runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Falcon (EL), 2003-11-12:
Jeg må opfatte det som en fortalelse fra Venstres ordførers side, når det bliver fremlagt, som om købekraften ikke bliver forringet, når man forringer reguleringen.
Man vil da kunne købe noget mere for de penge, man faktisk får udbetalt, hvis reguleringen svarede til den regulering, der har været tidligere, så selvfølgelig forringer man da folks muligheder, når man går ind og skærer ved at udhule reguleringsgrundlaget.
Det kan der ikke være nogen tvivl om.
Peter Christensen (V), 2003-11-12:
Jeg synes som indledning, at det er værd at gentage, som jeg sagde i min ordførertale, at der ikke er nogen, der får en mindre købekraft, end de har i dag.
Man kunne næsten fristes til at opfatte de indlæg, der lige har været, som det modsatte, men uanset hvor dramatisk man prøver at gøre det her, ændrer det ikke ved, at der ikke er nogen, der vil få en mindre købekraft end den, de har i dag.
Og derfor er der ikke nogen, der vil opleve, at de får mindre, for det får de ikke.
Når der bliver spurgt til skattestopsdefinitionen, er jeg selvfølgelig glad for den omtanke, der er, men hvis man går ind og læser skattestopsdefinitionen, vil man kunne se, at der henvises til de her beløbsgrænser.
Og beløbsgrænser?
Ja altså, hvis man f.eks. lod være med at regulere knækket, hvor man betaler forskellige skattesatser, var der jo ingen tvivl om, at det ville være det samme som at have haft en højere skat.
Men det er ikke det, der er tale om i det her tilfælde.
Så selv om det prøves at gøres til et brud - jeg går ud fra, at det må være indgangsvinklen til, at oppositionen pludselig er så opmærksom på skattestoppet; det er ikke, fordi man vil skattestoppet det godt, men man gerne vil prøve at tegne et billede af, at vi er ved at bryde skattestoppet - kan jeg forsikre, at det ingenlunde er tilfældet.
Og skattestoppet står urørt, som det skal.
Hr. Homann spørger, om jeg kan bekræfte, hvordan det historiske forløb har været for børnefamilieydelsen.
Det kan jeg godt.
Det er fuldstændig korrekt.
Men det ændrer ikke ved, at der ikke er tale om, at der er nogen, der får mindre, eller at vi sådan set går ind og sænker børnefamilieydelsen.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-12:
Som hr. Jacob Buksti lige sagde, er det her jo indflettet i finanslovaftalen med Dansk Folkeparti, men vi er godt tilfredse med den aftale, der er lavet.
Indtil nu har der været en ret begrænset succes med dette forehavende.
Det skyldes for en stor dels vedkommende, at de gældende regler for beskatning af grænsegængere er så indviklede og besværlige, at de har fungeret som en væsentlig barriere for udviklingen af arbejdsmarkedet. Derfor tror jeg, man har taget et stort skridt i den rigtige retning med indgåelsen af aftalen mellem Danmark og Sverige, som med dette forslag skal omsættes til lov.
Helt konkret går aftalen ud på, at det fastholdes, at det er arbejdslandet, der har beskatningsretten til grænsegængernes indkomster, mens der etableres en refusionsordning, sådan at ligningskommunerne betaler deres provenu til bopælskommunen, der som bekendt normalt har en del udgifter i den forbindelse.
Desuden indebærer aftalen, at begge lande indfører fradrag for grænsegængeres indbetalinger til pensionsordninger i bopælslandet, og at der fra begge landes side gives fradrag for udgifter til arbejdsrelateret passage af Øresund.
Den indgåede aftale kan jeg sige at Dansk Folkeparti er godt tilfreds med, og vi har til hensigt at medvirke til, at den implementeres i dansk lovgivning.
Jacob Buksti (S), 2003-11-12:
Allerede under den tidligere regering blev der indledt forhandlinger med svenskerne om en skatteaftale, der kunne fjerne de skattemæssige barrierer, der blokerede for udviklingen i den nye Øresundsregion, ikke mindst efter åbningen af Øresundsbroen i år 2000.
