runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Vi har i Dansk Folkeparti via Retsudvalget stillet et spørgsmål - eller et par spørgsmål - som vi ikke har modtaget besvarelse af, i forhold til de ændringsforslag, der er stillet.
Og jeg vil godt lige bede ministeren her i Folketinget oplyse, hvad situationen er.
Det, vi gerne vil spørge ministeren om, er: Hvis nu det er sådan, at Udlændingestyrelsen får rådighed over bygninger fremover, altså ud over de bygninger, de i dag har rådighed over,
vil der så ved indgåelse af lejeaftaler, f.eks. om hotelbygninger eller institutionsbyggeri, være tale om, at den samme lovgivning kan gælde, altså at man over for kommuner, hvor man i dag ikke har centre, kan bede kommuner om at modtage frihedsberøvede asylsøgere, men også nytilkomne asylsøgere?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvor er det, ministeren vurderer forskellen er på den vedtagelse, som blev fremsat i Folketinget i går, hvor det blev vedtaget, at man skulle tilvejebringe de her muligheder, i forhold til det ændringsforslag, vi har til behandling her i dag?
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Det undrer også mig, at Enhedslisten kan være med her.
Jeg spørger bare.
Det undrer mig meget.
Det er jeg nødt til at sige.
Det undrer mig altså meget, at man kan smide en pose penge ud ad vinduet uden at knytte betingelser til, som jeg citerede hr. Keld Albrechtsen for. Man har altså skiftet mening i Enhedslisten.
For jeg ved jo, at Enhedslisten normalt kerer sig om samfundets svageste.
Enhedslisten er i virkeligheden meget optaget af det, som statsministeren sagde i går.
Men derfor undrer det mig også, at man, fordi der er forskel i nogle procenter, og fordi man vil forfordele en enkelt gruppe - det er jo det man vil, det er private plejehjem, man vil forfordele - så kaster vrag på alle sine principper.
Det er det, jeg ikke forstår.
Karen Jespersen (S), 2001-06-01:
Hr. Thorkild B. Fransgaard spurgte mig, om den bemyndigelsesbestemmelse, der er i ændringsforslaget, vil kunne bruges i tilfælde af, at en kommune havde en bygning, der blev brugt til asylcenter, og hvor man ikke længere ønskede det, om det så kunne trumfes igennem.
Det er jo meget vigtigt at holde fast i, at det her har absolut intet at gøre med en ekspropriationsbestemmelse.
Det er nødvendigt at have en lejeaftale, for at Udlændingestyrelsen råder over en bygning.
Og det ville de jo ikke gøre i det tilfælde.
Det er jo sådan, som det står mange gange i de besvarelser, der er givet til udvalget mellem anden og tredje behandling, at formålet med den her bestemmelse - det er knyttet til lovforslag nr. L 191 - er at tilvejebringe de nødvendige foranstaltninger til et helt nyt initiativ, nemlig en mulighed for at frihedsberøve kriminelle asylansøgere.
Dertil er der så knyttet en række betingelser netop for at tilkendegive, at det her har et så snævert anvendelsesområde, som tænkes kan, når der er tale om en generel bestemmelse.
Det er ikke tiltænkt, at det her skal være et alternativ til planloven.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Der er jo ikke uenighed om, at det er et problem, at vi har kriminelle asylansøgere, som misbruger vores asylsystem.
Men jeg synes, hr. Lars Kramer Mikkelsen gik uden om et væsentligt problem i lovforslaget, og det er spørgsmålet om strafferammen i forslaget.
Mener Socialdemokratiet, det er rimeligt, at man på ubestemt tid kan få en straf, normalt på tre måneder, måske på seks, måske på ni måneder, hvor man bliver frihedsberøvet, for at have stjålet for 900 kr.?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Jeg synes, det er helt i orden, at SF vil være forsigtig og vil vogte om retsstatens principper, men jeg synes til gengæld også, at SF forsyner sig med nogle ualmindeligt store skyklapper.
Det er jo sådan, at selv om det ikke ville være strengt nødvendigt i det her tilfælde, hvor regeringen faktisk allerede har foretaget sig en hel del, som har hjulpet ganske kraftigt, så kan vi jo ikke udelukke, at der fremover vil komme nye bølger, nye episoder med grupper af kriminelle asylansøgere, som kommer og udnytter det danske asylsystem til at begå kriminalitet.
Det er sket flere gange før.
