runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Lad mig endnu en gang understrege, at intentionerne bag det fremsatte beslutningsforslag er ganske gode, og disse ligger i øvrigt også i ganske god tråd med Venstres politik.
Der må ikke herske tvivl om, at Venstre ønsker klarhed over, hvem der er ansvarlig for udtalelser og ytringer på hjemmesider.
Men samtidig ønsker vi i Venstre ikke at overregulere.
Vi ønsker i Venstre ikke at gennemføre lovgivning, der ikke er et reelt behov for, og vi ønsker i Venstre derfor ikke at lægge stemmer til beslutningsforslaget.
Et reelt behov for yderligere regulering på området er nærmest ikkeeksisterende.
Som allerede nævnt af ministeren har beslutningsforslagets politik allerede hjemmel i domæneloven, og det er for alle og enhver muligt at finde relevante oplysninger om registrantens navn, adresse, telefonnummer på DK Hostmasters hjemmeside.
Af den grund er det Venstres helt klare holdning, at yderligere lovgivning er unødvendig overregulering af et i forvejen meget åbent område.
Den mulighed, der hos DK Hostmaster ligger i at kunne se førnævnte oplysninger om registranten, mener Venstre er rigeligt for at sikre klarhed og åbenhed omkring ansvarsforhold på hjemmesider.
Når Venstre ikke ønsker at lægge stemmer til det fremsatte beslutningsforslag, så skyldes det primært den del af forslaget, der stiller krav om, at man på selve den specifikke side skal kunne finde registrantens oplysninger, og det er af to årsager.
Punkt 1: Det er ikke hensigtsmæssigt, idet det som allerede nævnt allerede nu er muligt at finde oplysningerne hos DK Hostmaster.
Lad mig spørge: Hvordan ønsker man at have hånd i hanke med, hvilke hjemmesider der følger denne ekstreme overregulering af hjemmesidernes konkrete indhold?
Spørgsmålet kan næppe besvares meget anderledes end: med en statslig enhed.
Der er dermed ingen tvivl om, at de negative ressourcemæssige konsekvenser af gennemførelsen af dette forslag vil være langt, langt større end de positive konsekvenser.
Intentionerne bag beslutningsforslaget er gode, men de gode aspekter i det er allerede gennemført, og de bureaukratiske og overregulerende aspekter er selvsagt ikke ønskværdige at vedtage ved lov.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Det fremsatte beslutningsforslag pålægger regeringen at sikre, at det udtrykkeligt fremgår af danske hjemmesider på internettet, hvem der er ansvarlig for hjemmesiden.
Forslaget medfører for det første, at regeringen skal tage initiativ til, at det skal angives til DK Hostmaster, hvem der er ansvarlig for et dot-dk-internetdomæne ved oprettelse eller fornyelse af domænenavnet, således at denne oplysning automatisk bliver indhentet og registreret.
DK Hostmaster skal på anmodning oplyse, hvem der er ansvarlig for domænenavnet.
Beslutningsforslaget indebærer for det andet, at regeringen skal tage initiativ til at sikre, at navnet på den ansvarlige for hjemmesidens indhold fremgår klart og tydeligt af hjemmesiden, f.eks. under en af de ofte anvendte kategorier som »Kontakt os«, »Hvem er vi« eller lignende.
Regeringen deler ønsket om klarhed over, hvem der er ansvarlig for ytringer på hjemmesider, som ikke er omfattet af medieansvarsloven eller af lov om massemediernes informationsdatabaser.
Regeringen kan ikke støtte det konkrete forslag, og det er af følgende grunde:
Det følger af domænelovens § 8, stk. 1, at administrator allerede i dag skal oprette og opdatere en database indeholdende oplysninger om registrantens navn, adresse og telefonnummer.
Databasen skal ifølge stk. 2 endvidere være offentligt tilgængelig.
En sådan database eksisterer allerede i dag og er tilgængelig via Dansk Internet Forums hjemmeside.
Ud fra dette kan man sætte spørgsmålstegn ved, om der egentlig eksisterer et behov for øget synlighed omkring, hvem der er ansvarlig for et givent dot-dk-domæne.
Er det tanken, at staten skulle foretage en sådan kontrol?
