runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-22:
Til fru Lissa Mathiasen: Vi har det sådan med legekammerater, at vi leger med dem, som gerne vil lege med os.
Vi kunne nu få indført en forbedring med hensyn til at få renoveret de selvejende institutioner, hvad der var stærkt brug for, og så gik vi ind.
Derfor kunne vi sidste år være med til i et flertal at skabe en løsning på det problem.
Vi vil også gerne være med til at lave en forbedring af den kommunale finansiering.
Det sagde jeg meget klart.
Men vi vil ikke lade den ene forbedring falde væk, fordi vi ikke kan få den anden forbedring.
I Enhedslisten går vi ind og tager fremskridtene dér, hvor vi kan få dem, i den takt det er muligt.
Vi er nøjsomme mennesker.
Vi kæmper for forbedringerne, hvor vi kan få dem, og i den takt det er muligt at gennemføre dem.
Her kunne vi altså få dem på det her område.
Vi ville også gerne have dem på det andet område.
Og vi er altså ikke så bange for det. Hvis der er nogle vegetarer, der gerne vil bo sammen, kan det altså ikke være rigtigt, at der kommer en kommune og siger: Nu skal dette vegetarplejehjem fyldes op med kødædere. Det kan ikke være rimeligt.
Der er for meget beton i det.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Jeg er nødt til at give hr. Keld Albrechtsen den lille serviceoplysning: Man har jo så valgt forkert side.
Det er nogle dårlige kammerater, man har valgt at lege med, når man samtidig fra hr. Keld Albrechtsens side siger, at man anerkender, at det nok bliver sammen med Socialdemokratiet og venstrefløjen, man skal løse de her problemer.
Det, man har fået ud af det kammeratskab med de legekammerater her, er rent faktisk, at man går ind og skaber forskelsbehandling.
Det, man har fået ud af det her, er, at man fra Enhedslistens side fraviger princippet om, at offentlige midler altid skal kædes sammen med en anvisningsret.
Jeg tror også, hr. Keld Albrechtsen selv kan erindre det, jeg kan næsten se det på ansigtsudtrykket.
Og man har ydermere fra Enhedslistens side i kraft af et dårligt kammeratskab fået lavet en situation, hvor man er parat til at anerkende og acceptere: at den, der har størst behov, ikke nødvendigvis kommer først. Jeg tror, jeg vil anbefale Enhedslisten at skynde sig at finde nogle bedre legekammerater.
Vi vil gerne være med.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-22:
Jeg er da enig i, at ikke mindst et parti som f.eks. Det Radikale Venstre har en lang tradition tilbage til kulturradikalismen osv. for over 100 år siden, også den socialdemokratiske arbejderbevægelse, som Enhedslisten jo også er udsprunget af, bl.a. fordi den slingrede for langt til højre.
Jeg kan sige til fru Lissa Mathiasen: Vi har ikke fået et sådant tilsagn, desværre.
Men vi vil kæmpe for det sammen med Socialdemokratiet, og forhåbentlig kan vi også få kommunerne til at fremsætte et sådant ønske, for det vil jo da være naturligt, at de får de samme muligheder, som vi nu sikrer for en lille gruppe af byggerier inden for sektoren. Så må vi sammen kæmpe om at få forbedret niveauet, ligesom vi gjorde fra Enhedslistens side over for den daværende regering, da vi fik vedtaget det her og sagde, at så må de almene boligselskaber også have de 7 pct. grundkapital.
Det fik vi kæmpet igennem over for den tidligere regering.
Måske kan vi også få kæmpet en finansieringsreform igennem over for denne her regering med hensyn til de kommunale plejehjem.
Især hvis det viser sig, at de bekymringer med hensyn til det reelle frie valg - om det virkelig er reelt - som Socialdemokratiet giver udtryk for, og som jeg er enig i at vi må have en analyse af, er rigtige.
Risikerer vi, at der er nogle kommuner, der så holder op med at løse deres forpligtelser, fordi de håber på, at så flytter man nok et andet sted hen, hvor der er nogle kommuner, der tager ansvaret alvorligt?
Det er en problemstilling, vi skal have belyst.
Det kunne medføre, at der bliver et pres for, at så skal vi have hævet også den kommunale finansiering, således at disse ting kan blive løst, så det bliver en reel valgfrihed.
