runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Hr. Eyvind Vesselbo bliver ved med at påstå, at Socialdemokratiet er ligeglad med, om der er tilskuere i teatrene, og bare er optaget af at fylde penge i dem.
Jeg må sige, at så foretrækker jeg at tro, at hr. Eyvind Vesselbo ikke har forstået forslaget, og det vil jeg blive ved med.
Jeg vil godt stille et spørgsmål til hr. Eyvind
Vesselbo: Man kan vel ikke helt afvise, at der er en sammenhæng mellem den økonomi, et teater har, og de muligheder, det har for at udvikle sig?
Det er en kendsgerning, at Det Danske Teaters økonomi er på hælene, det har ministeren set i øjnene, og det skal han have anerkendelse for.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Det gjorde jeg heller ikke.
Det må jeg sige.
Det er lidt af et spring i den kulturpolitiske debat, hvis jeg skal svare på det spørgsmål.
Naser Khader (RV), 2004-05-04:
Var det det, man gjorde, før man gav de 70 mio. kr. til influenzavaccinen?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Jeg kunne ikke høre, hvad der blev spurgt om.
Naser Khader (RV), 2004-05-04:
Jeg vil gerne spørge igen: Var det det, man gjorde i sagen om influenzavaccinen?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Ja, for hvis jeg ikke mente det og ikke var sikker på det, ville jeg ikke sige det.
Udgangspunktet for alt, hvad vi foretager os, er nemlig at analyse tingene grundigt, tage
seriøst fat på dem, komme med reelle forslag til, hvad der skal ske, og finde pengene
Hr. Naser Khader ønsker åbenbart en behovsanalyse af hver enkelt ting, der bliver foreslået, altså hele bureaukratiet, hvor der sidder 20 embedsmænd og gennemgår tingene.
Men det er jo ikke det det drejer sig om.
Det er et politisk spørgsmål: Hvad ønsker vi, hvordan kan vi gøre det, hvordan får vi pengene, og hvor mange skal der bruges?
Naser Khader (RV), 2004-05-04:
Hr. Eyvind Vesselbo siger endnu en gang, at det, V og K altid gør, er, at de undersøger området, og så finder de ud af, hvor mange penge området skal have.
Er hr. Eyvind Vesselbo nu helt sikker på det?
Er det det, man gør hver gang?
Gjorde man det med de 70 mio. kr. til influenzavaccinen?
Er hr. Eyvind Vesselbo sikker på, at det altid er arbejdsmetoden for regeringen?
Naser Khader (RV), 2004-05-04:
Jeg vil gerne gentage nogle af de pointer, jeg havde i forhold til beslutningsforslag nr. B 181, og det er igen, at vi i Det Radikale Venstre gerne så en mere omfattende revision af teaterområdet.
Det har vi efterlyst i flere
omgange
De sidste par tiltag på området har været enkeltvise justeringer af bevillinger, uden at vi har set på området og bevillingerne i en sammenhæng.
Som sagt er det også mit indtryk, at teatermiljøet ikke kun efterlyser penge, men også
en samlet plan og en gennemgående revision af hele området.
Når det er sagt, er vi sympatisk indstillet over for Socialdemokraternes intention om at forbedre vilkårene for det turnerende teater i Danmark.
Vi er også sympatisk indstillet over for det tiltag, kulturministeren har offentliggjort i dag om at prioritere det turnerende teater højere med en øget bevilling på 3,7 mio. kr. Men vi har nogle forbehold over for den model, som både Socialdemokraterne og kulturministeren foreslår.
Overordnet set er det et problem, at vi kun og udelukkende ser på bevillingerne.
Vi skal også se på, hvad det er, vi vil med det turnerende teater, og hvad det er, vi vil med hele teaterområdet.
Socialdemokraterne foreslår, at man øger bevillingen til Det Danske Teater med ca. 7 mio. kr. ved, at man justerer på kravene til egenindtjening - endnu en gang ved, at man sammenligner med landsdelsscenerne.
Endvidere foreslås en anden model for amternes bidrag.
I 2003 modtog Det Danske Teater 9,3 mio. kr. fra staten
og 10,6 mio. kr. fra amterne, i alt knap 20 mio. kr. Socialdemokraternes forslag vil øge Det Danske Teaters budget med 7,5 mio. kr. svarende til en forøgelse på 38 pct.
