runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-12-10:
Ordre til partifællerne, siger jeg til hr. Henrik Svane!
Jeg vil godt sige til hr. Søren Søndergaard, at det er en principiel betragtning, at lovforslag skal have den fornødne tid.
Så kan der være nogle, der er forhandlet meget grundigt på forhånd, f.eks. under finanslovforhandlingerne.
Enhver ved, at Venstre er mod flere afgifter.
Vi har alligevel uden vrøvl behandlet forslaget om retsafgift meget hurtigt i Retsudvalget.
Vi ville synes, det var usagligt at gøre ophævelser over det, når vi ved, at en række partier har tygget det igennem under finanslovforhandlingerne.
Jeg kan jo ikke svare for de andre lovforslag, jeg ikke er ordfører på, men jeg ved, at indfødsretsloven vedrører nogle principper, som partier i årevis har siddet og diskuteret, og som nu skal overføres på den bestemmelse, der hedder statsborgerskab ved erklæring.
Så vidt jeg har forstået, er der ikke nogen nye principper, men det må man tale med den ordfører om.
Personlig er jeg fuldkommen ligeglad med, om den lov om indfødsret kommer igennem i morgen eller i næste måned, men det henhører altså under indfødsretsordføreren. Jeg vil også sige til hr. Knud Erik Hansen, at det her er principielt, og jeg glæder mig over, at jeg i dag kan se, at SF nu vil have den hovedregel, at lovforslag skal tage en måned.
Det er vi fuldkommen enige i.
Det er faktisk det, vi har siddet med i Udvalget for Forretningsordenen i årevis. Problemet er bare, at regeringen ikke vil rette sig efter det.
Men det støtter vi bestemt.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Bare en enkelt lille kommentar til fru Birthe Rønn Hornbech: Vi var jo oppe og krydse klinger for ca. 14 dage siden i en lang debat om flygtninge og indvandrere. Da måtte jeg gentage mine spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech tre gange, men jeg fik aldrig et svar.
Derfor vil jeg koncentrere mig om en meget lille ting i håb om at få et svar.
Jeg vil ikke belære fru Birthe Rønn Hornbech om, hvad praksis er for udvalgsarbejde her i Folketinget.
Men når fru Birthe Rønn Hornbech siger, at ministeren bør give en ordre til udvalget om at tilrettelægge en ordentlig udvalgsbehandling, så vil jeg da tillade mig at spørge: Mener Venstre, at ministeren skal blande sig i, hvordan vi i udvalgene tilrettelægger vores arbejde?
Det er jeg i hvert fald ikke opmærksom på at han kan eller bør gøre.
Det bør vi selv tilrettelægge.
Det er ikke ministerens.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Det er i virkeligheden det samme spørgsmål.
Der foregår meget nu, vi har mange lovforslag, som haster, og som bliver hastet igennem, og vi skal nu netop her efterfølgende behandle et andet forslag, som også er kompliceret, som altså også berører mange ting, hvor der også er lagt op til hastværk.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt at få en tilkendegivelse om, og vi efterlyser den faktisk i den debat, vi har haft, hvorvidt Venstre faktisk også godt vil være med til at støtte andre områder - hvor det måske ikke er enig i forslaget, eller måske synes forslaget af politiske grunde faktisk godt kunne fremmes - og holde fanen højt og sige: Vi mener det alvorligt.
Vi mener, at det faktisk er en opgave at sikre lovkvalitet i det arbejde, vi skal lave herinde.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Nu behøver Venstre sådan set ikke gå i gang med at samle underskrifter.
Venstre kan jo bare komme til Enhedslisten og SF.
Enhedslisten og SF behandler tingene seriøst, og så afgør vi det jo, for vi har flertal med begge sider i salen.
Derfor er det jo SF og Enhedslisten, der kommer til at afgøre den sag, ikke bare om den skal færdiggøres før jul, men også hvornår der skal lukkes for spørgsmål.
Det vil være SF og Enhedslisten, der suverænt afgør det, og det vil vi afgøre i overensstemmelse med principper.
