runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg tror i virkeligheden også, det er velkendt.
Det er så rigtigt, at vi nu er nået frem til, at vi har en ensartet finansiering af de forskellige typer inden for almenlovgivningen.
Men jeg synes jo, det er det rigtige, at vi bygger de her forskellige lejeformer efter den samme lov, nemlig loven om almene boliger.
Jeg synes, man bliver nødt til fra Socialdemokratiets side at forholde sig til, om man synes, der skal være forskellige regelsæt for finansieringen af de her boliger.
Så vil jeg bare sige, at jeg er enig i, at det her også er en meget principiel debat, og det er også derfor, jeg synes, det er vigtigt at fremhæve historien om det.
Nu iværksætter vi jo netop et analysearbejde, så vi næste år har et godt grundlag at tage udgangspunkt i.
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
Jeg synes egentlig, det er lidt synd, at den her principielle debat om de meget vigtige samfundsmæssige principper, som vi diskuterer her, er socialministeren tilsyneladende ikke særlig interesseret i at føre.
Det er jo eksempelvis fuldstændig forkert, når ministeren siger, at det er et 70 år gammelt princip.
Vi skal ikke ret mange år tilbage, må jeg sige til ministeren, hvor plejehjem var noget, som kommunerne finansierede, og så er det via en række andre hensyn kommet ind under den her lovgivning.
Det er rigtigt, som fru Lissa Mathiasen siger, at første gang i praksis, hvor man har benyttet det at tage fra Landsbyggefonden, var, efter at vi fik den regering, der sidder nu.
Derfor er det her de facto noget, som kommer til at virke som en særskat for lejerne til at finansiere nogle særlige sociale problemer, som vi alle sammen, uanset om vi bor i ejerbolig eller lejebolig, har et særligt ansvar for at få løst.
Socialministeren forholder sig slet ikke til ...
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg var tidligere inde på, at plejeboliger til ældre bliver finansieret på akkurat samme vis som ungdomsboliger, handicapboliger og familieboliger i det almene byggeri.
Hvis det nu skal være et krav fra Socialdemokraterne, at der skal vælges forskellige finansieringsformer afhængig af, hvilken type boliger der er tale om, så er jeg godt nok for alvor forundret.
De forskellige boligtyper til de bestemte grupper bliver finansieret efter præcis samme regler.
Det synes jeg faktisk er vigtigt at holde fast i, og det er der da heldigvis fire partier, der også synes er vigtigt.
Så bliver jeg nødt til at sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg ikke kan bekræfte, at det her er noget nyt fra 2002, det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er et 70 år gammelt princip, det fremgår klart omkring etablering af den almene sektor, at det altid har været intentionen, at når lånene blev udbetalt, så gik de penge til at finansiere nybyggeri.
Som sagt står det meget klart i loven bag Landsbyggefonden fra 1967.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-09:
Vil ministeren erkende, at det ikke er et 70 år gammelt princip, men at princippet om, at lejerne i den almene sektor via deres husleje skulle betale en særskat, er indført med aftalen i 2002?
Det var der, man for første gang startede med, at lejerne rent faktisk skulle betale byggeriet af plejehjemsboliger.
Det håber jeg ministeren vil erkende, og i den sammenhæng håber jeg, at ministeren også vil erkende og forklare, hvorfor det lige nøjagtig er lejerne, der skal have den her særskat.
Hvorfor er det lejerne, der skal betale det her?
Jeg spurgte før, om ikke ministeren var klar over, at lejerne netop ikke har mulighed for at få tilskud til renovering.
Derfor synes jeg, ministeren bør svare landets lejere på, hvorfor de skal betale vores plejehjemsbyggeri.
Det er en samfundsopgave!
Tak for svaret.
Hvor får staten pengene fra til ydelsesstøtten?
Det syntes jeg ministeren glemte at sige.
Pengene til ydelsesstøtten håber jeg ministeren her vil bekræfte bliver taget af de penge, som lejerne i den almene sektor indbetaler som deres husleje.
Det vil sige, at lejerne i den almene sektor betaler for den samfundsopgave, det er at få opført plejehjemspladser.
Det er lejernes omkostning.
Jeg vil godt spørge, om ministeren mener det er rimeligt.
