runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Jeg vil tage lidt fat i det her med uddannelsessystemet igen, for det eneste, hr. Kristian Jensen overhovedet kommer ind på, er den fri ungdomsuddannelse.
Vi ved jo, at den fri ungdomsuddannelse har betydet, at 90 pct. af de elever, der har brugt den, er kommet i arbejde eller i anden uddannelse
efterfølgende
Hr. Kristian Jensen vil så have, at de her elever skal overgå til det traditionelle uddannelsessystem, på trods af at han godt ved, at det kun er lidt over halvdelen af de her elever, som faktisk kan det.
Men hr. Kristian Jensen har ikke overført pengene for en fri ungdomsuddannelse til det traditionelle uddannelsessystem, som skal absorbere de her elever. Så én ting er de ord, som hr. Kristian Jensen kommer med, men man kan måske have lidt svært ved at tro på, at han faktisk selv tror på, at det kan lade sig gøre, når nu pengene ikke er fulgt med.
I regeringsgrundlaget står der, at regeringen vil gøre noget ved arbejdsmiljøet, og det gør regeringen så sandelig også.
Arbejdsmiljøinstituttet beskæres med 25 pct., BST udvides ikke alligevel, og Arbejdstilsynet omstrukturerer, så der skal bruges meget tid på landevejene i stedet for på arbejdspladsen.
Alle regeringens tiltag på arbejdsmiljøområdet trækker i den forkerte retning, og det er på trods af, at vi ved, at der sker 50.000 arbejdsulykker om året - 5.000 af dem er alvorlige.
Hvad vil hr. Kristian Jensen gøre for arbejdsmiljøet ud over at forringe det?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Til fru Grete Schødts vil jeg sige, at der i Folketinget undervejs i systemet er lovforslag nr. L 130 - hvis det er forbigået fru Grete Schødts' opmærksomhed - som netop handler om frit valg af plejehjem m.v., og når dette lovforslag er vedtaget, så er der gennemført et retskrav på frit valg af plejehjem.
Det er sådan, at man ikke i Odense har opgivet frit valg inden for den praktiske pleje.
Frit valg inden for den praktiske pleje fortsætter uformindsket.
Frit valg inden for den personlige pleje er opgivet, det er rigtigt, fordi der kun var to distrikter, som man i Odense Kommune turde overlade til at være i fritvalgsordningen.
Men hvis man tager den praktiske pleje, som er dækket af hele kommunen, så er det sådan, at fritvalgsordningen fungerer, eksisterer og er en succes også i Odense Kommune.
Til fru Jytte Andersen vil jeg sige, at med det kulturbudget, vi har nu, er jeg sikker på, at vi har et godt, frodigt og sundt kulturliv. Til hr. Ole Stavad: Vi har ærligt lagt frem, at vi vil leve op til den økonomiske linje, der lå i regeringens år 2010-plan, og det indebærer også en begrænset vækst i de offentlige udgifter.
Ole Stavad (S), 2002-03-20:
Hr. Kristian Jensen har flere gange brugt ordene »lagt ærligt frem«.
Det sagde han bl.a. til fru Marianne Jelved som et svar på spørgsmålet, om Venstre havde ment, det var vigtigt at lægge tingene ærligt frem for vælgerne.
Det er jo tiltalende. Men så kan jeg ikke lade være med at spørge hr. Kristian Jensen: Hvorfor lagde Venstre ikke ærligt frem, efter at man kendte de kommunale budgetter, amternes budgetter - det var alt sammen kendt, da vi var i valgkamp - at man ville forlange massive besparelser på de budgetter, vi er i?
Det er det ene. Det andet er: Hvorfor lagde Venstre ikke ærligt frem, når man siger, at man vil bruge 500 mio. kr. til forbedring for pensionisterne, at Venstre ikke har stillet krav om, at én eneste krone af de 500 mio. kr., som kommunerne får lov til at bruge ekstra, skal bruges til pensionisterne, og at man samtidig forlanger, at man skal spare 650 mio. kr., altså et minus på 150 mio. kr.? Det er da ikke særlig ærligt.
Jytte Andersen (S), 2002-03-20:
... med flere citater, som virkelig bør bekymre Venstre.
