runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-24:
I spørgsmålet spørger hr. Egil Møller om, hvordan det kan være, at vi har givet tilladelse til at rive boliger ned i Nakskov.
I Nakskov er situationen den, at der var en del utidssvarende, små boliger, som afdelingen ikke kunne få lejet ud.
I stedet kunne man få lejet nogle nye almene boliger, som samtidig var ældrevenlige, ud.
Derfor bad man om tilladelse til at nedrive de lejligheder, man ikke kunne leje ud, og bygge nogle nye, som kunne lejes ud.
Det synes jeg er meget fornuftigt at gøre.
På den måde har vi netop taget højde for de behov, man har i Nakskov Kommune, de behov, indbyggerne i Nakskov Kommune har.
Jeg mener, det er det, man skal tage udgangspunkt i, ikke en eller anden ideologisk diskussion, hvor hr. Egil Møller prøver at blande flygtningepolitik og alt muligt andet ind i det.
Lad os tage udgangspunkt i Nakskov Kommunes problem.
Lad os tage udgangspunkt i, hvad det er, borgerne i Nakskov Kommune har brug for.
Det er det, vi har gjort.
Egil Møller (DF), 2001-01-24:
Jeg vil godt høre, hvorvidt ministeren vil erkende, at vi for øjeblikket har et problem på lejemarkedet.
Der er meget, meget stor efterspørgsel efter at få en lejebolig, både de små, der er til at betale, og også andre typer.
betyder, at sorteperspillet fortsætter.
Regeringen har en politik, som man så tørrer af på kommunerne, som har et problem, fordi de ikke har boliger nok, og hvem er det så, der til sidst bliver sorteper i det spil?
Det er faktisk de danskere, som i mange, mange år har været på en venteliste.
Preben Rudiengaard (V), 2001-01-24:
Jeg synes, at ministeren behændigt sprang punkt 4 over.
Det drejer sig om bedre behandling for vores døende patienter.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad ministeren forstår ved dette om hospice osv., som jeg godt ved at der nu skal være en forespørgsel om, men jeg vil da gerne bede ministeren om at fortælle mig lidt om, hvad bedre forhold for de døende er, og i forlængelse af hr. Jørgen Winthers spørgsmål også svare på: Hvor mange penge vil man sætte af til dette?
Pengene vil man, hvis amterne ikke har dem, så finde.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-24:
Nu kommer hr. Møller ind på en hel masse andre ting end det, som spørgsmålet drejer sig om.
Men for at hr. Møller måske bedre kan forstå, hvorfor vi har givet tilladelse til, at man kan rive boliger ned i Nakskov, vil jeg gerne gentage et par af pointerne.
I Nakskov er situationen den, at man har en masse tomme lejligheder, at der var en del utidssvarende lejligheder, en del lejligheder, som man som sagt ikke kunne leje ud.
I Nakskov sagde man så: I stedet for at smide penge efter de her lejligheder, skulle vi så ikke rive nogle af dem ned og bygge nogle gode, almene boliger, som der er bud efter i Nakskov?
Det synes jeg er en god idé at man gør i Nakskov, og det er derfor, man har fået tilladelse til at rive boliger ned i Nakskov - som en del af en samlet plan.
Det er rigtigt, at ministeriet har givet tilladelse til, at der kan nedrives 94 almene boliger i Nakskov.
Det har vi gjort af flere årsager.
I Nakskov er situationen den, at der er en markant vigende efterspørgsel efter lejeboliger og efterspørgslen forventes at falde yderligere, at ca. 350 lejeboliger har stået tomme i mere end 5 måneder, at befolkningstallet i kommunen er faldet fra 17.100 til 15.000 indbyggere, at den aktuelle afdeling havde ca. 30 pct. tomme boliger og lejetabet er opgjort til 840.000 kr., svarende til 37 pct. af bruttolejeindtægterne, at boligerne indvendig er meget små og utidssvarende - det gennemsnitlige boligareal er på 36,6 m2 - at der op gennem 1990'erne har været konstateret omfattende byggetekniske problemer i den pågældende afdeling, og at en renovering af bebyggelsen vil være meget omkostningskrævende, uden at der vil kunne findes en byggeteknisk tilfredsstillende løsning. Jeg kan oplyse, at nedrivningen sker som et led i en samlet plan for boligområdet.