Så det er et gentaget problem, der kommer med nogle års mellemrum.
Vi kan ikke vide, hvornår det sker.
Derfor kan man sige, at det godt kan være, det ikke er nødvendigt nu mere for de SNG-lande, vi har haft problemerne med, men det kan tænkes at blive nødvendigt senere.
Til det andet spørgsmål, om det er foreneligt med principperne for en retsstat: Der kan jeg ikke forstå, at SF kan være fuldstændig ligeglad med, at både repræsentanter for Dansk Flygtningehjælp og Det Danske Center for Menneskerettigheder har sagt, at det er ulideligt, at de få skal ødelægge det for de mange.
Det kan ændres, det kan gøres ved en beskeden lovændring, som er præcis den, vi stemmer om nu.
Det kan vi gøre uden at få problemer med retsstaten og uden at få problemer med vores traditioner for dansk flygtningepolitik.
Frank Aaen (EL), 2001-06-01:
Jeg må så forstå, at Dansk Folkepartis politik er sådan, at et barn, der begår kriminalitet, straks skal sendes ud af landet til Irak, hvis det er dér, barnet kommer fra, uanset at der dér måske venter tortur og dødsstraf.
Er det så ikke også rigtig forstået, at hvis barnet gør det, så skal hele familien sendes ud?
Det vil sige, at så tager vi altså både barnet og den 45-årige irakiske kvinde, torteret, der er flygtet hertil, som har læst, at man ikke må begå kriminalitet i Danmark.
Men da barnet gør det, ryger hun også hjem.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jeg tror hverken vi behøver charmesmil eller flugt fra virkeligheden for at give klare svar her til hr. Arne Melchior.
Det, der er situationen, er, at hvis man i den periode, fra man kommer ind i landet, til man får færdigbehandlet sin asylansøgning, begår kriminalitet, må det vel være sådan, at man er klar over, at begår man kriminalitet, så har det nogle konsekvenser.
Det er den sødsuppementalitet, som et flertal her i Folketinget - bl.a. medvirker SF, hr. Arne Melchior, Socialdemokratiet, De Radikale - gennem en årrække har implementeret i den danske lovgivning, og det betyder, at man ikke har den konsekvens, som skal bruges.
Den konsekvens bliver vi nødt til at gennemføre, hvis vi skal sørge for, at de asylansøgere, vi får her til landet, er de rigtige.
For vi skal jo hjælpe nogle asylansøgere, der kommer til landet; vi tager jo imod nogle, der virkelig er i nød og virkelig er truet.
Men hvis man virkelig er i nød og virkelig presset og virkelig truet, så tror jeg ikke på, at man begår overfald eller tyverier eller deslige.
Arne Melchior (CD), 2001-06-01:
Hr. Skaarup underholder os hele tiden med, hvad han tror der kunne tænkes at ske.
Virkeligheden overgår jo som regel altid fantasien.
Der findes jo mennesker, som vi kender, og som vi sætter højt, som har begået rapserier, tyverier, skønt de hverken havde brug for de pågældende ting eller ønskede at tage noget fra nogen anden.
Men det er dog noget, der forekommer, fordi menneskenaturen og menneskelivet er så uudgrundeligt, som det er.
Og derfor kan hr. Skaarup hverken med charmesmil eller med flugt fra virkeligheden undslå sig for at give et klart svar.
Frank Aaen (EL), 2001-06-01:
er, at i den situation, hvor den 45-årige irakiske kvinde kommer til at tage eller dybt beklageligt tager et par cowboybukser, er Dansk Folkeparti indstillet på, at vedkommende skal sendes hjem til dødsstraf.
Jeg rettede »kommer til« til »beklageligt«, for det er klart, at det må man ikke gøre, men dødsstraf for at stjæle et par cowboybukser, det er dog voldsomt.
Så er svaret: Nå, men den 45-årige ved det, og derfor gør vedkommende det ikke.
Jeg vil sige, at dødsstraf, hvis vedkommende gør det alligevel, er hårdt.
Men lad os så tage et andet eksempel: Den 16-årige dreng, der er kommet hertil.
Der fik vi også at vide forleden dag, at hvis et barn begår tyveri, skal vedkommende også sendt ud af landet uden tanke for konsekvensen.
Kan vi også få det bekræftet?
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Det her handler om at få skilt de rigtige flygtninge fra de falske.
