runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-09:
Jeg synes stadig væk, det er en meget interessant holdning, vi hører her fra Socialdemokratiet, til, hvem der skal have lov til at arbejde lovligt i Danmark, især i betragtning af de diskussioner, vi har omkring Østaftalen og, hvem der kan få lov til at komme ind.
Men det handler ikke om hårdhed, det handler om, at den her sag for lang tid siden er blevet grundigt behandlet.
Nu har der været en masse offentlig medieomtale, så jeg afslører ikke nogen hemmeligheder ved at sige, at vedkommende tilbage i juli måned har fået at vide, at vedkommende ikke længere har nogen arbejdstilladelse i Danmark.
Det er en afgørelse, og så er der altså et krav om, at man opfylder det, og så har man pligt til at rejse hjem.
Hr. Bjarne Laustsen sender mig så et brev, hvor han gør opmærksom på, at den her person stadig væk er ansat.
Ergo gør hr. Bjarne Laustsen mig som minister opmærksom på, at der er en person, der ikke har arbejdstilladelse i Danmark, som stadig væk er beskæftiget.
Det er ulovligt for virksomheden, og det er ulovligt for den enkelte.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Skatteborgerne bidrager til finansieringen af nybyggeriet, og det synes jeg skatteborgerne skal blive ved med.
Det må jo så også indbefatte boligejerne rundtomkring, så det er udgangspunktet.
Det, jeg undrer mig såre over, er, at hr. Rasmus Prehn nu vælger at være efter plejeboligerne.
Altså, om noget synes jeg, at vi taler om nogle svage borgere, når vi taler om ældre, der har et meget omfattende plejebehov, og hvor vi har ønsket at sikre, at de får den rigtige, egnede bolig til det plejebehov, de har.
Jeg synes, det er underligt, at der skulle være en helt anderledes situation for plejeboliger end for alle de andre boliger.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-09:
Jeg ved ikke, hvad det er, ministeren hentyder til.
Skulle jeg have gjort ministeren opmærksom på, at vi har med en medarbejder at gøre, der arbejder ulovligt?
Vi har en sag, der er blevet behandlet, og hvor ministeren og Udlændingestyrelsen er kommet frem til et resultat, som man helt efter reglerne kan klage over eller anke.
Hvis ministeren vil give den klage opsættende virkning, kan den pågældende medarbejder få lov at fortsætte sin gerning, skabe en indtægt for det danske samfund og endda bidrage ved at betale skat i stedet for at komme over i Sandholmlejren og blive en negativ belastning for samfundet i form af en negativ udgift på finansloven.
Om udlændingen efterfølgende skal udvises, fordi man ikke vurderer, at papirerne er tilstrækkelige til at understøtte den argumentation, der er fra slagteriet og fra fagforeningen og fra arbejdsgiverne, er så en anden side af sagen.
Men giv da for pokker den klage opsættende virkning, så udlændingen kan fortsætte sit arbejde.
Virksomheden har jo klart dokumenteret, hvor meget den taber hver uge, når vedkommende ikke kan være på arbejde.
Hvis jeg skal forstå det sådan, at ministeren siger, at der kan ændres på det, så ville jeg blive glad.
Betyder det, at de sidste bilag, der er kommet ind i sagen, er nogle, der gør, at ministeren vil genoverveje sagen, så synes jeg, det er positivt.
Jeg kan da sagtens forstå, at ministeren ikke skalter og valter, men jeg synes bare, at det er underligt.
Man modtager 3.000 kr. i skat fra en anden offentlig myndighed.
Der er rigtig mange mennesker, der tror, at de har opholdstilladelse, og at de har lov til at arbejde i Danmark, når de kan gå op på skattekontoret og få et skattekort.
Det, ministeren vil have, fordi man ikke vil give den klage opsættende virkning, er, at den her flygtning kommer til at sidde i Sandholmlejren på tålt ophold og ikke kan udvises af Danmark, før hjemlandet vil tage imod ham.
Flygtningen bliver en udgift på finansloven i stedet for at være en indtægt.
Vi skal ikke have nogen skalten og valten.
Der findes andre sager, hvor flygtninge har fået ophold, og hvor de har været igennem nøjagtig det samme forløb.
