Ole Sohn (SF), 2002-12-06:
Forløbet af finanslovforhandlingerne, siden vi havde førstebehandlingen i september og så til i dag, har ikke grundlæggende ændret på finanslovforslagets indhold.
Det bygger fortsat på en kortsigtet og uansvarlig politik over for ungdommen og velfærdssamfundets fremtid.
Ikke mindst skattestoppet har vist sit sande ansigt her i 2002 og gør det også i forbindelse med det fremsatte finanslovforslag.
Regeringen og Dansk Folkeparti har jo gjort skattestoppet til det altafgørende overordnede princip for den økonomiske politik, og det er også skrevet ind i de aftaler, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet her i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det er jo allerede nu klarlagt eller i hvert fald siden førstebehandlingen, at der er sket store nedskæringer på de amtslige budgetter, og der løber tilsvarende meldinger ind om de kommunale budgetter, om forringelser på børneområdet, folkeskole-, ældreområdet.
Det er for os at se
uansvarligt, og det står i skærende kontrast til en lang række af de meldinger og forslag, som regeringen og Dansk Folkeparti er kommet med omkring velfærdsløfterne forud for valget.
Årsagen er hele vejen igennem skattestoppet.
Det, vi så samtidig kan se, er, at der her med finanslovaftalen jo er indgået en såkaldt skattebødeklausul, hvor Dansk Folkeparti nu har givet regeringen tilsagn om, at man ikke alene støtter skattestoppet, men at man også er indstillet på at komme efter og straffe de amter og kommuner, der måtte formaste sig til at hæve skatterne. Vi har jo situationer, hvor et amt eller flere amter, men primært ét amt, Vestsjællands Amt, har lyttet til regeringens udspil, har lyttet til Dansk Folkepartis meldinger om ikke at nedlægge sygehuse, om ikke at forringe
velfærdsservicens kerneydelser
Derfor har de sagt: Jamen det kan ikke lade sig gøre for os i amtet, medmindre vi regulerer skatten, så vi kan dække de omkostninger, som et bredt flertal i Folketinget har forlangt af os.
Derfor lod de skatten stige med 0,4 pct. for at undgå nedlæggelse af sygehuse.
Her kommer Dansk Folkepartis grænseløse hykleri rigtig til udfoldelse, for på den ene side har de meldt ud til alle landets hospitaler og sygehuse, at man bare skal støtte
Dansk Folkeparti, for så bliver der ikke nedlagt sygehuse, hvorefter de herinde i Folketinget nu stemmer for et forslag om at straffe de amter og kommuner, der måtte hæve skatterne, således også Vestsjællands Amt med det resultat, at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservativ nu er ansvarlige for, at man skærer dybt i sygehussektoren og må lukke hospitaler stik imod de løfter, der blev givet.
Dertil kommer, som jeg også har nævnt tidligere i dag, det nye ind, som regeringen tilsyneladende ikke har taget højde for i ændringsforslagene til finansloven, nemlig at det nu er fastslået, at amters og kommuners økonomi bliver strammet yderligere med 1 mia. kr., fordi de forudsætninger, der ligger til grund for kommuneaftalerne, om lønstigningerne
for de offentlige lønninger ikke holder stik, for der er en noget højere stigning.
Man kan selvfølgelig rose de faglige organisationer for, at det er lykkedes dem at sikre en bedre løn, men det indebærer, at der for amters og kommuners vedkommende mangler 1 mia. kr. i kassen i 2003.
Men nej, sådan spiller klaveret ikke.
Der er ikke noget ændringsforslag, og eftersom amter og kommuner med deres kassebeholdninger stort set samstemmende er nede i nul eller i nærheden af nul, er der kun en vej tilbage for at løse den nyopståede situation, som er kommet til, siden vi havde første behandling, og det er at foretage yderligere nedskæringer. Skal man gøre det op på beskæftigelsessiden, kan det være op til 3.000-4.000 ansatte, som må afskediges. Hvor er muligheden for afskedigelser og forringelse i velfærdsservicen?
Ja, det er på daginstitutionsområdet, det er på folkeskoleområdet og ikke mindst inden for ældreomsorgen.
Det er en fuldstændig urimelig situation at bringe amter og kommuner i.
Den logiske konsekvens ville selvfølgelig være, at regeringen med sit støtteparti leverer en revidering af kommuneaftalerne, sådan at man kompenserer amter og kommuner for de uforudsete lønomkostninger.