Men det gik langsomt og trægt, og der måtte presses på fra dansk side, og det er derfor positivt, at der nu endelig foreligger en aftale.
Der har under hele forløbet været tæt kontakt mellem regeringen og Socialdemokratiet, ligesom der i forbindelse med loven om indførelse af et permanent pendlerfradrag for Storebæltsforbindelsen blev indgået en aftale mellem regeringen og Socialdemokratiet om at indføre et lignende fradrag for Øresundsforbindelsen, så snart der forelå en aftale mellem Danmark og Sverige.
Socialdemokratiet står ved denne aftale, og vi kan da også støtte den dansk-svenske aftale som helhed.
Vi noterer os så blot, at den også er blevet gjort til en del af finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Peter Christensen (V), 2003-11-12:
Øresundsregionen er en region med store potentialer, med mulighed for at blive en metropol, der kan konkurrere med andre store metropoler i verden, og som kan tiltrække udenlandske investeringer og dermed skabe vækst og arbejdspladser.
Det er ikke kun til gavn for Øresundsregionen; det er til gavn for hele Danmark og hele Sverige.
Det vil være med til at sætte de to lande stærkere på verdenskortet og alt andet lige være med til at styrke væksten ud over blot Øresundsregionen.
Hvis de visioner skal blive virkelighed, kræver det politisk handling.
hvor man arbejder, og dér, hvor man arbejder mest.
At sikre, at den kommune, man bor i, får del i skatteindtægterne til dækning af de ydelser, man trækker på i sin bopælskommune, er nu en sag mellem Danmarks og Sveriges offentlige instanser og ikke noget, man som borger skal bekymre sig om.
Aftalen fjerner også alt det bøvl, der har været, hvis man har haft en hjemmearbejdsplads eller haft tjenesterejser i det land, man bor i, men ikke arbejder i.
Også de store problemer med pensionsopsparinger og beskatning af disse er nu afklaret.
Endelig sikres grænsegængerfradraget for befordringsudgifter over Øresundsbroen.
Det er tre store hurdler, der nu er blevet fjernet,
hurdler, der i dag er med til at besværliggøre det og tage modet fra mange borgere og virksomheder i deres overvejelser om at fungere på begge sider af Øresund.
Aftalen får den konsekvens, at der skal overføres penge fra den danske stat til den svenske stat, da der er langt flere arbejdstagere i Danmark, der bor i Sverige, end omvendt.
Venstre finder det rimeligt, at der af den skat, Danmark opkræver som konsekvens af arbejdsstedsbeskatningen, overføres penge til de kommuner i Sverige, hvor de arbejdstagere er bosiddende og dermed trækker på en række offentlige ydelser i bopælskommunen.
Jeg håber og forventer, at den her aftale vil sætte skub i Øresundsregionen, så vi kan komme videre med integrationen.
Venstre ønsker skatteministeren tillykke med at have fået den her aftale i hus.
Venstre støtter lovforslaget og håber, at Folketingets partier vil støtte en hurtig behandling, således at borgerne i Øresundsregionen allerede kan få fordel af den her aftale ved årsskiftet.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-12:
Det er måske lidt usædvanligt for en skatteminister, men jeg vil alligevel gerne sige her fra talerstolen, at jeg er modstander af nidkærhed, og at jeg er modstander af, at vi skal beskatte de områder, som vi her diskuterer: findeløn, dusører, opklaring af forbrydelser eller dusører for menneskeliv, der bliver reddet.
Altså beskatning af den slags hører efter min opfattelse ikke hjemme i statskassen.
Jeg synes, at mange af de beløb, store som små, er beløb, som bidrager til, at folk opfører sig ærligt og også gør en samfundsnyttig indsats, som ikke kan påskønnes nok.
Det her drejer sig jo om en lang række eksempler.
Vi har eksemplet fra Fyn; vi har Mia-sagen fra Ringsted; vi har eksemplet med italieneren ude på Nørrebro; vi har Carnegiefonden, som hvert eneste år uddeler beløb til mennesker, som har gjort en særlig indsats.