Planen indebærer bl.a. yderligere nybygning af 12 ældrevenlige almene familieboliger.
Et flertal af beboerne har stemt for nedrivningen, ligesom en enig afdelingsbestyrelse, en enig organisationsbestyrelse og et enigt repræsentantskab har vedtaget nedrivningen.
Jeg er enig i, at det i Nakskov er nødvendigt med en reduktion af antallet af lejeboliger for at imødegå de nuværende og fremtidige udlejningsproblemer.
For den konkrete afdeling er det en meget fornuftig løsning, der er fundet.
Når nedrivningen er gennemført, vil der blive opført 12 ældrevenlige almene familieboliger, som der faktisk er efterspørgsel efter i Nakskov.
Der sker herved en tilpasning mellem udbud og efterspørgsel efter de lokale forhold i kommunen.
Det vil jeg gerne bakke op om.
Egil Møller (DF), 2001-01-24:
Baggrunden for spørgsmålet er jo altså den seneste tids debat om, at der mangler lejeboliger her i landet.
Det tror jeg også ministeren er klar over at der har været en del debat om.
Jeg har også set, at ministeren har udtalt sig i den anledning.
Derfor undrer det mig jo umiddelbart, at man fra regeringens side accepterer at nedrive boliger af god kvalitet.
Det har trods alt kostet skatteyderpenge, at man har været med til at opføre disse boliger.
Nu kommer det igen til at koste skatteyderpenge at nedrive dem.
Jeg har altså forstået, at regeringen måske er interesset i at mindske det almene boligbyggeri, og hvis det er tilfældet, får man Dansk Folkepartis støtte.
Men jeg er spændt på at høre ministerens forklaring til, hvorfor man gør det, som man gør.
»Vil ministeren redegøre for ministeriets tilladelse til Nakskov Kommune om nedrivning af nyere lejeboligblokke i en situation, hvor der er udbredt mangel på lejeboliger i store dele af Danmark?«
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-01-24:
Hr. Jens Hald Madsen har fuldstændig ret i, at det er en dialog, der skal til med programsamarbejdslandene; det mener
Derfor er man også nødt til at skønne i alle situationer: Hvad er det bedst at gøre?
Er det at sige: Nu trækker vi al støtten tilbage?
Alt det, vi var i gang med at bygge op, lader vi falde.
Og i øvrigt har vi brugt skatteydernes penge og har ikke fået noget ud af tingene.
Skal vi skynde sig ud, lige så snart det brænder på?
Eller er det mest fornuftigt at blive i landet og føre en dialog med det styre, som er der?
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-24:
Det tror jeg vi bliver nødt til at få defineret noget bedre.
For forskellen mellem bare at give, hvad skal man sige ad hoc-agtig bistand til forskellige lande, og at have et programsamarbejdsland er jo, at man har en eller anden form for dialog med det pågældende styre; i det her tilfælde vil jeg kalde det regime.
Det, jeg siger, er: Er det virkelig det rigtige signal?
Er det at være en seriøs partner?
Er det virkelig at være en seriøs partner, når man får den ene advarsel efter den anden, og man så ignorerer det fuldstændigt, og så sker der ikke noget?
Er det seriøst partnerskab?
Det har jo ikke nogen konsekvens.
Det kan da godt være, at man siger det ved enhver lejlighed og advarer.
Men hvad hjælper det?
Man kunne jo tage den konsekvens og sige: nu stopper vi som programsamarbejdsland.
Hvorfor gør ministeren ikke det?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-01-24:
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at det har konsekvens, og at det har haft konsekvens i lande, og jeg vil gerne understrege en gang til, at alle vores programsamarbejdslande bliver fulgt meget tæt, og at vi derfor hele tiden vurderer situationen og ser, hvad vi kan gøre.
Det, vi jo netop kan gøre, ofte som det første skridt, er, at vi siger: O.k., så må støtten lægges uden om styret, og vi arbejder fuldstændig uden om regeringerne i de lande, vi er inde i.
Støtten kan omlægges; det er det første skridt.
