runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Og det har fru Elsebeth Gerner Nielsen fuldstændig ret i.
Vi er meget optaget af miljøet, vi er meget optaget af, at det, vi modtager fra vores forgængere, kan vi aflevere til vores efterkommere i mindst lige så god stand og helst i bedre stand, end vi modtager det.
Diskussionen går på, hvad der så er den rigtige metode, når vi skal sikre, at dette finder sted.
Og med hensyn til landdistrikterne føler jeg, at det største problem er affolkningen, og derfor er jeg ikke så bekymret for, om der på Fyn bliver lidt større aktivitet i landdistrikterne, end der ville være blevet, hvis landzonekompetencen fortsat var blevet i Fyns Amt.
Jeg kender selvfølgelig ikke de enkelte sager; der kan selvfølgelig være steder, hvor man har taget fejl.
Det kan der såmænd også være, selv om det er et amt, der afgør sagen.
Der kan være enkeltsager, der måske ikke er særlig hensigtsmæssige, sådan er det jo her i livet, men generelt er jeg ikke bekymret for at se en lidt større aktivitet i landdistrikterne, det er der faktisk behov for.
Nu er kommunalreformen jo ikke trådt i kraft endnu, og den der forfærdelige omstændighed omkring en svinefarm nede i Bov er jo altså under de eksisterende vilkår, som fru Elsebeth Gerner Nielsen er så glad for, så det er vel egentlig et dårligt eksempel at trække frem her.
Jeg kender ikke sagen, jeg kender ikke baggrunden for den og kan naturligvis ikke kommentere den, men jeg tror stadig væk på, at man får ansvarlige beslutninger, når de træffes blandt de borgere, der skal leve med konsekvenserne.
Pia Boisen (EL), 2004-10-26:
Da vores ordfører på området, fru Line Barfod, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Det er et svært dilemma, når vi på den ene side ikke ønsker, at der skal ske noget med dem, vi holder af og skal vise omsorg for, og vi på den anden side ikke ønsker at umyndiggøre og indespærre dem.
Der kommer indimellem beretninger om demente, der har flakket forvildet om, og det er tillokkende at undgå den slags situationer ved at låse dem inde og give dem en alarm og et tilhørende pejlesystem.
Men som mange høringssvar peger på, kunne vi i stedet se på, om ikke problemet kunne løses med flere ansatte, så der f.eks. er tid til, at man kan gå en tur, når patienten ønsker det.
M009S05500649subh.fm Page 640
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Man kan også se på den fysiske indretning af bygningerne.
Nogle steder har man bygget plejehjem med indre haver, som man kan gå tur i uden mulighed for at forvilde sig ud på en vej.
Der må også være en mulighed for at indrette de gerontopsykiatriske afdelinger anderledes end i dag.
Enhedslisten ønsker ikke at støtte det, som DSI i sit høringssvar meget præcist kalder moderne fodlænker.
Vi mener som mange af høringssvarene, at det kan føre til øgede kontrolforanstaltninger.
Problemerne kan i stedet løses med flere ansatte, der får bedre uddannelse og efteruddannelse.
Dertil kommer, at Retslægerådet gør opmærksom på, at forslaget om pejlesystemer udvisker grænsen mellem frihedsberøvelse og ikkefrihedsberøvelse, hvilket giver risiko for glidebaneeffekt.
Retslægerådet peger på, at det ønskede formål kan opnås inden for den nuværende lovgivning.
I foråret 2003 fremkom en arbejdsgruppe, som regeringen havde nedsat, med en række anbefalinger på handicapområdet for at mindske udgifterne.
Efter politisk pres tog regeringen afstand fra arbejdsgruppens anbefalinger, men tilsyneladende er vi nu igen ved at prøve at indføre dem lidt ad gangen.
Enhedslisten er dog mere positiv over for de særlige døråbninger, men vil gerne have afklaret det spørgsmål, som DSI rejser, om, hvordan man sikrer, at handicappede ikke bliver stoppet af døråbnerne.
Det er en problemstilling, som jeg også har hørt andre ordførere være opmærksomme på.
Ligeledes vil vi gerne under udvalgsarbejdet have afklaret, hvordan ministeriet kan mene, at det ikke vil have økonomiske konsekvenser at skulle indføre et elektronisk udstyr.