Tak for ordet.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-20:
Jævnfør at Venstres ordfører beskylder Det Radikale Venstre for at være systembevarende, fordi partiet ikke vil indføre frit valg inden for sundhedsvæsenet: Jeg vil gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at det er der allerede i dag, altså frit valg inden for det offentlige sundhedsvæsen.
Så må jeg sige, at jeg også begynder at forstå, at hr. Kristian Jensen føler glæde ved hvert eneste ord, der står i denne her finanslov, nemlig når han kan forsvare, at Danmark trækker sig ud af samarbejdsprojekter inden for miljøbistand, med, at det hele er så utrolig fantastisk, og at vi kun dropper de, skal vi kalde dem, bare fantastiske projekter.
Jeg forstår også, at der derfor har været et så fantastisk stort behov for at hælde yderligere 1,5 mia. kr. i sygehusene.
Sagen er, at det er fattigt moralsk, politisk og økonomisk at skære så drastisk i miljøbistanden.
Og det er også på grænsen af det forsvarlige, hvis hr. Kristian Jensen har det så fantastisk med at være så ødsel med skatteborgernes penge; jeg tænker her især på øststøtten.
Vi skal snart forhandle finanslov igen.
Grete Schødts (S), 2002-03-20:
Det er ret imponerende, hvad Venstre kan og gerne vil.
Maren og Kaj bor ovre på Ærø, og de vil meget gerne flytte over til det nye ældrecenter i Svendborg.
Det er altså Ærøskøbing Kommune, der skal betale den million, det koster.
Det er ikke regeringen, der sender penge med ud til kommunerne.
Det er fuldstændig gratis at pynte sig med lånte fjer.
Så står der i øvrigt i regeringens eget forslag - for at gøre det helt fuldendt - at Svendborg kan afvise Maren og Kaj.
Jeg synes simpelt hen, det er så hult.
Når man så citerer Odenses rådmand, synes jeg, man skal være opmærksom på, at Odense har kørt fritvalgsmodel på forsøgsbasis.
De har måttet opgive deres fritvalg, for leverandøren kan ikke levere ydelserne i ydertimerne i weekenderne.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Til hr. Villy Søvndal: Jeg tror, at vi aldrig bliver enige om frihedsbegreberne.
Jeg kan sige, at den politik, som vi har gennemført på daghøjskoleområdet og også vedrørende den fri ungdomsuddannelse, jo er den politik, som vi lagde frem i forbindelse med SR-regeringens daværende finanslovforslag i september måned sidste år, og som vi gennemfører nu.
Der er for det første flere penge til at vælge selv for, ved, at man gennemfører et skattestop, og for det andet og måske lige så væsentligt er vores valgfrihed funderet dér, at når man kommer i en situation, hvor man skal modtage en offentlig ydelse, hvor vi har en fælles forpligtelse til, at der bliver taget hånd om de problemer, der er i folks hverdag, ja, så skal folk også have en valgfrihed til at vælge, hvem der skal levere den ydelse, der måtte komme. Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg bare henvise til, at der sidste år var et spørgsmål til finansministeren om, hvorledes udviklingen har været i de grønne afgifter på forskellige indkomsttyper.
Hvis man tager en indkomsttype som f.eks. en enlig folkepensionist og dennes betaling af grønne afgifter, så har stigningen i grønne afgifter været på 115 pct. fra 1993 til sidste år, hvorimod der for en direktørfamilie kun har været en stigning på 32 pct. Det er immervæk at vende, som det hedder, den tunge ende
nedad.
Det er at ramme de svage grupper i samfundet, og det er en udvikling, som vi er modstandere af i Venstre, og som vi er glade for, at vi nu har stoppet.
Hr. Morten Helveg Petersen må leve med, at han er blevet systembevarende, når han ønsker kun at bevare det offentlige system inden for sundhedsydelser, når han siger nej til at give valgfrihed, når han siger nej til, at privathospitaler kan komme med ind, at borgere kan vælge at lade pengene følge med.
Hr. Morten Helveg Petersen siger nej til, at vi støtter folks frie valg til også at vælge privathospitaler, privatklinikker, og dermed er hr. Morten Helveg Petersen bevareren af det offentlige system som det eneste lyksaliggørende.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-20:
Jeg tror, det begynder at stå rimelig klart for alle, der følger den skattepolitiske diskussion, at Venstres politik måske ikke er helt færdigudviklet.