Og det var måske lige præcis der, at jeg manglede lidt i fru Birthe Rønn Hornbechs tale, for er det en principiel indfaldsvinkel fra Venstre, at vi skal sikre lovkvaliteten, der bliver nævnt her? Når jeg spørger, så er det selvfølgelig, fordi vi senere på dagen skal behandle et forslag, der hedder lovforslag nr. L 151, hvor man laver nogle store meget vanskelige ændringer, og hvor vi da så regner med, at Venstre vil lægge den samme holdning for dagen, nemlig at lovkvaliteten skal sikres. Vil Venstre ikke det, så må vi jo konstatere, at det her bare er politisk plat og intet har med principper at gøre.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Det er bare lige et spørgsmål til hr. Helge Adam Møller.
Jeg vil bare lige spørge om det, vi hørte til sidst i hr. Hele Adam Møllers tale om, at hvis man nu fik bedre tid til udvalgsbehandlingen, og vi i givet fald kunne vedtage den i slutningen af januar med tilbagevirkende kraft, så den skulle virke fra 1. januar, så kunne vi vedtage den.
Betyder det, at Det Konservative Folkeparti er sindet ved en anderledes udvalgsbehandling at stemme for lovforslaget?
Sådan hørte jeg det nemlig.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Først til hr. Henrik Svane.
Nej, vi er ikke sindet - det regner jeg da ikke med, men det vil udvalgsbehandlingen vise - at stemme for det.
Men da jeg har forstået, at det betyder meget for flertallet, at det træder i kraft pr. 1. januar, så vil jeg bare anvise, at der er den tekniske mulighed, at det kan det stadig væk gøre, også selv om det først bliver vedtaget ind i januar.
Lad mig så sige, at når hr. Knud Erik Hansen siger, at den måde, vi hidtil har brugt, er i modstrid med FN-reglerne, så mener jeg bestemt ikke, at den er det.
Det har indenrigsministeren jo forsikret os om gang på gang både mundtligt og skriftligt, og vi har fået at vide, at det er i overensstemmelse med alle gældende konventioner, og det tager
vi selvfølgelig ad notam
Det er indenrigsministeren og den ekspertise, han har, der tilsiger, at det er rigtigt.
Fru Dorte Bennedsen siger, det ikke gælder, at udlændinge får flere ydelser.
Det er jeg jo ked af, for så må det, indenrigsministeren har fortalt os, jo være forkert.
For jeg vil godt gøre opmærksom på, at over halvdelen af min tale var en direkte oplæsning fra Folketingets betænkning den 23. juni 1998, og det var en oplæsning fra indenrigsministerens taleseddel på et samråd i Retsudvalget i foråret 1998, hvor indenrigsministeren bl.a. dengang sagde - og det var altså den da gældende introduktionsydelse, som var 2.000 kr. mindre: »Endelig vil jeg pege på, at nyankomne udlændinge ud over den i dag eksisterende introduktionsydelse tilbydes en række andre ydelser.
Introduktionsprogrammet indeholder således et kursus i samfundsforståelse, intensiv danskundervisning og aktivering.
Den samlede værdi af de hidtidige ydelser er på ingen måde lavere end værdien af de ydelser, der gives til personer, som er omfattet af reglerne om kontanthjælp.
Det var altså en ydelse, der er 2.000 kr. mindre end den, man nu foreslår.
Når man så får lagt over 2.000 kr. oven i noget, der ikke er ringere, så må det betyde, at man nu får en ydelse, der samlet er mindst 2.000 kr. mere end den, kontanthjælpsmodtagere får.
Alle de rosende ord i min tale var en direkte oplæsning af det, indenrigsministeren forklarede i Retsudvalget for 1½ år siden.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Jeg vil bare sige én ting, og det er, at jeg håber, at hr. Helge Adam Møllers omgang med tal har overbevist Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre om, at der er behov for en endog særdeles grundig udvalgsbehandling.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Til fru Dorte Bennedsen først.
Jeg kan fuldstændig bekræfte den rækkefølge i forløbet, og så vil jeg sige til hr. Poul Nødgaard, at jeg vil ikke gradbøje ordet sandhed.
Det, jeg har sagt, det står jeg ved som en sandhed.
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
Jeg vil gerne spørge hr. Henrik Svane, om han kan bekræfte, at allerede da loven var under udarbejdelse og vedtagelse, der blev det besluttet fra ministerens side at evaluere den, at vi var enige om, at vi, hvis det gav anledning til ændringer, så ville ændre loven, og at det svar, der er blevet givet, også efter det radikale landsmøde, gik på, at vi ikke vil ændre noget, før vi har fået den første delevaluering. Hvis den viser, at der er behov for at ændre, så ændrer vi den.
