runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Svanholt (SF), 2001-05-29:
Til hr. Søren Kolstrup: For det første mener jeg, at Enhedslisten virkelig bør glæde sig over, at det faktisk er lykkedes for SF sammen med alle de her folk, der er så vilde med, at det der marked skal åbnes og åbnes og åbnes, at lave en minimumsåbning, og det holder vi fast ved lige til udgangen af 2003. Så er der en ny situation, som vi så vil vurdere.
Det kommer jo an på de politiske styrkeforhold.
Vi håber naturligvis, at der et stærkt hold med Socialdemokratiet og Radikale, Enhedslisten, SF og gerne flere mandater, for så har vi jo masser af muligheder for at fortsætte den linje, at vi tæmmer markedskræfterne og fremmer miljøinteresserne.
Martin Glerup (S), 2001-05-29:
Nu svingede hr. Kolstrup sig jo ret meget op over, at der kom
noget perspektivrigt frem her på talerstolen.
Jeg vil sige, at det, der er perspektivrigt, er jo, at man sikrer det offentlige eje, man sikrer en fornuftig fleksibilitet, ja, man sikrer minsandten også, at DONG får mulighed for at gå ind i vedvarende energi sammen med andre.
Det ligger i den aftale, der er indgået, at man får løftet de ting op, og det er selvfølgelig rimeligt, at vi får anledning til at diskutere det her imellem anden og tredje behandling, sådan at alle partier har mulighed for at se nøjagtig, hvor god aftale der er blevet indgået her i formiddag mellem forligspartierne bag energireformen.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-29:
Skal fru Anni Svanholts udtalelse forstås således, at hvis der i 2003 bliver åbnet for en yderligere markedsåbning, så vil SF springe fra og melde sig i en klub sammen med Enhedslisten, der vil prøve på også på det her område at etablere en grøn profil?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-29:
Og det er så i øvrigt de vilkår og den situation, der er på markedet, som vil være afgørende for SF's endelige stillingtagen til den tid.
Det er den konkrete virkelighed, vi må forholde os til.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-29:
Det er en lidt uvant situation for mig at skulle stå og rose fru Anni Svanholt.
Det er klart, at SF har måttet sluge nogle kameler i den øvelse her, og det skal ses i det lys. Jeg håber også, at SF på sigt gør sig tanker om, at hvis man kun vil tæmme markedskræfterne i Danmark, men i øvrigt passivt se på, at andre overtager markederne og dermed marginaliserer Danmarks rolle i det fremtidige energimarked, så tror jeg, man skal have en ny diskussion i partiet SF.
For jeg tror, at det, vi har talt om, der hedder gensidighed og åbenhed ...
Virkeligheden eksisterer ikke.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-29:
Ja, det er rigtigt, Jeg mente nok, det var hr. Søren Kolstrup, der var den seneste ordfører.
Med hr. Søren Kolstrup og Enhedslisten har vi jo haft de her diskussioner adskillige gange.
Alt det, vi laver her i dag, er en fastlæggelse af infrastrukturen i et samfundseje.
Det er et spørgsmål om at fremme nogle energimæssige sider, som også fremmer miljøet.
Hver gang markedskræfterne på en række områder i det her folketingsår er brugt til at drive en grøn politik frem, så den bliver til noget i stedet for det der småsnak i forsamlingshusene, når der virkelig er kommet power på at lave miljøpolitik, så det ligner noget, så har Enhedslisten været i stand til ud fra en ideologisk holdning at sige: Ingen miljø, hvis ikke det foregår på den ideologisk rigtige måde.
Derfor anklager jeg Enhedslisten for at arbejde direkte imod miljøet, når vi laver energipolitik i det her land, gang på gang.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-29:
Og det er ganske korrekt, der er kommet
disse små krøller.
Men hovedstødet er jo klart.
Hovedstødet er hr. Peter Hansen-Nords, hovedstødet er hen mod den totale markedsåbning.
Man kan vælge som CD at gå ud og sige, at et dansk selskab som DONG skal til at bruge energi på den store boksekamp - det er det, der i CD's forstand hedder grøn politik - eller man kan vælge at lave en helt, helt anden energistrategi, nemlig uden et marked.
Og der er det jo logisk for CD at gå ind i den her boksekamp sammen med andre.
Logikken fejler intet, netop fordi også den øvrige del af verden er sådan indrettet.