Vores plan går ud på, at det turnerende teater bindes nærmere sammen med Det Kongelige Teater, landsdelsscenerne og DST.
Så kan man se på, om det turnerende teater nødvendigvis skal producere forestillingerne selv.
Et turnerende dansk teater bør endvidere på sigt kunne støtte danske teatres turné i udlandet.
Dette forslag vil ændre det turnerende teater i forhold til, hvordan det ser ud i dag.
Som sagt er vi positivt indstillet over for både Socialdemokraternes og kulturministerens intentioner, og vi vil gerne diskutere detaljerne nærmere i udvalget.
Bodil Kornbek (KD), 2004-05-04:
Det Danske Teater er jo en helt fantastisk teatermulighed.
Det er jeg sikker på at Enhedslistens hr. Søren Søndergaard også mener og kulturministeren ligeså.
Tænk engang at få teatret ud til hele den danske befolkning med et bredt repertoire, nogle oplevelser, nogle udfordringer, hvad det nu kan være.
Derfor vil jeg sige endnu en gang, som jeg også sagde i min tidligere tale, at det er skønt, at Socialdemokratiet bringer det på dagsordenen, og at vi får det diskuteret, og jeg må også sige - for en gangs skyld til ministerens ros - at det er rigtig fint, at der nu er kommet nogle millioner kroner til teatret her.
Så alt i alt kan man sige, at den del af det er positiv.
Men et er selvfølgelig at diskutere økonomi og muligheder, noget andet er, at økonomi jo også hænger sammen med de forventninger, vi har til teatret.
Hvilken betydning skal teatret have i vort land?
Hvilken placering er det, vi ønsker det skal have fremover?
Så økonomi er jo ikke bare en diskussion, vi skal tage særskilt og så sige, nå, men så løser vi alting ved det, for det gør vi ikke.
Økonomien er jo også det, der danner grundlaget for forventninger og ønsker, det, vi gerne vil se på teatret fremover: hele mangfoldigheden, vækstlaget, det eksperimenterende, det udfordrende, det underholdende, dansen, børneteatret og hele paletten simpelt hen, som vi har haft fremme i dag. Vi har ganske enkelt behov for at have en overordnet diskussion og et billede af, hvordan det skal se ud fremover, også i forbindelse med Strukturkommissionen.
Og jeg glæder mig og ser frem til det bud, som ministeren vil komme med.
Med hensyn til det konkrete forslag synes jeg, at i hele den diskussion, der bør være omkring teatret og også omkring teatret og økonomi, bør man også gå ind og se på de støtteordninger og den måde, det er struktureret på i dag. Det kan være, at der er andre veje at gå for at få flere folk i teatret, for at få folk til at se det værdifulde i det kulturtilbud.
Der må jeg sige, at Socialdemokratiet her kommer med et bud, som kan være interessant at gå videre med og se på, og det vil vi gøre og forholde os positivt til.
Vi er ikke bange for at blive udfordret, man behøver ikke at gøre sådan, som
man altid har gjort, så vi vil gå frisk til den under udvalgsarbejdet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
For det første vil jeg sige, at nu tror jeg lige, vi skal holde fast i, at det forslag, vi diskuterer, er om Det Danske Teater, som er et turnerende teater, men det er da klart, at det selvfølgelig er oplagt, at hvis man over en længere periode har teaterkapacitet - hvis vi snakker mere generelt - der ikke bliver anvendt, så må man da kigge på det.
Det er da oplagt.
Vi har haft diskussioner om Det Kongelige Teater, og der mener jeg, at fru Louise Frevert og hendes parti går fuldstændig forkert, fordi man ikke forstår nødvendigheden af at investere i Det Kongelige Teater, så Det Kongelige Teater kan få nogle nye fysiske rammer og, havde jeg nær sagt, træde ind i et nyt årtusind.
Man vil helst have det gamle kukkasseteater, hvilket betyder, at man har en situation, hvor unge mennesker i stort omfang siger gab!
Louise Frevert (DF), 2004-05-04:
Det lyder næsten utroligt, men det er jo selvfølgelig ikke første gang, Enhedslisten og Dansk Folkeparti kan mødes om en god sag.
