runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-13:
Jeg spurgte faktisk ikke, om Venstre ville afgive nogen løfter eller noget i den her sag, jeg spurgte egentlig bare, hvordan og hvorledes man så på det, hvad man ville vægte, hvis man kom i den situation, at man skulle ændre på det, for Venstres løfter er jo ikke noget værd, det ved vi ud fra de ting, der er sket inden for de seneste dage.
Jeg har faktisk ikke være ude på noget stemmefiskeri i det her.
Jeg har ikke nævnt et eneste lokalt område, men det er jo klart, at vi bliver nødt til at spørge, hvad det er for en effektivitet og økonomi eller noget som helst andet, man lægger vægt på.
Hvis man ønsker at få en høj effektivitet, skal det så være begrundet i økonomi?
Hvis man skal flytte arbejdspladser, så så vi jo, hvordan og hvorledes Venstre gjorde det sidste gang.
Man flyttede Sikkerhedsstyrelsen trods det, at der var et enstemmigt forslag i Folketinget om, at man skulle flytte det til laverestående regioner med lavt skattegrundlag og høj arbejdsløshed osv. Vil man bruge samme model, eller vil man vælge den model, man brugte, da man flyttede Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg?
Det er jo interessant, hvordan Venstre står i den sag.
Jan Trøjborg (S), 2003-11-13:
Det er jo altid politisk interessant, når et parti skifter grundlæggende holdning og løber fra de synspunkter, det tidligere har haft.
Det kan være begavet at gøre det.
Men nu forstår jeg, at når det gælder Venstre, der jo er ganske ferm til at skifte standpunkt, ikke mindst her for tiden, så skyldes det et oberstkup, når det handler om værnepligt, og når det handler om hjemmeværn, at man har skiftet fundamental holdning.
Men kunne hr. Ulrik Kragh løfte sløret lidt for, hvornår ændringer af holdningen til selve den økonomiske rammes størrelse for den kommende forsvarsaftale indtræffer?
Jeg kan huske, at jeg er blevet tudet ørerne fulde, ikke mindst af Venstre, i årenes løb af, at budgettet ikke rakte; det var for beskedent.
Og nu forstår jeg på den tale, som statsministeren holdt på Forsvarsakademiet for nylig, at rammen er 18 mia. kr., nicht weiter, og heri skal indeholdes udgifterne til de internationale missioner, det vil altså sige færre penge til den samlede forsvarsramme end i dag.
KL. 11.25 Det synes jeg kan være fornuftigt, men det er da fundamentalt anderledes end det synspunkt, Venstre har forfægtet i en årrække.
Jeg vil derfor spørge hr. Ulrik
Kragh, om han synes, det også er et løftebrud, Venstre begår her.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-13:
Jeg vil gerne spørge ham, om han er i stand til at vurdere, om krigsførelsen i Afghanistan og Irak har øget eller mindsket terrortruslen i verden.
Det dybt deprimerende svar er nemlig, at terrortruslen i dag er forøget som følge af forfejlet krigsførelse i Afghanistan og Irak.
Og jeg vil godt spørge hr. Ulrik Kragh, om han overhovedet har forstået terrorismens væsen, for det er nemlig sådan med terrorister, at de ikke fører territorialkrig.
Men hr. Ulrik Kragh tror, at man kan bekæmpe dem ved at angribe lande.
Problemet er, at terrorister altså flytter sig derhen, hvor den landkrig ikke foregår, og så forbereder de deres aktioner dér, som vi f.eks. så i Saudi-Arabien.
Skulle man så angribe Saudi-Arabien?
Det er jo konsekvensen af hr. Ulrik Kraghs logik.
Så jeg forventer, at der snart ligger et forslag om at sende en dansk hær ned og angribe Saudi-Arabien.
Jeg håber bare, at det lille eksempel kan vise absurditeten i hele hr. Ulrik Kraghs militære fantasiprojekt.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-13:
, fordi de uddannelsesbehov, der nu engang er, ikke helt reflekterede den tidsperiode, der var afsat til værnepligten.
På daværende tidspunkt var jeg klar over, at der var behov for at lave en undersøgelse af, om det nu stod rigtigt til, sådan som det fungerede, og på daværende tidspunkt satte forsvarsministeren et analysearbejde i gang, hvis resultat nu vil komme i forbindelse med de forligsforberedelser, vi er i gang med.