Men det behøver jo ikke at betyde, at vi andre, der har en ganske anden strategi, behøver at tabe hovedet.
Vi har ord, der hedder selvforsyning.
Vi har f.eks. også det begreb, der hedder, at man kan forestille sig, at en del af DONG's aktiviteter simpelt hen lukkes ned, den dag DONG har gjort sit arbejde, og at forsyningen overdrages til helt andre forsyningskilder, så målet for DONG ikke er blind vækst, men at målet i virkeligheden er det allerfornemste: at overflødiggøre sig selv og skabe rum for mere og mere vedvarende energi.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-29:
Det at få styr på den danske gasinfrastruktur og undgå den risiko, der er, for at det var kommet i omløb og kommet i handel, at store, stygge multinationale europæiske selskaber havde overtaget den, mens forbrugerne hang ude i den anden ende, hvis ikke det er Enhedslistens ærinde, hvis er det så, hvis jeg har forstået noget som helst om Enhedslisten?
Det kan godt være, det kniber.
Når det gælder om at trække den grønne energi i gang med den effekt, der er i det, og den måde, vi gør det på i dag her i Danmark, kunne det så ikke være passende, at Enhedslisten bare for et øjeblik forholdt sig til realiteternes verden? Hvis der er et gedigent borgerligt flertal efter 2003, der ser resten af Europa åbne sig for gasmarkedet, så bliver der åbnet.
Hvis der ikke er det, hvis det er hr. Søren Kolstrups linje, så bliver der ikke åbnet en millimeter, og så er jeg bange for, at vi også vil være tabt, og det vil sige, at vi bliver overladt til, at det er nogle andre udefra, der styrer det her på nogle helt andre vilkår.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-29:
Jeg synes, det er lidt uforståeligt, at hr. Søren Kolstrup sådan bagatelliserer det, der ligger her i dag.
Jeg går ud fra, at Enhedslisten er fuldstændig enig med SF i, at det er fantastisk vigtigt, at infrastrukturen forbliver i offentligt eje, uanset at der kan komme en borgerlig regering til magten.
Det er sådan set det, der er lykkedes.
Det er uforståeligt, hvis Enhedslisten ikke kan se, hvor værdifuldt det er, og i øvrigt at det er meget værdifuldt, at DONG som et offentligt selskab kan gå ind i andre opgaver, herunder vedvarende energi.
Det burde da vel være Enhedslistens politik.
Det er uforståeligt, at Enhedslisten ikke vil se i øjnene, at der er nogle vilkår, altså at der er et direktiv, som skal gennemføres i Danmark, og at det er baggrunden for, at SF går ind og er med til at regulere markedet.
Det var ønskeligt, hvis Enhedslisten også ville se den virkelighed i øjnene.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-29:
Jeg har sagt det tidligere, og jeg vil gerne prøve at formulere det på en ny måde til hr. Ebbe Kalnæs.
Hvad enten man er liberalist eller ikke liberalist, så er det eneste rigtige, at man har den fælles gasinfrastruktur på offentlige hænder.
Det er simpelt hen forudsætningen for at etablere bare noget, der minder lidt om et ægte liberalistisk marked med mange udbydere osv. En ufravigelig
forudsætning.
Den analyse har hr. Ebbe Kalnæs og undertegnede været enige i.
Hvis man kom her med et særskilt forslag, hvor man sagde: Stem ja eller nej til, at den her infrastruktur kommer i offentligt eje, så ville Enhedslisten selvfølgelig stemme for.
Hvis man kom med et særskilt forslag, der sagde: Nå ja, vi laver også en mulighed for, at DONG kan engagere sig mere og mere i vedvarende energi.
Til Fru Anni Svanholt: Vi ville såmænd stemme ja; men når fru Anni Svanholt sammen med sine liberalistiske venner kommer uden forbehold og åbner for det store markedsåbningsperspektiv og selv uforbeholdent skriver noget her om 2008, jamen så er svaret meget entydigt.
Fru Anni Svanholt kunne jo have bedt om, at det her forslag kom ud i tre stykker, så vi også kunne lave de ægte grønne alliancer.
Men det er blevet forhindret ved, at man skulle lave en rigtig sursød sovs.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-29:
Jeg synes, det er lidt vigtigt at få slået fast, at de dér procenter, der hedder 30, 38 og 42, ikke er teoretiske eller tilfældige.
