Connie Hedegaard (KF), 2006-02-01:
Det er selvfølgelig indlysende vigtigt, at jagten i Danmark udøves på et etisk forsvarligt grundlag, og også at det sker på et bæredygtigt grundlag.
Det er selvfølgelig vigtigt af hensyn til vildtet, det er vigtigt af hensyn til de 160.000 aktive jægere og af hensyn til alle os, der ikke går på jagt, men har glæde af naturen på mange andre måder.
Jagten på opdrættede og udsatte fugle – fasaner, agerhøns, gråænder – har været almindelig i Danmark i mange år.
Jagten foregår både i lille skala på egen grund og i større skala, hvor jagterne er mere arrangerede.
Indfangningen af vilde fugle, opdrættet og den efterfølgende udsætning og jagt på fuglene rejser en række spørgsmål af biologisk, miljømæssig, veterinær og dyreværnsmæssig karakter.
Om den del af forslaget om afvikling af opdræt og udsætning, der vedrører jagt- og vildtforvaltningslovgivningen, kan jeg oplyse, at Vildtforvaltningsrådet allerede i august 2004 besluttede at undersøge forholdene for jagt på udsatte fugle nærmere.
Som bekendt er det Vildtforvaltningsrådet, der rådgiver miljøministeren i spørgsmål om jagt og vildtforvaltning.
Gruppen fik til opgave i et kommissorium at vurdere, om der inden for de gældende retlige rammer er behov for en ændret detailregulering.
Er der f.eks. behov for ændring af bekendtgørelser, eller er der behov for nye vejledninger eller mere rådgivning på området?
Arbejdsgruppen blev også bedt om at komme med anbefalinger til løsning af eventuelle problemer, som de måtte kortlægge.
Arbejdsgruppen har lige afleveret sin rapport til Vildtforvaltningsrådet, som har sin første drøftelse af arbejdet præcis i dag, nærmest mens vi står her og taler.
Rådet forventes at tage endelig stilling til rapporten på sit næste møde, og det skal finde sted den 31. marts.
Først derefter får jeg en udtalelse til brug for min vurdering af, om der er behov for ændringer af de regler, vi har om indfangning, udsætning og jagt på fasaner, agerhøns og gråænder.
Jeg ved, at arbejdsgruppens rapport er sendt over til Folketinget, og Vildtforvaltningsrådets udtalelser og min vurdering af behovet for eventuelle ændringer vil naturligvis også til sin tid blive tilstillet Folketinget.
Men jeg tror godt, man allerede nu kan sige, at det er temmelig sandsynligt – det er jo det, der foreslås i forslaget – at en afvikling af den mangeårige praksis for opdræt og udsætning af fugle ville kunne føre til et øget jagttryk på den naturlige bestand af fasaner, agerhøns og gråænder og på andre vildtarter, et jagttryk, som selv den mest ambitiøse pleje- og genopretningsplan for den danske natur næppe ville kunne kompensere for.
Det er Danmark simpelt hen for tæt befolket til.
Når det er sagt, så lad mig gøre opmærksom på den omfattende indsats, der gøres for at beskytte og forbedre vores natur og skabe bedre vilkår for den vilde fauna, herunder de jagtbare fugle.
Lov om jagt- og vildtforvaltning har det som et af sine formål at sikre kvantiteten og kvaliteten af vildtets levesteder, f.eks. gennem oprettelse af egentlige vildtreservater – dem har vi oprettet næsten 100 af, i alt 330 kvadratkilometer – og ved i øvrigt at beskytte vildtets eksisterende levesteder og skabe nye, som det bl.a. gøres gennem en række støtteordninger til vildtplantninger og til etablering af vådområder.
Jeg kan også nævne udpegningen af natur 2000-områderne efter EU’s fugle- og habitatdirektiver.
Her er der også sat et omfattende arbejde i gang, som skal resultere i mål og planer for deres naturtilstand og de konkrete indsatser, som der måtte være behov for.