Hvis man er i den situation, at man brændende ønsker at få asyl i Danmark og gerne vil blive på dansk område, så skal hr. Helge Adam Møller ikke fortælle mig, at man går ud og stjæler cowboybukser og begår overfald eller begår voldtægt.
Det tror jeg ikke på at man gør.
De signaler, vi skal sende fra det danske samfund, skal være helt anderledes end de signaler, vi sender i dag.
I dag sender vi nogle meget slappe signaler; de signaler skal være anderledes.
Og det undrer mig, at De Konservative har den holdning.
Jeg tror ikke, der er noget hvis her.
Situationen er, at hvis man forstår signalerne, de klare signaler, som vi ønsker udsendt, og hvis et flertal herinde vedtager det, så tror jeg ikke, der er nogen kriminalitet at begå overhovedet, for så bliver man udsendt af landet.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Jeg vil gerne støtte hr. Helge Adam Møllers spørgsmål; jeg synes, det er relevant, og jeg synes, det er ulideligt, at hver gang Dansk Folkeparti får et spørgsmål, svarer de ikke.
Det var et meget kontant spørgsmål: Hvis vedkommende kommer til at gøre det, uanset om hr. Peter Skaarup tror det, hvad så?
Jeg synes, det er et ganske relevant spørgsmål, som vi bør have et svar på.
Helge Adam Møller (KF), 2001-06-01:
Jeg forstår på Dansk Folkepartis krystalklare svar, at hvis hun alligevel af en eller anden grund - fordi hun er psykisk skadet eller noget andet - begår kriminalitet, så vil Dansk Folkeparti øjeblikkelig sende hende tilbage til hvorfra hun kom, dvs. til fængsel og henrettelse, fordi hun måske stjæler for 50 kr.
Det er korrekt forstået?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Nu får vi jo lejlighed til at diskutere også under mit eget ordførerindlæg, men jeg vil blot sige, at det er påfaldende, at højrefløjen i denne her sag påstår, at det her er en stramning, der næsten ikke er til at få øje på; der er stort set ikke nogen som helst ændring i forhold til den bestående lovgivning.
Og SF siger, at det her er en voldsom krænkelse af retsstatens principper.
Man må måske nok antyde, at begge fløje overdriver lidt.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Det er den ramme, de har givet som deres vurdering af, hvor retsstaten går, og hvor der kan være proportionalitet i det her.
Vi dukker os ikke.
Vi har klart sagt, at vi synes, det
er et problem,
Vi er enige med fru Elisabeth Arnold i, at det kan komme igen.
Men der er jo problemer i det her forslag, og dér synes
jeg, at Det Radikale Venstre lukker øjnene; jeg kan ikke forstå, at Det Radikale Venstre kan synes, det er en god idé at frihedsberøve folk - og det er jo det, der er konsekvensen af det her forslag - i normalt 3 måneder for at have stjålet for 500 kr., og sandsynligvis i 6 måneder, 9 måneder for en dels vedkommende.
Det hjælper ikke, at man siger, man strammer sagsbehandlingstiden; for en del af dem vil det være 3 måneder.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Det er jo ikke rigtigt, vil jeg gerne sige til hr. Knud Erik
Hansen.
Andreas Kamm fra Dansk Flygtningehjælp er citeret i Jyllands-Posten den 2. februar 2001 for at sige: »Man skal jo ikke frihedsberøves i flere måneder for at have stjålet en pakke Gajoler i Brugsen.«
Sådan vil de ikke have det.
Men som det ser ud nu, er der tale om en nedre grænse på 500 kr. og en særlig hurtig behandling af netop dem, som er grebet i kriminalitet.
Det er jo det, der samtidig er indført fra Udlændingestyrelsens side, at sagerne for en gruppe af asylansøgere, som har begået kriminalitet og derfor skal frihedsberøves, bliver behandlet allerførst og derfor har en hurtig sagsbehandlingstid.
Så jeg mener, der er taget højde for det hele, og jeg synes, SF springer over, hvor gærdet er lavest, og prøver at dukke sig for de reelle problemer.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Til fru Elisabeth Arnold: Det er jo ikke rigtigt.
Vi har jo ikke nægtet, at det kan være et problem.
Vi har ikke nægtet, at vi skulle beskytte os.
Jeg stod oven i købet her og sagde, at vi havde nogle midler: Vi havde kort sagsbehandlingstid, og vi havde politiovervågning.
Jeg sagde også, at vi ikke var afvisende over for, at det kunne være nødvendigt at frihedsberøve, og at vi skulle have det middel.
