runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-02:
Jeg er nødt til at sige, at der må være noget, som fru Charlotte Antonsen har misforstået.
I lovforslaget er der anført en volumen i denne arbejdsskadesikringsordning, som alt i alt udgør 800 mio. kr.
Det er præcis det samme beløb, som i dag opkræves i forsikringspræmier til den nugældende arbejdsskadeforsikringsordning.
Der er altså ikke tale om nye omkostninger for arbejdsgiveren.
Når der i forslaget nævnes 100 mio. kr. til belønningsordningen, er det rent faktisk sådan, at der heller ikke her er tale om en ekstra omkostning for arbejdsgiverne.
Der er tale om, at man omfordeler nogle af de 800 mio. kr.
Det er det, der reelt er tale om, og derfor tillader vi os at sige, at vi gerne havde set, at omfordelingsbeløbet havde været større netop ud fra den betragtning, at der ikke er tale om ekstra omkostninger for arbejdsgiverne.
Charlotte Antonsen (V), 1997-12-02:
Jeg skal blot beklage, at hr. Poul Erik Dyrlund tilsyneladende ikke forstår sit eget lovforslag.
Når man taler om omfordeling, er der altså tale om, at man fjerner 100 mio. kr. fra nogle virksomheder og giver dem til nogle andre.
Dermed bliver der altså tale om en ekstraudgift for en række virksomheder.
Nu forstod jeg endda på ordførertalen, at hr. Poul Erik Dyrlund var godt på vej til at mere end fordoble dette beløb, og det advarer vi imod.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-02:
Det er blot et spørgsmål til hr. Bendt Bendtsen: Hvoraf fremgår det af lovforslaget, at der nu skal opkræves flere penge til den samlede ordning, end der hidtil er blevet opkrævet?
Jeg kunne forstå, at hr. Bendt Bendtsen har en opfattelse af, at man nu opkræver 100 mio. kr. ekstra.
Det har jeg utrolig svært ved at finde i lovforslaget.
Jeg kan ikke nogen steder se, at der er tale om en ekstraopkrævning, og det må vi have belyst her i debatten.
Det kunne være spændende at få at vide, hvoraf det fremgår.
Bendt Bendtsen (KF), 1997-12-02:
Med hensyn til midlerne til belønning var vi inde på, at ministeren i sin skriftlige fremsættelse skriver, at de samlede midler til belønning i startfasen udgør 100 mio. kr., og det er så det, der åbenbart skal skrues på.
Men hvis vi kan få en garanti for, at vi ligger inden for det beløb på 800 mio. kr., der i dag ligger i puljen, og hvorom hr. Poul Erik Dyrlund siger, at det er det og ikke yderligere, ville det være rart nok at få det bekræftet.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-02:
Nu tilkommer det ikke mig at give garantier, men jeg er meget overbevist om, at netop modellen i dette lovforslag er præcis, som hr. Bendt Bendtsen har beskrevet det.
Vi har en samlet opkrævning på 800 mio. kr. Så kan vi begynde at diskutere, hvem der skal indbetale de 800 mio. kr.
De, der har orden i eget hus og gør noget ekstra, slipper billigere, og de, der sløser med arbejdsmiljøet, skal betale mere, men stadig væk inden for rammen på 800 mio. kr. Det er jo det, der er finurligheden i det her.
Man omfordeler nogle penge, der er der i forvejen,
og man kan omfordele 100 mio. kr., som det foreslås her, eller man kan omfordele 250 mio. kr., hvis det er det, man vil.
Men den samlede ramme og loft er de 800 mio. kr., der bliver opkrævet hele tiden.
Bendt Bendtsen (KF), 1997-12-02:
Det ville være rart nok, hvis vi i dag kunne få vished om, at hvis man nu opkræver x antal kroner til omfordeling og virksomhederne så ikke kan imødekomme de dokumentationskrav, der stilles fra arbejdsministerens side for at få rabat på belønningsordningen, hvad sker der så med de penge, der ligger i puljen?
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-02:
Jeg vil sige det på den måde, at som jeg læser lovforslaget, så er det jo sådan, at der skal være visse aktiviteter på virksomheden ud over de gældende regler, for at der kan udløses belønning, altså et væsentlig højere aktivitetsniveau på virksomheden.
Og som jeg læser lovforslaget, er det jo ikke sådan, at lovforslaget slår fast, at i det øjeblik, hvor der er sket en arbejdsskade, så bliver belønningen taget fra virksomheden, eller så kan den ikke få belønning mere.