Den har i hvert fald været i bevægelse igennem nogle år.
Det er den så åbenbart også i dag.
Jeg vender tilbage til det ord, hr. Kristian Jensen hæftede på Det Radikale Venstre.
Jeg vil ikke sige, at det er
ved at udgøre et traume, men det er alligevel meget, at man skal høre, at man er systembevarer, når man foreslår konkret i handling at nedsætte skatten, at bryde op i et system og i modsætning til partiet Venstre at ville forholde sig til fremtidens udfordringer.
Lad mig nævne nogle andre eksempler.
Hvad angår EU-diskussionen, vil vi forandre EU-forbehold.
Vi fremlægger udspil til boligreformer.
Venstre er tavse her.
Forsvarspolitikken: Venstres holdning er mere af det samme, mere værnepligt, mere hjemmeværn. Det Radikale Venstre vil også forandre her.
Og så kommer man og kalder os andre systembevarere.
Denne finanslov er en finanslov, der er perspektivløs, og den skruer tiden tilbage.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-20:
Jeg spurgte før, om ikke det var rigtigt, at »mennesket frem for systemet« i virkeligheden betød det stærke menneske frem for det system, som skal skaffe lighed for alle borgere.
Der fik jeg så det svar, at man jo gav skattelettelser, for at de kunne få frihed til at vælge. Så har hr. Kristian Jensen senere sagt, at den rige, direktøren, tager lige så meget bad som den fattige gør.
Jeg tror, det er en helt almindelig kendsgerning, at de, der har højere indkomster, også betaler mere i grønne afgifter.
De har større varmeudgifter, de har større vandudgifter.
De har større udgifter og større forbrug i det hele taget.
Selvfølgelig har de da det, og dermed har de også større udgifter til grønne afgifter, og det er så dem, der nu begrænses.
Kan hr. Kristian Jensen ikke også bekræfte, at de 500 kr., som gennemsnitsfamilien nu sparer, altså dækker over 150 kr. i den nedre ende, og de i den nedre ende, der sparer 150 kr. i grønne afgifter, er faktisk dem, der nu skal ud og betale mere, når de skal vælge aftenskole osv.?
De 150 kr., de sparer i grønne afgifter, strækker altså ikke langt til det frie valg, som hr. Kristian Jensen argumenterer for.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-20:
For et stykke tid siden krydsede vi klinger om Venstres frihedsbegreb.
Det er den praktiske omsættelse af det i virkeligheden.
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen og Venstre igen: Er man virkelig nået så langt i orwellsk nysprog efter så få dage i regering, at man tror, at man kan gennemføre en argumentation over for mennesker, der oplever, at deres uddannelser bliver taget væk, ved at sige: Det her betyder en født frihed til jer?
Det er jo en absurd argumentation.
Er man virkelig nået så langt efter bare godt 100 dage, at man tror, at man kan forklare dem, der kommer på de lavere ydelser, uanset hvad grunden er til, at de kommer på en lavere ydelse, at det her giver dem større frihed?
Er man virkelig kommet så langt i forhold til de udstødte grupper, vi har, som får det slemt, fordi denne her regerings politik består i at omfavne, når der er presse til stede, men så i øvrigt skære i forhold til de dårligst stillede, at man vil sige, at det giver dem en større frihed?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
I løbet af 1 time er fru Pernille Blach Hansens tal pludselig steget til 2 mia. kr.
Og når fru Pernille Blach Hansen siger 2 mia. kr., skyldes det jo, at fru Pernille Blach Hansen har den indstilling, at de planlagte skatter og afgifter, som vi ikke gennemfører, nu skal være besparelser, og det er dermed en indstilling om, at skatteborgernes penge først og fremmest er samfundets, og så kan skatteborgerne ellers få dem til låns, efterhånden som det passer Socialdemokratiet.
Så vil jeg lige koncentrere mig lidt om hr. Jacob Buksti og spørgsmålet om et skattestop.
Det er en tilståelsessag fra Socialdemokratiets side, når man tror, at det eneste alternativ til et skattestop er skattestigninger.
Faktisk er det jo også sådan, at et alternativ til skattestop kan være skattesænkninger, og derfor har vi en målsætning om, at vi gerne vil gennemføre skattesænkninger fra den 1. januar 2004.
Vi har sagt, at et skattestop løber i denne her valgperiode.