Så det er jeg helt med på, og jeg synes, vi skal stå sammen om over for regeringen at arbejde i den retning.
Og så kan det jo være, at den samlede konklusion på det her forslag faktisk kan blive ganske fornuftig.
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Det skal være ultrakort.
Jeg skal blot sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis han har fået den opfattelse under valgkampen, at Socialdemokratiet ikke gik ind for frit valg, kunne det jo godt skyldes den kendsgerning, at hver eneste gang de borgerlige partier i den selv samme valgkamp har åbnet munden og sagt, vi vil have frit valg, har det implicit ligget i luften, at man fra SR-regeringens side skulle ud at forsvare, at det var man åbenbart ikke. Det har ikke hold i virkeligheden.
Er der nogen, der har stået for frihed i de sidste mere end 100 år, også lang tid før hr. Keld Albrechtsens parti så dagens lys,
er det rent faktisk - i hvert fald hvis jeg skal tale som ordfører for Socialdemokratiet, og det skal jeg i dag - Socialdemokratiet.
Det er hverken Venstre, De Konservative eller - forstår jeg nu - Enhedslisten.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Nu er jeg ikke sikker på, at det her punkt var eneste årsag til det valgresultat, som jeg da håber jeg er enig med hr. Keld Albrechtsen i at vi begge kan være kede af.
Men jeg vil da godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Ligger der med det her lovforslag et tilsagn til Enhedslisten om, at nu kommer der flere penge ud til kommunerne, sådan så vi rent faktisk sikrer, at der bliver en ensartethed over de her forskellige former for byggeri?
Det er jo ikke det, vi har hørt under finanslovdebatten.
Det er ikke det, vi har hørt undervejs fra regeringen, at der ligefrem ligger flere penge til kommunerne.
Men ligger der et tilsagn til Enhedslisten om, at nu kommer der altså flere penge ud?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-22:
Det er blot til det historiske.
Fru Tove Videbæk var inde på opfølgelsen af beslutningsforslag nr. B 76 i det gamle Folketing.
Der skal jeg bare oplyse, at vi havde et tilsagn om fra den daværende regering, at B 76 til fulde ville blive opfyldt og gennemført, sådan som et flertal i Folketinget havde vedtaget det. Det er blot, fordi når jeg nu har kritiseret den tidligere regerings indsats i den her sag, så skal der dog også ydes den den retfærdighed, at da Folketinget havde vedtaget forslaget, respekterede den daværende regering det flertal, der var.
Og vi ville, hvis det flertal havde holdt lidt længere i det gamle Folketing, også havde fået loven vedtaget fuldt ud, som det lå i beslutningsforslaget.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Tak for erkendelsen.
En erkendelse af, at til trods for at man siger, at her giver man et reelt frit valg, så har man fra den konservative ordførers side nu erkendt, at det kun er et frit valg, hvis det er muligt.
Lad os så sige det til de ældre.
Lad os sige det til de mennesker, så de ikke føler sig snydt.
Jeg takker for erkendelsen af, at der ikke er et reelt frit valg i det her, for det kan man ikke tilgodese.
Carina Christensen (KF), 2002-03-22:
Nej, vi stikker ikke folk blår i øjnene.
Venstres ordfører har været inde på det, og Dansk Folkepartis ordfører har været inde på det.
Vi har nedsat den kommunale grundkapital.
Kommunerne har alle muligheder for at bygge flere ældreboliger.
Med det her lovforslag giver vi folk et retskrav og et frit valg og nogle muligheder, som de ikke havde under den forrige regering.
De selvejende plejeinstitutioner får også mulighed for at bygge flere boliger.
Jeg mener, at vi har sat alt i værk.
Det er klart, at vi ikke kan lovgive for alle ting, men jeg mener, at vi har sat så mange gode tiltag i gang, så det er et meget, meget stort skridt i retning af et frit valg.
Jeg mener, at det er så tæt på, som man kan komme det.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Det, der jo er meget typisk for denne her regering, er, at man slår ud med armene og siger: Vi giver løfter til den ene, og vi giver løfter til den anden.
Det, jeg reelt spørger til, er det med det frie valg, og det er jo egentlig også det, jeg kan høre at jeg får svar på fra De Konservative.
