Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Man kunne jo sagtens lave denne her reform, uden at man pillede ved BST-pligten, og så ville det se ganske anderledes ud.
I Socialdemokratiet har vi haft den opfattelse, at den eneste måde, man kunne blive fri for BST-pligten på, var, hvis virksomheden erhvervede sig et arbejdsmiljøcertifikat.
Det har desværre vist sig, at der også er problemer i det, men det er nogle ting, som vi kunne forbedre sammen, hvis det er det, der er problemet.
Det her er bare reelle nedskæringer. Når fru Charlotte Dyremose siger det om hele brancher, så manipulerer regeringen i alvorlig grad antallet af, hvor mange der bruger BST.
Vi ved jo, hvor mange virksomheder det drejer sig om, for det er de farligste brancher, og den begrundelse, regeringen bruger for at tage fat i dem først, er lige nøjagtig, at det er de farligste brancher.
Men når vi har så mange områder, der ikke er omfattet af BST, kunne man jo starte der og så afvikle det i et andet tempo, hvis det var det, man ville.
Det er slet ikke kommet regeringen for, at det skulle indgå i overvejelserne.
Nu har jeg i øvrigt heller ikke forhandlet med fru Charlotte Dyremose om det, så jeg ved ikke, hvilket kendskab hun har til det, men jeg kan i hvert fald se, at det aldrig nogen sinde er faldet regeringen ind.
Det forslag, vi havde om det, er blevet pure afvist.
Det er jo det, der står i § 12 i arbejdsmiljøloven.
Kunne det tænkes, at Venstres ordfører overhovedet ikke har læst det lovforslag, vi behandler her i dag?
Der står intet i den politiske aftale eller i lovforslaget om, hvordan man skal finansiere de 85 mio. kr.
Forligspartierne har end ikke interesseret sig for det.
Jeg har været til møde i 2 timer
Men i og med at man fjerner bloktilskud, kan jeg udlede, at det må være den måde, man finansierer de 140 nye stillinger på.
Der er i hvert fald ikke tilført området 85 mio. kr., som fru Charlotte Antonsen påstår.
Men vi får en runde mere, og så kan fru Charlotte Antonsen komme op og svare.
Og så er det altså netto kun en udvidelse på tre personer i forhold til, hvordan det var under den tidligere SR-regering. Så vil jeg gerne sige meget, meget kort, hvor jeg synes
man skulle have startet.
Man skulle have startet med at screene daginstitutionerne, og man skulle have startet med rengøringsområdet og transportområdet.
Det er tre områder, hvor vi har kendte arbejdsmiljøproblemer, og det ville være langt bedre at starte der frem for at tage fat i de farlige virksomheder, som er underlagt BST-pligt.
Jeg er ikke helt sikker på, at fru Charlotte Dyremose er i overensstemmelse med, hvad der foregår ude i det virkelige liv ude på arbejdspladserne.
Der går 7 år, det står der i lovforslaget, inden de sidste virksomheder er screenet, og det er jo at sende et signal til de virksomheder, der ikke har BST-pligt, om, at de bare kan tage det roligt, for de første 3½ år til 4 år sker der slet ingenting, men så kommer man måske i det efterfølgende år.
I dag har vi sørget for fra statens side, at de bliver kompenseret for den rådgivning.
Dernæst er det sådan, at alle de deputationer, vi har i
Arbejdsmarkedsudvalget,
samstemmende siger til os, at uanset om det er store danske virksomheder eller det er multinationale virksomheder, har alle virksomheder en bundlinje, og hvis der er noget, der ikke er lovpligtigt, så holder man op med at betale til det.
Så er det jo noget sludder, at man giver sig til at bruge BST.
Det, regeringen lægger op til, er, at man ikke vil have den indflydelse, som lønmodtagerne har igennem BST-foreningerne.
Den skal afskaffes.
Det er helt andre aktører, som skal ind på området.
Jeg kunne have den mistanke, at det er, fordi man vil sætte ræven til at vogte gæs, at man tager Arbejdsgiverforeningens egne konsulenter og sender dem ud.
De er jo bestemt ikke uvildige og uafhængige.
Det er sådan nogle ting, der er galt med det her projekt, som den borgerlige regering har gang i.