runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-25:
Med hensyn til at skaffe nye arbejdspladser inden år 2010 vil jeg sige, at så vel væksten i den danske økonomi som antallet af arbejdspladser mig bekendt er noget, der helt loyalt er arvet efter den tidligere regering.
Det er et mål, vi har i fællesskab, og hvor den tidligere regering i øvrigt havde betydeligt besvær med at overholde de økonomiske mål, der var sat, har den nuværende forsøgt at rette op på det.
Men det er en udfordring, og det er en udfordring, som vil blive til gavn for alle borgere i dette land, både i yderområderne og i øvrigt også i hovedstadsområdet, over det hele. Med hensyn til skattelettelserne vil jeg bare henvise til, at folk skal prøve at se på deres lønudbetalingssedler og deres skattekort, som nu er kommet ud.
Jeg tror, der er ganske mange, der vil se, at de har fået en skattelettelse.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Fru Else Theill Sørensen sagde, at vi ikke er på katastrofekurs.
Der står i redegørelsen her, at vi inden 2010 skal have skaffet 65.000 nye arbejdspladser.
Sagen er, at vi fra 2002 og indtil i dag har mistet 50.000 arbejdspladser. Hvis det er sådan, at vi skal opfylde, hvad der lå i 2010-planen, så er der altså tale om, at vi skal have en vækst i beskæftigelsen på 115.000 arbejdspladser.
Er det ikke i hvert fald rimelig katastrofalt for de mennesker, der har mistet deres arbejde, at der er sat 50.000 arbejdspladser over styr under den regering, vi har nu?
Ikke nok med, at de har betalt, der er faktisk overfinansieret med omkring 20 pct.
Er fru Else Theill Sørensen ikke klar over den sammenhæng?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-25:
Jeg mener egentlig ikke, jeg behøver at definere, om det er nye statslige arbejdspladser, men de falder efter min overbevisning helt sikkert ind under den kategori af statslige arbejdspladser, som skal lægges ud i andre områder end hovedstadsområdet.
Det er ikke tanken, at de arbejdspladser, hvis opgaver overdrages fra amterne til staten, skal placeres i hovedstadsområdet.
De skal placeres udeomkring, hvor der er brug for den service, som de skal yde.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
Jeg vil gerne spørge fru Else Theill Sørensen, om det er sådan, at Det Konservative Folkeparti betragter de arbejdsområder, der ifølge det nye forslag fra regeringen overføres fra amterne til staten, som nye statslige arbejdspladser, så de dermed kommer ind under de betingelser, fru Else Theill Sørensen ridsede op for nye statslige arbejdspladser.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Jeg er meget glad for, at hr. Jens Kirk brugte udtrykket »den beskæftigelsesbølge«, man havde under Nyrupregeringen.
Det er nemlig rigtigt, for det var en beskæftigelsesbølge, og det er også rigtigt, at mange faktisk fik et tilbud om uddannelse, men det får de ikke nu, for den mulighed har man fjernet.
Dengang fik man et tilbud om uddannelse, der gjorde, at man kunne få et ordinært job på almindelige vilkår, og det var det, der gjorde, at dengang tekstilindustrien i Herning gik ned, fik man i stedet uddannet disse store grupper til andre job.
Lad mig også sige, for det skal jeg jo svare på, at vi kunne ikke drømme om at gå ind i et forlig på miljøområdet med så ringe et indhold som det, dansk landbrug og Venstre har strikket sammen i fællesskab sammen med Dansk Folkeparti og det Konservative Folkeparti.
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Det er således, at før 1997 var det, der var vækstdriveren, kapitalen, og det var arbejdskraften.
I dag er vækstdriveren i erhvervsudviklingen, som det er sagt flere gange, innovation, menneskelige ressourcer og iværksætteri.
Vi lægger loddet over på det private erhvervsliv og vil gerne være med.
Det kan økonomi- og erhvervsministeren være gennem disse vækstsamarbejder, han deltager i for at fremme de vilkår, det enkelte område har, for at fremme nogle private arbejdspladser.
Men vi skal da ikke stå herinde og sige til et firma: I skal gøre sådan og sådan, så bliver der ti arbejdspladser dér.