De siger: Nej, ikke i alle situationer har man et reelt frit valg.
Det er derfor, vi sætter spørgsmålstegn ved, om ikke det at sige det her er at give større løfter, større forventninger til den gruppe af mennesker.
Hvordan vil man sikre, at der er det reelle frie valg?
Heroppefra har den konservative ordfører nu sagt, at der er et reelt frit valg, men samtidig siger hun, at der er de her begrænsninger.
Stikker man ikke folk blår i øjnene, når de alligevel ikke har et reelt frit valg?
Carina Christensen (KF), 2002-03-22:
Det har været en vigtig forudsætning for regeringen, at der ved frit valg-ordningen ikke sker en forringelse af de muligheder for at flytte over kommunegrænsen, der findes i dag.
Det er derfor kun den nye kreds af ældre og handicappede, der ønsker at flytte af andre grunde, der vil være omfattet af de foreslåede regler om kommunernes adgang til i særlige tilfælde at afslå optagelse på venteliste.
Den foreslåede adgang for kommunerne til i særlige tilfælde at afslå udefrakommende optagelse på en venteliste er en undtagelsesbestemmelse, som kun vil kunne finde anvendelse, hvis ønsket om flytning over kommunegrænsen ikke er begrundet i hensynet til pårørende, religiøse forhold m.v.
Undtagelsesbestemmelsen skal kun kunne tages i anvendelse, hvis tilstrømningen af boligsøgende fra andre kommuner skønnes at være en afgørende hindring for kommunens opfyldelse af sin forpligtelse til at sikre boligtilbud for egne borgere.
Undtagelsesbestemmelsen skal derfor både varetage hensynet til dem, der ønsker at flytte til kommunen, og til dem, der allerede bor i kommunen, og dermed også varetage hensynet til kapacitetsforholdene i den pågældende kommune.
Efter lovforslaget skal der fastsættes nærmere regler om kommunernes adgang til at afslå optagelse på venteliste, og den nærmere udformning af disse regler vil blive fastlagt efter drøftelse med de kommunale og amtskommunale parter.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Jeg kan godt dele den valgfrihedstanke, som den konservative ordfører gav udtryk for, når det gælder om at kunne flytte over kommunegrænserne.
Hvordan vil man sikre, at valgfriheden rent faktisk er til stede i de tilfælde?
Hvordan sikres den reelle valgfrihed, hvis tilflytterkommunen siger nej?
Carina Christensen (KF), 2002-03-22:
For Det Konservative Folkeparti er menneskesynet og holdningen til ældre mennesker afgørende elementer i ældrepolitikken.
Tilvejebringelsen af omsorg og trygge rammer er en vigtig opgave, og det er et ansvar, som
det offentlige skal leve op til
Ældres og også handicappedes individuelle behov skal bl.a. søges indfriet gennem det frie valg af plejehjemsplads eller ældrebolig.
Den enkelte skal have mulighed for at søge derhen, hvor han eller hun mener og føler, at ens behov varetages bedst.
I dag afhænger muligheden for frit valg af, om den ældre eller handicappede har religiøse eller familiemæssige forhold, der taler for at kunne bosætte sig på et plejehjem eller i en plejebolig et andet sted i kommunen eller i en anden kommune.
Ældre og handicappede har altså kun uden særlige omstændigheder mulighed for at bo, hvor de finder, at deres behov bedst opfyldes.
Med dette lovforslag gennemføres et gammelt konservativt ønske om, at alle ældre og handicappede, der er visiteret af kommunen til en plejehjemsplads eller plads i en plejebolig, skal have ret til at vælge netop det plejehjem eller den plejebolig, der opfylder den enkelte ældres krav til tryghed og kvalitet i plejen.
Retten til frit valg vil nu også gælde, selv om den foretrukne plejebolig ligger i en anden kommune, og retten til det frie valg vil nu også omfatte ret til at få ægtefælle eller samlevende med samt ret for den efterlevende til at blive boende.
Fra konservativ side glæder vi os uhyre meget over, at dette nu gennemføres.
Det frie valg omhandler også frihed med hensyn til valg
af boligform
Forslaget vil betyde, at ældre og handicappede får større valgfrihed mellem kommunale og private boligtilbud.
