runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 1998-11-19:
Det, at jeg forbigår det i mine svar heroppefra, skyldes alene, at jeg forsøger at overholde de taletidsregler, der er fastsat af Folketinget.
bliver sat uden for indflydelse, når man skal fastlægge den fælles pengepolitik.
Og når vi er tvunget til at føre en strammere finanspolitik end de andre, så er det for at tage trykket af pengepolitikken, for modsætningen til en svag finanspolitik er en meget stram pengepolitik.
Tingene hænger jo sammen, og det, vi er tvunget til, er at fjerne den risiko, der kan være for, at man vil spekulere imod den danske krone, altså udvise mistillid til, om vi er i stand til at fastholde kronekursen.
Og det kan vi kun svare på ved at vise, at vi er i stand til at føre en endnu strammere finanspolitik og en endnu strammere pengepolitik end de lande, som vi i øvrigt samarbejder med i EU.
Så spørger hr. Frank Aaen, om vi ikke har noget at stille op imod, hvordan det hænger sammen med andre landes ulykker, og om de nødvendigvis skal vælte ned over Danmark.
Jamen sådan hænger tingene jo sammen: Under konflikten i foråret måtte man stoppe produktionen af Saab-biler i Sverige, fordi en dansk underleverandør ikke kunne levere varerne; så stoppede man produktionen i Sverige.
Og det kan være, at man i Tyskland har problemer med eksporten til Rusland, og at det berører Danmark, fordi der her er nogle underleverandører til den tyske virksomhed, der eksporterer til Rusland. Så tingene hænger nu engang sammen.
Vi kan ikke værge os mod, at man er ufornuftig i udlandet.
Hvis vi eksporterer til området, bliver vi umiddelbart berørt.
Og til hr. Jacob Buksti, som spørger, hvad vi vil spare og ikke vil spare: Det er rigtigt, at jeg har sagt, at når Venstre har sagt ja til trepartsaftalen, indebærer det også, at den besparelse, vi havde anvist ved en endnu kortere dagpengeperiode og endnu hurtigere aktivering, den besparelse kan vi altså ikke opnå på det område.
Og jeg tvivler på, at man umiddelbart kan konvertere den manglende besparelse til andre områder på finansloven.
Frank Aaen (EL), 1998-11-19:
Ja, det er klart, at når vi taler om køb og salg af varer, så er der sammenhænge, men jeg spurgte nu om valutaspekulation.
Lad mig give et eksempel, som jeg tror jeg engang har brugt over for økonomiministeren: Da Clinton blev omtalt for sine sexaktiviteter i det ovale værelse, faldt dollaren, og renten steg i USA, og sekundet efter steg renten i København. Og det betyder, at de mennesker, der den dag finansierede deres bolig via Københavns Børs, i de næste 30 år betaler en højere husleje på grund af det, som Clinton lavede sammen med en sekretær.
Synes partiet Venstre i liberalismens hellige navn, at den måde at indrette verdensøkonomien på er skide genial?
Thor Pedersen (V), 1998-11-19:
Helt principielt mener vi, at det er til stor fordel for det generelle velfærdsbillede på globalt plan at have frie kapitalbevægelser, så kapitalen altid kan søge derhen, hvor der gives det største afkast, altså at vi udnytter vores ressourcer og vores kapitalmængde til den optimale investering og til den optimale produktion for verdens befolknings velfærd.
Det er jo forudsætningen for, at man tilgodeser de frie kapitalbevægelser.
Og med hensyn til spekulation siger jeg igen: Den er en følge af, at der er uro, og der er jo ikke noget at sige til, at folk trækker deres penge hjem, hvis de er bange for at miste dem, hvis de er investeret i østen.
Og det blev så udmærket gennemgået af hr. Jacob Buksti.
Men må jeg lige sige om det med den amerikanske præsident, at det er jo ikke omfattet af forslaget til vedtagelse, for dér er der jo ikke tale om at lægge en afgift på seksualitet, og det er jo det, der er årsagen, og ikke kapitalbevægelserne.
Jacob Buksti (S), 1998-11-19:
Jamen vi har snart vænnet os til det billede, der bliver tegnet af pinsepakken som værende stort set skyld i al landsens ulykker, herunder den internationale finansielle krise.
Om det er rigtigt eller ej, skal jeg ikke træde mere i.