Det er også et godt spørgsmål, hvilke sanktioner der kan tænkes iværksat ved manglende angivelse af den ansvarlige, og hvordan disse sanktioner kan gennemføres.
Det må forventes, at varetagelsen af ovenstående opgaver vil være meget ressourcekrævende.
Spørgsmålet er, hvor stort behovet for yderligere at regulere egentlig er.
I dag eksisterer der som sagt allerede en opdateret database, der angiver, hvem der er ansvarlig for en hjemmeside.
Endvidere har Dansk Internet Forum mulighed for at nedlægge et dot-dk-domæne, hvis indholdet strider mod dansk lovgivning, og det er der afsagt dom om.
Samlet set er beslutningsforslaget på den baggrund meget vidtgående og synes umiddelbart at være meget ressourcekrævende.
Dette hænger sammen med, at beslutningsforslaget indebærer, at der skal gennemføres en ny særskilt regulering af hjemmesider.
Under behandlingen tidligere tilkendegav jeg jo, især i min ordveksling med hr. Morten Østergaard, at jeg syntes, vi skulle sikre, at der kom en frivillig ordning, som vi kender inden for andre områder.
Men den seneste meningsudveksling her giver mig anledning til at understrege endnu en gang, at det vil vi selvfølgelig gøre.
Det lå også i mit svar dengang, men jeg vil gerne sige det endnu tydeligere.
Vi har jo allerede en række møder med branchen og også den kreds, som er relevant her, så derfor vil der i Videnskabsministeriets regi blive taget et sådant initiativ.
Det vil jeg meget gerne bekræfte her ved afslutningen af behandlingen.
Afstemning
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Den opfordring vil vi selvfølgelig arbejde videre med, og det er helt sikkert, at hvis det er sådan, og det er mod min forventning, at videnskabsministeren ikke vil gå op her på talerstolen og sige, at han vil tage et møde med branchen, ja,
så må vi jo bruge andre metoder.
En af dem er selvfølgelig oplagt i forlængelse af denne debat at sige, lad os så lave den beretning – det er smidigt og nemt og hurtigt at få lavet den – der kan vise, dels at Folketinget er interesseret i det her, dels hvilke partier som åbenbart ikke mener at der skal presses på for det.
Først og fremmest synes jeg, det allernemmeste ville være, hvis vi nu kunne få videnskabsministeren herop og tilkendegive, at der skal ske noget, og at der også kommer pres fra ministerens side.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Jeg vil godt opfordre hr. Magnus Heunicke til at lave en beretning baseret på, at videnskabsministeren tager initiativ til, at der bliver etableret en aftale i branchen, og så få den fremlagt i udvalget, for så får vi sådan set aftestet, om i hvert tilfælde V og K vil være med til en aftale, eller om de i realiteten bare vil lade det sejle og lade det vente på, at branchen måske selv tager initiativet.
Det synes jeg er en god, hurtig og effektiv måde forhåbentlig at få skabt en situation på, hvor videnskabsministeren tager det initiativ, og hvis V og K ikke vil være med til det, jamen så må de jo selv forklare, hvorfor de bare synes, at det her område skal sejle.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Jeg har meget svært ved at forstå, hvad det er, der bliver sagt af ordføreren for Dansk Folkeparti, for på den ene side er det åbenbart varm luft, og det er helt umuligt, at det kan lade sig gøre teknisk.
På den anden side mener Dansk Folkeparti, at forslaget også burde omfatte alle hjemmesider i hele det globale internet, også dem på russiske servere og på den anden side af jordkloden, men det lader sig jo ikke gøre.
Det er derfor, vi er nødt til at se, hvad vi i Danmark kan gøre, hvordan vi ønsker, at samfundet Danmark skal være, således at man som forælder kan sige, at nu chatter min søn eller datter igen, men så længe det er på danske domæner, det foregår, så har man en vis forventning om, at så sker det også under ordentlige vilkår.
Det er det ønske, vi gerne vil have bragt frem, for det er hele formålet med debatten i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Så kan vi jo konstatere, at vi er derhenne, som vi alle sammen har frygtet fra starten, at det her ikke vil have nogen effekt, når det kun er varm luft.
Man står med nogle flotte ord, men der, hvor der virkelig skal sættes ind, er altså over for alle de andre slutninger.
