runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Andersen (S), 2001-03-16:
Da vores ordfører, hr. Erling Christensen, er til møde andetsteds, skal jeg fremføre det følgende og meget gerne følge tråden fra ministeren op netop med hensyn til, at vi gentagne gange har diskuteret det her.
Jeg vil også prøve at bringe et nyt element ind og vil derfor gerne citere fra en artikel af chefpolitiinspektør Mogens Wilbert, som i Aktuelt den 8. februar her i år udtaler følgende: »Det kunne være spændende at undersøge, hvorfor mange udviser en helt anden adfærd, når de sidder i bilen, end når de ellers færdes rundt i dagligdagen. Hvorfor har vi ingen problemer med at mase os ind i en bilkø, når vi ikke kunne drømme om at gøre det samme i køen i supermarkedet?
Hvorfor kører vi for stærkt eller spirituspåvirket, når vi tror, vi ikke bliver opdaget?
De samme mennesker kunne ikke drømme om at stjæle varer i deres lokale kiosk eller supermarked, hvis indehaveren vendte ryggen til.
Hvorfor har vi denne besynderlige holdning, når det drejer sig om trafiksikkerhed, og når vi er vel vidende om, at der alene i Danmark hvert år dræbes over 500 mennesker, og at mange tusinde medborgere hvert år kommer alvorligt til skade.
Danskerne er et veloplyst folkefærd, og man kan undre sig over, at så mange tilsyneladende er villige til at betale denne høje pris for fremkommelighed eller, som for en del unge mænds vedkommende, for at være dumsmarte.
Bearbejdning af adfærd og holdninger til for høje hastigheder kræver fortsat et stort arbejde.
På trods af utallige videnskabelige undersøgelser, der beviser det modsatte, er der mange trafikanter, der ikke vil forstå den tætte sammenhæng, der er mellem for høj hastighed og risikoen for ulykker.«
Derfor undrer det os også, at Dansk Folkeparti fremsætter netop det her forslag igen i forbindelse med, at vi har haft debatten omkring hele spørgsmålet med de unge mennesker, og hvor vi gentagne gange kan se, at Dansk Folkeparti træder op her i Folketingssalen og hælder vand ud af ørerne over for det, regeringen og Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre ønsker at gøre i den her konkrete sag.
Det er helt klart, at det er et forkert signal i forhold
til det, som vi skal håndtere, også i forhold til de unge mennesker, og i forhold til - og det ved alle jo - at med stigende fart stiger antallet af ulykker også
Og som ministeren har sagt: Hvad med hele miljø- og CO2-problematikken her?
Den skal jo også håndteres.
Større hastighed betyder alt andet lige større CO2-udslip og større energiforbrug.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-16:
Hvor ved hr. Poul Andersen fra, at ulykkerne stiger ved højere hastighed?
Det har jo ikke vist sig at være tilfældet, dengang vi i Danmark forhøjede hastighederne fra 100 km/t. til 110 km/t.
Det viste sig heller ikke at være tilfældet, da man forhøjede hastighederne i vist nok Holland til 120 km/t.
Det viste sig heller ikke at være tilfældet, da man gav hastigheden fri i de amerikanske stater, hvor kun to bibeholdt den hidtil gældende hastighedsbegrænsning på 88 km/t.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-16:
Ja, men kan da roligt sige, at mørket er ved at sænke sig over den her debat.
Er det sådan som følge af hr. Kaj Ikasts melding her i dag, at hr. Kaj Ikast så kan bekræfte, at det er den logiske følge, at vi afskaffer forskning på det her område til fordel for hr. Kaj Ikasts unikke ferieoplevelser?
Jacob Buksti (S), 2001-03-16:
Når jeg beder om ordet, er det fordi jeg bliver mere og mere træt af at høre det blive bortforklaret, at hastigheden betyder noget for antallet af dræbte.
Det fremstilles hver gang, som om det er en løs påstand, som slynges ud i luften.
Det er sådan, at hastigheden er et af de største trafikmæssige problemer.
Faren for ulykker øges.
Jo højere hastigheden er i ulykkesøjeblikket, desto større konsekvens får ulykken.
heller ikke selv om man bruger sele, og bilen har airbag.
Jo højere udgangsfarten er, desto vanskeligere er det at komme under de kritiske 90 km/t.