Det er jo ikke kun lejerne, der kan komme i en plejehjemsbolig, det er alle, også husejere kan komme ind, og de skal selvfølgelig også have mulighed for at komme på et plejehjem, når tid og behov er.
Hvad er så begrundelsen for, at det er landets lejere, der via en særskat skal betale pengene?
Kan ministeren bekræfte, at ydelsesstøtten, som ministeren her siger at staten betaler, betales af lejerne?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Det er det samme, der gør sig gældende, om vi bygger ungdomsboliger, handicapboliger, familieboliger eller ældreboliger, og jeg synes faktisk, det er vigtigt, at det går efter de samme principper.
Så jeg har svært ved at se, hvad problemet er.
Vi har fortsat aftalen, som var gældende i 2002, dog, som jeg har gjort opmærksom på, er bidraget fra Landsbyggefonden sænket til 50 pct.
Det er den linje, vi har fortsat, og jeg har været inde på, at det hele tiden har været formålet med Landsbyggefonden også at bidrage til nybyggeri.
Derfor er det helt urimeligt at begynde at tale om en særskat.
betales af lejerne i det pågældende byggeri over huslejen.
Det gælder også ved nybyggeri af almene plejeboliger.
De resterende 38 pct. af omkostningerne betales af det offentlige i form af grundkapital og ydelsesstøtte.
Grundkapitalen betales af kommunen, mens ydelsesstøtten betales af staten.
Så jeg er simpelt hen ikke enig i fru Lissa Mathiasens spørgsmål om, hvorfor det kun er lejerne i den almene sektor, som betaler for nybyggeri.
Det er en kendt finansieringsform, som Socialdemokraterne også tidligere har bakket op om.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-09:
Jeg vil gerne begrunde mit spørgsmål, for jeg er egentlig så forundret, og den forundring tror jeg at jeg deler med en meget stor del af befolkningen.
Hvordan kan det være, at en samfundsopgave som det at sikre, at vores ældre har en ordentlig ældrebolig/plejehjemsbolig at flytte ind i, når der er behov for det, er det lejerne og alene lejerne, der skal betale en særskat for at betale opførelsen af vores plejehjemsboliger og vores ældreboliger?
Hvad er begrundelsen for det?
»Hvorfor skal der gøres forskel på landets lejere og boligejere, således at det kun er lejerne i den almene sektor, der skal betale for regeringens planer om nybyggeri af f.eks. plejeboliger, og er det en praksis, ministeren ønsker at fortsætte efter 2006?«
Skriftlig begrundelse
Ved at tage penge fra Landsbyggefonden til nybyggeri af f.eks. plejeboliger kommer lejernes tilskud til fonden til at fungere som en særskat.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg skal ikke undlade at sige, at jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke også kan få svar fra spørgernes side, for det kunne jo afklare ret mange ting.
Jeg skal sige til hr. Rasmus Prehn, at det er fuldstændig rigtigt, at ejerne har mulighed for en friværdi, som lejerne ikke har.
Det er fuldstændig korrekt forstået, at det er et af de elementer, der spiller ind i den forskel, der er på at have en ejerbolig og have en lejebolig.
Det giver så mulighed for i gode tider at have en friværdi, men det giver også mulighed for at få nogle store tab i dårlige tider.
Der er også store forskelle over landet, for der er altså områder i landet, hvor huspriserne er enormt lave, og hvor man sætter til ved at eje en bolig.
Men det er måske nogle af de ...
Rasmus Prehn (S), 2005-11-09:
Jeg vil gerne starte med at sige, at for et nyt folketingsmedlem forekommer det at være en mærkelig skik, at ministeren får lejlighed til at stille en række spørgsmål til os, der er spørgere.
Jeg vil gerne indrømme, at det ikke var sådan, jeg havde forstået den her spørgetid.
Men for at skære ind til benet her, så handler det jo om friværdien i ejerboligen.
Selv de mennesker, som har etableret sig i ejerbolig i 1970'erne eller i 1980'erne, hvor der var en høj rente, har jo siden hen fået glæde af denne her friværdi.
Så ministerens argumentation om høj og lav rente kan man sådan set ikke bruge til så meget i denne her sammenhæng, for hvis vi diskuterer friværdien, så er der altså en forskelsbehandling, for når man bor til leje, har man ikke adgang til at bruge sin friværdi, men når man er ejer, har man adgang til at bruge sin friværdi, og det er den forskel, som vi gerne vil have ministerens svar på.
