runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2005-03-11:
Jeg er på den rigtige plads, og nu virker den også!
Så er alt skønt.
Der var trykket.
Kan hr. Morten Helveg Petersen ikke se en forskel, hvis det er skærpende, meget skærpende omstændigheder, så det falder ind under den militære straffelov?
Det kan jo være voldsomme overtrædelser, hvorimod man har den disciplinære lov til den mindre del.
Det kan jo være ret strafskærpende, at man bringer sig i en tilstand, så man ikke kan deltage i militærets arbejde, og så bør der vel kunne sondres, således at man kan give en straf, der står mål med den forbrydelse, som jo kan være ret alvorlig, når man bringer sig i en situation, så man ikke kan udføre sit arbejde, når det er påkrævet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-03-11:
Det synes jeg nu godt man kan, i forhold til at der i begge tilfælde er tale om helt vitale samfundsfunktioner, hvor vi forventer disciplin og præcision, og at man handler efter et eller andet regelsæt og gør det hurtigt og effektivt.
Så jeg synes i høj grad, at man kan sammenligne de forskellige funktioner.
Men jeg skal blot spørge, om ordføreren er opmærksom på Værnepligtsrådets høringssvar, hvor Værnepligtsrådet gør opmærksom på, at man har den opfattelse, at værnepligt i fredstid ikke bør være omfattet af den militære straffelov.
Det er for mig at se nyt i forhold til den behandling, vi havde i efteråret.
Er ordføreren opmærksom på det høringssvar?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-03-11:
Der er jo tale om en genfremsættelse eller genfremsættelser, og generelt skal jeg henvise til den debat, der var den 11. november 2004, og selvfølgelig udtrykke tilfredshed med, at ministeren har lyttet til debatten fra dengang.
Lad mig lige tage to punkter op.
Det første er det, som også hr. Morten Helveg Petersen var inde på, og hvor vi er enige.
Det er, om der er behov for en speciel militær straffelov i fredstid.
Det føler vi os ikke overbeviste om, og derfor er vi sådan generelt skeptiske over for denne her lovgivning.
Vi mener udmærket, at man kan bruge den civile strafferet, når der er tale om overtrædelser i fredstid her i Danmark.
Det andet punkt, jeg godt vil nævne, som ikke har været oppe i debatten indtil nu, er mediernes rolle.
Det er mig lidt uforståeligt, at der ikke har været mere fokus på det emne.
Det var det f.eks. i Frank Grevil-sagen, hvor man jo kan diskutere, om det ikke var relevant for offentligheden, at den mand fortalte, at grundlaget for Irakkrigen, i forhold til hvad man i FE havde arbejdet med, var forkert.
Hvis vi ser på Irakkrigen, er det jo karakteristisk, at de sager, der er kommet frem omkring overgreb fra amerikanske soldater i Abu Ghraibfængslet, britiske soldater og også de sager omkring danske soldaters adfærd i Irak, jo er gravet frem af pressen dernede og jo er gravet frem, fordi journalister har talt med folk dernede.
For mig at se
vil det være et stort, stort demokratisk problem, hvis det bliver stort set umuligt og meget vanskeligere for pressen at arbejde i forbindelse med den slags problemstillinger.
Den sag, vi havde med Annemette Hommel, blev, så vidt jeg husker, gravet frem af medier.
Ikke mindst når det her land angiveligt er i krig for at forsvare demokratiet, er det da væsentligt at få frem, om vi også lever op til de menneskerettigheder, som vi påstår at vi skal forsvare.
Så vidt jeg kan se, er der i hvert fald så meget elastik i de her formuleringer, at man får større muligheder for at gribe ind over for journalisternes arbejde i forbindelse med det militære personel også dernede, og det synes jeg er betænkeligt.
Det er demokratisk betænkeligt, og det er også en af grundene til, at vi er dybt, dybt skeptiske over for den her lovgivning.
Frank Aaen (EL), 2005-03-11:
Jeg skal også starte med at henvise til de bemærkninger, Enhedslisten gjorde under den oprindelige førstebehandling og udtrykke tilfredshed med, at der lyttes til den kritik, vi også fremsatte vedrørende muligheden for at forbyde deltagelse i politiske foreninger.