Frank Dahlgaard (KF), 1997-12-02:
Det bliver mere og mere mystisk.
Nu siger Socialdemokratiets ordfører, at den nuværende lovgivning er god nok.
Jamen ministeren har lige stået og sagt, at han bebudede en ændring af folkeskoleloven - det betyder altså, at lovgivningen efter ministerens opfattelse ikke er god nok - og den socialdemokratiske ordfører siger, at hun ser frem til denne ændring i loven, så der kan komme orden på tingene.
Så det er jo ikke bare praksis, der er uacceptabel - hvad den også er efter De Konservatives holdning - men lovgrundlaget må jo ændres.
Jonna Grønver (V), 1997-12-02:
Venstre kan ikke støtte dette beslutningsforslag fra Enhedslisten om sikring af gratisprincippet i folkeskolen.
Undervisningsministeren har allerede fremført, at han arbejder på et forslag til ændringer af folkeskoleloven med henblik på at præcisere, i hvor vidt omfang man kan afkræve forældre betaling til skolerejser, lejrskoler m.v.
Venstre vil afvente ministerens forslag, før vi lægger os fast på bestemte principper eller på beløbsstørrelser.
Venstre mener naturligvis, at undervisningen i folkeskolen også fortsat skal være gratis for alle.
Det mener vi også bliver overholdt, selv om forældre afkræves et mindre beløb til kost, når deres barn deltager i en lejrskole.
Jyllands-Postens undersøgelse den 20. oktober 1997 viser da også, at de allerfleste forældre er villige til det.
Derimod mener vi nok, at der skal kigges på de større beløb, der afkræves elevernes forældre til længere studieture eller skolerejser.
Der er noget, der tyder på, at disse beløb nogle steder har nået en uacceptabel størrelse. Men samtidig skal vi også passe på ikke lovmæssigt at stække alle mulige gode initiativer, som gennem hele skoleåret tages af forældre og elever for at krydre undervisningen med varierede og spændende oplevelser.
Venstre mener, at det i høj grad er en vigtig opgave for skolebestyrelserne og for kommunerne at finde et niveau, der er acceptabelt under hensyntagen til, hvilket klassetrin og hvilke omstændigheder der er knyttet til den enkelte aktivitet eller rejse.
Venstre vil altså afvente undervisningsministerens initiativ og kan derfor ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-12-02:
Ifølge norsk presse viser det sig, at hemmelige Schengenregisterudskrifter er fundet efterladt på et offentligt sted, tilgængeligt for alle forbipasserende, i den belgiske by Gent.
Det er dybt fortrolige oplysninger fra Schengens registersystem, der ifølge pressen på den måde bogstavelig talt flyder rundt omkring på gaderne. Desværre må man sige, at det ikke er nogen overraskelse, at der er sket dette i Gent, og når det ikke er nogen overraskelse, så er det, fordi vi har hele tiden vidst, at Schengensystemet er så stort og uoverskueligt allerede på nuværende tidspunkt, at det i realiteten formentlig er umuligt at opbygge en effektiv registerkontrol.
Hertil kommer så - og det er jo en væsentlig del af baggrunden for denne forespørgsel - den måde, hvorpå bl.a. danske myndigheder og den danske minister hidtil har orienteret Folketinget om de problemer, som har ligget og som ligger i registersikkerheden, herunder hele spørgsmålet om håndteringen af den aktvitetsrapport, som kom fra den fælles tilsynsmyndighed.
Det er jo et helt kapitel for sig om manglende parlamentarisk kontrol med et af de vigtigste områder inden for retssikkerheden, kan man vel nok sige, som vi står over for, nemlig hele den udvikling, hvorved Europol og Schengen i stigende grad bygger op mod dannelsen af et egentligt forbundspoliti i EU.
Vi blev jo for ikke ret lang tid siden opmærksomme på, at aktivitetsrapporten fra registermyndigheden allerede var kommet danske myndigheder i hænde, før Folketinget afsluttede sin behandling af loven om tiltrædelsen af Schengenaftalen i maj i år.
