fejl, og harmonerer det med talen om frihed, talen om respekt, talen om retten til at vælge selv?
Jeg synes det ikke.