runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-21:
Jeg tror, den radikale ordfører fuldstændig overser, at der jo rent faktisk i dag er en udgift, når man får udbetalt penge fra Lønmodtagernes Dyrtidsfond.
Den bliver ikke opkrævet, men der er rent faktisk en udgift, som Lønmodtagernes Dyrtidsfond jo bliver sparet for ved denne her facilitet.
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-21:
Ja, det er sådan set en reaktion på en meget højtflyvende ideologisk tale, som blev fremført her for lidt siden af Venstres ordfører.
Dertil har jeg sådan to konkrete spørgsmål.
Nu erkender Venstres ordfører for det første, at alle kommer til at betale et sted mellem 28 og 35 kr., eller hvor meget det nu var - eller var det 18 og 35, eller et eller andet?
Det var i hvert fald et eller andet forholdsvis beskedent beløb for at kunne indføre den her ordning.
Er det egentlig ikke et brud på skattestoppet?
Jeg har forstået, at skattestoppet skal forstås på den måde, at bare 1 kr.s stigning eller ekstraudgift er brud på skattestoppet.
Her påfører man alle dem, som ikke ønsker at flytte, en solidarisk finansiering af den her nye ordning.
Er det ikke et brud på skattestoppet?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-21:
Det vil jeg overhovedet ikke gå ind på, for jeg må sige, at det jo er meget individuelt, hvilken ordning man vil have selv.
Men som jeg understregede i min indledning, er der ikke nogen tvang, folk kan gøre, hvad de har lyst til.
De kan også blive stående hos Lønmodtagernes Dyrtidsfond.
7 pct. af alle i Lønmodtagernes Dyrtidsfond svarende til 90.000 mennesker har sagt, at de under alle omstændigheder vil flytte, og to tredjedele vil ikke afvise, at de kunne finde på at skifte, så vi taler om et sted mellem 7 pct., altså 90.000 mennesker, og op mod 800.000-900.000 mennesker, som kunne være interesserede i at skifte.
Det er dog ret mange, og det er da en meget beskeden udgift kun at bruge op mod maksimalt 38 kr. for at sikre alle disse mennesker frit valg.
Jeg tror også, jeg nævnte, at der skal foregå en reel forbrugeroplysning, når man flytter, så de, der modtager -
det står i forslaget -
er tilpligtet at fortælle om, hvad omkostningerne er, og hvordan vilkårene i det hele taget er.
Men jeg tror altså, det er klart, at hvis man lever i en verden, hvor man ikke ønsker at give folk valgfrihed, hvor man siger, der kun er ét plejehjem, der kun er ét høreapparat, der kun er én venteliste, der kun er én pasningsmulighed, hvis man lever i det samfund, så kan man ikke forstå sådan et forslag her.
Det her er en ekstra dimension, som folk, der kun går i tre dimensioner, ikke kan forstå.
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-21:
Det var egentlig kun til den del om, at man også skulle lade det frie valg gå den anden vej.
Jeg kan egentlig godt se ideen i det, men er måske også lidt bekymret, for de midler, vi har her i den her fond, er jo for en begrænset periode.
Det er penge, der er sat ind fra 1977 til 1980, og de vil forsvinde af sig selv i løbet af nogle år, når folk er gået på pension, og så er det dét.
Man kan så pludselig stå tilbage med en meget lille gruppe, som har betalt nogle forholdsvis små beløb ind, og dem ville man så være pisket til fortsat at sidde og administrere. Er det egentlig en særlig god idé, selv om jeg selvfølgelig godt kan se finten i at åbne op for frie valg den anden vej?
Lene Jensen (S), 2004-01-21:
Nu er det faktisk mit håb, at netop den del af lovforslaget, der handler om at kunne lave et kapitalforvaltningsselskab - jeg tror oven i købet, at man kan få lov at lave mere end et - gør, at LD måske ikke er kommet for at blive, men så noget, der ligner.
Så jeg tror såmænd nok, at man kunne få den finte med at tiltrække anden kapital til at virke, så der var lidt mere at forvalte, og der var lidt mere at investere for.
Jeg synes, at diskussionen om, hvorvidt man skal kunne flytte tilbage eller rykke ind som individ i LD, er god, fordi den siger noget om, hvad vi mener med frit valg.
