runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Jeg har meget stor, meget stor tillid til landets indenrigsminister, og det er jo en naturlig arbejdsdeling, at de ministre, der har ansvaret for bestemte sagsområder, forhandler og indgår aftaler og forlig på hver deres områder.
Jeg kunne jo få travlt, hvis jeg skulle til at lave politiske forhandlinger og forlig rundtomkring på alle områder, og jeg vil gerne understrege, at jeg kun har haft grund til den allerstørste tilfredshed med den måde, som indenrigsministeren har ført forhandlingerne på, og derfor har jeg ikke fundet nogen som helst anledning til at gå ind og blande mig i det forløb.
Mogens Lykketoft (S), 2004-10-07:
Jeg er ikke spor i tvivl om, som også andre har været inde på i debatten, at statsministeren er rigtig godt tilfreds med sig selv og sin polemik her mod slutningen af debatten.
Men jeg mener faktisk, at den serie af tøjlesløse manipulationer med udtalelser, med tal og med kendsgerninger, som statsministeren har præsteret, passer dårligt til embedet, og nu vi er ved de freudianske fortalelser, vil jeg sige, at hele tonen, der er præsteret her til aften i omtalen af oppositionen og specielt Socialdemokratiet, er jo i virkeligheden det bedste bevis, der kan leveres på den manglende vilje til bredt samarbejde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Jeg forstår altså ikke kritikken af, at man gør, hvad man kan for at hjælpe mennesker, som er sat uden for arbejdsmarkedet, til at komme i beskæftigelse og til at komme i aktivitet.
Det må man da virkelig betragte som noget positivt.
Jeg synes da, det var forfærdeligt, hvis man bare lod dem sejle deres egen sø uden at hjælpe dem til beskæftigelse.
Det er da langt bedre, at de har noget at stå op til om morgenen, og at man gør, hvad man kan for at hjælpe dem i beskæftigelse med forskellige ordninger, og jeg er meget overrasket over at høre, at en socialdemokrat kritiserer, at man har sådanne ordninger.
Men tilbage står altså stadig væk, at ledigheden er faldet siden årsskiftet.
Det, jeg sagde i tirsdags, er jo derfor sandt, og det holder også i dag.
Jan Petersen (S), 2004-10-07:
Det er sådan set lidt overraskende, at statsministeren ikke kendte tallet i tirsdags eller i hvert fald i går, onsdag, for da kendte beskæftigelsesministeren det, selv om Danmarks Statistik først har offentliggjort det i dag, torsdag.
Det er i sig selv en interessant sag, hvorfor beskæftigelsesministeren allerede om onsdagen, altså før Danmarks Statistik offentliggjorde ledighedstallet, kunne kommentere det, men det skal vi vende tilbage til ved en senere lejlighed.
Det, der er interessant, er jo, at statsministeren nu siger, at ledigheden falder.
Men statsministeren undlod jo for det første at forklare befolkningen i sin åbningstale, hvor megen arbejdsløshed statsministeren allerede har skabt i kraft af egen manglende indsats, og for det andet glemte statsministeren vel også at oplyse lidt om, hvor mange af de job, der er kommet, og som har kunnet fremprovokere et ledighedsfald i statistikken, egentlig er støttede job, som skyldes, at statsministeren og hans beskæftigelsesminister har pumpet penge i støttet arbejde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Nej, jeg er vel i samme situation som andre, går jeg ud fra.
Jeg fik tallet i dag.
Men lad mig holde fast i, at ledigheden er faldet – ledigheden er faldet.
Siden december 2003 er ledigheden faldet med 8.500.
Det er rigtigt, at der har været nogle krusninger på ledighedstallet her hen over sommeren.
Der var et meget kraftigt fald i juni lige før sommerferien, kraftigere end vi havde regnet med.
Så er det igen hoppet en lille smule opad i august, men som også Danmarks Statistik anfører, er det på grund af en række særlige forhold og statistisk usikkerhed, og derfor siger Danmarks Statistik: Lad være at kigge på de enkelte månedstal, se samlet på tallene for de sidste 3 måneder.
Her er ledigheden faldet med over 2.000, så det, jeg sagde i tirsdags, holder stadig væk.
