runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-01:
Det Radikale Venstre har ikke så meget at føje til ministerens redegørelse.
Der er meget i støbeskeen, der matcher beslutningsforslagets intentioner, og det kan så være, at der viser sig at være brug for yderligere initiativer.
Men når det er sagt, så skal det også siges, at Det Radikale Venstre tror på, at kommunalbestyrelserne allerede er opmærksomme på de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med de opgaver, der har været udliciteret.
Jeg tror, at der er dyre lærepenge her.
Vi tror, at kommunalbestyrelserne har alle mulige tilskyndelser til at vise den fornødne omtanke ved udlicitering.
Ellers bliver de jo skiftet ud ved næste kommunevalg.
Det Radikale Venstre mener, at det foreliggende beslutningsforslag er noget overformynderisk.
Det Radikale Venstre har tillid både til det kommunale selvstyre og til det private erhvervsliv.
Men som sagt: Viser der sig at være brug for yderligere initiativer for at hjælpe kommunerne, når de skal formulere udbudspolitik, så vil Det Radikale Venstre også gerne være med.
Det Radikale Venstre er nemlig imod monopoler og tilhænger af konkurrence, også hvad angår levering af offentlig service
Derfor ønsker vi, at flere opgaver udliciteres, og at det sker efter principper, som kommunerne selv ville håndhæve, hvis det var kommunerne selv, der løste opgaverne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-01:
Jeg skal sige, at Kristeligt Folkeparti kan støtte det forslag her.
i salen under den disput, der var mellem hr. Kalnæs og hr. Klaus Hækkerup.
Jeg må indrømme, at jeg slet ikke forstod den.
Jeg var bange for, at det var et forkert punkt, jeg var kommet til og sådan noget.
Det lod jo til, at man med det forslag her ville pålægge kommunerne at udlicitere.
Og hvis det var tilfældet, så var Kristeligt Folkeparti ikke med.
Det var vi bestemt ikke.
Vi hører ikke til dem, der mener, at udlicitering kan frelse verden.
Men vi har heller ikke noget imod det.
Det der med udlicitering er overhovedet ikke religiøst for os.
Jeg mener, man skal vælge den bedst mulige løsning.
Og da jeg så fik læst det forslag her, må jeg indrømme, at så synes jeg ikke, der er noget, man kan have imod det.
Hvis der er noget, jeg synes, så er det, at der skulle være nogle flere pinde.
Men der står jo også kun, at det er som minimum, at man skal tage stilling til de ting her.
Det måtte man også have lov til.
Og det synes jeg bestemt man skal gøre.
Så vi synes, det er et godt forslag, for der er ingen tvivl om, at den megen kritik, der er af udlicitering i de her tider, jo rent ud sagt er, fordi de, der udliciterer, har været for dumme.
De har ikke gjort deres arbejde godt nok.
De har ikke stillet nogle krav.
Sådan spiller klaveret jo ikke.
Så jeg synes, det er et rigtig godt forslag, som vi kan støtte.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Jeg vil bare spørge hr. Ole M. Nielsen: Hvor var det, Aalborg Kommune havde været for dum, da den udbød rengøringsopgaverne?
Sådan som jeg hørte direktøren for ISS udtale sig i fjernsynet, så sagde han, at der intet var i vejen med det grundlag.
De havde bare givet for billigt et tilbud, og det kunne de ikke leve op til.
Så jeg vil godt spørge: Hvor var det, udbyderne havde været for dumme, for det er dog den største skandalesag, vi har haft i udbudsområdet i år?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-01:
Men jeg vil alligevel sige, at man ikke er klog nok, hvis man tror, at man kan få det samme arbejde gjort til halv pris af, hvad man har fået det gjort til tidligere, eller også har man i hvert fald groft forsømt sin opgave over for de ansatte.
Ja, undskyld at jeg bruger ordet igen
: Når man tror, at man kan få en opgave udført til halv pris, og at kvaliteten så er i orden, så er det altså bare lidt for, ja, undskyld, dumt.
Og det er jo også utroligt at se de kovendinger, som man har gjort i Aalborg, hvor man først argumenterer for det ene og så for det andet.
Der har de da virkelig haft brug for først at forklare, at der kunne spares så meget ved det, at det var så fornuftigt, og derefter afvise, at det var fornuftigt.