Men eftersom man ikke fra regeringens og Dansk Folkepartis side har taget højde for det, er der en mulighed
Det er dog ikke alle, der rammes af skattestoppet.
Hvis man ser på regeringens ændringsforslag nr. 581, er der spørgsmålet om grundskylden.
Her har man lagt loft over grundskylden.
Det virker politisk fuldstændig skævt og vanvittigt, og det viser også åbenlyst regeringens og Dansk Folkepartis sympatier.
Hvem er det, der skal have glæde af et sådant forslag?
Det er de velstillede.
Det kommer først og fremmest de rige kommuner i hovedstadsområdet til gode; det er dem, der får glæde af den form for skattelettelser.
Et par bemærkninger yderligere til regeringens og Dansk Folkepartis finanslovaftale med deraf følgende ændringsforslag: Der vil jeg gerne sige, for at det ikke skal give anledning til misforståelser, at SF stemmer for den såkaldte ældrecheck, som, så vidt jeg har forstået,
slet ikke er en check, men en aftale om at sikre de dårligt stillede pensionister bedre vilkår, på trods af vi mener, at det er et fuldstændig uigennemtænkt, kortsigtet og populistisk forslag. Dertil kommer, at man i øvrigt også i forbindelse med aftalen har glemt, går jeg ud fra, de allerdårligst stillede pensionister, nemlig de førtidspensionister i alderen 60-66 år, som er på den laveste førtidspension.
Men også her er der mulighed for at rette op på tingenes tilstand, i og med at SF har stillet et ændringsforslag, som også rammer ind i denne gruppe.
Det tror jeg et stort flertal om ikke hele Folketinget er enig i.
Man kunne gøre det på flere måder.
Vi har som ændringsforslag til finansloven stillet forslag om, at man tager udgangspunkt i, at de bedst stillede afgiver noget af deres folkepension.
Vi har foreslået, at man starter en graduering af folkepensionens grundbeløb for pensionister, som har en egenindtægt på 300.000 kr. og derover.
Vi finder faktisk ikke, det er helt rimeligt, at det offentlige bruger offentlige ydelser til folk, som har en egenindtægt på mere end 300.000 kr. Foretager man en sådan aftrapning af grundbeløbet for de pensionister, som er velstillede, vil der være mulighed for med de beregninger, der ligger på vores ændringsforslag, at flytte 750 mio. kr. til de dårligst stillede pensionister til en varig løsning.
Nu er det sådan, at man vel næppe kan forestille sig, at
et så fornuftigt gennemtænkt forslag kan vedtages under de her politiske forhold, men der er mulighed for at komme efter det lidt senere, for et andet element i finanslovaftalen er, at loven om satspuljen skal revideres.
Den skal laves om, fordi Dansk Folkeparti konstaterer, at der er et stort flertal for satspuljeaftalen.
Det kan man jo ikke konstatere, før man har prøvet det.
Derfor har SF bekendtgjort, at vi vil stille et ændringsforslag, som indebærer, at man reelt ophæver satspuljen og fører reguleringerne tilbage, sådan at man giver overførselsindkomsterne fuld regulering. Vi har ikke en overvældende optimistisk tro på, at forslaget bliver vedtaget, og derfor har vi lavet et subsidiært forslag gående på, at man laver en anden reguleringsmekanisme, som gør, at man giver folkepensionens grundbeløb en lavere regulering mod til gengæld at give pensionstillægget en højere regulering.
Derved sikrer man en social mere velbegrundet balance med en rigtig social fordeling, som gør, at man laver en varig forbedring for de dårligst stillede pensionister, mens de pensionister, som har egne pensioner, arbejdsmarkedspensioner og lignende, får deres regulering via de tillægspensioner, som de selv har etableret.
Det er et forslag, som vi selvfølgelig kommer til at vende tilbage til i forbindelse med revidering af loven om satspuljen.
Men vi mener, det er vigtigt, at de dårligst stillede pensionister får nogle varige forbedringer, som også har en fornuftig social profil.
En sidste bemærkning til regeringen og Dansk Folkepartis ændringsforslag er spørgsmålet om nedsættelserne af punktafgifterne.
