runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-12:
Først til hr. Jørn Jespersen: Jeg vil gerne stå ved de udtalelser, som jeg kom med i Berlingske Tidende.
Det vil jeg ud fra den betragtning, at jeg altid synes, det er vigtigt, at vi får alle de oplysninger, som er tilgængelige på det givne tidspunkt.
Jeg må sige, at efterfølgende føler jeg mig overbevist om, at jeg i de forhandlinger og samtaler, der har været siden, har fået de oplysninger, som var nødvendige, og som er tilgængelige.
Derfor er jeg helt tryg ved det her.
Med hensyn til at sælge ud og med hensyn til prisen så kender vi jo først prisen, når der er solgt, og derfor kan man ikke vide, om det er 50 eller 100 eller 200 mio. kr., der kommer ud af det her.
Når det gælder adgangen, så er det sådan i dag, og det har jeg faktisk tænkt mig at vi i Kristeligt Folkeparti vil respektere, at der er adgangsregler for statsskovene, og der er adgangsregler for privatejet skov. Jeg erkender, og det vil jeg gerne gøre her fra Folketingets talerstol, at hvis skovene går fra at være statsskove til at være privatejede skove, så bliver der nogle restriktioner i forhold til adgang, når det gælder det at færdes uden for stier, og når
Det erkender jeg, og sådan er det, og sådan er spillereglerne.
Men det var måske noget, vi kunne få ændret, hvis der var flere, der satte sig omkring bordet og lavede naturforlig, og det kan jeg også forstå at De Radikale godt kunne være interesseret i, i hvert fald hvis man skal forholde sig til den udmelding, som De Radikale er kommet med.
Når det gælder hr. Keld Albrechtsen, så spørger han: Hvad skal der ske?
Og han siger, at det er blevet mere dunkelt.
Nu glæder jeg mig ellers over, at det lige var ved at lysne udenfor, men det er det åbenbart ikke herinde.
Der er folk i dette land, som godt kunne tænke sig at eje skov, selv om det ikke er rentabelt, ligesom der er nogle, der kunne tænke sig at eje en lystbåd, selv om det heller ikke er rentabelt.
Brugsværdien og glæden over at eje en skov osv. er der faktisk mennesker der vil give penge ud for.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg var også lidt overrasket over, at der ikke kom nogen mere præcis melding fra Kristeligt Folkeparti.
Jeg opfordrede faktisk til det i min ordførertale, for vi har fået mange selvmodsigende og i hvert fald vanskeligt forståelige og meget dunkle fortolkninger med hensyn til, hvad der skal ske med de 1.500 ha, som man i første omgang vil sælge.
Nu fik vi så at vide, at det nok i virkeligheden ikke ville være særlig rentabelt.
Hvis det er det, der ligger til grund, hvorfor i alverden vil man så sælge dem, for så kan man jo næppe få noget videre for dem?
Så bliver det da helt mærkeligt at sælge dem i stedet for at beholde dem og bruge dem til virkelig naturvenlig dyrkning.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Jeg går ud fra, at hr. Mogens Nørgård Pedersen står ved det citat, jeg tidligere har nævnt fra Berlingske Tidende den 11. december 2002, hvori han siger, at han ærgrer sig over, at man ikke fik oplysning om den meget store naturmæssige opgave, der ligger foran os i de kommende år.
Det var forkert, at vi ikke fik det, sagde hr. Mogens Nørgård Pedersen, og nu er vi kommet 1 år bagud.
Hvordan kan det så gå til, at man nu endnu en gang har solgt ud af aktiver for at skaffe, går jeg ud fra, i omegnen af 50 mio. kr. om året?
Hvorfor kommer man så i gang med at løse opgaven nu?
Hvorfor er det et skridt i den rigtige retning, når det samme beløb sidste år var en udskydelse af opgaven med 1 år?
Det hænger da ikke logisk særlig godt sammen.
Så vil jeg også gerne spørge til, hvilken sikkerhed der efter Kristeligt Folkepartis opfattelse ligger i aftalen for, at der kommer en sikring af, at der er den samme mulighed for adgang, som der har været hidtil, og at den naturmæssige drift ikke bliver forringet.
Det er der ordførere der har tilkendegivet.
Det er ikke muligt at få miljøministeren til at afklare punktet, men jeg vil gerne spørge Kristeligt Folkeparti: Hvilken sikkerhed ligger der efter partiets mening for, at de ting ikke bliver ringere, end de er i dag?