Hvis ikke vi får en fuldstændig klar definition på, hvorfor det er rimeligt at behandle ejere og lejere forskelligt i forhold til friværdien, så har vi jo ikke fået svar på vores spørgsmål.
Der bliver talt om, at der bliver givet offentlig støtte til den almene sektor, men jeg vil gerne understrege, at der jo også bliver givet offentlig støtte til ejerne, idet der er et rentefradrag.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg synes i høj grad, vi tilgodeser lejerne.
Vi har gjort det i den nuværende boligaftale, vi gør det gennem det, at vi har nogle gode almene boliger, og vi har nogle gode boligstøtteordninger, så jeg synes i høj grad, vi tilgodeser lejerne.
Det, jeg simpelt hen er i tvivl om, er, hvad fru Lissa Mathiasen efterlyser.
Er det, at Socialdemokraterne vil have, at der ikke skal være forskel på ejerboliger og lejerboliger?
Jeg medgiver gerne, at der lige nu er en gunstig situation for ejerne, fordi det går godt i dansk økonomi og renten er lav.
Men jeg tror, fru Lissa Mathiasen udmærket kan huske den tid, hvor renten var ekstremt høj, og hvor det var tvangsauktioner, vi hørte om dagligt.
Hvad er det, Socialdemokraterne vil have?
Er det, at ejerne ikke skal have nogen risiko og skal have samme tryghed som lejerne, eller er det, at lejerne skal have den samme risiko og usikkerhed som ejerne?
Altså, det blafrer jo fuldstændig i vinden, hvad det er, fru Lissa Mathiasen efterspørger.
Vi har om noget imødekommet lejerne gennem denne her boligaftale, men det hele bunder vel i, at Socialdemokraterne er kede af, at de ikke kunne bakke op om den.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-09:
Jeg kan godt forstå, ministeren ikke synes, at det er spor sjovt.
For det første kom ministeren galt af sted, da hun begyndte at snakke om ulighed, og at det var godt med masser af ulighed, og for det andet er det heller ikke sjovt at skulle forklare sig ud af, hvordan man vil sikre, at uligheden mindskes mellem ejere og lejere.
Men jeg vil alligevel godt bede ministeren om at svare på spørgsmålet.
Hvis man nu f.eks. bor her i København i en ny almen bolig, giver 8.500 kr. for den og ser det i forhold til det rentefradrag, en ejer har, så er det altså lejerne selv, der har finansieret byggeriet, mens man som ejer stadig væk får den offentlige støtte fra staten.
Hvordan vil ministeren mindske uligheden?
Nu spørger jeg helt konkret, og så håber jeg også, vi får et konkret svar.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Ja, det kan jeg bekræfte, og det tror jeg vi allerede har være inde omkring flere gange.
Se, den enkle begrundelse er jo, at det her sådan set er et 70 år gammelt princip, og det laver vi ikke om på.
Det er også derfor, jeg står bag den boligaftale, der nu er indgået, og som jeg undrer mig såre over at Socialdemokraterne er løbet fra.
Siden 1930'erne har det været et mål, at den almene sektor skulle være selvfinansierende.
Det fremgår klart af loven bag Landsbyggefonden, som jeg jo i virkeligheden tror fru Lissa Mathiasen kender udmærket, men åbenbart lige nu vælger at se bort fra.
Princippet i systemet er, at lejerne i de ældre bebyggelser, hvor der ikke er nogen udgifter til realkreditgæld, fordi lånene er betalt ud, så bidrager til at betale en del af låneydelserne i nybyggeriet, som i sagens natur er ret betydelige.
Derved kan lejen i nybyggeriet holdes nede på et rimeligt niveau, og jeg synes faktisk, det er fint, at den almene sektor på den måde kan være selvfinansierende, dog vil jeg understrege, at staten fortsat betaler et betydeligt bidrag.
Jeg mener i allerhøjeste grad, at jeg har sikret en indsats, der kommer lejerne til gode, nemlig ved i den nuværende boligaftale at udvide renoveringsrammen, så der i 2006 er mere end 2 mia. kr. i renoveringsrammen.
Der er ca. 1 mia. kr. til nybyggeri, og så er der 600 mio. kr. til ghettoindsatsen – eller til sociale aktiviteter.