B 76 blev vedtaget sidste år med bl.a. konservative stemmer, og vi glæder os derfor over, at der nu bliver sat handling bag ordene.
Vi får øget udbuddet af private boliger, og mange plejehjem, som ejes af selvejende institutioner, vil nu forhåbentlig blive gjort tidssvarende og moderne.
Det kan der nu rettes op på, og det er alt i alt et meget positivt forslag.
Den sidste del af forslaget indebærer, at der sker en forlængelse af den særordning, der gælder for 4. Maj-Kollegierne.
Ordningen forlænges i yderligere 10 år fra udgangen af 2005 til udgangen af 2015, og også denne del af forslaget kan vi støtte.
Det Konservative Folkeparti støtter således det samlede lovforslag.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-03-22:
Nej, nu synes jeg, man læser Bibelen ligesom en vis mand.
Det, det drejer sig om, er, at kommunerne har ansvaret for, at der er de plejehjemspladser, der skal bruges til de mennesker, og derfor må de også have ansvaret for at anvise dem.
Vi går ikke med til at lave nogle ændringer på det punkt.
Morten Homann (SF), 2002-03-22:
Jeg er meget glad for den sidste bemærkning fra hr. Freddie H. Madsen, for jeg er meget enig i, at det er kommunerne, der skal sørge for det.
Men derfor er det selvfølgelig også nødvendigt at få rettet lovforslaget til netop på det punkt, så det faktisk er kommunerne, som har anvisningsretten, og ikke, som det står i forslaget, at det ikke nødvendigvis er tilfældet, men at det måske kan være den selvejende institution selv, som har anvisningsretten.
Jeg er meget enig i sigtet, og derfor betragter jeg det som et tilsagn om at stemme for et ændringsforslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-22:
Hvis nu det viser sig, at arbejdsmiljøet ikke bliver bedre, skulle vi så forstå de udtalelser, der kom fra hr. Bent Bøgsted, således, at så er hr. Bent Bøgsted interesseret i, at vi kan vende tilbage til denne her incitamentordning?
For jeg går ud fra, at hr. Bent Bøgsted er enig i, at der ikke er tale om noget tilskud.
Der er tale om, at man foretager en investering.
I det øjeblik, man ikke gør det, så kommer man af med pengene, men i det øjeblik, man foretager investeringen og sørger for, at arbejdsmiljøet bliver bragt i orden, får man pengene tilbage.
Der er altså ikke tale om, at man her yder tilskud.
Der er tale om, at man sådan set bare får en opretning.
Og så kan jeg se, at den røde lampe lyser.
Margrethe Vestager (RV), 2002-03-22:
Jeg vil gerne bede fru Tove Videbæk om at uddybe den del af sin ordførertale, hvori fru Tove Videbæk nævner, at der er en del eksempler på, at ægtefæller er blevet skilt ad på grund af kommunal vrangvillighed med hensyn til at lade ægtefæller bo sammen.
Vi har tidligere hørt om eksemplet fra Valby Bydelsråd.
Jeg synes, det vil være væsentligt i forbindelse med lovforslagets behandling og fuldstændighed at få flere konkrete eksempler, da jeg går ud fra, at en del må være minimum 5-10 stykker.
Jeg synes, det ville være rart, hvis vi kan få disse konkrete eksempler, da vi tit er meget hurtige her i Tinget til at kritisere kommunerne for efterladenhed uden at konkretisere, hvor problemet ligger, i stedet for at anerkende den indsats, som faktisk gøres i forhold til den nuværende lovgivning.
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Ganske kort: Jeg vil gerne spørge fru Tove Videbæk om to formuleringer omhandlende det samme, som jeg bemærkede i ordførertalen.
Vil det sige, at Kristeligt Folkeparti, i øvrigt på linje med Socialdemokratiet, erkender, at forslaget, som det foreligger nu fra regeringen, ikke betyder det reelle frie valg, som jeg også som ordfører for Socialdemokratiet anførte i min ordførertale, men at det reelle frie valg ikke er på plads?
Tove Videbæk (KRF), 2002-03-22:
Til hr. Keld Albrechtsen kan jeg sige, at det var så sent som den 11. september sidste år, at hr. Kofod-Svendsen fandt anledning til og fandt det nødvendigt at stille spørgsmål til by- og boligministeren vedrørende regeringens intentioner om at opfylde det her.