Og når det er sådan, at vi har de anbefalinger, så vil jeg også tage stilling til, hvordan fremtidens værnepligt
og struktur skal se ud.
Men det er altså ca. et års tid
siden.
Til hr. Villy Søvndal: Nu var det således, at Værnepligtsrådet havde været så venligt at besøge mig ganske få dage inden deres møde, fordi de var klar over, at jeg ikke havde mulighed for at komme.
Det, som jeg kan sige angående værnepligten, er, at den fremtidige værnepligt skal være relevant, og at den skal være effektiv.
Der skal være en løn, som er rimelig i forhold til den indsats, der ydes.
Og i videst muligt omfang skal værnepligten også tilrettelægges, således at den ikke karambolerer med de uddannelsesplaner og uddannelsesforløb, som ellers løber.
Vi har heldigvis for 4 år siden taget nogle store skridt med hensyn til ændringer af kasernestruktur og deslige.
Jeg vil på nuværende tidspunkt ikke lægge mig fast på, hvordan det skal se ud, men det, der er vigtigt, er, at vi får et effektivt forsvar, og når vi så har fået skruet det sammen og set, hvordan det skal se ud, så vil vi efterfølgende naturligvis også tage videst mulige regionalpolitiske hensyn.
Men det vil altså være galt på nuværende tidspunkt at låse sig fast, og det synes jeg også at hr. Bjarne Laustsen, inden det nu går helt op i lokalt stemmefiskeri, skulle skrive sig bag øret.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-13:
Jeg vil gerne vende tilbage til værnepligten, nemlig hvor lang tid den skal vare.
Jeg synes også, det er vigtigt at diskutere, fordi nogle af os deltog i et møde med de værnepligtiges talsmænd på Høvelte Kaserne for en lille måned siden.
Desværre var der ingen fra regeringspartierne, der kunne nå det.
Der er jo meget at lave, når man er i regering, så det skal der ikke lyde nogen bebrejdende ord for, men derfor fik man heller ikke indtrykkene med derudefra.
Nu var der ikke sådan meningsmålinger og sådan noget, så det her er min tolkning af, hvordan mødet var.
Der var nogle, der havde været værnepligtige nu i 5 måneder og ikke havde været ude at sejle.
Man kan godt mene, at det er sådan en grundøvelse, når man er i søværnet, at man også får lov til at sejle en tur.
Andre syntes, at værnepligten er tilrettelagt på en måde, så den løn, man får, er urimelig i forhold til, hvad andre grupper får.
Hvis nu man siger til de der unge, at nu skal de altså have en 3-måneders-værnepligt, hvilket for de fleste betyder, at de får 3/4 års spildtid i forhold til deres uddannelse, så tror jeg, at man får nogle endnu vredere unge mænd end dem, vi traf på Høvelte Kaserne.
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-13:
Ud over forsvarets formål, som vi jo nok bør kunne blive enige om, så synes jeg ikke, at Venstres ordfører, hr. Ulrik Kragh, kom ind på det fremtidige forsvars struktur osv.
Jeg vil gerne spørge: Hvis der måtte komme nogle strukturændringer og nogle tilpasninger i forsvaret, hvad er det så, Venstre lægger vægt på?
Er det ud fra en udelukkende kold økonomisk diskussion, eller er man også parat til at optage regionalpolitiske hensyn, hvad angår de mange arbejdspladser?
Den sag her ved vi jo, der er mange borgmestre, som er optaget af rundtomkring i landet, hvor man nu har de forsvarsmæssige installationer.
Det er jo klart, at det betyder meget for deres politik i det fremtidige forløb.
Og derfor bør de selvfølgelig også vide, hvad de har at regne med.
Men hvordan vil man begrunde det?
Er der nogen saglige begrundelser for at flytte arbejdspladser fra et sted til et andet?
Vil det så udelukkende bare være begrundet i økonomi, eller vil man også tage de regionalpolitiske hensyn, som man bør tage i sådan en sag?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-11-13:
Det Radikale Venstre har gennem flere år argumenteret for suspension af værnepligten, og det har til tider været en meget ensom kamp, skulle jeg hilse og sige.