Det er et rigtig flot resultat, og jeg synes, at det er et meget afbalanceret resultat, for det er vigtigt, at vi netop nu gør noget for at imødekomme de problemer, der er rundtomkring, og det mener jeg i den grad at boligaftalen tager højde for.
Der er som sagt forskel på ejerformerne i forhold til boliger: Vi har ejerboliger, og vi har lejeboliger.
Det synes jeg faktisk vi skal fortsætte med at have.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-09:
Af ministerens retorik får man næsten oplevelsen af, at der ikke er grænser for den åbenhed, der er over for denne diskussion, og det er jo positivt.
Så jeg vil gerne vende det spørgsmål, der skal svares på her, til et mere retorisk spørgsmål, nemlig om ministeren vil bruge den mulighed, der er i reformarbejdet, til at vende det om, så det ikke længere er sådan, at ejerboligejeren i Søllerød ikke skal betale til plejehjemsboligen, men at vedkommende kommer til at betale på samme vilkår, som lejeren i den almene sektor gør i dag.
Altså, vil ministeren med den åbenhed, ministeren lægger op til her, i reformarbejdet sikre, at den særskat, der er pålagt lejeren i den almene sektor, bliver ligeligt fordelt, sådan at plejeboliger fremover bliver betalt af både ejere og lejere?
Jeg kan ikke forstå ministeren anderledes, end at ministeren med det, der bliver svaret her, ønsker at fortsætte med en særskat til lejerne for at finansiere plejeboliger.
Så vil jeg gerne tage afstand fra den beskyldning, at Socialdemokratiet skulle have noget specielt imod plejeboliger.
Vi synes, det er fremragende, at der bliver bygget de her boliger, og hvis der er nogen, der kan unde de mennesker en bolig, så er det os, ingen tvivl om det. Vi siger bare: Hvorfor er det lejerne i Brøndby Strand og i Aalborg Øst, der skal betale, mens ejerne oppe i Søllerød ikke skal betale eller i hvert fald skal betale mindre end lejerne?
Det kan vi ikke se nogen rimelighed i.
Så vil jeg gå lidt videre med det her spørgsmål: Ministeren siger, at der er tale om en positiv udvikling, når plejeboligbyggeri i et større omfang går over til at være alment.
Kan ministeren så bekræfte, at der ofte med den her måde at finansiere det på er tale om betydeligt dyrere byg
geri end familieboliger, fordi der skal ekstra køkken, ekstraudstyr, handicapudstyr osv. til, sådan at den husleje, de ældre, der bor i de her boliger, skal betale, er langt, langt højere end tidligere, hvor man finansierede dem som plejehjem? Er det en rimelig udvikling, at man i et stigende omfang pålægger de ældre, der bor de her steder, en højere husleje end den, de betalte før?
Det er konsekvensen, sådan som jeg forstår det på de forskellige boligorganisationer, at når man vælger den her boligfinansiering, bliver den almene bolig dyr, fordi der er det her ekstraudstyr, og når samfundet ikke længere skal betale i samme omfang som før, så bliver det dyrere for den enkelte ældre.
Synes ministeren, det er sympatisk?
Thor Pedersen (V), 2005-11-09:
Jeg vil blot sige, at det står Socialdemokratiet, hr. Ole Stavad og fru Pia Gjellerup fuldstændig frit for at stille ændringsforslag.
Man skal bare foreslå, at man tager 34 mio. kr. fra København, 3,7 mio. kr. fra Ballerup, 2,3 mio. kr. fra Brøndby, 5,2 mio. kr. fra Hvidovre, 3,2 mio. kr. fra Rødovre og 2,4 mio. kr. fra Ishøj.
Man er meget velkommen til at stille det ændringsforslag; vi synes, det er helt rimeligt.
Jeg siger blot, at i den fordeling, som vi altid har fulgt med DUT'en, tager vi ikke pengene fra dem.
Det er det, det drejer sig om.
Men jeg synes, det står parlamentarisk fuldstændig frit, når man ikke kan støtte det, at stille et ændringsforslag, som man kan lave helt minutiøst for hver eneste kommune og tage pengene fra dem.
Det er jo åbent, det er frit, ingen forhindrer det.
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
Jeg forstår ikke, hvorfor finansministeren er så irriteret, og måske en lillebitte smule ophidset, for det er jo et vigtigt princip, vi diskuterer her.
