runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2006-06-02:
Jeg vil gerne gentage, at det ikke er testene, som skal styre trinmålene, men at det er trinmålene, der skal styre testene, og sådan har det været hele tiden.
Men hvis et løfte om at gøre det, som vi hele tiden har tænkt os at gøre, kan berolige fru Margrethe Vestager, så er løftet hermed givet.
Så vil jeg gerne understrege, at Venstre er lige så stor tilhænger af det kommunale selvstyre som fru Margrethe Vestager, og Kommunernes Landsforening har jo erkendt, at kommunerne ikke har varetaget deres ansvar for skolen godt nok.
Nu får ikke bare lærerne bedre redskaber, nu får også kommunerne bedre redskaber til at varetage deres ansvar med.
Hermed sluttede forhandlingen.
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Jeg må fortælle ministeren, at SF med sit ændringsforslag ikke er ude på at lukke for, at lærerne i højere grad end i dag kan specialisere sig med hensyn til, om de ønsker at undervise i de mindre klasser eller de større klasser; også det kan vi faktisk se positive elementer i.
Til gengæld synes jeg jo, at Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne og andre forligspartier burde ryste lidt i bukserne, når ministeren står og siger, at når de kan klare sig i Finland med to linjefag, så klarer vi det nok også i Danmark, for det er i direkte modstrid med den målsætning, som er skrevet ind i lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen om ændringsforslagene.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes, idet 8 stemte for, 98 imod.
Ændringsforslag nr. 2 og 3 betragtedes som bortfaldet efter forkastelsen af ændringsforslag nr. 4.
Ændringsforslag nr. 5 forkastedes, idet 10 stemte for, 100 imod.
Ændringsforslag nr. 7 forkastedes, idet 10 stemte for, 100 imod.
Lovforslaget som helhed sattes herefter til forhandling
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Bertel Haarder (V), 2006-06-02:
Jeg vil slet ikke imødegå alt, hvad hr. Thomas Krog har sagt.
Jeg vil blot nævne en enkelt lille ting, et eksempel på, at vi styrker fagligheden, et temmelig godt eksempel.
I dag er der masser af lærere, der underviser små børn i at læse, og som aldrig på seminariet har lært, hvordan man gør det.
Det vil sige, at vi får gode håndværkere, gode specialister til at lære vores børn at læse.
Hvis det ikke er en styrkelse af fagligheden, så ved jeg ikke, hvad det er.
Formålet er jo netop, at de skal lære, hvordan man underviser, det er jo ikke formålet, at de bare selv skal blive gode til at læse.
Og når man i Finland i skolens ældre klasser kan klare sig med lærere, der har to linjefag, og få linjefagsdækket lærerne på den måde, så kan vi jo nok også finde ud af det, når lærerne i gennemsnit har to et halvt linjefag.
I øvrigt har vi jo besluttet at nedsætte en følgegruppe, som skal give os råd om, hvordan vi sikrer, at fagene bliver linjefagsdækket.
Per Clausen (EL), 2006-06-02:
Jeg skal spørge SF’s ordfører, om det ikke er rigtigt, at der dels er det problem med, at der er mange, der kun får to linjefag – det ser det i hvert fald ud til – og at der dels jo også er et særligt problem i, at det har man ikke tænkt sig at gøre noget ved, før en følgegruppe har konstateret, at det er et eksisterende problem.
Den anden idé, som man har med hensyn til at løse problemet, skulle være, at lærerne kunne cykle fra den ene skole til den anden, så man på den måde kunne have en faglighed, der blev flyttet rundt.
Er SF’s ordfører ikke enig med mig i, at det vil få meget negative konsekvenser for det faglige og pædagogiske miljø på de enkelte skoler og også gøre det betydelig mindre attraktivt at være skolelærer i fremtiden, så det altså er afgørende, at man får løst problemet med linjefagene her og nu?
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Realiteten er desværre, at det her ikke styrker fagligheden.
Lige præcis på det område, som SF tager fat i, er der nogle problemer, som kræver, at vi får rettet op på tingene.
Det synes jeg Dansk Folkeparti skulle tage at erkende ved at sige: Det er ikke nok, at vi bare tænker; vi er nødt til at lytte til dem, som faktisk ved noget om det.