Mener vi det på den måde, at det er noget, vi giver folk i forhold til at kunne administrere deres eget liv, eller mener vi det mest, når man kan flytte penge ud af ordninger, som nogle måske kunne fristes til at opfatte som pengetanke, som også varetager interesser, som er til gavn for f.eks. danske arbejdspladser?
Lars Barfoed (KF), 2004-01-21:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Jeg mener, der er meget stor forskel på, at man over en årrække, som vi nu gør det, giver nogle skattelettelser, og så det, at man på en gang gav midlerne i Den Særlige Pensionsopsparing og LD fri.
Det ville jo være mange hundrede millioner kroner, der på en gang kom ud i forbrug, samtidig med at man jo for at frigøre disse midler til likvider ville være nødt til at sælge værdipapirer i et uhyrlig stort omfang.
Det ville jo føre til, at kurserne på de finansielle markeder både på aktier og obligationer ville rasle ned, og renten ville stige. Det ville være helt uansvarligt at give los og frigive midler, der er opsparet i LD og Den Særlige Pensionsopsparing, i hvert fald hvis det var noget, der skete over en meget kort tidsperiode.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-21:
Jamen ønsker regeringen og dermed også De Konservative netop ikke, at der skal et øget forbrug til?
Så siger hr. Lars Barfoed, at det kan godt være, at det blev et forbrugsboom.
Lars Barfoed (KF), 2004-01-21:
Det ville jo være det samme der at spørge, hvorfor folk ikke bare kan få pengene selv, og så kan de omsætte dem i forbrug, eller de kan spare dem op på anden vis.
Men der er vi jo inde i nogle samfundsøkonomiske overvejelser.
Der er jo en grund til, at man i sin tid bandt disse midler, og hvis man pludselig frigav midler i LD og midler i Den Særlige Pensionsopsparing, så ville vi formentlig se et forbrugsboom, som samfundsøkonomien næppe kunne holde til.
Det er sundt for et samfund, at der er en høj grad af opsparing, og man kan ikke sådan fra den ene dag til den anden lade folk omsætte de midler, der er sparet op i LD og SP, fuldstændig frit.
Det mener jeg ville slå bunden ud af både de finansielle markeder og af samfundsøkonomien.
Så jeg tror ikke, det ville være klogt rent økonomisk at gøre det.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-21:
Den her snakken om frit valg forstår jeg egentlig udmærket.
Men hvad er årsagen til, at De Konservatives ordfører ikke går det skridt videre, som vi ofte har hørt om, nemlig at pengene ligger bedst i borgernes lommer?
Hvorfor ikke give pengene frit, hvis der virkelig skal være frit valg, og så kunne man få lov til at skrue sit forbrug op, som der også er lagt op til?
Lars Barfoed (KF), 2004-01-21:
Jamen det synes jeg altså ville være godt.
Jeg synes, at alt, hvad der kan give folk et bedre grundlag for at træffe beslutninger, er godt, alt, hvad der kan gøre pensionsmarkedet mere gennemskueligt for dem, der skal investere, vælge, hvor de vil have deres opsparing liggende, er godt. Men det er jo ikke kun i denne her sammenhæng.
Det er jo ikke noget nyt, at folk skal træffe beslutning om, hvor de vil have deres opsparing liggende.
Uanset om det er en pensionsopsparing eller anden form for opsparing, så skal folk jo allerede i dag for de fleste af deres penge jo træffe nogle beslutninger om, hvor de vil have dem stående, og der synes jeg da, at man godt kunne gøre mere for at få et mere gennemsigtigt marked, når det gælder pensionsopsparing, fordi det er meget svært at gennemskue for den enkelte opsparer, hvor det er bedst at placere pengene.
Det er komplicerede forhold, og det kunne man godt arbejde videre med.
Jeg mener, at vi mere generelt på det erhvervspolitiske område skal interessere os for at skabe mere gennemskuelighed, når det gælder pensionsopsparing.
Lene Jensen (S), 2004-01-21:
Nej, hvor er det heldigt, at vi har to korte bemærkninger.
Det, jeg spurgte om i det andet spørgsmål, var om det her med det informerede valg.