Derfor mener jeg, at forslaget, som det er lagt frem, og nu de svar, vi får, er totalt mangelfulde, hvis man ville have et effektivt system.
Hr. Magnus Heunicke må selv kunne se, at det jo ikke er tilstrækkeligt, man får ikke bremset det her totalt.
Det er faktisk kun en gang varm luft, man har lukket ud her, for hvem er det, der lige skal kontrollere og optræde som politi på de her sider?
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Jeg har svaret på en del af spørgsmålene, vil jeg sige.
Men jeg vil gerne svare på de spørgsmål, som hr. Jørn Dohrmann stiller mig.
Hvilke sanktioner skal der være i forslaget?
Det er jo klart, at når man har en licensordning, og det er DK Hostmaster, og det er den gruppe hjemmesider, som vi forestiller os at det skulle indeholde, så er det jo altså sådan, at kan man ikke få den licens, så kan man ikke have en hjemmeside.
Så der er ikke nogen straf, men der er altså det, at så kan hjemmesiden ikke eksistere.
Så kan man flytte til en russiskbaseret eller en dot-com-baseret eller alt muligt andet.
Jeg vil bare godt se et hjemmesidefirma, som tjener på, at vores børn og unge bruger hjemmesiden dagligt, betaler af deres lommepenge for at være vip-medlemmer og klikker på deres bannerannoncer, sige, at de koldblodigt bare flytter til udlandet.
Jeg tror nemlig, at der vil være interesse for at sige, lad os blive i Danmark, og måske også for at få lavet en mærkningsordning her i Danmark.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Så kan det være, at Dansk Folkepartis side bliver ramt, men det var så lige et sidespring.
Det, jeg gerne ville have et svar på, er alle de spørgsmål, som vi rejste under debatten, som hr. Magnus Heunicke ikke har ønsket at svare på indtil nu, selv om han har fået ekstra tid og ikke kun 1 minut.
Han har faktisk haft en hel ordførertale, og alligevel er det lykkedes at undgå at svare på de spørgsmål, som blev rejst under debatten, som det normalt er kutyme at ordføreren tager med ind i sit svar, når han ligesom vil afrunde debatten.
Derfor er der stadig væk alle de her spørgsmål.
Hvilke sanktioner ønsker forslagsstillerne, hvis man vedtager det her?
Hvad er det så med de hjemmesider, som har dot-com i stedet for dot-dk, og som bare går ram forbi her?
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Netop det spørgsmål havde vi jo en grundig drøftelse af, og vi spurgte os omkring både hos branchen og andre eksperter for at finde ud af, hvordan vi kan komme ud over, at det rammer uddannelsesinstitutioner, unge politiske aktive og andre, der også bruger nettet, men bruger det på en god og konstruktiv måde.
Nu nævnte jeg Arto til at starte med.
De har omkring 300.000 brugere om dagen, så langt tror jeg ikke, på trods af at der er medlemsfremgang visse steder, at hverken KU eller DSU kommer op på lige foreløbig, så vi skal op i en kommerciel størrelse.
Det er derfor, vi har sagt hjemmesider af en vis størrelse.
Men det kræver jo altså, at man definerer videre, når vi skal arbejde med sådan et forslag i udvalget, hvis der er interesse for det.
Ja, det hører jeg selvfølgelig, at der bliver sagt.
Men jeg må så også sige, at problemet jo netop er, at vedkommende ikke kunne blive dømt, fordi loven var, som den var, og fordi hun altså valgte at sige, at det ikke var hendes eget ansvar.
Men jeg hører, hvad der bliver sagt fra den konservative ordførers side, og det respekterer jeg selvfølgelig.
Afstemning
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Det ligger meget tæt på min natur at være storsindet, så det ville jeg også meget gerne være i det her tilfælde.
Men som jeg sagde klokkeklart i mit svar på, om vi kunne støtte det, mener jeg, det er lidt absurd, når vi har nedsat en arbejdsgruppe, som f.eks. Det Radikale Venstre har presset meget hårdt for at vi skulle have, for at sørge for at få afklaret de spørgsmål, som der jo altså også er med hensyn til åbne standarder.
Det svar får vi nu altså til sommer, det er ikke en syltekrukke, men en reel beslutningskompetencemulighed.