Ikke desto mindre blev Folketingets behandling af sagen afsluttet, uden at Folketingets medlemmer fik kendskab til det meget alvorlige indhold, der ligger i aktivitetsrapporten, hvor en række mangler med hensyn til registersikkerheden blev dokumenteret af det fælles tilsyn. Jeg håber meget stærkt, at ministeren i dag på baggrund af de mangler, som rapporten opremser, nu vil fremlægge et program fra den danske regerings side for, hvordan vi får lukket de kæmpehuller i registersikkerheden, som er dokumenteret i rapporten, og som jo altså til overflod er dokumenteret gennem begivenhederne i Gent.
Besvarelse
Holger K. Nielsen (SF), 1997-12-02:
Når man lytter til en tale, kan man jo tit læse meget ud af stemmeføringen.
Hr. Ole Stavad holdt
sådan en relativt afdæmpet tale i starten, men pludselig hævede han stemmen kolossalt meget.
Det var, da han kom til bemærkningerne om Amsterdamtraktaten og Schengensamarbejdet: Det var løgnagtigt, at der ikke er en sammenhæng dér, men det måtte vi ikke fortælle befolkningen.
Det er ganske tydeligt, at hr. Ole Stavad har en meget, meget dårlig sag dér.
Det lyste ud af den måde, han skulle overbevise både sig selv og andre om, at der ikke er nogen sammenhæng mellem Amsterdam og Schengen.
Schengen blev vedtaget før topmødet af et bredt flertal; derfor er der ingen sammenhæng.
Jo, men det er måske netop her, en del af hunden er begravet, for en del af kritikken af det her går jo på, at denne rapport ikke blev fremsendt, selv om den var fremlagt før den endelige vedtagelse af Schengen.
Vi går med en antagelse om, at regeringen i huj og hast skulle have Schengen gennemført netop for at kunne argumentere på den her formalistiske måde: De to ting har jo ikke noget med hinanden at gøre.
oplysninger i forbindelse med behandlingen af hele Schengenkomplekset.
Så derfor vil jeg for det første anfægte formalismen, og jeg vil for det andet sige, at der i allerhøjeste grad er en sammenhæng mellem Schengen og Amsterdam.
Ole Stavad (S), 1997-12-02:
Først til hr. Keld Albrechtsen, der spørger om de konkrete tilsagn.
Jeg har hørt svaret fra justitsministeren sådan, at han har givet helt konkret tilsagn om, at dér, hvor tilsynsmyndigheden har påpeget problemer, der er dokumenterede, vil ministeren arbejde for, at der findes løsninger på disse problemer i overensstemmelse med de indstillinger, der ligger fra Registertilsynet.
Hvis jeg skulle have misforstået det, går jeg ud fra, at justitsministeren vil reagere.
Så lød det næsten, som om det var en sag, som hr. Keld Albrechtsen havde fra Belgien, der var anledningen til denne forespørgsel.
Da jeg ikke havde hørt om sagen, før jeg hørte hr. Keld Albrechtsen berette om den her fra talerstolen,
Men jeg husker ikke, at der var nogen, der foreslog, at vi skulle nedlægge Kildeskattedirektoratet og holde op med at opkræve skat.
Det kan godt være, det kunne have samlet folkelig opbakning; det er jeg ikke sikker på andet.
Men til fru Annette Just vil jeg sige, at jeg beklager selvfølgelig dybt, at fru Annette Just følte sig ramt, da jeg snakkede om nyttige idioter.
Det var bestemt ikke tilsigtet, så hvis det er oplevet på den måde, så siger jeg undskyld.
Men der er ingen som helst tvivl om, at det, der ligger her, er en mulighed for, at vi i et internationalt samarbejde kontrolleret og inden for rammer, hvor vi ved, hvad det hele går ud på, kan være med til at bekæmpe den internationale kriminalitet, hvilket er helt nødvendigt.
Så endelig til hr. Holger K. Nielsen.
Jeg vil nu meget gerne tage afstand fra ordet løgnagtig.
Det har jeg bestemt ikke brugt.
Men det, der er tvisten hr. Holger K. Nielsen og mig imellem, kan vi jo få afklaret her i dag.
Det, der var min påstand, var, at der var et bredt flertal, der vedtog Schengenaftalen, og at vi skal indgå i samarbejdet.
Det, der er min forudsigelse, er, at vi er det samme brede flertal, der ønsker, at Danmark under alle forhold, på samme måde som Norge og Island gør det, skal indgå i dette samarbejde uafhængig af Amsterdamafstemningen den 28. maj.