Der er jo tale om en ministerbeføjelse, og jeg synes, det kunne være et stærkt signal, hvis vi her i debatten og under udvalgsarbejdet kunne spore os ind på, hvad Folketinget mener der skulle fremgå, for at man kan træffe et informeret valg. Det, jeg spurgte om, var, hvorvidt man kan forestille sig, at folk ud over at kigge på flytteomkostninger og fremtidig og nutidig administration også kiggede tilbage i tiden og fik stillet et materiale til rådighed, der viste, hvordan den investor, hos hvem de gerne ville placere deres penge - en arbejdsmarkedspensionsordning, en bank, eller hvad det er - har klaret sig i sammenligning med, hvordan LD har klaret sig.
Lars Barfoed (KF), 2004-01-21:
Jeg tror ikke, at fru Lene Jensen er gået glip af nogen afkastanalyser overhovedet, men fru Lene Jensen er til gengæld gået glip af noget af det, jeg har sagt, måske i sin iver efter at forberede nogle skarpsindige spørgsmål til mig.
Jeg gjorde faktisk en del ud af at sige i den sammenhæng, hvor jeg sagde, at her lægges der et pres på LD, for at de skal gøre deres yderste, at de jo er ganske kyndige til det i forvejen.
Der kan ikke sættes en finger på LD's forvaltning af kapital, de er bestemt konkurrencedygtige på det finansielle marked, og jeg nævnte jo netop også, at de var særlig kyndige med hensyn til investering i unoterede aktier.
Det kan der ikke sættes en finger på, men alle har jo godt af, at der er et konkurrencepres.
Vi ved jo ikke, om de kunne finde på at slække på det i fremtiden, og derfor lægger vi altså det yderligere pres på LD, ligesom der sådan er et pres på alle andre på de finansielle markeder, at deres kunder kunne finde på at forlade dem.
Så er der et ekstra incitament for dem til at gøre deres ypperste, og vi kan alle sammen kun være interesserede i, at der er et sådan pres på dem, så det synes jeg egentlig at man skal være tilfreds med.
Lene Jensen (S), 2004-01-21:
Jeg har to spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, hvad det er for forhold i LD, der gør, at hr. Lars Barfoed mener, at det er nødvendigt at lægge
et pres på LD, for at de skal gøre deres ypperste.
Er det sådan, at hr. Lars Barfoed antyder, at LD ikke gør sit ypperste, og hvad grunder det sig på? Hvad er det for nogle afkastsammenligninger, jeg er gået glip af i forhold til, hvordan LD klarer sig? Det andet, jeg ville spørge om, er om den diskussion, der var før.
Jeg skal spare hr. Lars Barfoed for at læse op af bemærkningerne, jeg har tillid til, at hr. Lars Barfoed har læst bemærkningerne.
Jeg vil gerne høre, om man med hensyn til det her informerede valg kunne forstille sig, at der inkluderet i det informerede valg ikke alene var et spørgsmål om administrations- og flytteomkostninger, men at der f.eks. også var en illustration af, hvordan den investor, som man flytter til, har klaret sig rent investeringsmæssigt sammenlignet med LD.
Synes hr. Lars Barfoed, at det ville være en god idé?
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-21:
Jeg turde heller ikke sige andet i kirken.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-21:
Jeg har et spørgsmål mere: Kan ordføreren så bekræfte, at der derudover står om det, som beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler for, at elementer, som kan indgå i pengeinstitutternes rådgivning, f.eks. kan være omkostninger ved den konkrete flytning, herunder flyttegebyr til LD, gebyr i forbindelse med oprettelse af en konto eller modtagelse af LD-midlerne samt eventuelt løbende omkostninger til administration m.v. i det modtagende pengeinstitut?
I forhold til valg af pensionsordning kan der indgå elementer som oplysning om forskelle i vilkår i LD og den pensionsordning, der flyttes til, f.eks. af skattemæssig betydning.
Alt det her illustrerer jo, at der er fuld informationspligt.
Kan ordføreren bekræfte, at sådan ser det forslag ud, som ordføreren anbefaler?
Jeg har to spørgsmål.
Jeg tager det første her, og jeg vil tilråde ordføreren for Dansk Folkeparti bare at svare med et ja eller et nej: Kan ordføreren, når vi taler om informationspligten hos modtagne pengeinstitutter, bekræfte, at der i bemærkningerne til lovforslaget står: »Derudover foreslås det, at beskæftigelsesministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler om kravene til de modtagende pengeinstitutter. Der kan være tale om krav til den information, LD skal modtage i forbindelse med en flytning, herunder tekniske krav til formen på de informationer, der skal udveksles imellem LD og instituttet.
