runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
Ja, jeg må tilstå, at hr. Jan Petersens svar til mig vedrørende ændringsforslag nr. 568 ikke rigtig giver nogen mening.
Jeg kan forstå, at regeringen ikke vil stemme for det ændringsforslag, samtidig med at regeringen tilsyneladende ifølge to af dagens aviser, det står også i Politiken, har lovet Enhedslisten og SF det beløb, der er afsat til ændringsforslag nr. 568.
Og så er fifleriet med Elsparefonden også slut. Men jeg ved ikke, om jeg kan forkorte mit spørgsmål direkte til hr. Jan Petersen.
Kan hr. Jan Petersen bekræfte, at regeringen har lovet SF og Enhedslisten de manglende 30 mio. kr. til Elsparefonden?
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Jeg kunne ikke rigtig finde ud af, om fru Gitte Lillelund Bech fik stillet et spørgsmål, men jeg kan i hvert fald oplyse, hvis det stadig væk er IT-problemet, der er til stede, at i aftalen om de videregående uddannelser, flerårsaftalen, som Venstre heller ikke er med i, indgår IT som et af de prioriterede områder.
Det var bare sådan en almindelig serviceoplysning.
Og må jeg sige til fru Mariann Fischer Boel: Tak for oplysningerne.
Jeg var bare i tvivl om, hvorvidt Venstre havde en erhvervspolitik, der omfattede andet end skat, og jeg har så fået at vide, at det har man.
I hvert fald for så vidt angår, at der er flere skatteforslag, man er imod. Må jeg så ikke bare gentage, at erhvervspolitik er meget andet end skat.
Det er en lang række indsatsområder, hvor dansk erhvervsliv skal moderniseres.
Man kender formentlig godt dk21 i Venstre og sympatiserer sikkert også med mange af elementerne deri, men som sædvanlig er man jo ikke parat til at betale, når tingene skal gøres.
Så undskylder jeg over for hr. Preben Rudiengaard, men jeg kan ikke nå at svare på alle spørgsmålene, og det sker også somme tider, at der ryger en seddel forbi.
Jeg har ikke sagt, at der ikke er problemer i det danske sundhedsvæsen, jeg har faktisk lige i et svar til hr. Jørgen Winther sagt, at det væsentligste problem i dansk sundhedsvæsen er problemet med at have mandskab nok.
Det har jeg lige sagt.
Men alligevel går hr. Preben Rudiengaard op og siger, at jeg ikke vil erkende, at der er problemer i dansk sundhedsvæsen.
Jeg har lige sagt, hvad det centrale problem er.
Det er mandskabet.
Og jeg finder heller ikke, det er rimeligt, at gamle mennesker skal vente, som hr. Rudiengaard nævnte.
Der er da også mulighed for at gøre noget ved det dér, hvor man sidder.
Man kan arbejde med ventelister, og hvis man bor på Fyn, hvor Venstre i øvrigt også har formandsposten, og skal vente 2 år på at få en operation for grå stær, så kan man jo vælge at tage til Vejle, hvor der vistnok kun er et halvt års ventetid.
Og så kan man jo få betalt, kan jeg forstå, transporten til Lillebæltsbroen.
Så fik man jo ødelagt det frie valg.
Det gør man f.eks. i Århus Amt, men det gør man åbenbart ikke i Vejle Amt.
Langt de fleste patienter, der indlægges akut, kommer altså ind uden ventetid.
Vi taler om meget få patienter, men det skal ikke få mig til at sige, at jeg ikke vil beskæftige mig med de problemer.
Det frie sygehusvalg er en god idé, og det kan anvendes mere offensivt, end det bliver.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-12-13:
Jeg fornemmede, hr. Jan Petersen var lidt skuffet over, at jeg kun nævnede et af de her erhvervsrelaterede forslag, og derfor vil jeg sådan godt i flæng nævne noget af pakken i øvrigt. Der ligger en engangsinvestering, en indsprøjtning til statskassen på 12,2 mia. kr. i fremrykning af indbetalinger af A-skat med virkning fra 1. januar 2002.
Der er indført en helt ny beskatning, nemlig en skat på forudbetalte i øvrigt lovpligtige hensættelser i realkredit- og pengeinstitutterne
altså en helt ny opfindelse.
Man må være udgået for de sædvanlige forslag, man plejer at skrue på.