Nej, viden skal gro ude i virksomhederne, og dermed skal arbejdspladserne drives frem af de nye - hvad skal man sige - ideologier, der er fremme.
Line Barfod (EL), 2004-05-25:
Nu har vi hørt en hel masse om, at man skal forbedre de generelle vilkår for at drive erhverv osv.
Tidligere på dagen var deputationen fra Lolland-Falster i Erhvervsudvalget.
Vi har også tidligere hørt om problemerne i Nordjylland.
Jeg vil gerne høre, om fru Marianne Pedersen og Venstre kan komme med bare tre konkrete eksempler på, hvad det er for arbejdspladser, man vil skabe.
Jeg snakker ikke om generelle rammevilkår eller alt muligt andet.
Jeg snakker om helt konkrete forslag til at skabe arbejdspladser, nye arbejdspladser på Lolland-Falster eller i Nordjylland eller i et af de andre områder, vi snakker om i dag.
Helt konkret: Hvor er det, man mener at der skal skabes nogle arbejdspladser?
Hvad er det for nogle områder, disse mennesker skal arbejde med?
Hvad er det helt konkret, Venstre lægger op til at gøre, for at der kommer nogle arbejdspladser, som de mennesker kan få arbejde på?
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Der er ikke tale om nye arbejdspladser.
Der er tale om eksisterende arbejdspladser, hvor man flytter nogle opgaver fra et niveau - kan man sige - til et andet niveau.
Hele det her projekt, hvis vi nu skal tale struktur, er et decentraliseringsprojekt, hvor vi tager langt de fleste opgaver fra amterne og lægger dem ud til kommunerne.
Det er her opgaverne bliver.
De opgaver, der går fra amterne, som måske skal organiseres i statsligt regi, vil stadig væk skulle udføres regionalt.
Der er derfor ikke nogen grund til at forestille sig, at det her projekt går ud på, at man flytter en masse embedsmænd fra de lokale områder og ind til Slotsholmen.
For øvrigt kan de slet ikke være herinde.
Lad os så se, hvad projektet ender med i sidste ende.
Det er i hvert fald ikke mit ønske, at der skal centraliseres embedsmænd til København.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
Jeg mener sådan set ikke, at jeg er gået ud over de normale spilleregler i forbindelse med, at der foregår forhandlinger.
Jeg mener, at man både i forslaget til vedtagelse fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti og i ministerens besvarelse går ind og snakker om forhandlingerne.
Så vil jeg gerne kvittere for svaret.
Jeg forstår
fru Marianne Pedersen sådan, at det er hensigten og det er Venstres opfattelse, at disse nye arbejdspladser skal blive liggende udeomkring.
Hvis det er rigtigt forstået, og hvis det er en garanti fra Venstre, vil jeg gerne kvittere for det.
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Nu bed jeg meget mærke i, at hr. Kristen Touborg sagde, at Venstre laver en sådan reform.
Jeg vil lige minde om, at vi sidder i et forhandlingsforløb om en fremtidig strukturreform.
Jeg har da meget noteret mig, hvad der blev sagt, og jeg håber meget på, at det var en fortalelse, så vi kan være fælles om at lave en så gennemgribende reform af det offentlige Danmark, der er lagt op til.
Jeg kan kun bakke op om, hvad ministeren har sagt.
Selv om vi tager nogle opgaver fra de eksisterende amter og lægger dem over i staten, så følger arbejdspladserne ikke med til København.
De skal blive ude i de lokalområder, hvor opgaverne ligger.
Der er ikke noget, der er til hinder for, at arbejdspladserne også bliver ude i området.
Man behøver ikke at sidde herinde på Slotsholmen for at skulle dirigere eksempelvis et gymnasium i et lokalområde.
Jeg må lige sige, at i første omgang er det ikke regeringen, der skal beslutte noget i forhold til kreditforeningerne.
Jeg har engang været talsmand for, at der af pensionsmidler skulle bygges nogle flere boliger langt uden for Københavnsområdet.
Det var der ikke interesse for, for aktionærerne i pensionsforeningerne ville ikke have deres penge anbragt i boliger så langt ude.
Det er de vilkår, man arbejder under.
Sådan er det.
Vi har ikke planøkonomi i Danmark, vi har markedsøkonomi.