Derfor synes jeg bare, at det aldrig må være sådan, at det bliver en lotteriseddel, ligesom i det lotteri, der foregår i ministeriet på baggrund af de gaver, som nogle firmaer har doneret, hvilket vi hørte om sidste sommer.
Det er jeg meget ked af.
Jeg synes, at vi skal sørge for, at de mennesker, der kommer med ordentlige papirer, som virksomheden har leveret igennem advokater, fagforening og tillidsfolk, og med 350 underskrifter osv. som opbakning fra lokalsamfundet, får sådan en lidt mere seriøs sagsbehandling end blot en anmeldelse af virksomheden.
Det er jeg meget skuffet over.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-09:
Sådan har jeg heldigvis ikke mulighed for som minister at vurdere.
Den konkrete sag er blevet vurderet, og det er blevet vurderet, at der ikke foreligger de oplysninger, der er krævet, for at vedkommende kan få en arbejdstilladelse.
Det kan ændre sig, men der er afgivet en endelig beslutning, som vedkommende er blevet oplyst om, og vedkommende har derfor ikke længere lovligt ophold eller lovlig tilladelse til at arbejde her.
Jeg kan altså ikke som minister sådan skalte og valte med loven.
Jeg er overbevist om, at havde der været en anden sag, eventuelt om polske håndværkere, så havde sagen lige pludselig været en helt anden, hvis jeg som minister ikke havde sikret, at loven blev overholdt, når jeg selv fra et folketingsmedlem var blevet gjort opmærksom på, at vi desværre her har et tilfælde, hvor loven er blevet brudt.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-09:
Vi har sammen vedtaget, at der kan være nogle forhold, der gør, at en indvandrer – i det her tilfælde en kosovoalbaner – der erhverver sig en uddannelse på faglært niveau, samtidig med at der er en virksomhed, der har behov for hans arbejdskraft, kan få opholdstilladelse.
Det har vi aftalt.
Derfor synes jeg ikke, at man skal begynde at sammenligne det med, hvad man kunne have gjort i andre sager osv.
Jeg vil forholde mig til den konkrete sag her.
Jeg har skrevet et brev i en pæn tone for at give ministeren mulighed for stille, fredeligt og roligt i sit ministerium at gennemgå de indsigelser, der er kommet, og se, om ikke det var rigtigt, for alle papirerne er der fra virksomheden: Der er dokumentation fra virksomheden for, at kosovoalbaneren har fået uddannelse, og at der er behov for ham på den pågældende virksomhed.
Derfor er det meget let for ministeren at ændre den status således, at han havde fået opholdstilladelse i Danmark.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-09:
Jeg sætter som integrationsminister særdeles stor pris på de virksomheder, som er med til at hjælpe integrationen på vej, herunder også Danish Crown.
Det skal der overhovedet ikke være nogen tvivl om.
Men når jeg ligefrem får et brev fra et medlem af Folketinget, i dette tilfælde hr. Bjarne Laustsen, der gør opmærksom på, at der er en person, som ikke har opholds- og arbejdstilladelse i Danmark, og vedkommende stadig væk er i beskæftigelse, så vil jeg som minister med den oplysning svigte mit ansvar, hvis jeg ikke videregiver den oplysning til politiet.
Sagen kunne have været startet et andet sted, og så ville hr. Bjarne Laustsen have trukket mig herned i salen og spurgt, hvorfor i alverden – hvis ministeren er opmærksom på, at der er folk, der arbejder her i landet uden lovlig arbejdstilladelse – ministeren ikke har grebet ind.
Nu er den her sag startet et andet sted, men jeg håber, at hr. Bjarne Laustsen og jeg kan være enige om – og vi har haft andre debatter her i salen – at hvis man skal arbejde i Danmark, skal man have en lovlig arbejdstilladelse.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-09:
I sidste uge tillod jeg mig at sende et brev til integrationsministeren vedrørende en borger, en slagteriarbejder på Sæby Svineslagteri.
Ministerens svar var, at hun ville overveje at anmelde virksomheden til politiet.
Jeg var simpelt hen målløs.
I går fik jeg så bekræftet, at det ikke bare var en trussel, men også en reel trussel.
Jeg bryder mig ikke meget om den tone, vi har fået i indvandrerdebatten og debatten om de fremmede.