Men skal jeg forstå hr. Søren Søndergaard sådan, at parameteret for at skulle lukke et teater så skulle være belægningsprocenten?
Det er jo faktisk det, jeg hører hr. Søndergaard sige.
Det synes vi jo i Dansk Folkeparti kan være et af parametrene - ikke, at det er parameteret til at nedlægge et teater, absolut ikke, for det ville være for tyndt, men det vil være et af parametrene.
Det vil jeg gerne have et svar på.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Nej, det er ikke det, Enhedslisten vil.
Det er klart, at hvis man i årevis har været i den situation, at der ikke er nogen folk, som kommer i de teatertilbud, man giver, så må man selvfølgelig overveje, hvad man gør ved det.
Nu er den eneste konklusion, man kan drage, jo ikke nødvendigvis at nedlægge teatrene.
Der var jo engang en diskussion om aviser.
Der var en, der sagde: Jeg er stor modstander af aviser, jeg vil have dem nedlagt.
Så var der en anden, der sagde: Jeg er en endnu større modstander af de eksisterende aviser, jeg vil have nogle andre aviser.
Og den mulighed eksisterer; det er jo også dér, de politiske muligheder kommer ind, nemlig at være med til, at nogle andre får chancen, hvis man mener, at det ikke fungerer på den rigtige måde.
Men det er da klart, at hvis man i årevis har en situation, hvor der ikke er nogen, der kommer i teatrene, så må man selvfølgelig vurdere det, men er det den situation, vi har i dag?
Louise Frevert (DF), 2004-05-04:
Jeg skal bare forstå det helt, for jeg bliver da mere og mere overbevist om, hvis jeg ikke havde været det tidligere, at det ud fra den argumentation, som hr. Søren Søndergaard kommer med, er vigtigt, at vi nedlægger amterne, for det går jo slet ikke på denne her måde.
Det kan jeg jo så forstå ud fra de forudsætninger, som hr. Søren Søndergaard har forklaret, vil være den bedste model, for ellers kommer der slet ikke nogen mennesker i teatret.
opretholde en hundrede procents kapacitet fra statens side - lad os sige rent hypotetisk, at det vil være på den måde - og så faktisk være fuldstændig ligeglad med, ligesom i eksemplet, hr. Søren Søndergaard gav med bibliotekerne, om der overhovedet kom nogen publikummer.
Vil det sige, at det, Enhedslisten vil, er at opretholde kapaciteten, på trods af at der ikke kommer nogen folk?
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Det er ikke et spørgsmål om, at amterne tilskynder folk til ikke at gå i teatret.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt amterne tilskynder folk til at gå i teatret, gør en indsats for, at folk kommer i teatret.
Det er det, det handler om.
Det vil de have mere motivation til at gøre i den model, som ligger her.
Det interessante er jo, at hr. Vesselbo siger, at hans politik går ud på, at der skal flere i teatret, men det er jo ikke det, der ligger i det.
Det, der ligger i det, er, at for hver gang et amt får nogen til at gå i teatret, så påfører de sig selv en større udgift.
Det er muligt, jeg har misforstået det hele, men sådan forstår jeg det system, der er i dag.
Hver gang de får nogen til at gå i teatret, påfører de sig selv en større udgift.
Lad os forestille os, at det var sådan med bibliotekerne, at hver gang der kom folk ind og lånte bøger på bibliotekerne, skulle kommunerne have en større udgift til bibliotekerne.
Helt ærlig, jeg tror ikke, at det ville være en god ordning.
Det er ligesådan med amterne i forhold til teatret.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Nu er det jo sådan set det modsatte argument, jeg plæderer for: at der skal komme flere i teatret, og at det er dem, der kommer der, som skal have støtten.
Derfor undrer det mig, at hr. Søren Søndergaard siger, at man ønsker at ændre det fra tilskuddet på abonnementer til tilskud på befolkningsunderlaget.
Hr. Søren Søndergaard sagde, at amterne ikke tilskynder folk til at gå i teatret.
Kunne vi ikke bare lige få det helt klart: Hvordan tilskynder amterne befolkningen til ikke at gå i teatret?