Men jeg vil da gerne spørge den konservative ordfører, om den konservative ordfører mener, at det var forkert, at man i pinsepakken ikke tog fat på lejerne.
Og så vil jeg gerne spørge Det Konservative Folkeparti: Hvordan mener Det Konservative Folkeparti så, man skal tage fat på lejerne? Betyder det, at Det Konservative Folkeparti støtter det boligstøtteforslag, der ligger, eller hvordan?
Jeg har hørt, at der er lidt nuancer dér, men det vil jeg gerne spørge om.
Det andet er spørgsmålet om erhvervslivets konkurrenceevne.
Det er jo sådan, at der indgår mange ting i spørgsmålet om erhvervslivets konkurrenceevne.
De nyeste beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd viser, at en af de væsentlige faktorer til forringelse af erhvervslivets konkurrenceevne er stigningen i erhvervslivets avancer.
Der er sket så store stigninger gennem det seneste år, at de i sig selv har forringet konkurrenceevnen i en sådan størrelsesorden, at hvis man ikke havde taget de avancestigninger, ville betalingsbalancen have været 5-6 mia. kr. bedre.
Gitte Seeberg (KF), 1998-11-19:
Ja, hr. Jacob Bukstis retorik kender vi.
Jeg har ikke sagt her fra Folketingets talerstol, at pinsepakken var årsagen til den internationale krise.
Det, jeg har sagt, er, at regeringen burde ruste sig til udefra kommende ting og ikke blot pålægge erhvervslivet nye skatter og afgifter. For så vidt angår forslaget om boligpakken og lejerne, må vi jo vende tilbage til det under de verserende finanslovforhandlinger.
Men det, som Det Konservative Folkeparti anker over, er, at man har udvalgt sig bestemte grupper, som man har gået efter.
Vi anker også over den del, som omfattede ATP'en, hvor man ikke længere gjorde det til en privat opsparing.
Og så finder jeg ingen anledning til at kommentere arbejderbevægelsens seneste tal, jeg kender dem ikke, men jeg vil sige, at jeg har en naturlig skepsis over for de tal, som jeg altid mener et eller andet sted er præget af, hvor de kommer fra.
Jes Lunde (SF), 1998-11-19:
Jeg vil godt kvittere for, at CD åbenbart har en så åben tilgang, at de godt vil afvente høringen og se, om de bliver lidt klogere og får et mere åbent sind over for forskellige forslag til at gøre noget ved det her.
SF har indleveret et beslutningsforslag, B 50, om en analyse af mulighederne for beskatning af spekulative kapitalbevægelser, og det er sat til første behandling om ca. 14 dage.
Men det tidspunkt vil vi meget gerne flytte, så førstebehandlingen af forslaget kommer efter høringen.
Så vil jeg gerne sige, at jeg forstår godt hr. Duetofts bekymring for, om det kan lade sig gøre at lave
sådanne beskatninger af kapitalbevægelser, for det skal jo gøres globalt for at virke.
Omvendt synes jeg nok, at erfaringerne med WTO viser, at hvis der er tilstrækkelig styrke bag - i EU-sammenhæng, i OECD-sammenhæng - for at lave et internationalt regi om samhandel og valutabevægelser og sådan noget, kan det lade sig gøre at implementere det på verdensplan.
Men det er besværligt, det indrømmer jeg gerne, og derfor håber jeg også, at hr. Duetoft til den tid er åben over for et forslag, der går ud på lige præcis at undersøge mulighederne - ikke at beslutte det, fordi det kræver undersøgelser, men netop at undersøge det.
Men lad os vende tilbage til det efter høringen med den åbne melding, der er givet fra CD.
Peter Duetoft (CD), 1998-11-19:
Der skal mange gode argumenter til ved en høring for at ændre vores synspunkt om beskatningen, og jeg synes, WTO er et godt eksempel.
Nu har hr. Jes Lunde selvfølgelig ret i, at det virker, men det var immervæk en svær fødsel, det tog immervæk lang tid, og der var immervæk mange nationale modsætninger.
Jeg siger ikke, at man ikke skal forsøge at lave et internationalt system.
Jeg siger, at det er en langsigtet plan, og at det er så indviklet at lave et sådant system, at vi ikke tror, det er en farbar vej.