Derudover vil jeg sige, at udkantsområderne kan få del i de puljepenge, der er bl.a. fra EU, og de puljepenge, regeringen har sat af til vækstfremme.
Hvis man har et rigtig godt projekt, kan man søge at få del i disse penge, og disse penge vil så især falde til udkantsområderne.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-05-25:
Derudover vil jeg sige, at generelle vækstvilkår jo ikke gør det alene.
I de områder af landet, hvor udviklingen er svagest, oplever vi jo netop, at sådanne barrierer er medvirkende til at skabe eller fortsætte den onde cirkel.
Det er nemlig nødvendigt at gøre en forskel. Svage områder skal have andre vilkår end de områder, der i forvejen er stærke, hvor universiteterne ligger, og hvor udviklingscentrene ligger.
Der må altså gøres en forskel.
Så vil jeg høre fru Marianne Pedersen: Er det et initiativ, som regeringen eller Venstre vil gøre noget ved, for det er en nødvendighed, hvis de svage områder skal have mulighed for at komme op at stå?
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Jeg vil bestemt opfordre til, at der bliver arbejdet videre med det initiativ, der bl.a. er taget af Økonomi- og Erhvervsministeriet, som med aktører henholdsvis fra Vestsjællands og Storstrøms Amter arbejder på at lave en vækstudviklingsstrategi for det område, der er omtalt her.
Så vil jeg gerne sige, at derudover har aktører fra Storstrøms Amt og fra Vestsjællands Amt fået lavet en rapport fra Oxford Research.
Denne rapport omtaler netop disse to amter, men desværre som de mest udynamiske amter i Danmark.
Men alene det, at man sammen med økonomi- og erhvervsministeren har fået taget fat på det her, fået udarbejdet nogle strategier, fået nedfældet nogle punkter, som man skal arbejde frem efter for at få vendt denne her udvikling, er et skridt i den rigtige retning.
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Jeg kan også spørge, hvorfor Socialdemokratiet ikke ville være med til at flytte Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg, hvorfor Socialdemokratiet ikke ville være med til at flytte Rigsarkivet til Odense
, og sådan kan vi jo blive ved. Det kommer an på en vurdering i hver enkelt sag, og så skal der ellers være flertal for de udflytninger, man gerne vil etablere.
Arne Toft (S), 2004-05-25:
Men det var jo, hvad regeringen har gjort for det.
Jeg kan i øvrigt fortælle fru Marianne Pedersen, at man fra Lolland-Falster har været i deputation i dag
, så man er jo nok ikke helt tilfreds med, hvordan det går.
Fru Marianne Pedersen siger, at nye statslige institutioner skal placeres uden for hovedstaden.
Så vil jeg godt spørge: Hvad var så grunden til, at det nye Institut for Miljøvurdering blev placeret i København?
Der var kun én kommune, som havde lagt billet ind på det, og det var Hadsund.
Man kunne også have lagt det i Nakskov eller Nykøbing.
Hvorfor følger man ikke det, man selv giver udtryk for?
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Regeringen har jo generelt lavet nogle rammebetingelser for erhvervslivet for at fremme erhvervslivets udvikling, heriblandt iværksætteri og innovation, som vi har talt om tidligere.
Så kan jeg fortælle om Lolland-Falster, at det netop har været det område, der var med i det forskningsprojekt, som indenrigsministeren startede sidste år, og derved blev der etableret 2.500 nye private arbejdspladser inden for den sidste 4-årige periode.
Arne Toft (S), 2004-05-25:
Nu har fru Marianne Pedersen og indenrigsministeren talt meget om alt det, der er blevet gjort.
Jens Kirk (V), 2004-05-25:
Jeg var jo klar over, at hr. Jens Peter Vernersen havde disse tal, men endnu har jeg ikke fået oplyst - men det får jeg måske - hvor mange der i grunden blev sendt i aktivering eller på orlov eller andet i den beskæftigelsesbølge, som hr. Jens Peter Vernersen nævner.
Så tilbage til vandmiljøplan III, hvorefter en stor del af Danmarks areal skal laves om til natur.
Synes hr. Jens Peter Vernersen, det var særlig klogt af Socialdemokratiet at stemme nej og dermed sige: Jamen okay, det gør ikke så meget med disse 25.000 arbejdspladser, de kan bare forsvinde.
