runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Svanholt (SF), 2000-11-16:
Ja, det var godt nok en utrolig tale, hr. Hans Christian Schmidt holdt her.
Det var ret rystende at høre på, at nu er
Venstres synspunkt, at det handler bare om, at vi skal handle os fra det hele, og så skulle det være til gavn for miljøet.
Det er jo et synspunkt, hvor man siger, at udviklingslandene og andre kan bare klare de problemer, som vi har i industrilandene.
Det er jo ikke udviklingslandene, der har skabt de problemer, det er industrilandene, der bærer ansvaret.
Så jeg synes, det var udtryk for en kynisme uden lige at stå på det synspunkt her i dag.
Jeg vil blot minde Venstres ordfører om, at man har vedtaget en målsætning på 20 pct.'s CO2-reduktion i år 2005 og i øvrigt også er bundet af indgåede aftaler i forbindelse med elreformen om CO2-kvoter og mål for vedvarende energi osv. Jeg vil godt spørge hr. Hans Christian Schmidt: Skal vi forstå det her, der er sagt i dag, sådan, at Venstre mener, at man ikke skal klare tingene hjemme 100 pct., men altså skal klare 100 pct. uden for landet?
Martin Glerup (S), 2000-11-16:
Jeg vil gerne spørge hr. Hans Christian Schmidt, hvorvidt han er enig i, at de rige lande har den store CO2-forurening og den dermed følgende forpligtelse til at feje for egen dør til et niveau på mindst 50 pct.
Det andet spørgsmål går ud på: Hvilken sandsynlighed kan hr. Schmidt drage frem i forbindelse med, at der ikke er
nogen større miljøpåvirkning ved at lægge en afgift på de dér industrielle drivhusgasser, som har fra 140 op til 23.000-24.000 gange større virkning på vores klima?
Det vil jeg gerne vide.
Så kunne jeg tænke mig at få bare ét eksempel på, at frivillige aftaler med industrien har skabt miljøforbedringer i Danmark.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-11-16:
Jeg vil starte med at svare fru Vibeke Peschardt meget hurtigt, at når vi ikke kan støtte det forslag, så er det, fordi det ikke er til gavn for miljøet.
Det ved regeringen jo, at når den kommer med noget, der ikke er til gavn for miljøet, så kan den aldrig få Venstres opbakning.
Derfor må jeg kun sige, at det er klart, at sådan en tanke kan vi ikke gå ind på.
Næh, vi vil hellere bruge regeringens eget forslag, og må jeg ikke bede fru Vibeke Peschardt se på side 23 i det, regeringen har udarbejdet, »Klima 2012«.
I den kan fru Vibeke Peschardt læse, at det, regeringen gerne vil, er indgå nogle frivillige aftaler.
Vi støtter regeringen.
Om hr. Søren Kolstrups indlæg med procenter om miljøet: Jamen det er jo ikke noget, der ligger Enhedslisten fjernt, at procenter og afgifter er sjovere og mere spændende end miljø.
Det, der interesserer os, er, om miljøet får gavn af de her forslag.
Og alt, hvad jeg sagde i min tale, er til gavn for miljøet.
Så var der det med, at det var en enestående bureaukratisering: Nu er det jo svært at gå op imod repræsentanter for Enhedslisten, som jo indgående kender til de systemer, der led den død, at de døde af bureaukratisering.
Man skal jo passe på, når folk har stor erfaring med dem.
Men alligevel vil jeg driste mig til at sige: Det tror jeg vi klarer.
Og når jeg tænker på, hvad man fra national hånd kan gennemføre af bureaukratisering, så vil det her jo være noget af det mest enkle.
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg kun sige om min tale til mine tipoldebørn: De vil sige, at der var stadig væk nogle enkelte politikere ved årtusindskiftet, der ikke sad med håndbremserne trukket og tænkte de tanker, der blev tænkt i hele det forrige århundrede, men de tog de nye tiltag, og det var det, der gjorde forskellen.
Jeg er sådan set glad for, hvis de kan læse, at vi var imellem dem.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-16:
Jeg kom under hr. Hans Christian Schmidts tale til at sidde og få lidt ondt af hans tipoldebørn, for jeg tror, det bliver nogle begavede mennesker.
De er trods alt ud af god familie.
Man kan selvfølgelig ikke høre længere, at deres tipoldefar snakkede lidt sønderjysk.