Nina Berrig (KF), 2003-05-12:
Hvis jeg må starte med at svare fru Pernille Blach Hansen om adgangsforholdene.
Det er netop et af de områder, som jeg synes det er meget vigtigt at være bevidst om, for det er værd at værne om, at den danske natur skal være til rådighed, ligesom det er i dag.
Selv om de private skove har en fornuftig adgangsform, er der både tidsbegrænsninger og stibegrænsningsmuligheder.
Derfor ligger der i aftalen, at der er samme adgang som den, vi kender i dag.
Det er meget vigtigt for Det Konservative Folkeparti at fastholde det
, så det kan jeg sige ja til.
Til hr. Keld Albrechtsen om reglerne for salg af skove og pesticidanvendelse: Jeg ville synes, det var fuldstændig mærkværdigt at lave særlove for 1.500 hektar, altså mindre end 1 pct. af, hvad vi har af statsskove i dag.
Det må være helt naturligt, at hvis man laver ændringer på det område, så gælder det alt, hvad der hedder skovområder, og det er også det, der ligger i aftalen.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg vil gerne sige til den konservative ordfører, at nu plejer vi jo at være pæne ved folk, der har deres debut i Folketingssalen, men der var trods alt lige et lille udsagn, jeg føler mig nødsaget til at spørge ind til, og det er diskussionen om adgang.
For det blev nu sagt herfra af den konservative ordfører, at den adgang, der vil blive tale om, var den adgang, der er for al anden privat skov i Danmark.
Se, det var ikke det svar, jeg opfattede at ordføreren for Dansk Folkeparti gav, for i privat skov må man kun færdes på stierne og ikke uden for stierne; nu må man faktisk færdes over det hele i skoven, så længe den er offentlig.
Så vil jeg godt sige, at i grunden føler jeg ikke, det er rimeligt, at det er den konservative ordfører, der skal svare på det her.
Jeg synes, ministeren burde tage ordet nu og gå op og forklare: Hvad går det her ud på?
Hvad kommer der til at stå i udbudsmaterialet?
Hvad kommer der til at gælde for naturindhold?
Hvad kommer der til at gælde for pesticider?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg vil gerne takke for svaret.
Men årsagen til, at jeg bad om ordet igen, var, at jeg ikke synes, at svaret var krystalklart, for det kunne forstås sådan, at de regler om anvendelse af gift, som i dag gælder i de 1.500 hektar statsskov, stadig skal være der, og de er jo desværre sådan, at det kan man godt.
Men i statsskovene arbejder man faktisk på at omlægge til mere miljøvenlig drift, og det arbejde vil så gå i stå på de 1.500 hektar.
Ellers vil det jo påvirke prisen, således at hr. Dohrmann ikke kan skaffe de penge, han har været med til at lave forlig om.
Så det er meget enkelt.
Der gælder for det areal, at jo mindre miljø, jo flere penge,
og det er også derfor, hele ideen om at sælge det naturligvis er helt forfejlet.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Jamen jeg skal da starte med at sige, at vi tilsyneladende er meget mere høflige her, end man er i Københavns Amtsråd.
Men det, spørgsmålene går ud på, er jo: Er der en aftale partierne imellem om, at den adgang, som der hidtil har været der, og som jo typisk er bedre for offentligheden i statsskovene end i hvert fald i en del privatskove, er opretholdt?
Det synes jeg egentlig miljøministeren burde afklare.
Er det aftalt mellem partierne?
Og i givet fald
: Hvor står det i aftalen, at man vil sikre sig ved salg af statsskove, at offentligheden stadig har den samme adgang? Det samme spørgsmål vil jeg også bede miljøministeren om at svare på, når det drejer sig om driftsformen.
Er det sikret, at der ikke sker en mindre miljøvenlig driftsform ved overgang til privat eje?
Hr. Jørn Dohrmann har tilkendegivet, at det er der sikkerhed for; den konservative ordfører har sagt det samme.
Det står ikke i aftalen.
Hr. miljøminister, hvordan forholder det sig egentlig?
Nina Berrig (KF), 2003-05-12:
Jeg er vant til, at når man gør sådan i Københavns Amtsråd, så gider man ikke høre på mig mere.
Jeg lærer stadig væk.