Alt det er baggrunden for, at vi nu har fremsat dette lovforslag, og jeg er taknemlig over, at et næsten enstemmigt Folketing bakker op om det.
Når jeg siger næsten, så er det, fordi jeg ikke helt blev klar over, hvorvidt Enhedslisten også gik helhjertet ind i den her sag.
Men jeg tror eller håber i hvert fald på, at det vil ende sådan, at alle bakker op om denne sag, som jeg tror de fleste mennesker vil føle rimelig og rigtig, og at vi så får det gennemført med virkning for hele dette kalenderår, synes jeg også er en vigtig ting.
Foreløbig tak for positiv tilslutning, og jeg ser frem
til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Betina Hoffmann (KD), 2003-11-12:
Det skulle jo gerne kunne betale sig at være ærlig, men at man skal betale skat af sin belønning for at være ærlig, kan synes sådan temmelig absurd, og sagen fra Odense viser jo også, hvor absurd det reelt kan blive.
Derfor vil jeg gerne kort meddele, at selvfølgelig kan vi Kristendemokrater støtte det her forslag. Så skulle jeg også meddele på vegne af De Radikale, der
ikke kunne være her, at de også støtter forslaget.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-12:
Baggrunden er jo som nævnt sagen fra foråret, hvor en ung kvinde i Odense fandt 620.000 kr. og efterfølgende fik en dusør på 62.000 kr.
De 62.000 kr. fik den konsekvens, at den unge kvinde skulle betale sin SU tilbage.
Den situation er naturligvis helt uholdbar, og derfor stillede Enhedslisten dengang spørgsmålet, om man ikke kunne ændre SU-loven, så sådan nogle indtægter ikke blev modregnet i SU'en.
Vi er således egentlig ikke modstandere af, at der skulle betales skat af indtægterne, og vi synes, man skal være forsigtig med at fritage specielle indtægter for skattebetaling.
Det har en tendens til at brede sig fra det ene område til det næste.
Regeringen har således vist en klar vilje til at lette beskatningen af arbejdsfri indtægter
, mens det kniber noget mere med lettelser for de indtægter, der skal arbejdes for. Vi vil under udvalgsarbejdet godt have undersøgt, om vores oprindelige idé om at gennemføre en ændring af SU-loven ikke kunne være en farbar vej til at opnå det resultat, vi
godt ville opnå.
Vi vil gerne gå positivt ind i behandlingen af forslaget, og umiddelbart synes vi, det er fornuftigt at gennemføre en ens skattemæssig behandling i de tilfælde, der indgår i det her forslag.
Vi har tiltro til, at det kan lade sig gøre at afgrænse området på en hensigtsmæssig måde.
Vi kunne godt tænke os at få nogle konkrete eksempler på, hvad den ændring skulle omfatte.
Det kan jo ikke omfatte agenter og andre, der måtte forventes at udføre dette som en del af deres erhverv.
Vi er helt afvisende over for Rigspolitichefens forslag om, at politifolk, som får dusør for at yde en særlig indsats i forbindelse med deres arbejde, skal have skattefrihed.
Det vil efter vores opfattelse åbne en ladeport af nye skattefiduser.
Vi er glade for, at skatteministeren tilsyneladende vil afvise dette forslag.
Morten Homann (SF), 2003-11-12:
Jeg skal ikke gentage de tidligere ordførere og trække debatten unødigt i langdrag, men bare sige, at SF ligesom tidligere også støtter det her forslag varmt.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-12:
I Det Konservative Folkeparti mener vi nødvendigvis, at høj moral og heltemod skal belønnes og ikke straffes.
Tværtimod skal de mennesker hædres for deres indsats, og jeg er rigtig glad for, at ministeren også har fulgt opfordringen og været enig i den og nu sikrer, at ærlighed og mod fremover er skattefrit.
Så tak for det, og vi støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-12:
Jeg skal lige sige, at jeg beklager selvfølgelig, at hr. Mikkel Dencker ikke kunne være her, men han kommer tilbage senere på aftenen.
Ønsket om skattefritagelse for findeløn blev bl.a. af hr. Mikkel Dencker fremsat i foråret i § 20-spørgsmål til skatteministeren.