Men hvis jeg nu hører pænt efter de argumenter, hr. Jes Lunde kommer med på høringen, håber jeg, hr. Jes Lunde vil overveje, om de demokratiske lande ikke kan bruge andre midler som bolværk mod de spekulanter, for vi er jo enige om, at det er helt uacceptabelt, at tingene foregår på den måde, de gør.
Der var vel nogle, der mente, at bl.a. ØMU'en og kapitalordningerne i Europa ville være et bolværk mod spekulanter, så det kan være, at SF også skulle tænke lidt i den retning.
Jes Lunde (SF), 1998-11-19:
Vi er faktisk åbne i SF over for at kigge på enhver mulighed.
Vor forhåndsindstilling er bare, at et sådant samarbejde, som man har i ØMU'en, ikke er tilstrækkeligt, heller ikke i denne situation.
De kapitalstørrelser, som er på spil globalt, er altså ganske, ganske voldsomme, og selv det, at man har et ØMU-samarbejde, er ikke nogen garanti for, at der ikke kan komme en destabilisering af verdensøkonomien på grund af spekulative kapitalbevægelser. Det er desværre ikke nok, vi skal have flere og bedre svar på det, og jeg håber, at CD trods alt holder fast ved det åbne sind.
Peter Duetoft (CD), 1998-11-19:
Jamen hr. Jes Lunde må vel medgive mig, at der skal immervæk en stor pengetank til at vælte et samlet EU's indsats, hvis man vil spekulere mod nogle af valutaerne.
Problemet er, at der sidder mennesker i New York, eller hvor de nu sidder, med så mange penge i ryggen, at de kan løbe de enkelte lande over ende, men et samlet EU-samarbejde har alligevel en pengetank af en sådan størrelse, at det ikke er den første den bedste spekulant, der kan lave det lille nummer.
Er hr. Jes Lunde ikke enig med mig i det?
Jes Lunde (SF), 1998-11-19:
Det er fuldstændig rigtigt, men sagen er jo den, at hvis spekulanterne løber en række valutaer over ende i Asien, i Rusland og alle mulige andre steder, får det gevaldige økonomiske virkninger for os, uanset om vi er i stand til at opretholde vore valutakurser.
Derfor er vores interesse ikke kun at beskytte valutaer, der måtte være med i et samarbejde, hvor vi er med, vores interesse er også på globalt plan at gardere os imod sådanne spekulative kapitalbevægelser, og det kræver altså andre instrumenter.
Jann Sjursen (KRF), 1998-11-19:
Jamen netop når man betænker, hvor hurtigt den teknologiske udvikling går, tror fru Lissa Mathiasen og Socialdemokratiet så, at når Brydensholtudvalget har afgivet sin betænkning, har vi nået det endegyldige resultat med hensyn til at kunne bekæmpe IT-kriminaliteten, når det gælder børneporno?
Det tror jeg ikke.
Jeg tror, at den teknologiske udvikling vil fortsætte, og at de, der bryder loven allerede i dag, vi kunne finde nye smuthuller, og derfor kan vi ikke på dette område lovgive på basis af, at vi hver gang skal have et udvalgsarbejde i gang, inden vi foretager os noget.
Jeg tror desværre, at vi - selvfølgelig også for at opnå en høj grad af sikkerhed for, at vi rammer rigtigt hver gang - bliver nødt til at lovgive, hver gang vi opdager, at der er huller i lovgivningen.
For det går desværre så stærkt med den teknologiske udvikling på området, at børnene i virkeligheden fortjener, at vi griber ind og vover at gøre det, også hurtigere end et udvalgsarbejde kan foranledige.
Peter Skaarup (DF), 1998-11-19:
Jeg vil også godt spørge, om fru Lissa Mathiasen ikke mener, der er et problem med et emne som det her.
Den debat, der henvises til, var i sommeren 1998, og udvalget blev nedsat i oktober 1997.
Så vil jeg også tilslutte mig hr. Jann Sjursen derhen, at der er jo også det problem ved økonomisk lovgivning, at der skal være en række ændringer efterfølgende.
Der er nedsat hele udvalg til at følge pinsepakken
, så hvorfor kunne man ikke træffe en hurtig afgørelse fra regeringens side og tillade politiet finde de udbydere nu og efterfølgende rette lidt op på eventuelle små skævheder, som jeg i øvrigt ikke kan se, der kan blive nogen af?