Beregninger af fald i antal af ulykker som resultat af fald i gennemsnitshastigheden beregnes ud fra kurver, som bl.a. forskere på det svenske Vej- og Transportforskningsinstitut har udarbejdet.
Kurverne viser f.eks., at en stigning i hastigheden fra 100 til 110 km/t. svarende til 10 pct. alt andet lige øger antallet af personskader med ca. 30 pct., og antallet af dræbte stiger med ca. 50 pct.
Kurven bygger på resultater fra et stort antal undersøgelser fra bl.a. de nordiske lande og USA, hvor hastigheden er steget ved bl.a. forhøjelser af hastighedsgrænserne.
Indførelse af generelle hastighedsgrænser i Danmark og senere sænkning af den generelle hastighedsgrænse i byområderne fra 60 til 50 km/t. resulterede i store reduktioner i antallet af ulykker.
Herudover viser en række store og små projekter en klar sammenhæng mellem hastighed og ulykker, så der er en veldokumenteret sammenhæng mellem det her, og så nytter det ikke noget bare at kalde det en løs påstand.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-16:
Det bliver til trafikministeren.
Når trafikministeren taler om påkørsler, taler vi om forsøg med biler, der kører ind i en fast mur.
Nu er det jo ikke sådan, at der på motorveje er faste mure, man kan køre ind i.
Jo, der kan være nogle bropiller osv., men motorveje er faktisk det mest sikre at køre på, uanset om man kører 110 eller 130 km/t., og omfanget af ulykken, hvis den skulle ske, bliver ikke anderledes ved 130 km/t. end ved 110 km/t. Der kan være påkørsler bagfra, men der glemmer ministeren at tage i betragtning, at bilen, der kører foran, også har en vis hastighed, så det er jo relative hastigheder i forhold til hinanden.
Som nævnt var der kun to stater, som fastholdt den hidtidige hastighedsgrænse på motorvej, og på trods af det kunne man ved at sammenligne de stater, hvor hastigheden var bibeholdt, og dér, hvor man havde forhøjet, kun finde en lille bitte marginal forskel svarende til, at der blev kørt en million gange ekstra tværs hen over USA, førend der statistisk set ville ske en yderligere dødsulykke som følge af for høj hastighed.
Så jeg genkender slet ikke ministerens tal for, hvor mange ulykker ekstra, vi skulle få i Danmark.
Poul Andersen (S), 2001-03-16:
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke tillægger hr. Arne Melchior andre motiver, men det kunne jeg gøre med hensyn til netop Dansk Folkeparti i den her sammenhæng.
Vi snakker altså om et antal af 500 personer, der på nuværende tidspunkt bliver dræbt i trafikken.
Vi snakker om 500 mennesker med de følgevirkninger, det har i forhold til familier osv. Vi ønsker ikke, der skal være flere trafikdrab.
Vi ønsker helst, at der slet ikke skulle være nogen.
Derfor mener vi, det her er et helt forkert signal.
Og jo, motorveje er sikre veje, men jeg synes slet ikke, det hænger sammen, når hr. Klaus Kjær siger, at disse målinger er foretaget ved at køre ind i en mur, og det ikke kan forekomme på en motorvej.
Hr. Klaus Kjær kan jo ikke sige til os her i dag, på hvilken måde de ulykker vil forekomme.
Det er dybt tragisk, det, der sker, og jo, det har de konsekvenser, som ministeren også har redegjort for her i dag.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-16:
Så må jeg desværre også påstå, at hr. Poul Andersen fusker med tallene.
Ja, 500 trafikdrab om året er, hvad vi har i øjeblikket med de 110 km/t på motorvej.
Men hvem siger, det skyldes det?
Der er cyklister, der bliver kørt over i byområder osv.
De indgår alle sammen i den her statistik.
De bliver måske ikke kørt over, hvis bilen kører ude på motorvejen, fordi den bliver tiltrukket af en bedre fremkommelighed ude på motorvejen.
Hr. Poul Andersen forholder sig jo slet ikke til min påstand, nemlig: Hvem siger, at antallet på de 500 bliver forøget, fordi man hæver hastigheden til 130 km/t på motorvej?
Tværtimod vil man måske få al den tunge trafik og al den uforsvarlige kørsel, der finder sted i byerne, med for høj hastighed lagt ud på motorvejene, hvor f.eks. cyklisten og fodgængeren ikke bliver kørt over.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-16:
Jeg vil gerne spørge forslagsstilleren, hvornår man er begyndt at se cykler på motorvejene.