Og hvorfor gør vi så det?
Jo, det gør vi af den simple årsag, at markedsåbningen i Europa ikke er i orden, at Tyskland har hundrede procent markedsåbning på papiret, men ikke har en kæft markedsåbning reelt.
Og i det øjeblik vi åbner i Danmark uden videre og de andre ikke åbner, er vi samfundsøkonomisk i store vanskeligheder. Vi åbner markedet, så det brager, i 2003
, hvis de andre har ånnet reelt.
Har de andre ikke åbnet, har vi muligheden for at tilpasse det, så Danmark ikke kommer i klemme i denne sag.
Så vi vil gerne åbne før 2005, sagt til hr. Kim Behnke, men det er vanvittigt at fastlægge det til 2005
, hvis alle europæiske markedsudbydere ikke har åbnet.
Så bliver vi sorteper i den situation, og derfor skal vi tage stilling ud fra virkeligheden og ikke ud fra en fremtid, hvor vi ideologisk gerne vil have åbnet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-05-29:
Jeg vil give hr. Kim Behnke ret i, at der selvfølgelig fortsat er mulighed for at lave brugerafstemninger ude i fællesantenneanlæggene, det vil sige, at man ikke kan sige, at med det her lovforslag er demokratiet sat ud af spil.
Det er det eneste lovkrav, der decideret er i den her lovgivning.
For det første at de brede folkeoplysende programmer tilgodeses, og for det andet at hensynet til de store minoritetsgrupper tilgodeses.
Men i begge tilfælde er der altså tale om venlige henstillinger.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-29:
Og ellers har man jo mulighed for selv at hente sine programmer ned.
Der findes alle mulige andre måder i dag at kunne hente programmer ned på end nøjagtig at få dem leveret af de meget store kabeloperatører.
Endelig skal jeg sige, at i dag er det altså sådan med den nugældende lovgivning og det nugældende regelsæt, at der er det i de brugerejede fællesantenneanlæg ikke påkrævet, at man har afstemninger.
Det er noget, som man lokalt selv afgør på generalforsamlingerne.
Ændringerne vil være, at nu kan konkurrencemyndighederne i det hele taget kigge prisaftalerne efter, og det bliver ganske spændende at se i de kommende år.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-29:
Til hr. Kim Behnke: Nu er der jo nogle ting, som Folketinget kan bestemme, f.eks. at der er demokrati i Danmark.
Vi kunne også godt bestemme, at der var demokrati for medlemmerne af antenneforeninger og for de brugere, der er, for kabeloperatørerne.
Til hr. Kim Behnke og hr. Thomas Adelskov: Sagen er den, at det her forslag fratager medlemmerne nogle demokratiske muligheder for selv at kunne stemme deres programpakke igennem.
Der er ingen mulighed for, hvis man er kunde hos to af de største kabeloperatører, som sidder på langt den største del af markedet, at kunne gå ind og kræve en afstemning, for man har ikke noget alternativ.
Hvis éns boligblok er tilsluttet dén og dén operatør, jamen så bliver man jo tvunget til at være med hos den operatør.
Det er udemokratisk, det er en uskik, og det er forkert.
Med hensyn til antenneforeningerne er det rigtigt, at man godt kan have vejledende afstemninger, men det er stadig væk bestyrelsen, der i sidste ende beslutter, om man skal have den vejledende afstemning.
Det er problematisk.
Det vil sige, at tv-stationerne ikke skal koncentrere sig om at sende gode programmer, om at sende noget, som man har lyst til at sende for seerne.
Næh, man skal koncentrere sig om at sørge for, at bestyrelsen synes godt om ens arbejde.
Det er da forkert.
Kim Behnke (UP), 2001-05-29:
Jeg vil godt spørge hr. Brian Mikkelsen, om ikke det er korrekt, at det står enhver antenneforening frit for, enhver kabeludbyder frit for - også efter vedtagelsen af dette lovforslag - at afholde afstemninger, vejledende eller bindende afstemninger, blandt antenneforeningens medlemmer, blandt kabeludbydernes kunder.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge hr. Brian Mikkelsen, at det kan man fortsat gøre, og at det derfor må overlades til medlemmerne af antenneforeningen og kunderne i kabelselskaberne at stille krav til de ledelser, der sidder, om, hvilken grad af demokrati man vil have, frem for at det er Folketinget, der skal bestemme det?