Der er dieselafgift, der er affaldsafgift, der er afgift på registrerede traktorer, der er drivhusgasser, der er CFC-beskatning, og så er der en overfinansiering på selskabsskatten og afskrivningsreglerne på 2 mia. kr. bare for at nævne nogle i flæng.
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-13:
Som forventet fik jeg ikke noget svar om sundhedssektoren, men jeg vil så spørge én gang til: Mener hr. Jan Petersen ikke, at der er problemer i det danske sundhedsvæsen?
Man kan ikke bare lige sige, at det er amterne, der har skylden for hele miseren.
Jeg vil spørge: Finder hr. Jan Petersen det rimeligt, at gamle mennesker i henhold til Sundhedsministeriets ventetidsinformation skal vente op til 82 uger på at få en kunstig hofte?
Finder hr. Jan Petersen det rimeligt, at man skal vente ½ til 3/4 år for at kunne blive behandlet for grå stær?
Det er nogle levevilkår, som vi giver nogle borgere, som jeg ikke synes er rimelige.
Disse mennesker må da også have gjort indtryk på hr. Jan Petersen, når man nu har brugt så mange ressourcer til at lave folkehøringer, for det er folk, der virkelig er i klemme.
Og jeg synes ikke i velfærdssamfundet, at det klæder os at byde disse mennesker
disse vilkår.
Nu forventer jeg at få et svar.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-12-13:
Ja, den socialdemokratiske ordfører, hr. Jan Petersen, kom jo meget nemt om ved at sige, at der er IT over det hele i uddannelsessektoren.
Jeg kan orientere den socialdemokratiske ordfører om, at hvis Socialdemokratiets IT-politik inden for de lange og de videregående uddannelser, hvori hr. Ole Hækkerup har præsenteret heroppe fra talerstolen, at der er elektronisk eksamenstilmelding, moderne IT-arbejdspladser, anvendelse af computere ved eksamen og lignende, og hvis de danske videregående uddannelser derudover skal være på højde med udviklingen også teknologisk set, så er der intet sted i regeringens finanslov eller i regeringens ændringsforslag sat penge af til dette.
Så det er bare til orientering for hr. Jan Petersen.
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Til hr. Jørgen Winther: Jeg forstår ikke, at man kan sige, at vi nedprioriterer det danske sundhedsvæsen.
Altså helt ærligt, Venstre har jo valgt at sige og gør det ganske konsekvent, at sundhedsvæsenet i Danmark er regeringens store problem, Socialdemokratiets store problem, selv om man selv sidder med muligheden for at administrere sundhedsvæsenet i over halvdelen af landets amter formentlig, hvor man besidder formandsposterne.
Så det må være en boomerang af format tilbage på de amtsrådsgrupper, hvor Venstre leverer lederskabet i adskillige af udvalgene, at sige, at vi nedprioriterer det danske sundhedsvæsen.
Altså der er jo mulighed for at effektivisere den amtskommunale og den kommunale sektor, den amtskommunale for så vidt angår sygehusvæsenet, og vise, at det, man her inde står og siger, kan fungere i praksis.
Jeg ved ikke, om 10 mia. kr. ekstra i offentlige udgifter, 10 mia. ægte menneskekroner, er udtryk for en nedprioritering af sundhedsvæsenet.
Altså jeg kan ikke bruge hr. Jørgen Winters BNP-tal til ret meget.
Skal vi også til at regne skattelettelser ud i BNP?
På den ene side skal det vokse hos Venstre, og på den anden side så må det ikke vokse.
Altså på et eller andet tidspunkt må det vel gå op for Venstre, at sådan kan vi ikke regne.
Kort og godt: Jeg kan ikke rigtig finde ud af, hvad ærindet er.
Der er 10 mia. menneskekroner mere i det.
Det danske sundhedsvæsens
hovedproblem er: Har vi mandskab nok, kan vi besætte de stillinger, vi har?
Til hr. Jens Kirk: Ja, det var vel mest et indlæg i debatten frem for et spørgsmål til mig.
Jeg fangede ikke spørgsmålet i hvert fald.
Og til hr. Kofod-Svendsen: Det kan da godt være, vi skal studere det lidt nærmere.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-13:
Jeg vender tilbage til fiskerisektoren, hvor hr. Jan Petersen sagde, det ikke nødvendigvis altid var klogt at bruge alle de støttemuligheder, man havde.