Her har vi et projekt, der virkelig er lykkedes: Vi har en af landets allerallerbedste virksomheder til at foretage den her integration; vi har en medarbejder her, der har været 5 år i Danmark, de 4 år har han klaret sig fuldstændig selv uden problemer.
Jeg beklager meget den tone, jeg beklager meget det skridt, som ministeren har taget, og jeg vil meget gerne høre, hvorfor ministeren når frem til så drastisk et skridt.
Det er trods alt mennesker, det handler om.
»Hvordan tror ministeren at f.eks. Danish Crowns lyst til at integrere flygtninge og indvandrere bliver, når hun vil politianmelde virksomheder, der gør en stor indsats på dette område, i stedet for at sige tak?«
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Det plejer at være sådan her på Christiansborg, at enten er man med i et forlig, eller også er man ikke med i et forlig.
Men jeg kan virkelig forstå i dag, at Socialdemokraterne løber langt væk fra det forlig, de selv var med til at indgå i 2002, og det er jo nok så interessant at høre.
Der er ikke tale om en særskat.
Der er tale om et grundlæggende princip i den almene sektor om, at når man har udbetalt de lån, der måtte være i ens lejlighed, ja, så er man med til at bidrage til finansiering af nybyggeri, sådan at man også imødekommer nye lejere, som har brug for en bolig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-09:
Lad mig sige det lige så klart og utvetydigt: Vi har ikke fra Socialdemokratiets side i 2002 anerkendt, at det er lejerne, der skal betale plejeboliger, ældreboliger.
Jeg tror, ministeren er enig i, at det er en samfundsopgave, at vi skal have gode plejehjem.
Det er vi alle enige i, vi er glade for plejehjemsgarantien, men både ejere og lejere er da skatteborgere, og det vil sige, at begge parter betaler skat.
Hvorfor er det så lejerne, og det er jo ikke kun dem, der har behov for en plejehjemsplads, alene lejerne, der her skal betale en særskat for at bygge plejehjemspladser?
Hvorfor er det specielt lejerne, der skal betale en særskat for at bygge handicapboliger?
Det er jo ikke kun lejerne, der har behov for de her boliger.
Jeg spørger fra landets mange, mange tusinde lejere.
De fatter ikke, hvorfor de skal betale plejeboliger.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-09:
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne, hedder det jo nu om stunder,
løber langt væk fra det ansvar, de påtog sig i 2002, hvor de anerkendte, at det her var en egnet finansieringsmodel, og selv om vi så nu har lavet en aftale, hvor der bliver brugt færre penge fra Landsbyggefonden, så synes de stadig væk, det er slemt.
Jeg må bare konstatere, at det ansvar, man påtog sig i sin tid, løber man langt væk fra, og det vil man ikke være med til nu.
Det er klart, at når vi bygger forskellige boliger efter almenloven, så er der forskel på udgifterne.
Det er der jo, hvis der kræves særligt udstyr.
Konsekvensen for huslejen kan jeg ikke redegøre for på stående fod, men man bliver jo omfattet af de almindelige regler for lejere, det vil sige, at man også får mulighed for boligstøtte og lignende.
Men jeg har ikke tallene her og nu til at kunne svare på det.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-09:
Jeg synes, at hr. Bjarne Laustsen nu er meget useriøs.
Vi har et fælles ansvar for en lovgivning, hvor vi er blevet enige om, at det selvfølgelig ikke skal være lovligt at have arbejdskraft ansat, som ikke har en lovlig arbejdstilladelse.
Jeg har en svag erindring om, at Socialdemokraterne på et tidspunkt har krævet, at bøderne for det faktisk skal skærpes yderligere.
Den her sag er skam behandlet meget seriøst.
Den er blevet behandlet lige siden foråret, hvor der har været en løbende proces, og man har kigget på de papirer.
Jeg vil selvfølgelig ikke stå her i salen, det ville nemlig være usagligt, og sagsbehandle videre på sagen.
Det kan og vil jeg overhovedet ikke.
Men dette må jeg lige sætte på plads: Det, hr. Bjarne Laustsen beder mig om som minister, er at overse, at jeg er blevet gjort opmærksom på, at en person ikke har en lovlig arbejdstilladelse, og at vedkommende ikke skal meldes efter reglerne i lovgivningen – de regler, vi har et fælles ansvar for.