Jacob Buksti (S), 2001-03-16:
Det er altså meget svært at få bare en nogenlunde fornuftig debat på det her område, når det er sådan, at hr. Klaus Kjær tilsyneladende mener at være klogere end stort set alle anerkendte forskningsinstitutioner, undersøgelsesresultater osv.
og når det er sådan, at hr. Klaus Kjær kan stå heroppe
og ved sine fulde fem påstå, at det er mig, som fusker med tallene.
Det er sådan, og det må hr. Klaus Kjær i hvert fald være nødt til at høre på, at ved en gennemlæsning af uheldsrapporten kan det konstateres, at høj hastighed er en medvirkende faktor i mange trafikuheld.
Også udenlandske undersøgelser viser, at ca. 25-33 pct. af alle alvorlige ulykker skyldes for høje hastigheder.
Ifølge det amerikanske Insurance Institut for Highway Safety, det er altså amerikansk, og jeg kan forstå, hr. Klaus Kjær interesserer sig meget for Amerika, så viser undersøgelser fra USA - altså USA - at hastighed er medvirkende årsag i 31 pct. af dødsulykker.
Ca. 1.000 mennesker dør hver måned i USA på grund af for høj hastighed.
Så kan hr. Klaus Kjær da ikke stå heroppe og påstå, at det er mig, som fusker med tallene.
Ellers vil jeg i hvert fald gerne have påvist, hvor fuskeriet er.
Hr. Klaus Kjær står og siger, at det handler om, at man kører ind i en mur.
Nej, det har jeg ikke sagt noget som helst om.
Jeg har bare stået og sagt, at man kører for stærkt.
Forskningsresultater - forskningsresultater, det er ikke noget jeg påstår - har vist, at jo større variation, der er i hastigheden hos de køretøjer, der befinder sig på en vejstrækning,
Uheldsrisikoen er lavest, når køretøjernes hastigheder afviger mindst fra hinanden.
Og det er jo bl.a. derfor, at vi har gennemført det, som vi havde et spørgsmål om forleden med hastighedsforsøg og overhalingsforbud for tunge køretøjer.
Det er jo ikke for at sige, at de skal køre stærkere, men det er præcis for at få en mindre variation i hastigheder.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-16:
Nu står ministeren og fortæller, hvor mange færdselsdrab der sker i USA.
Det kan jeg så forstå er på motorvej, eller hvordan skal det forstås?
Eller er det i det hele taget?
Arne Melchior (CD), 2001-03-16:
Ja, så kan ministeren få ½ minut ekstra til at tænke sig om i, fordi mit spørgsmål går i samme retning som hr. Klaus Kjærs.
Ministeren oplyste, at 31 pct. af dødsulykkerne i USA skyldes for høj hastighed.
Men det er vel i trafikken generelt?
Det er vel ikke på motorvej?
Hr. Kjær havde helt uret, da han sagde, hastigheden i USA er givet fri.
Det er den aldeles ikke.
Langt de fleste stater i USA har samme hastighed, som vi har på motorvej.
Men det er vel i USA, som det er hos os, at de tal, som ministeren anførte, ikke hører hjemme i en debat, der udelukkende tager sigte på hastigheden på motorveje. Jeg håber, ministeren har et svar.
Jacob Buksti (S), 2001-03-16:
Ja, det har jeg.
Og det burde heller ikke være så vanskeligt, hvis ellers bare engelskkundskaberne er en lille smule udviklet.
Det er sådan, at det amerikanske institut, jeg henviste til, hedder American Institute for Highway Safety.
»Highway«, det er sådan nogenlunde oversat »motorvej«
Erik Jacobsen (V), 2001-03-16:
Det er jo et lovforslag, som Venstre tidligere har fremsat, og derfor er vi også positive over for dette lovforslag.
Det er helt korrekt, som det bliver fremført om vores uheldsstatistik, at de svære uheld, også med dødelig udgang, desværre udvikler sig i en, ja, det må jo blive en negativ tendens ifølge Færdselssikkerhedskommissionens rapport.
Men lad mig sige til ministeren og Socialdemokratiets ordfører, at den statistik jo viser, at det stigende antal uheld foregår på de små amts- og kommunalveje, og derfor er det måske en ekstra grund til at forhøje hastighederne for at animere bilisterne til at trække over på de mere trafiksikre motorveje.