Der kan endvidere være tale om krav til den information og rådgivning, det modtagende pengeinstitut skal give kontohaveren forud for flytteanmodningen, således at kontohaveren kan træffe et informeret valg.«
Kan ordføreren bekræfte, at der står sådan i bemærkningerne?
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-21:
Nu kan man så sige til det her med boligkøb, at det er sådan med den her LD-pulje eller med det, man har indestående i LD, at der er ikke ret mange, som i dag er 43-44 år, som har en LD-konto, da det var i årene fra 1977 til 1979, at man skulle være på arbejdsmarkedet.
Det vil sige, at alle, der er startet på arbejdsmarkedet efter 1979, ikke har noget stående i LD, og det er hovedsagelig gruppen af folk, der er under 45 år, som er ude at investere i hus i dag.
Så det der med, at det kan bruges af en bank, tror jeg ikke på, og hvis man er i tvivl om sin bank, har man forhåbentlig skiftet bank, inden det kom så vidt.
Da jeg fik den meddelelse om, at der var indført
frit puljevalg, spekulerede jeg heller ikke over det.
Jeg kiggede på, hvilken pulje der var på min LD, og så plottede jeg ind, hvad jeg synes der skulle investeres i.
Det kan jeg gøre en gang imellem.
Men der er da ikke noget med, at jeg spekulerer på, at det er dårlig rådgivning.
Der stoler jeg jo på LD's rådgivere og stoler på, at det er god rådgivning, jeg får om de puljevalg.
Det er på samme måde, som man stoler på en bank, som man har haft i mange år, og stoler på, at de er gode rådgivere.
På den måde kan man også se på de minusser, vi har haft i LD i nogle år, og så kan man sige, at det er dårlig rådgivning, men det er udviklingen på finansmarkedet, der gør, at man mister penge.
Det har vi jo gjort i de sidste par år.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-01-21:
Det er jo netop her med det sidste, som hr. Bent Bøgsted er inde på, at vi kan begynde at snakke om, hvorvidt man har et frit valg.
I det øjeblik, hvor man er henne i sit pengeinstitut, fordi man eventuelt er interesseret i at få en bolig, vil det så ikke være sådan, at pengeinstituttet ligesom kan sige, at man skal komme med nogle garantier, og at de garantier, man kan komme med, er de forskellige midler fra de forskellige steder?
Man må så affinde sig med, at prisen for, at man får den bolig, sådan set er, at man vil få en forringet pension, når man engang får den udbetalt.
Jeg er fuldstændig klar over det med omkostningerne, dengang vi indførte puljeordninger.
Men burde sporene derfra ikke skræmme?
Er det rimeligt, at en så stor økonomisk omkostning bliver overladt til de øvrige dyrtidsmodtagere? Jeg synes det ikke.
Og derfor synes jeg ikke, at man skulle gå videre ad den vej, hvor man lægger op til, at alle skal være med til at oprette noget, som man kalder et frit valg, som efter min mening ligger langt fra et frit valg.
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-21:
Jeg er da sikker på, at kontohaverne i LD er med til at finansiere den omlægning på de her maks. 38 kr.
Alle var jo også med til at finansiere omlægningen, dengang der blev indført LD-valg, hvor man kunne vælge pulje i LD.
Så vidt jeg husker - jeg vil ikke hænges op på datoen - var det i år 2000, at den daværende regering indførte, at man kunne vælge pulje i LD.
Dengang var der også omkostninger ved at etablere det, og dem var alle da med til at finansiere.
De blev da også trukket fra den samlede LD-pulje.
Jeg kan ikke huske det nøjagtige beløb, som hver enkelt kontohaver skulle af med for at lave det puljevalg, men jeg tror ikke, at dette er værre.
Er man bekymret for rådgivningen, som hr. Ole Vagn Christensen er inde på, lader man da være med at flytte pengene.
Man bliver da stående i LD, hvis man er tilfreds med det.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-01-21:
Har man i Dansk Folkeparti slet ikke nogen betænkelighed ved at gå ud og sige, at nu skal alle være med til at betale 38 kr. for at indføre et ideologisk tiltag fra Venstre?
Det kan da ikke være rigtigt, at Dansk Folkeparti vil tage pengene fra pensionister, for det er jo det, der bliver resultatet.