Jeg synes, Dansk Folkeparti skulle tage at se på den undersøgelse af over 1.000 lærerstuderende, der allerede er lavet, og som faktisk siger, at over halvdelen af dem ville vælge et af de her monsterstore linjefag, der er lagt op til, på 1,8 årsværk.
Det betyder, at langt over halvdelen af de nye lærere kommer ud med kun to linjefag, og dermed kommer mange af dem til at undervise i fag, de ikke er uddannet i.
Martin Henriksen (DF), 2006-06-02:
Jeg synes, det er vigtigt, at der er de rigtige lærere til de rigtige fag.
Det er jo også derfor, at der kommer en følgegruppe til det her lovforslag om en ny læreruddannelse, som bl.a. skal følge udviklingen, med hensyn til om folkeskolens behov bliver dækket.
Så igen må man sige, at det, som hr. Thomas Krog kommer ind på, jo altså bliver manet lidt til jorden.
Hvis man nu bare tager Frederiksberg, et af landets bedste lærerseminarier, så er de jo overordentlig positive over for det her, fordi de virkelig kan se, at det trækker i den rigtige retning.
Igen må man bare konkludere, at når vi har nogle lovforslag, som sigter på at styrke fagligheden i den danske folkeskole – og det har vi behov for – så kan man regne med, at så siger SF bare nej, sådan er det hver gang.
Derfor kan SF ikke sige, at de går ind for at styrke fagligheden, for hver gang der er noget, der lægger op til at styrke fagligheden, så siger SF nej.
Det er realiteten.
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
SF er tilhænger af flere af de ting i det her lovforslag, det sagde jeg under førstebehandlingen, og det sagde jeg for lidt siden.
Min pointe er netop den, som hr. Martin Henriksen tager fat i om faglighed, at den voldsomme styrkelse af fagligheden betyder, at lærernes faglighed ikke bliver at være gode til at undervise, men at være gode til dansk, matematik og naturfag.
Det kommer til at betyde, at vi får et stort antal lærere ud i den danske folkeskole, som kommer til at undervise i fag, de ikke har som linjefag.
Og når man så samtidig gør den kerne i lærerfaget, der handler om at blive eksperter i at undervise, mindre, så får vi en dårligere faglighed i folkeskolen.
Martin Henriksen (DF), 2006-06-02:
Jeg synes, at man kan se, at der tegner sig et billede af, hvorfor SF også lige før var imod folkeskoleforliget.
Nu læste hr. Thomas Krog noget op, som forskellige interessenter på området har sagt.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad hr. Thomas Krog har imod mødepligt, hvad hr. Thomas Krog har imod, at man strammer op på praktikken, hvad hr. Thomas Krog har imod klasserumsledelse, hvor det så fint hedder i lovforslaget, at den enkelte lærer skal se sig selv som en personlig og professionel autoritet for at sikre disciplin, ro og orden i klassen.
Hvordan kan SF have noget imod det?
Mener SF ikke, at når det drejer sig om folkeskoleområdet, så er det faktisk et af de steder, hvor man har behov for at stramme op?
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Ministeren har jo ret i, at der er et sammenfald mellem andelen af elever, der forlader folkeskolen med utilstrækkelige kundskaber i hvert fald efter PISA’s måling, og andelen af elever på det niveau, det er steget til under den nuværende regering, der ikke får en kompetencegivende ungdomsuddannelse.
Men jeg vil tro, ministeren ved, at det er et sammenfald, og at der ikke er nogen sammenhæng, for det er nemlig få elever, som forlader folkeskolen med kundskaber, som findes utilstrækkelige, der også ender med ikke at have en ungdomsuddannelse.
Det viser sig nemlig også at komme an på en række andre ting.
Det, jeg også vil sige, er, at ministerens manglende skelnen mellem, hvad der sker kommunalt, og hvad der sker statsligt, synes at være en ny ting i Venstresammenhæng.
I gamle dage skelnede Venstre jo meget omhyggeligt mellem, hvad der var kommunalt, og hvad der var statsligt.
Og når vi, i hvert fald rigtig mange af os, roser Københavns Kommune, så er det netop, fordi kommunen har taget ansvaret, og ikke fordi ministeren har blandet sig.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg gerne have en ...