Det synes jeg egentlig var nyttigt, hvis vi kunne få det afklaret fuldt og rent og klart her i dag.
Derfor glæder jeg mig til at få afdækket, om hr. Holger K. Nielsen har ret, eller jeg har ret.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-12-02:
Jeg må sige, at hr. Stavad er noget polemisk i dag.
Jeg havde fornøjelsen af at være sammen med hr. Stavad til en debat i Aalborg i forgårs.
Der var hr. Stavad helt anderledes saglig og jordbunden, men det var nok, fordi han stod på nordjysk jord.
Jeg vil gerne spørge hr. Stavad - lad os tage meget konkret på den her sag: Hr. Stavad mener, at ministeren har givet nogle tilsagn.
Det, jeg har hørt, er, at ministeren vil tage problemerne op på det kommende møde.
Så vidt, så godt.
Det er der jo ikke noget konkret i.
Så vil jeg spørge hr. Stavad: Hvad med de punkter, som står i vores forslag til vedtagelse?
Ud fra de problemer, der er beskrevet i aktivitetsrapporten, er her konkret angivet, hvordan disse problemer kan løses f.eks. ved at nedskære antallet af folk, der bare har fri adgang til at trække oplysninger ud af systemet, f.eks. ved at skabe klare regler for klager fra registrerede personer, og f.eks. ved at tilsynet får ubegrænset adgang, direkte netadgang, til at kontrollere oplysninger, hvad det ikke har i dag.
Det er blot nogle vigtige eksempler på de konkrete punkter, og jeg mener egentlig, at hr. Stavad nemmest kan besvare mit spørgsmål ved at tage stilling til punkterne i det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Kent Kirk (KF), 1997-12-02:
Jeg tror, hr. Ole Stavad er enig med mig, når jeg bekræfter, at den måde, som vi opfatter Folketingets behandling af Schengenaftalen på, er, at det er korrekt, at vi fik de oplysninger, som vi bad om.
Vi var ikke på noget tidspunkt i en situation, hvor vi følte, at vi ikke var velinformerede.
Skulle vi komme i den uheldige og ulykkelige situation, at Amsterdamtraktaten skulle gå hen og falde, vil vi med hensyn til Schengensamarbejdet være i nøjagtig den samme situation, som Norge og Island er i. Vi har taget stilling til, og vi har indskibet os i dette samarbejde, fordi det er så vigtigt af hensyn til bekæmpelsen af den internationale kriminalitet, og det vil vi ikke under nogen omstændigheder opgive.
Jeg kan kun bekræfte, at det er situationen, som vi har opfattet den, og jeg tror også, hr. Ole Stavad kan bekræfte den fremstilling, som jeg er kommet med her.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-12-02:
Man kunne ikke bede om denne rapport, for der var jo ingen, som på det tidspunkt vidste, at den forelå.
Derfor er det absurd at bruge det som et argument for, at vi fik alle de oplysninger, vi bad om, da vi behandlede Schengenaftalen i maj måned.
Jeg synes ærlig talt, hr. Stavad virker en smule politisk naiv, når han siger, at Schengenaftalen består, ligegyldigt hvad der så end sker ved folkeafstemningen.
Hr. Stavad må da vide, at det i hvert fald for os er et meget vigtigt krav, at vi skal ud af Schengensamarbejdet, hvis det bliver et nej ved folkeafstemningen. Hvis det bliver et nej, kommer det spørgsmål da i spil, vil jeg sige til hr. Ole Stavad.
Hvad han så end får af bekræftelser i dag, er totalt hamrende ligegyldigt i forhold
til den situation, som opstår, hvis det bliver et nej ved folkeafstemningen den 28. maj.
Så er der en temmelig besværlig situation, men en af de vigtige, helt overvejende væsentlige ting at tage fat på er lige præcis Schengensamarbejdet, så både formelt og også reelt politisk er der altså en sammenhæng mellem Schengenaftalen og Amsterdamtrakten.
Annette Just (FP), 1997-12-02:
Når hr. Ole Stavad bliver ved med at påstå, at der ikke er
nogen sammenhæng mellem Amsterdamtraktaten og Schengenaftalen, er jeg nødt til at spørge, om hr. Ole Stavad ikke kunne gøre sig den umage at prøve at læse Amsterdamtraktaten eller i hvert fald bede en af sine ministerkolleger om at informere ham om, at noget af det, der er væsentligt i Amsterdamtraktaten, og som er en ændring i forhold til Maastrichttraktaten, er, at man overfører dele af Schengensamarbejdet til søjle 1. Det vil sige, at det går over til at blive noget overnationalt i stedet for som nu, hvor det er mellemstatsligt.