De burde netop have haft en pligt til at formulere det her rigtigt eller i hvert fald at tænke sig om.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Det vil sige, at Kristeligt Folkeparti jo altså så også, forstår jeg, er enig med mig i, at der bør tilføjes en ekstra pind, der siger til kommunerne, at når nu I går i udbud, så tænk jer om og husk at skrive, at I skal kunne afvise et tilbud, hvis I går ind og vurderer det som et dumpingtilbud, altså f.eks. hvis prisen nu er meget, meget lavere end det, kommunen hidtil selv har kunnet gøre det for, eller som man har konsulenter, der siger, det kan gøres for.
Så Kristeligt Folkeparti er altså enig i, at der er behov f.eks. for en af de otte pinde, jeg nævnte, som burde tilføjes det, vi mener bør være en vejledning til kommunerne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-01:
Nu kan jeg ikke de almindelige regler for udlicitering
udenad, men så vidt jeg husker, er man jo ikke forpligtet til at tage det billigste tilbud.
Så hvis man møder noget, der er så billigt, så bør man i hvert fald, inden man underskriver kontrakten, lige prøve at gennemlæse tingene en gang mere og se, om nu de er skitseret rigtigt.
Og hvis så man mener, der mangler et par pinde, så må man sige til det pågældende selskab, der skal udføre opgaven: Vi skal lige have de her par forbehold på også, og så er I selvfølgelig velkomne til at revurdere jeres pris.
Altså sådan ville man gøre, hvis man er en fornuftig
indkøber
Jeg har altid lært i mit liv som handlende, at en god handel er en handel, hvor begge parter tjener penge.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-01:
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Løkke Rasmussen, om det betyder, at man også fremsætter forslaget her, som er fremsat af Venstre og Det Konservative Folkeparti, som et lovforslag,
fordi man ønsker at understrege den forpligtelse, der er for folkevalgte i kommunerne til at holde fast i, at det er deres ansvar at være bevidst om, at når man f.eks. lægger op til en kvalitetsopfølgning og gør det med lovgivning, er det direkte en pligt, der ligger i loven, at man skal følge kvaliteten op for netop at styrke borgernes bevidsthed om, at deres lokale politikere har det endelige ansvar og aldrig kan skubbe det fra sig, men kun udlicitere det.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Jeg vil da godt starte med at kvittere for, at hr. Lars Løkke Rasmussen giver udtryk for, at han ikke kunne se, at Venstre og måske De Konservative kunne have noget imod nogen af de forslag, jeg nævnte, der kunne indgå i overvejelserne.
Det er da rart at høre, at forslagsstillerne i hvert fald har lyttet bedre efter det, jeg nævnte, end hr. Ebbe Kalnæs. Så vil jeg godt sige, at det nu ikke kan komme meget bag på Venstres ordfører i dag, at vi frygter et indgreb fra Venstres side over for det kommunale selvstyre.
Nu nævnte hr. Lars Løkke Rasmussen økonomiske indgreb.
Lad os tænke tilbage: Hvem har nogen sinde lavet økonomiske indgreb over for kommunerne uden en aftale med KL og Amtsrådsforeningen?
Venstre!
Venstre!
Så den der med, at man respekterer det kommunale selvstyre, er det godt, at Venstre har med i skåltalerne, men det ville være tusinde gange bedre, hvis det også havde det med i det daglige arbejde.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-03-01:
Det er hele grundtanken bag forslaget.
Dermed vil man også imødegå nogle af de 5 minutter i budgetlukketid-panikudbud, som man jo kan finde eksempler på, hvor man, som det også blev beskrevet i en af ordførertalerne, laver tingene i omvendt rækkefølge ved i en panisk budgetsituation at sige: Vi mangler et beløb, lad os
nu udbyde den opgave, så sparer vi det nok.
Så har man jo ligesom inviteret til at få problemer på kvalitetssiden.
Må jeg så spørge hr. Klaus Hækkerup, og jeg spørger retorisk: Da regeringen lavede skattereform med bruttoskatten, der i år - jeg har lige fået et svar fra finansministeren - sådan set har forringet det kommunale skattegrundlag med 21,5 mia. kr., lå der så forud for det en aftale mellem kommunerne og regeringen?