Men når vi er i en situation, hvor det danske fiskerierhverv er i problemer, og de seneste prognoser viser jo, at der er langt færre torsk at fiske, end man havde regnet med tidligere, fastholder hr. Jan Petersen så i den situation, at det er klog politik ikke fuldt ud at bruge EU's strukturstøtteprogram?
Hvad er den saglige argumentation over for et presset erhverv, der har brug for strukturændringer, for at undlade at få det fulde udbytte, vi kunne få af EU's støtte, bare fordi man kortsigtet vil spare 25 mio. kr?
Jens Kirk (V), 2000-12-13:
Der er jo en vis negativ linje i regeringens politik, må man nok sige.
For jeg kan sige, at i forrige samling forhandlede vi jo sådan set nogle gode love igennem, bl.a. landdistriktsloven, som giver en del EU-medfinansiering.
Vi forhandlede en lov om ændring af lov om strukturforanstaltninger vedrørende fiskerisektoren igennem, hvori der også er en del EU-medfinansiering.
Efter at vi i grunden er blevet enige om gode foranstaltninger, gode love, så må vi jo bekymret konstatere, at det, vi sender vores ministre af sted med, udnytter de ikke.
Det synes jeg er skammeligt, og jeg synes, det er uhørt frækt over for de erhverv, vi snakker om her.
Peter Duetoft (CD), 2000-12-13:
Jeg er hundrede procent enig med hr. Thor Pedersen i, at grundskatter er noget skidt, og jeg har al mulig sympati for Venstres ændringsforslag omkring grundskatter på landbruget, at det skal blive på 8 promille.
Der var et enkelt, et enkelt problem med det forslag, og det vil hr. Thor Pedersen jo se i eftermiddag; det er, at det ikke har nogen som helst chance for at komme igennem det her Folketing. Så derfor er jeg nødt til at sige til hr. Thor Pedersen, om det så ikke trods alt er bedre at sidde med ved et forhandlingsbord og opnå, at det kun er 12 promille, det ender på, i stedet for 24 promille, end det er at stå udenfor og ønske det aller-, allerbedste, nemlig 8 promille, og så ikke få en dyt indflydelse.
Jeg synes, hr. Thor Pedersen mangler realitetssansen i den diskussion, der er, at det ikke er nok, at man har det gode forslag; man skal også have 90 mandater for det, ellers virker det ikke helt herinde.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-13:
Hr. Thor Pedersen brugte noget af sin tid til at tale om ulandsbistand, og jeg er meget enig i, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at vi får det maksimale ud af ulandsbistanden.
Og det kan betyde, at der er et land, hvor vi siger: Sådan som det har udviklet sig, må vi give ulandsbistanden til et andet land.
Der må vi vise en fleksibilitet, og vi må være bedre til at stille krav, så det ikke blot bliver en gavebod.
Alt dette er meget væsentligt for mig.
Vi skal blive bedre til at stille krav; det tror jeg også er i modtagernes interesse.
Men hvad berettiger så til en nedskæring, når der er andre lande i verden, som står med skrigende behov?
For mig er der en principiel forskel på at sige, at selvfølgelig skal vi have det maksimale ud af den, og derfor må vi i givet fald sige til et land, og det er vilkårene, og derfor må vi flytte den.
Det synes jeg er en anden situation end at nedskære ulandsbistanden.
Og der vil jeg gerne høre begrundelsen for, at man ikke kan gå ind i den tankegang, jeg lægger frem, hvor udgangspunktet er den ene procent.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-13:
Ja, jeg må tilstå, at jeg følte mig nærmest som en borger i Nordkorea, da jeg hørte hr. Thor Pedersens flammende indlæg,
i hvert fald en lidt besynderlig argumentation, når man tager i betragtning, at det danske aktieindeks har slået rekorder gang på gang i det forgangne år.
Det hører mig bekendt ikke den type totalitære stater til.
Der var masser af - undskyld udtrykket - løse ender, man kunne gribe fat i i hr. Thor Pedersens indlæg.
Først og fremmest ulandsbistanden, som jo er radikalt hjerteblod, og det er klart, når partiet Venstre møder op til finanslovforhandlinger med faktisk det eneste konkrete besparelsesforslag bestående af besparelser på ulandsbistanden, at så er det en rød klud i ansigtet på i hvert fald Det Radikale Venstre.