Kan det ikke lade sig gøre, kan vores politik ikke føres ud i livet på den måde, må vi tage andre skridt, og det vil ikke ligge mig fjernt at gøre det.
Men vi er nødt til at være seriøse med hensyn til det her.
Derfor vil jeg sige, at det signal, som jeg gerne vil sende - også til andre programsamarbejdslande og til nye eller mulige programsamarbejdslande - er, at Danmark er en seriøs samarbejdspartner, som har ét væsentligt mål, og det er, at den støtte, vi yder, bruges til det formål, som vi har bedt om, at den bliver brugt til.
Egil Møller (DF), 2001-01-24:
Jeg siger tak for svaret, som jeg ikke umiddelbart kan forstå.
Men jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at når man har mange almene boliger, opstår der lettere situationer for de danskere, der bor der, som følge af, at der kommer mange udlændinge og fremmede og sociale klienter ind i byggeriet.
Man er ikke interesseret i at få disse problemer.
Hvad har ministeren, hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det problem?
Hvilke andre løsninger har man i posen for at løse det problem, som vitterlig er rundt om i landet, hvor der er mange almene boligkarreer samlet sammen?
Vil man f.eks. begynde at rive ned andre steder, eller har ministeren en løsning, som også det danske folk kan forstå?
Situationen er jo sådan i dag, at danskere, der er skrevet op på venteliste, bliver diskrimineret i forhold til de udlændinge, som skal boligplaceres.
Ønsker ministeren også at arbejde for, at den diskriminering, der er over for danskere, holder op?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-24:
Ja, jeg bemærkede nogle kommentarer her op til jul, og jeg bemærkede også, at hr. Kristian Jensen iklædte sig julemandsdragten og straks forsvarede pc-ordningen.
Jeg kan have meget sympati for ordningen, men jeg vil egentlig godt spørge Venstre, om man også vil være med til at støtte, at de offentlige arbejdspladser kunne give penge til medarbejderne til pc, at pensionisten også fik støtte, at det offentlige kunne gå ind og give tilskud til pensionisten.
Et af problemerne med hjemme-pc-ordningen var, at den ramte helt tilfældigt og i høj grad ramte dem, der måske også var tættest på.
Og en stor del af dem, som var tættest på, havde faktisk også penge til det.
Jeg ved godt, at den også har ramt nogle til sidst, som nok ikke vil få en pc, men den meget store gruppe, som kunne have brug for pc, ramte den jo ikke.
Else Winther Andersen (V), 2001-01-24:
Da Venstres ordfører, hr. Knud Enggaard, ikke kan være til stede, skal jeg læse hans ordførertale op.
Dette lovforslag indeholder fem områder.
Nr. 1 er bygningstaxameteret, og der må vi nok sige, at det er en forenkling og sikkert et rationelt forslag.
Nr. 2 er ophævelse af særordningerne.
Det kan betyde et tab for enkelte institutioner, nemlig dem, der har erhvervet større lokaler ved køb.
Det er nødvendigt for at bedømme rækkevidden af forslaget at se nogle konkrete forslag og se konkrete eksempler på virkninger af, at det i givet fald kan være nødvendigt at se på en mere moderat overgang.
Nr. 4 er en mere fleksibel anvendelsesmulighed for indberetninger, og det kan her være en naturlig ændring til det bedre.
Nr. 5 vedrører oplysningspligten, som de små frie skoler også skulle have.
Ministeren har da klogeligt valgt at undtage dem fra bestemmelserne, og jeg vil ikke lægge skjul på, at det har Venstre sympati for.
Konsekvenserne ville være en klar urimelighed. Elektroniske signaler hører vel også med i billedet af i dag, ligesom successionsforslaget vel er naturligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-24:
Det fremsatte lovforslag er jo af overvejende teknisk karakter og giver derfor formodentlig ikke anledning til store ideologiske bryderier.
Forenklingen af bygningstaxameterordningen på erhvervsskoleområdet virker hensigtsmæssig, og det kan vi selvfølgelig fra konservativ side fuldt ud støtte, så længe besparelserne føres tilbage til erhvervsskoleområdet i form af takstforbedringer.
At det så slet ikke er tilstrækkeligt, er en ganske anden sag, som desværre ikke vedrører det fremsatte lovforslag.