Jeg kendte ikke tallet på det tidspunkt, men det, jeg sagde i tirsdags, holder stadig væk.
Jan Petersen (S), 2004-10-07:
Jeg må jo give hr. Keld Albrechtsen ret i, at det er meget polemiske replikker, vi har hørt, og der er vel egentlig grund til at tage hatten af for en stor demagog.
Demagogien startede jo allerede i tirsdags, hvor statsministeren sagde, at ledigheden er faldende.
Så får vi tal her torsdag, der viser, at ledigheden er stigende, og derfor er mit spørgsmål til statsministeren egentlig ret enkelt: Når ledigheden i august var stigende, hvordan kunne statsministeren så alligevel sige i tirsdags, at den var faldende?
Vidste statsministeren ikke i tirsdags, at der ville komme sådan et tal om torsdagen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Jeg kan ikke føje meget nyt til, hvad jeg allerede har sagt.
Der ligger i kommunalreformaftalen en masse gode elementer, som vi til enhver tid gerne vil stilles til ansvar for, og jeg synes, det bedste bevis på, at det er den rigtige reform på det rigtige tidspunkt, er den fantastisk brede opbakning til den blandt de kommunalpolitikere, som nu er i fuld gang med at indrette den kommunale sektor og det kommunale landskab efter de retningslinjer, der er indeholdt i reformen.
Sandheden er jo, at reformen er bred i sit indhold, fordi vi undervejs i forhandlingerne har taget hensyn til stort set alle de synspunkter, der blev ført frem fra en række oppositionspartier, og at det er en kommunalreform, som har en vældig bred opbakning blandt landets kommunalpolitikere.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-10-07:
... kom ud til befolkningen.
Så vil jeg godt gå videre med mit spørgsmål.
Statsministeren er altså ikke indstillet på at høre befolkningen om strukturreformen på nuværende tidspunkt – det står jo klart – men statsministeren var jo alligevel godt klar over, at det er så stort et spørgsmål, at det ikke kunne udelukkes, at det faktisk kunne være rimeligt, at der blev mulighed for befolkningen for at tage stilling, inden man gennemfører så gigantisk en omlægning af vores folkestyre.
Der vil jeg i øvrigt takke statsministeren for det gode råd, han kom med, at så kan vi jo, når vi ikke kan få et folketingsvalg om sagen, så få en folkeafstemning.
Det er da i hvert fald et råd, vi vil lytte til i Enhedslisten.
Men har jeg ikke ret i, at man har bundet sig til Dansk Folkeparti med en aftale, som man ikke tør møde befolkningen med, og som man ikke vil diskutere i dag?
Statsministeren siger, at oppositionen ikke vil diskutere det.
Nej, kendsgerningen er, at vi lagde en debat frem, og den ville regeringspartiernes ordførere ikke deltage i, fordi de frygter den debat, statsministeren frygter den.
Han vil ikke have den ud til befolkningen, han vil gennemføre det, fordi han er bastet og bundet til fru Pia Kjærsgaard, som han er kommet til at indgå denne aftale med, og hun vil ikke have, der skal være folketingsvalg om det, for hun tror heller ikke på, at man i givet fald vil kunne vinde den sag, hvis den ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Jo, men jeg har nu altså den opfattelse, at det er meget godt sådan at gøre sit arbejde færdigt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-10-07:
... den mulighed frem for statsministeren
Statsministeren gjorde så et forsøg på at tilbagevise det indtryk, der altså havde bredt sig, og der havde han nogle internationale tidsskrifter at henvise til, men andet havde han ikke.
Nu har jeg jo hørt ganske mange åbningstaler efterhånden og har prøvet at tænke tilbage: Kan man huske et tilfælde, hvor statsministeren til afslutningen af åbningsdebatten har holdt en mere polemisk tale end den, statsministeren har holdt i dag?
Og jeg må indrømme, at det kunne jeg ikke huske.
Jeg vil så godt spørge statsministeren: Hvorfor udskrev statsministeren egentlig ikke valg i dag?
Det må jo være, fordi han frygter at få et valg om det tema, oppositionen havde rejst.
Og hvorfor frygter statsministeren et valg om det tema?
Jamen det er jo, fordi hele processen er så udemokratisk, som den er.
Det er jo meget enkelt, vil jeg gerne sige til statsministeren.