Som andre mener vi ikke, at der er brug for en særlig militær straffelov i fredstid.
Vi er tilhængere af det synspunkt, der har været fremme, om, at alle borgere skal behandles ens i forhold til straffelov i fredstid.
Vi er enige i det, som andre også har sagt, nemlig at torturkonventionen burde skrives ind, at der skal være en meget klar markering af, at det er kriminelt at udøve eller medvirke til at udøve tortur.
Vi kan simpelt hen ikke være bekendt, at der på nogen måde kan være tvivl om Danmarks holdning til tortur.
Vi mener, at der er tale om en glidning, som er betænkelig, når man udskifter ordet krig med væbnet konflikt, hvor det stadig væk ikke er helt afklaret, hvad glidningen har af konsekvenser, og hvornår vi er i en væbnet konflikt – det, man i gamle dage altså kaldte krig.
I den situation har den militære straffelov jo virkning både for militære og civile, og derfor er det også vigtigt for civile at vide, hvornår det nu er, at de særlig stramme bestemmelser er gældende, og det gælder ikke mindst, hvilket også hr. Holger K. Nielsen var inde på, i forbindelse med journalisters arbejde.
Vi har den opfattelse, at både Frank Grevils belysning af det – for at sige det pænt – mangelfulde grundlag for Irakkrigen og journalisternes omtale af de ting, Frank Grevil kom frem med, var meget vigtige, og at det er meget vigtigt, at det ikke bliver strafbart på den måde at tage del i den demokratiske debat.
Vi er imod de der meget stærke stramninger, der gennemføres med strafferammer fra 10 år og op til livstid, og vi er enige i, at der bør være en præcisering af, at man ikke kan hævde, at man er straffri, selv om man handler efter ordrer.
Det var vores hovedbemærkninger til de fremlagte lovforslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-03-11:
Det er et godt og svært spørgsmål.
Altså, det er vel det, der ligger i begrebet international mission.
Men jeg er meget åben over for at kigge nærmere på under udvalgsbehandlingen, om der er nogle kronjuridiske problemstillinger her, som man skal ind og have fat på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-03-11:
Vi står jo ikke for Det Radikale Venstres vedkommende og argumenterer for, at man ikke skal adlyde ordrer og ikke udfylde sine funktioner i forsvaret heller.
Og det er vi altså indtil videre ikke overbeviste om.
Jeg vil være meget villig til at lytte til alle mulige argumenter under udvalgsbehandlingen, men jeg synes ikke hidtil, at argumenterne har været overbevisende.
Per Kaalund (S), 2005-03-11:
Men hr. Morten Helveg Petersen siger, at den militære straffelov så skal gælde for internationale operationer.
Det foregår jo, som det ligger i betegnelsen, i udlandet, men hvordan defineres i denne sammenhæng en international operation?
Den starter jo ofte med en planlægning uger og måneder før her i landet, og det vil sige, at alt det, der skal foregå internationalt, forberedes her i landet.
Vil det sige, at man skal definere en international operation fra den dag, beslutningen er truffet her i Folketinget?
Karsten Nonbo (V), 2005-03-11:
Jeg er da opmærksom på alle høringssvar.
Jeg er også, som jeg lige sagde, opmærksom på, at hærens personel osv. støtter det her lovforslag, netop som det er.
Det er jo et spørgsmål om at lytte til alle høringssvar og ikke specifikt finde et høringssvar, der går hr. Morten Helveg Petersens vej, for der er masser, der går den anden vej.
Tom Behnke (KF), 2005-03-11:
Der er tale om genfremsættelser, og jeg skal henvise til, hvad vores ordfører sagde under førstebehandlingen i sidste samling.
Flere ordførere før mig har nu remset op, hvad det er, forslagene her går ud på.
Der er ingen grund til unødigt at trætte og gentage, hvad der har været sagt, og jeg skal ikke forlænge debatten yderligere, men blot konstatere, at vi med denne førstebehandling har fået åbnet debatten igen og kan fortsætte det udmærkede udvalgsarbejde.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslagene.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-03-11:
Bare lige for at gøre det klart: Det erkendes således, at der er en sondring mellem fredstid og væbnede konflikter, og at det derfor er meningsfyldt at diskutere, om den her straffelov også skal gælde i fredstid.