At man også ønsker, at indberetningerne fremover skal foregå elektronisk, er en naturlig udvikling i dagens Danmark, og det vil uden tvivl lette det administrative arbejde ikke alene i ministeriet, men også på de enkelte institutioner og skoler.
Når dette er sagt, vil jeg gerne understrege, at vi fra konservativ side er glade for, at ministeren valgte at stryge hjemmelen til fælles administrative systemer i loven om frie grundskoler og frie kostskoler.
Fra konservativ side kan vi tilslutte os
hele lovforslaget, men vi vil også benytte lejligheden til at støtte f.eks. organisationerne på daghøjskoleområdet, der i høringssvaret undrer sig over disse gentagne tekniske lapperier.
De mange små lapper, som vi også ser i andre ministerier, der hæftes på de enkelte uddannelseslove af tekniske årsager, udgør efterhånden et kludetæppe, der kan virke forvirrende, og som vanskeliggør et egentligt overblik over området.
Samtidig er der flere områder inden for undervisningssektoren, der skriger på radikale ændringer og ikke bare tekniske lapperier.
Her kan f.eks. nævnes de danske handelsskoler, som jo også er impliceret i det her forslag.
De slås med alvorlige økonomiske problemer alle som en og har gentagne gange udstedt nødråb til undervisningsministeren for øgede bevillinger for at undgå yderligere forringelse af deres uddannelse.
Det er på tide, at man begynder at arbejde med de her store problemer, der i den grad hæmmer det daglige arbejde på de pågældende skoler og som vanskeliggør skolernes egentlige formål, nemlig at give eleverne en uddannelse af høj kvalitet, der kan honorere de krav, som omgivelserne stiller.
Ved behandlingen af disse problemer kan ministeriet så passende tilføje de nødvendige tekniske ændringer, som vi har været igennem i dag.
Men som sagt kan vi støtte alle enkeltdelene og kan derfor støtte hele forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2001-01-24:
Det kan vi ud fra, at der for nogle tings vedkommende er tale om helt nødvendige ændringer i forhold til tidligere beslutninger.
Det vedrører taxameter for erhvervsskolerne.
Andre dele er ændringer, som er naturlige at gennemføre, f. eks. at uddannelsesinstitutionerne, som er selvejende, får en større frihed til at disponere deres økonomiske midler.
Det er fornuftigt.
Under alle omstændigheder er det jo så deres eget ansvar.
Og med hensyn til, at man elektronisk skal kunne arbejde hurtigt i forhold til Undervisningsministeriet, ja, så er det efter vores opfattelse selvfølgelig også naturligt.
Man kan jo sige, at man i endnu højere grad kunne have ønsket sig de der forenklinger.
Som den konservative ordfører sagde: Man kan vel ikke bebrejde regeringen, at den kommer med de ændringer, der under alle omstændigheder er fornuftige at lave.
Og så skal man vel ikke hele tiden vente på, at den laver den store ændring.
Det her er administrative lettelser, som vi hundrede procent kan støtte.
Skulle der dukke noget op undervejs, jamen, så har vi udvalgsarbejdet til at tjekke, men vi forventer ikke, at der sker noget, som betyder, at vi ikke kan støtte forslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-24:
Da Dansk Folkepartis ordfører ikke kan være til stede, skal jeg tillade mig at sige følgende: Lovforslaget her indeholder jo en række tekniske justeringer, men hovedformålet er egentlig at indføre nogle administrative forenklinger for de selvejende uddannelsesinstitutioner, og dette smitter så videre af på Undervisningsministeriet.
Udtrykket »administrative forenklinger« er såmænd et ganske godt udtryk, som vi i Dansk Folkeparti godt kunne tænke os blev mere generelt i lovgivningsarbejdet. Samtidig åbner lovforslaget for en mindre udvidelse af de selvejende uddannelsesinstitutioners mulighed for at anbringe nogle af de likvide midler, altså at give institutionerne en mere fleksibel mulighed for at anbringe deres midler.
Man kan se, at bestemmelserne lægger op til, at det skal være meningen, at institutionerne skal kunne anbringe deres midler, således at der åbnes mulighed for at opnå en bedre forrentning og samtidig en større mulighed for at kunne få midlerne frigjort.