Jeg tror nok, det vil være mere sikkert at forhøje hastigheden til 130 km/t i dag på motorveje frem for de 110 km/t, som vi besluttede dengang.
Motorvejenes beskaffenhed er af en helt anden dimension, og bilernes sikkerhed har jo også udviklet sig meget i positiv retning.
Her tænker jeg på airbags m.m.
Arne Melchior (CD), 2001-03-16:
Jeg har megen forståelse for dem, der har betænkeligheder ved det forslag, for det er da helt givet, at hensynet til liv og lemmer og desuden også til miljø er meget væsentligt, og i CD - bilisternes parti, som vi så tit med rette bliver kaldt, der er bare ikke tilstrækkelig mange bilister, der har opdaget det endnu - ønsker vi bestemt ikke vild fart på vejene, bestemt ikke.
Jeg synes, hr. Poul Andersen overspillede på en måde, som ikke ligner ham, ved at sige, at når vi først sætter den op til 130 km/t., så bliver det næste nok 150 og 160 km/t. Hvad er det for noget?
Fordi man søger efter den rigtige grænse, er det da ikke sikkert, at de samme forslagsstillere vil overdrive.
Da jeg var ungt menneske, skulle man være 35 år for at have fuld stemmeret i dette land.
Vi har nu fået det sat ned til 18 år, men det betyder vel ikke, at det næste forslag bliver 15, 12 og 9 år.
Så lad være at overspille og lad være at tillægge forslagsstillerne motiver, som jeg ikke tror findes dér.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-16:
Først til hr. Kim Behnke: Tallet, de 130.000 dræbte i OECD-landene, kan jeg ikke splitte op, for det står bare et eller andet sted i de papirer, vi fik, da vi drøftede Færdselssikkerhedskommissionens beretning.
Det har brændt sig ind i min bevidsthed, og det er derfor, at jeg bruger det billede.
Det er lige så mange, som dør i en krig, og det er altså om året.
På motorvejen kan man sige, at krigen jo sådan set ikke hører op, eller på vejstrækninger i det hele taget, hvis ikke man går ind og gør et eller andet for at begrænse bilernes hærgen. Hr. Erik Jacobsen sagde det, og det er jo sikkert rigtigt, at der sker mange uheld på kommunale veje og på amtsveje.
Jeg vil lige minde om, at der står i bemærkningerne
til forslaget her, at der sker 42 dødsuheld om året på motorvejene
42 er ca. 10 pct. ud af de 400 dødsuheld, der skete sidste år.
Nu er jeg ikke i stand til at forklare, om vejstrækningerne i Danmark er sådan, at 10 pct. af dem er motorveje, og resten er hovedlandeveje og amtsveje.
Men det kan vi da få opklaret under udvalgsbehandlingen.
Så til hr. Kaj Ikast.
Han spurgte, hvor alkoholisterne kommer ind i billedet i de her dødsuheld.
Jamen jeg synes ikke, at det ene udelukker det andet.
Jeg synes også, man skal sætte ind over for alkoholister, der kører rundt på vores motorveje eller andre veje.
Kaj Ikast (KF), 2001-03-16:
Den påstand kan jeg ikke bevise, for den statistik fører man nemlig ikke.
Der er for få betjente på vejene til at kontrollere og stoppe dem.
Jo mere man går over til fartfælder, som er automatik, som kun fotograferer, desto sjældnere eller aldrig får man fanget dem, der kører med promillen.
Mogens Andreasen (UP), 2001-03-16:
Det kan godt være, at statistikkerne findes, men det er altså stadig sådan, at folk kører med de hastigheder på motorvejene, jeg nævnte, i hvert fald dér, hvor jeg selv kører.
Men når gennemsnitsfarten er 118 km/t. på motorvejene, hvad er der så i vejen for at tillade de sidste 12 km til en gennemsnitshastighed på 130 km/t.?
Poul Andersen (S), 2001-03-16:
Da vores ordfører, hr. Erling Christensen, er til møde andetsteds, skal jeg på Socialdemokratiets vegne trække linjerne op om vores holdning til det fremsatte forslag.
Det er utrolig sympatisk, at man ligesom prøver at kigge på hele situationen med de unge trafikanter med al den debat, der har været i pressen om trafikulykker med dødelig udgang, og her prøve at komme med et konkret forslag.