Karsten Nonbo (V), 2005-03-11:
Det mener jeg ellers at jeg argumenterede for ved at henvise til visse paragraffer i den militære straffelov, men ikke i den borgerlige straffelov, og de er nødvendige, for at et militær kan operere i både fredstid og krigstid.
Det vil sige, at hvis man kun kører efter den borgerlige straffelov, pilles nogle paragraffer ud, som det er nødvendigt at have i den militære straffelov, uanset om det er i fredstid eller i krigstid.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-03-11:
Det ville da alligevel være rimeligt, om Venstres ordfører forholdt sig til det spørgsmål, som kom fra hr. Morten Helveg Petersen.
Den gik på, at det ikke er muligt at sondre mellem fredstid og krig, fordi man nu har et begreb, man kalder væbnede konflikter, men i lovforslaget er der da stadig væk sondret mellem væbnede konflikter og fredstid, så det med, at man ikke kan sondre længere, er jo helt imod det her lovforslag, hvor denne sondring stadig væk er der.
Frank Aaen (EL), 2005-03-11:
Jeg har naturligvis fulgt, at det er regeringens opfattelse, at tortur er forbudt efter gældende lovgivning.
Men hvis det nu er regeringens opfattelse, hvad var så egentlig begrundelsen for ikke at skrive det ind i den her lov?
Det er jo den, alle soldater bør læse, når de skal ud i international tjeneste.
Så bør man forvente, at det, der er mest centralt for en soldats virke, også står i den lov.
Så hvad er argumentet for ikke at skrive det ind?
Det hørte jeg sådan set ikke.
Søren Gade (V), 2005-03-11:
I forbindelse med behandlingen af B 13, der vedrørte justitsministerens område, argumenterede man for, at tortur kunne straffes ifølge den gældende lov, og at der derfor ikke var argumenter for at sætte det ind.
Jeg anerkender hr. Frank Aaens synspunkt om, at der ligger en symbolik i at trække det ind i en lovgivning, hvor det står specifikt, men det, jeg har valgt at lægge vægt på, er at sikre, at man kan straffe nogle, som begår tortur eller torturlignende forbrydelser.
Som jeg sagde, har jeg læst brevet fra Amnesty International med stor interesse, og jeg har prøvet at imødekomme det her.
Men det er klart, at hvis der på nogen måde kan påvises eksempler, som falder udenfor, har jeg fuldstændig den samme interesse i at de bliver omfattet, hvilket jeg kan høre at også hr. Frank Aaen er interesseret i.
Der vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen og til hr. Tom Behnke, at vi sagtens kan iværksætte det her initiativ uden nødvendigvis at afvente rapporten, for det er to ting, som arbejder uafhængigt af hinanden.
Vi skal altså have de her radarer sat op for at kunne overvåge de indre danske farvande, og de radarmaster skal op, jeg er lige ved at sige næsten ligegyldigt, hvilken konklusion der må komme på den ulykke, der skete, for det er nødvendigt for os at få masterne sat op for at få et overblik over de indre danske farvande.
Det er klart, at i relation til sikkerhed til søs i øvrigt er det jo selvfølgelig af stor betydning at læse rapporten og se dens konklusion, således at vi minimerer risikoen for den type ulykker.
Men det er altså uafhængigt af det lovforslag om kystradar, vi skal behandle her i dag, så jeg mener ikke, at det bør have en opsættende virkning.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Som jeg opfatter det, er det således, at i den juridiske verden laver man lovene sådan, at man ikke skriver noget ind, hvis det er en overtrædelse af en anden lov, og man prøver at gøre lovens almindelige paragraffer så altomfattende, at man kan straffe de forbrydelser, som er beskrevet i lige præcis torturkonventionen i dette tilfælde.
Som sagt har jeg ikke nogen anden interesse, end at vi må sikre, at vi er dækket ind og ikke kan blive kritiseret for, at vi ikke har kriminaliseret tortur i Danmark, og vi må også sikre, at folk, der begår tortur, kan blive straffet.
Det har jeg fået en garanti for, men det er klart, at hvis man kan finde nogle eksempler, eller hvis der kan sættes spørgsmålstegn ved noget, må vi have det frem i udvalgsarbejdet.