Nu var det et retorisk spørgsmål, så jeg svarer selv på det: Nej, det gjorde der vist ikke.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Jeg troede jeg havde opbrugt mine korte bemærkninger, men det havde jeg heldigvis ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-03-01:
Så vil jeg da bare spørge, om der også i den kommuneaftale, der blev indgået i juni sidste år, stadig optræder et kompensationsbeløb til kommunerne i indeværende finanslov som følge af bruttoskatten.
Nu har hr. Klaus Hækkerup muligvis opbrugt sine korte bemærkninger, så jeg kan give svaret på det: Det gør der ikke.
Det er rigtigt, at man engangskompenserede, men det er jo altså et faktum, at hele skattereformen betød, at man trak det økonomiske gulvtæppe væk under landets kommuner, ligesom man på et hav af andre områder har indklamret det kommunale selvstyre i detaljerede regler og forordninger og ligefrem går og hygger sig med, at kommunerne nogle gange støder hovedet mod en mur.
Senest var det jo sundhedsministeren, som stillede sig bag tilsynsrådet, da Løgstør Kommune gjorde den formastelige gerning at sende en 21-årig ufaglært slagteriarbejder på privathospital i Vejle, hvorved hun både reddede sin førlighed og kom tilbage på arbejdsmarkedet.
Den slags vil man ikke have.
Ressourcestærke personer skal ikke springe over i køen, sagde sundhedsministeren.
Det blev jeg selv meget glad for, for en overgang gik jeg faktisk og troede, at han var en forklædt, utålmodig Venstremand.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Overhovedet ikke.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-01:
Ja, det er det, men der ligger selvfølgelig det i det - og det vil jeg gerne spørge hr. Lars Løkke Rasmussen om - at når man taler om kommunernes økonomi, har den så ikke meget sammenhæng med udbud og trangen til nogle gange at lave udbud, som måske ikke er særlig heldige?
Når vi nu taler om, at vi laver aftaler om kommunernes økonomi - og jeg er klar over, at det ligger på kanten - så synes jeg, det er vigtigt at få fastslået, at når man laver en aftale med KL - er det så ikke rigtigt, spørger jeg hr. Lars Løkke Rasmussen - så laver man en aftale med 6 til 7 kommuner, som kan løfte røret og ringe sammen og beslutte sig for aftalen?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-03-01:
Det er socialdemokratisk politik at arbejde for at få nedbragt forbruget af pesticider og andre sprøjtegifte mest muligt.
Anvendelse af pesticider medfører en række uønskede effekter på miljøet og sundheden.
Da den nuværende regering kom til, var et af hovedmålene på miljøområdet at få saneret den omfattende række af pesticider, der var i brug.
Vi står så tilbage med et udbud af bekæmpelsesmidler, som har været igennem en vurdering, men ikke en vurdering, der fritager midlerne for på lang sigt at kunne skade miljø og sundhed.
Der er både miljømæssige og sundhedsmæssige grunde til fortsat at minimere forbruget.
Som Bicheludvalgets rapport viste, kan behandlingshyppigheden reduceres med 30-40 pct., uden at det vil skade omkostningerne for landbrugserhvervet.
Det er kort fortalt en af hovedgrundene til, at vi må fastholde så effektive metoder som muligt til at nedbringe det helt meningsløse overforbrug af pesticider i dansk landbrug. Al erfaring viser jo, at en af de vigtigste påvirkninger, vi har til at dreje landbrugets aktiviteter mod mere miljøansvarlige driftformer, er de økonomiske instrumenter, som man må ty til, når oplysning og rådgivning ikke slår til. Der er selvfølgelig flere mulige måder at tilrettelægge en afgiftsordning på; i øjeblikket anvender man værdiafgift.
Som skatteministeren har redegjort for, og som det klart fremgik af den debat, vi havde sidste år om det samme beslutningsforslag, er det ikke muligt at opstille en operationel rangordning af pesticider efter miljøpåvirkning som grundlag for en gradueret afgift, og i en tid, hvor der ikke mindst fra forslagsstillernes side tales om regelforenkling på miljøområdet,
burde vi her i Folketinget kunne være enige om, at det er en forkert vej at gå, hvis man følger forslagsstillernes ønske om at indføre en gradueret afgift, der ikke bygger på et solidt videnskabeligt grundlag om de enkelte pesticiders specifikke skadevirkninger
Der skal ikke meget fantasi til at forestille sig, hvilket administrativt bøvl en sådan ordning ville medføre.