Vi har i øvrigt selv prøvet at kigge over til svenskerne for at se, om det kunne have positive elementer i sig.
Jeg må sige, at vi er af den opfattelse, at der skal flere elementer til, og som ministeren har fremført, har der desværre været nogle uheldige konsekvenser af den svenske model.
Vi er derfor i Socialdemokratiet ikke indstillet på at være positive over for forslaget her, og derfor vil vi afvise det.
Erik Jacobsen (V), 2001-03-16:
Vi har jo desværre set, at unge mennesker benytter vejnettet til racerkørsel, hvor der er sket alvorlige ulykker, og det tager vi i Venstre skarpt afstand fra.
Om det lige skal være den model, forslaget lægger op til, kan jeg ikke sådan umiddelbart tage stilling til.
Vi må jo lige huske på, at der er udmærkede køretekniske anlæg rundtomkring, både til den lette og til den tunge trafik, og det vil måske være en idé, at der blev åbnet mulighed for, at de, som ønsker at erhverve kørekort, først kørte på et lukket køreteknisk anlæg inden køreprøven og først senere kom ud på selve vejnettet.
Vi er åbne over for en dialog i udvalgsarbejdet, men hvilken model, det skal være, vil vi senere tage stilling til.
Kaj Ikast (KF), 2001-03-16:
Jeg vil gerne sige på vegne af CD og Det Konservative Folkeparti, at der er mange ting i dette forslag, vi godt kan følge.
Men vi kan ikke støtte det, for når vi ser på den udvikling, der har været i Sverige, har der bl.a. været et stort antal piskesmæld, og det er jo givet, at det skyldes disse hårde, ukontrollable opbremsninger.
Vi må vel også se på, at der er forsikringsmæssige hindringer for en løsning som den, der er skitseret.
Men jeg vil også godt sige til forslagsstillerne, at de er inde på et stort problem, nemlig at de unge kører for stærkt, fordi de ikke har fået lov til at afreagere på områder, der ikke har berøring med trafikken. Jeg vil gerne være med til, og jeg håber, ministeren også vil det, at diskutere, om prøvebanerne kan bruges til kommunal uddannelse af de unge eller aftenskoleundervisning.
Man kan måske finde en løsning, så de unge kan køre på et lukket område under en kørelærers vejledning eller noget lignende; det vil jeg gerne være med til.
Men at lukke dem ud i trafikken vil jeg meget fraråde.
Det giver mange problemer,
både økonomiske og menneskelige,
og derfor er vi desværre nødt til at sige nej til forslaget.
Kaj Stillinger (SF), 2001-03-16:
I en række af vore nabolande er der mulighed for at bruge det såkaldte learnersystem, så man kan øve sig i at køre, før man tager kørekort.
Forslagsstillerne henviser til, at man i Sverige, hvor dette system findes, skulle have et markant lavere ulykkesniveau for de helt unge, end vi har her i Danmark.
De statistikker, der findes, er imidlertid ikke ganske entydige, og de bedre resultater hænger givetvis sammen med en bedre holdning til færdselsloven i disse lande end den, der er herskende i Danmark.
Men der sker også rigtig grimme ulykker med disse learnere, fordi såkaldte lærer jo ingen bremser og kobling har, sådan som kørelæreren har i en skolevogn.
SF vil foreslå, at vi beder om en vurdering fra trafiksikkerhedsforskningen, der vel stadig er nogenlunde intakt, selv om den er blevet underlagt Ole Zacchi.
Den var i hvert fald meget kompetent, så det vil vi egentlig godt bede om.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-16:
Intentionerne med beslutningsforslaget er sikkert gode nok, men jeg er ikke så sikker på, at det fremmer trafiksikkerheden at indføre øvelseskørsel som en mulighed, inden man tager kørekort.
I beslutningsforslaget henvises der til svenske undersøgelser, hvorefter en lignende ordning skulle have medført et markant fald i ulykkesfrekvensen for unge svenske bilister.
De seneste undersøgelser fra det svenske projekt viser imidlertid, at ordningen ikke er helt uden problemer.
Ulykkestallet i Sverige for de unge i trafikken er steget
voldsomt, og der er stillet forslag i Sveriges Riksdag om, at motorvejs- og landevejskørsel og risikolære i fremtiden skal varetages af en rigtig kørelærer.