Men vi sagde også, at det, der for os er det store problem, i virkeligheden er, at vi går langt ud over det, som er et normalt princip i retsstaten, at der er proportionalitet i forholdene.
Det er jo det, der er problemet.
Det Danske Center for Menneskerettigheder og Dansk Flygtningehjælp har jo også netop påpeget og sagt som os: Det er klart, det her er et problem, hvor det kan være nødvendigt, at man frihedsberøver.
Men de har jo sagt, at det er et stort problem, at man gør det med den tidsramme.
Fra dem har udsagnet været, at hvis der overhovedet skal være proportionalitet i det her, er det 1-2 dage, man normalt kan frihedsberøve, måske indtil 2 uger maksimalt.
Det går langt videre.
Helge Adam Møller (KF), 2001-06-01:
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti om en enkelt ting, for nu er det sagt mange gange i de sidste par måneder fra talerstolen af hr. Peter Skaarup, at enhver asylansøger, der i Danmark begår kriminalitet, efter Dansk Folkepartis mening øjeblikkelig skal udvises til sit hjemland. Tag nu, vil jeg gerne sige til hr. Peter Skaarup, den irakiske kvinde, som er fængslet og tortureret af Hussein og sidder i et fængsel i Irak.
Det lykkes hende at undslippe, og hun kommer til Danmark og søger asyl.
Af den ene eller den anden grund, som jeg ikke skal forsvare, stjæler hun et par cowboybukser.
Så siger hr. Peter Skaarup, og det har han sagt mange gange: Hun skal øjeblikkelig sendes tilbage til den sikre død og henrettelse.
Det er Dansk Folkepartis politik sagt af hr. Peter Skaarup gentagne gange.
Jeg kan garantere, at det er der maks. 1 pct. af den danske befolkning, der er enig i -
heldigvis
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-06-01:
Nu er det ændringsforslagene, vi diskuterer, og da vil jeg gerne spørge til det første ændringsforslag. Nu forstår jeg, at den socialdemokratiske ordfører taler om store principper, og der er et ændringsforslag, der siger sådan, at de under A og B, det er de to dele, som beslutningsforslaget går ud på, nævnte selvejende institutioner skal fungere på nonprofit basis.
Jeg troede i min enfoldighed, at det også var et socialdemokratisk princip, men minsandten om ikke Socialdemokratiet stemmer imod, at de skal fungere på nonprofit basis.
Hvilke socialdemokratiske principper ligger til grund for, at dette forslag fra Enhedslisten om, at det skal fungere på nonprofit basis, skal forkastes ifølge Socialdemokratiet?
Jeg er meget enig, når hr. Keld Albrechtsen taler om, at vi i samfundet er parate til flersidighed og til at vise tolerance, men der vil jeg spørge hr. Keld Albrechtsen, når han omtalte denne gruppe af økologer med den økologiske have eller en gruppe muslimer eller en gruppe kristne, om de ikke havde haft endnu bedre muligheder for at realisere de ønsker, som hr. Keld Albrechtsen nu omtalte som positive, hvis hr. Keld Albrechtsen havde tilsluttet sig forslaget i den oprindelige form.
For hvis nu økologerne møder en betonsocialdemokratborgmester, der ikke vil have noget som helst at gøre med, at man går i gang med et nybyggeri på disse præmisser, så kan det jo ikke komme i gang med Enhedslistens ændringsforslag.
Men de kunne jo komme i gang, disse kære, fremadrettede økologer, hvis Enhedslisten helt ud havde støttet Kristeligt Folkepartis oprindelige forslag Hvad vil hr. Keld Albrechtsen sige til disse fremsynede økologer, når de påpeger, at Kristeligt Folkepartis oprindelige forslag var bedre end Enhedslistens ændringsforslag?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Det er rigtigt, hr. formand, på ære.
Ja, det har også undret mig, hvorfor Socialdemokratiet mener, at der skal profit ind i den sektor. Men jeg vil gerne svare på det med anvisningsretten, som hr. Carsten Hansen er inde på.
Beslutningsforslaget - det har hr. Carsten Hansen åbenbart misforstået - ændrer intet ved de regler om anvisningsret og tilsyn, som gælder i den sociale lovgivning, som har omfattet disse eksisterende private, selvejende institutioner hele tiden, og som også vil gøre det fremover.
Der ændres intet.
