Helga Moos (V), 2004-05-06:
L 236 er et omfattende lovforslag.
Det udmønter de to energiaftaler af 29. marts.
Det implementerer direktivet om betingelser for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling, og det lægger rammer for oprettelse af et privat ankenævn om energispørgsmål.
Endelig er der indlagt nogle præciseringer og nogle korrektioner af den eksisterende lov.
Der er kommet rigtig mange høringssvar, og jeg har også vendt lovforslaget med mange forskellige folk i branchen.
Som en advokat sagde: Det er et godt og gennemarbejdet lovforslag, og den ros kan vi jo sende videre til embedsværket.
Han sagde det på baggrund af den tidligere elforsyningslov.
Jeg ved ikke, om det skal nævnes.
Jeg tager det for givet, at paragrafferne om de forskellige ordninger for afregning af vind-el er skrevet rigtigt over fra den gamle fastprisform til den nye afregningsform med markedspris plus tillæg.
Jeg går også ud fra, at der ikke er ændret ved øst-vest-udligningen, og at § 8 a om afregning for egenproducenter ikke ændrer egenproducenternes situation, bortset fra at de selvfølgelig skal betale pristillæg, altså den højere PSO, for den del af elektriciteten, de køber fra det kollektive net.
Så vil jeg i øvrigt lige benytte lejligheden til at henlede opmærksomheden på, at vi har et lille afgrænsningsproblem, når det gælder egenproducenterne.
Der er nogle få, der er kommet i klemme på grund af meget præcise krav til beliggenhed og ejerskab af kraft-varme-værket.
Der er nogle få virksomheder med tung proces, hvor der i sin tid var nogle rimelige grunde til, at beliggenhed og ejerskab ikke opfylder de krav, som vi formulerede, da vi indførte nettoafregningsprincippet.
Måske var det muligt at se på de krav nu, hvor elforsyningsloven skal ændres.
Så vil jeg kun sige, at når det gælder forslaget om liberalisering af den decentrale kraft-varme, så kan jeg næsten ikke få armene ned.
Det er bare så godt.
Nu får vi endelig det nødvendige redskab, så vi kan komme videre med udbygningen af vindkraft i 400 MW og udskiftning på op til 350 MW.
Der kunne simpelt hen ikke hældes mere vind ind i det vestdanske system, før vi fik de decentrale kraft-varme-værker på markedsvilkår.
Hvor dum må man være?
Det var et trecifret millionbeløb, vi satte over styr, fordi vi ikke fik taget os sammen til at få den decentrale kraft-varme på markedsvilkår.
Vi får en fleksibel og prisbestemt produktion.
Vi får et udbygget regulerkraftmarked.
Vi får mulighed for at købe reservekapacitet fra andre end fra Elsam.
Hvis vi vil marked, så er det vigtigt, at vi lægger gode rammer for det, og det gør vi med lovforslaget her.
Så er der en detalje, som vi kunne overveje.
I aftalen er det frivilligt, om værker under 10 MW vil gå over på markedsvilkår eller ej.
Værker mellem 5 MW og 10 MW må altså blive på treledstariffen i yderligere 2 år frem til januar 2007.
Hvad angår værkerne under 5 MW, er der ingen tidsbegrænsning, de må blive på treledstariffen.
Foreløbig siger vi 5 år, så kan vi kigge på det.
Jeg har ikke noget imod, at vi har treledstarifordningen skrevet ind i aftalen, men vi skal bare være opmærksomme på, at det altså er med til at lukke markedet.
I Eltras område har små værker på mellem 2 MW og 5 MW tilsammen en regulerbar effekt på 300 MW.
Det svarer altså til en hel kraftværksblok.
Så hvis vi kunne finde en model, hvor aftalen selvfølgelig bliver respekteret, men hvor vi kan benytte frivillighedsklausulen, således at de små værker godt må vælge og skifte til afregning med markedspris plus tillæg, ville det være godt.
