runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Jeg er helt enig med hr. Ole M. Nielsen i, at der er meget mere at gøre i beskæftigelsesindsatsen.
Men det er nogle andre opgaver end dem, vi har løst og har løst meget, meget langt hen ad vejen i de foregående 8-9 år.
Det, det handler om nu, er jo, som også SR-regeringen sagde, at skabe rum til de grupper, som har haft særlige vanskeligheder med at hænge på arbejdsmarkedet eller komme ind på arbejdsmarkedet.
Det drejer sig om folk, som har en arbejdsvilje, men
ikke en fuld arbejdsevne.
Det drejer sig om at skabe de rummelige job, der gør, at vi kan holde langt flere fra at være fuldtids på overførsel.
Det er også hele tankegangen i den førtidspensionsreform, vi er fælles om.
Det drejer sig om - som hr. Ole M. Nielsen rigtigt siger, drejer det sig om det grå guld - hvordan vi kan påvirke arbejdsmarkedet, så ældre, der ønsker at gøre en indsats, men mindre end den, de har gjort hidtil, kan blive fastholdt længere, og det drejer sig selvfølgelig først og sidst og ikke mindst om, hvordan vi kan få dem, der kommer hertil med fremmed baggrund, langt hurtigere og langt bedre integreret på arbejdsmarkedet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-06:
Mener hr. Lykketoft dog ikke, at når det ikke er lykkedes at komme længere med aktivering af dem, der er svagest - jeg tænker på dagpengemodtagere - ikke svage legemligt, måske ikke engang psykisk, men måske på grund af alder, fordi de har en forkert uddannelse eller ikke har en uddannelse overhovedet, men i øvrigt ikke fejler noget, er det i højere grad, fordi der er for mange fordomme, og der har været for meget regelrytteri, at der har været for mange krav fra de faglige organisationer om, hvordan aktiveringen skulle foregå, hvilke krav man må stille til de aktiverede og om fleksibilitet i de uddannelsestilbud, der skal til for at få folk tilbage på arbejdsmarkedet? Mener hr. Lykketoft ikke også, at der ved at lempe de aktiveringskrav og målrette dem mere til dem, der har brug for dem, og sådan at det virkelig er noget, folk får fornøjelse af, også er en overbudgettering på det område i den tidligere fremsatte finanslov?
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Det, der lige fik mig op, var det svar, som hr. Lykketoft gav hr. Kristian Thulesen Dahl, nemlig at der ikke kan blive nogen aftale bredt, sådan må jeg forstå det.
Kan hr. Lykketoft virkelig mene, at det er vigtigere, hvem man laver aftaler med, end hvad der er deres reelle indhold?
Kan det virkelig være rigtigt?
Er det den måde, Socialdemokratiet ønsker at arbejde på i det nye Folketing, at man skeler til, hvem der sidder der, og ikke hvad der er på bordet?
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Jeg mener bestemt ikke, at aktiveringen er overbudgetteret i forhold til de målsætninger, vi er enige om, nemlig at vi skal gøre kvaliteten af de tilbud, vi giver de ledige, endnu mere individuel og god.
Vi skal prøve at opfylde - det gør vi jo endnu ikke - de målsætninger om omfanget og tidspunktet for aktivering, som vi for længst har aftalt, og vi skal ikke mindst i forhold til indvandrere/flygtninge være langt tidligere ude med gode tilbud, der ikke kan afslås, om at komme i arbejde.
Hvis alle disse mål skal opfyldes, er aktiveringsbudgettet ikke for stort, så er det for lille.
Jeg må indrømme: Jeg er ikke parat til at færdigbehandle terrorpakken i denne debat.
Vi har haft forslag fra SR-regeringen ude i høring, og vi skal selvfølgelig lade os inspirere og påvirke af de høringssvar, der kommer.
Men jeg er ikke i den situation, at jeg har læst dem igennem, og derfor vil jeg simpelt hen ikke forholde mig til, hvilke justeringer der skal ske. Jeg vil derimod gerne sige, at jeg mener, det er utrolig vigtigt, at vi holder tempoet i gennemførelse af en antiterrorpakke, som hænger sammen med de beslutninger, der er truffet i FN's Sikkerhedsråd, resolution 1373, der jo er bindende for alle FN's medlemslande - hvis man vil forblive medlem af FN, må man leve op til den - men også følger op på de beslutninger, som også SR-regeringen har været med til at træffe i den Europæiske Union.