Det må jeg jo så bare lære at ignorere.
Undskyld, men nu tror jeg, jeg tabte tråden.
Det var da godt, at det ikke er udlægning af nye giftdepoter, der er på tale, men jeg forstår, at hr. Keld Albrechtsen er meget bekymret for de indgreb, der kan gøres, og hvordan man skal begrænse brugen af sprøjtemidler og pesticider i de eventuelt nysolgte skove.
Det er også netop derfor, at man lægger meget op til, at man fremlægger en pesticidhandlingsplan inden sommerferien.
Så jeg mener, at vi virkelig har tænkt os om og sikret, at der ikke sker nogle ting med de danske skove, som vi vil fortryde fremover.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Ja, nu er der jo ingen, der har snakket om giftdepoter.
Det håber jeg da ikke har været inde i nogens overvejelser.
Men det, vi snakker om, er, at der fortsat vil kunne anvendes gift i det areal på 1.500 hektar, som man vil sælge, og jeg kan høre på indholdet, som det bliver refereret, af den aftale, der er lavet, at de vilkår, der har været gældende indtil nu, stadig vil være gældende.
Det vil sige, at man stadig væk vil anvende sprøjtegift på disse arealer.
Det vil sige, at man bortsælger muligheden for at sikre 1.500 hektar skov, hvor grundvandet, drikkevandet ikke forurenes.
Det er jo det.
Sådan forstod jeg aftalen.
Men det kunne også være, aftalen i virkeligheden ikke er der længere, og man så må bruge gift på de 1.500 hektar.
Hvis det er tilfældet, ændrer det jo diskussionen.
Så det er da meget interessant at få oplyst, om det er tilfældet.
Jeg kunne forstå, at hr. Jørn Dohrmann ikke kan give garantier mod yderligere salg i de kommende år ud over de 1.500 ha, man allerede har aftalt at man vil sælge.
Det betyder jo desværre, selv om hr. Jørn Dohrmann forsøger at tegne et andet billede, at han har begivet sig ud på den radikale glidebane.
Så spurgte jeg hr. Dohrmann om anvendelse af gift på skovarealer som de 1.500 ha, staten vil sælge.
For hvis hr. Dohrmann vil tillade fortsat anvendelse af gift på de arealer, så har hr. Dohrmann jo været med til at forværre grundvandsproblemet. Derfor vil jeg godt høre, om det statsskov, man vil sælge, skal sælges til giftproduktion.
For hvis det skal det, så er nettoresultatet af hele spørgsmålet om salg og så køb af noget andet natur negativt for grundvandet.
Så enkelt er det.
Så det vil jeg godt bede om et svar på.
Hvis hr. Jørn Dohrmann må indrømme, at der fortsat skal bruges gift på de arealer, er det jo helt til grin, hvad han har aftalt med regeringen.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Jeg ville starte med det sidste til fru Elsebeth Gerner: Det beviser jo, at De Radikale overhovedet ikke lytter efter, når man holder en ordførertale.
Jeg gav jo nogle gode, saglige grunde til, at man ikke skulle sælge så meget skov, som De Radikale foreslår, 47.000 ha.
Det vil jo fuldstændig slå bunden ud af skovbranchen, af markedet.
Man ville slet ikke få den ønskede pris på det her område.
Og for det andet tror jeg ikke på, at man får lov til at beholde pengene.
Det er så noget andet.
Men det er det konkrete svar på det her spørgsmål.
Samtidig skal man jo have nogle erfaringer, inden man begynder at sælge ud.
Man skal have nogle pilotprojekter,
lige netop som vi lavede omkring naturforliget sidste gang, med, at vi opretter nogle naturparker, som man står i kø for gerne at ville lave. Vi laver nogle pilotprojekter og tager et skridt ad gangen, så finder vi ud af, hvordan det skal løses hen ad vejen.
Det skal gavne miljøet.
Det er slet ikke noget, der falder i Dansk Folkepartis smag at ville støtte sådan et forslag.
Det skal tjene miljøet - det er også et svar til hr. Keld Albrechtsen - når vi går ind og tager de her diskussioner om, hvor meget skov vi skal sælge.
Vi vil have erfaring, inden vi lægger os fast på noget som helst, og det skal tjene miljøet.
Det skal ikke være, for at statskassen skal tjene nogen penge her.
Så blev der også spurgt fra hr. Jørn Jespersen, hvor mange gange vi har holdt møder.