Erfaringerne fra Sverige viser, at det kun er 28 pct. af de 18-årige, der tager kørekort.
I Danmark er denne procentsats næsten 80, og det betyder, at der i forhold til befolkningssammensætningen er langt færre helt unge, umodne trafikanter i Sverige end i Danmark.
Ulykkerne med unge, især mænd, udgør ifølge det svenske Vägverket 16 pct. af alle ulykker, men de unge udgør kun 8 pct. af kørekortindehavere.
Ved en gennemførelse af ordningen får vi måske blot spredt uheldene på dem, som foretager øvelseskørsel, og de unge, som netop har taget kørekort, men samlet set vil der nok ikke ske en nedgang i antallet af uheld, hvor unge er indblandet.
Tværtimod kunne man frygte, at mange af de uheld, som vil indtræde, fordi den unge ikke har en sagkyndig kørelærer, men blot en onkel eller en forælder ved sin side, kunne være undgået.
Som sagt er intentionerne i beslutningsforslaget gode, men på den anden side er beslutningsforslaget kun et udtryk for, at man lovliggør en praksis, der finder sted i virkeligheden, under mere ordnede former. Hvor mange unge har ikke fået deres første køretimer, når de på øde grusveje m.v. har fået lov til at køre fars eller mors bil?
Forslaget giver mulighed for, at dette fortsat kan ske, men nu med en rutineret bilist ved siden af.
Det er klart, at en øvelseskørsel som den foreslåede naturligvis ikke kan finde sted midt inde i en storby eller på motorvej.
Men forslaget udelukker jo heller ikke, hvis det vedtages, at der gives anledning til at foretage en afgrænsning eller nærmere definere, på hvilke veje der må køres øvelseskørsel.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-16:
Specielt på landet kan den slags foregå på privat grund, på markveje og på strande og på stubmarker, og det sker jo også.
Der er et forsikringsproblem i det, for hvis der sker et uheld, dækker forsikringen ikke, og det er jo i sig selv betænkeligt, og generelt er det ulovligt.
Men man kan selvfølgelig heller ikke lade unge mennesker og deres familier køre rundt i trafikken, uden at den unge har kørekort.
Så langt er jeg enig.
Jeg har jo offentligt udtalt på et tidspunkt, at det her var noget, vi måtte kigge på, og det må jeg jo stå ved.
Det er nyt for mig, at ministeren nu oplyser
, jeg har nemlig ikke set det, at der er kommet svar på det spørgsmål, der i mellemtiden er blevet stillet til Færdselsstyrelsen om at se på sagen og gennemgå de erfaringer, man har fra øvelseskørsel i Sverige.
Dem har jeg ikke set, men det er klart, at hvis det ikke er til nogen som helst gavn for trafiksikkerheden, så skal man ikke lave det, og derfor må vi afvise forslaget på det her grundlag.
Jacob Buksti (S), 2001-03-16:
Ja, nu skal jeg nok lade være, men det her går altså over min fatteevne.
Der er altså nogle af os, der ikke kører for hurtigt ude på motorvejene.
Faktisk er det sådan, at jeg overholder de 110 km/t., og der er folk, der kører langsommere, og der er folk, der kører hurtigere.
Derfor kan hr. Mogens Andreasen ikke bare sige, at de 118 km/t. bare er et tal, bare er statistik, og at hr. Mogens Andreasen har kørt derude og set, hvordan det forholder sig.
Der er også nogle, der kører 150 km/t., der er nogle, der kører 160 km/t., der er nogle, der kører over 200 km/t., og det påvirker alt sammen gennemsnittet.
Men hr. Mogens Andreasen kan ikke komme uden om, at gennemsnittet er målt til at være 118 km/t., og så kan hr. Mogens Andreasen forholde sig til statistik, som han vil.
Men hvis det er sådan, at vi helt ser bort fra det, er vi jo hinsides alt. Til hr. Klaus Kjær: Jamen det er altså næsten ikke til at holde ud.
Når man tager antallet af færdselsuheld, antal dræbte på motorvejene, antal kilometer og trafikmængden, dvs. hvor mange motorvejskilometer der bliver kørt, kommer man frem til, at uheldsfrekvensen på de danske motorveje er uændret, og den samme beregning viser, at uheldsfrekvensen på andre danske veje er faldet.
Det har jeg sagt igen og igen heroppefra.