Der bliver en del job i naturplejen, men ikke tilnærmelsesvis så mange, og synes hr. Jens Peter Vernersen, det er særlig heldigt, at man gør sådan?
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Det er beklageligt, at vi overhovedet har arbejdsløshed i Danmark, og det er beklageligt, når arbejdsløsheden optræder specifikke steder.
Det kan vi meget godt blive enige om.
Regeringen har lavet nogle rigtig gode rammebetingelser også for videreuddannelse fremover.
Jeg kan desværre ikke nå mere.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-05-25:
Vores indenrigs- og sundhedsminister sagde bl.a. i sit indlæg indledningsvis, at vi skal gøre alle områder i Danmark lige konkurrencedygtige.
I dag har vi haft besøg af repræsentanter fra Lolland-Falster, og i et notat, som de havde givet Erhvervsudvalget forinden, om det, der hedder den regionale udvikling, siger de i dette papir bl.a.: Vi oplever også i stigende grad en problemstilling med at finde finansiering til de private virksomheders investeringer.
Det virker, som om postnumre fortsat er en stor barriere, når der søges finansiering til virksomhedsetablering, virksomhedsudvidelse og finansieringsbehov ved generationsskifte.
Det giver en uheldig konsekvens for den regionale udvikling.
Hvad vil fru Marianne Pedersen gøre ved, at der gøres
denne forskel mellem, om man ligger i et yderområde, eller om man ligger mere centralt?
Line Barfod (EL), 2004-05-25:
Det må man sige.
Det er ikke bare vindfrikadeller; ideologier skal gro frem ude i virksomhederne, og så kan man håbe på, at det en dag giver nogle arbejdspladser.
Det er ikke meget håb, der er for Lolland-Falster, Nordjylland og de andre steder.
Jeg prøver at spørge til noget andet.
Hele den her kæmpe strukturreform, som regeringen har fremlagt, som Danmark skal kastes ud i, kommer jo til at koste mange milliarder kroner.
Det er blevet sagt, at de milliarder skal tjenes hjem ved hjælp af stordrift.
Hvor skal de få arbejde henne?
For de mennesker, der så bor i de områder, hvor der nu bliver meget længere til skoler, børnehaver, sygehuse osv., er ideen så, at de skal flytte ind
til byen, eller skal de pendle, hver gang de skal noget?
Hvad er det, Venstre helt konkret forestiller sig skal være hverdagen fremover i udkantområderne i Danmark?
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
Så vel fru Marianne Pedersen som ministeren var i forbindelse med en eventuel ny struktur og de nye statslige arbejdspladser, der bliver i den forbindelse, lige rundt om, hvor de skulle ligge.
Fru Marianne Pedersen udtrykker det med meget pæne ord, men ret uforpligtende, i det forslag til vedtagelse, der er fremsat, og ministeren sagde i den forbindelse, at det ikke nødvendigvis betyder, at arbejdspladserne flyttes til København.
Jeg kunne sådan set
godt tænke mig nok så konkret at høre om Venstres holdning.
Jeg vil vende det om og spørge, om det er Venstres holdning, at sådanne arbejdspladser, som klart er nye, og som klart kommer i forbindelse med, at Venstre eventuelt laver en sådan reform, bliver placeret uden for de store byer, medmindre der er helt særlige forhold, der taler imod det.
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Hvis nu fru Line Barfod og Enhedslisten ikke var trådt ud af strukturforhandlingerne, men ville have taget et medansvar, havde der været mulighed for for fru Line Barfod igennem dialogen at komme frem med disse ytringer.
I den måde, vi tænker på, og i vores ideologier går vi jo slet ikke ind for planøkonomi og heller ikke ind for offentlig planøkonomi.
Vi skal ikke herinde planbestemme, at noget skal vedblive med at være, som det nu engang er, hvad enten det er effektivt eller ej.
Udviklingen fortsætter, og det støtter vi.
Vi har stor tiltro til, at de politikere, der fremover skal beslutte, om der skal være sygehuse her eller der, vil varetage opgaven på den mest hensigtsmæssige måde til gavn for borgerne.
