runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 1999-03-03:
Dansk Folkeparti hilser dette lovforslag særdeles velkomment.
Enhver nok så lille lempelse af sommerhusfolkets spændetrøje kan Dansk Folkeparti naturligvis bakke 100 pct. op om, specielt set på baggrund af den udanske heksejagt, der i øjeblikket er i gang på de arme syndere, der formaster sig til at bo i deres eget sommerhus i de kun ni uger i vinterhalvåret, hvor det reelt er forbudt at overnatte dér, dvs. efter den 20. august ifølge de regler, der gælder.
Så vil jeg gerne sige med hensyn til, at Socialdemokratiets ordfører kaldte forslaget for billig populisme, at her kan jeg ikke lade være med at komme med en lille finte, for jeg mener altså, at det er dybt beklageligt, at Danmark har en miljøminister, der ikke alene finder pesticider og grise og køer i større mængder skadelige for miljøet og den danske natur, men som nu tilsyneladende også i stigende grad lovgivningsmæssigt henregner sommerhusfolket til den samme kategori.
Det synes jeg er at stramme den lige nok og så kalde Fremskridtspartiets lovforslag for populisme.
Det løber mig koldt ned ad ryggen, specielt når jeg læser i de skemaer, der er kommet fra kommunerne, hvilke kriterier der skal til for at give dispensation.
For eksempel har jeg en sag her, hvor Vallø Kommune har givet dispensation til én.
Tænk, man har givet ham lov til at blive til 1. maj 1999.
Hvor er det dog rørende.
Der er indtil nu givet 125 tvangsbøder og 330 flyttekortpåbud, og der er indgivet 130 politianmeldelser.
Samtlige folketingsmedlemmer burde tvinges til at nærlæse dette notats begrundelse for de ganske få dispensationstilladelser, der er givet, og så tænke lidt over, hvad det er for nogle menneskeskæbner, der ligger bag.
Det er skæbner, som man - man bliver meget ked af det, når man læser det i hvert fald.
Som sagt vil Dansk Folkeparti med glæde gøre det lettere for de sommerhusejere, der ønsker at benytte sig af 8-års-reglen til at finde et hus, som de mener er bedre egnet til det behov, de nu har i deres pensionisttilværelse, og ejertiden skal selvfølgelig følge sommerhusejeren og ikke det enkelte sommerhus.
Det kan jeg da ikke forestille mig at der var nogen her i Folketinget der kunne modsætte sig, men det er jeg jo blevet belært om, at det er der.
Ud fra Dansk Folkepartis synspunkt mener vi altså, at stavnsbåndet er ophævet her i Danmark, men det er det altså tilsyneladende ikke, mener flertallet. På sommerhusområdet lever vi tilsyneladende stadig i fortiden her i Danmark, hvor det er de velbjærgede, der har råd til to boliger, der har fortrinsret til sommerhusområderne.
Det er komplet uforståeligt, at det er partierne fra Socialdemokratiet og ud til det ekstreme venstre, der ikke under deres egne vælgere den lille bid af sommerhuslandet.
Man er ikke grønne på dette område
, sommerhusområderne skal forbeholdes de velbjærgede, der har råd til to boliger, eller dem, der snyder groft og har dækadresser.
Dansk Folkeparti ser frem til udvalgsarbejdet; der er forskellige småting, vi gerne vil have rettet til.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-03:
Jeg kan ikke sige andet end, at jeg synes, det på en måde er et fantastisk tidspunkt, det her forslag kommer, samtidig med at store dele af Folketinget er optaget af at fastholde begrebet om sommerhusområder som rekreative områder og sige, nu skal man virkelig prøve at lægge op til at fastholde gældende lovgivning.
Alt imens disse diskussioner finder sted, så kommer Fremskridtspartiet og prøver på at medvirke til at underminere det hele og udvide retten til at helårsbebo.
Jeg kan blot gøre opmærksom på, at Enhedslisten på ingen måde kan tilslutte sig forslaget om en generel optjening af retten til at bo i sommerhus ganske uafhængigt af sted, så det være hermed afvist.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-03:
Jeg vil gerne spørge hr. Christian H. Hansen, om Dansk Folkepartis holdning skal forstås sådan, at Dansk Folkeparti mener, at stater, som truer andre stater med masseødelæggelsesvåben, skal bombes.
Det var jo det synspunkt, der blev givet udtryk for.
Ministeren havde jo i virkeligheden det samme synspunkt, selv om det ikke blev sagt helt så håndfast.