Et andet spørgsmål, jeg kunne stille i samme forbindelse, er: I England har de en lang række retssager, fordi folk er blevet forkert rådgivet.
Vi har været lidt inde på hele det spørgsmål om informationspligten.
Vil Dansk Folkeparti være med til at sikre, at alle de oplysninger, der fortæller, at hvis du gør det her, er du med til at forringe din pension i fremtiden, kommer frem?
Og vil man sikre, at der også bliver nogen sikkerhed for, at den enkelte ikke kommer ud for, at han faktisk får et lavere beløb end det, han ville have fået, hvis han var blevet?
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-21:
Folketinget vedtog i sidste halvdel af 1970'erne at indefryse dyrtidsportioner for at begrænse forbruget.
Det resulterede i oprettelsen af LD.
De indefrosne dyrtidsportioner blev indbetalt for dem, der var i beskæftigelse fra den 1. september 1977 til den 31. august 1979. LD har i årene opsamlet en større formue, som er blevet forvaltet som en delvis risikovillig kapital i små og mellemstore virksomheder, hvilket også er en god ting.
Det ændres der heller ikke på.
Den sidste ændring, der blev lavet, åbnede for, at den enkelte kontohaver kunne lave puljevalg, hvilket der også er mange der har benyttet sig af.
Det nye tiltag, som vi laver, giver den enkelte mulighed
for at overføre LD-kontoen til sit eget pengeinstitut, og på den måde kan man samle dem et sted på samme måde som med SP-kontoen.
Det giver kontohaverne øget indflydelse på indestående på LD-kontoen, ved at det kan samles med andre konti.
Der lægges samtidig op til, at LD udnytter den allerede eksisterende mulighed for oprettelse af et fondsmæglerselskab.
På den måde gør LD sig selv mere interessant og attraktiv som kapitalforvalter.
Det er også med til at øge LD's muligheder i konkurrencen med andre investeringsselskaber, og det skulle jo gerne blive til gavn for den enkelte kontohaver. Samtidig sker der en revision af udbetalingsbestemmelserne ved det fyldte 60. år.
Det betyder, at LD herefter kan hæves, uden at andre kapitalpensioner hæves samtidig, hvilket har betydning for dem, der flytter kontoen sammen med andre kapitalpensioner.
Med de ændringer, der herefter er lavet i LD, men også i SP-ordningen, bliver der en skærpet konkurrence imellem selskaberne.
Alt andet lige skulle det være en fordel for den enkelte kontohaver, og det vil derfor forhåbentlig give en bedre forvaltning af de forskellige konti og en skærpet interesse for de virksomheder, hvori investeringerne foretages.
Alt i alt er der efter Dansk Folkepartis mening tale om et godt lovforslag, da det giver kontohaverne mere indflydelse på egne penge, og Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2004-01-21:
Jamen den sag er taget op for længe siden og klaret.
Der er ingen problemer der.
For det første er det jo ikke noget nyt, at folk henvender sig i en bank for at få et lån eller lave
nogle andre forretninger med banken, og at banken så vil have mulighed for at sige, at så skal man flytte nogle midler, man har opsparet et eller andet sted, til banken, og at det indgår i drøftelsen med banken
Det er der jo ikke noget nyt i.
Det er jo ikke sådan, at der sker en revolution her, fordi man i den store sammenhæng kan se, at nogle i den sammenhæng relativt beskedne midler i LD også bliver gjort til genstand for flyttemulighed.
Det er jo ikke noget nyt.
Derfor er det jo også noget, man har taget op for længe siden.
Der er jo etiske retningslinjer for bankernes rådgivning, der er fastsat af erhvervsministeren, som sikrer, at pengeinstitutter skal rådgive kunderne i overensstemmelse med kundernes interesser.
Der er i øvrigt en lang række detaljerede retningslinjer om, hvordan man sikrer det.
Derudover er det naturligvis i forvejen i dansk erstatningsret sådan, at hvis man rådgiver kunderne på en dårlig eller uforsvarlig måde, sådan at det medfører et tab for kunderne, skal man naturligvis betale en erstatning.
Så den sag er klaret, vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-01-21:
Vi kan være enige om, at det er stærkt bekymrende, at kun en halv procent af befolkningen ejer den danske jord, og vi kan være enige om, at hvad vi kan gennemføre af lempelser i den retning vil være ønskværdigt.