Fru Margrethe Vestager efterlyser nogle flere eksempler, og dem skal jeg meget gerne komme med.
Jeg har ikke taget dem med her, men vi har en hel del både fra Sjælland og fra Jylland.
Jeg vil da også sige til fru Margrethe Vestager, at i de 4 år, jeg har været i Socialudvalget, må jeg sige, at vi har haft stakke af breve liggende, og jeg tror, at andre socialudvalgsmedlemmer er enige med mig i, at det er rigtig mange henvendelser, vi har fået fra folk om forskellige sager, hvor man har følt sig virkelig dårligt og uretfærdigt behandlet.
Men dermed siger jeg ikke, at jeg ikke påskønner, og at jeg ikke ved, at der sker rigtig mange gode ting rundtomkring i kommunerne også på det her område, men der er nogle kommuner, som simpelt hen ikke på det her område lever op til lovens krav.
Til Socialdemokratiets ordfører kan jeg sige, at jeg både i starten og i slutningen af min ordførertale sagde, at de ældre får lidt friere valg, og det er det, jeg mener.
Den øvrige disput om, hvorvidt der er frit valg eller friere valg, må Socialdemokratiet tage med regeringen.
Det er ikke min sag.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-22:
Allerede i dag er der lovmæssig mulighed for, at private kan komme ind på området.
Det er jo derfor, de er det i en række kommuner.
Det spørgsmål, jeg stillede, var egentlig meget præcist: Der er 275 ældreråd i Danmark, ét i hver dansk kommune.
Når nu hr. Flemming Oppfeldt siger, at de ældre beder om det her, var det så ikke nærliggende, at man spurgte, hvad de mener ude i ældrerådene, for ikke at være smagsdommer?
Jeg vil egentlig bare have hr. Flemming Oppfeldts bekræftelse på, at en regering, der ikke vil være smagsdommer, i sagens natur spørger pænt ude hos dem, der sidder tæt på.
Det er et meget enkelt spørgsmål at besvare.
Line Barfod (EL), 2002-03-22:
Det lød lidt, som om Hr. Flemming Oppfeldt mente, at den ordning, der er i dag, betyder, at en ældre, der ønsker en anden end den kommunale hjemmehjælp til at udføre arbejdet, selv skal organisere hele hjemmehjælpen med kommunen.
Det er altså ikke det, ordningen går ud på, for det er der jo ingen, der kunne forestille sig.
Det, det går ud på, er, at den ældre i dag har mulighed for, hvis man hellere vil have en anden end den kommunale hjemmehjælp, at få vedkommende til at komme.
Det er der nogle enkelte, der benytter sig af, men det er ikke mange.
Hvis der var det store behov for at få private leverandører, ville der jo nok være mange, der benyttede sig af det.
Men der er faktisk mange, der er glade for de hjemmehjælpere, de har, og synes, de gør et godt stykke arbejde.
Der er bare for lidt tid.
Derfor ville det være langt bedre at bruge de ressourcer, der nu er fundet i finansloven, til at få mere hjemmehjælp ud til de ældre, der har behov for den, i stedet for at bruge ressourcerne på bureaukrati, hvad denne ordning går ud på.
Det er svært for os at forstå, hvorfor et parti, der førte valgkamp på at sætte borgeren, mennesket, før systemet, nu i stedet vælger at sætte private firmaers profitinteresser før mennesket.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-03-22:
Jeg noterede mig, hvad fru Grete Schødts sagde i sit første spørgsmål, nemlig de erfaringer, man er ved at gøre sig i Odense og andre steder.
Det er jo en form, hvor tingene bliver udliciterede, og det er faktisk mere vidtgående end det, regeringen forestiller sig i dette forslag.
Nu er mit Venstrehjerte jo indstillet sådan, at hvis nogen siger »udlicitering« fra Folketingets talerstol, vil jeg ikke bare afvise det fuldstændigt, og at sætte sig ned omkring et bord, som den socialdemokratiske ordfører foreslår, og prøve at finde ud af tingene, vil jeg heller ikke afvise, at man kunne gøre, hvis man kunne få et større udliciteringselement. Til fru Line Barfod vil jeg bare sige, at jeg kender godt den ordning, hvor man peger på en bestemt, og så kan vedkommende levere hjemmehjælpen til en.