Og jeg har ikke tal på det antal debatmøder, hvor jeg rundtomkring i landet har haft fornøjelsen af at skulle diskutere med ordførere fra Venstre og De Konservative, der på de tidspunkter kategorisk har nægtet overhovedet at kigge på værnepligten, indhold, længde, overhovedet at kigge på hjemmeværn og i det hele taget været rygende uenige i, at det måtte man kigge på fordomsfrit.
Nu er det nye toner, som jeg hører Venstres ordfører her fra Folketingets talerstol i dag.
Nu er det nye toner derhen, at man gerne vil reformere værnepligten.
Og mit enkle spørgsmål skal gå på, om Venstres ordfører sådan nogenlunde tidsmæssigt kan stadfæste, hvornår dette omskift, dette fundamentale skift i holdning indtræffer?
Kan vi få - måske ikke en præcis dato og klokkeslæt på det, men kan Venstres ordfører gøre rede for heroppefra, hvornår det egentlig er, man vender så dramatisk i sin holdning og indstilling til værnepligt?
Ulrik Kragh (V), 2003-11-13:
Til hr. Per Kaalund kan jeg kort sige, at jeg også i min ordførertale lagde vægt på, at hjemmeværnet selvfølgelig har nye udfordringer med det nye trusselsbillede.
Der er nye ting, der truer Danmark, og hvis det er sådan, at man er frivilligt engageret i forsvaret i Danmark, så er det klart, at man så også må omstille sig til de nye opgaver. Så vi er ikke fastlåst på opgaver og struktur, men vi mener, at hjemmeværnet er en naturlig del af et kommende forsvar.
Til hr. Villy Søvndal: Jeg mener ikke, at en værnepligt er at gøre grin med unge mennesker.
Tværtimod er det at vise unge mennesker, at alting ikke er ligegyldigt.
Hvis man sætter pris på sit demokrati og sin frihed, så må man også bidrage til den.
Det gør man bl.a. ved værnepligt.
Det er det, der er ambitionen.
Det har vi nogle mennesker
til at analysere på nuværende tidspunkt, så det er for tidligt. Til hr. Keld Albrechtsen: Ja, jeg vil gerne deltage og lægge stemmer til, at vi deltager aktivt i krigen mod international terrorisme.
Hr. Keld Albrechtsen kalder det, at vi vil ud i verden og slås.
Jeg kan citere lord Robertson, NATO's generalsekretær, fra mødet i Orlando i mandags, hvor han eksemplificerede det ved at sige: Hvis vi ikke tog til Afghanistan, og hvis vi ikke tager til Afghanistan, så vil Afghanistan komme til os, enten gennem terrorceller, som uddanner sig, som træner i Afghanistan, eller via opium og narko, som eksporteres fra Afghanistan, eller via våbensmuglinger, som kan være med til at skabe destabilitet i vores verden.
Hvis vi ikke deltager aktivt i kampen mod international terrorisme, deltager i den kamp på udebane, så er det kun et spørgsmål om tid, før de trusler også er i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-13:
Hr. Ulrik Kragh vil jo ud i verden og slås.
Der var et bombeattentat i Saudi-Arabien, og der er terroren i Irak.
Det betyder jo, at hele den militære model, man baserer sig på, er én stor fiasko.
Har man overhovedet overvejet det?
Eller er budskabet bare: Det er der ikke noget at gøre ved, så send bare nogle flere soldater.
Og når det viser sig at føre yderligere ned i sumpen, så send bare nogle flere soldater, og sådan bliver vi bare ved. Har hr. Ulrik Kragh overhovedet overvejet, om det projekt, man har indskibet sig i under ledelse af præsident Bush, fører til noget godt eller noget skidt?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-13:
Jeg skal ikke rode videre i hjemmeværnet, jeg venter spændt på svaret.
Så jeg vil gå videre til værnepligten.
Jeg forstod på hr. Ulrik Kragh, at den skulle reorganiseres.
Så vil jeg spørge meget direkte: Ville det udspil, der lå fra forsvarschefen om en værnepligt på 3 måneder, ikke også efter hr. Ulrik Kraghs opfattelse være at gøre grin med unge mænd, at forstyrre deres liv i 3 måneder for at uddanne dem til noget, der alligevel ikke er noget som helst i nogen som helst sammenhæng?
Er det så ikke bedre at turde tage skridtet fuldt ud?
Er det ikke i virkeligheden udtryk for slaphed og mangel på konsekvens, når man egentlig gerne ville afskaffe en værnepligt, men ikke tør det af angst for sin egen skygge?