Jens Kirk (V), 2004-05-25:
Hr. Arne Toft sagde før, at arbejdsløsheden gik kraftigt ned under SR-regeringen og var den historisk laveste.
Men hvorfor blev den i grunden så historisk lav?
Jeg er næsten sikker på, at hr. Jens Peter Vernersen har papirerne med sig op og kan fortælle, hvor mange der i grunden blev sendt i aktivering, og hvor mange der blev sendt på efterløn osv. for at man kunne komme ned på den lave arbejdsløshed. Det næste er, at nu på torsdag vedtager vi en ny landbrugslov og en ny lov om dyrehold, og vi har gennemført en vandmiljøplan III.
I vandmiljøplan III ville oppositionen lave ca. 30 pct. af Danmarks areal om til natur, og det skulle faktisk ske ret hurtigt.
Men det ville koste 25.000-27.000 arbejdspladser, og det ville i hvert fald også være i yderområderne.
Synes hr. Jens Peter Vernersen, det var særlig klogt, at man holdt sig helt udenfor og sagde, at det hele skal bare laves om til natur her og nu, og så skidt med arbejdspladserne?
Synes hr. Jens Peter Vernersen, det er godt, når det også rammer udkantsområderne?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Nu nævnte jeg tilfældet med Skive i forhold til Salling, det kunne også være Herning i forhold til en mindre kommune, men der er ikke nogen som helst tvivl om, at den store kommune vil blive centrum.
Det er der formentlig ikke nogen som helst der vil skabe bare den mindste smule tvivl om.
Det er selvfølgelig op til det kommunale selvstyre, men jeg går da ud fra, at også hr. Kofoed er fuldstændig klar
over, at det kommunale selvstyre virker i overensstemmelse med den måde, vi tilrettelægger lovgivningen på herindefra.
Det troede jeg sådan set var ret indlysende.
Så til spørgsmålet om yderområder og pendlere
: Lad mig gentage, at vi havde netop den diskussion for et års tid siden, og her blev det jo helt tydeligt klarlagt, at det var tilfældigt, hvordan det virkede.
Der var formentlig ikke nogen, der troede, dengang vi havde diskussionen, at man f.eks. vil flytte fra Århus til Nykøbing Mors for derefter at pendle tilbage for at få pendlerfradraget.
Sådan er verden nu engang ikke indrettet, og det troede jeg man var klar over.
Jeg har nu ikke papirerne om, hvordan det gik med beskæftigelsen under Nyrupregeringen, med mig, for det kan jeg heldigvis fuldstændig udenad.
For det første skete der det, at antallet af ganske almindelige, ordinære arbejdspladser steg med 200.000
under Nyrupregeringen, og heraf var en tredjedel offentlige og to tredjedele private arbejdspladser.
Det var ikke tilskudsjob, det var ikke noget som helst i den retning, det var ganske almindelige private og offentlige job til ganske almindelig løn, der var tale om.
For det andet skete der det, at fra april 1994 til november 2001 faldt arbejdsløsheden fra 360.000 til 140.000.
Der blev 220.000 færre arbejdsløse, så det gik faktisk den rigtige vej.
Må jeg så sige omkring ...
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-25:
Det burde da være helt klart for enhver, at den sidste ændring af pendlerfradragene skulle give yderst store fordele til dem, der bor i udkantsområderne.
Jo længere væk fra vækstcentrene, man bor, jo større fordele skulle det give.
Og der er lavet beregninger på, at hvis man bor i Svaneke eller Nakskov eller de yderste områder, havde man bare inden for det sidste år opnået en fordel på over 5.000 kr. om året.
Men lad det nu være. Den anden ting: Er det ikke op til et kommunalt selvstyre at bestemme, om de skal centralisere eller bibeholde arbejdspladserne i yderområderne?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Jeg gik faktisk ud fra, at hr. Kofoed var klar over, at regeringen havde skåret 370 mio. kr., som kunne bruges til nedbringelse af priserne på billetter.
Og der er sådan set ét spørgsmål, der rejser sig, og det er: Når man fjerner 370 mio. kr., giver det så dyrere, eller giver det billigere billetter?
Svaret er: Det har givet dyrere billetter.