Thomas Adelskov (S), 2001-05-29:
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at selv med de eksisterende regler har det været sådan, at man i de brugerejede fællesantenneanlæg jo ikke har haft et krav om, at man skulle have afstemninger.
Men det har åbnet mulighed for, at brugerafstemningerne kunne give indflydelse til bestyrelserne til at forhandle prisreduktioner med tv-programleverandørerne, og det er det, vi skal ind på.
Endelig skal jeg lige gøre opmærksom på, at konkurrencemyndighederne jo også bakker op om det her forslag, i og med at de nu får nogle muligheder for at gå ind og kigge det efter i sømmene, når det drejer sig om de prisdannelser, som er på markedet.
Derfor får vi nu mulighed
for at få lavet en regulering på det her område, hvor også konkurrencemyndighederne kan kigge alle efter i kortene.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-29:
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Thomas Adelskov, at her tager man jo beføjelsen og demokratiet væk fra det enkelte medlem ikke alene af antenneforeningen - den diskussion kan vi godt tage parallelt - men man overlader altså også beslutningsprocessen udelukkende til nogle store kabeloperatører, som selv kan bestemme, hvad de vil sende.
Hvis vi så tager diskussionen om antenneforeningerne, så har man jo nu frataget medlemmerne af antenneforeningen mulighed for at sammensætte deres egen pakke.
Man har reelt overladt det til bestyrelserne, og det vil sige, at man vil opleve, at de store tv-selskaber nu skal til at gøre sig lukrative og fedte for bestyrelserne i stedet for at gøre sig attraktive for seerne ved at tilbyde de programmer, som seerne har lyst til at se.
Det er det, som vi synes er betænkeligt.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-29:
Jeg tror, hr. Ebbe Kalnæs foruddiskonterede Dansk Folkepartis stilling ved tredje behandling, for vi har skrevet i betænkningen, at vi hverken stemmer for eller imod.
Og det gør vi af flere grunde, som jeg ikke behøver remse op her i dag, det står i betænkningen.
Og så vil jeg da også gerne høre lidt om den sag, der ligger om Indukraft.
Indukraft har jo rejst spørgsmålet, om en markedsåbning på de 30 pct. i virkeligheden er, som det skal være, og man vil nu formodentlig klage til Europa-Kommissionen over, at der ligger problemer dér.
Med hensyn til hr. Peter Hansen-Nord så er det rigtigt, at man kan optage forhandlinger om markedsåbning igen, og at man er frit stillet, hvis ikke man kan komme til enighed med SF og de øvrige forligspartier.
Men vi er stadig væk lidt skeptiske over for de ting, der ligger, med hensyn til de manglende vedtægter, og vi kan jo ikke kommentere, om det forlig, der ligger og som er indgået bag de lukkede døre, er blevet så godt, at Dansk Folkeparti kan stemme for det, men ud fra det, jeg har hørt
her, tvivler jeg på, at der ligger det i det, som vi gerne vil have, nemlig at DONG ikke skal bindes til at gå ind i vedvarende energi.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-29:
Det er blot, fordi Det Konservative Folkeparti ikke - som skrevet i betænkningen - vil stemme for forslaget, men har valgt at ville stemme blankt ud fra princippet om og betænkelighederne ved, at den valgte løsning ikke er den optimale. Vi kan så konstatere, at vi ikke kan finde på andre mulige løsninger, og derfor vil vi ikke stemme imod forslaget.
Men det er en farlig vej, og det er en uskik, at der skal sidde nogle kabeloperatører og bestemme på vegne af seerne.
Det synes vi er principielt forkert, og derfor bliver vi nødt til at stemme blankt.
Vi stemmer ikke imod, for vi kan ikke finde på noget bedre, men vi bliver nødt til lige at signalere, at det ikke er det optimale forslag, vi har her.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-29:
Jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at det forslag, som vi behandler her i dag, rent faktisk betyder, at man lokalt i antenneanlæggene vil have mulighed for bedre at kunne være med til at prisdanne og presse operatørerne og udbyderne frem for i dag, hvor det rent faktisk har været muligt for tv-udbyderne gennem de brugerafstemninger at tvinge prisforhøjelser ned over fællesantenneanlæggene og dermed over tv-seerne og radiolytterne.