Det eneste, der ændres, er, at de nu kan moderniseres, og det kan ske også i situationer, hvor den pågældende kommunalbestyrelse ikke ønsker, at de skal moderniseres.
Vi vil faktisk gerne have, at de skal blive moderniseret, også selv om der et eller andet sted sidder et byråd, der ikke går ind for det
Jeg fatter ikke, at Socialdemokratiet mener, at det så skal forblive elendigt.
Det vil jeg godt spørge hr. Carsten Hansen om: Hvorfor skal de ikke moderniseres? Så har vi et ændringsforslag, som siger, at hvis det er nybyggeri, skal kommunen godkende det gennem en driftsoverenskomst.
Der var det oprindelige forslag lidt for vildt.
Det kan hr. Carsten Hansen faktisk ikke gøre smukkere.
Det er jeg altså nødt til at sige.
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Det er noget snavs, man er kommet ud i.
Men lad mig prøve at stille et meget, meget klart spørgsmål: Mener Enhedslisten, at man skal give offentlige penge ud på boligområdet uden anvisningsret for at opnå resultater?
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Skal jeg virkelig forstå hr. Keld Albrechtsens sidste svar, som sluttede med, »man skal gå efter resultatet«, på den måde, at det for Enhedslisten faktisk har været godt nok at gå efter det resultat, at man på en selvejende institution skal have lov til selv at bestemme, hvem man vil tage ind, hvilket betyder, at når gamle fru Hansen står og har behov for en plejehjemsplads, og det ikke er den person, man har lyst til at få ind, at så er det, der er det bedste resultat set med Enhedslistens øjne, at så skal man sige nej til den gamle fru Hansen, som virkelig er plejehjemskrævende, og lade institutionen selv bestemme, hvem de godt vil tage ind?
Det er det, der ligger, når ikke der et krav til anvisningsret.
Mener Enhedslisten virkelig, at det er det bedste resultat, man kunne opnå?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Hr. Kofod-Svendsen mener ikke, vi gik vidt nok.
Hr. Knud Erik Hansen mente, vi gik alt for vidt.
Vi vil også gerne have det vedtaget.
Det er sådan set rimelig væsentligt også.
Vi har hørt CD's begrundelse for sin stemmeafgivning.
Vi havde gerne set, at regeringen og SF også havde været med.
Derfor lyttede vi også ved udformningen af vores ændringsforslag til noget
af den kritik, den berettigede del af den kritik, som hr. Knud Erik Hansen kom med.
En del af hr. Flemming Kofod-Svendsens forslag var lidt for vildt og kunne vitterlig bringe for meget ud over den kommunale planlægning.
Vi bøjede os for hr. Knud Erik Hansens synspunkter, men hr. Knud Erik Hansen ville ikke lytte.
Ja, hr. Knud Erik Hansen ville gerne have 14 pct., det ville jeg sådan set også gerne, men er det ikke bedre med 7 pct.?
Det er trods alt
bedre end ingenting.
Jeg kan godt forstå, at hr. Knud Erik Hansen kan være utålmodig.
Men revolutionær utålmodighed er ikke altid en dyd; det er det meget ofte, men ikke altid, men somme tider må man også gå efter resultatet.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Jeg kunne langt hen ad vejen
følge hr. Keld Albrechtsens ønske om, at der er særlige grupper og ældre, som har brug for særlige plejehjem.
Det er vi helt enige om, og det er en opgave, vi skal løse.
Men det er jo ikke løst med det her forslag.
Det er jo ikke det, det her forslag går ud på.
Det her forslag går ud på at lette almindelige plejeopgaver og almindelige plejehjems muligheder for en bedre finansiering og dermed skævvride. Hr. Keld Albrechtsen er også blevet bange for sin egen skygge, for i forslaget ligger der jo, at det kan man ikke, hvis det er nybyggeri.
Så alle de fine ord fra hr. Keld Albrechtsen, med dem har han jo faktisk slået benene væk under sig selv.
Der er intet i det her forslag, der tillader det.
Så skulle han have fulgt det oprindelige forslag fra de borgerlige, men det turde hr. Keld Albrechtsen ikke.
Men jeg synes, det er en rigtig opgave og også en rigtig overvejelse at have.
Men det her er ikke løsningen.
Jeg vil så godt spørge Enhedslisten: Mener Enhedslisten, det er rigtigt, at vi bruger offentlige penge, hvor det offentlige ikke har anvisningsretten?