Det andet, jeg vil spørge om, er: Der ligger i hr. Ulrik Kraghs tale ikke et ord om FN.
Er det et udtryk for den betydning, som Venstre tillægger FN, efter at det er blevet legalt, at lande går selv?
Per Kaalund (S), 2003-11-13:
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Ulrik Kragh i relation
til hjemmeværnet og også lidt til de bemærkninger, der var til hr. Villy Søvndal om hjemmeværnet.
Hr. Ulrik Kragh bruger udtrykket »med særlig vægt på hjemmeværnet« og havde i sine spørgsmål til hr. Villy Søvndal nogle bemærkninger om 60.000 hjemmeværnsfolk, som jeg forstod var meget superaktive i mange sammenhænge.
Er det sådan, at Venstre er fuldstændig fastlåst på, at hjemmeværnet har 60.000 mennesker, der er hundrede procent aktive, og som fortsat skal indgå i forsvaret?
Eller er man indstillet på, at også hjemmeværnet skal vurderes med hensyn til, hvilke opgaver og hvilke strukturer og hvilke indpasninger der skal ske?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-13:
Jeg forstod på hr. Jesper Langballes noget særegne form for logik, at det i virkeligheden var en fordel, at terroren nu var eksploderet, for så kunne man se, hvem det var.
Jamen så må man sige, at hr. Jesper Langballes projekt er lykkedes i de her dage.
Det må være dejligt at være med til at skabe sådan et totalt kaos i et område, hvor formentlig 50.000 civile er dræbt de sidste år.
Så får man dem op til overfladen.
Ligesom man gør i Palæstina, når israelerne bomber dernede.
Så kommer de op til overfladen, alle dem, som efter hr. Jesper Langballes benævnelse er galninge.
Hvad nu, hvis sandheden er, at hovedparten af den irakiske befolkning synes, at det var ekstremt rart at blive fri for Saddam Hussein, men at de ikke ønsker at få det erstattet af en besættelse af nogen udefra?
De ønsker selv at være med til at forme den irakiske fremtid, og det har de en meget præcis fornemmelse af at de ikke får lov til, fordi de oliepenge, der siver rundt om de amerikanske ledere, er rettet mod ganske andre interesser.
Jeg synes, det er interessant, at hr. Jesper Langballe er tilhænger af at skabe den type internationalt kaos, så man med hr. Jesper Langballes ord kan få dem op til overfladen.
Jeg er glad for, at det ikke er mig, der står for det synspunkt i international politik i en situation, hvor verden er ved at falde fra hinanden, fordi - undskyld mig - mennesker som den amerikanske præsident støttet af mennesker som hr. Jesper Langballe i et vildt had leger kispus med den her verden i stedet for at forsøge via dialog, via samtale at lave nogle internationale aftaler om, hvordan vi styrer igennem internationale konflikter. Jeg skal svare hr. Helge Adam Møller, som spurgte mig om NATO's Response Force.
Jeg synes ikke, at et ja eller et nej er det afgørende.
Det afgørende er betingelserne.
Det afgørende er, at hvis USA vil fortsætte som under den nuværende præsident med at skabe en verden, der i stigende grad falder fra hinanden, og hvor FN bliver tildelt en rolle, der hedder, at hvis de følger USA, så er det fint, ellers er de ikke relevante, som den amerikanske forsvarsminister så smukt udtrykte det, så er det uinteressant at have en NATO-styrke.
Så er det oven i købet farligt.
Så det afgørende er, at vi får etableret en situation, hvor USA som verdens eneste stormagt anerkender, at man skal respektere internationale spilleregler.
Og så bare kort til hr. Keld Albrechtsen: Jeg synes ikke, at det afgørende deleord er spørgsmålet om fredsskabelse.
Jeg har været med til at stemme for fredsskabelse i Bosnien, da serbiske fascister skød ned over Sarajevo.
Jeg har været med til og har gerne villet støtte fredsskabelse i DR Congo for at undgå myrderierne.
Det afgørende er at jorde enhver drøm om, at EU skal udvikle sig til en militær stormagt.
Helge Adam Møller (KF), 2003-11-13:
Jeg ved godt, det kan være svært at svare på alle spørgsmål, når man kun har 2 minutter, så jeg nøjes med ét spørgsmål, og det er mit første spørgsmål fra før om NATO's Response Force.