Der er måske andre grunde til, at statsministeren ikke udskrev valg, det ved jeg ikke, men vi lagde jo i hvert fald ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke på noget tidspunkt har bestridt, at regeringen i de første år har foretaget nogle beskæringer på Miljøministeriets område.
Vi har ryddet op i en række råd og nævn og en række ordninger, som vi ikke syntes gav tilstrækkeligt miljøudbytte for pengene.
Vi siger ligeud: Ja, det har vi gjort.
Vi syntes, det var nødvendigt at lave den drejning.
Men hr. Nicolai Wammen tager fejl, hvis han tror, at miljøpolitik alene drejer sig om en konkurrence om bevillingernes størrelse.
Jeg har tidligere brugt et udtryk, som jeg tror er blevet hængende, men jeg vil gerne gentage det her: De besparelser, der er foretaget, har ikke betydet, at en eneste fugl, en eneste fisk, en eneste frø har fået det ringere.
Nu er vi så gået ind i en ny fase.
Efter en oprydning går vi nu ind i en ny fase, hvor vi afsætter ekstra penge til en række grønne projekter, bl.a. etablering af nye naturområder tæt på byerne, som kan være til glæde for både mennesker, planter og dyr.
Det er kendsgerningerne om miljøpolitikken.
Jeg vil gerne sige, at vi som regering tager miljøet mindst lige så alvorligt som den tidligere regering.
Nicolai Wammen (S), 2004-10-07:
Det tror jeg alle ved.
Det fremgår af svaret fra regeringens egen miljøminister, at der er blevet sparet 3,5 mia. kr., og statsministerens egen partifælle hr. Eyvind Vesselbo siger, at der er behov for at stoppe de nedskæringer, der vil komme også i 2005.
Det er ikke bare noget, vi siger, det er noget, Venstres egen miljøordfører siger.
Derfor synes jeg egentlig, statsministeren burde give et lidt bedre svar.
Så siger statsministeren: Det er i orden, at vi sparer i 2005, men vi skal nok lade være med at gøre noget i 2006.
Hvad sker der så i 2007 og 2008?
Kan vi så risikere, at der kommer besparelser der?
For finansministeren har i et samråd sagt, at det kan der meget vel, det kan han ikke give nogen garantier for.
Jeg vil gerne sige til statsministeren, at denne her regerings miljøpolitik ligger i ruiner, og det må statsministeren gerne prøve at snakke sig ud af på alle ledder og kanter, men selv Venstres egen miljøordfører har sagt, at det er gået for vidt.
Er statsministeren enig?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Det er jo direkte usandt, når hr. Nicolai Wammen hævder, at regeringen vil fortsætte en nedskæringskurs på miljøområdet.
Der bliver over de næste 4 år afsat ekstra beløb til en række meget værdifulde grønne initiativer.
Regeringen har så i øvrigt allerede taget forskud på den næstfølgende finanslov for finansåret 2006 ved allerede nu at beslutte, at der for Miljøministeriet ikke bliver tale om en reduktion af budgettet.
Når der de tidligere år har været tale om en reduktion af budgettet – og det afviser jeg ikke at der har været – så er det faktisk, fordi det var nødvendigt at rydde op.
Nu vil jeg gerne sige med det samme, at den tidligere miljøminister er en af de politikere, jeg har meget stor respekt for, men den tidligere miljøminister var jo også – og det er til den tidligere miljøministers store ros – virkelig en iværksætter med initiativkraft og også en iværksætter, som var uden for den daværende statsministers instruktionsbeføjelser, og det betød, at der blev bygget et vældigt imperium op, som mere handlede om administration end om det grønne.
Da vi så kom til som regering, tog vi fat på at flytte, eller skal vi sige fjerne bureaukratiet med henblik på, at vi så nu kan gå ind i næste fase, som så er at føre flere ressourcer over til det grønne – altså mindre bureaukrati, mere grønt; det giver mest miljø for pengene.
Nicolai Wammen (S), 2004-10-07:
Statsministeren har her til aften sat nye rekorder i disciplinen selvros, men et af de steder, hvor man må sige, at regeringen er blevet taget på fersk gerning i at sige et, men gøre noget helt andet, er miljøområdet, hvor man lovede, at man ville gøre mere for miljøet, men hvor man ifølge regeringens egne tal har sparet 3,5 mia. kr.