Vi har sagt, at vi ønsker skattesænkninger, og det har regeringen sagt i det samarbejde, der er mellem Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Vi vil naturligvis, hvis vi ændrer på den holdning, forud for et valg fortælle det i god tid, så vælgerne ved, hvad de har at forholde sig til, sådan at vi lægger vores politik åbent og ærligt frem i dag, som vi har gjort det hidtil, og gennemfører det, vi har lovet vælgerne.
Jacob Buksti (S), 2002-03-20:
Jeg er da glad for, at jeg med formandens tilladelse kan få mulighed for at stille det spørgsmål, som jeg ikke nåede sidst.
Det var sådan set ikke at få at vide, at regeringen har indført et skattestop.
Det var sådan set heller ikke nødvendigvis for at få at vide, hvor lang tid det skulle vare, men det var for at få at vide, hvorfor det kan være, at Venstres formand, den nuværende statsminister, helt præcist den 13. maj 2001 til JyskeVestkysten siger, at hvis det er sådan, at et skattestop skal have nogen mening, skal det vare mindst 10 år.
Og nu diskuterer Venstre så med sig selv - senest også Venstres skattepolitiske ordfører, hr. Peter Christensen - at vi skal have et mere fleksibelt skattestop, og at det kun, som også hr. Kristian Jensen siger her, skal gælde valgperioden ud.
Så er det bare, jeg spørger: Hvorfor?
Er det, fordi Venstre kan se, at skattestoppet hæmmer udviklingen, og er det, fordi Venstre pønser på at sætte skatten op?
Hvis det er sådan, at det skal give mening at standse et skattestop,
må det være, fordi man sætter skatten op.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-20:
til hr. Kristian Jensen: Er det ikke korrekt, at med den her finanslov, der flytter rundt på 7 mia. kr., sparer man mellem 1,5 og 2 mia. kr. alene på det, der handler om miljø?
Det handler om miljøstøtte til Sydeuropa, det handler om miljøstøtte til Østeuropa, det handler om alt, der har med vedvarende energi at gøre, som man sparer væk, og så handler det om alt, hvad der ligger i Miljøministeriet.
Så siger hr. Kristian Jensen, at vi sparer på det, der bedst kan tåle at blive sparet på.
Er det så ikke korrekt, at regeringen sparer på det, der handler om astma, allergi, kemikalier og sundhed?
Regeringen sparer på rent drikkevand til folk på landet; regeringen sparer 80 mio. kr. på alt det, der handler om natur og ny skov og naturoplevelser for befolkningen.
Er det en korrekt prioritering efter hr. Kristian Jensens opfattelse?
Så vil jeg godt sige, at hr. Kristian Jensen jo ikke er så meget ældre end jeg, men desværre er hr. Kristian Jensen ikke for ung til at have så gammeldags og forstokkede holdninger.
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Jeg håber snart, at hr. Jens Peter Vernersen stopper misinformeringen om, at der skal fyres en fjerdedel af de ansatte i Told og Skat.
Hr. Jens Peter Vernersen burde vide bedre.
Det rammer pensionisterne, det rammer de arbejdsløse, det rammer dem med de laveste indtægter, for det er sådan, at en direktør jo ikke går mere i bad end en arbejdsløs, eller at den, der går på arbejde, næppe bruger mere vand til at koge sine kartofler end den, der er pensionist.
Dermed rammer de grønne afgifter skævt, og derfor er det rigtigt fordelingsmæssigt at afvise det forslag til stigende grønne afgifter, som Socialdemokratiet står for, som netop ville ramme de svage.
Jeg anerkender fru Elisabeth Arnolds og De Radikale Venstres ønske om at få flere i arbejde.
Jeg synes, det er skammeligt, at det er indstillingen.
Så kan jeg i øvrigt sige til fru Elisabeth Arnold og andre, at hvis man læser regeringsgrundlaget, er det jo tydeligt at se, at der står, at målsætningen er at skabe det økonomiske råderum til at sænke skatten på arbejde fra 2004.
Det er der ikke noget hemmeligt i.
Det har vi haft offentliggjort helt tilbage fra november sidste år.
Til hr. Klaus Hækkerup vil jeg bare sige, at hvis hr. Klaus Hækkerup mener, at det er visionært at støtte en økologisk tøjbutik i det indre København og derefter støtte udgivelse af en bog om, hvorfor den gik fallit, ja, så må hr. Klaus Hækkerup mene det.