Det kan vi bl.a. gøre på baggrund af det brev, jeg har modtaget fra Amnesty International.
Karsten Nonbo (V), 2005-03-11:
Ja, det kunne jeg forstå, og jeg kunne forstå, at hr. Morten Helveg Petersen også havde samme problem sidste gang, forslaget blev førstebehandlet, og da gav hr. Helge Adam Møller hr. Morten Helveg Petersen nogle gode begrundelser og nogle gode fif om, hvor han kunne læse nærmere om dette.
Et af de argumenter, jeg kan bruge, er bl.a., at der altså er væsentlig forskel på et militær under kommando og på et egentligt politis arbejde.
Der ligger en helt anden uddannelse til grund, før politiet i det hele taget kommer på gaden.
En politimand kommer ikke på gaden, før han er færdiguddannet efter 3 år.
Hvis han er ude, er det som føl og under andres beskyttende vinger, så det er en helt anden situation, det drejer sig om; det er ikke to ting, man absolut kan sammenligne.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-03-11:
Hr. Tom Behnke foreslog, at man afventede hele den her lovgivning, indtil man havde fået den rapport.
Søren Gade (V), 2005-03-11:
Nu kunne jeg sige til hr. Frank Aaen, at det vel var det, der hedder et unødigt sårende spørgsmål.
Selvfølgelig er det således, at når vi overvåger skibene, skal der jo også være nogle, altså at man sidder og kigger på skærmene og sørger for, at de ulykker ikke sker.
Til det vil jeg bare sige, at nu venter vi jo på en rapport om, hvad der gik galt ved den ulykke, der desværre skete her i Storebælt for ikke så mange dage siden.
Men det er klart, at en del af overvågningen selvfølgelig også er, at man griber ind og sørger for, at man hindrer skibene i at støde sammen, gå på grund, sejle ind i broer, eller hvad det ellers er.
Det er jo hele ideen med det, ellers har det ikke noget formål, for så kan vi bare konstatere, at ulykken skete.
Vi skulle jo gerne gribe ind, og det gør vi i øvrigt også.
Nu må vi afvente rapporten, men kan der gøres noget overhovedet teknologisk for at være med til yderligere at minimere risikoen for eventuelle menneskelige fejl, så skal jeg være den første til at iværksætte det.
Frank Aaen (EL), 2005-03-11:
Hvad angår det sidste, er det vel sådan, at hvis vi kan få russerne og de andre lande, der ligger omkring Østersøen, til at vedtage det, så kunne problemet løses på den måde, og jeg synes da, at vi stadig væk skal arbejde for, at det bliver vedtaget af landene hver for sig.
Men det, jeg tog ordet for, var mere, at mit spørgsmål ikke gik på, om vi er i stand til at følge et skib hele vejen – ikke hele vejen, men næsten hele vejen – men om der er nogen, der kigger på radarskærmen, sådan at vi kan forhindre, at der sker ulykker.
Det synes jeg er meget vigtigere, end at vi efterfølgende efter ulykken kan finde forbryderen.
Det var det, der var mit egentlige spørgsmål, og jeg fornemmer også, at det er det, Dansk Naturfredningsforening er ude efter.
Frank Aaen (EL), 2005-03-11:
Vi har bemærket os, at Dansk Naturfredningsforening i deres høringssvar taler om, at forslaget går ud på passiv overvågning, og at de ønsker, at den skal overgå til at være aktiv, det vil sige, at man så vidt muligt griber ind, før ulykken sker, i stedet for kun at være i stand til at fange forbryderen bagefter.
Jeg synes ikke, at det høringsnotat, vi har fået fra ministeren, er helt klart.
Det er for mig i hvert fald ikke helt klart, om vi har et aktivt system, og om det er det, der skal bygges op, eller om det er et passivt system.
Det vil jeg gerne have et svar på.
Vi er tilhængere af et system, hvor der så vidt muligt kan gribes ind før.
Muligvis skal påsejlingen af Storebæltsbroen lige bruges som anledning til at overveje, om systemet samlet set er godt nok, for der er i hvert fald et problem, der muligvis ikke går på, at der er nogle huller i systemet, selv når vi har et aktivt system, som VTS-systemet jo er.