Man kan diskutere, hvordan og hvorledes man skal foretage en harmonisering af skatter og afgifterne, men alt andet lige er det komplet uansvarligt at hælde 555 mio. kr. ud ad vinduet et kvartal før, harmoniseringen skal finde sted, før Danmarks særregler ophæves.
Penge, som kunne være blevet brugt fornuftigt til andre sociale formål, hældes nu ud til unødvendige afgiftslettelser, lang tid før 24-timers-reglen ophæves.
Vi har som nævnt ud over spørgsmålet om aftrapning af folkepensionens grundbeløb
for de mest velstillede pensionister til fordel for de dårligst stillede pensionister et forslag, hvor vi kan forstå, at Det Konservative Folkeparti har erklæret deres støtte til SF's forslag, som vi har haft i nogle år, men vi har gentaget det her, nemlig et forslag om, at man begynder at foretage en aftrapning af børnechecken for de mest velstillede børnefamilier ud fra den betragtning, at det ikke er rimeligt, at eksempelvis personer som jeg selv med den indtjening, jeg har, skal have en børnecheck oven i hatten.
Skal man finansiere velfærdssamfundets ydelser, og det har vi et meget stort ønske om, samtidig med at man ikke hæver skatten for de dårligst stillede eller for arbejdsindkomsterne, hvad kan man så gøre?
Ja, så kan man begynde at indføre et nyt begreb i skattesystemet, som hedder en retfærdig beskatning.
Med retfærdig beskatning vil jeg gerne pege på, at man kunne og bør tage fat i kulbrintefradraget på nordsøenergien.
Det er en fuldstændig urimelig særstilling, der er for Dansk Undergrunds Consortium.
Her har vi stillet forslag om, at man kan begynde en mere effektiv beskatning, som gør, at man også derfra er med til at finansiere velfærdssamfundet.
Det virker fuldstændig grotesk, at danske virksomheder opfører sig hæderligt og svarer enhver sit, betaler deres selskabsskat, som de nu skal - det er ikke grotesk, det er rimeligt - mens multinationale selskaber kan agere i samfundet uden så meget som at betale én eneste krone i skat.
Der er jo lavet indtil adskillige undersøgelser, som viser, at stort set samtlige de største multinationale selskaber, som agerer i Danmark, ikke har betalt skat i årevis.
Der er givetvis ikke udelukkende tale om koncerninterne overførsler, der er givetvis andre årsager til, at de ikke betaler skat, men man må fra regeringens side tage fat på at sikre en fair og retfærdig beskatning, både over for dansk erhvervsliv som helhed og selvfølgelig også over for samfundet som sådan, sådan at vi kan sikre en fælles finansiering af velfærdssamfundets ydelser.
Her har vi stillet ændringsforslag om, som jeg har nævnt tidligere, at sikre amter og kommuner et velfærdsløft, eller sagt på en anden måde undgå, at de kommer ud i en yderligere anstrengt situation med yderligere nedskæringer, ved at man tilfører amter og kommuner 1 mia. kr. ekstra i 2003.
Vi har den opfattelse, at nedskæringen på ulandsbistanden er komplet uansvarlig, og vi har også den opfattelse, at vi skal vende tilbage til det tidligere niveau
med en stigning i ulandsbistanden. Men vi har valgt at stille et meget beskedent konkret ændringsforslag, som er inspireret af statsministerens spindoktorerede rejse til Sydafrika i forbindelse med det globale topmøde, hvor man fik arrangeret en udflugt til Soweto til nogle drikkevandsprojekter, som Danmark har været involveret i.
Vi synes, det er synd, at regeringen ikke har været helt opmærksom på, at man faktisk har skåret på de områder, og derfor foreslår vi, at der afsættes flere midler
lige nøjagtig til rent drikkevand og kloakeringsprojekter i den fattigste del af verden, sådan at vi kan leve op til de tilsagn, som statsministeren har givet. Vi har derudover foreslået, at vi får genetableret en række ting fra Den Grønne Fond, herunder støtte til Det Økologiske Råd m.v., for at fremme en fornuftig alternativ udvikling på samme måde, som vi har gjort det inden for energisektoren.
Det ligger jo sådan, at der efterhånden er en bred forståelse i Folketinget for nødvendigheden af at få udvidet arbejdsstyrken.
Men vi anerkender, at der i løbet af de kommende år sker
Men vi finder faktisk også, at der er et andet område, som er utrolig vigtigt, både af hensyn til de enkelte personer, til erhvervslivet og til samfundet.