Kommunerne har lagt budget for 2006, og så kommer der et lovforslag fra regeringen, som indeholder ganske store beløb, og som ændrer på det budget, der allerede er vedtaget i kommunerne.
Regeringen har selv valgt på en række andre områder, eksempelvis med det lovforslag, vi havde til første behandling i fredags, hvor man ændrer på amternes grundskyld i forhold til skovene, at der kompenseres konkret i 2006, fordi man har lagt budgetterne, sådan at det kan gå ind i ændringerne for 2007, når vi får en udligningsreform.
Hvorfor synes ministeren, at det ville være meget problematisk at anvende en tilsvarende metode her?
Thor Pedersen (V), 2005-11-09:
Jeg havde jo bare regnet med, at spørgeren havde læst det notat, man har fortalt var udarbejdet, og som blev oversendt den 5. november.
Er det de fattige?
Det er Gentofte Kommune, det er Søllerød Kommune, der mister.
Jamen det er da ejendommeligt, men det er efter DUT-princippet.
Så vi følger det princip, der altid har været.
Det, der er tale om her, er i virkeligheden, at det falder ud på anden vis, således at det faktisk er velhaverkommunerne, der mister, og det er de – i gåseøjne – fattige kommuner omkring hovedstaden, der vinder.
Yderligere har vi så sikret, at ingen af de kommuner, der har et lavere beskatningsgrundlag end 90 pct. af gennemsnittet, kan miste mere end 0,02 pct.
Vi har aldrig haft noget, der var finere på en atomvægt end det, der vedtages her.
Det skulle man jo glæde sig over, for det er jo politik.
Det er ikke bare principper, det er politik med et solidarisk sigte, og det synes jeg ikke at man skulle anke over, for det er vel det, vi er her for at føre, og det er det, vi gør.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-09:
Det er jo helt principielt.
Det ene er teknik, og jeg kan godt forstå, at finansministeren gerne vil tale om teknikken, det skulle vi ellers være kommet over.
Ud over det er der jo også, når man stiller et spørgsmål, den politiske holdning til de resultater, som teknikken nu måtte give anledning til.
Det, der gives af resultater, er, at de beløb, der kompenseres med, bliver fordelt på skattegrundlaget.
Det vil sige, at de rigeste kommuner får den største kompensation, og det er ulogisk i en tid, hvor vi ved, at vi skævvrider hele udligningssystemet, og det indebærer, at de steder, hvor man har de større sociale udgifter, får man en mindre kompensation.
Når det overhovedet kan komme anderledes ud, som finansministeren her refererer, så er det, fordi de pågældende kommuner ikke bliver kompenseret i finansministerens regnestykke for det, som deres skatteydere i forvejen har betalt, fordi de kører med lavere takster.
Så det er lidt falsk reklame, der bliver ført for finansministerens politik, men til gengæld en fin reklame for de socialdemokratiske kommuners takstpolitik.
Thor Pedersen (V), 2005-11-09:
Jeg synes, det er mere ejendommeligt, at spørgeren stiller et spørgsmål, der er forkert, ved, det er forkert, ikke får det korrigeret, og når det så viser sig, at der er svaret på spørgsmålet, opretholder spørgsmålet.
Det synes jeg er mere mystisk, for der er svaret præcist kommune for kommune på det i det skriftlige notat, som er oversendt til spørgeren, yderligere suppleret med, hvad man har gjort for at lægge et loft over, hvor meget man rent faktisk kan miste.
Men det er rigtigt, at vi nøjagtigt følger det DUT-princip, som den tidligere regering har fulgt hele tiden.
De vilkår har altid været gældende, at der i DUT er nogle, der overkompenseres, og nogle, der underkompenseres.
Det ejendommelige er blot her, at de kommuner, man normalt ville tro ville miste kompensation, faktisk vinder, og det er det ejendommelige her, for man gør det fordelt på skattegrundlag.
Det vil vi gerne, og derfor tog vi ikke penge fra dem, men vi sikrer blot, at de i den anden ende, der mister, i virkeligheden aldrig kan miste mere end 0,02 pct. af skattegrundlaget.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-09:
Det er jo ren teknik.