Carsten Hansen (S), 2005-11-09:
Vi har oplevet den meget ulykkelige situation i Odense, at Danish Crown har måttet meddele medarbejderne, at slagteriet lukker, og i den forbindelse har der jo været en kraftig avispolemik, og for det første har vi set Bendt Bendtsen, erhvervsministeren, være ude at sige, at der skulle en plan i gang lig med den i Nordjylland, og samtidig har vi måttet opleve, at beskæftigelsesministeren har svaret på en henvendelse fra Odense bys borgmester, Anker Boye, at der ikke ville blive sat én ekstra krone af, ikke så meget som en lille krone som et plaster på såret overhovedet.
Så faldt jeg over en artikel i Jyllands-Posten fra den 21. januar i år, hvor beskæftigelsesministeren siger: »Det er vores pligt at hjælpe, og hvis uddannelse og omskoling er nødvendigt, skal vi også hjælpe med det.«
Og ifølge Bendt Bendtsen var der sat 200 mio. kr. af.
Derfor ville jeg godt høre, hvordan ministeren og regeringen agter at leve op til den pligt, som beskæftigelsesministeren så klart har udtrykt, og hvilke initiativer regeringen har taget for at hjælpe disse mange medarbejdere og deres familier, der jo er ramt af denne her ulykkelige lukning i Odense.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-09:
Nu kommer vi til en ny kommunalvalgperiode, hvor der kommer til at være regioner med ansvar for driften af sygehusene.
De kommer til det fra 2007 på et helt nyt og i sin funktion ganske ukendt grundlag, som indebærer, at økonomien i det væsentligste drives på baggrund af beslutninger truffet centralt.
Derfor er det vigtigt også at vide: Hvad er det for nogle beslutninger, som sundhedsministeren, som regeringen har overvejet, for at kunne gøre det muligt for de nye regionsråd at arbejde med den decentrale sygehusstruktur, som kendetegner dansk sygehusvæsen, nemlig at vi har forholdsvis mange sygehuse, så man kan opretholde den meget høje sygehusfaglige kvalitet?
Vi ved jo alle sammen, at det koster nogle penge at have flere sygehuse, og derfor er spørgsmålet: Vil indenrigs- og sundhedsmini steren i den sammenhæng sikre, at der er økonomi til at løfte en sådan decentral sygehusstruktur?
Så vil vi selvfølgelig følge vores princip, som vi har haft en del succes med i de senere år, nemlig at sikre, at vi får noget for pengene, og på den måde fortsætte den resultatorienterede sundhedspolitik, som regeringen står for, og som man jo også kan se dokumenteret historisk.
Der er afsat mere end 5,5 mia. kr. næste år i forhold til 2001.
Den linje agter vi sådan set at fortsætte.
Det, der bliver opgaven for de nye regioner, bliver jo inden for rammerne af den økonomi at skabe det optimale sundhedsvæsen, og det skal selvfølgelig også hvile på nærhed og en decentral struktur.
Jeg har noteret mig det synspunkt, Bent Hansen, formand for Amtsrådsforeningens sundhedsudvalg og fru Pia Gjellerups partikollega, i går foreslog, nemlig at man skulle nedlægge, jeg tror det var et tocifret antal kirurgiske enheder rundtomkring.
Det er jo legitimt nok, at man fremadrettet region for region må foretage denne afvejning af, hvordan man bedst sikrer kvalitet i behandlingen ved enten at vægte en udbygning decentralt eller centralt.
Thomas Adelskov (S), 2005-11-09:
I valgkampen lovede regeringen, at man ville frede dagpengene.
Jeg har ét spørgsmål til beskæftigelsesministeren: Vil beskæftigelsesministeren holde løftet til vælgerne om at frede dagpengene og dermed lade være med at forkorte dagpengeperioden?
Vi vil så også se, hvad Velfærdskommissionen kommer med af forslag, og skulle de komme med forslag på det her område, ja, så vil ordvekslingen med hr. Ole Stavad jo have angivet klart, under hvilke forudsætninger den debat og de forslags vedtagelse vil finde sted.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Nu mener jeg ikke, at det er en konklusion, som nogle danske politikere har draget af det her; det må stå for statsministerens egen regning.
Jeg baserer mig ikke på løse rygter i pressen, men på, hvad der rent faktisk står, bl.a. i regeringens egen netop offentliggjorte terrorrapport.