Det vedkender vi os.
Men om der skal ske omskrivninger af enkelte paragraffer, vil jeg overlade til den nærmere drøftelse, når regeringen kommer med sit udspil på baggrund af høringsrunden.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-07:
Det Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget.
Det er, kan man sige, en naturlig konsekvens af den beslutning, der er truffet omkring etablering af Hovedstadens Udviklingsråd
Med hensyn til dispensation har vi fra den radikale folketingsgruppe allerede tilkendegivet, at de dispensationsønsker, som den nye regering fremsætter, vil vi støtte.
Og vi er i en speciel situation med et nyligt afholdt folketingsvalg, som har lagt en blok, der har bremset lovgivningsarbejdet.
Så for at hjælpe tingene igennem: Ja til dispensation.
Line Barfod (EL), 2001-12-07:
I Enhedslisten synes vi umiddelbart, det lyder meget fornuftigt, at man lægger administrationen af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond i et samlet organ for hele hovedstadsområdet, i stedet for at den er fordelt på de enkelte amter og kommuner.
Men Enhedslisten finder det principielt betænkeligt, at man flytter områder fra organer med direkte politisk styring som kommuner og amtskommuner over til et organ med indirekte politisk styring, som HUR jo er.
Hvis ikke ministeren kan svare på det her, så vil vi stille spørgsmålet under udvalgsarbejdet.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-12-07:
Jeg vil gerne sige tak for den positive opbakning, som forslaget har fået.
Med hensyn til spørgsmålet fra hr. Kristen Touborg kan jeg sige, at Kommissionens godkendelse af programmet forventes at foreligge inden udgangen af 2001, og det er for at undgå tab af tilskudsmidler, at det er nødvendigt, at programmet umiddelbart herefter sættes i gang.
Så det er årsagen til, at vi ønsker at få det på plads.
Det er også et ønske fra parterne, fra dem, der skal administrere, at denne her sag kommer på plads så hurtigt som muligt. Jeg vil også gerne sige tak for de tilsagn, der er kommet med hensyn til dispensation, så vi kan få det i gang så hurtigt som muligt.
Og så kan jeg sige til fru Line Barfod fra Enhedslisten, at jeg ikke herfra kan tilkendegive, at jeg ønsker at lave om på HUR.
Det er nu engang sådan, som tingene er skruet sammen.
Peter Christensen (V), 2001-12-07:
Jeg er glad for, at dette forslag er et af de første, som regeringen fremsætter, for det haster.
Hvis ikke forslaget vedtages med virkning fra år 2001, vil det være til stor skade for arbejdet med restrukturering og kapitaltilførsel til visse pensionsselskaber.
Dette forslag blev forberedt allerede under den tidligere regering.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke for det konstruktive forarbejde.
Det er værd at understrege, at forslaget ikke indebærer økonomisk støtte til pensionsbranchen.
Forslaget retter derimod op på nogle skævheder i pinsepakken fra 1998.
Det gælder bl.a. en asymmetrisk selskabsbeskatning af livsforsikringsselskabernes indkomst.
De får med andre ord i år med negative aktieafkast, herunder kurstab, der ikke er realiseret for livsforsikringsaktieselskaber, en uforholdsmæssig stor selskabsskattepligtig indkomst.
De får med andre ord en klækkelig skattestigning i de år, hvor aktiekurserne falder.
Det er urimeligt.
Det var urimeligt allerede før, at kurserne begyndte at falde, og det er i særdeleshed urimeligt nu, hvor aktiekurserne vitterlig er faldet. De asymmetriske beskatninger risikerer at forstærke den negative udvikling, som er fulgt i kølvandet på de store kursfald i år.
Derfor skal skattereglerne for livsforsikringsaktieselskaberne justeres.
Man kan sige: Bedre sent end aldrig.