Er det, fordi ministeriet faktisk forventer, at der i den forbindelse kan ske nedskæringer af personalet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Altså i forhold til det sidste taler vi om to vidt forskellige ting.
Jeg har overhovedet ikke forholdt mig til Folketingets berettigede krav på at interessere sig for spørgsmål, der er indgået forlig om; det var overhovedet ikke det, jeg forholdt mig til i forhold til fru Margrethe Vestager.
Det var spørgsmålet om, hvorvidt man skulle have reelle forhandlinger mellem regeringen og i givet fald Det Radikale Venstre, altså om man skulle begynde at forhandle det grundlag, der ligger.
Så tillader jeg mig bare at gøre opmærkM009S05500649subh.fm Page 620
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM som på, at der er indgået en aftale, hvor Dansk Folkeparti er forligspart.
Det har intet at gøre med det andet.
Til hr. Ole Stavad har jeg så et enkelt spørgsmål, jeg synes hænger.
Nu tog jeg jo ordet for korte bemærkninger, fordi jeg vidste, at hr. Ole Stavad kunne tage ordet i anden runde og komme med sin udlægning af tingene.
Sådan er det jo, det er gudskelov en ret, man har, og det har jeg i øvrigt gjort hr. Ole Stavad opmærksom på her nede på gulvet foran talerstolen, så jeg håbede, at han ville gøre det.
Jeg vil bare spørge: Hvem var det, der fik den idé, at der skulle forhandles alene mellem regeringen og S og R?
Jeg syntes da, det var mærkeligt, når vi havde et forhandlingsforløb, hvor en bred kreds af partier forhandlede, og så pludselig skulle der være sådan nogle særskilte forhandlinger, hvor et parti, der deltog i forhandlingerne, ikke kunne deltage.
Tove Videbæk (KD), 2004-10-26:
Dette lovforslag er relevant for personer med demens eller demenslignende tilstande.
Lovforslaget må naturligvis ikke medføre en forringelse af god psykiatrisk sygehusstandard, som sygehusmyndighederne skal tilbyde.
I øvrigt har jeg også i forbindelse med det her lovforslag især lagt mærke til, hvad de berørte personers organisationer udtaler om lovforslaget.
Her kan jeg se, at Alzheimerforeningen f.eks. siger, at de ser lovforslaget som en mulighed for større individualisering og frihed for nogle patienter i psykiatrien, og Dansk Psykiatrisk Selskab er positivt indstillet over for muligheden for at anvende særlige døråbnere.
De Samvirkende Invalideorganisationer mener, at det er væsentligt, at de særlige døråbnere kan betjenes af syns- og bevægelseshandicappede mennesker med åndsevne, så ikke disse patienter, pårørende og ansatte uberettiget indespærres.
Det er naturligvis helt afgørende, at de nye bestemmelser er et supplement til de gældende bestemmelser, således at overlægen fortsat kan bestemme, at afdelingens yderdør skal aflåses.
Det er blevet præciseret i lovforslaget, at persongruppen eller målgruppen for det her lovforslag er personer, der lider af demens eller demenslignende tilstande, og det er meget vigtigt.
Der er nogle høringspartnere, der har nævnt, at det er uetisk og krænkende, hvis patienter skal gå med et armbånd som eksempel på et alarmog pejlesystem, men heri er jeg faktisk helt uenig, for det må da være bedre, at en patient bærer et armbånd, i stedet for at vedkommende forlader en afdeling, ikke kan finde tilbage og forvilder sig langt væk.
I de tilfælde hører vi ofte i pressen om en person, der bliver efterlyst, og af og til findes den bortkomne i forkommen tilstand eller måske endda afgået ved døden.
Den nye teknologi skal være et supplement, en yderligere hjælp til den svage patient og personalet, men det skal bestemt ikke resultere i mindre personale og mere ensomhed for patienten.
Men jeg er enig med en tidligere ordfører i, at forholdene for de demente kan forbedres på mange måder, bl.a. ved skærmede afdelinger, ved sansehaver og ved mere nærvær fra personalet.
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM også nogle, der benytter sig af de her nye og moderne former for skærmning.
Men det her lovforslag ser jeg også som en forbedring for både patienter og personale.