Det har vi jo gjort løbende.
Det er det, der står i den gamle aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti.
Der står, at vi skal holde os løbende i kontakt med, hvordan det går med projekterne, og hvad man kan tænke sig, der skal ske fremover.
Om det lige har været seks eller syv møder vil være svært at slå fast, idet der er en løbende kontakt.
Og hr. Jørn Jespersen ved jo godt, at vi snakker med miljøministeren, jeg vil ikke sige daglig, men i hvert fald tit.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg vil godt prøve at hjælpe hr. Eyvind Vesselbo med at finde en sandfærdig formulering af regeringens forslag til vedtagelse, for det burde retteligen lyde: Da vi i regeringen har skåret bevillingerne så meget ned, at vi ikke har
flere penge, så sælger vi konsekvent ud af arvesølvet for dog at forsøge at skaffe nogle penge.
Først solgte vi boligerne i skovene, og nu sælger vi så selve skovene.
Det er regeringens indsats.
Hvis man skrev det, så var det i det mindste ærligt, i stedet for at foregøgle befolkningen, at der er tale om en ekstra indsats.
Det er ikke hæderligt, må jeg sige til hr. Vesselbo. Så spurgte jeg om den skov, man vil sælge, og der blev også spurgt om prisen, og den kunne hr. Vesselbo ikke oplyse.
Men er det ikke korrekt, at med den indsats, der burde gøres for at få en giftfri blandingsskov, kan man jo ikke få de summer for skoven, som hr. Vesselbo sikkert er ude efter.
Nu skal den jo sælges for at få så mange penge som muligt, og det vil sige, at den så formentlig skal sælges til industriel drift, med mulighed for byggeri i skoven osv.
Er det dét, man pønser på?
Det må det jo være, for man skal jo have nogle penge i kassen, da man har fjernet de andre penge.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
I den forbindelse kan jeg så følge op på spørgsmålet og bede hr. Eyvind Vesselbo om at tage stilling til, om det er forkert, når Skov- og Naturstyrelsen og Miljøministeriet oplyser, at forskellen over de her 4 år, som jeg nævnte før, på den nuværende regering og den tidligere regering er, at den nuværende regering har skåret alt i alt 448 mio. kr. på naturindsatsen.
Så vil jeg gerne følge op på spørgsmålene fra de tidligere spørgere: Når man nu er begyndt at privatisere statsskovene, som hr. Vesselbo og miljøministeren var ude med som en stor kongstanke i starten af regeringstiden, hvornår får vi så forslaget om at bygge inde i skovene?
Det må da komme snart.
Får vi parcelhuse, eller skal vi starte med jagthytterne?
Hvornår kommer næste forslag?
Og hvornår kommer næste bølge med at sælge ud af de danske statsskove?
Er hr. Vesselbo for øvrigt enig med den konservative finansordfører, fru Gitte Seeberg, i, at det her jo er kronjuvelerne i den danske naturpolitik?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Nu kan jeg forstå på hr. Eyvind Vesselbo, at der er afsat nogle penge til at forske i tvekønnede fisk, så de ikke fortsætter i fremtiden.
Problemet med de tvekønnede fisk er vel netop, at der ikke kommer nogen i fremtiden, så derfor er der ikke nogen grund til lige præcis at forske i det.
Endnu en gang har vi så det problem, at når oppositionen påpeger, at der er skåret ned i bevillingerne på miljø- og naturområdet, så siger hr. Eyvind Vesselbo
fuldstændig konsekvent, at det ikke er tilfældet, og så vikler han sig ind i tal.
Altså at det ikke er korrekte oplysninger.
Det synes jeg vi har et reelt behov for.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Jeg kigger efter hr. Jørn Jespersen, for jeg ville sådan set godt svare på hr. Jørn Jespersens spørgsmål.
Det, der undrer mig, er, at hr. Jørn Jespersen stiller mig et spørgsmål og så bagefter, når jeg svarer på det, siger han, at det vidste han godt i forvejen, for han havde jo set aftalen.
Lad være med at spilde Folketingets tid med at stille spørgsmål, som man godt kender svaret på i forvejen.
Det, hr. Jørn Jespersen stillede spørgsmål om, var igen: Hvor meget vil det her naturforlig indbringe?
Jamen det kan man jo selv regne ud.