Venstre vil selvfølgelig støtte forslaget, og vi ser frem til en hurtig og positiv udvalgsbehandling.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-12-07:
Lovforslag nr. L 11 er jo en delvis genfremsættelse af det lovforslag, L 37, der var fremsat umiddelbart før valget.
Det fastlægger pensionsbeskatningsmæssige og pensionsskattemæssige forhold, hvis det er sådan, at Finanstilsynet griber ind, sådan at der er sikkerhed for pensionssparerne.
Det giver bedre muligheder for pensionsselskaberne, når der sker disse store kursudsving.
Det var som sagt et lovforslag, som var fremsat af den tidligere skatteminister, og vi støtter forslaget, som det ligger her.
Det er, som man kan se, når man gennemgår lovforslaget, jo meget kompliceret stof.
Jeg håber, at vi på trods af den korte tid, vi nu har til at få anden og tredje behandling igennem, har taget højde for alle de svære spørgsmål, der er i lovforslaget.
Det skulle jo nødig være sådan, at man kunne starte med at beskylde den nye regering for lovsjusk.
Som sagt tilslutter Socialdemokratiet sig lovforslaget, og vi vil også, som det har været nævnt, bidrage til en hurtig behandling i den kommende uge, sådan at lovforslaget kan være på plads inden den 31. december.
Det er vigtigt af hensyn til pensionsselskaberne.
Mikkel Dencker (DF), 2001-12-07:
Jeg kan sige på vegne af Dansk Folkeparti, at vi mener, at det foreliggende forslag indeholder gode elementer til at imødegå de uheldige virkninger, de nuværende regler har som følge af de store aktiekursfald efter den 11. september.
På samme måde er det tilfredsstillende, at pensionsopspareren og livforsikringstageren ikke skal beskattes anderledes efter et eventuelt indgreb fra Finanstilsynet med fratagelse af koncessionen.
Kristen Touborg (SF), 2001-12-07:
Jeg skal ikke bruge Folketingets tid på at gentage de ting, som allerede er sagt af adskillige ordførere, men kun sige, at SF kan støtte forslaget.
Derimod vil jeg godt komme med nogle bemærkninger til ønsket om at fravige 30-dages-reglen.
Det er sådan, at SF principielt er imod at fravige den regel, men vi er med på, at der kan være forudsætninger, der gør, at man er nødt til at fravige regelen.
Og der har vi det sådan, at vi synes, der er to ting, der skal være opfyldt.
Punkt 1 er, at loven skal være enkel og gennemskuelig, så det ikke gør den store skade, at den går hurtigt igennem Folketinget, og den forudsætning mener jeg er opfyldt i dette tilfælde.
Punkt 2 er, at det skal være nødvendigt at fravige og give dispensation, at det skal være nødvendigt at fravige reglen.
Og vi er meget i tvivl om, om det er nødvendigt i det her tilfælde.
Colette Brix (DF), 2001-12-07:
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig dette forslag.
Dansk Folkeparti finder det rigtigt, at denne ændring giver mulighed for, at Hovedstadens Udviklingsråd kan medvirke til nedsættelse af grænseoverskridende regionale udvalg med deltagelse fra regioner i lande, der deler grænser.
Vi vil arbejde konstruktivt i udvalget og ser frem til, at en hurtig behandling finder sted.
Peder Sass (S), 2001-12-07:
Socialdemokratiet kan støtte, at økonomi- og erhvervsministeren får adgang til at give Hovedstadens Udviklingsråd, HUR, som det jo også kaldes, mulighed for, at det dansk-svenske EU-program administrativt placeres under HUR som beskrevet i lovforslaget, på samme måde som vi jo kender det fra de andre tre grænseoverskridende programmer.
Så som sagt: Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Vi vil også her allerede tilkendegive, at vi er parat til at give forslaget en hurtig behandling med hensyn til tredjebehandling, så man også kan tage det med i sine overvejelser.
Marianne Pedersen (V), 2001-12-07:
Fru Rikke Hvilshøj har som ordfører bedt mig om at læse følgende op: Dette lovforslag må betragtes som en naturlig konsekvensændring efter etableringen af Hovedstadens Udviklingsråd, HUR.