Det er en af de muligheder, vi kan tage i brug, og den synes jeg også vi skal have.
Naser Khader (RV), 2004-10-26:
Formålet med L 17 er at indføre hjemmel til at anvende personlige alarm- og pejlesystemer for patienter, der lider af demens eller en demenslignende tilstand, og desuden at præcisere, at der er hjemmel til at anvende særlige dørlåse for denne persongruppe på psykiatriske afdelinger.
Dermed bliver det muligt at forhindre, at en person ved at forlade en psykiatrisk afdeling udsætter sig selv eller andre for risiko for at lide personskade.
Det er vigtigt for os i Det Radikale Venstre at understrege, at de foreslåede muligheder, som vi i øvrigt er sympatisk indstillet over for, skal ses som et supplement til de beskyttelsesforanstaltninger, psykiatriloven allerede hjemler i dag.
Det er også vigtigt for os, at det i lovforslaget er understreget, at det er lægen, der med sit kendskab til patienten kan træffe beslutning om det middel, som vil være mest hensigtsmæssigt at anvende i den givne situation.
Ikke mindst som altid, når vi taler om tvangsforanstaltninger,
skal psykiatrilovens mindstemiddelsprincip være det bærende element i beslutningen om behandlingens tilrettelæggelse.
Der vil blive stillet de samme krav til eksempelvis oplysninger til tvangsprotokollen, underretning, klageadgang m.v. for anvendelse af personlige alarm- og pejlesystemer og særlige dørlåse som for psykiatrilovens øvrige tvangsforanstaltninger.
Som sagt er vi i Det Radikale Venstre sympatisk indstillet over for forslaget, men der er nogle elementer, vi gerne vil have afklaret i løbet af udvalgsbehandlingen.
Anvendelse af tvang og tvangslignende tiltag er et meget følsomt emne, hvorfor vi må have sikkerhed for patienternes rettigheder m.v.
Desuden, som det også anføres i flere af høringssvarene, bør det præciseres, at disse tiltag i lovforslaget ikke bliver et middel til tilbageholdelse eller nedskæring i personalet, personalets ressourcer, uddannelse og supervision.
Men alt i alt er vi sympatisk indstillet og glæder os til udvalgsarbejdet.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-10-26:
En gang imellem hører vi i medierne en efterlysning af en dement person, som formodes at flakke om ude af stand til at tage vare på sig selv og ude af stand til at finde hjem.
I de tilfælde, hvor det drejer sig om en person, der er beboer på et plejehjem, er der med virkning fra den 1. juli sidste år indført mulighed for, at der kan anvendes personlige alarm- og pejlesystemer og særlige døråbnere.
Det fremgår af bemærkningerne, at det formentlig vil være uhyre sjældent, at disse foranstaltninger tages i brug, og af hele loven om frihedsberøvelse og anden tvang i psykiatrien fremgår det, at man altid skal bruge de mindst indgribende foranstaltninger i sådan nogle situationer, som der her er tale om.
For Det Konservative Folkeparti er det helt afgørende i en lovgivning som denne her at afveje den enkeltes værdighed og sikkerhed og den enkeltes rettigheder, den enkeltes personlige frihed.
Så vel i den lovgivning, der er gennemført vedrørende plejehjemsbeboere, og den lovgivning, vi her behandler, føler vi, at der er den fornødne balance.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-10-26:
Dansk Folkepartis ordfører, fru Birthe Skaarup, kunne desværre ikke være til stede, så jeg læser lige op, hvad vi vil.
Ligesom alle andre mennesker har den demente eller patienter med en demenslignende tilstand lyst og trang til på egen hånd at komme væk fra et givet sted.
Nogle for at komme ud i frisk luft, andre får simpelt hen en trang til at komme ud, blot de ser en dør.
Men det kan også være for at søge tilbage til det liv, som de tidligere har været en aktiv del af, som de dybest inde føler et savn efter.
Konsekvenserne kan af og til være store, når de psykisk syge demente forsvinder fra en psykiatrisk afdeling, ikke alene for de demente, men også for de pårørende – ikke at forglemme personalet, som har haft til opgave at passe på en svag patient, som har set sit snit til at forsvinde.