Står de uden for med et vagtværn og siger, I må ikke gå ind, eller hvordan tilskynder man til ikke at gå i teatret?
Når man bevilger millioner af kroner, er det så for at folk ikke skal komme?
Hvordan tilskynder amterne folk til ikke at gå i teatret?
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Vesselbo fremstiller det.
Den model, der har ligget, tilskynder amterne til at sørge for, at der kommer så få som muligt i teatret, hvorimod den anden model vil tilskynde amterne til at få så mange som mulig i teatrene. Spørgsmålet om, hvor mange der kommer i teatrene, har jo også noget at gøre med, hvilken indsats der gøres.
Man begynder jo heller ikke at vurdere, om man skal have et hovedbibliotek i en kommune, på basis af, hvor mange der kommer.
Jeg synes, det er fuldstændig absurd.
Man skal have et hovedbibliotek i en kommune, og så må kommunen gøre en indsats for, at så mange som muligt benytter det bibliotek, ved at man i undervisningen på skolerne tager børnene hen til biblioteket, lærer dem at omgås det, gør det hyggeligt at være der osv. Det er da en opgave, det er en fast udgift, man skal påtage sig, og så mobiliserer man folk til at udnytte det.
Det samme med teatret.
Hvis man har den faste udgift, så mobiliserer man folk til at deltage i det, i stedet for den der modsatte mentalitet, som hr. Vesselbo står for: jo mindre man får folk til at gå i teatret jo bedre er det.
Det får altså ikke flere i teatret.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Må jeg forstå, at det tilsagn, der kommer fra ministeren her, går på, at man under udvalgsarbejdet er parat til fra ministerens side at ville lave en research på det her
, så vi også får det undersøgt.
Jeg har faktisk researchet temmelig meget i det og konstateret, at netop når vi taler om særlovsafgørelser, er det ikke traditionen, så gør man det
Vil ministeren være parat til at gå ind og lave den undersøgelse?
Og må jeg forstå ministeren sådan, at det betyder, at ministeren faktisk deler vores opfattelse, at det må være rimeligt, hvor vi taler om de rigtig særlig grove overtrædelser, at man også der rent faktisk fratager en person muligheden for at drive fortsat virksomhed?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-04:
Først tak for tilslutningen til, at Det Danske Teater vil være et egentligt statsteater som selvejende institution i årene frem, hvis vi laver en strukturreform, hvad jeg håber på - også med socialdemokratisk deltagelse.
Dernæst: De 3,7 mio. kr. vil blive givet som en egentlig driftsbevilling til Det Danske Teater
, så vil vi efterfølgende indgå en aftale, en resultatkontrakt med Det Danske Teater, men der vil ikke længere følge et krav om en egentlig børneteaterforestilling på Det Danske Teater.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Jeg har et helt konkret og afklarende spørgsmål: Er det rigtigt forstået, at de 3,7 mio. kr. skal gå til én ekstra forestilling og én børneforestilling?
Er det sådan, at det passer lige over?
Det har jeg ikke helt kunnet forstå ud fra besvarelsen og papirerne.
Så vil jeg så også sige, at det var en af de bedre nyheder, kulturministeren kom med her, nemlig at Det Danske Teater fremover skal ligge i statsregi. Vi vil slås for, at de andre teatre også kommer til at ligge der.
Men det er dog en begyndelse. Men det var mere et opklarende spørgsmål, om de 3,7 mio. kr. lige præcis er øremærket til aktivitetsudvidelsen.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Der er sådan et ordsprog, der siger, at når man har gravet sig ned i et hul, så skal man holde op med at grave.
Det synes jeg måske var godt for hr. Søren Søndergaard i stedet for at bore i det der med finanslovaftalen.
Hr. Søndergaard plejer jo at være meget godt orienteret om de ting, han taler om.
Her er det jo en 4-årig aftale, der er tale om.
Jeg må altså spørge: Vidste man ikke på det tidspunkt, hvor man indgik den her aftale, at det var en 4-årig aftale, og derfor pludselig finder ud af, at det ikke bare lige var for 2004, så nu vil godt have nogle flere penge for 2005 eller 2006?
Hvorfor indgår man en 4-årig aftale, hvis man ikke mener den holder?
