runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KRF), 1998-04-30:
Et samfunds holdning til de svageste er målestokken for dets medmenneskelighed, og vi skal hjælpe de svage grupper, der har svært ved at trænge igennem med deres behov.
Det gælder bl.a. misbrugere, psykisk syge, ufødte liv, senildemente samt ældre, syge og børn, som er nævnt her.
De ældre er gamle nok til at bestemme selv.
De har krav
på en værdig tilværelse, og hjemmepleje og boligtilbud skal indrettes trygt og efter deres ønsker
Der skal være tilstrækkeligt med plejehjemspladser til de ældre, der har behov for omfattende pleje eller konstant overvågning.
Ophold på venteafdeling eller på hospital efter endt hospitalsbehandling er uværdigt, og der skal være gode muligheder for at oprette og drive private plejehjem med offentlige tilskud.
I sygehusplanlægningen skal der lægges vægt på at bevare de små, lokale sygehuse.
Syge mennesker har brug for et miljø, de kan overskue, og hvor der samtidig er mulighed for hyppig kontakt med deres pårørende.
Bl.a. derfor må man arbejde for oprettelse og bevarelse af små enheder, også på sygehusområdet, og lægernes uddannelse og arbejdstider er vi nødt til at gøre noget ved.
Det er ikke nok bare at øse flere penge i sygehussystemet. Det er også vigtigt, at sundhedssektoren fungerer aktiverende, så sygdomsbehandling ikke opleves som noget mystisk, men lægger op til, at patienten selv deltager aktivt i sin egen behandling og pleje.
Vejledning i egenomsorg vil generelt set give forbedrede resultater i den samlede behandling.
I oplægget står der om børn, at alle forældre skal have ret til en pasningsmulighed for de små børn.
Vi ønsker, at hver familie skal have et reelt frit valg til selv at bestemme, hvordan de vil have deres barn passet.
Om det skal ske i offentligt eller privat regi, skal være deres eget valg, for først på den måde får forældrene ret til en pasningsmulighed for små børn efter familiens eget ønske.
Familien er den vigtigste fællesskabsenhed, fordi den i særlig grad forener omsorg, oplæring, solidaritet og ansvar.
Kristeligt Folkeparti vil gerne være med til at forbedre forholdene for de ældre, de syge, børnene og familierne på alle områder, og en stor del af dette forslag til vedtagelse kan vi faktisk gå ind for.
Men vi kan ikke gå ind for forslaget som helhed.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-30:
Nu er det ikke, fordi Det Danske Center for Menneskerettigheder sådan skal styre, hvad vi går og mener herinde, men jeg synes, at når de udtaler sig om det, som de faktisk er eksperter i, nemlig menneskerettigheder, bør man da i hvert fald lytte til dem.
De siger nu også i deres høringssvar: »Det må dog vække endnu større forundring, at det formelle og reelle lighedsprincip ikke bare er overset i lovforslaget, men der lægges i lovforslaget flere steder op til en sondring mellem samfundsgrupper«, og så nævner de nogle eksempler.
Det er jo det, der er problemstillingen: at man tror, man kan lave en integration ved at starte med at gøre forskel, at man tror, man kan lave ligebehandling for et projekt, der skal ende med ligestilling, ved at starte med at gøre forskel, ved at starte med at gøre negativ særbehandling til et princip.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-04-30:
Lad mig i første omgang sige, at jeg ikke kunne drømme om at opgøre, hvor mange udlændinge der bor i en kommune, hvis man tager diplomater med.
Det er ikke Dansk Folkeparti, der har gjort det, for det synes jeg simpelt hen er for pjanket.
Nej, lad os holde os til kendsgerningerne.
Så vil jeg godt spørge fru Dorte Bennedsen, om det med tvangen ikke er en konstatering af, at i de kommuner, hvor der ikke er noget socialt boligbyggeri, kan Udlændingestyrelsen gå ud og købe villaer, som i mange tilfælde er fraflyttet af danske familier, og placere flygtningene i de villaer.
Hvordan tror fru Dorte Bennedsen, at det vil virke?