Men her bliver det ikke sådan.
Her bliver det sådan, at vi får lavet et ordentligt katalog, således at man får en stor vifte af forskellige forslag, man kan pege på, og det ikke er op til den ældre at skulle udtænke, hvordan man organiserer fuldstændig hjemmehjælp.
Så vil jeg sige, og det er også svar til hr. Villy
Søvndal, at det drejer sig jo ikke bare om at forkaste den kommunale hjemmehjælp og den ordning, der fungerer i dag.
Det er et spørgsmål om at få nogle private ind ved siden af, så man kan få et frit valg, og det er ikke nogen skade til.
Grete Schødts (S), 2002-03-22:
Af hr. Flemming Oppfeldts svar kan man næsten få indtryk af, at Venstre egentlig mere varetager de private leverandørers interesser, end de varetager fru Hansens og fru Jensens interesser.
Det er ikke bare en engangsforestilling.
Det er noget, der skal gentages, hver eneste gang der er en ny hjemmehjælpsmodtager, hver eneste gang der er en ny kunde.
De, der har gode erfaringer med andre leverandører, skal starte forfra.
Det her er bureaukrati og administration, der bare vil noget.
Pengene går jo kun til administration; der kommer ikke tilsvarende hjælp ud, sådan som jeg så gerne ville have.
Så vil jeg godt foreslå: Var det ikke en idé at vente med at lade lovforslaget træde i kraft til januar 2003 og lade os gennemarbejde det på en ordentlig måde og undgå det lovsjusk?
Hvis forslaget skal træde i kraft den 1. juli, har kommunerne én måned til at gøre tingene færdige i.
Jeg synes faktisk, det ville klæde regeringen og klæde ministeren, at vi satte os ved det samme bord og drøftede det ordentligt igennem, så vi kunne få et ordentligt resultat fra den 1. januar.
Line Barfod (EL), 2002-03-22:
Problemet er altså ikke, at de ældre ikke kan få en privat leverandør, hvis de ønsker det.
Problemet er, at der ikke er nogen ældre, der i særlig stort omfang har benyttet sig af denne ret, og derfor ønsker Venstre nu at presse kommunerne til at bruge en masse bureaukrati på at få private virksomheder ind på det her marked.
Så sagde hr. Flemming Oppfeldt før, at de ældre beder om bedre kvalitet.
Men hvorfor mener hr. Flemming Oppfeldt ikke, det er muligt at få det fra de offentligt ansatte hjemmehjælpere?
Var det ikke muligt at udvise en vis tillid til, at
hvis de offentligt ansatte hjemmehjælpere fik lov til det og fik mulighederne for det, kunne de netop bruge deres fantasi og kreativitet til at levere et ordentligt kvalitetsarbejde, hvor de i samarbejde med de ældre kan få hjemmeplejen til at fungere bedst muligt?
Det har man f.eks. gjort i Skævinge Kommune, hvor hjemmehjælperne og de ældre selv organiserer arbejdet sammen, og hvor sygeligheden er faldet både blandt hjemmehjælperne og blandt de ældre.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-22:
Der var to centrale udsagn i hr. Flemming Oppfeldts ordførertale og svaret på de korte bemærkninger.
Jeg forstod, at de ældre beder om det.
Nu er det jo sådan, at regeringen ikke har for vane at drysse om sig med høringssvar, men vi er i den heldige situation, at hver eneste af landets kommuner er udstyret med et ældreråd, og jeg vil spørge direkte: Vil regeringen indhente høringssvar fra samtlige ældreråd i Danmark, hvor man beder ældrerådene bekræfte, om hr. Flemming Oppfeldt har ret i sin antagelse? Jeg tror nemlig grundlæggende, at hr. Flemming Oppfeldt ikke har ret.
Jeg tror, hans ærinde er et helt andet, som jeg også synes, han lagde, meget åbent frem fra starten, nemlig at hensigten med det her er at åbne op for private virksomheders mulighed for at komme ind på området.
Det er klart, at det er Venstres ideologiske ærinde, vi er inde på her.
Men jeg vil godt bede om et meget præcist svar: Vil regeringen indhente høringssvar fra samtlige ældreråd i Danmark? Så kan vi jo hæve det her fra tro til viden.