Jytte Andersen (S), 2002-03-20:
Værdierne skabes af Lindøarbejderne og andre lønmodtagere, siger hr. Kristian Jensen.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Men værdierne i vores samfund skabes altså også af andre, skabes af et levende og frodigt kulturliv, skabes i forhold til den måde, vi fungerer som nation på, i en tid, som er presset internationalt mere end nogen sinde. Her må man jo sige, at regeringen virkelig er gået til den på kulturområdet.
Alene kontoen for de skabende udøvende kunstnere er reduceret med 155 mio. kr. stigende over en 4-årig periode til en besparelse på 698,5 mio. kr. for at være helt nøjagtig.
Det er så hård en besparelse, så selv fremtrædende liberale folk i Politiken i lørdags giver udtryk for dyb bekymring.
Jeg tager bare to citater, inden formanden rejser sig op.
»Den har været en ynk med forfjamsket hid og did- og frem og tilbagemeldinger, hovsaløsninger og panikforslag.«
Jeg kommer igen i næste runde ...
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-20:
Hr. Kristian Jensen mente, at det var en visionær finanslov, regeringen havde fremsat, og begrundede det med, at nu prioriterede man velfærdssamfundets kerneydelser og brugte de reducerede miljøudgifter, den reducerede miljøkontrol, til at finansiere det.
Men må jeg spørge Venstres ordfører: Er ren luft ikke en del af velfærdssamfundets kerneydelser?
Er rent vand ikke en del af velfærdssamfundets kerneydelser?
Er et gift- og pesticidfrit miljø ikke en del af velfærdssamfundets kerneydelser?
Er visionen i Venstres finanslov i virkeligheden ikke den, at man overhovedet ikke tager hensyn til miljøet, men i stedet for, når folk så er blevet syge og de er blevet ramt af allergi, når de har drukket forurenet vand, har sørget for, at der er et sygehus, de kan blive behandlet på? Var det ikke bedre at prioritere miljøet op?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Fru Marianne Jelved bruger The Times' nysprog.
Jeg skal selvfølgelig ikke bestemme, hvad fru Marianne Jelved kalder det, men det er sådan, at Venstre i en årrække har sagt, at vi ønsker at fastfryse ulandsbistanden på 1999-niveau og bruge pengene til at forbedre kvaliteten og behandlingerne på de offentlige sygehuse og på sygehussektoren generelt.
Så det er ikke noget nyt, at vi har sagt, at vi gerne vil effektivisere og omlægge ulandsbistanden for 1,5 mia. kr. og give dem målrettet til, at vi kan få nedbragt ventelisterne.
Det, der er retskrav på i dag, er, at man har et retskrav på at komme på venteliste.
Det bliver nu udvidet til, at hvis man står på venteliste i mere end 2 måneder, hvilket der jo fra den tidligere regerings seneste publikation i løbet af 1 år er ca. 247.000 mennesker der gør, nemlig står på venteliste i mere end 3 måneder, ja, så får de mennesker nu et retskrav på at tage pengene med sig til privathospital, til privatklinikker og andre steder, hvor de kan blive behandlet.
Til hr. Jørn Jespersen: Det er rigtigt, at jeg ikke nåede at svare på spørgsmålet om øststøtten.
Det er sådan, at de skønnede udbetalinger fra finansloven i 2001 til øststøtte var på 917.500.000 kr., og de skønnede udbetalinger på vores finanslovforslag er på 988.700.000 kr.
Dermed er der en stigning, præcis som statsministeren sagde i Vilnius, og præcis som vi har lovet.
Til hr. Christian Brix Møller må jeg bare sige, at det er jo sådan, at der er kommet talrige rapporter om, at der ikke har været styr på de penge, der er blevet brugt i den danske ulandsbistand.
Senest har vi haft en sønderlemmende kritik fra rigsrevisorerne, der sagde: Vi kunne godt nok se, at pengene er blevet brugt; vi kunne godt nok se, at der er kvitteringer for dem, men vi har intet overblik over, om pengene er gået til det, vi ønskede, og om målene er nået.