Jeg deler sådan set hr. Thomas Krogs forvirring om, hvad det egentlig er, der er det udslagsgivende for forligskredsen, men jeg tror, at man i sin analyse kan tage pejling af, hvad der er regeringens parlamentariske grundlag, og hvad der er den konservative folkeskolepolitik.
Der var jo ikke nogen grund til at tage korte bemærkninger til den konservative ordfører, fordi vi allerede i går under afslutningsdebatten så, at det her er et af de helt centrale områder, måske det eneste, for indflydelse, som Det Konservative Folkeparti har i regeringen, nemlig at De Konservatives skolepolitik nu bliver gennemført.
De Konservatives skolepolitik har alle dage været baseret på en centralistisk og kontrollerende tilgang til, hvad det var, der skulle foregå.
Og man må jo sige, at Dansk Folkeparti har samme tilbøjelighed, i hvert fald sådan som jeg ser det, men jeg kan selvfølgelig blive belært om det modsatte.
I hvert fald tror jeg nok, at de fleste, som iagttager det her, har meget, meget svært ved at se, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet har fået ud af at deltage i det her forlig, der markant ændrer den folkeskole, som vi kender i dag.
Bertel Haarder (V), 2006-06-02:
Jeg tror så rigeligt, at folketingsflertallet kan måle sig med Københavns Borgerrepræsentation, når det gælder om at afsætte midler til at følge op.
Der afsættes midler til sprogtest og sprogstimulering af de små elever og til ekstra dansktimer i 1., 2. og 3. klasse.
Til efteruddannelse afsættes der 175 mio. kr. og til en handlingsplan for læsning 105 mio. kr.
Alt i alt andrager det 680 mio. kr. over 4 år på folkeskolens område, hvis jeg ikke husker forkert, så der er sandelig sat midler af til at følge op.
Det hele handler jo om opfølgningen.
Christine Antorini (S), 2006-06-02:
Jeg må jo forstå fru Margrethe Vestagers svar på den måde, at der sådan set ikke er noget i det konkrete lovforslag, der forhindrer skolerne i fortsat at udvikle de brede kompetencer og sætte forsøgs- og udviklingsarbejde i gang osv. osv., som fru Margrethe Vestager ønsker, og som jeg i øvrigt også ønsker.
Jeg vil så spørge fru Margrethe Vestager, om hun dog i det mindste vil anerkende, at en af de mange ting, som Socialdemokratiet har sat sit fingeraftryk på, er, at det efter 3 år skal evalueres, hvordan det går med testene, om de virker efter hensigten, og om der er nogle af de ting, som kunne være et skræmmebillede, der bliver realiseret.
Bliver der det, så bliver det faktisk evalueret.
Der kommer en redegørelse i Folketinget fra ministeren, hvor man tager stilling til, om der var uhensigtsmæssige ting ved det.
Fru Margrethe Vestager må i det mindste anerkende, at det er et af de fingeraftryk, Socialdemokraterne har sat, og at det er et vigtigt fingeraftryk, at der kommer en sådan evaluering.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Det synes jeg sådan set er et meget spændende billede.
Jeg har deltaget i de samme debatter, og jeg har så også set modstandere af EU blive meget, meget irriterede over, at de aldrig ligesom kunne få at vide, hvad det gik ud på, altså at de hele tiden blev mødt med, at det her ikke er noget særligt, og det er bare en lille ting og nej, nej, nej.
Lige pludselig stod de så med et indre marked og en fælles valuta og en helt anden opfattelse af, hvad det egentlig var for noget.
Hvis fru Christine Antorini har en opfattelse af, at vores vurdering af lovforslagets konsekvenser er for hård, så må jeg returnere komplimenten og sige, at min vurdering af Socialdemokratiets tilgang til det her er, at Socialdemokraterne er for, ja, for ikke at bruge ordet naive, så vil jeg sige søde, når de tror, at det her ikke rigtig er noget, og at der stadig er plads til, at man kan gøre alt det, man plejer.
Det er meget, meget svært at se det som andet, end at man drejer skolen i en anden retning, end den har haft før.
Jeg ved ikke, hvordan man skulle bære sig ad med at få det modsatte indtryk, medmindre man altså støtter det.