Poul Nødgaard (DF), 1999-12-10:
Jamen dette er jo ikke sandheden, siger jeg til hr. Henrik Svane.
Jeg vil da ikke sige, at det er direkte usandt, men det er tæt på usandt i hvert fald, meget tæt på usandt.
Enhver, der har fulgt samfundsdebatten efter det radikale landsmøde, ved, at Socialdemokratiet ikke ville være med, men det var under et groft, groft, groft pres fra Det Radikale Venstre, der truede med at gå ud af regeringen, hvis ikke de fik afskaffet den der introduktionsydelse, at det store Socialdemokrati så gav efter.
Og det er ganske fantastisk.
Og derfor synes jeg, at det er et svar, der er under bæltestedet, som hr. Henrik Svane kommer med.
Det er Det Radikale Venstre, der har tvunget Socialdemokratiet til at afskaffe den introduktionsydelse.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Til fru Birthe Rønn Hornbech: Nej.
Til hr. Poul Nødgaard: Magtmisbrug?
Jeg går ind for demokrati.
Jeg er glad for, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre lavede aftalen fra starten om, at hvis det viste sig, at det her ikke fungerede efter hensigten, så skulle det rettes.
Og derfor var jeg glad for, at ministeren på eget initiativ tog den beslutning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-12-10:
Jeg kan høre, hr. Henrik Svane ikke er tilfreds, når jeg siger, at han skifter mening, som vinden blæser.
Men er det ikke rigtig, må jeg spørge hr. Henrik Svane, at da vi forhandlede de to udlændingelove sidste år, da var der en klar aftale om, at der også skulle stilles betingelser om passende bolig for at få familiesammenføring.
Og i allersidste øjeblik så var det hr. Henrik Svane, der løb fra den aftale.
Er det ikke korrekt?
Poul Nødgaard (DF), 1999-12-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Henrik Svane, hvordan det egentlig føles med syv mandater i Folketinget så at holde et landsmøde, hvor baglandet beder De Radikale om at gå hjem og lave det, vi ser her i dag, hvilket Socialdemokratiet faktisk inderst inde er fuldstændig imod.
Så tvinger Det Radikale Venstre faktisk Socialdemokratiet til at gennemføre en lov som det, der ligger forslag til her.
I lang tid efter det radikale landsmøde da sagde Socialdemokratiet: Ikke tale om.
Den lov er vedtaget, den skal fungere videre.
Så var der næsten ved at opstå en form
Jeg synes, det er helt uhyrligt, at syv mandater optræder, som de gør, i en sag som den her.
Jeg synes, det er tæt på magtmisbrug, hvis det er det rette udtryk.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Indenrigsministeriets foreløbige evalueringsresultater tyder på, at integrationsydelsen har været sat for lavt.
Det tager jeg og Det Radikale Venstre selvfølgelig til efterretning.
I den forbindelse vil jeg også gerne komplimentere indenrigsministeren for, at han på baggrund af disse resultater hurtigt tog initiativ til at ændre den.
Det er nødvendigt, at vi følger implementeringen af integrationsloven meget tæt og er villige til at tage konsekvensen, når nogle ting ikke fungerer hensigtsmæssigt.
For mig er det vigtigste nemlig ikke introduktionsydelsens størrelse, men dens princip, og det fastholder vi selvfølgelig også med denne lovændring, selv om debatten har fokuseret meget på det.
Men det er altså, om integrationen virker, om de folk, der kommer til os enten som flygtninge med asylbehov eller som indvandrere, falder bedre til og modtages positivt af den danske befolkning.
Jeg skal ikke forlænge debatten ret meget.
Blot en enkelt kommentar til fru Birthe Rønn Hornbechs kommentar om, at jeg ændrer holdning, som vinden blæser.
Lad den bare stå et øjeblik på lystavlen.
Jeg vil gerne vedkende mig, at jeg foretager en ændring her, fordi vi, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, netop i sin tid har lavet den aftale ved fremsættelsen af disse lovforslag om integrationsloven, at hvis det viste sig, at den ikke fungerede efter hensigten, skulle vi selvfølgelig ændre på den.
Og det er det, vi gør.