Selvfølgelig er vi også i Socialdemokratiet åbne for at diskutere en omlægning, hvis det kan sandsynliggøres, at det nødvendige videnskabelige grundlag er til stede, for at ordningen kan imødekomme det overordnede mål, nemlig at reducere forbruget og behandlingshyppigheden.
Det er i den forbindelse nærliggende at pege på, at Bichel-udvalget var inde på at anvende afgifter på behandlingshyppigheden som grundlag for at nedbringe forbruget.
Da beslutningsforslag nr. B 87 med vores nuværende viden ikke er realistisk gennemførbart, kan Socialdemokratiet heller ikke i år støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Vi vil støtte regeringen i at beholde arbejdstøjet på og overlade det til oppositionen at filosofere over udokumenterede metoder til at nedbringe anvendelsen af pesticider i dansk landbrug.
Tom Behnke (KF), 2001-03-01:
Sådan som pesticidafgiften er skruet sammen i dag, bliver de skånsomme og dermed også mere miljørigtige bekæmpelsesmidler
ofte forholdsvis dyrere end de mindre skånsomme.
Det kan jo ikke være i nogens interesse, og derfor vil Det Konservative Folkeparti sammen med de øvrige forslagsstillere gøre op med den ulogiske miljøpolitik, der bliver ført i dag.
Afgiften burde jo være lavere, hvis midlet, man bruger, ikke belaster miljøet i lige så høj grad som andre sammenlignelige produkter.
I forvejen er de nye midler ofte dyrere end de ældre og dermed mere belastende midler.
Det betyder jo i første omgang, at man som forbruger fristes til at tage den billigste og dermed ofte den mindst miljøvenlige.
Men når man så oven i købet pålægger de dyrere og mere skånsomme midler en afgift baseret på prisen af præparatet, bliver det forholdsmæssigt endnu dyrere end den typisk ældre type, der altså ikke beskytter naturen i samme omfang som det nye.
Det er ikke ligefrem noget, der får forbrugeren til at gå lidt længere ned ad hylden og finde et mere miljøvenligt produkt.
Det er et problem, som vi bør løse fra Folketingets side.
Vi opfordrer derfor Folketingets øvrige partier til at pålægge ministeren at få lavet en mere miljøvenlig pesticidafgift, så afgiften får karakter af en grøn afgift, der reelt ændrer adfærd hos forbrugerne, frem for en afgift, der mest af alt har karakter af en ekstra skat.
Jeg synes i forvejen, regeringen har problemer med at forklare befolkningen, at de grønne afgifter blot er grønne afgifter og altid kun ene og alene er til for miljøets skyld.
Mange her i landet opfatter med god grund de grønne afgifter som de rene skatter.
Men med forslaget her har skatteministeren efter opfordring fra Folketinget en kærkommen mulighed for at begynde i et lille hjørne og omlægge de grønne afgifter, så de bliver rigtig grønne og ikke bare en indtægtskilde til statskassen.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-01:
Jeg skal bare spørge Venstres ordfører, hr. Lars Løkke Rasmussen, om de indledende bemærkninger, han havde om debatten her, betyder, at Venstre ikke under nogen form vil pålægge kommunerne at udlicitere nu eller senere.
Hvis Venstre ikke vil det, hvorfor så en lovgivning?
Hvorfor så ikke lige så godt en vejledning, når kommunerne alene skal overveje, om de vil lade det indgå i et udbud?
Hvorfor er det egentlig, at Venstre og De Konservative har så travlt med nu at få det her lovfæstet?
Her er Socialdemokratiet enig med Dansk Folkeparti i, at man bør respektere det kommunernes selvstyre og lade være med ved en lov at tvinge dem til et eller andet.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-01:
Det forslag, vi her står over for, synes CD er et ualmindelig udmærket forslag; det skal der ikke være nogen tvivl om.
Det, jeg synes, der er væsentligt at tage fat i ved forslaget, er selvfølgelig den debat og den bekymring, der er for udlicitering, og hvilke kriterier man lægger for det.
Dermed signalerer Venstre, at de ikke ønsker udlicitering af opgaver for enhver pris, uanset hvad.
Det er et godt signal fra Venstre.
