runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Først må jeg sige, at vi afventer stadig en rapport fra Konkurrencestyrelsen.
Jeg har også læst i to dagblade, at man mener at være kommet i besiddelse af det, man vel må kalde en piratkopi af en eller anden art.
Men jeg læser egentlig også, at Børsen kommer frem til én konklusion, og Jyllands-Posten kommer frem til en anden konklusion, så jeg vil gerne vente med min konklusion om den side af sagen, indtil vi har fået den rapport, så vi ikke skal drage den ud fra det, aviserne mener.
Med hensyn til at øl er slagvaren, er der ingen tvivl
om, at det i hvert fald er noget af det, der bliver slæbt mest med af over landegrænsen, og det var da ikke uden glæde, hvis vi kunne se, at andre lande også lagde nogle afgifter på, så vore afgifter kan tillempes
Men lad os nu se, når rapporten kommer, om ikke et af problemerne stadig er den store avance.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-25:
Tak til skatteministeren for svaret.
Det Konservative Folkeparti har, som vi tydeligt har sagt, ikke noget imod, at skatteministeren sætter afgiften på spiritus ned.
Men vi konstaterer også, at alle rapporter siger, at øl er den absolut dominerende vare i grænsehandelen, og at 70 pct. af de grænsehandlende har øl blandt deres varer.
Det vil sige, og det tror jeg i virkeligheden også skatteministeren og jeg har diskuteret før og været enige om, at øl er den vare, man går efter, og så tager man de andre ting med.
Derfor synes jeg sådan set, det er lidt pauvert, at regeringens argument for at redde sig ud af grænsehandelssituationen, som er meget ubehagelig for regeringen, er, at man håber, at tyskerne lægger en pant på dåser.
Det er en lille smule pauvert, at man kan bruge det som sin hovedargumentation for ikke at nedsætte afgiften på øl.
Når vi taler om avancer, som skatteministeren gør,
kan man jo læse den rapport, der lige er kommet, på to måder.
Jeg noterer mig, at Bryggeriforeningen læser den på én måde, og andre læser den på en anden måde, men for mig at se er der ingen tvivl om - og det må ministeren kunne svare bekræftende på - at det, de fleste tager med hjem, når de har været ude at rejse, er øl. Er det ikke korrekt?
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Spiritus er ikke noget sideprodukt i forbindelse med grænsehandel.
Spiritus er den vare, hvor grænsehandelen dækker størstedelen af danskernes forbrug; mere end 25 pct. af det samlede danske spiritusforbrug hentes i udlandet.
Spiritus handles ikke kun over grænsen til Tyskland, men også af flyrejsende, der lovligt må indføre spiritus uden at betale dansk afgift, når de har været væk i mere end 24 timer.
Rapporten om grænsehandelen år 2000 anbefaler, at man sætter afgiften på spiritus ned.
Spiritus er desuden den vare, hvor der er udsigt til, at den største del af provenutabet vil kunne vindes ind igen ved en ændret grænsehandel.
Det skyldes, at der også er betydelige afgifter i udlandet på spiritus.
Spiritusafgiften er ligeledes den afgift, der giver det største samfundsøkonomiske tab.
Udviklingen på spiritusområdet går den forkerte vej, i 2004 vil 24-timers-reglen være ophævet, og er afgiften ikke sat ned inden da, vil grænsehandelen eksplodere.
Grænsehandelen med øl er mindre i forhold til forbruget i Danmark, og det vil koste et større provenutab pr. hjemvendt grænsehandelskrone at sætte afgiften ned.
Man skal også være opmærksom på med hensyn til ølafgiften, at den ikke kan sættes ned, uden at der samtidig sker en reduktion af vinafgiften. Grænsehandelen med øl er altså for stor, men her går udviklingen dog i den rigtige retning. De danske bryggerier tjener tilsyneladende flere penge på at sælge øl i danske forretninger end i de tyske, men der er dog sket det, at man i Tyskland har sat prisen på øl op med ca. 10 kr. pr. kasse. Ligeledes kan vi ikke uden glæde også konstatere, at den tyske regering overvejer et forslag om at indføre pant på øldåser.
Pantet vil blive på omkring 1,85 kr. pr. dåse, og ud over at man altså skal lægge et stort beløb ud i pant, vil man kun kunne få pantet igen, hvis man hælder de tomme dåser tilbage i automaterne.