Danmark er involveret i en række grænseoverskridende EU-progammer, interregionale programmer, heriblandt et dansk-svensk program, der dækker Øresundsregionen.
Der er i den forbindelse fra programdeltagernes side ytret ønske om, at administrationen placeres hos HUR.
Den nugældende lov giver kun mulighed for, at økonomi- og erhvervsministeren kan bemyndige amtskommunale og kommunale myndigheder til helt eller delvis at fungere som administrationsmyndighed for de grænseoverskridende programmer.
Derfor er der behov for at ændre loven.
Lovforslaget indeholder alene en adgang for økonomi- og erhvervsministeren til at give HUR samme muligheder som allerede kan tillægges amtskommunale og kommunale myndigheder.
Det er netop sådanne projekter som interregionale projekter, der har en naturlig placering i HUR.
Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-12-07:
Jeg håber, det kan lægge stilen for, hvorledes vi håndterer lovforslag fra min ressort i fremtiden.
Det ser jeg meget frem til.
Eller også er det måske undtagelsen, der bekræfter reglen, for der vil givetvis være andre områder, som vi får en tungere politisk diskussion om.
Men tak for tilsagnet, også for tilsagnet om at søge den her sag behandlet, således at den kan komme på plads inden årsskiftet.
Der var et enkelt spørgsmål fra Dansk Folkepartis ordfører, hr. Uno Larsson, som jeg gerne vil svare på.
Som jeg forstod spørgsmålet gik det på, om man ikke i stedet for at udbetale i tolvtedelsrater simpelt hen kunne lægge pengene på bordet den første dag i året.
Når vi afregner i tolvtedele, så ligger det simpelt hen i naturlig forlængelse af den måde, vi almindeligvis fra statens side afregner på over for kommunerne.
Det er også sådan, at vi i forhold til den almindelige bloktilskudstildeling til kommunerne afregner i tolvtedele for at sikre, at der er en fornuftig, vedvarende likviditet i kommunerne, hvad der jo også er et spejlbillede af, at kommunerne afholder udgifter løbende over hele året.
Så jeg vil stå fast på, at det er fornuftigt, at vi står ved det princip, at vi udbetaler i tolvtedele, for nu at svare klart på spørgsmålet.
Så ved jeg ikke, om der lå et spørgsmål i det, Enhedslistens ordfører sagde.
Enhedslistens ordfører omtalte jo, at den tidligere indenrigsminister havde givet et tilsagn om, at det her var provenuneutralt.
Nu er det ikke, fordi alt, hvad den tidligere indenrigsminister har sagt, ikke længere har relevans, men det er vel dog alligevel relevant, at jeg så som ny ressortminister bekræfter det, som den tidligere indenrigsminister sagde, da denne sag blev førstebehandlet tidligere på året, nemlig at sigtet med forslaget her ikke er at forskyde noget provenu.
Det er ikke det samme, som at der kan gives en garanti
for, at det på kroner og øre kommer til at passe, for der er jo tale om, at der etableres en overgangsordning her de næste par år
Der kan selvfølgelig være en forskydning i, hvor mange kapitalpensioner der f. eks. hæves i den periode, og hvis det er afvigende i forhold til det normale, så kan der selvfølgelig godt være en eller anden provenumæssig effekt af det, men det er ikke sigtet.
Det vil jeg gerne bekræfte.
Så tak for tilslutningen.
Jeg ser frem til et udvalgsarbejde, der sikrer, at den her lov kan komme på plads inden årsskiftet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-07:
Kristeligt Folkeparti kan også uden problemer støtte det forslag her.
Og så vil jeg gerne kommentere, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Arne Toft, i sin første optræden her på Folketingets talerstol sandsynligvis benyttede lejligheden til at føre regionalpolitik.
Jeg takker virkelig for indsatsen.
Jeg håber, vi kan få et godt samarbejde på det område, idet hr. Arne Toft glæder sig til diskussionen om den kommunale udligning.
Dejligt, at der er kommet en fra Socialdemokratiet, som virkelig sådan af hjertet også mener det dér.