Vi har fået en invitation fra ministeren.
Jeg føler altså, vi er tættere på målet end nogen sinde før, men der er stadig væk nogle spørgsmål, vi bliver nødt til at have svar på, før vi træffer en beslutning.
Frank Aaen (EL), 2006-05-03:
Jeg synes, det er fantastisk, at udenrigsministeren siger, at det hele er rygter.
Det er veldokumenteret af Amnesty International, at det er foregået; det er veldokumenteret af flere europæiske regeringer, at det er foregået.
Og nogle af de fly, som man f.eks. i forbindelse med Tyskland, Italien og Sverige har haft fat i, har faktisk også passeret dansk luftrum.
Det kan man ikke bare kalde rygter.
Der er sådan set folk, der er blevet bortført, holdt væk i uger og måneder, hvor ingen har vidst, hvor de var, som bevisligt er blevet tortureret, og så kalder ministeren det bare for rygter!
Det enkle spørgsmål, vi stiller, som ministeren bør kunne svare ja på, er: Når nu vi har en lovgivning, som ministeren selv har beskrevet, når nu vi har sagt til amerikanerne, at vi ikke ønsker misbrug af dansk luftrum, og hvis så et af de her fly, f.eks. det Boeingfly, der blev brugt til at transportere en tysk statsborger til tortur, igen melder sig i dansk luftrum, er det så efter udenrigsministerens opfattelse en indlysende sag, at danske myndigheder så siger: Må vi få at vide, hvad det fly laver, hvor det skal hen, og hvad det har med?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Vi ser helt klart ikke det her sådan, at vi bare skal tage et lille element af et softwareområde og så sige, det er åbne standarder.
Tværtimod vil vi meget gerne have, at det skridt, der forhåbentlig tages til sommerferien, ikke bare bliver et lille skridt, men bliver et stort skridt, så vi kan åbne standarder i hele den offentlige sektor, ikke bare inden for det statslige område.
Så vi er meget ambitiøse, og det opfatter jeg egentlig også ministeren er.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-03:
Regeringens forslag til velfærdsforringelser vil jo ramme meget bredt i den danske befolkning, men særligt forslag om tilbagetrækning vil have nogle ekstra konsekvenser for kvinder i forhold til for mænd; det drejer sig om den forhøjede efterlønsalder og om afskaffelse af den forlængede dagpengeret for de 55-59-årige.
Egentlig havde jeg jo – meget naturligt i øvrigt – stillet det her spørgsmål til ligestillingsministeren, men ligestillingsministeren er øjensynligt ikke interesseret i at lave en ligestillingsmæssig vurdering af det.
Det kan man sige er både lidt deprimerende og måske også lidt rystende, men derfor er jeg jo ekstra glad for, at beskæftigelsesministeren i hvert fald godt vil forholde sig til de ligestillingsmæssige konsekvenser af regeringens egne forslag, og jeg ser frem til at høre ministerens besvarelse.
Den stigende levetid gennem de sidste årtier er jo bl.a. udtryk for, at helbredet er blevet bedre blandt de lidt ældre.
I årene 1997-2004 har der været en betydelig stigning i beskæftigelsesfrekvensen for de ældre aldersgrupper, og det skyldes ændringer i arbejdsmarkedspolitikken.
Både afviklingen af den forlængede dagpengeret for de 50-54-årige og afskaffelsen af overgangsydelsen viste, at beskæftigelsen stiger, når man fjerner særregler, og det er tydeligt, at kvinders beskæftigelse steg forholdsmæssigt mere end mændenes.
Det gjaldt både for de 50-54-årige og de 55-59-årige kvinder.
Især overgangsydelsen var en ordning med en klar overvægt af kvinder, det var tre fjerdedele på ordningen, der var kvinder.
Så for at sige det helt klart: Det, at der i dag er relativt lidt flere kvinder, der benytter den forlængede dagpengeret, betyder ikke, at den tilsvarende aldersgruppe bliver berørt, når ordningen udfases.
Tværtimod må vi forvente, at de i højere grad får eller beholder deres beskæftigelse.
Jeg vil slutte med at sige, at arbejdsløshedsforsikringsloven, som de fleste love, er kønsneutral.