Christine Antorini (S), 2006-06-02:
Jeg har prøvet at deltage i andre debatter, hvor jeg har stået på samme side i debatten som fru Margrethe Vestager – jeg tænker her på et helt andet emneområde end folkeskolen, nemlig europadebatten.
Og der er en ting, som jeg ved at vi i fællesskab har været irriterede over, og det var, når de, der ville noget andet med Europa end det, som vi ville med Europa, brugte nogle skræmmebilleder og sagde: Ja, det kan godt være, det ikke lige er de her konkrete forslag, som vil føre til en ulykke, men det er en glidebane på vej hen mod Europas Forenede Stater, eller det ender med, at Danmark bliver et amtsråd i Europa, eller hvad der nu har været af skræmmebilleder.
For at vende tilbage til skoledebatten vil jeg gerne spørge: Når fru Margrethe Vestager fremmaner et billede af, at det bliver en helt, helt anderledes folkeskole, hvad er det så præcis i dette lovforslag, som forhindrer, at skolerne kan blive det, som fru Margrethe Vestager gerne vil have at skolen udvikler sig til?
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Jeg takker meget for tilliden, det er ikke nær det.
Jeg tror, der ligger et væsentligt hint om, hvad vej det går, i udeladelserne, i, at der ikke længere er en ambition om, at eleverne også skal beherske arbejdsmetoder og udtryksformer.
For det er jo noget af det, der er med til at folde kundskaber og færdigheder ud, sådan at det bliver til noget, man faktisk kan bruge til noget, sådan at det bliver noget, der kan sættes i spil i de faglige opgaver, som man måtte have i uddannelse eller i arbejdsliv eller i forbindelse med vores demokrati.
Jeg synes, det er meget svært trods de der gode ord og omsvøb, som vi har hørt i dag, at frigøre sig fra en analyse af, at vi får en indskrænket formålsparagraf.
Og jeg tror da også, at der i den tekst, der løber hen over skærmen hos dem, der ser forhandlingen her, står, at det er en diskussion om en strammere formålsparagraf.
Man ønsker et strammere fokus på kundskaber og færdigheder i stedet for at bygge på det, der er skolens styrkesider i dag, for derved at komme til, at vores børn lærer stadig mere.
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Man er i gang med at lave en helt ny formålsparagraf for den folkeskole, som jo er et centralt element i Danmark og for hele vores kommende udvikling.
Der står jeg stadig væk her og kan ikke helt finde ud af, hvad det egentlig er, der er i gang med at blive vedtaget.
Nogle siger, at det vigtigste og det primære er færdigheder og kundskaber, og andre siger, at det, der ændres, ikke er udtryk for en særskilt prioritering.
Også der kunne jeg godt tænke mig, at fru Margrethe Vestager som den kapacitet på området, hun er, fortæller, hvad hun faktisk mener er konklusionen på det her.
Nu skal vi jo snart stemme endeligt om det her lovforslag, og jeg er stadig væk noget forvirret, så jeg vil godt have lov til at spørge en kapacitet på området som fru Margrethe Vestager om, hvad det egentlig er, det her handler om.
Venstre og Socialdemokraterne siger, at det her jo handler om at give kommunerne nogle redskaber, det handler om, at folkeskolen på den måde skal styrkes lokalt.
Men hvad er det egentlig, der trækker den ene vej, og hvad er det, der trækker den anden vej i det her lovforslag?
Carina Christensen (KF), 2006-06-02:
Det her lovforslag, som vi nu tredjebehandler, bygger på en bred politisk aftale indgået mellem regeringspartierne, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at det igen er lykkedes at indgå et bredt politisk forlig om forbedringer af folkeskolen.
Der er nået nogle store og meget markante resultater, og det skyldes ikke mindst meget stor velvilje og et godt samarbejde mellem de fire største partier i Folketinget.
Så jeg vil meget gerne takke for samarbejdet i forligskredsen om folkeskolen.
Der er ingen grund til at lægge skjul på, at vi i Det Konservative Folkeparti er utrolig glade for det her lovforslag.
Vi gennemfører nu en række tiltag, som i mange år har været konservative mærkesager, og vi tager et stort skridt i retning af at skabe en folkeskole i verdensklasse.
Det er ikke en overraskelse for nogen, at vi i Det Konservative Folkeparti er meget optaget af at øge fagligheden i folkeskolen.