Men i den forbindelse vil jeg også gerne rette en appel til de mange organisationer, der har brugt meget energi på at kritisere integrationsydelsen.
Det er helt fint, at der har været en debat om den - vi lever i et demokrati, det er jeg glad for - og også nu så at den er justeret.
Men det er efter min opfattelse nu endnu mere væsentligt, at integrationsarbejdet fortsat følges, ikke mindst fortsat af de mange organisationer, og herunder særligt integrationsrådene og det folkelige engagement.
Jeg håber, at det er en opgave, som organisationerne med lige så stor ihærdighed vil kaste sig over.
Vi stemmer selvfølgelig for det fremsatte forslag til lovændring.
Poul Nødgaard (DF), 1999-12-10:
Socialdemokratiet stod fast på integrationsloven og dermed på den såkaldte introduktionsydelse, der indebærer en lidt lavere ydelse til udlændinge end til danske kontanthjælpsmodtagere.
Det havde de mange berørte udlændinge indrettet sig efter, også fordi de i mange tilfælde kommer fra lande, hvor levestandarden er meget lavere end her i Danmark.
Jo, det lille regeringsparti, De radikale med hele syv mandater i Folketinget, holder landsmøde, og deres bagland ønsker, at den reducerede introduktionsydelse skal afskaffes, så udlændinge bliver behandlet faktisk på præcis samme måde som danske statsborgere.
Jo, De Radikale kører rundt i manegen med det store Socialdemokrati, som mister flere og flere vælgere.
Men det er vel sådan, som Socialdemokratiet selv ønsker det.
Befolkningen har gennemskuet, hvad der foregår på hele udlændingeområdet, og helt utroligt er det, at et mangeårigt parti med stor vælgermasseopbakning taber alt det, de har skabt igennem mange år, pladask på gulvet.
I Dansk Folkeparti kan vi ikke støtte det foreliggende lovforslag, fordi vi mener, at det er helt forkasteligt, at en lille del af dette Folketing tvinger et flertal til at vedtage et lovforslag som det, vi ser her i dag.
Jeg nægter at tro, at Socialdemokratiet kan holde til at presse et sådant forslag igennem Folketinget inden jul.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti også besluttet, at vi vil afgive vores 13 underskrifter for, at dette lovforslag efter anden behandling kan blive udskudt i de såkaldte 12 søgnedage, også selv om vi derved risikerer, at Folketinget kan blive indkaldt mellem jul og nytår.
Jeg vil nu nok nægte at tro på, at regeringen vil turde provokere Folketingets medlemmer ved at kalde dem ind dér sidst på året.
Men alt kan jo ske i dette land.
Men vores 13 underskrifter er afgivet her i formiddag alle sammen, og jeg ved, at Venstre og De Konservative også er i gang det, så vi behøver egentlig ikke at tage den store videnskabelige diskussion med Socialdemokratiet om, hvornår det her forslag skal behandles.
Det bliver ikke færdigbehandlet inden jul.
Det tør jeg vædde på, at det ikke bliver.
Der bliver afgivet 72 underskrifter, således at dette forslag bliver udskudt - vær sikker på det.
Hvis ellers V og K har orden i deres rækker, ligesom Dansk Folkeparti har, så skal vi nok samle de 72 underskrifter og aflevere dem på formandens bord, så vi får dette lovforslag udskudt.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi er glade for dette lovforslag, og så kunne det måske siges bare med disse ord.
Men jeg vil godt knytte et par enkelte kommentarer yderligere til det.
For det har været en skamplet på en integrationslov, som i virkeligheden var det første alvorlige forsøg på at sikre sig en integration af de fremmede, der er kommet til Danmark.
En skamplet på den måde, at den i virkeligheden var i modstrid med det, der var intentionen i integrationsloven; det, at man modtager flygtninge og siger, at nu skal I fungere i det danske samfund og så på samme tid siger, at vi behandler jer ulige. At I har færre penge til rådighed, færre penge til rådighed til at leve et almindeligt liv for, I har ikke penge til at give børnene det, som andre har penge til at give børnene.
Og det var et ganske lavt beløb, man landede på, når man kom ned på bundlinjen, hvad der ellers var tilovers af penge.
Det var uanstændigt, og det fremmede ikke ligestilling, som integrationsloven også burde være udtryk for.
Det er jo også derfor, at UNHCR var ganske kritisk.