, at selv om det var lidt sent dér omkring årtusindskiftet at gøre noget ved det her, så stod han alligevel med hans dobbeltmoral og sagde: Nej, vi vil ikke gøre noget derhjemme. Det er bedre at gøre noget nede i Østeuropa, ikke sandt, for det koster os ikke så meget.
Er det den historie, de skal læse, når de begynder at rode i, hvordan det egentlig var, de snakkede dengang i år 2000?
Kristian Jensen (V), 2000-11-16:
Hr. Anders Samuelsen må jo vide, hvornår man taler udenom.
Hr. Anders Samuelsen er jo temmelig dygtig til det selv.
Jeg skal derfor gentage mit spørgsmål: Hvilke ordninger har Det Radikale Venstre foreslået?
Jeg synes, det er et relevant spørgsmål.
Det, vi snakker om her, er bl.a. et spørgsmål omkring IT-udviklingen i Danmark.
Det Radikale Venstre har erklæret sig som IT-venligt parti og er gået skridtet længere end Socialdemokratiet, som endnu ikke - så vidt jeg er orienteret - har en IT-politik. Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er i det hele taget De Radikales forslag til at leve op til deres egen politik?
Er der i det hele taget nogen sammenhæng i Det Radikales Venstres politik på det her område?
Kristian Jensen (V), 2000-11-16:
Jamen hvilke ordninger er det?
Hvilke ordninger er det, Det Radikale Venstre har foreslået, der i lignende grad - som hjemme-pc-ordningen rent faktisk har gjort det - har levet op til målsætningen, nemlig at få computere, e-mail og Internet udbredt hurtigt?
Hvilke ordninger har Det Radikale Venstre foreslået?
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-16:
Vi sikrer via solidariske ordninger - ikke ordninger, hvor man i princippet giver det målrettet til én gruppe og lader alle andre betale for det.
Kristian Jensen (V), 2000-11-16:
Da Det Radikale Venstre normalt plejer at kalde sig et IT-venligt parti - og endda er gået så langt, at de har lavet en IT-strategi - vil jeg blot høre, hvad Det Radikale Venstres bud er på at få regeringen til at leve op til det, som regeringen har lovet i erhvervsstrategien dk21, nemlig at udbredelsen af computere, e-mail og Internet skal ske hurtigt i Danmark.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-16:
Jeg skal sådan set heller ikke på Det Radikale Venstres vegne forlænge debatten yderligere, men blot konstatere, at både de kommentarer, der har været, og de bemærkninger, der har været fra Enhedslisten og SF og Socialdemokratiet, i meget høj grad og i fuldstændig lige linje med radikal argumentation redegør for, hvorfor det er et udmærket forslag, som her er kommet fra skatteministeren.
Derfor kan vi selvfølgelig også støtte det.
Jeg tror egentlig også i bund og grund, at Venstre selv kunne høre, at de var ved at komme ud på lidt dybt vand i deres argumentation.
Jeg mener i hvert fald helt klart, at det er et fornuftigt forslag, og at vi får en mere retfærdig og solidarisk løsning på det her problem.
Selve delen vedrørende telefon kan vi selvfølgelig også klart støtte fra Det Radikale Venstres side.
Sonja Albrink (CD), 2000-11-16:
Der er gode elementer i det lovforslag.
Og derfor skal mit budskab fra CD være: Vi er meget optaget af denne her problemstilling.
Jeg har drøftet det adskillige gange med ministeren.
Derfor vil vi gerne have en god og grundig udvalgsbehandling om det her og så håbe på, at vi får en ordning, som vi kan blive enige om til allersidst.
Poul Nødgaard (DF), 2000-11-16:
Da Dansk Folkepartis skatteordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl, har måttet forlade Folketinget, skal jeg ganske kort fremføre Dansk Folkepartis synspunkt på det foreliggende lovforslag, som jo har to elementer i sig. Men hensyn til computerdelen er intentionerne bag dette faktisk rigtige, men det vil være komplet umuligt at kontrollere.
Hvordan kan det kontrolleres, om arbejdsgiveren kompenseres for udgifter gennem reduktion af de ansattes lønninger?
Jeg mener aldrig, det kan lade sig gøre, men det kan være, skatteministeren kan give en forklaring på, om de lokale skattevæsener skal ud og sidde og kontrollere, om det er sådan, at hvis de ansatte ikke er steget i løn, så er det nok, fordi de har fået en computer og sådan noget.