Og der står: »Danmarks militære engagement i Afghanistan og Irak har som tidligere nævnt indflydelse på risikoniveauet for terrorhandlinger rettet mod såvel danske som udenlandske mål i Danmark samt mål i udlandet.«
Mere klart kan det da ikke siges, og jeg forstår ikke, at statsministeren ikke kan svare ja.
Det her er altså statsministerens egne eksperter, der konkluderer det, som statsministeren ikke vil svare ja til.
Det er mystisk.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Sådan kan hr. Jeppe Kofod ikke uden videre konkludere, for det, jeg siger, er, at sammenhængen er meget mere kompliceret.
Man kan jo ikke bare sige, at fordi Danmark er engageret i Irak og Afghanistan, så er der blevet en større terrortrussel, for terrortruslen er vokset overalt: Det er den i Tyskland, det er den i Frankrig, det er den i Egypten.
Og man kan jo ikke sige, at nogen af de lande har med Irakkrigen at gøre.
I Tyrkiet for den sags skyld har man rent faktisk været udsat for terrorangreb, selv om man intet som helst har med Irak at gøre.
Derfor er jeg nødt til at vende tilbage til det og sige, at hvis man så som dansk politiker ligesom drager den konklusion, at, uha, vi må endelig ikke føre den udenrigspolitik, som et flertal nu synes er rigtig at føre, for uha, hvor er det farligt, så har man jo overgivet sig til terroristerne.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Jeg må forstå på statsministerens svar, at statsministeren svarer ja til det spørgsmål 6, som er stillet af fru Kirsten Brosbøl – eller har jeg helt misforstået statsministerens svar? – nemlig at der er en mulig sammenhæng mellem det danske engagement i Irak og Afghanistan for den sags skyld og så en større terrortrussel herhjemme.
Det skal jeg bare have bekræftet: at statsministeren svarer ja på det spørgsmål.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg allerede har sagt, ud over endnu en gang at understrege den kompleksitet i det her, der viser sig ved, at lande, der ikke har det fjerneste med Irak at gøre, er blevet ramt af terrorangreb og i det hele taget formodentlig kæmper med værre problemer vedrørende terrortrusler, end vi gør i Danmark. Derfor kan man ikke konkludere, som fru Kirsten Brosbøl gør.
Det afgørende i den her sag er, hvordan man så som politiker bruger den slags informationer.
Hvis man bruger den slags informationer til at sige, at det er farligt at have en skarp udenrigspolitisk profil – vi må ikke se, vi må ikke høre, vi må ikke sige noget, vi skal helst putte os, så ingen får øje på os – så begynder det at blive farligt.
Det er det, jeg mener er det farlige i sagen.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
Jeg hører faktisk ikke statsministeren afvise det, som jeg beder statsministeren bekræfte, nemlig at der er en mulig sammenhæng.
Det, jeg beder om, er blot en bekræftelse af det, som de her ekspertrapporter også understreger, nemlig at der er en mulighed for, at der er sammenhæng.
Jeg vil godt lige læse op fra den tværministerielle arbejdsgruppes rapport om terrorbekæmpelse.
Der står: »Danmarks militære engagement i Afghanistan og Irak har som tidligere nævnt indflydelse på risikoniveauet for terrorhandlinger rettet mod såvel danske som udenlandske mål i Danmark samt mål i udlandet.«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nej, de konklusioner står fuldstændig for fru Kirsten Brosbøls egen regning.
Det, jeg understreger, er, at sammenhængen er meget mere kompliceret.
Det er ikke så enkelt, at man bare kan sige, at fordi Danmark er engageret i Irak og Afghanistan, så har det øget terrortruslen.
Der er mange andre ting, der bidrager i mindst lige så høj grad.
Lad mig nævne, at f.eks. Tyskland og Frankrig, der som bekendt var imod det militære engagement i Irak, formentlig – det tror jeg eksperter vil sige – har større problemer med terrornetværk, end vi har i Danmark.
Det viser, at sammenhængen jo slet ikke er så enkel, som fru Kirsten Brosbøl vil gøre den til.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
Som jeg hører statsministeren, afviser han faktisk ikke det, som vi bare prøver at få afklaret, nemlig om der kan være en mulig sammenhæng.