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Nu skal jeg jo ikke gøre mig klog på, hvor hårdt der blev insisteret på forskellige ting i finanslovforhandlingerne for 2004, men jeg tror ikke, hr. Vesselbo vil vove sig ud i en garanti for, at Venstre og De Konservative ikke vil stille nogen som helst forslag til finansloven for 2005, som afviger fra det, man stillede i 2004.
Det er jo fuldstændig normal politik, at når en finanslov nærmer sig sin afslutning, så går man ud og fremstiller forskellige forslag, som har konsekvenser for næste års finanslov.
Det er det, man gør her, og det gør man med den begrundelse, at man mener, at de teatre er nødlidende, forstået på den måde, at de ikke får penge nok til at opfylde de funktioner, som man synes at de skal opfylde.
Det er derfor, at man fremsætter forslaget.
Det er der for mig at se intet besynderligt i, medmindre der, når hr. Vesselbo bliver ved med at insistere på det der med, at man vil have visioner osv., ligger noget indholdsmæssigt i det.
Altså fornemmer jeg noget indholdsmæssigt?
Vi ser det jo gang på gang fra kulturministeren.
Altså Lenin, så må vi til at overveje, om der skal gives støtte til museerne osv. Ligger der også her sådan lidt smagsdommeri fra Venstres side?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Hvis man mener, at Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab mangler penge, så manglede det vel også penge i 2004, og derfor er det, at jeg mener, at man kunne have fremført de synspunkter meget stærkere, end man gjorde i finanslovforhandlingerne, og have hævet budgettet endnu mere i 2004 og også i 2005.
Med hensyn til indhold kan jeg jo så forstå, at det indhold, som Enhedslisten, Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne ønsker at diskutere, er bare, hvor mange penge vi kan give til det her.
Det er jo sådan, at regeringen og Venstre gør det på en anden måde.
Vi analyserer situationen, finder ud af, hvad vi kan give, hvad vi vil lave, hvad der skal prioriteres, og bagefter finder vi ud af at bevilge pengene.
Det er jo den måde, det er foregået på med Det Danske Teater, som vi har til behandling som det næste punkt.
Altså her er det jo det omvendte, men vi er jo selvfølgelig forskellige partier og griber politikken forskelligt an. Vi siger, hvad vi skal lave, og hvad der skal bruges af penge.
Oppositionen siger, lad os få nogle flere penge, så finder vi ud af, hvad vi skal bruge dem til.
Det er jo to forskellige holdninger.
Det er to forskellige måder at gribe det an på.
Jeg synes bedst om den første.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Jeg vidste ikke, at man havde indgået en aftale for 2005, men det kan være, at hr. Vesselbo kan rette mig der.
Nu har hr. Vesselbo gentagne gange snakket om indhold, og det er jo lidt underligt, for det handler jo om penge.
Altså forslaget handler om penge, og det lægger ikke engang skjul på, at det sådan set er det, det går ud på.
Når man fremsætter et forslag, der handler om penge, er det jo ikke underligt, at det så handler om penge.
Når hr. Vesselbo bliver ved med at insistere på at snakke indhold, hvad er det så, hr. Vesselbo mener med indhold og visioner?
Er det noget med, om der må være en Leninstatue på scenen, eller hvad er det egentlig, hr. Vesselbo snakker om?
Nu må hr. Vesselbo rette mig, hvis jeg har taget fejl.
Men jeg troede, at den aftale, man havde indgået med Socialdemokratiet, var en aftale for finansloven 2004?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Nu sagde jeg ikke, at oppositionen sov.
Jeg spurgte, om man sov, og hr. Naser Khader kunne så afkræfte, at man sov, man havde været vågen og havde foreslået noget mere.
Men det, man gik med til, var jo en aftale om 6 mio. kr.
Det var en aftale, og så kommer man pludselig og foreslår 19 mio. kr. mere.
Så er det, jeg siger, at det jo kunne være, at man så alligevel havde sovet lidt og ikke kæmpet nok for sagen.
Her kommer Socialdemokratiet så med en politisk markering, uden at det egentlig er defineret klart i forslaget, hvad pengene skal bruges til.
Det står ikke i det her forslag.
Der står bare, at man skal give nogle flere penge.