Hvis vi kan finde en model, der får dem til at ønske at gøre det, for som det er i øjeblikket, vil mange af dem slet ikke have nogen grund til at gøre det.
Der er nogle værker, som kun kører lidt høj- og spidslast.
De værker har måske 40 øre pr. kilowatt-time over treledstariffen, mens hvis de skal skifte til markedspris plus tillæg, ryger de ned på 34 øre pr. kilowatt-time, og det vil de selvfølgelig ikke.
Så hvad kan vi gøre?
Til de værker, der er garanteret de 40 øre pr. kilowatt-time ved at blive på treledstariffen, kunne vi sige, at hvis de vil køre på regulerkraftmarkedet, kan de beholde det, de er blevet lovet ved at fastholde treledstariffen over de år.
Så under udvalgsbehandlingen må vi kigge på, om der er noget, vi kan gøre for at åbne markedet yderligere med respekt for aftalen.
I Jyske Lov står der, at vi skal beskytte de fredsommelige og de sagesløse, og jeg kan ikke rigtig gennemskue, om det er det, vi er i gang med, eller om vi udsætter de fredsommelige og sagesløse for nogle kænguruhoppriser, når vi siger, at prisen skal beregnes ud fra elspotprisen - altså prisen time for time plus et balancerings- og administrationsbidrag.
Jeg kan godt se, at det skaber gennemsigtighed, men skaber det også tryghed?
Hvordan vil fru Jensen - er det ikke det, vi altid kalder hende? - på 84 år, som har elvarme, blive stillet, hvis der pludselig kommer et tørår?
Da vi lavede forsyningspligtselskaberne, sagde vi, at de fredsommelige og de sagesløse automatisk ville glide ind i nogle forsyningspligtselskaber, hvor der ikke kunne ske dem noget ondt.
Det var ligesom med til at få tingene til at glide.
Og så laver vi lige pludselig forsyningspligtselskabernes afregningsform om.
Hvad betyder det?
Så vidt jeg kan se, er det ikke sådan, at folk står i kø for at vælge spottimeafregning, folk står da snarere i kø for at handle nogle fastprisaftaler, så er det mon formuleret på en sådan måde, at vi beskytter de fredsommelige og de sagesløse?
Jeg kan ikke helt gennemskue det, men det er noget af det, jeg synes vi skal have beskrevet, for
hvis der kommer et tørår, hvis elpriserne stiger meget i forsyningspligtselskaberne i en kort periode, så er det noget, der måske belaster nogle mennesker helt urimeligt.
Men lad os kigge på det. Jeg snakkede med nogle folk fra Energi Midt, og de fortalte, at forskellen på deres afdækkede langtidskontrakter og elspottimeprisen havde været 20 mio. kr. Det er altså en ekstraregning på 20 mio. kr. til de fredsommelige.
Er det det, vi vil?
Ellers er det en rigtig god lov.
Der er rammer, der skal udfyldes for det private ankenævn, og for etableringen af EnergiNet Danmark skal vi huske, hvor det skal ligge - det skal vi have fundet ud af.
Så synes jeg, at vi får lagt rammer for nogle rigtig gode markedsforhold.
Monopoldelen og den konkurrenceudsatte del bliver yderligere adskilt med afståelsen af transmission
, så systemerne svarer til staten. Så er der lige en sidste detalje.
Jeg går ud fra, at den brede aftales ord om, at der skal udarbejdes en plan for udbygningen af den danske infrastruktur, betyder, at vi ikke skal bygge planløst - heller ikke et storebæltskabel.
Jeg går ud fra, at aftalen kan give anledning til at revurdere Konkurrencerådets idé om at lade Elsam bygge og forbrugerne betale et kabel, der ikke er samfundsøkonomisk rentabelt.
Ved Sveriges planlagte udbygning af afsnit 4 bliver det kabel en rigtig dårlig forretning. Men jeg går ud fra, at vi nu får en plan i vores udbygning af infrastrukturen.