Der er altså noget, vi skal se på, men jeg vil understrege, at det ikke giver nogen mening at nedsætte ølafgiften, hvis det blot fører til, at de danske bryggerier øger deres avancer.
Tom Behnke (KF), 2001-04-25:
Det er jo meget godt, at ministeren nu kan fortælle, hvor mange sager der ligger ved landsretten og ved Højesteret på årsbasis.
I de tilfælde har domstolene end ikke nået at komme ind i billedet endnu.
Jeg har spurgt ministeren skriftligt.
Jeg har ikke fået svaret endnu, men det kan være, det kommer.
Det glæder jeg mig til.
Det tal kender vi ikke.
Det tal vil vi formentlig aldrig nogen sinde komme til at se.
Men jeg er overbevist om, at det er en anselig størrelse, vi taler om.
Egil Møller (DF), 2001-04-25:
Jeg har fuld forståelse for, at ministeren har svært ved at forholde sig til mit konkrete spørgsmål, for der bliver jo svaret udenom.
Ministeren nævner, at det, regeringen ønsker, er, at der bliver bygget flere boliger, og at der skal være et varieret boligmarked.
Jamen hvem er uenige i, at man skal have et varieret boligmarked?
Det ønsker vi også i Dansk Folkeparti.
Men vi ønsker ikke, at der skal være en ulige behandling i af borgerne i forhold til at kunne komme i betragtning til en almen bolig.
Og der er lovgivningen jo sådan, at den favoriserer udlændinge.
De har et retskrav på at få en bolig inden for 3 måneder.
Det skal kommunerne sørge for.
Et sådant retskrav har danskere jo ikke.
Og jeg ville da godt, om ministeren alligevel havde en mening om det konkrete tilfælde, jeg nævnte før: En dansker, som ikke kan få en bolig i den kommune, han har fået et arbejde i, ej heller i nabokommunerne, er rådet så, at han skal søge tilbage til arbejdsløshed i Sønderjylland?
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-04-25:
Jamen må jeg først sige til fru Aase D. Madsen: Det er mig fuldstændig uforståeligt.
Nu har vi siden nytår diskuteret
ny førtidspensionsreform i Folketinget, i Socialudvalget, og fru Aase D. Madsen endte med at stemme for en reform, som forbedrer disse forhold, vi netop taler om her.
Derfor hænger tingene overhovedet ikke sammen.
Lægekonsulenter har ikke noget med spørgsmålet som sådan
Til hr. Tom Behnke vil jeg sige: Jeg kender ikke det tal, som efterlyses.
Jeg ved ikke, om hr. Tom Behnke kan få tallet i det skriftlige svar.
Det må vi se på.
Men det er vel ikke noget, der som sådan bliver ført register over.
Min grundholdning er, at hvis det er korrekt, at der findes ret mange eksempler, som hr. Tom Behnke gav udtryk for, på, at bare det, at man udtager stævning, betyder, at man så får sin pension, så er der i hvert fald noget i den sagsbehandling, som har været fuldstændig skævt.
Derfor var det jo godt, at vore to partier indgik forlig om en ny førtidspensionsreform. Endelig vil jeg tilføje, som jeg også påpegede i mit første svar, at det er sådan, at Retsplejerådet er i gang med at overveje en reform af den civile retspleje, og når de overvejelser er færdige, vil regeringen tage stilling.
Lissa Mathiasen (S), 2001-04-25:
Jeg er nødt til én gang til at spørge for at være helt sikker på, at jeg har forstået det: Er det ikke sådan, at såvel Birkerød Kommune som en hvilken som helst anden kommune i kraft af de nye anvisningsregler, der blev lavet i sidste folketingssamling, hvis de vil, og jeg vil dermed også understrege, hvis kommunerne vil, at så har de mulighed for at tilgodese f.eks. tilflyttere?
Altså de kan prioritere enkeltgrupper og sige: Her vil vi godt særligt sørge for, at der er mulighed for at få anvist en bolig.
Er det ikke rigtigt forstået?