Og det har vi i Dansk Folkeparti ikke noget imod.
Så er der et element omkring elektronisk indberetning
til Undervisningsministeriet, som foreslås samordnet.
Og som det fremgår af lovforslaget, er de oplysninger jo nødvendige for, at Undervisningsministeriet kan beregne udbetaling af tilskud, ligesom mulighed med kontrol af anmeldelsen til tilskudsbestemmelserne overholdes. Man kan ligeledes se af høringssvarene, at de berørte parter ikke har haft de helt store indvendinger.
Det synes jeg måske nok er en af de ting, vi kunne drøfte under den kommende udvalgsbehandling af lovforslaget, men vi kunne måske også få en mere generel debat omkring problemerne.
Men summa summarum
: Dansk Folkeparti mener, at lovforslaget her virker fornuftigt, og vi vil være positive under den kommende udvalgsbehandling.
Jeg kan ikke love, at der ikke kan dukke et enkelt spørgsmål op, men overordnet set kan vi støtte forslaget.
Henrik Svane (RV), 2001-01-24:
Formålet med lovforslaget er at indføre administrative forenklinger for de selvejende institutioner og Undervisningsministeriet.
Den intention støtter Det Radikale Venstre selvfølgelig, og det er oplagt at forenkle i de konkrete tilfælde, som lovforslaget omfatter.
Samtidig udvides de selvejende institutioners mulighed for at disponere likvide midler.
Det giver en smule mere fleksibilitet for institutionerne og dermed forhåbentlig en mere hensigtsmæssig og effektiv brug af ressourcerne.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-24:
Det foreliggende lovforslag vil ændre en række regler for de selvejende uddannelsesinstitutioner.
Bygningstaksametret forenkles, og adgangen for skolerne til at anbringe midler i værdipapirer afklares og udvides, og Undervisningsministeriet får flere oplysninger ad elektronisk vej fra skolerne.
Lovforslaget præsenteres under overskriften »Administrative forenklinger«, og hvem kan ikke støtte det?
Men jeg vil godt anføre, at selv om vi kan støtte, at der gives mulighed for skolerne til at anbringe deres likvide midler i værdipapirer, og at det udvides og afklares, så mener vi, at der ligger et principielt problem i, at skoler har en sådan organisationsform, at de tænker i investeringer, i afkast og i renter i stedet for at koncentrere sig om undervisning.
Det er absolut en tankegang, en idé, som Enhedslisten ikke ønsker at fremme.
Men vi vil godt understrege, at når der i det her forslag er tale om en administrativ forenkling, så kan vi på den baggrund tilslutte os forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2001-01-24:
Formålet med det her lovforslag er først og fremmest at indføre administrative forenklinger for de selvejende uddannelsesinstitutioner og Undervisningsministeriet.
Jeg skal undlade at kommentere alle enkeltelementer i dette meget omfangsrige og samordnede lovforslag, men koncentrere mig om et par punkter i forbindelse med bestemmelserne om oplysningspligt og hjemmel til undervisningsministeren om anvendelse af elektroniske indberetninger m.m.
Undervisningsministeren ønsker bemyndigelse til at indhente en række oplysninger fra skolerne, og her tænker jeg især på de frie skoler og de frie kostskoler.
Den opremsede liste er jo betydelig udvidet i forhold til hidtidig praksis, og det forekommer derfor en smule uklart, hvordan man skal tolke lovbemærkningerne, der præciserer, at der alene er tale om en vis udvidelse af pligten til at afgive statistiske oplysninger.
For i de generelle lovbemærkninger omtales
øget individuel frihed i uddannelserne og ministeriets behov for at effektivisere tilsynet for at kunne følge bevægelserne på institutionerne.
Ude på friskolerne fornemmer man just ikke, at der i disse år gives øget frihed til skolerne, og skolerne opfatter da også forslaget som en intensivering af det økonomisk-juridiske tilsyn med skolerne.
Og det foreslåede omfang svarer til andre skoleområder, hvor ministeriet både har pædagogisk tilsyn og økonomisk-juridisk tilsyn.