I sommer fik vi så en ny miljøminister, og mange håbede, at det faktisk ville føre til en ny kurs.
Lidt senere på året fik vi så finansloven, og her kan vi se, at besparelserne på miljøområdet fortsætter i 2005.
Jeg vil derfor gerne spørge statsministeren: Hvorfor udnævne en ny miljøminister, når nedskæringskursen skal fortsætte og politikken er den samme, og hvorfor ikke lytte til Venstres egen miljøordfører, hr. Eyvind Vesselbo, der har opfordret regeringen til at tage besparelserne af bordet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Må jeg tage det sidste først nu.
Den rapport, der er kommet fra Rådet for Socialt Udsatte indeholder masser af ros til regeringen.
Det er rigtigt, at den også indeholder ris.
Det skal den også, for det var derfor, vi nedsatte Rådet for Socialt Udsatte.
Det var netop for at holde den til enhver tid siddende regering og Folketinget i ørerne med hensyn til hele tiden at have fokus på de svageste grupper i samfundet.
Jeg er meget, meget glad for de rapporter, vi får fra Rådet for Socialt Udsatte, og jeg har glædet mig over, at der i dette års rapport er en masse ros til regeringen for, at regeringen tager de forslag alvorligt, der kommer fra Rådet for Socialt Udsatte.
Må jeg så sige til hr. Villy Søvndal, at når jeg var tøvende over for at besvare to spørgsmål i samme svar, er det, fordi jeg har erfaring for, at hr. Villy Søvndal ikke er i stand til at huske de svar, jeg giver.
Det fremgik her i sommer.
Da en journalist ringede til hr. Villy Søvndal for at spørge til et af de svar, han havde fået, kunne hr. Villy Søvndal ikke huske det.
Derfor tager jeg et hensyn til hr. Villy Søvndal og tager en ting ad gangen.
Villy Søvndal (SF), 2004-10-07:
Jeg skal starte med at beklage, hvis to spørgsmål på en gang oversteg statsministerens saglige kapacitetsevne.
Det var bestemt ikke min hensigt.
Jeg synes da, det er bemærkelsesværdigt, at den krig, som statsministeren mere end nogen andre har ansvaret for, omtaler han ikke med et ord i en halv times afslutning.
Det er rigtigt, det var med i åbningstalen.
Hvad fyldte det?
Det er rigtigt, at det var det ene spørgsmål.
Så går vi til det andet spørgsmål, vil jeg gerne sige til statsministeren.
Er vi med?
Det drejer sig om, at Rådet for Socialt Udsatte påstår, at den her regering har været med til at forøge fattigdommen på den måde, at nogle af de mest udsatte grupper, vi har, er sat på et leveniveau, der svarer til det, man får på et forsorgshjem.
Hvordan tror man, de hører statsministeren, der siger, at her går det ufattelig godt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Hr. Villy Søvndal må undskylde, hvis jeg er kommet til at opfatte det sådan, at to ting nu blev blandet sammen.
Det første var vel i virkeligheden Irak?
Og det andet må vi så vende tilbage til.
Må jeg sige, at jeg bestemt ikke har noget imod at tale Irak, og jeg tror også, det er det enkeltemne, jeg har brugt mest tid på at tale om her i Folketinget.
Bl.a. takket være hr. Villy Søvndals og hr. Søren Søndergaards og andre gode kræfters hjælp må vi jo nok sige, at der er temmelig mange spaltemillimeter referat i Folketingstidende af spørgsmålet om Irak.
Jeg omtalte det rent faktisk også, synes jeg, relativt fyldigt i min åbningstale, men i modsætning til hr. Villy Søvndal, der er optaget af det bagudrettede, må jeg sige, at jeg er meget mere optaget af det fremadrettede, jeg er meget mere optaget af: Hvordan kan vi være med til at sikre, at Irak kan blive udviklet til et frit, fredeligt, moderne, demokratisk Irak?
Hvordan kan vi hjælpe den irakiske regering med udviklingen frem mod demokratiske valg?
Jeg kigger altså fremad, hvor hr. Villy Søvndal har tendens til at kigge bagud.