Det udelukker jo ikke alle de andre sammenhænge, som statsministeren påpeger.
Det, vi lige ønsker at få bekræftet fra statsministeren, er blot det, som PET's rapport jo netop påpeger – det er den seneste årsberetning fra 2003, som statsministeren også refererer til – at der er en mulig sammenhæng.
Det er det, vi gerne lige vil have bekræftet af statsministeren: at det da godt kan være.
Det er også en af de begrundelser, som vi hører fra terrorcellerne, som opererer både i Irak og i Vesten, at engagementet i Irak er en af de ting, som bliver fremhævet som begrundelse for terrorangreb – ikke at det så undskylder det – så der kan netop være en mulig sammenhæng mellem de her ting.
Det vil jeg bare godt have bekræftet af statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg tror desværre, jeg må sige, at terrortruslen er meget mere kompliceret, end man nu forsøger at gøre den til.
Det fremgår jo også af de redegørelser, som PET har fremlagt, at der er mange ting, der bidrager til, at terrortruslen generelt er forhøjet.
For det første er der efter 11. september-angrebet på USA en generelt forhøjet terrortrussel i hele den vestlige verden, og det har vi også set er blevet understreget af, at der har fundet terrorangreb sted i Madrid og London.
Det ser vi jo understreget af terrorangreb i Egypten og, hvis vi i den her henseende også regner det med til den samme kreds af lande, i Tyrkiet.
Endelig anfører PET, at man da heller ikke kan udelukke, at Danmarks høje udenrigspolitiske profil kan spille en rolle.
Det betyder bare, at det er en meget kompliceret problemstilling, og derfor kan man ikke forenkle det så stærkt, som fru Kirsten Brosbøl nu gør.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
I Socialdemokratiet baserer vi os ikke på løse rygter, men på fakta.
Vi har jo lige i den forløbne uge haft en debat om en mulig sammenhæng mellem krigen i Irak og visse menneskers motiv for at ville udøve terrorhandlinger.
Hr. Anders Fogh Rasmussen afviste i Berlingske Tidende i torsdags fuldstændig de udtalelser, som Ritt Bjerregaard fra Socialdemokratiet har fremsat i et debatindlæg i avisen, og statsministeren sagde, at man undskylder terror ved at sige, at der kan være en sammenhæng mellem det danske engagement i Irak og mulige terrorhandlinger i Danmark.
Derfor lyder mit spørgsmål til statsministeren: Anser han det ikke for at være en mulighed, at der er en sådan sammenhæng?
»Anser statsministeren det for muligt, at der er en sammenhæng mellem det danske engagement i Irak og visse menneskers motiv for at ville planlægge terrorangreb mod Danmark, i lyset af PET's seneste årsberetning fra 2003?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nej, det, der er konklusionen, er, at Enhedslistens velkendte antiamerikanske holdning er så stærk, at Enhedslisten også er parat til at bruge løse avisrygter i kampen mod USA.
Det er det, der er konklusionen.
Konklusionen er i øvrigt også, at Enhedslisten er meget mindre optaget af terroristers virksomhed og af den tortur, der i sin tid fandt sted i Saddams fængsler, end Enhedslisten er optaget af at kritisere USA.
Men det er der altså ikke noget nyt i, sådan har det altid været, sådan har det været historisk set, og sådan var det under den kolde krig: Man var altid imod USA og allieret med den anden side.
Sådan har det altid været; der er ikke noget nyt under solen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2005-11-09:
»Hvordan agter regeringen at leve op til den pligt, som ministeren så klart udtrykte midt i valgkampen, at regeringen vil hjælpe, hvis uddannelse og omskoling er nødvendig, hvilke initiativer er der taget i Odense, og hvor mange penge er der sat af til denne indsats over for de mange medarbejdere og deres familier, der er ramt af lukningen af Danish Crowns slagteri i Odense?«
Skriftlig begrundelse
450 slagteriarbejdere blev midtpunkt i valgkampen til Folketinget.
Beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen var hurtigt ude med løfter om flere penge til omskoling og jobformidling.
Ministeren sagde ifølge Jyllands-Posten den 21. januar 2005, at »Det er vores pligt at hjælpe, og hvis uddannelse og omskoling er nødvendigt, skal vi også hjælpe med det«.