Line Barfod (EL), 2001-12-07:
Vi opfatter som de øvrige partier forslaget som et forenklingsforslag, der skaber et klarere beslutnings- og planlægningsgrundlag for kommunerne.
Vi fik allerede under den første behandling af forslaget
i oktober en bekræftelse fra den daværende indenrigsminister på, at forslaget ikke har nogen økonomiske konsekvenser, hverken for staten eller kommunerne.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-07:
Det Radikale Venstre kan også støtte forslaget, og vi er tilfredse med, at den nye regering fremsætter det så hurtigt, så det kan klares inden nytår.
Kaj Ikast (KF), 2001-12-07:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne udtale følgende: Det Konservative Folkeparti kan støtte, at ministeren får adgang til at give Hovedstadens Udviklingsråd mulighed for at administrere EU-programmer på samme vis som en sådan adgang kan gives til amter og kommuner.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2001-12-07:
Terrorangrebet den 11. september har haft en række uforudsigelige konsekvenser for erhvervslivet.
Jeg vil for god ordens skyld understrege, at det ikke er konservativ politik, at staten skal stå som garant for virksomheders overlevelse.
Men i situationer, hvor de rammer, der er udstukket for private virksomheder, er uhensigtsmæssige, er det selvfølgelig vores opfattelse, at det så vidt muligt skal afhjælpes.
Virksomheder skal ikke udsættes for urimelige skattesmæk.
De kraftige kursfald har haft stor økonomisk betydning
for mange virksomheder, og det gælder også livforsikringsselskaberne.
I denne her særlige situation er det derfor selvfølgelig vigtigt, at disse selskaber ikke udsættes for yderligere økonomisk belastning som følge af nogle uhensigtsmæssige skatteregler. Det har vist sig, at beskatningsreglerne for livsforsikringsselskaber har den paradoksale virkning, at selskaber i år med særlig store tab på aktier pludselig står med en kæmpe positiv skattepligtig indkomst, nemlig det beløb, de trækker ud for at dække tabet.
Det er temmelig uhensigtsmæssigt. Vi er derfor enige i, at man ændrer reglerne på det her område for at sikre livsforsikringsselskabernes solvens.
Desuden ser vi umiddelbart positivt på de skattetekniske ændringer, som forslaget i øvrigt omtaler.
Vi Konservative betragter derfor intentionerne i forslaget som fornuftige og saglige, og vi støtter forslaget.
Desuden vil vi selvfølgelig også bidrage til en hurtig behandling.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-12-07:
Må jeg allerførst sige til den sidste ærede taler, at det glæder mig, at Enhedslisten også er på holdet blandt dem, der vil reducere de administrative byrder.
Kristeligt Folkepartis repræsentant, som ikke har kunnet være til stede her i salen i dag, har meddelt mig, at også Kristeligt Folkeparti er positiv både med hensyn til dette og med hensyn til det tidligere forslag. Dermed synes jeg, at der er grund til at glæde sig over en generel positiv modtagelse.
Der er stillet et enkelt spørgsmål, eller rettere sagt, der er stillet en række spørgsmål, som vi vil se på under udvalgsarbejdet.
Naturligvis er det vigtigt at få en saglig behandling her.
For så vidt angår spørgsmålet fra hr. Jens Peter Vernersen, vil jeg sige, at jeg endnu ikke har taget endelig stilling, men i øjeblikket overvejer spørgsmålet om den resterende del af det oprindelige lovforslag.
Men under alle omstændigheder vil jeg gerne sige tak for en positiv modtagelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-07:
Det her forslag er kommet til verden for at lette bureaukratiet i forhold til de mindre og mellemstore virksomheder, og det er intentioner, som vi i Enhedslisten overraskende nok finder meget sympatiske.
Dog kan vi endnu ikke gennemskue, hvad det har af konsekvenser i forhold til åbning af muligheder for økonomisk kriminalitet på tværs af landegrænser, og det har Enhedslisten tænkt sig at bore i under udvalgsarbejdet.
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-07:
Da dette forslag jo i det store og hele er en genfremsættelse af et forslag fra den tidligere regering, er det klart, at Det Radikale Venstre også kan støtte forslaget, og det kan vi gøre uden forbehold.