Når man så dertil lægger såkaldte forslag til besparelser - jeg skal nævne et par stykker: sanering af tilskudsjunglen skal give 400 mio. kr., statslige udbud skal give 600 mio. kr., produktivitetsforbedringer skal give 640 mio. kr., alt i alt 1,6 mia. kr., så virker det ret hokuspokus-agtigt, undskyld udtrykket.
Derfor skal mit konkrete spørgsmål være: Hvordan i alverden vil hr. Thor Pedersen skaffe 600 mio. kr. til at øge statsligt udbud allerede i 2001?
Det hænger ikke sammen, må jeg sige til hr. Thor Pedersen.
Svar efterlyses.
Erling Christensen (S), 2000-12-13:
Det går ikke, vil jeg sige til hr. Thor Pedersen, at snakke udenom.
Der blev højere hastighed, den steg nemlig fra 100 km/t til 110 km/t, og regeringen fastholdt den automatiske hastighedskontrol.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Thor Pedersen: Hvad gør Venstres medlem af Færdselssikkerhedskommissionen? Sidder vedkommende og hykler, når man dér anbefaler automatisk hastighedskontrol for at fastholde målsætningen for kommissionen, nemlig færre dræbte og kvæstede i trafikken? For øvrigt: Hvad er det for noget hykleri fra Venstres side?
Hvor er den lov og ret-holdning, som man praler med?
»Der skal gribes ind med hård hånd mod al kriminalitet«, men når det gælder overtrædelse af færdselsloven, så gælder det åbenbart ikke.
Venstre ved jo lige så vel som vi andre, at høj, for høj, hastighed forøger antallet af dræbte og kvæstede.
Bilisterne bestemmer selv, om de vil betale for at køre for stærkt, men jeg kan altså konstatere, at Venstre vil beskytte og holder hånden over lovovertrædere, bare de er stærke nok og kører i tilstrækkelig hurtige biler.
Der er altså ingen grænser for populismen i Venstre.
Lone Møller (S), 2000-12-13:
Hvis Venstres eneste svar på, hvordan vi løser problemet med personalemangel i sundhedssektoren, er, at vi skal kigge på at trække udenlandske læger til og give dem bedre muligheder for at blive anerkendt, så vil jeg godt sige til hr. Thor Pedersen, at det er vi faktisk i fuld gang med.
Vi sidder jo ikke det problem overhørig.
Vi mener, det er et meget alvorligt problem.
Det koster ikke 1 mia.kr., så det behøver vi såmænd ikke at have de mange kroner til
; det er et spørgsmål om at kigge på godkendelse af uddannelserne.
Det er vi allerede i gang med, så der er indtil nu intet nyt i det, Venstre kommer med, om, hvordan vi løser problemerne i sundhedssektoren, som ikke er i gang. Så må jeg sige, at det virker helt surrealistisk at høre hr. Thor Pedersen heroppefra begynde at snakke om, at patienterne kan vælge at tage til Sydney, hvis de har lyst til det, når vi lige har hørt den socialdemokratiske hr. Jan Petersen fortælle, at der er meget store problemer bare med at få transport fra Fyn til Vejle. Så kan jeg godt se, at de penge, man får med, nok går til transporten, og så skal man i hvert fald til lommen.
Lige til allersidst vil jeg godt bede hr. Thor Pedersen om at definere det der »som hovedregel gratis« lidt mere; det er lidt flyvsk.
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
Hvis jeg må starte med den sidste ærede taler, hr. Morten Helveg.
Hvad er det for en besparelse?
Jeg er lidt i tvivl om, hvad det egentlig er for en besparelse, hr. Morten Helveg taler om.
Det, vi indfører, er retten til at stemme med fødderne, altså at man kan få lov at få det beløb, som det koster i det offentlige sundhedsvæsen, med til et andet behandlingssted, og det er patienten selv, der vælger.
Det er meget svært at se, at det bliver dyrere. Så er det rigtigt, at man kan gå ud og spørge på forskellige behandlinger, og man kan sikkert finde nogle, hvor det er dyrere privat, og mange, hvor det er dyrere offentligt, men det vedrører jo slet ikke problemstillingen.
Så kan det godt være, det er lidt dyrere på det hospital, end hvis det er et hospital i det storkøbenhavnske område.