Så er der et af de her velkendte problemer med placeringen, og vi vil selvfølgelig i udvalgsarbejdet gå ind at kigge på det, og om der, f.eks. som hr. Holger K. Nielsen foreslog, kan findes nogle løsninger, der er mere naturlige.
Det er jo ikke kun i Røsnæs, problemet er rejst.
Men også de andre indvendinger, der har været,
skal vi selvfølgelig prøve at imødekomme, så langt det er muligt.
Der er de problemer, som vi har med at kunne stille krav til skibenes udrustning og kvalitet, når de sejler igennem vores farvande.
Det problem er mindst lige så stort som det, vi snakker om her, eller faktisk er det et meget større problem.
Er det noget, som vi kan tage fat i?
Ellers må vi måske nok finde en anden anledning, men jeg synes i hvert fald, det er vigtigt lige at nævne, at vi kunne stille krav om dobbeltskrogede skibe og på anden måde sørge for, at de skibe, der sejler igennem med olie, er sikkerhedsmæssigt i orden.
Der er der stadig væk brug for en indsats, ligesom der også er det – der er jeg ikke helt opdateret – i spørgsmålet om lodspligt i de danske farvande, men også der mener jeg, at vi i hvert fald tidligere har diskuteret muligheder for en opstramning, som også kunne øge sikkerheden.
Men det er altså – jeg er helt klar over det – ikke noget, der hører til det her lovforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-03-11:
Vi er som udgangspunkt positive over for, at vi får den nødvendige radarovervågning, men jeg har lige to bemærkninger.
Det er i hvert fald noget, som jeg godt vil have nogle svar på.
Det andet drejer sig om den placering ved Røsnæs, der stadig væk ligger i det her.
Man har sådan generelt afvist offshoreplaceringer og begrunder det med tekniske vanskeligheder.
Så vidt jeg kan se, er det nu primært økonomiske vanskeligheder, og jeg vil høre, om man måske ikke i hvert fald oppe omkring Røsnæs kunne genoverveje at få en placering offshore, for så vidt jeg har forstået, er der tale om, at den placering vil skæmme naturen i uhørt grad oppe på det punkt.
Jeg har også forstået, at amtet deroppe har været ude med nogle alternative placeringer, som man, så vidt jeg kan se, har afvist.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-03-11:
Også Det Radikale Venstre er positivt over for dette lovforslag.
Intentioner om at styrke arbejdet med søredning, styrke sikkerheden til søs og beskytte havmiljøet er jo alle sammen intentioner, som er vældig positive.
Det er klart, at balancegangen så samtidig går ud på at placere de her radarer på en måde, der gør, at der tages mest muligt hensyn til miljøet, og der vil jeg gerne kvittere for den proces, der har været i forbindelse med lovforslaget, hvilket også er anført af tidligere ordførere.
Det virker, som om der er fundet en god balance her.
Man har sendt ting i høring og også efterfølgende været åben over for at ændre på lovforslaget, således at miljøet kunne tilgodeses mest muligt.
Så alt i alt finder vi det positivt, og vi støtter forslaget i Det Radikale Venstre.
Frank Aaen (EL), 2005-03-11:
Jeg har stadig væk ikke hørt nogen argumenter for, hvorfor man ikke skriver det ind i den lov, hvor det bør være mest oplagt at have bestemmelsen om, at tortur naturligvis er forbudt, stående.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-03-11:
Det, som har været min hensigt med min ordførertale i dag, har været at synliggøre, at Dansk Folkeparti her i Folketinget har fremsat to konkrete forslag, som kunne forbedre trafiksikkerheden i de danske have.
Det kunne man så gøre på en udgiftsneutral måde, og det er noget, som var til debat i den forrige folketingssamling.
Men alligevel har vi da lov til at nævne, at vi altså har fremlagt to andre konkrete initiativer, som de andre partier, vi debatterer med her i dag, ikke var indstillet på at støtte.
Derfor synes jeg da, at det er værd at pointere, at de var udgiftsneutrale.
Poul Andersen (S), 2005-03-11:
De penge er jo bevilget, for det var en del af forsvarsforliget, og der er midlerne stillet til rådighed til det her.
Jeg kan ikke rigtig forstå det der med, at noget skal være omkostningsneutralt, og at noget er en stor udgift.