Det er rigtigt, at vi ikke fik nogen endelig afgørelse, men det var nogle meget kritiske bemærkninger og kommentarer, der kom fra UNHCR.
Og hvis man læser i diplomatsproget, så kunne man sige, at de var mere end i tvivl.
De var faktisk ret så overbeviste om, at det her ikke var i rigtig overensstemmelse.
Og det var så det, jeg nævnte for hr. Helge Adam Møller lige for et øjeblik siden, at man rent faktisk klart understregede, at det er vigtigt, at man til enhver tid på ethvert sted sørger for, at de, der bliver accepteret som flygtninge, også får en behandling svarende til danske statsborgere i samme situation.
Og det gør loven ikke, når man læser teksten.
Uanset hvad man laver af undersøgelser, aktivering og lign., så giver loven ikke den ligestilling.
Så derfor er vi glade for, at vi nu er på vej til at lave ligestilling.
Men som sagt før, så er det jo ikke kun ligestilling på ydelsen.
Det er en ligestilling - og det glæder vi os også over - hvor man forsøger at lave ligestilling på en del andre områder, som er knyttet til den sociale lovgivning, og derfor gør det også lovforslaget lidt mere komplekst, end man umiddelbart kunne forestille sig, for det er vigtigt, at vi sikrer os, at vi så også får lavet den ligestilling på en rigtig måde.
Når vi er i gang med ligestillingen, så skal vi ikke lave fejl på andre områder, og derfor ønsker vi os, at vi får en ordentlig udvalgsbehandling af det her.
Men det er da klart, at vi gerne vil være med til at fremme forslaget.
Men det skal også være under hensyn til, at lovforslaget bliver behandlet ordentligt.
Og sådan som vi har forstået det, har vi ikke specielt hastværk.
Og som jeg også har hørt eller fornemmet herindefra, så er der også et klart flertal, så der er ingen tvivl om, at det kommer igennem.
Kommunerne kan også godt begynde at indstille sig på, at det her kommer til at fungere, således at det kan fungere hurtigst muligt, efter at vi har vedtaget det og efter en ordentlig udvalgsbehandling.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Jamen her er hr. Henrik Svane og jeg jo ikke uenige.
Det var jo derfor, vi støttede bl.a. det her forslag, som vi støttede langt de fleste af elementerne i integrationspakken, fordi vi sagde: Her er nogle nye mennesker, flygtninge eller familiesammenførte, som kommer til Danmark, og dem ønsker vi hurtigst muligt at få integreret i det danske samfund af hensyn til dem selv og af hensyn til samfundet.
Jo hurtigere de lærer sproget, jo hurtigere de kommer ud på arbejdsmarkedet, desto bedre for dem selv og desto bedre for resten af samfundet.
Det var jo formålet med det hele, og et vigtigt led i det formål var jo netop integrationsydelsen på et lavere niveau samt alle de andre ekstra tilbud, man fik lagt oven i.
Det var jo det, som hr. Henrik Svane, det var det, som indenrigsministeren, og det var det, vi foreslog i form af en egenbetaling, men formålet var jo det samme.
Det var det, vi stemte for.
Men det er jo det princip, man går væk fra nu, og det er det, jeg ikke rigtig kan forstå.
Henrik Svane (RV), 1999-12-10:
Bare en enkelt kommentar til hr. Helge Adam Møller om den situation, at en flygtning kan få mere end en dansker i lignende situation.
Jeg kan altså ikke se nogen danskere, der er i en lignende situation som en flygtning, der har fået asyl i Danmark og har fået opholdstilladelse og arbejdstilladelse, al den stund at jeg ikke kender danske flygtninge i Danmark.
Og derfor ville jeg spørge, og det er ikke for at være tricky, Det Konservative Folkepartis ordfører: Kan man ikke forestille sig, at De Konservative på et eller andet tidspunkt kunne være med til at sige, at selvfølgelig vil der kunne være en forskelsbehandling i forhold til en dansker i en »lignende situation«, al den stund at en flygtning har nogle særlige behov, som selvfølgelig skal dækkes i forhold til en særlig indsats, tilgang til arbejdsmarkedet, sprogundervisning osv., som netop ikke kan sammenlignes med danskere?