Sammen med de kystnære områder og de beskyttede naturtyper uden for natur 2000-netværket betyder det, at ca. 15 pct. af Danmarks areal under en eller anden form er naturbeskyttet.
Samtidig fortsætter skovrejsningen.
Lige nu har Miljøministeriet aftale om at rejse ny statsskov på mere end 8.500 ha rundtomkring i landet, og dertil kommer den private skovrejsning.
Også naturgenopretningen fortsætter.
I de seneste 20 år er der genskabt mere end 25.000 ha med naturområder, og regeringen har afsat 200 mio. kr. ekstra til en særlig vand- og naturindsats frem til 2008, og som det vil være forslagsstillerne bekendt, er vi ved at forberede en endnu mere betydelig indsats derudover i de kommende år.
Med andre ord: Naturpleje og naturgenopretning, der også gavner vildtet, er allerede en integreret del af vildtforvaltningen i Danmark.
Hvis jeg må kommentere den anden del af forslaget, det her med at begrunde et forslag om afvikling med en eventuel risiko for spredning af sygdomme i naturen og til husdyr og fjerkræbrug eller til mennesker, så må jeg sige, at det synes jeg savner sagligt belæg.
Fødevarestyrelsen, som er ansvarlig for det område, har i hvert fald klart oplyst, at man ikke for tiden finder det nødvendigt med et generelt forbud mod opdræt af vildt med henblik på udsætning, og den henviser til, at vetærinærlovgivningen gør det muligt at håndtere de risici, der er for spredning af sygdomme til fjerkræbesætninger og derigennem til mennesker, herunder gennem udstedelse af nye bekendtgørelser, hvis trusselsniveauet skulle gå hen at stige.
Ministeren for familie- og forbrugeranliggender offentliggjorde den 13. oktober sidste år en handlingsplan mod fugleinfluenza, der f.eks. indebærer nye regler for opdræt af vildænder, hvor der bliver forbud mod samtidigt opdræt af hønsefugle på ejendommen, påbud om rengøring og desinfektion af udstyr og materiale, der har været anvendt til opdrættet, og krav om, at vildællinger dokumenteres fri for fugleinfluenza, før de må sælges.
Det sidste krav er faktisk netop i dag udvidet til at gælde al opdrættet fjervildt, og Fødevarestyrelsen har samtidig indført nye regler for opdræt af gråænder, hvilket også skal forebygge en smitterisiko ved fugleinfluenza.
Der tages altså de foranstaltninger, som de ansvarlige myndigheder vurderer er nødvendige.
Det betyder selvfølgelig alt i alt, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Til sidst har jeg kun en enkelt kommentar, for det begrundes jo også lidt med etik.
Jeg har set, at en af forslagsstillerne, hr. Steen Gade, er citeret på Ritzaus Bureau i går for at sige: Det er uetisk og mangel på respekt for liv at opdrætte fugle blot for at skyde dem som led i en hobby.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at det her foregår på en etisk forsvarlig måde, men jeg synes omvendt, at det i hvert fald ikke er et syn, jeg kan tilslutte mig, altså at sige, at det helt skal forbydes, for så skulle vi også forbyde f.eks. put and take-søer, hvor fisk udsættes, for at familier eller fiskere kan få en naturoplevelse.
Der er jo masser af sammenhænge, hvor vi sætter dyr ud eller sætter fisk ud udelukkende med det formål, at de skal indfanges bagefter.
Jeg tror altså, at forslagsstillerne får travlt, og at begrunde det på den måde, mener jeg ikke giver mening.
Derudover mener jeg, at vi må afvente, hvad Vildtforvaltningsrådet kommer med af forskellige etiske betragtninger, og man kan også se af det materiale, folketingsmedlemmerne har fået i dag, at det jo er en interessant debat, der forestår i Vildtforvaltningsrådet, med ret forskellige synspunkter, og vi vil tage bestik af det, når de er færdige med deres drøftelser.