Kim Behnke (UP), 2001-04-25:
Nu har formanden oven i købet bevilget hr. Jan Petersen
ekstra taletid i den næste besvarelse, så der er en forventning eller en forhåbning om at få svar på spørgsmålene. Spørgsmål nr. 1: Når Socialdemokratiet ønsker en eller anden form for regulering af spekulationsgevinster, men ikke lige vil bruge ordet Tobin-skat, så lader vi være med at bruge ordet Tobin-skat, men en regulering af spekulationsgevinster på valutamarkederne, er mit spørgsmål: Er det Socialdemokratiets opfattelse, at det er foreneligt med EU-retten at indføre en sådan regulering, uanset om den så formelt kommer til at hedde Tobin-skat eller ej? Og spørgsmål nr. 2: Er hr. Jan Petersen, Socialdemokratiet, ikke enig med mig i, at det allerbedste, der er sket på det amerikanske kontinent, er NAFTA-aftalen, som selvstændigt har været med til at løfte Mexico og de fattige i Mexico op, og at det, der nu sker, hvor resten af Sydamerika ønsker at blive en del af NAFTA-aftalen, vil være en global gave til det kontinent, der vil være langt større end sniksnak om fagforeningsregler, når man eksporterer varer?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-25:
Ja, nu står hr. Jan Petersen jo i den situation, at han med sine svar for så vidt kan afgøre, om det skal være hr. Rohde eller mig, der kan få mulighed for at stemme for regeringens forslag.
For det afhænger af svaret fra hr. Jan Petersens side på det spørgsmål, som vi for så vidt er fælles om at stille, nemlig: Hvad betyder den sidste pind i forslaget?
Jeg tror nok, vi har håb om et svar, der falder stik modsat ud, men det er jo dér, vi er inde ved sagens kerne.
Der er ikke noget at vente på.
Vi er nøjsomme i Enhedslisten.
Vi kan godt være med til, at man begynder med mindre skridt, men vi er ikke tilbøjelige til at afvente.
Vi må i gang.
Så jeg håber, hr. Jan Petersen kan give en lille smule fremdrift, så er vi med.
Jan Petersen (S), 2001-04-25:
Jeg er ikke enig med hr. Kim Behnke i, at det, at der indarbejdes spilleregler i WTO-aftaler, f.eks. for så vidt angår arbejdstagerrettigheder, behøver at være nogen forhindring for, at ulandene kan blive integreret i den globale økonomi.
Tværtimod betragter jeg det som en af de dynamikker eller en af de dynamoer, der kan lægges ind i det.
Så vil jeg sige noget om, hvordan den tredje pind skal forstås: Jo, den skal forstås sådan, altså den socialdemokratiske forståelse af den er sådan, at regeringen skal deltage i det arbejde, der går på at stabilisere valutamarkederne, fordi det giver en mere stabil basis for den internationale økonomi.
Men den indebærer ikke for Socialdemokratiets vedkommende, at der ikke kan dukke andet op, som kunne være spændende for regeringen at deltage i.
Det vil jeg bare ikke binde mig til for øjeblikket, fordi jeg ikke kender konsekvenserne af den, og derfor har jeg heller ikke specifikt nævnt Tobin-skatten i mit indlæg.
Der er både den ene og den anden retning på den sag.
Hvorvidt de negative elementer er til stede, ja, det er jo der, hvor der er blevet ophævet brøleforbud i Venstre, så nu kan man brøle løs på noget, som ikke engang er foreslået - i hvert fald ikke af mig.
Må jeg så sige, at jeg har nævnt frihandel.
Jeg kunne godt have brugt ordet, der er ikke nogen ideologisk begrænsning i ordet frihandel.
Jeg nævnte, at der bliver handlet og investeret mere på tværs af grænserne, og deri lå også en tilkendegivelse af, at det er en del af vores udviklingsbegreb, at frihandel hjælper, frihandel er en del af det.
Men det indlæg, jeg jo holdt, indeholdt så en beklagelse
Men det kan man jo siden hen svare på.
Jens Rohde (V), 2001-04-25:
Jamen, jeg er jo lige så interesseret i at høre, hvad der ligger i den pind i forslaget til vedtagelse om at medvirke til at dæmpe store udsving på de finansielle markeder, som i visse situationer kan medføre kortfristede risici og skabe problemer for enkeltlande.
Hvad er det, Socialdemokratiet vil her?
Hvad er det, regeringen vil?