Spørgsmålet om fradrag for pendlere blev jo diskuteret sidste år, da vi havde redegørelsen, og det blev mere end tydeliggjort, hvor tilfældigt den ordning ramte.
Man havde f.eks. mulighed for at få et ekstra fradrag på Mors, men i et område, der ligger længere væk fra storbyområder, nemlig Sydthy, kunne man ikke få det her fradrag.
Interessant nok skriver man jo netop også i den henvendelse, der er kommet
fra Lolland-Falster, at det ikke er det, man har brug for, man har derimod brug for arbejdspladser på Lolland-Falster. Man kan bruge Bornholm, der var igennem en meget lang proces, som eksempel.
Jeg siger bare, at der ikke er nogen som helst tvivl om, at ved en centralisering i meget store kommuner, som regeringens oplæg lægger op til, vil man da ikke flytte kommunekontoret f.eks. fra Skive og op til Nordsalling, det er da tværtimod det modsatte, der sker, for at tage det eksempel.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-25:
Hvis regeringens forslag til kommunestruktur ændres, så sker der en centralisering af arbejdspladserne, bliver der sagt.
Er det ikke rigtigt, at der er et sted i landet, hvor man har gennemført denne her strukturændring og det netop ikke har ført til den centralisering af arbejdspladser, som Socialdemokraterne her fortæller vil ske?
Tværtimod har der været politisk konsensus på Bornholm om, at arbejdspladserne skulle blive de steder, hvor arbejdspladserne var.
Det er den ene ting.
En anden ting, der blev sagt, er, at billetpriserne i yderområderne for pendlerne var steget.
Er vi ikke enige om, at det intet har med regeringens politik at gøre, for det er rent faktisk amterne, der har gjort deres til, at billetpriserne er steget?
Jeg vil også gerne spørge, om det ikke er rigtigt, at regeringens politik har ført til, at pendlerne har fået større transportfradrag, så det rent faktisk er blevet bedre at bo ude i yderområderne, end da SR-regeringen havde magten.
Arne Toft (S), 2004-05-25:
Jeg tør ikke sige, om der blev nedlagt 800 arbejdspladser på Bornholm, men det var også efter min mening en urimelig behandling, man fik på Bornholm, som var et udkantsområde.
Det, man kan sige om den 9-årige periode, hvor Socialdemokratiet sammen med De Radikale sad med regeringsmagten, er, at der blev skabt næsten fuld beskæftigelse i Danmark på det tidspunkt.
Bedre kan det jo ikke være.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-25:
det ikke er rigtigt, at SR-regeringen fik arbejdsløsheden til at stige med 4 pct. ved direkte nedskæringer af statslige og statsligt betalte arbejdspladser i området med den højeste arbejdsløshed i Danmark, Bornholm, ved at man nedlagde 880 arbejdspladser i løbet af 4 år, inden VK-regeringen kom til.
Er det ikke korrekt?
En anden ting: Hvis det oplæg til et forsvarsforlig, der ligger, skal give den effekt i udkantsområderne, så er Socialdemokratiet jo netop nøglen til, at vi får den positive udkantseffekt.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-25:
Nu er hukommelsen meget kort, men er det ikke rigtigt, at da SR-regeringen var der, tog man området med Danmarks højeste arbejdsløshed, Bornholm, og nedlagde 880 statslige og statsligt betalte arbejdspladser og fik arbejdsløsheden til at stige med 4 pct.?
Er det ikke korrekt?
Et andet spørgsmål er: Er det ikke faktuelt forkert, når man siger, at forsvarsforliget rammer udkantsområderne, når regeringsoplægget faktisk direkte lægger op til, at man flytter arbejdspladser fra hovedstadsområdet og ud i udkantsområderne?
Det er jo direkte et udflytningsprojekt.
Er der ikke en misforståelse i den sammenhæng
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Jeg vil lige først sige, at Nordjylland er blandt de områder, der er udpeget, hvor økonomi- og erhvervsministeren går med ind og laver nogle tiltag for at få noget vækstfremme.
Men vi kan jo ikke sige til nogle borgere, at nu skal de altså flytte til Frederikshavn, fordi der er nogle tomme boliger.
Det gør man ikke.
Det kan man da ikke.
Vi har ikke planflytninger her i Danmark, og det går vi bestemt heller ikke ind for.