Jeg tror faktisk, at jeg simpelt hen må bedrøve skatteministeren med at sige: Hvis man tror, det her giver en eneste skattekrone i kassen, så tror jeg, man må tro utrolig meget om.
Men det vil tiden jo vise.
Der er sådan set nogle rigtige intentioner bag forslaget, men vi mener bare, at det, med den lidt - nu må man jo ikke bruge et stærkt udtryk - klodsede måde, det er skruet sammen på, simpelt hen ikke kan administreres ude hos arbejdsgiverne.
Den anden del af forslaget, hvor skatteyderne kan se frem til en gunstigere ordning med hensyn til telefon, synes vi virker rigtig.
Den måde, det er skruet sammen på, kan vi støtte.
Nu er det her et lille lovforslag.
Det er ikke et, der får os til at ligge søvnløse om natten, men det kunne måske have været smart, om det her forslag havde været delt, for der kan godt være partier, der godt kan stemme for den ene del af forslaget og ikke for den anden.
Men på et tidspunkt må vi så afgøre, hvor vi trykker på knapperne,
og vi vil sådan lige vurdere i den nærmeste fremtid, hvad vi gør, for der er ting i forslaget, vi egentlig godt kan lide, men vi synes bare, computerdelen er skruet helt galt sammen. Men med disse ord vil vi gå ind i udvalgsarbejdet på en konstruktiv måde.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-16:
I SF er vi tilhængere af, at indkomst, ligegyldigt hvordan man modtager den, er skattepligtig.
Men i nogle enkelte situationer, hvor noget, man modtager, og som i virkeligheden også ifølge skattelovgivningen generelt set er at betragte som indkomst, har vi alligevel sagt: O.k., her ser vi bort fra det.
Men det, vi kan konstatere, er, at nu anvendes loven på en helt, helt anden måde, end det var tiltænkt.
Vi mener, at det stadig er rigtigt at gøre det, når det er arbejdsgiverne, der stiller en pc til rådighed, så skal man undtagelsesvis være fritaget for skattepligt.
Men med den ordning, der har udviklet sig, hvor det i virkeligheden er en indtægt i helt traditionel forstand, man modtager, specielt når det er helt synligt i form af, at man får lønnedgang og til gengæld får lønnen i form af en pc - ja,
så skal den selvfølgelig være omfattet af generel skattepligt.
Så fremhæver nogle, at det er da urimeligt over for dem, der nu så gerne vil have, at arbejdsgiverne stiller en pc til rådighed, og det er synd for dem, der gerne vil modtage det gode.
Ja, måske, men så er det også synd for dem, som er uden for disse ordninger, og for dem, som måske nok er i arbejde, men ikke får tilbudt ordningen.
I virkeligheden er det, nogle taler for, jo, at alle skal have den mulighed, for det må jo være det, der er det ideelle.
Jamen hvis alle skal have den mulighed, er det jo lige så godt at give et tilskud ad fordøren til alle, der skal have den.
Men det vil sige, at så giver vi alle sammen hinanden noget, og så er vi lige vidt.
Derfor er det andre metoder, der skal til for at fremme IT-udviklingen.
Det skal andre ting til end at gøre det meget indirekte over skattebilletten.
Vi ser jo i mange tilfælde, hvor vi har brugt skatten til at fremme nogle ting, at det er uhensigtsmæssigt, så derfor er vi klart tilhængere af, at man fremmer IT-udviklingen, men det er bare ikke ad den her vej, hvor den måde, man får fremskridtet på, er helt tilfældig.
Derfor er det andre metoder, vi anbefaler, og derfor anbefaler vi også det her lovforslag til vedtagelse.
Flemming Hansen (KF), 2000-11-16:
Hr. Kristian Jensens ordførertale var et langt indlæg og et grundigt indlæg, og jeg synes ikke, jeg kan gøre det meget bedre, så jeg vil glæde alle i salen med at sige, at jeg er enig med hr. Kristian Jensen.
Og så skal jeg sige, at jeg yderligere er glad for at konstatere, at lovforslaget tydeligvis ikke har tilbagevirkende kraft.
Det gælder kun for fremtiden, og det bliver man jo glad for, specielt når man beskæftiger sig med skattepolitik.