Kim Behnke (UP), 2001-05-29:
Uanset hvor meget hr. Ebbe Kalnæs ønsker at åbne markedet, så det brager, i 2003, så hjælper det ikke noget, hvis fru Anni Svanholt eller en anden repræsentant for SF sidder med ved bordet og nedlægger veto.
Når hr. Ebbe Kalnæs er så optaget af, at vi skal gøre tingene parallelt, så er jeg enig.
Jeg er enig i, at Danmark ikke skal gå hen og dumme sig, ved at vi blotlægger vores marked.
Det er derfor, at jeg i ændringsforslaget anvender datoen den 1. januar 2005, for det er den dato, der fremgår af det forslag til direktiv, som i øjeblikket er til forhandling.
Og hvis det direktiv bliver vedtaget i EU, jamen så er det så sandelig da min forventning, at både Tyskland, Frankrig, Holland og de andre aktører på gasmarkederne kommer til at overholde det direktiv.
Hvis forudsætningen i dag er, at alle de andre lande i øvrigt har tænkt sig at snyde på vægten, synes jeg, at det verdensbillede, hr. Ebbe Kalnæs tegner, er temmelig bedrøveligt.
Jens Rohde (V), 2001-05-29:
Vi har jo i Venstre tilkendegivet, at vi vil støtte det her lovforslag fra regeringen
, men for god ordens skyld skal jeg lige sige, at det altså er under forudsætning af, at det ændringsforslag, som Enhedslisten er kommet med - sådan et ændringsforslag lex Nordkorea - ikke bliver vedtaget.
For hvis man vedtager det ændringsforslag, der er kommet fra Enhedslisten, vil det reelt betyde, at man fjerner brugerafstemningen fra borgerne, og så putter man den herind i Folketinget, og så er det ellers folketingsmedlemmerne, som kan sidde her og definere, hvad alsidighed og kvalitet er, og det mener vi ikke er politikernes opgave.
Det er en uskik, som vi i øvrigt har nok af i forvejen, når det gælder dansk mediepolitik. Så vil jeg også for god ordens skyld lige spørge ministeren, om ministeren vil komme herop og bekræfte, at der ikke er nogen private tv-stationer eller andre medieudbydere, som med dette lovforslag her får nogen form for særstatus.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-30:
»Hvad kan ministeren oplyse om status for regeringens bestræbelser på at forhindre brugen af pesticider i private haver?«
Svend Auken (S), 2001-05-30:
Som spørgeren ved, har jeg i flere år kæmpet for et totalforbud mod anvendelse af sprøjtegifte eller sprøjtemidler i private haver, men er ikke kommet igennem med det.
Desværre har EU et regelsæt, der har forhindret dette.
Derfor har jeg, som jeg meddelte det i marts måned, bedt Miljøstyrelsen om at lave en strategi.
Den er færdig som lovet.
Vi har overholdt tidsfristen.
Den vil nu gå ud til høring.
Det, strategien kort sagt går ud på, er naturligvis at sørge for, at det i praksis bliver umuligt eller næsten umuligt for private at få sprøjtemidler til private haver.
Én ting er, at vi har et problem dér, hvor der er en eller anden erhvervsmæssig begrundelse, men når det drejer sig om private haver, sportspladser osv., bør vi begrænse det til et absolut minimum.
Så jeg har gjort alt det, jeg har lovet, og det har virkelig været en sag, vi har kæmpet for.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-30:
Jeg takker for svaret.
Men jeg må jo også konstatere, at ministeren tændte et vældigt håb hos mig den 21. marts, hvor ministeren sagde, at kort efter påske og inden den her samling var overstået, ville den her sag være på plads.
Jeg har jo endnu ikke set et stykke papir.
Og jeg ved så ikke, om jeg kan få det udspil, ministeren har, overbragt her i dag, for så kan vi måske i det mindste nå at se det.
Men så lyder mit næste spørgsmål: Hvornår forestiller ministeren sig så, at vi kan afslutte den her sag og få den fuldbyrdet, så vi undgår sprøjtning i haverne?
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-30:
To ting:
spørgsmål er, om ministeren i dag vil give Folketinget tilsagn om i den kommende samling at fremsætte et forslag om forbud mod brug af sprøjtemidler i private haver m.v. efter svensk model.