Men jeg vil godt stille Dansk Folkeparti et spørgsmål, for jeg vil godt give et eksempel.
Mener Dansk Folkeparti dermed, at Israel også skal bombes?
Israel er jo også i besiddelse af masseødelæggelsesvåben, altså atomvåben, som jo i høj grad truer andre lande.
Eller er der en dobbelt standard i det her, sådan at vennerne godt må have masseødelæggelsesvåben og true andre med dem, men der er nogle, man ikke kan lide, og dem bomber man så?
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-03:
Jeg lagde mærke til, at hverken fru Helle Degn eller ministeren overhovedet berørte spørgsmålet om USA's gentagne krænkelser af folkeretten og internationale lov i forbindelse med den her sag.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Helle Degn, om det ikke bekymrer Socialdemokratiet, at det trods gentagne yderligere behandlinger i FN's Sikkerhedsråd, som ministeren også var inde på, ikke er lykkedes USA på noget tidspunkt at få legaliseret sin uerklærede krig mod Irak.
Bekymrer det heller ikke Socialdemokratiet, at det er kommet frem, at USA, efter at Folketinget traf sin beslutning sidste år om mandatet, benyttede sin tilstedeværelse i FN til at installere aflytningsudstyr i Irak i strid med FN-reglerne og dermed overtrådte international lov?
Bekymrer det ikke Socialdemokratiet, at de bombninger, som nu foregår, er i strid med international lov og i øvrigt langt overskrider det formål, som de officielt angiver at skulle tilgodese?
Jeg hæfter mig ved, at heller ikke den socialdemokratiske ordfører vil ind på spørgsmålet om de ulovligheder, der har fundet sted og som nu efterhånden er veldokumenterede, omkring USA's misbrug af FN-embedsmænd i Irak.
Så vil jeg godt spørge, om fru Helle Degn er af den opfattelse, at USA's fortsatte bombninger af Irak er lovlige efter international ret?
Mener fru Helle Degn, at hvis en stat selv synes, at en anden stat overtræder FN's regler, så kan den stat bare på egen foranledning iværksætte bombninger uden at få dette godkendt af FN's Sikkerhedsråd?
Er det det, fru Helle Degn mener?
Det må det jo være, for ellers kunne man jo ikke støtte det, der foregår.
Svend Aage Jensby (V), 1999-03-03:
Jeg kan starte med at sige til forslagsstillerne, at det var ikke gennemgangen af beslutningsforslag nr. B 88, der tog det meste af tiden i Venstres folketingsgruppe i dag. Der foreligger ikke fra Venstres folketingsgruppe oplysninger, der giver anledning til at rokke ved den beslutning, vi tog med at støtte regeringens initiativ med hensyn til B 114 i sin tid, og udenrigsministerens redegørelse i dag bekræfter til fulde, at den beslutning, vi traf her for nogle timer siden, er rigtig.
Per Stig Møller (KF), 1999-03-03:
Enhedslisten ønsker Irak-mandatet ophævet, og Enhedslisten peger på, at forudsætningerne for det er ændret i kraft af, at vi siden beslutningen blev truffet den 18. februar 1998 har fået et nyt Folketing, og det er jo sandt nok.
Men i den forbindelse skal Det Konservative Folkeparti blot for en ordens skyld oplyse, at vi står ved beslutningen, og at vi konstaterer fra bemærkningerne til beslutningsforslaget, at udenrigsministeren den 22. december 1998 har svaret Enhedslisten ganske korrekt, at beslutningen står ved magt, indtil Folketinget beslutter noget andet eller formålet med beslutningen, nemlig at medvirke til at bringe Irak til at efterleve sikkerhedsresolution 687 af 3. april 1991, er opfyldt.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det står vi også for.
I forlængelse heraf svarede samme udenrigsminister jo meget rigtigt Enhedslisten den 30. januar 1999, at regeringen vil forelægge sine overvejelser om justeringer i det danske bidrag til aktionen for Det Udenrigspolitiske Nævn, og det er jo, hvad der sker hele tiden, dér drøfter vi jo sagen.
Vi ser ingen grund til at ændre Folketingets beslutning
af 18. februar 1998, for Irak udgør fortsat en trussel for sine omgivelser.
Irak fortsætter med at lege kispus med FN, hvorved verden stadig er truet af landets bakteriologiske og kemiske våben.