Kristian Jensen (V), 2000-11-16:
Da hr. Jens Peter Vernersens indlæg stort set var en repetition af det, han sagde tidligere, uden nye spørgsmål, kan folk, der er interesseret i at høre min holdning til hans synspunkter, blot læse i Folketingstidende, hvad jeg sagde til den sidste bemærkning til hr. Jens Peter Vernersen. Derimod vil jeg sige til hr. Aage Frandsen, at jeg har heroppefra fremført, at personer, der er arbejdsløse, i forbindelse med deres handlingsplan og ifølge den betænkning om hjemme-pc-ordninger, som Skatteministeriet har udsendt til os, har mulighed for at få stillet en computer til rådighed. Jeg er ikke inde i, hvorledes mulighederne er for folk, der er på kontanthjælp, og det har jeg heller ikke trukket frem heroppefra.
Jeg er heller ikke inde i, hvilke støttemuligheder der er til førtidspensionister, hvis der er nogen, men jeg ved, at alle ligesom hr. Frank Aaen og jeg har mulighed for at gå ned på vores folkebibliotek og benytte os af de muligheder, der er for at lære og få mere at vide om computere og Internet via folkebiblioteket og de udmærkede gratisordninger, der findes.
Jeg synes, vi burde give mulighed for at skabe et fortsat IT-løft til nogle grupper, der er udsat for den risiko, at deres job vil forsvinde, nemlig de folk, der sidder i den tunge del af fremstillingsindustrien.
Men den gode mulighed, der har været, og som har vist sig at være meget udbredt, bliver lukket med det lovforslag, som det ser ud til, at hr. Aage Frandsen vil støtte.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-16:
Da det jo er vigtigt, at folketingsmedlemmer får lejlighed til at uddybe deres synspunkter, og da hr. Frank Aaens mulighed for korte bemærkninger vist er ophørt, vil jeg gerne have bekræftet af hr. Kristian Jensen, at arbejdsløse i enkelte situationer ifølge deres handlingsplan kan få en pc stillet til rådighed, men at bistandsklienter ikke har mulighed for at få en pc stillet til rådighed, at førtidspensionister ikke har mulighed for at få stillet en pc til rådighed, at folkepensionister ikke har mulighed for at få stillet en pc til rådighed, og at studerende ikke har mulighed for at få stillet en pc til rådighed efter de regler, som gælder i dag med hensyn til, at arbejdsgiveren betaler.
Er det ikke korrekt?
Jens Peter Vernersen (S), 2000-11-16:
Jeg kender selvfølgelig godt de regler, der gælder på arbejdsmarkedet, men det, det drejer sig om, er jo: Er det en mulighed, der er til rådighed for alle?
Det bekræfter hr. Kristian Jensen at det ikke er, og jeg synes stadig, det er en udvikling, som ikke er i overensstemmelse med den lovgivning, vi vedtog.
Lovgivningen sagde jo, at det var arbejdsgiveren, der skulle stille pc'en til rådighed.
Men det er jo helt tydeligt, at Venstre ikke bekymrer sig om finansiering.
Det er jo det, det drejer sig om, og det håber jeg da at hr. Kristian Jensen også har indsigt i.
Kristian Jensen (V), 2000-11-16:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Jens Peter Vernersen.
Det er ikke tit, det bliver sagt, at mine taler er imponerende, men det kunne da i hvert fald i teorien tages som et udtryk for ros, som jeg gerne vil kvittere for, hvis det er ment sådan. Til hr. Frank Aaen vil jeg bare sige, at i betænkningen står der noget om mulighederne for arbejdsløse for at få pc'ere stillet til rådighed.
Til hr. Jens Peter Vernersen: Nej, det er ikke Venstres opfattelse, at det er noget, som alle arbejdsløse og alle på overførselsindkomster kan få stillet til rådighed.
Men hvis hr. Jens Peter Vernersen vil benægte, at der er en mulighed, vil jeg bede hr. Jens Peter Vernersen fortælle, hvor det er, betænkningen tager fejl.
altså som en positiv sideeffekt, en sidegevinst, som vi skal være glade for har eksisteret.
Den har medvirket til, at visse hjem, altså ikke blot den person, som fik hjemmecomputeren stillet til rådighed, men også ægtefællen og børnene, har fået et IT-løft, som vi er glade for i Venstre.
Jeg synes, det skulle være op til arbejdsgiverne og arbejdstagerne selv at vælge, hvordan de ønsker at fordele det her, om de ønsker at acceptere det eller lade være.
Jeg accepterer fuldt ud, at nogle lønmodtagere prioriterer højt, at de får pengene direkte i stedet for at få IT-løftet ved køb af en computer.
Jeg vil ikke sige, at det skal være på den ene eller den anden måde, og sådan er det jo heller ikke i dag.