Jeg sagde, at det var 1.500 ha, og så kan hr. Jørn Jespersen jo selv regne hektarprisen ud og så finde ud af, hvor meget det ville kunne indbringe.
Der kan være forskellige muligheder, men inden for nogle rammer.
Med hensyn til, at det her ikke er med i finanslovforhandlingerne: Der står i aftalen, at det forhandles omkring finansloven, så man skal bare læse tingene ordentligt, så ved man, hvad der står.
Til hr. Torben Hansen: Jeg vil da godt sige, at det da ikke er sådan, at Venstre går ind for, at der skal være miljøskadelige stoffer i naturen.
Der er i øvrigt lige afsat 5 mio. kr. til at forske i tvekønnede fisk for at forhindre, at de fortsætter i fremtiden.
Så jeg kan da svare helt klart på, at det er vi da selvfølgelig ikke interesseret i.
Vi er interesseret i at gøre en stor indsats for naturen.
Til hr. Keld Albrechtsen
igen med, at der er skåret på naturen og på naturområdet, og at det er forkert, at der står, at der er givet ekstra midler: Jamen altså, der er givet 50 mio. og 70 mio. kr., altså 120 mio. kr. ekstra til naturforvaltning, og der er til privat skov givet 90 mio. kr. i 2003.
Er det ikke penge, der kan bruges til noget
, når de nu står på finansloven?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg synes, det er en kedelig skik, regeringspartierne har fået med at fremsætte forslag til vedtagelser, der indeholder faktuelt forkerte oplysninger.
Altså når man nu f.eks. taler om ekstra midler, så ved vi alle sammen godt, at der ikke er ekstra midler.
Der er skåret ned.
Så skal man ikke skrive det, for det giver altså et forkert billede af det, man går og laver.
Så skriver man »overholdelse af internationale forpligtelser«.
Jamen alle ved, at den politik, regeringen fører, ikke kan leve op til vores internationale forpligtelser, og der var intet i det, miljøministeren kom med i dag, som gjorde, at vi kunne leve op til vores internationale forpligtelser.
Jeg synes ikke, det er hæderligt at skrive det i et forslag til vedtagelse, når der ingenting er i det.
Så synes jeg altså også, vi skal have svar på, hvad det er for en skov.
Nu begynder man privatiseringen af statsskovene.
Skal der så åbnes for salg af muligheder for at bygge huse inde i skovene?
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Det er jo til enhver tid en meget spændende diskussion om det folkelige medejerskab.
Jeg tror ikke, at de, der tidligere i byområderne eksempelvis har fået hjælp af grønne guides, føler, at regeringens indsats på det punkt bærer præg af et medejerskab.
Tværtimod, må jeg sige til hr. Vesselbo, blev de jo stort set skåret væk ved finansloven for 2002.
Men for at vende tilbage til det der med medejerskab, så er der kommet en undersøgelse fra Forskningscentret for Skov
& Landskab, som jo også viser, hvad det er for nogle ting, som befolkningen prioriterer allerhøjest, og det, som man prioriterer allerhøjest, og som man synes skal løses hurtigst muligt, er rent faktisk at få fjernet miljøskadelige stoffer overalt i naturen.
Det viser undersøgelsen klart og tydeligt.
Betyder det så med medejerskabet in mente, at det, der er regeringens, det, der er Venstres hovedprioritet fra nu af, er, at vi skal af med de miljøskadelige stoffer i naturen?
Det ville jo også glæde os, hvis det er det, der er udmeldingen, når vi kommer frem til de senere behandlinger her i løbet af eftermiddagen.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Jeg har læst det såkaldte forlig, kan jeg sige til hr. Vesselbo, og har set, der er tre hovedoverskrifter
, hvoraf en af dem er en særlig indsats for habitatområder og ådale.
Men det, jeg spurgte om, var: Hvor mange penge regner man med, at forliget indbringer?
Hvor mange penge skal der bruges på bynær skovrejsning?
Det var det, jeg spurgte om.
Det går jeg bare ud fra at man ved præcist, fordi man har prioriteret og planlagt, og man har jo aflyst finanslovforhandlingerne på det her punkt ved at lave den her aftale. Man har taget forskud på finanslovforhandlingerne en mandag aften, hvor man laver sådan en aftale, og så går jeg selvfølgelig også ud fra, at der også er svar på: Hvad er det så, man har aftalt at bruge pengene til?