Verden er nødt til at beskytte sig mod krigsmagere som Saddam Hussein, der gik i krig med Iran og gik i krig med Kuwait og fører krig mod sit eget folk.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-03-03:
Fremskridtspartiets grundholdning er, at folk skal have lov til at benytte deres sommerhuse efter deres eget ønske, men det er ikke det, det her lovforslag drejer sig om.
Det drejer sig nemlig om, som SF's ordfører hr. Steen Gade sagde, en opblødning af sommerhuslovgivningen omkring, hvor meget en pensionist må bruge et sommerhus.
Der er det sådan, at hvis en pensionist har ejet et sommerhus i 8 år, ja, så kan man bruge det til helårsbeboelse i sin pensionisttilværelse.
Det er en rigtig god idé.
Det, vi ønsker med den lille ændring, vi kommer med, er: Hvis der er en pensionist, der har boet forskellige steder i et område - han kan have haft et sommerhus på den ene side af vejen i en årrække og på den anden side af vejen i en årrække - hvorfor skal han straffes derved, at han ikke kan bruge sit sommerhus til helårsbeboelse?
Det kan, vi mener, ikke være rigtigt. Det er bare den lille opblødning, vi gerne vil have indføjet, og ikke en revolution på sommerhusområdet.
For der er ganske mange pensionister, der har boet f.eks. 2 år et sted og 2 år et andet sted.
Hvis de ikke får mulighed for at kunne udnytte den mulighed, der er i lovgivningen, jamen så er det rigtigt, som det er blevet sagt heroppefra, så er vi tilbage til stavnsbåndets tid, og det mener jeg ikke vi kan være bekendt.
Men jeg kan forstå på debatten her i dag, at der ikke er mange, der kan gå ind på den lille opblødning og den hjælp til pensionisterne.
Der var dog Dansk Folkepartis ordfører, som ville give sin fulde tilslutning til forslaget; det var jeg glad for.
Men nu er det jo sådan, at det i dag kun er første behandling, og jeg er altid optimist.
Man har jo lov til at gå tilbage i grupperne og snakke om, hvad vi skal gøre ved anden og tredje behandling.
Det er det, det drejer sig om, og jeg anmoder endnu en gang om, om man kunne tænke på det til anden behandling.
Jørn Jespersen (SF), 1999-03-03:
Da mit partis ordfører, hr. Villy Søvndal, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne gøre følgende betragtninger om Enhedslistens forslag om at ophæve folketingsbeslutningen fra februar 1998, hvor Folketinget gav sit samtykke til dansk militært bidrag til en multinational indsats i Mellemøsten.
Vi modsatte os i SF dengang kraftigt beslutningen, og det gjorde vi, fordi den militære aktion skete uden om FN og uden om Sikkerhedsrådet, og dermed efter vores opfattelse er med til at underminere FN's autoritet.
Vi har også svært ved at se, hvad det er for en løsning, et bombardement skal fremme.
I mellemtiden har der så været en række militære angreb i form af bombardementer, som startede før jul, og vi mener, at vi har fået ret i vores vurdering, for bombardementerne har ikke rystet det irakiske styre.
Jeg synes også, der er grund til at overveje, hvilken holdning Danmark skal have til, at USA har brugt våbeninspektionen til egen efterretningsvirksomhed over for Irak, i hvert fald ifølge Scott Ritter, som er tidligere medarbejder ved FN's våbenkontrolsystem.
Og vi synes også, der er grund til dybere at overveje, hvad vores holdning skal være til de økonomiske sanktioner imod Irak og en fortsættelse af dem; en overvejelse af, om de opfylder deres mål.
Så vi er enige i forslagets intentioner og agter at støtte det.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-03-03:
Først tak for ministerens redegørelse, der er lagt frem til forhandling her sammen med den skriftlige redegørelse til Folketinget af 26. januar.
Af denne redegørelse fremgår det, at de hidtidigt anvendte midler til miljø- og katastrofeområderne i 1993 beløb sig til 108 mio. kr. I l997 var beløbet steget til 2,350 mia. kr.
Det er mange penge.
Videre i redegørelsen skønnes det, at der i 1998 bruges knap 3 mia. kr. og i år 2005 knap 7 mia. kr., hvilket svarer til en halv procent af vor BNI.
Fremskridtspartiet er selvfølgelig villig til at være med til at hjælpe på det her område, især når det drejer sig om fredsbevaring og stabilitet i de områder, der nu har været krig i, men når vi nu ser på det, der er lagt frem her, synes vi, det begynder at tage et så stort omfang, at beløbsrammen kommer op på et niveau, så vi må til at tænke på, hvor midlerne kommer fra.