Det er hele arbejdsmiljøområdet. Vi er jo i den groteske situation, at vi i Danmark løbende har ca. 60.000 personer på overførselsindkomster som følge af dårligt arbejdsmiljø på arbejdspladserne - 60.000 personer er på dagpenge, på venteliste til hospitalerne til operation osv. eller er nedslidte og går på førtidspension.
Derfor er det pinedød nødvendigt, at vi får investeret væsentligt flere midler i det forebyggende arbejde, i den forebyggende arbejdsmiljøindsats, sådan at vi kan bringe det tal ned.
Selvfølgelig skulle det gerne ned på nul, men det er nok ikke realistisk; men hvis vi bare kan få halveret antallet af personer, som er på overførselsindkomst som følge af dårligt arbejdsmiljø, vil vi straks udvide arbejdsstyrken med 30.000 personer, altså tre gange så mange som man forventer vil kunne tilføres ekstra som følge af arbejdsmarkedsreformen.
Men her er regeringen med støtte af Dansk Folkeparti gået den stik modsatte vej.
Den har skåret dybt i den forebyggende arbejdsmiljøindsats, og man har her fra talerstolen argumenteret med, at der var en eller anden bureaukratisk model for en arbejdsmiljøafgift.
Javel, den var bureaukratisk, men SF vil gerne give tilsagn om, at hvis man genindfører noget tilsvarende, vil vi være med til at finde en mindre bureaukratisk model, som gør, at virksomhederne får et økonomisk incitament til at forbedre arbejdsmiljøet.
Til sidst vil jeg sige noget om et emne, som ofte er fraværende, når vi diskuterer økonomi og finanslov, og det er hele spørgsmålet om kulturen.
Vi har stillet forslag om en kulturel genopretningsplan, så man kommer tilbage til det niveau, som fandtes i 2001, og som i øvrigt ikke var særlig glorværdigt.
Vi har den opfattelse, at der skal som minimum afsættes 1 pct. af statens budget til kulturelle formål -
ikke kun fordi vi mener, at der er råd til det, men fordi vi mener, at det er en god investering, både økonomisk og samfundsmæssigt.
Finansministeren burde være glad, hver eneste gang der bliver langet en bog over disken eller indspillet en film, for det er nettogevinst for samfundet, og derfor vil vi også gerne bringe det spørgsmål ind i debatten.
Afslutningsvis skal jeg sige, at når vi lidt senere på aftenen går over til afstemninger, vil det være sådan, at ud over at vi naturligvis stemmer for de ændringsforslag, regeringen har stillet som en konsekvens af de aftaler og forlig, vi har indgået, primært om satspuljen, stemmer vi også for en række af de ændringsforslag, som de andre oppositionspartier har stillet.
Her vil jeg godt gøre opmærksom på, at når vi stemmer for forslag, gør vi det for at signalere en holdningsmæssig enighed - ikke fordi vi nødvendigvis mener, at det er det rigtige beløb, der er sat på, det kan være både for højt eller for lavt, men fordi vi signalerer et ønske om at gå i den pågældende retning.
Vore egne forslag er tilrettelagt sådan, at de er i balance med de forslag til nye investeringer, vi har stillet, så de er fuldt finansierede. Så skal jeg også lige sige afslutningsvis, at et af de store forslag fra Enhedslisten på arbejdsmarkedsområdet støtter vi.
Det er forslaget om at spare 1,5 mia. kr. på dagpengekontoen, og vi støtter det, fordi vi er tilhængere af flere servicejob og øget boligbyggeri.
Omvendt vil jeg sige, at vi stemmer imod det af Det Radikale Venstre stillede forslag til en skattereform, der er lanceret som et ændringsforslag til finansloven.
, men jeg mener ikke, det er en seriøs måde at fremføre et skattereformforslag på, selv om der er takter i det, vi godt kan forhandle om og se positivt på.
Men i denne sammenhæng tror vi nok, man har strammet skruen lovlig rigeligt.
Jeg håber, jeg med disse her bemærkninger har præsenteret vore ændringsforslag og den linje, vi vil følge, og så må man leve i spænding om at vide, hvad vi kan finde på at stemme ved den endelige tredje behandling på mandag.
Men vi er meget glade for den røde farve.