Jeg spurgte også, hvilken skov er det der skal sælges?
Hvor meget naturarbejde er der lavet med henblik på at sikre naturindholdet i de pågældende skove?
Så har jeg et spørgsmål, som jeg stadig væk regner med at Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti svarer på, senest når det bliver deres tur: Hvorfor er det det rigtige beløb?
Hvorfor mente man ikke noget med det, man sagde sidste år, at man gerne så flere penge til naturen for at opfylde den opgave, der ligger foran os?
Alle de ting glæder jeg mig til at få svar på.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Nu var der jo ikke rigtig noget spørgsmål fra hr. Jørn Jespersen, men på den anden side kan jeg ikke nære mig for at spørge, hvorfor politik skal være så kedelig.
Det er jo typisk, at når man ser SF'erne i salen eller oppe på talerstolen, så står de med mørkemændenes ansigter og kigger trist ud i salen, som om alle verdens synder er faldet ned over dem.
Sådan har jeg det ikke.
Jeg synes, politik er morsomt, og derfor vil jeg også godt have lov at smile, når jeg holder min tale.
Men hr. Jørn Jespersen stillede dog alligevel et spørgsmål, hr. Jørn Jespersen er nok slet ikke klar over det, men sådan er det jo nogle gange.
Det var spørgsmålet om, hvad de her penge ifølge det naturforlig, der er indgået, skulle gå til.
Der kan jeg nævne, og det er jo ganske klart, en særlig indsats over for habitatområder og ådale, mere natur- og friluftsliv i hovedstadsområdet, mere bynær skovrejsning inden for hovedstadsområdet.
Det mente jeg også jeg nævnte i min tale, men det er jo også det der med at høre efter.
Det skal man gøre og ikke bare lægge mærke til, om folk smiler og har det godt på talerstolen.
Fru Pernille Blach Hansen siger, at den nuværende regering har sparet 448 mio. kr. Ja, statistik er jo altså sådan noget, man kan manipulere med, for de 448 mio. kr. var jo over en 4-årig periode.
Det er jo sådan, at denne her regering går ind og sætter pris på miljøet og vil vurdere og prioritere på miljøområdet.
Det var jo ikke det, den tidligere regering gjorde, så derfor blev der bare afsat nogle penge, man ikke vidste, hvad skulle bruges til.
Se, det er det, der er forskellen på denne regering og den tidligere regering.
Derfor er det heller ikke korrekt, når fru Elsebeth Gerner Nielsen kører i samme spor og siger, at der er sparet alle de her 448 mio. kr.
Der er i forhold til den tidligere regering kun en forskel på 17 mio. kr. i 2003.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Regeringens slogan »Mest miljø for pengene« er i dag blevet erstattet af et nyt »Mest sludder i minuttet«, for det var da helt utroligt, så meget sludder man kunne nå at sige på så kort tid.
Jeg tror egentlig ikke, at hr. Eyvind Vesselbo havde nået at læse sin tale indenad, for hvis han havde det, så ville han også have tænkt lidt over, om den nu havde et tilstrækkeligt indhold.
Det eneste, hr. Eyvind Vesselbo sådan set sagde,
var, at den tidligere regering har ingenting gjort, og den nye regering har afsat 50 mio. kr. 50 mio. kr. i alt er der blevet anvendt til en natur- og miljøindsats.
mio. kr. efter at man har sparet 448 mio. Er det virkelig tilstrækkeligt for en regering, der gerne vil have en grøn profil? Når vi ser det her i lyset af, at det danske grundvand eksempelvis aldrig har haft det dårligere end på nuværende tidspunkt, er det så virkelig tilstrækkeligt med den lille pose penge: 50 mio. kr.?
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Hr. Vesselbo tillader nok, at jeg havde meget svært ved ikke at le højlydt ad Venstres ordførers lovprisning af regeringens naturinitiativer.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvordan det hænger sammen med, at den her regering godt støttet af Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti fra 2002 til 2005 har sparet ikke mindre end 448 mio. kr. netop på naturindsatsen.
Det er faktisk de tal, vi fik oplyst i sidste finanslovforhandling.
Det er Miljøministeriets egne tal.
Hvorfor har man sparet så mange penge på det, som hr. Vesselbo her står og siger er så væsentligt?
Det må vel være næste skridt på vejen for at følge regeringens linje.