Flere gange har vi været vidende om, at politiet har været sat på en eftersøgningsopgave med et negativt resultat, hvor patienten enten er fundet død eller fundet i en meget forkommen tilstand.
Yderligere kan der også anvendes særlige dørlåse på de psykiatriske afdelinger over for samme gruppe patienter.
For ud over at de kan skade sig selv ved at forsvinde fra en psykiatrisk afdeling, kan samme patienter også øve skade på andre personer.
Begge de tiltag, som nu bliver indført, skal også ses i lyset af, at psykiatriloven i dag åbner op for andre former for beskyttelsesmuligheder som f.eks. fiksering, men også for muligheder for aflåsning af yderdøren.
Et element i forslaget er samtidig, at det er lægen, som kender patienten, der kan træffe beslutningen om, hvorledes man bedst kan beskytte patienten i en given situation.
Vi tror i Dansk Folkeparti på, at der er fundet den rette løsning, således at der bliver mulighed for at beskytte de psykisk syge demente.
Vi er M009S05500649subh.fm Page 639
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
under alle omstændigheder positive over for forslaget, fordi det efter vores mening nu er muligt at beskytte patienter, som ikke kan tage vare på sig selv.
Vi vil også pointere, at efter lovgivningens kapitel 5 skal der stadig væk beskikkes en patientrådgiver.
Endelig vil vi give udtryk for, at vi ikke ser forslaget som en ressourcebesparelse, for vi vil gerne slå til lyd for, at der naturligvis ikke skal spares på personalet på baggrund af forslagets indførelse.
Ester Larsen (V), 2004-10-26:
Med dette lovforslag udvides mulighederne for tvangsindgreb over for demente patienter på psykiatriske afdelinger.
Brug af særlige dørlåse og af alarm- og pejlesystemer finder imidlertid allerede sted på plejehjem, så med loven indføres der ikke nogen nye og hidtil ukendte tvangsindgreb; der er alene tale om at give psykiatriske afdelinger samme mulighed som plejehjem for at forhindre, at mennesker med demens udsættes for alvorlig personskade.
Det er på ingen måde tanken, at psykiatriske afdelinger generelt skal begrænse demente patienters bevægelsesfrihed.
Derfor er det vigtigt at fremhæve, at disse tvangsindgreb alene bør anvendes i overensstemmelse med psykiatrilovens mindstemiddelprincip, at de alene tages i anvendelse, når en læge vurderer, at det er nødvendigt for at undgå betydelig risiko for personskade, og at psykiatrilovens krav om tvangsprotokollering, klageadgang og patientrådgivere respekteres fuldt ud.
Men det er også vigtigt at understrege, at ordinerer en læge anvendelse af dørlåse, må det ikke medføre indskrænkning af de øvrige patienters frihed.
Det er derfor vigtigt at være opmærksom på, at særlige dørlåse skal kunne betjenes af mennesker med f.eks. syns- og bevægelseshandicap, så patienter, for hvem der ikke er truffet beslutning om indgreb, ikke risikerer alligevel at blive ramt på grund af deres funktionsnedsættelse og dermed blive uretmæssigt indespærret.
Det er ligeledes en forudsætning, at anvendelsen af særlige dørlåse introduceres effektivt, så anvendelsen ikke kommer til at medføre en generel begrænsning af patienters, pårørendes og personalets bevægelsesfrihed.
Folketinget bebrejdes til tider, at der lovgives ud fra enkelttilfælde, men det er netop tilfældet i denne sag, hvor et dement menneske forlod en afdeling og først blev fundet alt for sent.
Med dette lovforslag får psykiatriske afdelinger nu mulighed for, at risikoen for tilsvarende tragiske tilfælde kan forebygges.
Med disse bemærkninger kan Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Tove Videbæk (KD), 2004-10-26:
Disse tal, som jeg har set vedrørende ansatte på kontorer, bag computere osv., har jeg ikke hørt finansministeren korrigere.
Det må være nogle andre tal.
De her tal vedrørende de ansatte har jeg ikke hørt blive korrigeret.
Ester Larsen (V), 2004-10-26:
Er det ikke sådan, at de tal, der har været fremme, er blevet korrigeret af finansministeren?
Tove Videbæk (KD), 2004-10-26:
Nu kan det være, at fru Ester Larsen og jeg har set nogle forskellige statistikker og oversigter, for jeg har for nylig set nogle oversigter, der viser, at der er kommet langt flere ansatte på ældreområdet.