Det er vi nødt til at have afklaret, før vi kan få en afklaring af, om vi eventuelt senere på dagen vil kunne stemme for det forslag, som regeringspartierne her er kommet med.
Så nævner hr. Jan Petersen, at der er brug for at få formindsket ulighederne.
Ja, det er korrekt.
Men sjovt nok hører jeg ikke ét eneste ord om frihandel.
Kan hr. Jan Petersen ikke bekræfte, at forudsætningen for, at vi overhovedet får skabt et fundament for at få gjort noget ved ulighederne, er, at vi øger frihandelen?
Ikke at frihandel løser alle problemer, men at det er fundamentet
for, at vi overhovedet får gjort noget ved ulighederne.
Kim Behnke (UP), 2001-04-25:
Jeg har to spørgsmål til hr. Jan Petersen.
Det første drejer sig om at mindske ulighederne mellem rige og fattige.
Statsministeren var inde på, at noget af det, vi skal gøre, er, at vi skal stille krav om miljø, arbejdsmiljø, forbrugerbeskyttelse osv. Mit spørgsmål til hr. Jan Petersen er: Hvis man stiller disse krav, som kan være nok så relevante i forhold til f.eks. en EU-økonomi eller en USA-økonomi, til meget spinkle ulandsøkonomier, er der så ikke en risiko for, at vi simpelt hen er med til at forhindre dem i overhovedet at blive spillere på det internationale marked, fordi vi stiller nogle krav, som det er urealistisk for dem at opfylde, men som det er realistisk nok for os i vores trygge verden at leve op til?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-25:
Ja, nu indledes det forslag til vedtagelse, som hr. Jan Petersen er medforslagsstiller til, jo med en beklagelig og i hvert fald forvrøvlet formulering om global, fri markedsøkonomi.
Det gør jo ikke det hele nemmere, men så er der en formulering til sidst, som jeg desværre forstod, at hr. Jan Petersen ikke var indstillet på at uddybe betydningen af, men jeg bliver ikke desto mindre nødt til at spørge: Hvad betyder det, dette med at medvirke til at dæmpe store udsving på det finansielle marked? Vi har jo i Enhedslisten det princip, at hvis der er tale om en forbedring, selv en lille forbedring af den danske politik, så stemmer vi for den, men det forudsætter, at hr. Jan Petersen vil komme med en lille smule uddybning.
Det er ikke et kardinalpunkt for Enhedslisten, at det skal hedde en Tobin-skat, men jeg går ud fra, at der ligger i den sætning - det håber jeg i hvert fald - at der skal være en mekanisme, der straffer spekulanterne, dvs. en eller anden form for afgift, som straffer spekulanterne.
Og hvis vi kan få det bekræftet, så vil Enhedslisten stemme for forslaget, selv om det, som jeg nævnede, indledes på en lidt beklagelig måde.
Gitte Seeberg (KF), 2001-04-25:
Men det er klart, at det også er den tredje pind, som vi hæfter os ved her, og derfor er jeg nødt til at spørge direkte, om den tredje pind f.eks. kunne indbefatte en Tobin-skat.
Eller lad mig spørge på en anden måde: Deler Socialdemokratiet økonomiministerens opfattelse af Tobin-skatten?
Økonomiministeren har jo pure afvist en sådan skat. Deler Socialdemokratiet økonomiministerens opfattelse?
Der skal bare svares ja eller nej på spørgsmålet.
Jes Lunde (SF), 2001-04-25:
Ja, hr. Frank Dahlgaard ville meget gerne være uenig med mig om, hvad der skete i 1998, og det kan vi da så også godt konstruere, hvis det skal være sådan.
Jeg tror ikke, vi er så uenige.
Dansk økonomi var grundlæggende stærk, og derfor var vi i stand til forholdsvis hurtigt at afvise det angreb, der kom.
Men angrebet kom.
Angrebet havde konsekvenser for erhvervsvirksomhederne i kraft af øgede udgifter til finansiering.
Sådan var det bare.
Og har man så en situation, hvor ens økonomi er knap så stærk, så betyder de her valutaangreb endnu mere, så kan det få konsekvenser for de langsigtede investeringer, så kan de give fyringer, så kan de give arbejdsløshed, så kan de give social nød.
Og det er det, vi ser rundtomkring i verden.