Det er jo det, Socialdemokratiet sammen med De Radikale i de 9 år har gjort så fornemt, at fru Mette Frederiksen kan sige, at det har haft fatale konsekvenser.
Naser Khader (RV), 2004-05-04:
I forhold til teatrene: Nu handler det hele ikke kun om penge, men meget af det handler også om penge.
Det, vi har brug for, er en omfattende revision af hele lovgivningen på teaterområdet, og jeg synes, det er ærgerligt, at det hele er blevet sendt til et hjørnespark.
Hr. Eyvind Vesselbo sagde i sin ordførertale, at oppositionen sov i timen i forbindelse med finanslovforhandlingerne, for man fik kun 6 mio. kr. Vil hr. Eyvind Vesselbo ikke bekræfte, at vi også ønskede flere penge til teaterområdet, men at vi kun kunne få 6 mio. kr.?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Jeg kan forstå, at fru Jytte Andersen ikke mener, at egenindtægten på teatrene kommer fra de solgte billetter.
Det er nemlig et skøn.
Når Teaterrådet, RBOT, kommunerne, amterne eller andre instanser giver tilskud til teatre, ja, så får de jo ikke det samme tilskud.
Det er jo det, der er hele pointen her, og derfor mener jeg slet ikke, at det har noget med denne sag at gøre, om der er en forskel.
Jeg mener slet ikke, at man kan argumentere med, at Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab skal have mere eller mindre i støtte, fordi nogle andre får noget mere eller noget mindre.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Nu prøver jeg igen: Synes hr. Eyvind Vesselbo, det er rimeligt, hvis man skal have en god økonomi til at udvikle sig, en god økonomi til at matche nogle udfordringer, der kommer, og som vi i øvrigt i fællesskab har været med til at beslutte at teaterlivet skal have, at man har så stor en forskel på tilskuddet fra statens side, fra landsdelsscenernes 461 kr. og til DST-teatrenes 216 kr. pr. publikum?
Det er det beløb, vi foreslår forhøjet, og jeg er ked af at kunne høre, at hr. Eyvind Vesselbo tilsyneladende ikke har forstået forslaget.
Men er det rimeligt med den ubalance mellem landsdelsscenerne og de storkøbenhavnske teatre i en tid, hvor der er så store udfordringer lige præcis på de storkøbenhavnske teatre?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Nu vil jeg sige, at nu er det jo ikke mig, der har fremsat det her forslag, så fru Jytte Andersen må jo selv om, om hun vil diskutere det, men jeg går ud fra, at man har fremsat det for at diskutere.
Jeg er helt enig i det, fru Jytte Andersen siger om, at det københavnske teaterliv kommer ud for nogle store udfordringer i de kommende år, og fru Jytte Andersen beskrev det jo meget godt.
Derfor er det underligt at fremsætte et forslag om at give 19 mio. kr. mere til Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab, når det måske slet ikke kommer til at fungere på den måde i de kommende år.
Det er igen et forslag, som er grebet ud i luften.
Man skal bare af med nogle penge, man vil foreslå 19 mio. kr. Til hvad?
Det ved vi ikke.
Bare 19 mio. kr. Men ikke til et teaterbillede, som kommer til at være det fremtidige.
Med hensyn til det der med egenbetalingen: Det kan godt være, vi har forskellige indfaldsvinkler, og så er det måske derfor, at det står på den måde i det her beslutningsforslag, for fru Jytte Andersen mener ikke, at egenbetalingen kommer fra bl.a. billetindtægterne, men jeg kan ikke se andet end billetindtægter, reklame og måske nogle andre små ting.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Jeg sidder og overvejer, om jeg har lyst til at diskutere på det niveau, som hr. Eyvind Vesselbo lægger op til.
Jeg vil så begrænse mig til et konkret spørgsmål: Synes hr. Eyvind Vesselbo ikke, at det københavnske teaterliv står over for nogle store udfordringer med et nyt skuespilhus og med operaen, som helst skal tiltrække 150.000 flere publikummer?
Vi er meget enige i det, men det kræver jo, at der er et andet teaterlandskab ved siden af, forskellige typer teatre, forskellige typer forestillinger, og det kræver altså noget økonomi.
at landsdelsscenerne skal have 461 kr. pr. publikum, og at DST-teatrene skal have 216 pr. publikum.