Der er kommet langt flere ansatte i det offentlige, men i hvert fald på ældreområdet M009S05500649subh.fm Page 636 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM er langt de fleste af de nyansatte kommet ind på kontorerne og sidde.
Det er de oversigter og de statistikker, jeg har set for nylig, og som vi også har talt om blandt socialordførere.
Ester Larsen (V), 2004-10-26:
Jeg studsede lidt over bemærkningen om, at der er kommet flere kolde hænder og færre varme hænder i hjemmeplejen.
Er det ikke korrekt, at der er ansat 4.000 flere hjemmehjælpere, og at antallet af ældre, der får hjemmehjælp, er steget med 2.000, så der altså er væsentlig flere hænder af den varme slags til at løse opgaven?
Tove Videbæk (KD), 2004-10-26:
Jamen jeg er stadig væk helt enig med hr. Thor Gunnar Kofoed i det her.
Naturligvis skal borgerne oplyses om de rettigheder og muligheder, de har.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-10-26:
Så forstår jeg det også sådan, at hvis der er en kommune, der af politiske årsager ikke vil have det her frie valg – og politikerne i den kommune bestemmer helt suverænt, hvad de mener er godt for deres borgere – så mener Kristendemokraterne også, at det skal oplyses til disse borgere, hvilke lovmæssige krav disse borgere har, sådan at de har mulighed for at stille krav til deres kommunalbestyrelse.
Tove Videbæk (KD), 2004-10-26:
Hr. Thor Gunnar Kofoed siger, at der er nogle mangler i ordførertalen, og dertil kan jeg jo så sige, at jeg ikke har skrevet den, jeg har bare læst den.
Derfor havde jeg også lidt svært ved at få alle sætningerne rigtigt med.
Men det er klart, at Kristendemokraterne går ind for, at borgerne skal oplyses om deres rettigheder på alle måder og på alle områder, hvad enten det er i brochurer eller i annoncer, eller hvordan det er.
Der kan også være ældre mennesker, som er nødt til at have det at vide fra person til person – hvis det er nogle, der er blinde eller døve, jamen så skal de have det at vide på en helt speciel måde.
Så det er vi helt klart positive over for.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-10-26:
Hvis der er så mange bedrøvelige ting, og hvis der er så mange ting, der ikke udføres godt nok, så havde det jo været rart for borgerne at have en valgmulighed til at vælge noget, der eventuelt var bedre, f.eks. fra en selvejende institution.
Venstre går jo ikke ind for, at det bare skal være profitorganisationer, der skal overtage det.
Det har vi aldrig nogen sinde talt om.
Men det, jeg manglede lidt i ordførertalen, var, om Kristendemokraterne gik ind for, at man skulle oplyse borgerne om de eventuelle valgmuligheder, der var, for det er det, det her lovforslag drejer sig om.
Det er faktisk meget vigtigt at vide, om Kristendemokraterne ønsker, at vi skal oplyse borgerne om de valgmuligheder, der er mellem det ene eller det andet, sådan at man har mulighed for at få det bedste tilbud som bruger af den offentlige ydelse.
Lone Møller (S), 2004-10-26:
Jeg oplevede, at fru Tove Videbæk sagde, at det ville være meget fint med sansehaver og sådan noget.
Så jeg synes, det er fint, at vi har de erfaringer på plejehjemsområdet, men dem skulle vi jo gerne overføre til det psykiatriske system.
Men jeg tror ikke, at vi vil få sansehaver ind i sygehusvæsenet.
Pia Boisen (EL), 2004-10-26:
Det bliver lidt i forlængelse af spørgsmålet om incitamentsstruktur.
Nu er det jo sådan, at det ikke er alting, som giver overskud.
Det er jo ikke enhver behandling eller ethvert tilbud, man giver til borgeren, som kan lønne sig.
Så jeg synes da, der ligger en problematik i at sige, at det er incitamentsstrukturer, som skal styre det.
Vi kan bruge eksemplet med erhvervet hjerneskade.
Det er jo ikke alle behandlingstilbud, man giver, som vil betyde, at folk ikke skal have en førtidspension, eller at folk ikke skal på plejehjem.