Det andet spørgsmål drejer sig om den utilsigtede belastning med sprøjtemidler, som findes i mange private haver, fordi de bliver brugt i landbrug, der støder tæt op til de private haver.
Der har landbruget jo forpligtet sig til i Bichel-udvalget at komme med en løsning på det problem. Der er kommet et udspil, der imidlertid ikke ændrer ret meget ved den nuværende praksis, og det betyder, at haveejere, der ikke selv bruger sprøjtemidler, ufrivilligt får det ind over havehækken, fordi landmanden på marken ved siden af bruger det.
Vil ministeren være med til at kigge på de regler og sikre, at de lever op til det, der var intentionen i Bichel-udvalget?
Svend Auken (S), 2001-05-30:
Jeg lovede, at det skulle være færdigt inden sommerferien.
Det er færdigt.
Jeg fik et oplæg fra Miljøstyrelsen allerede i begyndelsen af denne måned, og det skal jeg nok give en kopi af til hr. Søren Kolstrup.
Jeg tror, vi har fuldstændig fælles holdning til det her spørgsmål.
Til hr. Jørn Jespersen kan jeg sige, at oplægget følger de hovedlinjer, som mig bekendt også er gældende i den svenske ordning, nemlig et forslag til lov om ændring af kemikalieloven, så der bliver hjemmel til at fastsætte regler om begrænsning af salgssteder og hjemmel til at kunne stille krav om, at sprøjtemidler kun må sælges til personer, der har fået en relevant sprøjteføreruddannelse.
Og så mange sprøjteføreruddannede havedyrkere har vi ikke i Danmark.
Så det tror jeg vil være en effektiv begrænsning.
Jeg vil også meget gerne se på, om de regler, som jeg er glad for at man har fået fra landbrugets side, er effektive, når det drejer sig om utilsigtet pesticidforurening af haver og sportspladser osv.
Der skal vi se på det.
Det er urimeligt, at man skal påføres en sådan belastning. Må jeg så endelig sige, at kommunerne jo er gået meget stærkt ind i denne her sag, og vi støtter hundrede procent op bag den kampagne, en lang række kommuner har sat i gang, ligesom vi støtter den kampagne, vandværkerne også har lavet på det her område.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Karen Jespersen (S), 2001-05-30:
Når det drejer sig om den anden del af spørgsmålet, nemlig spørgsmålet om hr. Per Stig Møllers udtalelse under debatten her i Folketingssalen den 17. maj,
så er det jo sådan, at jeg ikke kan gå ind i en konkret vurdering af, hvorvidt nogle bestemte omstændigheder kan give asyl eller ej.
Det er sådan set fuldstændig i overensstemmelse med det, som hr. Per Stig Møller også sagde under debatten, hvor han sagde, at det selvfølgelig ikke er en politisk afgørelse, vi kan træffe her i Folketingssalen, men det er en konkret vurdering, som bliver truffet af de pågældende myndigheder.
Det er jo sådan, at Folketinget vedtager en lov, der lægger nogle generelle rammer for, hvilke mennesker der kan få opholdstilladelse på grund af asylbestemmelserne; og vurderingen af, om man lever op til de bestemmelser i lovgivningen, ligger i henholdsvis Udlændingestyrelsen og i Flygtningenævnet.
Det er dem, der træffer de konkrete afgørelser i henhold til de regler, vi har bestemt her i Folketinget.
Men om det enkelte konkrete menneske lever op til de betingelser i lovgivningen eller ej, er jo ikke noget, vi hverken kan eller må blande os i her i Folketinget.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-30:
Jeg vil godt sige tak til ministeren, dels for løftet om at få oplysningerne om Tjekkiet og dels for denne her lektion i elementær asyllovgivning.
Den kendte jeg nu godt på forhånd, men jeg takker ministeren for, at jeg fik den repeteret.
Nu er det jo sådan set heller ikke det, spørgsmålet går
Der ligger jo ikke i spørgsmålet noget ønske om, at der skal tages konkret stilling til asylsagsansøgninger her i Folketinget.
Det handler om en generel politisk vurdering af situationen i Tjetjenien, og hvordan asylmyndighederne ser på den generelle politiske situation i Tjetjenien som grundlag for at træffe de konkrete afgørelser, som selvfølgelig er konkrete, og som vi ikke skal blande os i.
Så kunne ministeren ikke tage og svare på det spørgsmål, som er stillet?