Men det er et valg, som patienten selv må træffe. Det, der er afgørende, er blot, at man får det beløb med, som vi i solidaritet har vedtaget vi vil betale til behandlingen, og vi vil garantere, at det altid er gratis i det offentlige system, og det vil det som hovedregel også være i det private system.
Hr. Peter Duetoft skylder jeg at sige, at vi ikke er bange for at undlade at kritisere CD.
Vi har ikke behov for at kritisere CD, og at CD har indgået en aftale, der medfører, at det ikke kan stige mere end 50 pct., er helt korrekt, og det skal CD da ikke kritiseres for.
Vi konstaterer, at sådan er verden, og at det, vi var med til, åbenbart var skinforhandlinger fra regeringens side, for det er jo rigtigt, at det aldrig kom til realiteter; man ville ikke fra regeringens side.
Til hr. Frank Aaen: Jamen vi går da ikke ind for, at det skal være dyrere, tværtimod så vi meget gerne, at der var større fleksibilitet i kommunernes opbygning af pasningsordninger, og det kan jo ikke være dyrere end i dag.
Vi ændrer jo ikke betalingsmodellen for den almindelige daginstitution for det, som kommunen i fællesskab med forældrene skal betale, og det er klart, at hvis man har meget høje normeringer, så er prisen alt andet lige jo også højere i fordelingsnøglen over, hvad forældrene betaler, og hvad det offentlige i almindelighed betaler.
Om det med sygehusene: Det samme svar til hr. Morten Helveg, nemlig at det er patienten, der bestemmer; det er det ædle princip om at stemme med fødderne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-13:
Vedrørende ulandsbistanden
: Det Radikale Venstre arbejder for en ulandsbistand, hvor private organisationer yder et vigtigt bidrag og bl.a. er involveret i arbejdet med at modvirke krænkelser af menneskerettighederne.
Det er måske en mere moderne form for ulandsbistand end den, hr. Thor Pedersen går med i sit baghoved, men pointen er i hvert fald, at det lader til, at vi er rygende uenige, hvad angår ulandsbistanden.
Det er jeg efterhånden ikke så ked af, når jeg hører, hvad det er for en udlægning, hr. Thor Petersen giver af den.
Vi har i Det Radikale Venstre gjort os den umage at kigge lidt nærmere på Venstres efterhånden mange forskellige udlægninger af »pengene følger patienten«.
Det er blevet til en række forskellige modeller på en række år, og det er selvfølgelig fint, man udvikler sine standpunkter i takt med tiden.
Mit spørgsmål til hr. Thor Pedersen skal lyde: Kan hr. Thor Pedersen bekræfte, at det offentlige sundhedsvæsen, hvad angår en lang række typer kirurgiske indgreb, faktisk er billigere, end hvad man kan præstere fra privat side, og at den store besparelse, som Venstre lægger op til på det her felt, dermed udebliver.
Frank Aaen (EL), 2000-12-13:
Først om skolefritidsordningerne: Det står helt klart, at Venstre blokerer for, at staten kan udbetale penge til kommuner, så de kan nedsætte forældrebetalingen i skolefritidsordninger for dem med laveste indkomst.
Og som jeg har forstået hr. Thor Petersens udtalelser, så mener Venstre, at kommunerne også skal have lov til at hæve prisen
for børnehavepasning og fritidshjemspasning i landets kommuner
Venstres politik er altså højere forældrebetaling for børnefamilier med laveste indkomst.
Så taler Venstre udenom, når jeg spørger om olieindtægterne.
Det er jo helt oplagt, at de, der tjener mest på de stigende energipriser, er de private olieselskaber, Texaco, Shell, A.P. Møller, og det, jeg spurgte om, var: Vil Venstre være med til at øge beskatningen af de private olieselskaber, så pengene i stedet for at komme i redernes private lommer og i olieselskabernes private lommer kommer i borgernes lommer.
Endelig som det sidste: Er det ikke korrekt forstået, at Venstre ønsker, at privathospitaler skal konkurrere med offentlige hospitaler, og at det indgår, at man skal kunne konkurrere på prisen på sundhedsområdet?
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Jeg har et par spørgsmål til hr. Thor Pedersen.
Jeg kunne for det første godt tænke mig at få bekræftet, at i halvdelen af landets amter er der borgerlig ledelse, og dermed er der borgerlig ledelse af halvdelen af landets sygehusvæsen.