Det handler ikke om, at vi ønsker at genindføre den sorte skole, som nogle måske vil påstå, tværtimod handler det om, at vi i høj grad er bekymret for den danske folkeskole og ikke mindst for de mange børn og unge, der går i den.
Vi har 20 pct. unge mennesker, som aldrig gennemfører en ungdomsuddannelse, og det er simpelt hen ikke godt nok og ikke tilstrækkeligt, hvis vi skal kunne klare os i en globaliseret verden.
Vi må og skal gøre det bedre, og fagligheden skal styrkes.
Flere timer i dansk og historie var et konservativt valgløfte.
Det valgløfte indfrier vi nu, og der er samtidig afsat over 100 mio. kr. til en ny national handlingsplan for læsning.
Nu får alle børn derudover en skriftlig elevplan, der vil bidrage til at sikre, at der er fokus på hvert enkelt barn.
De svage må ikke blive glemt, og de dygtigste skal have ekstra udfordringer.
Vi er meget tilfredse med, at det med lovforslaget nu bliver præciseret, at det er kommunalbestyrelsens ansvar, at børn lærer det, som de skal, i skolen.
Det skal være slut med igen og igen at placere aben på andres skuldre.
Det er på tide, at der er nogen, der går ind og tager et ansvar.
Endelig glæder vi os over, at det nu præciseres i folkeskolens nye formålsparagraf, at det er en central opgave for skolen at forberede eleverne til videreuddannelse.
Folkeskolen har en stor opgave i at bidrage til, at vi når vores målsætning om, at mindst 95 pct. af alle unge skal have en ungdomsuddannelse, og at 50 pct. af alle unge skal have en videregående uddannelse.
Jeg må sige, at det ikke har været en ubetinget glædelig dag i Folketinget i dag.
Vi har tidligere på dagen behandlet et lovforslag om kunstig befrugtning, som for De Konservative i høj grad handlede om barnets tarv.
Det her lovforslag handler i høj grad også om barnets tarv, og derfor er ikke mindst vedtagelsen af det her lovforslag på en dag som i dag et særdeles stort lyspunkt.
Martin Henriksen (DF), 2006-06-02:
Nej, jeg mener ikke, at der vil blive tale om en skævvridning.
Jeg mener, at de her test vil kunne indgå i en samlet vurdering af, i hvilken retning folkeskolen går.
Og det synes jeg da er ganske, ganske positivt.
Jeg synes altså også, at de partier, som ikke er med i folkeskoleforliget – det har jeg også sagt før, og jeg vil gerne sige det igen, for der er ikke sket noget nyt siden da – mangler et alternativt bud på, hvad det er, de så i realiteten vil.
Det hører vi ikke noget om.
Per Clausen (EL), 2006-06-02:
Det skal jeg sige tak for, for nu har vi nemlig for første gang under debatten fået en fornuftig begrundelse fra et af forligspartierne for, hvorfor det er så vigtigt at indsamle de resultater.
Det er, fordi de skal bruges til at tage stilling til, hvilke yderligere tiltag der er nødvendige at gennemføre over for folkeskolen og kommunerne fra statens side.
Hr. Martin Henriksen har jo også sagt tidligere i dag, at testene kun rummer en meget lille del af det, der skaber kvalitet i en folkeskole.
Er hr. Martin Henriksen så ikke enig med mig i, at vi så risikerer at få en fuldstændig skævvridning af de statslige indgreb, fordi de sker på baggrund af, hvad testen kan vise, men måske ikke på baggrund af hele virkeligheden?
Man må vel et eller andet sted tolke det, hr. Martin Henriksen siger, sådan, at der er balance i formålsparagraffen.
Det var der måske også i den gamle, men nu er der kommet en ny balance, det vil sige, den er lavet om, og der er realiteter i det, der er lavet om.
Det er der, Dansk Folkeparti i dag i stor udstrækning har fået sin vilje, og det er jo godt for Dansk Folkeparti.
Og jeg skal ikke stå her og insinuere, at forligspartierne skulle være uenige, det er jo ikke mit problem, at der er en række partier, der er gået sammen om en forkert politik, det sker jo tit her i Folketinget.
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Nu forstod jeg på SF’s ordfører, at det er en stor kapacitet, vi har stående på talerstolen, så det er jeg selvfølgelig utrolig glad for også at få lov til at benytte mig af.