Med hensyn til hr. Frank Aaens bekymring for arbejdsgiverne vil jeg blot sige, at i Venstre har vi den opfattelse, at arbejdsgiverne skal sikre, at der er arbejdspladser nok til deres lønmodtagere.
Derfor er de også nødt til at lave den prioritering, hvis det bliver sådan, at lønmodtagerne ikke er med til at finansiere ordningen, at nogle får, mens andre ikke får, og det er lige præcis den effekt, hr. Frank Aaen får ud af det, hvis han støtter dette lovforslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-11-16:
Ja, det er jo lidt imponerende, hvad man kan høre hr. Kristian Jensen sige her fra Folketingets talerstol.
Hr. Kristian Jensen siger rent faktisk, at de 150.000 arbejdsløse, vi har, kan få en computer stillet til rådighed, og at de, som i øvrigt er på overførsel, også kan få en computer stillet til rådighed.
Det er det, der bliver sagt heroppefra, men jeg går ud fra, at hr. Kristian Jensen selv er klar over, at det er ikke det, det drejer sig om.
Og så et andet spørgsmål, som også er interessant.
Vi vedtog en lovgivning, der betød, at arbejdsgiveren kunne stille en computer til rådighed for medarbejderne, uden at der skete en beskatning.
Men det havde jo aldrig været tanken, at det skulle udvikle sig til, at medarbejderen selv skulle købe en computer for sin bruttoløn.
Det har aldrig været tanken, men det har måske udviklet sig noget i den retning, og det er der rent faktisk lønmodtagere - det tror jeg faktisk også hr. Kristian Jensen ved - som har sagt nej tak til.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Det er noget sludder, hr. Kristian Jensen siger.
Muligheden for at give tilskud til køb af en hjemme-pc eksisterer ikke for arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister og andre grupper, der er skubbet ud på et sidespor; det gør den altså ikke.
Kristian Jensen (V), 2000-11-16:
På dette sene tidspunkt af aftenen skal jeg kun anbefale
hr. Frank Aaen at læse den betænkning om hjemme-pc-ordninger, som skatteministeren har udgivet, og hvor der bl.a. er opremset, hvilke muligheder der er, for at arbejdsløse og andre, der står uden for samfundet, har mulighed for at få IT-kundskaber.
De ordninger, hr. Frank Aaen efterlyser, eksisterer i dag, men det er da beklageligt, hvis hr. Frank Aaen ikke kender dem.
Vi mener, at dette forslag netop hjælper en gruppe, som vi ikke har andre muligheder for at hjælpe; en gruppe, som vi ved at bruge pengene på den ordning bedst kan give et IT-løft.
Det er klart, at man godt kan spare nogle penge på kort sigt ved at gøre også denne del af støtten skattepligtig, men det betyder på lang sigt, at vi ikke får det IT-løft og den omstillingsparathed i arbejdsstyrken, som jeg ønsker, men som hr. Frank Aaen åbenbart ikke prioriterer.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Hr. Kristian Jensen taler uden om.
Det drejer sig om, at man kan hæve et eller andet beløb i statskassen, når man køber en computer, men ordningen gælder lige præcis ikke for arbejdsløse, førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere og alle de øvrige grupper i samfundet, der har allermindst og har allermest brug for at få hjælp for at komme med i IT-udviklingen, og derfor spørger jeg igen: Har Venstre noget som helst forslag til, hvordan vi kan hjælpe de grupper, der står endnu svagere end dem, hr. Kristian Jensen taler om, til at komme med i IT-udviklingen?
Kristian Jensen (V), 2000-11-16:
Det kan undre mig, at hr. Frank Aaen ikke ved det, men det er faktisk sådan, at arbejdsløse gennem deres a-kasser og andre muligheder har chancen for at få stillet computer til rådighed og har chancen for at få taget en uddannelse på pc-kørekortniveau, hvis man mener i løbet af deres handlingsplan, at det er det, der skal til. Med hensyn til studerende er det Venstres holdning, at man skal bruge IT på uddannelsesstederne.
Det er noget, vi har fremsat forslag om.
Vi har også fremsat forslag om, at man skal bruge det i eksamensøjemed, så man kan komme i gang med det, også allerede som studerende.