De ligestillingsmæssige aspekter af de foreslåede ændringer af arbejdsløshedsforsikringsloven skyldes derfor ikke lovgrundlaget.
Der er derimod tale om konsekvenser af forskellene mellem de to køns vilkår og forhold i øvrigt på arbejdsmarkedet, herunder kønsfordelingen og ledigheden på arbejdsmarkedets forskellige områder.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Sådan som jeg kender sagen, så var der jo et avisrygte – det var også det, som hr. Tom Behnke reagerede på – om, at Danmark ville blive kontaktet.
Og det rygte kan jo sagtens være kommet fra New York.
Men ifølge mine oplysninger bliver den danske FN-Mission den 21. april 2006 forhåndsorienteret af undergeneralsekretæren om, at generalsekretæren ville fremsende en officiel anmodning til regeringen.
Det er da rigtigt, at der var avisforlydender, det har vel været den 20. eller den 19. april, men den forhåndsorientering, vi får om, at der vil komme en henvendelse, kommer den 21. april, og det er der, vi giver en melding om, at det vil vi være skeptiske over for.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Nå ja, men så vil jeg spørge til det, der formentlig er det, som der ikke var tid til at svare på her: Er det korrekt opfattet, at første gang, den danske regering qua minister eller embedsmænd, hvor det nu måtte være i verden, bliver orienteret om, at der er et ønske fra FN’s side om, at Danmark skal huse Charles Taylor i fængsel, er den 21. april 2006?
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Jamen jeg forstår da godt hr. Holger K. Nielsens irritation.
Det er vi enige om.
Jeg håber da så sandelig også, at nogle af de lande, der har underskrevet Sierra Leoneaftalen, eller som har sagt, at de vil underskrive den, står ved deres løfte.
Men det korte af det lange er jo, at vi begge ønsker, at manden skal føres til doms og, hvis han bliver dømt, så også skal i fængsel.
Men det er for hurtigt, når Danmark har forpligtet sig til to domstole, så at koncentrere sig om Danmark og tro, at vi kan tage alle domstole.
Det kan vi ikke.
Omkring ... tiden er udløbet.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Jo, men der er nogle ting, jeg ikke forstår.
Altså, sagen er piblet frem i de danske medier før den 21. april.
Jeg vil godt høre, om det er korrekt opfattet, at det er første gang overhovedet, at den danske regering eller embedsmændene bliver bekendt med, at den danske regering vil blive spurgt, om man vil fængsle Charles Taylor for at kunne få retssagen i gang.
Med hensyn til det mere principielle er det jo dybt, dybt pinligt, at den danske regering har afvist det her med nogle smålige argumenter, som har at gøre med et finanslovforlig vedrørende Kriminalforsorgen og Dansk Folkepartis magt, og jeg ved ikke hvad, i betragtning af at det at få retssagen i gang mod Charles Taylor er en forudsætning for at få en fredsløsning i det område af Afrika.
Han er en destabiliserende faktor i sig selv.
Og i betragtning af hvad vi ellers bruger af ressourcer, af penge på at sende soldater ud forskellige steder i verden, så er det, at man ikke kan løse den begrænsede opgave, det er at få retssagen i gang mod Charles Taylor, dybt, dybt pinligt.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Jeg forstår til fulde hr. Holger K. Nielsens undren, og hr. Holger K. Nielsen og jeg er også enige om, at straffrihed skal undgås, at det internationale straffesamarbejde skal virke, og at man, når man har folk til doms og de bliver dømt, også skal kunne bure dem inde.
Der tror jeg vi er enige.
Sagen er jo bare den, at Danmark jo har forpligtet sig over for to domstole, og vi havde ikke forpligtet os over for denne domstol.
Det vil sige, at vi får afsonere fra ICC og fra ICTY.
Det har vi forpligtet os til, men vi har ikke forpligtet os over for Sierra Leone.
Det var de andre lande, der havde det.
Der synes jeg altså, at det er lidt smart af de lande, der har forpligtet sig over for Sierra Leone, så bare lige at lade aben, som vi snakkede om før, gå forbi og sige, at den kan man så sætte hos Danmark, som har påtaget sig andre forpligtelser.