Ministeriet ønsker også hjemmel til at kræve elektronisk indberetning, og vi må naturligvis medgive, at elektronisk indberetning er udtryk for en administrativ forenkling, men vi finder det højst uhensigtsmæssigt, når ministeriet alene i en begrænset overgangsperiode vil tage hensyn til små skoler med særlige forhold.
Undervisningsministeriet eller undervisningsministeren har ladet hjemmelen i lov om frie grundskoler og frie kostskoler til at pålægge skolerne at anvende fælles administrative systemer udgå af forslaget.
Der vil således være tale om frivillige ordninger på disse to områder, og det mener vi absolut er positivt.
Kristeligt Folkeparti vil da også gå ind i et positivt udvalgsarbejde omkring hele forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2001-01-24:
Jeg vil gerne takke for den meget positive modtagelse.
Vi håber også, at de institutioner, som forhåbentlig får glæde af, at tingene bliver enklere eller friere at have med at gøre, vil sætte pris på det på samme måde.
Der er rejst nogle ganske få spørgsmål, som jeg tror vi med fordel vil kunne løse i forbindelse med udvalgsarbejdet.
I forhold til sidste ordfører, fru Tove Videbæk, vil jeg dog gerne gøre ganske klart, at der ikke hermed er tale om, at ministeriet eller ministeren foreslår indskrænkning i de frie skolers frihedsrettigheder, men derimod at det bliver klarere og enklere at kommunikere i den grad, det er nødvendigt at kommunikere også med de frie skolers sektor i forhold til de oplysninger, vi har brug for, bl.a. for at kunne give dem de midler, som de har brug for for at udøve deres virksomhed.
Hvad angår den konservative ordførers bemærkninger, er det, som det ganske rigtigt blev bemærket, sådan, at omlægningens besparelse føres tilbage til sektoren selv.
Poul Erik Dyrlund (S), 2001-01-24:
Umiddelbart kan det sådan ved en hurtig tanke lyde besnærende at indføre tvungent medlemskab af og medlemsbidrag til en arbejdsløshedsforsikring, men ved nærmere eftertanke er vi i den socialdemokratiske folketingsgruppe af den opfattelse, at det system, vi har i dag, som jo omfatter private statsanerkendte arbejdsløshedskasser, er et ganske udmærket system.
Når jeg ser på det beslutningsforslag, der ligger her, så kan jeg i hvert fald få øje på en lang række områder, hvor der med private kasser på den ene side og en statslig kasse på den anden side kan opstå mange problemer, som beslutningsforslaget ikke giver svar på.
Som arbejdsministeren har forklaret, så indeholder de økonomiske forudsætninger ikke de anslåede besparelser ved ordningen, eller de anslåede besparelser ved ordningen er yderst tvivlsomme, for de hviler på et forkert beregningsgrundlag.
Kristeligt Folkepartis argumentation skaber indtryk af, at alle udgifter til dagpenge betales af a-kasse-medlemmerne.
Det er fortegnet.
Sådan forholder det sig ikke i
virkeligheden
Sandheden er, som også ministeren var inde på, at størstedelen af disse udgifter dækkes via skatten og dermed af alle på arbejdsmarkedet uanset medlemskab af en a-kasse.
Forslaget indebærer også, at folk på arbejdsmarkedet, som ikke står i en a-kasse, ville kunne opnå de samme rettigheder, som man har i a-kasse-systemet.
Men her kan jeg, som jeg var inde på før, få øje på nogle tvister, i og med at man jo her går ind og taler om et tvunget obligatorisk bidrag, hvor der ved de private kasser trods alt er tale om et frivilligt medlemskab.
Man vil med andre ord udhule de fordele, der er ved et medlemskab af en privat a-kasse, og opbygge et parallelt statsligt a-kasse-system som det her.
Virkningerne er jeg meget betænkelig ved, og vi tror ikke i Socialdemokratiet, at forslaget her vil skabe noget positivt - måske goder på et område, men mere smertefuldt på andre områder.
Alt i alt må vi afvise forslaget, og jeg skal i øvrigt på vegne af Det Radikale Venstre meddele, at de også afviser forslaget.
Og jeg skal også på vegne af SF meddele, at de også afviser forslaget.