Desværre er det sådan, at hvis dette forslag bliver gennemført, vil den gruppe, der er på arbejdsmarkedet og ikke har studeret, men har forladt folkeskolen på et tidspunkt, hvor man ikke brugte computere, ikke få mulighed for, mens de er i arbejde, at få den omstilling og det IT-løft, som vi kunne give, hvis vi i stedet for at lukke ordningerne fuldstændig havde kombineret dem med et krav om uddannelse på pc-kørekortniveau.
Derfor er det beklageligt og skuffende, hvis forslaget kommer igennem, også med hr. Frank Aens stemmer.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Nu taler hr. Kristian Jensen med en for Venstre usædvanlig stor varme om dem, der er længst nede på samfundsstigen, og siger, at forslaget her vender den tunge ende nedad.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen, om han kan bekræfte, at denne ordning jo lige præcis ikke er til gavn for dem, der står længst uden for IT-udviklingen: de arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagerne.
Den er heller ikke til nogen gavn for pensionister og førtidspensionister, og der er masser af grupper, som har endnu færre penge end dem, der er i arbejde, men som ikke har gavn af ordningen.
Har Venstre også et forslag for de grupper?
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-16:
Venstres ordfører brugte lidt tidligere det kneb at henvise til tidligere bemærkninger.
Det vil jeg også gøre her, hvor jeg tidligere talte om solidariske ordninger.
Så kunne man derefter også henvise til den anden del af det her lovforslag, nemlig vedrørende telefonordninger og muligheden for at udbrede telefonordninger, som er fuldstændig betalt fra arbejdsgivers side.
Anni Svanholt (SF), 2000-11-16:
Verden står over for den værst tænkelige miljøkatastrofe i menneskehedens historie, og nu oplever vi naturkatastrofers hyppighed og omfang som aldrig før.
Ja, sådan sagde formanden for FN's klimapanel, Bob Watson, ved åbningen af klimatopmødet i Haag.
Og det er et overvejende flertal af videnskabelige eksperter, der nu er enige i det synspunkt.
Hvis I venter med at træffe beslutninger, til den sidste videnskabelige usikkerhed er væk, vil det tage årtusinder at vende den menneskeskabte forandring igen, advarede han.
Det sjette partsmøde i klimakonventionen, COP 6, er allerede i gang i Haag.
Situationen er paradoksal.
Alt imens flere og flere mennesker oplever oversvømmelser og tørke, orkaner og tyfoner på deres krop og ødelæggelser på deres ejendom, så sidder forhandlerne fortsat og forhandler om noget, der i forhold til de meget omfattende problemer, der allerede er, er helt utilstrækkeligt, som om de befandt sig i en anden verden og var ligeglade med vore efterkommere.
Nu må det være på tide, at situationens alvor går op for landenes forhandlere og kommer til udtryk i forhandlingstemaerne.
Der er brug for at vise globalt lederskab for at redde vores fælles klode for helt uoverskuelige natur- og miljøødelæggelser med tab af menneskeliv og stærkt forringede levevilkår for stadig flere mennesker til følge.
Vi bliver alle tabere, hvis forhandlerne ikke for alvor tager fat om ondets rod og fastslår, at de enkelte lande skal skære ned på drivhusgasserne hjemme og holde op med at prøve at tørre det af på andre lande.
Det er på baggrund af situationens alvor dybt deprimerende at opleve, at USA, som kalder sig en stormagt, kun er optaget af at undgå at skære ned på forbruget hjemme. Nye undvigemanøvrer, hvor skove og landbrugsarealer skal indgå i klimaregnskabet, er helt uacceptable.
Nu må det høre op!
Derfor skal vi sende miljø- og energiminister Svend Auken til Haag med besked til EU om, at EU - som i Kyoto - må hæve ambitionerne og kæmpe for et forhandlingsresultat, der afspejler den meget alvorlige klimasituation, verden står i.
Kort sagt: Der er brug for en ordentlig miljøopsang i Haag.
Besvarelse
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Nu er det jo Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, der har dekreteret det her skattestop.
Derfor synes jeg, det var interessant, om Venstres formand ville oplyse befolkningen og Folketinget om, hvorvidt skattestoppet indebærer, at Venstre vil forsvare enhver skattefidus, vil forsvare enhver mulighed, der i dag eksisterer for at undgå at betale skat. Betyder Venstres skattestop, at alle huller i skattelovgivningen skal forsvares, at de skal opretholdes, at virksomhederne og enkeltpersoner for enhver pris skal have lov til at kunne fortsætte med at spekulere imod skattesystemet og undgå at betale den skat, alle vi andre skal betale?