Hr. Villy Søvndal er ikke nogen stor tilhænger af NATO, men en meget vigtig del af det nye NATO, som blev vedtaget af 19 regeringschefer på Pragtopmødet, er NATO's nye Response Force, som vi Konservative og mange andre partier lægger meget stor vægt på at Danmark deltager meget aktivt i for fremtiden sammen med de øvrige NATO-lande.
Er SF for eller imod NATO's Response Force
Jesper Langballe (DF), 2003-11-13:
På grund af faren for, at terrortruslen eksploderer, skal man altså holde sig gode venner med terroristen og lade være med at røre ved den sovende hund, for at den ikke skal vågne op og bide.
Terrortruslen er der bestandig.
Den er latent, men man kan sige, at hvis den eksploderer, har det trods alt den fordel, at den synliggøres og kommer op til overfladen.
Men jeg forstår nu på hr. Villy Søvndal, at han dels klart erkender sammenhængen mellem Saddam Hussein og den internationale terror, dels siger: Vi må endelig sørge for at holde terroren i ro og holde os gode venner med terroristerne, så der ikke sker os noget.
Fy for søren!
Villy Søvndal (SF), 2003-11-13:
Svaret på det sidste spørgsmål er definitivt ja.
På det tidspunkt, hvor Saddam Hussein var en rigtig nær ven af Vesten, inklusive USA, dengang Rumsfeld var ovre at levere masseødelæggelsesvåben til ham, fordi han var allieret med Vesten for at standse det iranske præstestyre, torturerede han sit folk, og det har han også gjort efterfølgende.
Det findes der ingen undskyldninger for.
Jeg synes bare, man skal lære af det, for risikoen er, at hvis man allierer sig med monstere - hvad enten de hedder Saddam Hussein eller Osama bin Laden - risikerer de på et tidspunkt at udvikle sig til noget helt ukontrollabelt.
Er det virkelig at lære af historien, når man laver den type alliancer?
Jeg synes, højrefløjen i både Danmark og andre steder skulle lære at lade være med at lave de alliancer, som man konstant indgår.
Til hr. Jesper Langballe vil jeg bare stille det enkle modspørgsmål: Er terrortruslen i verden blevet større eller mindre efter angrebet på Irak i marts måned?
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det, som hr. Jesper Langballe og hr. Søren Krarup har medvirket i sammen med den danske regering, har gjort, at terrortruslen er eksploderet.
Det var jo derfor, der blev slået 27 mand ihjel i går.
Det er derfor, at den bølge af sympati for USA, som vi så lige efter den 11. september, er erstattet af et had uden lige i mange af de arabiske lande og ekstrem skepsis i hovedparten af de europæiske lande.
Hr. Jesper Langballe deler dog ikke denne skepsis, men det havde jeg sådan set heller ikke regnet med.
Så er jeg nødt til at vende tilbage til hr. Keld
Albrechtsen
i mit næste svar
Helge Adam Møller (KF), 2003-11-13:
Jeg har to spørgsmål til hr. Villy Søvndal, og det første er i forbindelse med NATO, som hr. Villy Søvndal ikke er nogen tilhænger af.
Jeg vil godt have det helt på det rene: Er hr. Villy Søvndal og dermed SF også modstandere af NATO's Response Force, som blev vedtaget af de 19 regeringschefer på Pragkonferencen for et års tid siden? Så siger hr. Villy Søvndal, at der ikke var nogen organiseret terror i Irak, og så spørger jeg: Saddam Hussein slog titusinder og atter titusinder af sit eget lands befolkning ihjel med giftgas, og i dag finder man dem i snesevis af massegrave.
Dag efter dag efter dag gennem 30 år blev den irakiske befolkning tortureret, og man henrettede folk uden rettergang.
Er det ikke organiseret terror foranstaltet af Saddam Hussein?
Jeg spørger bare.
Jesper Langballe (DF), 2003-11-13:
Jeg forestiller mig noget om, at hr. Villy Søvndal simpelt hen ligger om natten og drømmer om masseødelæggelsesvåben, især dem, der ikke bliver fundet, og måske indimellem beder en stille bøn: Lad dem ikke blive fundet, lad dem ikke blive fundet!
Forholdet er jo det, at det klart var i dansk interesse at standse den galning, der hedder Saddam Hussein.
