Gitte Seeberg (KF), 1998-01-20:
Dette beslutningsforslag omhandler to forhold.
Dels pålægger beslutningsforslaget regeringen at fremsætte et lovforslag, der skal omfatte yderligere inddrivelsesmuligheder, dels at der skal nedsættes et udvalgsarbejde, der skal komme med forslag til idømmelse af næringskarantæne.
Helt overordnet er Det Konservative Folkeparti enig med SF i, at det er vigtigt, at restanceinddrivelsen sker effektivt, og at det ikke skal være nemt for hverken privatpersoner eller virksomheder at undslå sig betaling af krav fra det offentlige.
Desværre har vi jo måttet konstatere, at restancerne på trods af politiske ønsker og tiltag fortsat er steget, om end dog så kun beskedent.
Imidlertid forholder det sig sådan, at der rent faktisk på nuværende tidspunkt allerede har fundet mange tiltag sted, som alle har været støttet af Det Konservative Folkeparti.
For eksempel er virksomheder, der i dag skylder det offentlige mere end 100.000 kr., udelukket fra at byde på offentlige arbejder og arbejder hos f.eks. almennyttige boligselskaber.
Denne regel er netop indført for at undgå konkurrenceforvridning mellem de virksomheder, der svarer sit til det offentlige, i forhold til dem, der ikke gør.
Det er dog samtidig vigtigt at notere sig, at ikke alle virksomheder, der skylder det offentlige penge, nødvendigvis er virksomheder af tvivlsom karakter.
En enkelt stor konkurs i f.eks. byggebranchen vil meget hyppigt trække et større antal virksomheder med ned, så økonomisk tilbagegang og restance til det offentlige kan skyldes mange ting.
Det behøver ikke nødvendigvis kun at betyde, at man er, hvad kan man kalde det, professionel skyldner.
På andre områder er inddrivelsen effektiviseret, f.eks. med det fælles lønindeholdelsesregister, som blev vedtaget sidste år, hvor der nu også er mulighed for inddrivelse af andre fordringer end afgifter og skatter.
Men jeg hører også gerne, om forslagsstillerne har nogle konkrete forslag til det her.
Forslaget lægger også op til at udvide gruppen af virksomheder og personer, der skal kunne idømmes næringskarantæne.
I det omfang der skal kunne idømmes næringskarantæne, er jeg helt enig med SF i, at det skal ske i domstolsregi.
Sådan som jeg har forstået det, er der i dag mulighed for, at Told og Skat kan fratage personer retten til at drive virksomhed, uden at det kan prøves for retten, og det er selvfølgelig ikke holdbart.
Det er som udgangspunkt et meget vidtgående skridt at fratage folk retten til at udøve selvstændig virksomhed, men jeg er også enig i det, fru Elisabeth Arnold var oppe at sige her fra talerstolen for et øjeblik siden, nemlig at det selvfølgelig skal være muligt i visse tilfælde, hvis der er tale om grove skyldnere og folk bevidst unddrager det offentlige penge.
Men med de tiltag, som der er iværksat de seneste år både af finansministeren og af skatteministeren, mener jeg ikke, at der er behov for at genoptage det foreslåede udvalgsarbejde.
Situationen bliver fulgt af myndighederne løbende, og jeg finder derfor ikke, at udvalgsarbejdet vil tjene noget formål.
SF's forslag indeholder elementer, som vi selvfølgelig kan være enige i, men vi mener ikke, at der er behov for udvalgsarbejdet, og vi kan derfor ikke tilslutte os forslaget.