Det er derfor, der er behov for politisk at spørge: Er det nu også det bedste regime af alle tænkelige?
Kunne vi ikke tænke os også at overveje muligheder for, at demokratierne kunne værne sig imod, at det var valutaspekulanterne, der lige præcis skulle bestemme?
Hvorfor er det dem, der skal bestemme konjunkturen?
Hvorfor skal vi ikke have mulighed for politisk at holde en indflydelse på det?
Det synes jeg er det relevante modspørgsmål.
Hr. Rohde spurgte så til Tobin-skatten, og hr. Rohde har det standpunkt, at hvis man indfører en Tobin-skat, så kommer der færre handler.
Helt enig.
Hr. Rohde har videre det standpunkt, at når der kommer færre handler, så kommer der større valutaudsving.
Helt uenig.
Hvis der kommer færre handler, så øger det jo lige præcis demokratiernes mulighed for at spille med på klaveret.
Så betyder det meget mere, at Nationalbanken, at de fælles reservebanker har en mulighed for at spille på markedet.
Så har de mulighed for at afværge kriser ved at gå ud og købe eller sælge, alt efter hvad der nu er brug for.
Det er den styrke, som centralbankerne har, der er blevet undermineret af, at handlerne er kommet op i et fuldstændig vanvittigt leje.
Vi ønsker at give centralbankerne en øget styrke tilbage, fordi vi tror på, at det er mere fair, at det er demokratierne, der har fingeren
på pulsen, når der skal lægges konjunkturer i verden, frem for at det kun er markedet.
Jens Rohde (V), 2001-04-25:
Nu er det såmænd ikke kun mig, der mener, at man er nødt til at skelne i denne her sammenhæng.
Det er der faktisk mange økonomer der har erklæret sig enige i. Så må jeg jo spørge hr. Jes Lunde: Mener hr. Jes Lunde virkelig, at en Tobin-skat ville have kunnet afværge kriserne i Asien, i Sverige, i Finland, i Italien, senest i Tyrkiet? Mener hr. Jes Lunde virkelig det?
Er sandheden ikke snarere den, at ved at lave valutarestriktioner eller putte en skat på, så man gør markedet mindre likvidt, bliver der færre handler, og jo færre handler der er, jo større er risikoen for store kursudsving, således at netop hedgefonde, f.eks. George Soros, med en enkelt handel vil kunne påvirke valutakurserne, hvorimod han ikke kan det, så længe handlerne er så store, og likviditeten er stor på markedet.
Hvor meget kommer der så i kassen?
Ja, det er jo også et væsentligt spørgsmål.
Det kan jeg se at jeg ikke kan nå nu, men det skal jeg vende tilbage til senere.
Men hvad er hr. Jes Lundes vurdering af, hvad der kan komme i kassen på sådan en Tobin-skat?
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-25:
Hr. Jes Lunde bliver ved med sin valutakrise og sagde her sidst, at historien viser, at vi kan blive udsat for den slags angreb.
Nej, det gør historien vel ikke.
I 1990'erne, hvor der har været orden i dansk økonomi, for der blev ryddet op under Henning Christophersen og Poul Schlüter i 1980'erne, og Poul Nyrup Rasmussen-regeringerne har i alle hovedtræk videreført den fornuftige økonomiske politik, har der ikke været langvarige angreb.
Det var jo tilbage i 1970'erne under den der vanvittige devalueringspolitik, hvor det hele var inflation og gældsætning.
Men sådan var det ikke i 1990'erne, hvor der ikke har været nogen som helst langvarige angreb på den danske krone.
De har været kortvarige, og de er blevet opfanget med lidt rentestigning i en kort periode og lidt brug af valutabeholdningen, der så er vendt hjem.
Jeg må spørge hr. Jes Lunde: Var der dårlige regnskaber for B&O eller andre virksomheder specielt i 1998?
Jeg mener ikke at kunne huske det.
Steg arbejdsløsheden i 1998?
Jeg mener ikke at kunne huske det.
Tallene viser, at den faldt.
Stoppede investeringerne i 1998 i Danmark?
Nej, det gjorde de ikke, de steg og de steg; det gik helt fint, der var ingen krise.