Villy Søvndal (SF), 2004-10-07:
Det var jo en meget selvtilfreds, tror jeg godt man kan sige, statsminister, vi mødte i aften med en betydelig underholdningsværdi, og det synes jeg altid man skal kvittere for.
Der er altid brug for folk, der kan sådan noget.
Til gengæld synes jeg, man med meget stor omhu bevægede sig uden om alt, hvad der var problematisk.
Det er vel også en del af konceptet.
Jeg synes simpelt hen, det er imponerende at forfølge den fejhedens strategi, som jeg nævnte i mit korte indlæg, at undgå at omtale en situation, man er medskyldig i, og hvor snesevis af mennesker bliver dræbt hver dag, før man bliver presset til det på korte bemærkninger.
Jeg synes ligeledes, det er bemærkelsesværdigt, at vi har en statsminister, der er leder af en regering, der har ført folk ud i en fattigdom, som med Rådet for Socialt Udsattes udsagn betyder, at mennesker lever på takster, der er lavere end dem på forsorgshjem.
Hvordan mon det lyder i deres ører, når statsministeren siger, at her går det ufattelig godt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Må jeg lige først sige, at hr. Jens Peter Vernersen jo ikke har ret i, at det her ikke er en EU-ordning; det er en EU-ordning, at man afkobler landbrugsstøtten fra produktionen, men så har hr. Jens Peter Vernersen da ret i, at man så nationalt etablerer et regelsæt inden for rammerne af det, der er vedtaget i EU.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-10-07:
Det må statsministeren have misforstået at EU har vedtaget.
Det er sådan set Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, der i Europaudvalget har vedtaget lige præcis den model, der betyder den forgyldning, som vi taler om.
Det er jo ikke sådan, at det kommer bag på nogen som helst.
Det fremgår fuldstændig klart af de bilag, der lå til Europaudvalgets møder, hvad det her ville betyde.
Der blev argumenteret for det, det var fuldstændig klart og omtalt i dagspressen.
Jeg har en side her fra Jyllands-Posten: »Landmænd på livsvarig EU-pension.«
Det blev skrevet, da man vedtog det her.
Det er, som om regeringen først får kolde fødder i sagen nu her, hvor det kommer frem i lyset, og så begynder man at tale om, at man vil ændre det.
Sagen er jo, at en række landmænd rent faktisk får over 0,5 mio. kr. i pension hvert eneste år, ikke kun i år og næste år; der er ikke sat nogen endelig tidsgrænse for de der pensioner.
Og ikke nok med det, de kan gå i arv i familien.
Det er da fuldstændig vanvittigt, at man med åbne øjne går ind i sådan en ordning som den her hos Venstre, hos De Konservative, hos Dansk Folkeparti.
Jeg forsøgte tidligere i debatten at få en afklaring af, hvad der var baggrunden for, at Venstre og De Konservative i regeringen sammen med Dansk Folkeparti vedtog den landbrugsreform, som jo betød, at en række kvægbønder får en fantastisk forgyldning i kraft af en pension i årene fremover.
Det drejer sig jo om 33.000 bønder, der får mulighed for år for år at få udbetalt 463 mio. kr.
Det kan måske svinge lidt, men det er meget, meget store tal.
Det har været omtalt i pressen, i en række forskellige aviser, og det drejer sig om den der livsvarige pension, som i øvrigt kan gå i arv.
Vi har forsøgt at få Dansk Folkeparti til at sige, hvad de mener om det.
Jeg vil egentlig godt høre: Hvad mener statsministeren om det problem?
Er det noget, statsministeren vil tage fat i?
Vil statsministeren sikre, at den pension ophører?
Der er jo ikke nogen rimelighed i det, og det tror jeg heller ikke statsministeren mener.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Ja, det var vel mere en kommentar, end det var et egentligt spørgsmål, men jeg nævnte faktisk i min besvarelse her, at det er mit klare indtryk, at for Socialdemokratiet er det et absolut kernepunkt at få indført en ny skat på toppen af de andre, en regionsskat.
Jo, det har jeg forstået at det er.
Det er klart, at jeg er fuldstændig enig med fru Pia Kjærsgaard i, at det selvfølgelig da også fortjener at blive markedsført, og det skal vi også gerne hjælpe til med.