Det skete på baggrund af en konkret sag fra Odense, hvor en studerende havde fundet et større pengebeløb i en affaldscontainer og efterfølgende har fået 62.000 i findeløn.
Ikke nok med, at hun blev beskattet af findelønnen, findelønnen ville også blive modregnet i hendes SU, hvorefter der stort set ikke ville være noget tilbage.
Også set ud fra et mere principielt synspunkt finder Dansk Folkeparti, at findeløn bør være skattefri, og at det offentlige ikke skal profitere af den glædelige begivenhed, det er, når en forsvunden eller stjålen genstand bliver fundet og tilbageleveret til rette person.
Her finder vi det heller ikke rimeligt, at det skal komme de offentlige kasser til gode, at en borger har hjulpet til med at få opklaret en forbrydelse.
Med disse ord skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter dette lovforslag.
Henrik Sass Larsen (S), 2003-11-12:
Også for os er det svært at være uenige i intentionerne i dette forslag.
Personer, som gør en ekstraordinær indsats, ekstraordinære handlinger og præmieres med enten findeløn, dusør eller anden form for belønning, og som oftest kun modtager et symbolsk beløb, skal selvfølgelig ikke opleve, at de lige pludselig året efter kan få et ordentligt skattesmæk
eller lignende
Peter Christensen (V), 2003-11-12:
Nu skal vi til noget helt andet end Nordsøen, og dog - hvis man skal finde en sammenhæng, kan det være, vi her har med et lovforslag at gøre, der ligesom skal lægge op til fornuftig adfærd, og det er Venstres holdning, at fornuftig adfærd og ærlighed skal belønnes.
Staten skal ikke straffe borgerne, når de hjælper hinanden, og det er faktisk det, vi gør i dag, når vi beskatter dusører og findeløn.
Gældende lov betyder, at ærlige mennesker skal betale skat af findeløn, og det er ikke rimeligt, hverken over for den ærlige borger eller over for ejermanden.
Findeløn er jo netop ejermandens mulighed for at vise sin taknemmelighed, og hverken taknemmeligheden eller borgernes indsats bør hæmmes af statens skatteregler.
Dette års begivenheder har i høj grad sat fokus på begrebet findeløn - desværre fristes man til at sige, for ofte er det jo ulykkelige omstændigheder, der fører til, at der bliver uddelt en dusør.
De fleste kender nok historien om de 620.000 kr., der var efterladt i en container i Odense af en ældre dame.
De blev fundet af en 26-årig studerende, der naturligvis gik til politiet med sit fund, og det var en rigtig god og fornuftig beslutning, som vi alle sammen burde tage i den samme situation.
Men efterspillet var knap så lyserødt, kan man sige.
Kvinden fik en findeløn på 62.000 kr., og det var fuldt fortjent, men desværre for den studerende blev findelønnen medregnet i årsindtægten, fordi den er skattepligtig.
Ikke nok med at der skulle betales skat af findelønnen, det fik også betydning for SU'en, så samfundet straffede en fornuftig adfærd.
For fremtiden skal findeløn, dusører og belønninger være skattefri, og Venstre kan støtte forslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Det er en aftale, som nedsætter kulbrintebeskatningen fra 250 pct. til 30 pct., men det er en aftale, der giver mere provenu.
Så må jeg beklage, hvis jeg er blevet en lille smule ophidset her i dag.
Jeg mener ret beset inderst inde, at det er en rigtig god aftale, både for Danmark og for A.P. Møller.
Det er en god aftale for begge parter.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Ministeren forsøger jo at snakke udenom.
Jeg har i hvert fald ikke nogen sinde tidligere været udsat for, efter hvad jeg husker, at en regering har lavet nogle grundige bemærkninger og opført noget i tabeller, og man derefter får skældud, fordi man fæster lid til det, der bliver oplyst, og til de tal, det fremgår af. Ministeren siger, at man nærmest er utidig og forsøger at finde argumenter imod forslaget, fordi man knytter sine vurderinger til de oplysninger, regeringen selv har givet.