Kan hr. Thor Pedersen også bekræfte, at en lang række af de sygehusudvalg har Venstrefolk som udvalgsformænd, og at Venstre derfor har en meget stor mulighed for at påvirke servicen i sundhedssektoren meget konkret, måske endda har en endnu mere direkte adgang til at gøre det end fra Folketingets talerstol.
Kan hr. Thor Pedersen også bekræfte, at vi har frit sygehusvalg, at patienter boende i et amt kan vælge et hospital i et naboamt, hvor ventetiden er kortere, at det, hvis man f.eks. i Fyns Amt, hvor Venstre har formandskabet i Sundhedsudvalget, må vente 2 år på at få en operation for grå stær, men kan få den efter ½ år på Vejle Sygehus, er en god idé, at man bruger det frie sygehusvalg?
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
Jeg skylder lige et svar til fru Pernille Blach Hansen igen om pasningsordningerne.
Vi ønsker frihed til kommunerne, det har vi sagt.
Det indgår ikke i vores fremtidshorisont, at det skal være dyrere for forældre at få passet børn - tværtimod.
Vi ønsker mange flere muligheder: at kommunerne skal have valgfrihed, at man tillader forsøgsordninger som i Søllerød, at man ikke har ideologiske blokeringer, men at kommunerne får lov at gøre brug af alle de instrumenter, man kan forestille sig, som forældrene synes er gode for at løse deres børns pasning i dagligdagen. Så til hr. Jes Lunde om skatten: Altså jeg sagde, at vi går ind for et skattestop som den sikre vej til en skattelettelse.
Men vi starter altså med et skattestop, og vi vil kun finansiere skattelettelser og love skattelettelser, når vi også har pengene.
Det synes jeg er meget enkelt.
Men hr. Jes Lunde mener åbenbart, at man kun kan redde velfærdssamfundet ved til stadighed at øge beskatningen af danskerne.
Nej vel?
For hr. Jes Lunde ved udmærket godt, at i et moderne samfund, et markedsstyret samfund, er der en vækst, der drives frem af duelighed, at man altid tilstræber at gøre ting bedre. Og ser vi 10 år tilbage og frem til nu og siger: Hvor meget produktionen egentlig er vokset over de 10 år alene som følge af denne markedsdynamik, så svarer det - hvis vi måler det i bruttofaktorindkomst - til 170 mia. kr. i deflaterede priser, altså faste priser, 170 mia. kr., forstået på den måde, at der er 170 mia. kr. mere i 2000 at udskrive skat i, end man havde for 10 år siden - i faste priser.
Og tager vi beskatningen af bruttofaktorindkomsten, den er 58 pct., vil det sige, at det er 100 mia. kr. mere, det offentlige råder over i faste priser i år end for 10 år siden.
Det er 100 mia. kr., man kan bruge til velfærdsforbedringer eller til skattelettelser;
det er det valg, man skal træffe.
Der er ikke nogen, der skal lide under det.
Det er egentlig meget enkelt.
Hr. Klaus Hækkerup spørger, hvor man vil skaffe læger fra.
Jamen mange af lægerne er der jo i forvejen.
De er der jo, og de vil gerne, men man kan ikke aflønne dem til at arbejde fredag, lørdag og søndag.
Hvis man går ud og taler med dem, er problemet jo, at man har ikke pengene til det, man gerne ville.
Jeg synes, det er utroligt, at man i Socialdemokratiet kan mene, at man aldrig har hørt om, at det, der begrænser de enkelte sygehuse, er ressourcerne, det er mangel på penge også til løn, og det er selvfølgelig også mangel på særligt uddannede læger, som man kunne tiltrække udefra, hvis man havde pengene til at betale det.
Peter Duetoft (CD), 2000-12-13:
Det var jo næsten en dolkestødslegende, som hr. Thor Pedersen prøvede at komme med.
Altså stakkels Venstre sad og flagrede med deres 8 promille i grundskyld, og så kom det fæle CD lige pludselig væltende med 12, og så købte regeringen det.
Det er jo rent faktisk ikke billedet.
Derfor var det jo sådan, at hvis vi ikke var blevet ved bordet, så havde det været 24 i promille, det var endt med.
For man forestiller sig vel ikke, at Enhedslisten eller SF eller regeringen skulle komme med det forslag?
Det var der da kun, fordi vi blev ved bordet.