Mener Enhedslisten, at det er rigtigt, at vi bruger offentlige penge på plejeboliger, som oven i købet kan tage folk ind, som ikke er visiteret?
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Hr. Keld Albrechtsen: To principper, to debatemner at gå hjem på
Det vil jeg også godt bare lige lufte og spørge til
to principper, to ting at gå hjem på.
Det er det dér med anvisningsretten, jeg godt vil bore i.
Hvad er det, der har fået Enhedslisten til at ændre synspunkt?
Det dér med, at Folketinget ikke bare kan give en pose penge ud, uden at der skal knyttes betingelser til det, og at samfundet skal have noget til gengæld, det, man skal stå fast på, det er det, dette forslag går ud på, sagde hr. Keld Albrechtsen, da vi behandlede beslutningsforslag nr. B 95.
Men det skal man så ikke, når man snakker private plejehjem.
Her kan man altså komme ind uden overhovedet at have anvisningsret.
Man kan give mange, mange penge, uden at der er knyttet betingelser til.
Det er da et brud, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, også et skift i Enhedslistens politik i forhold til, hvad man plejer.
Det er da det, der er sådan lidt underligt.
Det andet er så, at man ikke sikrer de svageste.
Hr. Keld Albrechtsen må da indrømme, at her kan man altså prioritere, og ikke ud fra nogle konkrete vurderinger i det enkelte tilfælde; her kan man prioritere, hvem man har lyst til at have inde på det enkelte plejehjem af privat karakter. Det må da være et skift.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Som forslagsstiller til ændringsforslagene vil jeg gerne sige tak for debatten.
Det er ikke lykkedes regeringen at forklare, hvorfor man stemmer imod forslaget om nonprofitprincippet.
Det er relativt ubegribeligt, at regeringspartierne mener, at et forslag om, at der ikke må være profit, vil man ikke stemme for. Så har der været en del kritik af principperne om anvisningsret.
Jeg vil gerne understrege, at for Enhedslisten er det sådan, at det naturligvis er en kommunal forpligtelse at sikre, at der er plejehjemspladser nok, og vi går meget stærkt ind for, at det almene byggeri får en central rolle.
Derfor må det spørgsmål også løses i forbindelse med kommuneforhandlingerne, og det bliver endnu mere påkrævet, når dette forslag bliver vedtaget, for så skal der tilvejebringes en ligestilling mellem de private institutioner, som vi behandler her i dag, og så naturligvis kommunerne.
Det er da uomgængeligt, at det nødvendigvis må gå ind i kommuneforhandlingerne.
Så dér ser jeg sådan set ikke noget problem.
Så har der været talt om menneskesyn, og jeg synes egentlig, det kan være flot nok, hvis vi kan slutte debatten med noget helt principielt.
Jeg synes, at menneskesynet skal være sådan, at vi har et velfærdsprincip her i landet.
Det velfærdsprincip går ud på, at kommunerne har en pligt - gerne som en garanti - over for alle ældre til at sikre en god og ordentlig plads.
Men samtidig skal vi også have et så rummeligt, et så tolerant, et så pluralistisk samfund, at der også er plads
til grupper i dette samfund, som lever efter nogle lidt anderledes principper end den almindelige danske standardborger.
Det kunne være en forening af økologiske mennesker, som på deres lidt ældre dage gerne vil søge sammen og også have en økologisk kolonihave i forbindelse med centeret.
Og det er da ikke sikkert, at de kan finde en borgmester og en kommune, der synes, at det er en god idé, at de får adgang til et plejecenter, men så er der en vis mulighed i den her sektor.
Det kan også være en kreds af muslimer, som ønsker at få et sted, hvor de kan være sammen, førstegenerationsindvandrere f.eks., dér kunne det være et tilbud.
Der er også kristne grupper.
Derfor, hvis vi skal snakke menneskesyn,
er det her forslag en kombination af det danske velfærdsprincip og princippet om åbenhed, tolerance og et samfund, hvor der er plads til alle, som er pluralistiske.
Så vi har i Enhedslisten faktisk ingen problemer med, kan jeg sige til boligministeren, at der er et lille hjørne af samfundet, hvor nogle kan få lov til at indrette sig lidt anderledes.
Det har vi faktisk ingen problemer med.
Vi er faktisk helt godt tilfredse med, at vi kan afslutte denne her debat med at være med til forhåbentlig nu om et lille øjeblik at vedtage det.