Derfor ønsker vi en kritisk gennemgang og en revision af bistanden.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-20:
Vi fik før et svar fra hr. Kristian Jensen om arbejdsmiljøet, og vi fik at vide, at det var rigtigt, at der var foregået nedskæringer, og det har vi jo også kunnet læse.
Jeg må derfor spørge hr. Kristian Jensen, om Venstre har den opfattelse, at de arbejdsulykker, der finder sted i dag, er af et passende antal.
For når den socialdemokratisk ledede regering lagde sine forslag frem, var det jo netop, fordi man ville have bekæmpet det store antal arbejdsulykker.
Jeg vil også gerne spørge hr. Kristian Jensen: Hvad er der forkert i, at de virksomheder, der har et dårligt arbejdsmiljø, også kan straffes?
Hvad er der forkert i det, hvis det er sådan, at man mener, at man sådan set bare ved at tage en almindelig samtale kan nå frem til, at det ordner de nok?
Jamen hvad er så faren ved at have en straf stående?
Ole Stavad (S), 2002-03-20:
Hr. Kristian Jensen har gentagne gange her fra talerstolen under den debat, vi har haft her i dag, brugt ordet ærligt, jeg tror endda så galt »ærligt og redeligt«.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Kristian Jensen: Hvis vi skal se helt ærligt og redeligt på det, kan hr. Kristian Jensen så ikke bekræfte, at med den finanslov, vi her vedtager, sikres pensionisterne ikke én eneste ekstra krone til forbedring af hjemmehjælp, på trods af at det var et af Venstres hovedslagnumre under valgkampen?
Kan hr. Kristian Jensen ikke bekræfte helt ærligt og redeligt, at selv om Venstre ikke sagde et ord om det under valgkampen, så er kommunerne nu pålagt besparelser på 650 mio. kr., der betyder, at det, Venstre lovede pensionisterne, næsten bliver umuligt for kommunerne at levere, også selv om man ikke har øremærket nogle penge til dem?
Jytte Andersen (S), 2002-03-20:
Når hr. Kristian Jensen kan svare mig, at med denne her finanslov har vi stadig et godt og et blomstrende kulturliv, så viser det mere end noget andet, at direktøren for Gyldendal, Johannes Riis, skrev det i Politiken, som jeg citerede før.
Jeg vil godt citere bare en enkelt sentens, hvor han siger, at de især er uholdbare for regeringen - altså besparelserne - og at regeringen har isoleret sig fra stort set alt, hvad der her i landet har at gøre med kunst, kultur, uddannelse, forskning og oplysning.
Det er altså ikke en socialist, en radikal eller socialdemokrat, der siger det.
Det er en ægte liberal, fremtrædende personlighed i dansk kulturliv, der er dybt, dybt bekymret.
På den baggrund vil jeg spørge: Bekymrer det slet ikke Venstre, bekymrer det slet ikke regeringen, at unge, at lønmodtagere, at kunstnere repræsenterende alle kunstarter i dag hånd i hånd, side om side kæmper mod en kulturløs, en perspektivløs, en fladpandet finanslov?
Aage Frandsen (SF), 2002-03-20:
I går vedtog VKO-partierne, at prisen for at gå på aftenskole skal fordobles, at den fri ungdomsuddannelse skal nedlægges, og at daghøjskolerne skal reduceres voldsomt.
Vi prøvede på at få en diskussion med undervisningsministeren.
Vi var mange ordførere, der tog ordet.
Vi prøvede også at få en diskussion med Venstres ordfører.
Derfor er det, at jeg stiller spørgsmålet til hr. Kristian Jensen
: Den dér ærlighed, som Venstre taler om - de lovede ét, men holder det?
Hvorfor sagde man ikke noget som helst om alt det dér?
Så kom statsministeren hjem, og så sagde han godt nok, at det var en svipser, alt det dér.
Derfor er det selvfølgelig altid lidt interessant at være finanslovordfører, for man ved jo aldrig, hvad der sker umiddelbart efter.
Men vi har altså ikke fået andre til at gå ind i dialogen, derfor regner jeg med hr. Kristian Jensen, som er en glimrende ordfører for sit parti og viser, at man kan forsvare selv det umulige.
Derfor er kunsten for en ordfører for det regerende parti selvfølgelig at kunne gøre det helt umulige.
Kan man forklare fra hr. Kristian Jensens side: Hvorfor sagde man ikke noget om alt det dér før valget?