Hvis der besluttes noget rent politisk og det iværksættes netop for at tage hånd om sådan nogle situationer som den her, må man da ligesom være lidt positiv over for, at der er nogen, der har iværksat noget, og ikke kun fremhæve, at man måske kunne gøre tingene lidt anderledes.
Jeg kan ikke rigtig forstå, at det skal være signalet fra Dansk Folkeparti her under behandlingen af det her lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-03-11:
Jo, det har vi da været klar over, men det er jo altså sådan, at man, når man agerer i det politiske billede, også samtidig må tage udgangspunkt i virkelighedens verden.
De lovinitiativer, som vi kom med efterfølgende, var baseret på nogle problemstillinger om bl.a. promilleføring i forbindelse med at styre et skib.
Og der er man altså nødt til at gå ind og kigge på, hvad man kan gøre.
De forslag, vi så kom med, var altså udgiftsneutrale, og de har ikke nogen indflydelse på den her del af forsvarsforliget.
Poul Andersen (S), 2005-03-11:
Jeg skal bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han ikke er klar over, at det her var en del af aftalen i forsvarsforliget fra 2000 til 2004.
Har man ikke været klar over det i Dansk Folkeparti?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-03-11:
Dansk Folkeparti hilser det fremsatte lovforslag velkommen.
Siden det af regeringen nedsatte arbejdsudvalg fremlagde sin rapport i april 2004, har man i ministeriet arbejdet på sagen og er nu klar til handling.
Med det fremsatte forslag vil forsvaret være i stand til at udbygge og forbedre det eksisterende kystradarsystem og dermed øge overvågningen af de danske farvande samt sikre og styrke sejladssikkerheden på havet omkring Danmark.
Som det fremgår af ministerens skriftlige fremsættelse, vil et forbedret kystradarsystem sikre en bedre opgaveløsning i relation til bl.a. søredning, sikkerhed til søs og beskyttelse af havmiljøet.
Der vil således være sikret en totaldækning af de danske farvande.
Gennem de seneste år har vi oplevet flere uheldige eksempler, hvor tankskibe har haft problemer med gennemsejlingen nær de danske kyster.
Samtidig ses der i øjeblikket en stigning i antallet af passerende tankskibe, hvilket bør mane til eftertanke i Danmark.
Samlet set skønnes det, at der årligt passerer 60.000 skibe gennem de danske farvande.
Med det nye totale radarsystem er vi godt på vej, og Dansk Folkeparti ser hellere en stor anlægsinvestering til dette projekt end store fremtidige økonomiske og miljømæssige udgifter ved uheld og udslip i de danske farvande.
Dog undrer Dansk Folkeparti sig over, at vi i sidste valgperiode fik nedstemt vort forslag til sikring af de danske farvande.
Her foreslog Dansk Folkeparti, at der indføres lodspligt for alle skibe, der passerer de danske kyster og medbringer eksempelvis kemisk affald og olieprodukter.
Ligeledes blev Dansk Folkeparti nedstemt, da vi fremsatte et lovforslag om en lovbestemt promillegrænse for skibsførere, men efter de seneste uheldige eksempler fra bl.a. Fanø og påsejlingen af Storebæltsbroen anser vi stadig vore forslag for at være meget fornuftige.
Forslagene var oven i købet udgiftsneutrale for den danske stat, og det kan man jo ikke ligefrem sige, at det forslag, vi behandler i dag, er.
Anlægsudgifterne løber op i 234 mio. kr., og der skønnes at være årlige driftsudgifter på omkring 8 mio. kr. fremover.
Første høringsrunde i de danske amter og kommuner resulterede i, at der blev foretaget ni revurderinger, hvoraf de fem blev indarbejdet i det fremsatte forslag, og anden høringsrunde i statslige, kommunale og amtskommunale myndigheder samt en række foreninger og interesseorganisationer bevirkede, at yderligere to mastepositioner blev ændret for at begrænse de visuelle og naturmæssige virkninger i Danmark.
Dansk Folkeparti har forståelse for, at der kan være lokale hensyn, som taler imod dette anlægsprojekt.
Men omvendt anser Dansk Folkeparti det for meget væsentligt, at vi nu får sat gang i en forbedret overvågning af de danske farvande til fremtidig gavn for og sikring af både natur og miljø i Danmark.