Det kan ikke være rigtigt, at hr. Ole Stavad ikke har fattet det endnu.
Det har vi andre mildest talt talt og skrevet om i mange måneder allerede på nuværende tidspunkt.
Anne-Marie Meldgaard (S), 1997-12-02:
Jeg må bede hr. Frank Dahlgaard om at høre lidt mere efter, når man afleverer sin ordførertale, for jeg præciserede i min indledning, at der ikke var grundlag, som jeg ser på det, for en lovændring.
Det var der ikke behov for, fordi den lov, vi har i dag, er ganske glimrende, hvis vi skal sikre, at elever kan deltage frivilligt, både når det drejer sig om deltagelse i og betaling af skolerejser.
Det, vi er vidne til her, og som også Ombudsmanden præciserer i sin redegørelse, er, at den bliver omgået, og at der sker ulovligheder ved opkrævning.
Og jeg har det udmærket med, at det er blevet præciseret, for det ønsker jeg ikke skal ske fremover.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-12-02:
Jeg vil slet ikke gå ind i hr. Stavads motivforskning.
Vi har bedt om en forespørgsel om registersikkerheden.
Vi ønsker at drøfte registersikkerheden, og så kan hr. Stavad jo gruble over, hvilke motiver vi måtte have.
Men jeg vil holde mig til sagen.
Og sagen er altså, at der har fundet et gevaldigt udslip sted af oplysninger, som ikke måtte slippe ud, og som altså blev fundet ved en togstation ved Gent i Belgien.
Det skulle ikke have kunnet finde sted.
Efter reglerne skulle det være umuligt.
Men det påpeges i rapporten, at der er alt for mange brugere.
Der er ikke kontrol med, hvem der har taget oplysninger ud af systemet.
Der kopieres alt for meget i de enkelte lande, åbenbart i et sådant omfang, at det også trykkes i papirlister, som tages med ud fra de offentlige kontorer, måske fra en ambassade, eller hvor det nu kan være.
Jeg vil godt spørge hr. Stavad: Hvilke helt konkrete tilsagn er det, han mener, han har fået fra ministeren om, hvad Danmark skal foreslå?
Og jeg er da glad for det, hvis hr. Stavad har nogle konkrete tilsagn.
Vi andre har desværre ikke fået noget konkret endnu.
Annette Just (FP), 1997-12-02:
Jeg er desværre nødt til at spørge hr. Ole Stavad, om det er sig selv, han taler om, når han taler om nyttige idioter, og navnlig i forbindelse med denne forespørgsel, når han bliver ved med at tale om Schengenaftalen og om, hvordan den har indflydelse på Amsterdamtraktaten.
I øvrigt var det noget forfærdeligt sludder, hr. Stavad sagde, i betragtning af at Amsterdamtraktaten netop overskriver en del af Schengenaftalen til søjle 1.
Men det er ikke det, der er på dagsordenen i dag.
Så den går ikke at bruge det som argument.
Næh, det, vi taler om, er registersikkerhed.
Og da må jeg nok sige, at hvis Socialdemokratiet er tilfreds med, at ministeren står her på Folketingets talerstol og siger, at det er vel nok godt, at vi har to danskere, der sidder med i den her tilsynsmyndighed, og at de har holdt flere møder.
Det er rigtigt, det har de, helt sikkert.
Jeg betvivler overhovedet ikke, hvad ministeren siger.
Men ministeren svarer også helt klart og tydeligt på, hvad der er kommet ud af det.
Der er ikke kommet noget resultat endnu, og han ved ikke rigtig, hvornår der vil komme nogle resultater.
Jeg må sige til hr. Stavad, at det er resultater, vi vil have; vi ønsker ikke som hr. Ole Stavad at fremstå som nyttige idioter.
Ole Vig Jensen (RV), 1997-12-02:
Blot den enkelte bemærkning for at der ikke skal være tvivl om det - det er til fru Annette Just - at ombudsmanden har henstillet, at vi klargør hjemmelsgrundlaget.
Det vil sige, at det er mest hensigtsmæssigt at gå over lovgivningen.
Det vil vi så gøre.