Lissa Mathiasen (S), 1998-11-19:
Det er jo altid nemt at være bagklog, og der er da ingen tvivl om, at vi alle sammen kunne ønske os, at vi, da vi i 1994 sidst havde debat om de her spørgsmål, kunne have forestillet os, at den teknologiske udvikling ville gå så stærkt, som den rent faktisk er gået.
Havde vi forestillet os det, havde vi nok også fået sat noget i gang noget tidligere, så havde vi kunnet agere tidligere.
Jeg siger bare lige så stille: Vi har ikke noget ønske om, at man f.eks. laver nogle blokeringer i det lag, vi nu kan se bliver brugt i den teknologiske brug af Internettet, vel vidende at det så er muligt for de folk at gøre brug af det underliggende lag.
Vi kan rent faktisk risikere at komme i den situation, at vi ved på den ene side at lukke for det, det i dag også er muligt for politiet at gå ind i og efterforske i, giver mulighed for, at man kan køre børnepornografien ud på nogle nye lag, som politiet måske ikke har samme muligheder for at gå ind og tjekke.
Vi skal ikke gøre problemerne større for os selv, og jeg synes såmænd heller ikke, man skal gøre det problem større, end det reelt er.
Jeg synes faktisk, det er lidt urimeligt, eftersom justitsministeren har en forventning om, at udvalgsarbejdet kan være færdigt her til foråret.
Man kan jo også vende sagen om og spørge: Hvorfor er der ingen af de partier, der kritiserer, at det først kan være færdig til foråret, der ikke før efteråret 1997 spurgte, om der ikke skulle nedsættes et sådant udvalg?
Jeg kan ikke erindre, at det spørgsmål har været rejst på noget tidspunkt siden 1994, tværtimod.
Og det, vi blot hele tiden advarer imod, er, at der bliver gjort noget, som giver indtryk af, at vi mener, vi har løst problemet, når vi godt ved, at vi ikke er i stand til at løse det på nuværende tidspunkt.
Så lad os
Frank Jensen (S), 1998-11-19:
Jeg respekterer fuldt ud det engagement, som mange ordførere har i sagen; det er disse korte bemærkninger også et udtryk for.
Må jeg bare minde om, at her er strafferammen ikke noget problem i forhold til efterforskningsskridt fra politiet.
Vi har for seksuel udnyttelse af børn en strafferamme på 6 år, og vi har endda en udvidet strafferamme, når det drejer sig om seksuel udnyttelse af børn under 12 år, på 10 års fængsel. Så når det drejer sig om at kunne strafforfølge dem, der står for den egentlige produktion af børnepornografi,
Vi er langt derudover.
Her er der jo tale om så bestialsk et overgreb på egne børn for at producere det her børnepornografiske materiale.
Nogle vil så spørge, om det så kun er den, der gennemfører selve den seksuelle akt, selve overgrebet mod børnene, der her kan strafforfølges inden for de rammer?
Nej, det er det ikke; det er også dem, der medvirker.
Det må være dem, der står med filmoptagelsesapparatet.
For alle dem, der medvirker i det her, er vi langt ude over den strafferamme.
Dér, hvor vi taler om anvendelsen af § 235, er det om dem - når alt det her svineri først er lavet - der efterfølgende kan distribuere det her materiale.
Når vi nu skal gå videre for at se, hvordan vi kan udvide efterforskningsredskaberne her, så må man også lytte til dem, der siger: Jamen her er vi nødt til at vide præcis, hvad det er, vi vil ramme.
Det er derfor, det her tager den tid, det nu tager.
Men man behøver ikke at frygte, at politiet ikke kan efterforske de konkrete overgreb, der måtte finde sted også i dag.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-19:
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører, fru Lissa Mathiasen, i forbindelse med det at få en holdning til det med strafferammen på det her område.
Jeg har hørt en justitsminister i dag, der har været meget positiv over for de forslag, der er kommet fra Det Konservative Folkeparti og fra Kristeligt Folkeparti.
Det vil jeg godt kvittere for senere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om man kunne måske løfte sløret en lille smule - justitsministeren ville jo ikke afvise, at en strafferamme i det leje måske bliver et resultat, når vi kommer til foråret. Vil den socialdemokratiske ordfører prøve at tilkendegive lidt om, hvorvidt man synes, at strafferammen i dag står i forhold til den straf, der findes for den reelle udnyttelse.
Vi har lige hørt justitsministeren sige
, som vi alle ved, at vi har en strafferamme på op til 10 års ubetinget fængsel.
