Helge Adam Møller (KF), 2001-04-17:
Den konservative folketingsgruppe kan støtte det her forslag.
Forslaget har jo to hovedelementer.
Det første er det, at hæleribegrebet udvides, og det vil sige, at det bliver nu muligt, at enhver, der modtager et udbytte, som er fremskaffet ved kriminalitet, altid vil være straf skyldig, altså skulle straffes, hvis det vel at mærke er forsætligt.
Jeg må indrømme, at jeg selv troede, og jeg tror såmænd også, der er enkelte andre i dette Folketing, der måske troede det, at sådan var retstilstanden.
Men det er jeg jo blevet belært om, at det er den ikke.
Eksempelvis hvis man er hæler i forbindelse med penge, der er skaffet ved insiderhandel, ved menneskesmugling, gorillavirksomhed eller lejemord - det er jo nok ikke så tit det sker - ja, så er det faktisk straffrit efter gældende lov.
Og det ønsker vi selvfølgelig at medvirke til at ændre.
Ingen problemer dér.
Vedrørende det andet element, den udvidede teleoplysning, ja, så betyder det jo altså, at der skal være mulighed for, at politiet efter en dommerkendelse kan få oplysning om numrene på alle de mobiltelefoner, som i et givet tidsrum og i et givet område har været benyttet.
Politiet kan altså ikke få at vide, hvad der har været sagt
på mobiltelefonerne, men de kan få at vide, om mobiltelefonen har været tændt og været benyttet.
Der er jo nogle krav, der stilles klart og tydeligt.
For det første er det kun i tilfælde, hvor det er en forbrydelse, som omhandler menneskeliv eller menneskers velfærd, eller der er betydelige samfundsressourcer eller samfundsværdier, som står på spil.
For det andet kræver det også en dommerkendelse, og det kræver, at de normale lovregler skal
Det vil sige, at der skal være proportionalitet i indgrebet, og at det skal skønnes, at det er nødvendigt for politiets efterforskning at få de oplysninger.
Der er jo nævnt et eksempel tilbage fra det panserværnsraketangreb, der fandt sted i Titangade for en 4-5 år siden, hvor man dengang godt ville have mulighed for at få at vide, hvem der havde haft deres mobiltelefon tændt og brugt i nærheden af Titangade inden for de par timer, hvor attentatet blev planlagt.
Det kunne man ikke efter gældende retstilstand, og vi synes, det er helt ubetænkeligt, at man dér skulle kunne have fået de oplysninger, så man kunne se, hvem der var i området med henblik på, at ud af de måske 20.000 eller 25.000, det drejede sig om, ja, så kunne man spotte de 20 eller 25 personer, som man havde en særlig mistanke til måske havde begået attentatet, hvor der blev dræbt et par mennesker.
Det synes vi er rimeligt.
Så vi kan støtte forslaget.
Vi har bemærket, at der jo er flere af myndighederne, der i høringssvarene i forbindelse med lovforslaget har peget på, om der skulle ske
yderligere ændringer i § 781 i straffeloven, altså om indgreb i meddelelseshemmeligheden.
Det drejer sig bl.a. om Københavns Politidirektør, Politimesterforeningen og til dels også Rigsadvokaten.
Og der vil jeg godt nævne et eksempel.
I november sidste år skete der et indbrud i en filial af Brovst Sparekasse i weekenden, hvor tyve brød ind og tømte pengeskabet og alle boksene og stjal i alt 800.000 kr.
Da man opdagede det mandag morgen og begyndte at afhøre mennesker, fandt man ud af, at der uden for om natten havde holdt en bil, inde i bilen havde der siddet en mand, og han havde talt i mobiltelefon.
Det var der et vidne, der kunne sige.
Nu er det jo nærliggende at tro, at den mand, der talte i mobiltelefon midt om natten uden for Brovst Sparekasse, mens der var andre, der arbejdede derinde, havde forbindelse med dem.
Det kan ikke lade sig gøre efter reglerne, heller ikke efter
den nye lov.
Og det kan vel forekomme, at det er lidt mærkeligt, specielt sammenholdt med, at havde det samme vidne nu set, at der holdt en bil uden for midt om natten, som var en Ford Mondeo stationcar, og han havde bemærket, at bilnummeret startede med SR og så et eller andet firtal, og så kunne han ikke huske mere, så kunne politiet have gået ind i motorregistret og fundet ud af, at den slags biler, Ford Mondeo stationcar, fandtes der 42 af i hele landet.
Og så kunne de gå ud og opsøge samtlige 42 ejere og afhøre dem og spørge, om de havde været i nærheden af Brovst Sparekasse.
Det er tilladt efter gældende lov, og så kan man spørge: Er det sidste indgreb, det med bilejerne, i virkeligheden ikke langt, langt mere omfattende end bare at få en udskrift
over de 10-15 mennesker, der har snakket i mobiltelefon rundt om Brovst Sparekasse om natten?
Det lille indgreb med mobiltelefonerne er forbudt, og det store med bilejerne er tilladt.
Derfor synes vi, at vi under udvalgsbehandlingen skal dyrke meget, om der er nogle områder, hvor retstilstanden i virkeligheden er utilfredsstillende.
Jeg tror, det er meget få danskere, der vil synes, at det ikke var rimeligt, at politiet her kunne finde ud af de par stykker, der har talt i mobiltelefon rundt omkring Brovst Sparekasse midt om natten, og få snuppet den røver, som altså har stjålet 800.000 kr.
Og jeg understreger stadig væk, at det er efter en domstolskendelse, og at det altså ikke er indholdet af samtalen.
Det er udelukkende, hvem der eventuelt har været uden for Brovst Sparekasse den nat.