Derfor fik FN selvfølgelig ikke et definitivt svar, for vi ville drøfte sagen med Nævnet, hvilket hr. Holger K. Nielsen ved også skete, men de fik at vide, at vi ville være skeptiske i Danmark.
Det var også den melding, der blev givet i Nævnet.
Der har hr. Holger K. Nielsen jo også fået svar på, om der havde været en begrundet formodning, for
det spørgsmål besvarede jeg præcist i Nævnet.
Det har jeg så også gjort her i dag.
Og der kan ikke have været en begrundet formodning, for den samtale, der finder sted i FNbygningen på FN’s opfordring, giver præcis udtryk for den skepsis med hensyn til ICC, ICTY og den danske fængselskapacitet.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Jeg kan sige, at når jeg stiller spørgsmålet, er det jo, fordi det vel normalt er sådan, at når FN’s generalsekretær fremsender en sådan anmodning, må han have en begrundet formodning om, at der er en positiv holdning til den pågældende sag i det land, han henvender sig til.
Derfor undrer det os jo meget, at den danske regering afviste anmodningen om at fængsle Charles Taylor, ikke mindst i betragtning af hvor stor vægt den danske regering har lagt på den her sag i FN’s Sikkerhedsråd; vi kunne dårligt forestille os, at den danske regering ville tage ansvaret for, at retssagen i Haag ikke kunne blive til noget.
Så må jeg sige, at det også undrer os, at der faktisk fra den konservative retsordfører, hr. Tom Behnke, kom positive tilkendegivelser, så vidt jeg husker før den 21. april 2006, i forhold til at huse eller fængsle Charles Taylor her i Danmark.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Spørgsmålet om Taylors eventuelle afsoning i Danmark er opstået i forbindelse med forhandling af den sikkerhedsrådsresolution, der skal sikre overførelsen af retssagen mod Charles Taylor til Haag.
Holland har dog krævet, at et andet land tilkendegiver at ville modtage Taylor efter retssagens afslutning.
Det har selvsagt givet anledning til drøftelser i en bred kreds af lande om, hvilket land der kunne tænke sig at modtage Taylor.
Allerede her blev de danske betænkeligheder nævnt.
Generalsekretærens anmodning blev fremsendt ved brev af 23. april 2006.
På generalsekretærens anmodning talte statsministeren telefonisk med generalsekretæren den 24. april 2006, altså efter at anmodningen var afsendt.
Der er altså ikke så meget mystik i denne sag.
Det drejede sig om at få en hurtig afklaring af, hvor Taylor kunne afsone.
Henvendelsen fra FN’s generalsekretær var med til at sikre, at vi fra dansk side hurtigt tog stilling.
Baggrunden for vores stillingtagen har jeg redegjort for tidligere, og det er den samme, som blev anført fra dansk side i samtalen med FN den 21. april 2006 og i øvrigt også oplyst i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor hr. Holger K. Nielsen vist var til stede.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Skriftlig begrundelse
Regeringens afvisning af at ville fængsle Charles Taylor har – mildt sagt – et skær af mystik over sig.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Hr. Holger K. Nielsen er åbenbart blevet smittet af tempoet, som tingene når hjernen med nede hos Enhedslisten.
Men jeg citerede jo fru Gitte Seeberg før: Der er en hel del, som virker mistænkeligt, men som tidligere advokat kan jeg ikke sige andet, end at beviserne også skal holde i retten.
Det er ikke nok med andenhåndsvidneudsagn og rygter.
Vi bliver nødt til at have klare facts på bordet.
Det var det, hun sagde, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Med hensyn til at ville hjælpe aktivt: Jamen det gør vi da.
Vi hjælper jo aktivt.
I det omfang, Europa-Parlamentet og Europarådet stiller spørgsmålene, giver vi også svarene.
Når nu hr. Holger K. Nielsen sidder der og griner larmende, vil jeg spørge: Havde hr. Holger K. Nielsen forestillet sig, at vi skulle ned og skrive for Parlamentet og Europarådet, hvordan de skulle lave svaret?
Når hr. Holger K. Nielsen stiller spørgsmål, kan det være, fordi han ikke har svaret, og det er fair nok; det er derfor, man i normale samtaler stiller et spørgsmål.
Men sådan er det jo ikke her.
Lad mig så få svaret: Hvad ville hr. Holger K. Nielsen have gjort?