Det hænger ikke sammen, det hænger ikke sammen.
Oplysningerne fortæller deres meget præcise historie, som vi også vil tage udgangspunkt i for de spørgsmål, vi stiller, og som vi går ud fra vi kan få nogle gode svar på.
Så kan vi i fællesskab se, om ikke vi kan blive enige om konklusionen, og det håber jeg
meget vi kan.
Så undrer jeg mig egentlig over, at ministeren slet ikke har kommenteret sammenligningsscenariet.
Det ene scenario, det uden en aftale, bygger på nogle forudsætninger, som åbenbart er forkerte, og det er tilsyneladende med det formål
at få en større gevinst, end man ellers ville nå frem til.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
De tal, der står i både redegørelsen og i lovforslagene, er helt, som de skal være, og det, jeg bare beder om, er, at man ikke prøver at skævvride debatten og bilde folk ind, at efter det gældende regelsæt vil der blive betalt 25 mia. kr.
Det er korrekt, at det er den tekniske fremregning, men der er vel ingen, der tror på, at der lige pludselig skulle ske den adfærdsændring, at man ville begynde at betale kulbrinteskat med et fradrag på 250 pct. Så var det sket for mange år siden.
Vi har været gennem 20 år, hvor man har haft et fradrag, som regeringen nu er enig i skal nedsættes, og det skal altså nedsættes til de 30 pct., som vi synes er godt, fordi vi har måttet konstatere, at den kulbrintebeskatning, vi har haft, ikke har givet noget provenu.
Og som jeg har sagt til hr. Keld Albrechtsen
tidligere i dag: Det er bedre at få 52 pct. af et bredere skattegrundlag, end det er at få 70 pct. af ingenting.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Nu kan jeg forstå, at økonomi- og erhvervsministeren godt nok er tilfreds med lovforslaget, men stadig væk synes, det er forkert, at vi fæster lid til det.
Jeg har kun sagt, hvad der står deri, også om usikkerheden.
Men hvis det er sådan, at økonomi- og erhvervsministeren på noget tidspunkt havde beskæftiget sig med skattespørgsmål, ville han vide, at hvis det er sådan, at der står »som følge af incitamenter til skattemotiverede investeringer«, er der mulighed for at spekulere.
Det er heller ikke nogen stor nyhed, og derfor er det, jeg siger, at hvis det er sådan, at vi fjerner spekulationsdelen, fordi økonomi- og erhvervsministerens eget ministerium tilsyneladende ikke er i stand til at sige nej til investering med fradragsret, som ellers er en del af forudsætningen i loven, sådan husker jeg det, siger økonomi- og erhvervsministeren: Da mit ministerium ikke kan løfte den opgave, som Folketinget har pålagt dem, vil det tal skride. Virkeligheden er, at regeringen har givet nogle faktuelle saglige oplysninger.
Det takker vi for, og vi beder bare om, at regeringen vil forholde sig til sit eget grundlag og sine egne oplysninger.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-12:
Fra konservativ side vil vi da gerne starte med at sige tillykke til skatteministeren for en god aftale og derefter
også tillykke til Ørestadsregionen, for det er jo den, der kommer til at nyde godt af aftalen.
I Det Konservative Folkeparti ser vi frem til, at denne aftale vil medføre en øget integration i Øresundsregionen, styrke det danske hovedstadsområde og dermed hele landet, give større og bredere karrieremuligheder for de personer, der bor i regionen, give en større fleksibilitet og mulighed for at tage netop det rigtige job, uanset på hvilken side af grænsen det måtte være.
Vi ser frem til, at aftalen vil være til gavn for ikke bare menneskene i regionen, men også erhvervslivet i regionen, til gavn for væksten i regionen og dermed til gavn for muligheden for at skabe denne forhåbentlig fremtidige metropol i det skandinaviske omkring vores hovedstad, København, og omkring Øresundsområdet.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget og ønsker ministeren tillykke med, at det er lykkedes.
Morten Homann (SF), 2003-11-12:
Jeg synes, og SF synes grundlæggende, at det er positivt, at der er indgået en aftale, hvor man ligesom får ordnede forhold for folk, som arbejder på tværs i Øresundsregionen.