Men jeg synes, at når nu der er tale om den her kapacitet, som vi er enige om der er, så kunne det være lidt fristende at gentage spørgsmålet til fru Margrethe Vestager: Hvad er det, der i det lovforslag, vi har med at gøre her, ikke længere kan lade sig gøre for dansklæreren i en 3. klasse på en skole i eksempelvis Esbjerg eller et hvilket som helst andet sted?
Hvad er det i det her lovforslag, som nu ikke længere kan lade sig gøre, og som kan berettige til de her meget store armbevægelser om, at vi lige pludselig indfører den her meget store statsligt styrede skole?
For jeg har svært ved at få øje på det i det lovforslag, vi behandler her.
Jeg kan godt få øje på nogle scenarier om en efterfølgende lovgivning, som nogle andre end os, der sidder her lige nu, kunne finde på at vedtage, men jeg kan ikke få øje på det i det lovforslag, som vi sidder og skal stemme om lige præcis nu.
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Netop i København har man jo faktisk afsat de midler, jeg her efterlyser.
Altså, tager man den konsekvens og siger, at vi skal bruge de her test, så er man jo nødt til at afsætte noget til at følge målrettet op på dem, der har problemerne.
Det gør man ikke her.
Tværtimod kan jeg forstå, at ministeren siger, at det, det handler om, er, at hele undervisningen skal indrettes efter testresultaterne, altså opfølgning, som ministeren kalder det.
Det er jo det samme som at sige: Vi tager hele undervisningen og indretter den efter, hvad testresultaterne viser.
Så vil jeg bare spørge om ministerens vurdering.
På den måde er ministeren jo enig i KL’s høringssvar, der siger, det her er en minimering af det kommunale selvstyre af folkeskolen?
Bertel Haarder (V), 2006-06-02:
Det hele handler om opfølgningen.
De har kun ét formål, nemlig at være et pædagogisk redskab i opfølgningen.
Det er opfølgningen, der er det afgørende.
Det nytter jo ikke noget, at hr. Thomas Krog tilsiger SF’s støtte til indsatsen for de svage, når hr. Thomas Krog ikke vil gøre noget for de svage.
Men hvad han ikke vil, det vil Bo Asmus Kjeldgaard på Københavns Rådhus jo heldigvis, han har åbent erkendt, at der må ske noget nyt nu, fordi det, man hidtil har gjort, ikke virker.
Så kunne hr. Thomas Krog ikke lære lidt af den selverkendelse, man er nået til på Københavns Rådhus?
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Så hvis vi nu tror på det udgangspunkt, at testene skulle kunne hjælpe de elever, ville det så ikke være naturligt, at man brugte nogle ressourcer på opfølgning på testene?
Altså, i det øjeblik, det viser sig, at der rent faktisk er nogle af de her elever, der har læseproblemer, jamen så skal man sætte ind for at rette op på det.
Er det så ikke det, der mangler her, hvis man i øvrigt tror på tankegangen med, at testene hjælper?
Mangler der ikke det, at man fylder ekstra ressourcer på?
Der er ikke afsat en eneste lærer til at følge op på testresultaterne, tværtimod skal lærerne jo bruge ekstra ressourcer på at lave elevplaner til alle, så det skal tages fra den øvrige undervisning.
Bertel Haarder (V), 2006-06-02:
Jeg lagde mærke til, at hr. Martin Lidegaard allerede i sit første spørgsmål talte om disse test på en måde, som bygger på en misforståelse.
Det samme gjaldt jo, da hr. Martin Lidegaard under ordførerdebatten tog ordet og beskrev disse test, som om det drejer sig om en bestemt test.
Han hånede forligspartierne for, at vi troede, at vi skabte udfordringer for alle elever ved at give dem den samme udfyldningstest.
Fru Anne Baastrup har talt om det samme.
Det er adaptive tilpassede computerbaserede test.
Hvis den første opgave er for svær, så går man videre til en lettere, og er den løst, så går man videre til en sværere.
Disse test udarbejdes jo i nøje overensstemmelse med de mål, der er sat, inklusive trinmål.
Og det er jo ikke sådan, at testene påvirker trinmålene, det er trinmålene, der er afgørende for, hvordan testene udformes.