Det kan være lidt svært for os andre at fatte sympati for ham, og hr. Villy Søvndal må altså have mig undskyldt, men hvad er der egentlig at sige til fordel for at lade Saddam Hussein fortsætte sit rædselsregime?
Terroren truer enhver nation, det er det, der er sagen.
Det er ikke noget, man bare kan se komme fra den ene side, det er en trussel mod os, som findes overalt.
Når man er imod lukkede beslutningsprocesser, som hr. Villy Søvndal ganske fejlagtigt udnævner forsvarsdebatten til at være, og man er imod et lukket militær, forstår jeg faktisk ikke, at man er imod den folkelige forankring og den åbenhed, som både hjemmeværnet og værnepligten repræsenterer.
Søren Krarup (DF), 2003-11-13:
Jeg beklager, at jeg ikke har fået svaret hr. Morten Helveg Petersen før, men det skyldes jo altså, at der er nogle andre, der gør krav på svar, selv om de ikke fortjener det.
Må jeg lige sige ganske kort til hr. Keld Albrechtsen: Jeg har holdt en ordførertale, i hvilken jeg siger, at det danske forsvar har Danmark som sit formål.
Alt det vrøvl om korstog, som skyldes uvidenhed, lader jeg ligge.
Jeg vil sige med hensyn til hr. Søvndals tale om Serbien
osv.: Krigen i Serbien handlede om national suverænitet. Dansk Folkeparti er tilhænger af national suverænitet, derfor var vi kritiske over for krigen i Serbien.
Så meget om det.
Hr. Helveg Petersen spurgte om de konkrete ting værnepligten og hjemmeværnet.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi i en kommende forsvarsordning vil lægge vægt på, at værnepligten bevares - man kan diskutere længden, men den skal bevares på en eller anden måde - og vi vil bevare hjemmeværnet.
Hjemmeværnet er for dansk forsvar og forsvarsvilje noget ganske afgørende.
Hvordan det skal gøres, vil vi ikke lægge os fast på.
Der står jo også i den vedtagelse, vi er medforslagsstillere på, at man overvejer det.
Men det er altså nogle afgørende ting, vi vil have med.
Må jeg så lige sige til hr. Kaalund, som før frokostpausen havde travlt med at mistænkeliggøre os via Glistrup: Nu er det altså FN og EU, og det er fuldstændig rigtigt, at Dansk Folkeparti er modstander af EU, men vi fører heller ikke forsvarspolitik for EU's skyld, vi fører det for Danmarks skyld.
Det samme gælder FN.
Jeg har lige tilbragt 1 måned i New York og været til et FN-møde, og jeg synes, det var ganske spændende at opleve, at der dog - hvad man end kan sige om FN - er et sted, hvor man kan mødes, når der er uenighed.
Jeg har også konstateret, at USA altså har vist en handlekraft,
som har gjort, at man har kunnet handle, med ræsonnementer, som jeg er lige ved at tro, at selv hr. Søvndal kunne skrive under på skulle gælde.
af den mistænkeliggørende manøvre, som hr. Kaalund diverterede os med før frokostpausen.
Per Kaalund (S), 2003-11-13:
Jeg er ked af, at hr. Søren Krarup føler sig udsat for mistænkeliggørelse.
Det er alene fra vores side et forsøg på at opklare præmisserne for deltagelse i et kommende forsvarsforlig.
Hvis vi forudsætter, at der f.eks. bliver et nyt 5-årigt forlig strækkende sig til år 2010, hvor forsvarforbeholdet i relation til EU efter al sandsynlighed bortfalder i den periode, vil Dansk Folkeparti så ud fra sin hidtidige politik ikke kunne medvirke i nogen som helst form for opgave af militær art under ledelse af EU?
Er det helt udelukket?
Må man simpelt hen sige nej til alle opgaver, som EU måtte påtage sig?
Vi kender udviklingen i EU i øjeblikket, hvor der sker en opbygning af forsvarsdimensionen.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-13:
Jo, den er, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Der er jo masser af dagsordenspunkter på Europaudvalgets dagsorden, som sagtens kan blive diskuteret for åbne døre, det er der ingen problemer i, men hvor man giver mandater, og hvor der er oplæg til forhandlinger mellem EU's ministre, skal der være fortrolighed omkring mandatet, ellers kan den danske minister ikke forhandle.