For de findes jo ikke; vi er jo ikke i en lignende situation som flygtninge.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Til fru Anne Baastrup: Den socialpolitiske debat overlader jeg trygt til vores socialpolitiske ordfører og de forhandlinger, der foregår i Folketingets Socialudvalg.
Men jeg kan sige som den generelle holdning for Det Konservative Folkeparti, at hvis det på et eller andet tidspunkt skulle vise sig, at den danske stat ikke handler i overensstemmelse med konventioner, vi har skrevet under på, så ønsker vi selvfølgelig, at det ændres og rettes.
Det gælder på ethvert område.
Hvis man skriver under på noget eller giver sit ord på noget, så må man selvfølgelig også holde det.
Anderledes kan det ikke være.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-10:
Jeg kan forstå, at hr. Helge Adam Møller parkerer sin mening hos indenrigsministeren.
Det finder han åbenbart ganske betryggende i den her sag.
Det var den politiske påstand, at undersøgelsen skulle afklare, om vi overholdt konventionen.
Den sagde klart, at det ikke er nok, at man laver en undersøgelse, hvor man undersøger et gennemsnit af flygtninge for, om de får den samme ydelse.
Den sagde også, at det ikke er nok, at vi laver et gennemsnit over 3 år.
Den sagde, at hvert år skal flygtningene have det samme, og hver flygtning skal have det samme som en dansk statsborger i samme situation.
Så er det ikke nok kun at se på, hvad man får udbetalt i
øvrigt
Det er at slå plat.
For hvis man tager folkepensionen og integrationsydelsen, så er der mange andre ydelser, som spiller ind, som gør, at bundlinjen for flygtninge er meget lavere end for andre.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Det var en interessant socialpolitisk indsigt, Det Konservative Folkepartis ordfører her kom med, og jeg vil så også derfor benytte mig af lejligheden til at sige, at der er ingen tvivl om, at der er en lang række ydelser inden for det sociale område, der er ekstremt lave.
Jeg vil derfor spørge, om Det Konservative Folkeparti er indstillet på at se på almindelig forhøjet førtidspension.
Om man er indstillet på at se på, om der ikke var mulighed for at forhøje det beløb.
Om man er indstillet på at se på de mange, mange tusindvis af sager, hvor mennesker får afslag på arbejdsskadeerstatning.
Hver gang, vi har rejst den type af spørgsmål her i Folketingssalen, har Det Konservative Folkeparti altid afvist, at der var nogen som helst grund til at ændre på reglerne dér. Derfor kommer det sådan lidt bag på mig, at Det Konservative Folkeparti her i den grad viser en socialpolitisk vinkel, som vi aldrig tidligere har været udsat for.
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
Jeg forsøgte på at svare hr. Helge Adam Møller.
Jeg så, at udvalgets formand bad om ordet, men må jo i henhold til reglerne ikke tage ordet.
Mit problem er, at jeg ikke var til stede i går, men den køreplan, som jeg har forestået der er lavet for tingene, er jo en køreplan, der laves for lovforslag.
Det, jeg prøvede at sige, var, at vi jo har lavet den ordning, at vi stiller en første pulje.
Jeg tror, det er blevet sagt af ministeren, det er i hvert fald blevet sagt af mig, at der kan stilles de spørgsmål, man vil,
Der er fuldstændig åbent for at stille spørgsmål i denne her sag, og det synes jeg hr. Helge Adam Møller skulle benytte sig af.
Så vil jeg blot sige til hr. Tom Behnke, at .... nå, det vil jeg ikke, fordi han har alligevel ikke tid til at høre efter.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Det, der fremgår af forslaget, er, at der umiddelbart bliver en besparelse på 10 mio. kr. og umiddelbart en merudgift på 361 mio. kr.
Så er det, jeg spørger, om fru Dorte Bennedsen slet ikke føler noget som helst, når Folketinget den ene dag tager over 400 mio. kr. fra landets pensionister og den næste dag tildeler næsten 400 mio. kr. til flygtninge, der lige er kommet til landet.
Ligger der slet ikke nogen følelser blandet ind i det her?
Er der slet ikke nogen sammenhæng i tingene?
Kan fru Dorte Bennedsen slet ikke se, at det virker lidt mystisk, lidt uholdbart, at vi på den ene side bare skærer ned på dem, der i virkeligheden er de svageste her i landet, og på den anden side giver flere penge til nogle flygtninge, som i virkeligheden allerede i dag får rigeligt?