Så glæder jeg mig meget til at få lejlighed til at bore i diskussionen om fonde og det, at hr. Thor Gunnar nu mener, at landbrugsfondene er omfattet af de samme regler som andre fonde.
Det var præcis det, der blev afvist, da Socialdemokratiet stillede forslaget.
Så kan jeg i øvrigt sige, at vi synes, at det er nogle meget konstruktive og gode forslag, der er kommet fra Aage V.
som ændringer til det lovforslag, vi behandler.
Jens Kirk (V), 2004-01-21:
Nej, det mener jeg bestemt ikke vi er.
Jeg siger bare, at vi nu prøver at tilpasse os virkeligheden, som vi tror den vil blive de næste år, når vi ved, at der kommer en CAP-reform.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-01-21:
Jeg skal gerne repetere for hr. Thor Gunnar Kofoed, at Venstre ikke ønskede de samme regler for landbrugets fonde, som gælder for andre fonde, at Venstre afviste de ændringsforslag, der blev stillet her i Folketingssalen.
Hvis Venstre har skiftet opfattelse, så bidrager vi meget gerne til at få det ændret.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-21:
Jeg går ud fra, at statsministeren vil være nødsaget til at bekræfte de beregninger, som regeringen selv har udarbejdet, og som hr. Vernersen var inde på for et øjeblik siden, hvoraf jo fremgår, at for de allerbedst stillede i dette land er værdien af regeringens skattestop, når det gælder ejendomsværdibeskatningen, 400 mio. kr., og det er så om året.
Den vokser jo år for år med et tilsvarende beløb.
Så kan statsministeren snakke om skattelettelser og op og ned og frem og tilbage, men er statsministeren ikke nødsaget til at bekræfte, at der altså er indført en ordning, der har en sådan voksende værdi år for år for den allerbedst stillede del af den danske befolkning, hvorimod resten af befolkningen ikke har en fordel ved dette såkaldte skattestop?
Det er bare det, vi prøver på at få statsministeren til at se.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Det her er jo ikke en teknisk diskussion.
Det er udpræget en politisk diskussion.
Og den er jo politisk på den måde, at hvis man har et socialistisk udgangspunkt, som hr. Morten Homann har, så betragtes det som en skattelettelse, når man holder skatten i ro, simpelt hen fordi man har stadige planer om altid at sætte skatterne i vejret.
Så er det selvfølgelig klart, at det må plage en venstrefløjssjæl, at skatten bliver holdt i ro, for tænk på alle de mange ekstra penge, man går glip af.
Ih, hvor er det en skattelettelse!
Når de ikke går i vejret, betragtes det derfor som en lettelse i forhold til, hvis de gik i vejret.
Men i min tankeverden, som er helt anderledes politisk funderet end hr. Morten Homanns, kan det jo ikke blive en skattelettelse, at man bare holder det i ro, for jeg går ikke hele tiden og tænker på, hvordan vi nu kan sætte skatten i vejret.
Derfor er det her ikke en teknisk diskussion, det er en politisk diskussion ...
Morten Homann (SF), 2004-01-21:
Hvis jeg ellers forstår statsministerens følelsesmæssige logik korrekt, så vil det sige, at hvis man har holdt de samlede skattebetalinger fast i et givet år, lad os sige 1980, i kroner og øre,
så ville der i statsministerens optik ikke have været tale om en skattelettelse, hvis vi stod her i år 2004 med de samme indtægter i kroner og øre, som man havde i 1980, men selvfølgelig have langt lavere købekraft for de penge, der blev opkrævet i skat.
Det var det, der var konsekvensen af statsministerens udsagn om, at holder man ejendomsværdiskatten fast i kroner og øre, jamen så er der ikke tale om nogen skattelettelse.
Jeg vil godt høre, om statsministeren tror, han kan finde en eneste økonom uden for dette hus, som vil give ham ret i det, om han kan finde en eneste medarbejder i Finansministeriet eller Skatteministeriet, som vil give ham ret i, at hvis man holder en skat fast i kroner og øre, som tiden går, som inflationen udvikler sig, så er der ikke tale
om nogen skattelettelse.
Det er jo det, der er meget klart dokumenteret i Arbejderbevægelsens Erhvervsråds rapport, at der er tale om en skattelettelse, og at den er skævt fordelt.