Nu er det ikke alene milliardbeløb og MIKA-rammen, som det hedder, altså miljø- og katastroferammen, det drejer sig om.
Et skøn over de hovedkomponenter, som Danmark i international sammenhæng bruger penge på, viser, at der i 1998 blev brugt 14,6 mia. kr., og der regnes med, at der i år 2005 bruges 21,4 mia. kr. I Fremskridtspartiet mener vi faktisk, at Danmark allerede har opfyldt sine internationale forpligtelser på nuværende tidspunkt.
Fremskridtspartiet siger selvfølgelig ikke nej til at hjælpe de underudviklede lande og specielt de lande, hvor der desværre er ufred, og hvor vi kan hjælpe på den ene eller anden måde.
Men med en stigning i den størrelsesorden, som der er lagt op til, mener vi, at vi skal til at begynde at se på, om det danske samfund kan klare det.
En anden ting er, at det var jo også rart at vide lidt mere om, hvad pengene bruges til.
Der er nævnt mange eksempler på, at Danida har lavet forskellige projekter, som alligevel ikke er blevet anvendt.
Vi kan se på side 4 i redegørelsen, at der står der, at der i de arktiske områder, altså i Grønland er der i 1994 brugt et beløb på 82 mio. på miljøområdet.
Jeg ved ikke, om ministeren kan redegøre for, hvad de penge er brugt til.
Jeg vil ikke forlange, at det bliver her.
Men efter hvad jeg har fået oplyst, er de alle sammen brugt til bare reklamer og ikke andet.
Men i det hele taget mener vi i Fremskridtspartiet, at vi skal have lidt mere styr på, hvad pengene bruges til. Som sagt vil vi i Fremskridtspartiet ikke sige nej til enhver form for hjælp hverken på det ene eller det andet område, hvad vi indimellem bliver beskyldt for, men vi mener efterhånden, som jeg har sagt, at vi også skal til at tænke på de mennesker i Danmark, der har hjælp behov.
Men vi går gerne ind i en forhandling på det her område, og jeg vil - i lighed med, hvad jeg tror en tidligere ordfører har sagt - tilslutte mig, at førsteprioriteten på hele området, det, der skal gives hjælp til, er fred og stabilitet og hjælp til at opbygge de lande, hvor der har været krig, en hjælp, der kan være med til, at de mennesker kan komme hjem og skaffe sig en tilværelse.
Med de ord vil vi være klar til at forhandle om det her og gå positivt ind i det.
Steen Gade (SF), 1999-03-03:
Jamen der vil jeg svare klart ja.
Jeg kan også se nogle perspektiver i, at de ting tænkes sammen.
Men jeg vil have fuldstændig sikkerhed for, at man ikke smugler finansiering af det, som rettelig efter enhver fornuftig opdeling er forsvarsudgifter, ind i den her ramme.
Der skal være klare linjer i finansieringen
, men at man tænker en samlet strategi, er faktisk det, jeg kan se et perspektiv i, og jeg beder regeringen give et tilsagn om, at den kommer tilbage til Folketinget, når den har tænkt flere tanker end dem, der står her.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-03-03:
Der var et par punkter i hr. Christian H. Hansens indlæg her, hvor hr. Christian H. Hansen pegede på, at der var for mange af midlerne fra rammen, som var brugt til flygtninge her i landet.
De hørte retteligt hjemme ovre i Indenrigsministeriet.
Dér vil jeg gerne have bekræftet, om hr. Christian H. Hansen så ville være villig til at stemme for midler, der kunne bruges direkte i Indenrigsministeriet.
Og så vil jeg da også gerne lige til den del af indlægget, der var her til slut, spørge, om man med den, synes jeg, meget fornuftige og meget venlige holdning, som Dansk Folkeparti havde her, også er enig i at nå det mål på 0,5 pct., som er sat.
Christian H. Hansen (DF), 1999-03-03:
Jeg sluttede af med at sige, at vi ville være med til at gøre
en aktiv indsats, og at vi ville forsøge at få indflydelse på, hvordan midlerne vil blive brugt.
Jeg nævnte også, at vi gerne så, at midlerne først og fremmest skulle bruges i lande uden for Danmark, nemlig til katastrofehjælp.
Og det har før været nævnt fra andre heroppe fra talerstolen i dag, at man egentlig gerne vil se et regnestykke på, hvor de penge bliver brugt henne.