For det andet har Finansministeriet været meget, meget lang tid om at svare på det, som der oprindelig blev spurgt om i Finansudvalget, det kan man jo også se på det gamle nummer, og familie- og forbrugerministeren har svaret i Socialudvalget uden at referere til, at der kunne være supplerende besvarelser på vej.
Bare for at få det på plads sådan rent teknisk.
Derfor glæder det mig så i øvrigt, når vi ser teknikken, at der bliver gjort reklame for en stribe socialdemokratiske kommuner, som faktisk efter DUT-kompensationen får for meget.
Hvorfor gør de det?
Jo, det gør de, fordi de har meget lave takster.
Det forvrider jo alting.
Thor Pedersen (V), 2005-11-09:
Nu er det et lidt specielt spørgsmål, der er stillet skriftligt af fru Pia Gjellerup til mundtlig besvarelse, for spørgsmål 7 til L 175, som der henvises til, vedrører forskning og udvikling i forskningsmidler for 2001-10 fordelt på stat, kommune, EU m.v. Der skal jeg så skelne mellem midler til forskning, om de kan bruges til andre formål osv. osv.
Jeg forventer, at det ikke er det, som man har ment.
Det vedrører nemlig daginstitutioner og fordelingerne.
Vi kan også godt diskutere forskning, men det hænger bare ikke meget sammen med børnehaver og fordeling af økonomi i kommunerne.
Men med hensyn til spørgsmål 5 i sagen er det rigtigt, at der den 1. november blev oversendt et supplerende svar til Finansudvalget om fordeling på kommuner, om hvem der er overkompenseret, og hvem der er underkompenseret i forbindelse med reduktionen i indtægterne i kommunerne som følge af lavere forældrebetaling.
Det er spørgeren så orienteret om den 4. november, og det er oversendt til spørgeren den 5. november.
Der står nøjagtig det, som der spørges om, nemlig hvordan det er fordelt på kommunerne.
Det er rigtigt, at nogle overkompenseres og nogle underkompenseres.
Det er rigtigt, at Københavns Kommune får mange penge, 34 mio. kr., og at Ballerup, Brøndby, Herlev, Hvidovre, Rødovre og Ishøj får mange penge.
Jeg forventer ikke, at spørgeren nu mener, at man skal tage de penge, de får for meget.
Så må man vende det om og spørge: Hvad med dem, der får for lidt?
Der er det jo glædeligt, at man kan indgå en aftale i Folketinget om finansloven, den er nemlig indgået med Dansk Folkeparti, således at der ikke er nogen af de kommuner, der hører til det, vi kalder de fattige, det er dem, der har mindre end 90 pct. af det gennemsnitlige skattegrundlag, der vil kunne komme til at opleve et tab, der er større end 0,02 pct. af deres skattegrundlag, i og med at der er opsat en pulje.
Hvis man mener at have et tab, der er større end 0,02 pct., ja, så søger man en pulje, og så er der fuld kompensation.
Så ingen af dem, der har mindre end 90 pct. af skattegrundlaget i gennemsnit, får et tab, der er større.
Det er en meget solidarisk ordning, og det gør vi uden at tage penge fra de kommuner, der vinder, og det er stort set alle de her forstadskommuner, som normalt har det svært.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-09:
Folketingets dagsorden har maget det sådan, at man som spørger næsten bliver behandlet som minister.
Tak for det.
Jeg vil først takke finansministeren for at have svaret meget konkret på spørgsmålet her ved at eftersende et supplerende svar til den sag, der ligger i Socialudvalget, om nedsættelse af daginstitutionstakster.
Det, der var baggrunden for ønsket om at få de nøje oplysninger om, hvordan man vil kompensere kommunerne for det indtægtstab, de kommer til at leve med, er jo selvfølgelig, at indtægtstabet er meget forskelligt fra kommune til kommune.
Jeg vil høre, om finansministeren mener, at det er en reel måde at kompensere på at bruge skattegrundlaget, sådan som man gør i DUTprincippet.
Skriftlig begrundelse
Der henvises i den hidtidige besvarelse til stikprøveusikkerhed og ufuldstændige oplysninger om enkelte kommuner.
Der findes adskillige metoder til at kvantificere sådanne usikkerheder, hvorfor det selvfølgelig er muligt at besvare spørgsmålet med en langt højere grad af så vel oplysning til Folketinget som saglig forberedelse af lovforslagets gennemførelse.