Men det kunne være, at de kunne kommunikere med deres nærmeste.
Det er der ikke så meget overskud i, men det er der jo noget livskvalitet i.
Et andet redskab, som ordføreren har været inde på kan afhjælpe det, at det regionale niveau på en lang række områder forsvinder, er videncentre.
Men sådan som jeg forstår videncentre, giver de jo ikke konkret behandling.
Det bliver en meget overordnet viden, man får på området.
Hvis man tager et område som erhvervet hjerneskade – folk der får en hjerneblødning eller er ude for en trafikulykke – så er det jo i dag sådan, at de starter på et sygehus, og så bliver de overført til en sproglig genoptræning i amtsligt regi.
Fremover vil de folk jo i stedet for at skulle på sygehuset sendes tilbage til deres hjemkommune og derfra visiteres til et eller andet tilbud – privat, selvejende, i en anden kommune.
Er det serviceforbedringer?
Jann Sjursen (KD), 2004-10-26:
Igen er jeg i den situation, at flere af mine udmærkede kolleger har gennemgået lovforslaget på udmærket vis.
Jeg vil i den sammenhæng også henvise til ministerens skriftlige fremsættelse og sige, at vi fra Kristendemokraternes side kan støtte det fremsatte lovforslag.
Det kan vi, fordi lovforslagets sigte jo i høj grad er at komme nye former for markedsmisbrug til livs, når det gælder værdipapirhandel, og det er jo specielt i forhold til insiderreglerne, at regeringen her tager fat.
Der vil vi bare sige, at der er brug for at blive gjort en ekstra indsats på det område her og dermed også få implementeret de nye direktiver, som er vedtaget i EU-regi, og vi er sådan set også villige til, som nogle ordførere har givet udtryk for her under debatten, at se på de skærpelser, som der er fremkommet ønske om i nogle af høringssvarene.
Jeg tror, at det var hr. Frode Sørensen, der var inde på det i sit ordførerindlæg, og det synes vi også er værd at tage med, for vi er nødt til at have en skrap lovgivning, når det gælder insiderhandel og det, at vi skal gøre, hvad vi kan for at undgå det.
Med disse ord kan jeg sige, at vi kan tilsige regeringen en positiv behandling af lovforslaget under udvalgsarbejdet.
Som også hr. Frode Sørensen var inde på, har udviklingen på værdipapirmarkedet ført til, at der er opstået nye former for markedsmisbrug, og det er jo netop den mere elektroniske handel, der gør, at der er opstået nye måder, man kan komme uden om reglerne på.
Så det er klart, at hovedindikationen i det her forslag er et led i bekæmpelsen af insiderhandel og kursmanipulation, og der er ingen tvivl om, at forslaget bidrager til at sikre tilliden til værdipapirmarkederne og gør det lettere at foretage de her grænseoverskridende handler med værdipapirer.
Som det tidligere er nævnt, når vi nu taler om prospektdirektivet, så har forslaget til formål at medvirke til, at det bliver lettere for virksomheder at rejse kapital i hele Europa, men samtidig også, at man ændrer reglerne for udarbejdelse og godkendelse af prospekter på en sådan måde, at vi får ensartede regler.
Nu er det jo ikke noget lille forslag, og der bliver selvfølgelig nok en del tekniske spørgsmål, der skal besvares.
Hr. Frode Sørensen spørger, hvorfor arv ikke er indeholdt i forslaget; det er det jo efter gældende regler i dag i dansk lovgivning.
Til det kan der siges, at en ledende medarbejder ikke selv har mulighed for at øve indflydelse på, om han erhverver aktier ved arv.
Arv kan altså ikke være et signal om en ledende medarbejders tiltro til virksomhedens fremtidige udvikling, og investorerne har derfor ikke nogen særlig interesse i at kende til en ledende medarbejders erhvervelser ved arv.
Så er der et spørgsmål, som også blev rejst af hr. Frode Sørensen, og jeg tror, det var SØK, der har tilkendegivet, at i dag er mistanken forbudt.
ring ved, at man så gennemfører det, men efterfølgende skal man så underrette.
Men det er selvfølgelig nogle ting, som jeg er villig til at diskutere under udvalgsbehandlingen, og jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Afstemning