Det betyder så selvfølgelig, at der efterfølgende vil blive udstedt en bekendtgørelse, og vi vil også lægge op til mere klare retningslinjer, når vi kender det grundlag, på hvilket Folketinget beslutter sig.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-02:
Jeg er meget enig med hr. Frank Dahlgaard i hans betragtninger i forhold til skolerejser til Grønland, til Spanien, til Athen osv. osv.
Jeg er også enig i de betragtninger, der går på den gruppe af forældre, der har problemer med at betale.
Jeg tror nu ikke, det er så lille en minioritetsgruppe, som hr. Frank Dahlgaard vil gøre det til, for jeg tror faktisk, der er mange forældre, der har problemer med at skaffe de pågældende penge til det her.
Det afføder yderligere et spørgsmål: Er det sådan, at hr. Frank Dahlgaard finder det urimeligt, at det ofte ved sådanne arrangementer er således, at tingene er skruet sammen på en måde, så eleverne - det samlede elevtal - i klassen er tvunget til at betale rejsen for lærerne og for lærernes deltagelse?
Hvordan ser hr. Frank Dahlgaard på den vinkel?
Frank Dahlgaard (KF), 1997-12-02:
Der bliver da et problem, for jo længere tid en rejse varer, og jo mere kostbar den er, jo større bliver vel egentlig det moralske problem ved, at eleverne og deres forældre skal bære lærernes udgifter.
På den anden side er det jo arbejde for lærerne, for det er jo undervisning - det skulle det jo i hvert fald være - og det skal man vel ikke betale for?
Det synes vi.
Og der er især et problem, når initiativet til de her voldsomme rejser til f.eks. La Santa Sport kommer fra lærerne, i det omfang de finder sted, og det er ofte.
Så er den rigtig grim, og der ser ud til at være nogle enkeltstående eksempler på det.
Men det er jo det, en minister skal stoppe, så ikke Ombudsmanden skal gribe ind, og Folketinget bagefter.
Der er et problem dér.
Jeg tror egentlig, vi har den samme holdning til det spørgsmål.
Anne Baastrup (SF), 1997-12-02:
Det er yderst sjældent, at jeg kan erklære mig enig med hr. Frank Dahlgaard i folkeskolespørgsmål, men det kan jeg gøre i denne sag.
Det er samtidig også vores opfattelse, at folkeskolen skal udvikle sig.
Den skal bruge alle de forskellige typer af muligheder, man har, for at give børnene nogle gode oplevelser, så de kan lære nogle ting, så de kan komme i god kontakt med hinanden, og så de kan få et godt forhold til klassen og til læreren og til skolen. Vi lægger vægt på, at begrebet skolerejser eksisterer.
Vi lægger vægt på, at vi stadig væk har lejrskoler, og at vi på anden måde viser børnene og de unge den verden, der er udenfor.
Men det kan ikke være acceptabelt, at der er børn og unge, der unddrages fra at deltage i de her rejser og lejrskoler osv. på grund af økonomiske forhold.
Og folks økonomi er meget forskellig.
F.eks. er der den enlige forsørger med tre børn, der alle sammen går i folkeskolen, plus et par børn i daginstitution - det er meget moderne med mange børn for tiden - og jeg har i hvert fald i min tid i folkeskolen oplevet, at der skal ekstremt lidt til for at slå en anspændt økonomi i stykker.
Derfor skal vi fastholde, at folkeskolen skal være et gratis sted at være, men samtidig fastholde, at folkeskolen skal kunne udvikle sig.
Der er mange forskellige andre måder, man kan sikre skolerejser eller lejrskoleophold eller andet på.
Der er altså mange andre muligheder, men det kan ikke være rigtigt, at der er børn, der ikke kan deltage i de forskellige tilbud, som folkeskolen giver, fordi forældrene ikke har råd eller ikke mener, at det er det, de skal bruge pengene til.
Jeg vil indrømme, at jeg også blev helt forskrækket!
Og så skylder jeg også lige at fortælle til sidst, at SF jo desværre ikke kan stemme for beslutningsforslaget, for vi er altså et af folkeskoleforligspartierne.
Og tilsyneladende til forskel fra Venstre fastholder vi, at vi er med i et folkeskoleforlig, som vi vil arbejde for, og jeg så meget gerne, at også Enhedslisten kom ind i forliget, men det kan vi jo snakke om.
Hvis Venstre går, er dørene måske åbne for Enhedslisten.