Det er et signal, som CD i høj grad billiger.
Da jeg gik op på talerstolen før, var jeg ikke helt klar over, at hr. Klaus Hækkerup havde brugt sine tre korte bemærkninger.
Så skulle jeg jo ikke være gået op for at skubbe til ham.
Der var derfor, jeg gik herop, det var ikke, fordi jeg var tørstig.
Men det afgørende er, at det indlæg, der kom fra Socialdemokratiets ordfører, var den værste gang beton, jeg længe har hørt.
Jeg så også, hr. Klaus Hækkerup nikkede, da Dansk Folkeparti talte om, at det var et indgreb mod det kommunale selvstyre.
Der lå nemlig i hr. Klaus Hækkerups angreb på det forslag her en meget klar markering af en socialdemokratisk trang til at styre alt overordnet, samtidig med at man afviser dette forslag.
På et tidligere tidspunkt så jeg en anden udgave af forslaget, som forpligtede alle kommuner til at lave det her, uanset om de havde planer om at udlicitere eller ej.
Det er så ændret.
Og det synes vi er godt.
Men det afgørende er, at udlicitering har to klare elementer, som er vigtige at have med.
Det kan godt være en god idé, men det kan aldrig blive et mål i sig selv.
Det er det afgørende.
Det er ikke noget ideologisk mål at udlicitere.
Det er ideologi, når den er værst.
Men det afgørende er, at tingene skal virke.
Det afgørende er, at man får indrettet sig på en sådan måde, at man, når man går i gang med udlicitering, så sikrer sig i meget høj grad, at det politiske ansvar for de serviceopgaver, der skal laves over for kommunens borgere, er og bliver et politisk ansvar og er kommunalbestyrelsens eller amtsrådets ansvar.
De kan aldrig fraskrive sig ansvaret og sige, at det har vi udliciteret, så det er ligesom ikke vores ansvar længere.
Det siger jeg heller ikke man kan med den nugældende lovgivning, men jeg synes nok, jeg kan høre i mine øregange
en gang imellem, at der nogle, der sådan godt vil skubbe det lidt fra sig. Og så er det meget vigtigt at få sagt til kommunerne, at det her ikke er et spørgsmål om at spare penge.
Der er eksempler på det seneste på, at man for enhver pris har skullet få hele budgettet til at nå sammen, og man har skullet finde ydelsen leveret til den billigst mulige pris.
Dermed har man også nok haft et stort problem med den leverance, man har fået, fordi man jo sjældent får noget, som man ikke betaler for.
Men overordnet må jeg sige, at forslaget her er udmærket.
De fire pinde, der er tale om, dækker i og for sig sagen meget godt.
Hvis man vil længere ned i detaljen end de fire pinde her, meget længere ned i detaljen med otte forslag eller måske flere og har trang til overordnet styring, så er det et udtryk for manglende respekt, manglende tro, manglende tillid til de mennesker, der sidder ude lokalt og skal have tingene til at hænge sammen.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-01:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Poul Nødgaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremsætte følgende bemærkninger til beslutningsforslaget: Beslutningsforslagets overskrift indeholder en pligt for kommuner og amtskommuner til forud for afholdelse af udbud da at formulere en udbudspolitik.
Det lyder både godt og rigtigt, men jeg må nok sige, at forslaget er tæt på at være overflødigt og samtidig et godt og grundigt indgreb i det kommunale selvstyre.
Til at begynde med må det lige slås fast, at det er en helt igennem frivillig sag, om vore kommuner og amtskommuner vil udlicitere opgaver, og i hvilket omfang dette så i øvrigt sker.
Hertil kan jeg oplyse, at rigtig mange kommuner tager udvalgte områder op med henblik på udlicitering, og i hvert enkelt tilfælde foregår der forud for udbudet et omfattende klargøringsarbejde, der stort set tager udgangspunkt i de elementer i beslutningsforslaget, som vi behandler i dag.
Det er ganske enkelt en forudsætning for at igangsætte en så stor proces.
Lad mig hæfte mig ved et enkelt element i forslaget, nemlig hvor der er tale om, at en kommune selv byder på en opgave.
Her er det afgørende nødvendigt, at kommunen medregner alle de udgifter, som den private entreprenør har, ellers er det jo ikke muligt at sammenholde priserne.