Så fru Pia Kjærsgaard må forstå det ret: Jeg ser meget frem til den dag, regeringen skal møde vælgerne, men jeg synes bare, at vi har så meget arbejde, der skal udføres inden, og det er som sagt senest i november 2005, der skal være valg, så der er jo, om jeg så må sige, en rum tid endnu.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-10-07:
Det forstår jeg godt; det er jo naturligvis også sådan lidt polemisk sagt.
Men må jeg godt sige til statsministeren med hensyn til den strukturreform, som Dansk Folkeparti – det vil jeg da godt lige huske statsministeren på – har været med til at indgå en aftale om, at der jo også ligger det i det, at den der del af oppositionen, den sure opposition, den negative opposition, den svære opposition, dommedagsprofetioppositionen, grædekonerioppositionen, jo også vil gå til valg på at udskrive flere skatter, også i regionerne.
Det er da bare om at få det hele frem i lyset, og det synes jeg egentlig statsministeren har gjort ganske udmærket.
Det er det, som ligger og venter forude.
Hvis der skulle blive et flertal til den side af salen, betyder det jo altså, at der bliver en skatteudskrivningsret i regionerne.
Når nu ikke statsministeren nævner det omkring vores fælles projekt, omkring strukturreformen, så må jeg lige huske at sige til statsministeren, at man jo også fra den anden side, fra venstrefløjen inklusive Socialdemokraterne, ønsker at udskrive skatter i regionerne.
Jeg vil bare sige det, når nu statsministeren ikke var så tydelig i sine bemærkninger om det.
Lad mig så bemærke under den her korte bemærkning, at Dansk Folkeparti selvfølgelig også stemmer nej til dette her forslag til vedtagelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-10-07:
Nej, det gør jeg nu ikke.
Jeg synes, det er vigtigt, at Folketinget nu går i gang med et sagligt stykke arbejde.
Regeringen har inviteret til et bredt samarbejde i Folketinget, og det er den linje, vi vil følge fra regeringens side.
Men man kan selvfølgelig sige, at oppositionen jo – eller den del af oppositionen, må jeg så præcisere det – med sit forslag til vedtagelse har givet mig fuldstændig frie hænder.
Men dem havde jeg nu i forvejen; det er jo altså statsministerens opgave inden for grundlovens rammer at tage stilling til det spørgsmål.
Uanset hvor mange gange fru Line Barfod hævder, at jeg ikke har svaret på det, så er jeg nødt til at sige, at jeg har svaret på det.
Jeg har faktisk svaret på det i flere omgange.
Nu spørger fru Line Barfod så også, om der bliver afsat tilstrækkelige beløb til at udvikle nye kompetencer.
Jamen det er da en del af en fuldstændig almindelig, naturlig, nødvendig medarbejderpolitik, at man sørger for, at der er afsat de ressourcer, der skal til for at udvikle nye kompetencer.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Nej, det er ikke korrekt.
Jeg er nødt til tilbagevise samtlige fru Marianne Jelveds påstande i det seneste indlæg.
For så vidt angår ulandsbistanden, er det korrekt, at fru Gitte Seeberg sagde, at der ville blive sparet én gang 1,5 mia.
Det, fru Marianne Jelved gør sig skyldig i her, er at blande æbler og bananer, for fru Marianne Jelved henviser så til udviklingen i bruttonationalproduktet, men det er en anden sag.
Vi fastholdt beløbet, og det er så også blevet pris- og lønreguleret.
Det er én sag.
Med hensyn til spørgsmålet om den tvungne forpligtelse for kommunerne til at give et tilbud om, at den ældre alternativt kan vælge en privat hjemmehjælp, oplever vi stadig væk, at det er den ældre, der er i centrum.
Der skal være et alternativ særlig i situationer som den, der gjorde sig gældende i Københavns Kommune for nogle år siden, hvor der var tale om decideret planlagte svigt.
Det kan godt være, det ikke lige var i den størrelsesorden, men det var i en massiv størrelsesorden, og det ved fru Marianne Jelved ganske udmærket.
Det var uacceptabelt, det kan vi ikke være bekendt i et velfærdssamfund, det skulle der gøres noget ved, og er der ikke andre til det, så må Folketinget gribe ind.