Men for den kommercielle udnyttelse er vi nede på maksimalt 6 måneder, og hvis vi kender retspraksis, så ved vi, at der praktisk talt kun gives bøder i dag.
Peter Skaarup (DF), 1998-11-19:
Jeg vil da også gerne kvittere for, at Socialdemokratiet og regeringen er villig til at lave lidt højere strafferammer på det her område, og det er også påkrævet efter Dansk Folkepartis opfattelse, for det, der foregår, er noget svineri.
Men det ændrer ikke ved - og det er dér, jeg gerne vil stille et spørgsmål til fru Lissa Mathiasen - at der kommer disse søforklaringer om, at hvis man går ind og gør det her, så ændrer det nogle andre ting, der gør noget helt andet muligt.
Så vil jeg godt have lov til at sige, at det ligger fuldstændig klart fra lederen af Rigspolitiets afdeling på det her område, at han beder om én eneste ting, og det er, at han kan gå ind og finde bagmændene i det her, bagmændene bag udbredelsen af de her 20.000 eller 40.000 billeder.
Man skal huske på, at det er 20.000 eller 40.000, det er ikke ét eller to eller fem, som det var tidligere.
Det er så mange billeder, der er tale om, at han gerne skulle have lov til at få de virkemidler, som er rimelige, over for udbyderne.
Derfor vil jeg godt spørge Socialdemokratiets ordfører, om ikke dét var en mulighed så; var det et kompromis, hvorved Socialdemokratiet vil være med til at gennemføre den ændring, så politiet får de hjælpemidler?
Så kan vi bagefter snakke om strafferammer og forøgelsen, som Dansk Folkeparti og også andre partier gerne vil have.
Jann Sjursen (KRF), 1998-11-19:
For ikke at gøre debatten mere forplumret, havde jeg nær sagt, end godt er, vil jeg sige, at jeg er fuldt ud med på, at vi er enige om, at det her er noget, hvor vi mener, at der skal tages nogle andre midler i brug end dem, vi har i dag, og det anerkender jeg fuldt ud også i forhold til fru Lissa Mathiasen. Jeg synes alligevel, at der er så mange eksempler på, at man her i Folketinget og ikke mindst fra regeringens side har vist, at når viljen er der, er der også en lovgivningsmæssig vej.
Det gælder i mange spørgsmål vedrørende økonomi, som jeg var inde på tidligere, men altså ikke lige præcis på det område her.
Det, som jeg synes er lidt interessant i forhold til fru Lissa Mathiasens bemærkning omkring lovkvalitet, er, om vi fremover skal forvente på det her område, at Socialdemokratiet og regeringen hver gang, der opstår nye huller - for de kommer med sikkerhed, tror jeg - da vil have et udvalgsarbejde i gang, før man tør gribe ind over for børnepornografien.
For så synes jeg faktisk, vi er ilde stedt.
Men det er nærmest det, man får indtryk af, når man hører fru Lissa Mathiasen i dag om at sikre lovkvaliteten.
Hvis det er tilfældet, og fru Lissa Mathiasen kan bekræfte det her i dag, så vil jeg også gerne høre, om fru Lissa Mathiasen kan bekræfte, at Socialdemokratiet vil arbejde for en lige så grundig forberedelse af lovgivning på alle andre områder her i Folketinget.
Lissa Mathiasen (S), 1998-11-19:
Jeg må starte bagfra og sige til hr. Jann Sjursen, at jeg mener, det er relevant at lave udvalgsarbejde, når man står i en situation, hvor man ikke har de rigtige svar, hvor man ikke er i stand til at give svarene.
Og dermed kan der ikke gives et svar på, om der skal udvalgsarbejde til dette eller hint.
Dér, hvor vi finder, at vi er inde i en problemstilling, hvor vi savner en uddybning, en udredning, mener jeg også, det er relevant, og det synes jeg vi skylder alle så også at erkende, når der er behov for det. Jeg kan forstå, at hr. Bendt Bendtsen ikke lyttede efter, da jeg holdt min ordførertale, for der sagde jeg faktisk meget klart, og jeg vil gerne gentage det - og jeg citerer: Vi er derfor enige med de tre forslagsstillere i, at der bør ske en skærpelse af strafferammen.