Jes Lunde (SF), 2001-04-25:
Hr. Frank Dahlgaard vil meget gerne gøre det til, at jeg havde sagt, at vi var udsat for en forfærdelig valutakrise i Danmark i 1998.
Det har jeg ikke sagt.
Det er noget, hr. Frank Dahlgaard selv har opfundet, men det er selvfølgelig også en måde at debattere på: tage modstanderens synspunkt, forvrænge det voldsomt og så sige: Det er da tosset.
Og det er det jo.
Jeg sagde, at Danmark var udsat for et angreb; på trods af at vi havde en bomstærk økonomi, var der alligevel et angreb på den danske krone.
Og det var et angreb, der, selv om det lykkedes os hurtigt at tilbagevise det, alligevel nåede at få konsekvenser for de danske virksomheder ved en rentestigning, og ikke kun for nogle få tilfældige landmænd, der havde variable lån; det ramte bredt i hele erhvervslivet.
Jeg er sikker på, at hr. Frank Dahlgaard vil kunne huske - ellers kan jeg genopfriske hukommelsen - at B&O's direktør var ude i Børsen og var voldsomt bekymret over den udvikling og følte det dybt frustrerende, at han som direktør for en virksomhed, der producerede og handlede internationalt, skulle rammes af sådan nogle skvulp med store konsekvenser for virksomheden, hvis ikke det hurtigt blev overstået.
Det gjorde det lykkeligvis, men historien viste, at vi kan blive udsat for den slags angreb.
Nu er det mest for Venstre, det er vigtigt at skelne, tror jeg, for Venstre har for tiden et
eller andet religiøst med skat
, har jeg forstået, noget, som giver dem voldsomme problemer, og som gør det umuligt for dem at indgå en aftale selv vedrørende energipolitikken, som de i øvrigt synes er fornuftig, men det må de jo sejle med.
Jeg har ikke noget behov for at skelne.
Ideen med Tobin-skatten er, at den kan virke både som en restriktion og som en kilde, der kan finansiere gode aktiviteter under FN.
Men lad os lige repetere en gang mere, at det vedtagelsesforslag, vi har lavet her - det spurgte hr. Rohde også til - åbner for en diskussion af flere forskellige virkemidler.
Vi har ikke bundet os til, at det er Tobin-skatten.
Vi synes i SF, den er en glimrende idé og god at undersøge om man kan komme til at arbejde med, men der findes også andre virkemidler, og det er vi også åbne over for. Til hr. Kim Behnke skal jeg sige til sidst, at jeg har ikke taget afstand fra ATTAC's metoder, for mig bekendt har ATTAC taget afstand fra de mennesker, som har været voldelige i forbindelse med de her topmøder. I hvert fald siger den danske ATTAC-bevægelse: Det er ikke ATTAC; det er tilløbere udefra, som vi ikke har nogen mulighed for at kontrollere.
Og den danske ATTAC siger: Vi ønsker ikke at bruge vold som politisk virkemiddel. Og det er det, jeg tager til efterretning. I øvrigt har ATTAC masser af andre gode punkter på dagsordenen, f.eks. gældslettelse for ulandene, som hr. Kim Behnke også vil kunne genfinde i det vedtagelsesforslag, der ligger her i dag.
Kim Behnke (UP), 2001-04-25:
Jeg vil da gerne kvittere for, at hr. Jes Lunde på vegne af SF tager afstand fra de metoder, ATTAC-bevægelsen benytter sig af.
At der er enkeltmedlemmer af ATTAC-bevægelsen i Danmark, der også tager afstand fra de voldelige metoder, forhindrer jo ikke den kendsgerning, at danske medlemmer af ATTAC-bevægelsen deltager i de voldelige aktiviteter, og at hele organisationer - f.eks. Rød Ungdom og sådan nogle - også i deres aktiviteter på dansk jord rask væk smadrer butikker, banker osv., når de mener, det tjener et formål.
Så tak for, at SF har taget afstand fra de ting. Så tog SF også afstand fra væsentlige punkter af ATTAC's program, nemlig hele spørgsmålet om, hvorvidt man skal have meldt f.eks. Danmark ud af OECD, IMF, WTO osv.
, medmindre hr. Jes Lunde vil ride på to heste og både tage afstand fra den og alligevel sørge for at holde god kontakt til de marxistiske brødre i ATTAC-bevægelsen.