Så vi synes som udgangspunkt, at det er rigtig fornuftigt at lave en aftale som den, skatteministeren har fremlagt her.
Der er dog nogle ting, som vi gerne vil arbejde videre med under udvalgsarbejdet.
Først er det tankevækkende med det provenutab, som forslaget indebærer, som man kan konstatere er finansieret i den foreliggende finanslovaftale.
Det er i øvrigt interessant, også set i lyset af de øvrige skatteindtægter, som vi står over for at tabe som følge af en række andre regeringsforslag, hvordan man vil finansiere det her forslag også på lidt længere sigt.
Det er også lidt interessant at få gravet lidt mere i de relativt store omkostninger, der er til etableringen og tilretningen af de eksisterende systemer til den her ordning.
Men det vil vi grave videre ned i under udvalgsarbejdet.
Så er der et særskilt problem, som drejer sig om selve ordningen om fradraget for transport over Øresundsbroen.
Det er, som vi også har drøftet med skatteministeren i Folketingets spørgetid, en lidt besynderlig skævvridning.
Folk, der vælger at tage med toget i stedet for, bliver tilgodeset væsentlig mindre.
For Øresundsforbindelsens vedkommende betyder det jo også, at folk, som vælger at tage færgen, f.eks. mellem Helsingør og Helsingborg, slet ikke bliver tilgodeset med denne her aftale.
Det synes jeg er en uheldig trafikpolitisk skævvridning, som er indbygget i en eller fornuftig aftale.
Men vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet og forsøge at få svar på spørgsmålene og få klarhed over det her lidt mudrede billede, som tegner sig på trafikområdet.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-12:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om forslaget også er udtryk for en generel prioritering fra Venstres side, hvor man vil ramme børnefamilierne for at sikre skattelettelser for den rigeste del af befolkningen.
Og så vil jeg gerne høre, om man er bekendt med, at den største udgift for børnefamilierne er daginstitutionsbetalingen, og når man klemmer kommunerne så meget, som man gør økonomisk, resulterer det i stigende institutionspriser.
Morten Homann (SF), 2003-11-12:
Det var lidt pudsigt, at fru Sandy Brinck netop skulle nævne det der citat fra hr. Peter Christensen, for det griber
nemlig fat i noget centralt, for hvad er den her børnefamilieydelse egentlig?
Jeg vil høre, om hr. Peter Christensen kan bekræfte, at i langt de fleste lande, som vi ellers sammenligner os med, har man en børnefamilieydelse i form af en særskilt skattesats for børnefamilier.
Der har man altså en lavere skat for ligesom at kompensere for, at børnefamilier har en lavere skatteevne.
Derfor er det, at man i Danmark udbetaler en børnefamilieydelse, så at sige en negativ skat.
Det er sådan set en ren parallel til, at man i en lang række andre lande har lavere skat for børnefamilier, hvor vi så i Danmark har en negativ skat.
Derfor er det også ganske logisk, at den reguleres med indkomsten, ligesom enhver anden skat reguleres med indkomsten.
Sandy Brinck (S), 2003-11-12:
Jeg bed mærke i, at Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, lagde ud med at sige, at denne regering er optaget af ikke at hæve skatterne og ikke opfinde nye skatter.
Det undrer mig lidt, for til Jyllands-Posten for godt et års tid siden, den 19. september 2002, siger svarer hr. Peter Christensen på spørgsmålet fra en journalist om, hvorvidt man kan røre ved børnechecken: »Nej, ikke med den definition, der er af skattestoppet.« Derfor vil jeg godt bede hr. Peter Christensen om at forklare mig, hvordan det hænger sammen.
Derudover er Venstres ordfører meget optaget af, at det her skal være en kompensation for prisudviklingen, altså de omkostninger, som børnefamilien har.
Der vil jeg godt bede Venstres ordfører om at få det til at hænge logisk sammen i mit og i børnefamiliernes hoved, når vi ved, at den største udgiftspost for børnefamilierne, nemlig børnepasningen, er steget med det dobbelte af prisudviklingen i 2003.