Jeg tror i øvrigt, jeg var den første overhovedet herinde, der i medierne var ude at tilkendegive - det er et årstid siden - at jeg lige nøjagtigt mente, at vi burde tage en drøftelse af, om ikke strafferammen på de 6 måneder burde sættes op.
Det har der aldrig været tvivl i mit sind om i forbindelse med de udtalelser.
Så lad det stå ved det.
Så spørger hr. Peter Skaarup om, hvordan det kan være, og så vil jeg sige: Jamen jeg vil nærmere spørge, hvordan det kan være, at hr. Peter Skaarup så ikke har givet os et godt svar på, hvordan man, når vi ser det i forhold til de her kommunikationsmidler, og når man skal ind og tale om efterforskningsskridt, sikrer sig, at reglerne om indgreb drejer sig om meddelelseshemmelighed, eller vi taler om ransagning.
Jeg synes ikke, vi har fået noget klart svar fra hr. Peter Skaarup.
Jeg anerkender, hvis ikke vi får det heller, men så bør man indrømme det, lige så vel som vi har indrømmet, at vi ikke synes, der ligger det klare, soleklare svar, som kan give anledning til, at vi går ind og lovgiver nu og her.
Jeg synes ikke, vi kan være bekendt, hvis vi gør det.
Og det er grundlaget for, at jeg er kommet med det svar her i dag.
Men ingen skal være i tvivl om, at vi agter at handle, så snart vi har muligheden for at give de svar.
Anne Baastrup (SF), 1998-11-19:
Fru Karen Rønde kom vidt omkring, men jeg vil godt spørge, hvad det er for en type af forbrydelser af kønsmæssig karakter over for børn, som i dagens Danmark efter den danske straffelov ikke straffes, for det sagde fru Karen Rønde.
Jann Sjursen (KRF), 1998-11-19:
Jeg gør opmærksom på det, for jeg synes, det fremgik af fru Karen Røndes tale, at Venstre vil skærpe kursen i forhold til både Det Konservative Folkeparti og Kristeligt Folkeparti på det område her, men mener fru Karen Rønde i virkeligheden ikke, at netop den passus i Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag tilfredsstiller det ønske, som fru Karen Rønde havde i forhold til, at man, om jeg så må sige, kunne komme efter dem, som ikke bare i erhvervsmæssigt øjemed, men som f.eks. også ved at bytte billeder gjorde noget, som burde straffes?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-19:
Jeg synes, det var rart at høre, at fru Karen Rønde opfordrede til internationalt samarbejde om bekæmpelsen af børnepornografi og udbredelsen af børnepornografisk materiale.
Men så brugte fru Karen Rønde megen energi på at sige,
at strafferammerne skulle hæves, og det er da også udmærket, men det, der gør, at man kan bekæmpe børnepornografi effektivt, er jo, at risikoen for opdagelse bliver større.
Og dér vil jeg gerne spørge fru Karen Rønde, som indrømmede, at det her ville blive teknisk vanskeligt:
Kan fru Karen Rønde garantere os, at de forslag, der er til behandling her i dag, vil være effektive til en hurtigere opklaring af børnepornografi på Internettet - Internettet, som jo er det rene anarki, og som vi derfor må håndtere efter de regler, der gælder for rent anarki, og det er meget, meget vanskeligt at finde ud af, hvad det er for regler?
Kan fru Karen Rønde garantere, at de tre forslag, der ligger her i dag, vil være nogle, som kan sikre os, at vi har lettere ved at opspore børnepornografisk materiale på Internettet?
Hvis ikke vi kan det, så hjælper det ikke noget, at vi lovgiver nu, så lovgiver vi ud i den blå luft, og så giver det en falsk tryghed.
Karen Rønde (V), 1998-11-19:
Med hensyn til det andet spørgsmål fra Kristeligt Folkeparti om bytning, støtter vi da klart de intentioner, at enhver skal kunne straffes.
Det er jo også det, jeg sagde, men vi synes, det skal fremgå klarere, at »erhvervsmæssig« simpelt hen skal ud af straffelovens § 235, stk. 1.
Til fru Elisabeth Arnold: Desværre, jeg kan ikke garantere noget som helst, men som jeg sagde, så mener jeg bl.a., at med forslaget fra De Konservative, hvor man giver politiet mulighed for at få oplyst identiteten af udbydere af børnepornografisk materiale på Internettet, så kan vi forhindre, at der ligger børnepornografisk materiale på danske webservere.