Der kunne siges mangt og meget dels om forslaget, dels om de mange udliciteringer, der finder sted.
Vi har kun den bemærkning, at der i rigtig mange kommuner arbejdes effektivt for at få så meget som muligt ud af skattekronerne, men at der ses meget på kvaliteten, og mange steder vurderes det også meget nøje, hvilke opgaver man vil udbyde, og hvilke opgaver det offentlige fortsat selv ønsker at løse.
Lad det stadig være sådan, at det er det nære samfund selv, som suverænt fastsætter sin politik på et område, der i mange tilfælde kan være ret så ømtåleligt.
Helen Beim (S), 2001-03-01:
Efter det sidste kommunalvalg viste der sig et behov for at kigge loven om kommunernes styrelse lidt efter i sømmene, og det er det, der nu er sket.
Efter en høringsperiode, hvor såvel Kommunernes Landsforening som Københavns og Frederiksberg Kommuner er blevet hørt, kommer indenrigsministeren nu med et forslag til ændring af loven om kommunernes styrelse, og vi hilser ændringen velkommen.
Det vil fremover være sådan, at konstituering sker efter forholdstalsvalgresultatet i stedet for, at man - som man tidligere har kunnet - konstituerer sig efter en flertalsafgørelse.
Det vil altså sige, at fremover vil borgmesteren i en hvilken som helst kommune blive udpeget i overensstemmelse med valgresultatet og den deraf følgende sammensætning af kommunalbestyrelsen.
Da man nu alligevel kiggede loven efter i sømmene, fandt man tre andre områder, som trængte til en præcisering.
Det forklares med, at der under den nuværende ordning har været en del praktiske vanskeligheder, som bliver løst med denne ændring.
I dag er det således, at kun borgmesteren og viceborgmesteren er bemyndiget til at underskrive papirer, hvis der bliver optaget lån eller handlet med fast ejendom.
Fremover kan man bemyndige såvel udvalgsformænd som den egentlige magistrat til at underskrive disse papirer, og det vil være en stor lettelse i den daglige ledelse af en stor kommune.
Endelig bliver der mulighed for, at indenrigsministeren kan give hjemmel til at dispensere fra reglerne for, hvornår man kan indkalde stedfortrædere.
Det vil også i praksis vise sig at være en lettelse i den almindelige hverdag, for undertiden har der været eksempler på, at et flertal har kunnet udøve chikane ved at nægte et andet flertal at indkalde stedfortrædere.
Else Winther Andersen (V), 2001-03-01:
Allerførst vil jeg gerne sige til ministeren, at jeg synes, at det er dejligt, at vi nu har fået dette lovforslag til behandling i Folketinget.
Man kan vel sige, at forslaget indeholder fire væsentlige elementer, men det vigtigste er, at kommunalbestyrelsen i kommuner, der har mellemformsstyre, har mulighed for at bestemme, at borgmesteren vælges ved samme forholdstalsvalgmetode som formændene for de stående udvalg.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at Venstre oplever det som en meget mere demokratisk proces end den, som findes i den gamle styrelseslov.
Derudover er der bestemmelser om underskrivelse af dokumenter ved køb og salg.
Det er vel bare en modernisering af reglerne, så det er fint nok, at det er med.
Der lukkes også op for forsøg med indkaldelse af stedfortrædere, og her vil Venstre stille nogle spørgsmål under udvalgsarbejdet om, i hvilke situationer, hvis vi kan kalde det sådan, ministeren vil give mulighed for at kunne indkalde stedfortrædere ud over de situationer, hvor det er muligt i dag.
Jeg synes, det er fint nok, at man åbner mulighed for at gøre nogle forsøg på området, men jeg mener også, det er meget vigtigt, at vi gør nogle erfaringer, hvis vi måske på et senere tidspunkt skal modernisere styrelseslovens regler på området.
Det er vigtigt, at vi også tilgodeser demokratiet som sådan, så det er dem, der valgt, der også sidder på posterne.
Men derfra og så til, at der ikke kan være situationer, hvor det vil være praktisk at kunne få stedfortræderne ind, synes jeg i hvert fald er rigtigt at få undersøgt, så vi stiller nogle spørgsmål.
Som sagt er Venstre positiv over for lovforslaget, og vi håber, det får en hurtig sagsbehandling i udvalget.