Vi er selvfølgelig også opmærksomme på, at der er en del af det, som ikke er med i forhold til den første fremsættelse.
Derfor vil vi selvfølgelig også følge op på, om det ikke er en god idé stadig væk at fastholde den del.
Men ellers ser vi frem til en fortsat behandling.
Morten Homann (SF), 2001-12-07:
Jeg lytter gerne, både til erhvervslivet og til hr. Peter Christensen, men jeg vil bare sige, at jeg synes, det er tankevækkende, hvis et af Venstres væsentligste argumenter for at ville foretage en ændring af momslovgivningen er, at det er noget, erhvervslivet har nikket til.
Jeg synes også, det kunne være spændende at høre Venstres egne visioner, frem for at man fremlægger de forslag, som erhvervslivet har nikket til.
Peter Christensen (V), 2001-12-07:
Jeg forstod på hr. Morten Homann, at han var overrasket over, at vi i Venstre også lytter til erhvervslivet.
Det kan ikke være en overraskelse for hr. Morten Homann.
Vi lytter til alle og bestemt også til erhvervslivet.
De har påpeget den her problemstilling ved flere lejligheder, og vi synes altid, det er vigtigt at give erhvervslivet gode og rimelige vilkår.
Jeg synes også, at det kunne være på sin plads, at hr. Morten Homann en gang imellem lyttede til erhvervslivet.
Charlotte Dyremose (KF), 2001-12-07:
Der er her tale om gennemførelse af et EF-direktiv.
Direktivet har til formål at forbedre handelsvilkårene i det indre marked.
Skatterepræsentanten, den såkaldte fiskale repræsentant, er i dag en økonomisk byrde særlig for små og mellemstore virksomheder.
Direktivet vil således betyde en økonomisk lettelse særlig for denne gruppe af virksomheder.
Denne nedbrydelse af administrative barrierer for samhandelen inden for EU finder vi konservative er til gavn for danske virksomheder.
Forenklinger og lettelser af unødige byrder for erhvervslivet er og bliver god konservativ politik.
Vi betragter derfor intentionerne i lovforslaget som gode og fornuftige og er selvfølgelig indstillet på at støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2001-12-07:
I Dansk Folkeparti glæder vi os over, at der gives bedre vilkår for de små og mellemstore virksomheder, for hvem det kan være en økonomisk belastning at skulle have en repræsentant i et andet land.
Men vi mener i øvrigt, at EU's råderet over Danmark skal ophøre.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-12-07:
Der er tale om implementering af et EU-momsdirektiv i dansk lovgivning.
Det er sådan, at vi ved førstebehandlingen tidligere gav lovforslaget fuld opbakning, og det gør vi fortsat.
Vi synes, det er vigtigt, at man får mindre bureaukrati i forhold til virksomhederne.
Det syntes vi før valget, og det synes vi også efter valget.
Det andet element, der oprindelig var med i forslaget, har den nye skatteminister valgt at tage ud af det lovforslag, vi behandler her.
Den del af forslaget berørte ændringer i forbindelse med forudfakturering.
Disse ændringer ville efter det tidligere lovforslag forhåbentlig lukke huller i lovgivningen, som i visse tilfælde var brugt til at unddrage sig momsbetaling.
De gjorde det lettere for told- og skattemyndighederne at gennemføre den fornødne kontrol.
Som jeg sagde indledningsvis, støtter vi lovforslaget, som det ligger her, og vi vil også bidrage til, at lovforslaget bliver behandlet i den kommende uge og altså bliver andenbehandlet på torsdag og tredjebehandlet på fredag. Men jeg vil godt spørge skatteministeren om, hvorvidt den del af det tidligere lovforslag, der ikke er med, bliver fremsat senere.
Det har selvfølgelig lidt betydning også i vores overvejelser om, hvorvidt vi jo eventuelt skulle fremsætte det lovforslag.
Jeg forstår helt udmærket, at des mindre indhold lovforslaget har nu, des mere rimeligt er det også at foretage denne hastebehandling, men jeg vil som sagt godt høre fra skatteministeren, om vi får det element op senere, som var med, og som kunne sikre mod misbrug og unddragelse af moms.