Hvis det er rigtigt, som det er fremkommet i dag, at man bruger en hel masse midler til kloaksystemet i Sandholmlejren, ja, så er der noget galt.
Jens Hald Madsen (V), 1999-03-03:
Jeg var glad for at høre, at hr. Jørgen Estrup satte så meget pris på den civile indsats.
Det var vigtigt, at man fik ind hovedet, at det var et meget, meget vigtigt område.
Derfor vil jeg spørge hr. Jørgen Estrup, om han er klar over, hvor mange penge regeringen har brugt af katastroferammen, lad os sige i 1997 og 1999, til den civile indsats i forhold til, hvor mange penge katastroferammen er på.
Jeg vil gerne sige til hr. Steen Gade, at efter at jeg havde holdt mit indlæg, var hr. Steen Gade jo meget i tvivl om, om jeg overhovedet havde læst, hvad målet var for MIKA-midler osv., og hvad der skulle foregå fremover.
Når hr. Steen Gade siger, at han er tryg ved redegørelsen, vil jeg spørge hr. Steen Gade, om han er enig i det, der står i redegørelsen på side 12, nemlig hele visionen om en ny samlet dansk strategi for forebyggelse og bilæggelse af voldelige konflikter, der skal sikre en målrettet og effektiv udnyttelse af de danske indsatser.
Strategien vil omfatte forsvarets fredsbevarende og -skabende indsatser.
Er hr. Steen Gade enig i det?
Thorkild Simonsen (S), 1999-03-03:
Det var hr. Jens Hald Madsen, der nævnte Rigsrevisionens bemærkninger angående de 140 mio. kr.
Jeg kan oplyse, at det er en teknisk fejl, der er begået i opgørelsen af Indenrigsministeriets flygtningeudgifter på selve finansloven.
Regeringen har via finansministeren svaret Rigsrevisionen, at fejlen nu er rettet.
Fremover vil der være en helt korrekt opgørelse af udgifterne til flygtningeindsatsen i Danmark, som indgår i de midler, som Freds- og Stabilitetsrammen er, og det skulle altså være det svar, jeg kan give på det spørgsmål.
I øvrigt kan jeg kun kvittere for den positive holdning, der har været omkring hele det her spørgsmål, også den opmærksomhed, der er, om, hvilke midler jeg administrerer, og hvilke midler andre administrerer.
Det har jeg noteret mig.
Jens Hald Madsen (V), 1999-03-03:
Jeg skal takke for svaret.
Uden at gøre det alt for teknisk, har jeg forstået det sådan, at man er nået så langt, at man har fordelt det på kontiene, men man har, så vidt jeg har forstået, ikke kunnet redegøre helt eksakt for de 140 mio. kr. Men hvis man har det, så glæder jeg mig til at se, hvordan de er blevet fordelt.
Thorkild Simonsen (S), 1999-03-03:
Jeg vil gerne give hr. Jens Hald Madsen en skriftlig besvarelse af spørgsmålet.
Tom Beck (KF), 1999-03-03:
I Det Konservative Folkeparti finder vi egentlig intentionerne i Fremskridtspartiets forslag positive.
Vi ønsker også at være med til at give pensionisterne mulighed for at knytte rettigheden til beboelse til personen, som det er foreslået, og ikke snævert til det enkelte sommerhus. Vi indgår imidlertid i det arbejde, som p.t. foregår i Miljøudvalget, hvor der arbejdes på en bred løsning af hele spørgsmålet om sommerhusbeboelse, og det er en løsning, som sætter fornuftige og fleksible rammer, som kommunerne kan disponere inden for, således at sommerhusbeboerne kan få en rimelig behandling set ud fra kommunernes og borgernes synsvinkel, og som kan genskabe ordentlige og lovlige forhold på området.
Det er vores opfattelse, at udviklingen, hvad angår helårsbeboelse i sommerhuse, har udartet uden hensyn til den gældende lov, og vi må tage afsæt i de faktiske forhold, når vi skal finde en løsning.
Vi kan ikke fortsætte med at vende ryggen til det problem.
Problemet løser ikke sig selv, og vi fastholder også gerne det decentrale ansvar og den decentrale kompetence, men vi erkender behovet for, at planloven kan sætte de overordnede og forhåbentlig fleksible retningslinjer for det lokale skøn.
Det er en lokal afgørelse, eller må være en lokal afgørelse at fastslå den konkrete løsning efter en individuel vurdering i det forslag, som kommer.
På den måde sikrer man skyldigt hensyn i hver enkelt sag, og vi finder det ikke for nuværende hensigtsmæssigt at gribe ind i den igangværende proces, som vi forventer vil resultere i et acceptabelt udspil fra miljøministeren inden for kort tid.
Men vi vil godt støtte Fremskridtspartiet i bestræbelserne på at få indarbejdet deres forslag i den brede løsning.
Vi ønsker nemlig også, at pensionister skal have retten til at helårsbebo deres sommerhuse.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-03:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Jørn Jespersen og så afslutningsvis blot spørge ministeren, om ministeren er opmærksom på, at de bombardementer, der foregår i øjeblikket, og som ministeren mente var begrundet i varetagelsen af disse her flyzoner, altså nu langt overskrider også dette formål.
Det er i hvert fald, hvad der nu foreligger i presseoplysninger: at man har givet de amerikanske piloter nærmest carte blanche til at afgøre, hvilke mål de vil bombe, og at det ikke nødvendigvis behøver at være militære mål eller mål, som er identificeret som indeholdende masseødelæggelsesvåben.
Jeg er da glad for, at ministeren tilkendegiver, at vi kan få en nærmere drøftelse af det her i udvalget, for jeg synes, der er behov for at gå den problemstilling nøje igennem.
Efter min opfattelse er det jo noget, som yderligere understreger folkeretsproblemet i den her sag, men jeg vil da i hvert fald gerne være med til, at vi ser nærmere på det.
Og også det spørgsmål, som ministeren rejser om de overvejelser af mere generel karakter, som vil komme ud af DUPI's arbejde. Vi er i Enhedslisten ikke af den opfattelse, at folkeretten en gang for alle er givet og aldrig vil ændre sig, og heller ikke af den opfattelse at FN-systemet ikke skal ændre sig.
opfattelse
Vi har mange diskussioner i Enhedslisten om dette spørgsmål, så også på det punkt vil jeg gerne sige tak for ministerens tilkendegivelse om, at vi skal have en sådan debat.
Jeg må så bare konstatere, at vi altså ikke kan blive enige med regeringen om det konkrete forslag, der ligger her, og vi vil så i udvalget prøve at få opklaret de spørgsmål, som er rejst her i debatten.
Jørgen Estrup (RV), 1999-03-03:
Af flere årsager nærmer vi os vist afslutningen på denne her del af debatten, og jeg synes også, man kan gøre det, fordi vi sådan set indholdsmæssigt er ved at nå frem til det, jeg egentlig ser som essensen af det, hr. Jens Hald Madsen siger, nemlig at det dog var pokkers ærgerligt, at Venstre ikke kom i tanker om det, inden man indgik et finanslovforlig her før jul.
Christian H. Hansen (DF), 1999-03-03:
Når man kigger i redegørelsen, så viser det sig jo, at i budgettet inden for freds- og stabilitetsrammen bliver der faktisk brugt et utrolig stort beløb til flygtninge her i landet.
Der vil jeg gerne have en bekræftelse fra hr. Claus Larsen-Jensen på, at det nok lidt er en fejl, og at det egentlig mere hører ind under Indenrigsministeriets og Socialministeriets budgetter.
Er det ikke meningen, at man med det beløb, der er afsat, faktisk skal hjælpe ude i de katastroferamte områder,
i stedet for at man bruger en del af pengene på at hjælpe flygtninge her i landet?
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-03-03:
Vi skal jo begge dele.
Hvad er årsagen til, at folk flygter fra deres lande?
Den er den ganske simple, nemlig ustabilitet, manglende demokrati, forfølgelse, krige osv. Derfor kan man egentlig betragte det som en følgeomkostning. Men det er da håbet og målet, at vi, i takt med at vi i forhold til udviklingen hos os selv har styr på det og rammen udvides, også får en mulighed for at kunne styrke indsatsen ude, så mængden af flygtninge forhåbentlig mindskes, når der opnås større stabilitet i de lande, som ellers er med til at producere flygtningestrømmen.
Steen Gade (SF), 1999-03-03:
Vi var i hvert fald nogle, der var med.
Der var jo en Rioopfølgning ved en dagsorden i Folketinget, der fastlagde, at vi skulle have sådan en ramme.
Derefter blev der skrevet en beretning, og i den beretning står der overhovedet ikke det, som hr. Jens Hald Madsen siger her.
De var præcis på miljøsiden og på katastrofesiden, som hr. Jens Hald Madsen siger de ikke var.