Tror fru Dorte Bennedsen ikke, at det vil give ballade?
Tror fru Dorte Bennedsen ikke, at det her vil give ufred i langt, langt større grad end det, vi allerede ser på nuværende tidspunkt?
Det er der da ikke nogen, der kan være tjent med, faktisk hverken udlændinge eller danskere.
Jeg synes, det er en skrækkelig lov, denne tvangslov, som den stadig væk nye indenrigsminister har fremsat på basis af det, som den tidligere indenrigsminister tidligere har fremsat.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-30:
Jeg citerede Menneskerettighedscentret, men det var ikke mig, der brugte det som en trussel.
Der blev sagt i fru Pernille Frahms første indlæg, om vi var villige til at pådrage os centrets vrede.
Til de sidste bemærkninger fra fru Pernille Frahm vil jeg sige, at jeg er helt enig i, at der i høringssvaret står noget om disse betænkeligheder, men ikke desto mindre siger centret altså, at det er utvivlsomt, at denne lov bidrager til og forbedrer retssikkerheden, integrationen og ligestillingen.
Der siges ikke, at vi løser alle problemer, men det er der heller ikke nogen af os andre, der har sagt, og det er altså den konklusion, jeg hæfter mig ved.
Og så til fru Pia Kjærsgaard.
Det er klart, at hvis man går ud og køber en villa til - hvad koster de i Gentofte? - 4, 5, 6 mio. kr., ville det nok vække nogen forargelse.
Men der er en lang række andre instrumenter ud over det almennyttige byggeri og anvisningsretten, f.eks. lejeaftaler med pensionskasserne og private udlejere.
Der ligger en hel rad af instrumenter, der kan bruges i disse sammenhænge,
og vi synes faktisk ikke, at nogen kommuner, og specielt ikke i den ende af den kommunale økonomi, skal have lov at sige: Det her vil vi under ingen omstændigheder være med til.
Det er en fælles opgave.
Prøv at se på, hvor mange flytninger der årligt er i de pågældende kommuner, og læg så på, i hvilken størrelsesorden de skal modtage flygtninge.
Hvis der er vilje, er der mulighed, og det ved ministeren noget om, for han har været til KL's årsmøde og ude i andre forsamlinger, og også små jyske kommuner har ytret sig positivt om det her.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-30:
Jeg vil gerne høre, hvordan hr. Bendt Bendtsen vil sikre, at alle kommuner bidrager til denne opgave.
Jeg er også interesseret i, at alle kommuner bidrager; det behøver ikke nødvendigvis at være via en tvangsfordeling.
Men hvordan vil Det Konservative Folkeparti være med til at sikre, at alle bidrager til at løse denne opgave? Det Konservative Folkepartis ordfører sagde også, at kommunerne er presset lige nu, og jeg får lyst til at spørge, hvordan det så hænger sammen med Det Konservative Folkepartis politik om, at man nu skal lave et indgreb i det offentlige forbrug.
Vil det ikke netop fremme presset på de her meget pressede kommuner?
For det tredje vil jeg spørge: Er det en hellig ko, eller er det et princip, at flygtninge ikke må få lov at blive indvandrere?
For hvis det er et princip, kan jeg slet ikke forstå, hvorfor man vil have nogen grænse overhovedet. Hvorfor er det nok at hæve den til 7 år?
Hvorfor skal der overhovedet være en grænse?
Hvorfor skal det ikke være i al evighed, at man skal være på midlertidigt ophold?
For mig lyder det, som om det er en hellig ko, man er i gang med her.
Man vil have flyttet den grænse for enhver pris. Og jeg forstår slet ikke det her med, at man skulle kunne gøre nogen som helst til indvandrere.
Det, man kan gøre, er, at man kan give folk mulighed for at få det valg
Henrik Svane (RV), 1998-04-30:
Mit spørgsmål ligger for så vidt meget i forlængelse af det, fru Pernille Frahm lige har været oppe at sige.
Jeg kan nemlig heller ikke forstå det dér ultimative ønske om at flytte denne 3-års-grænse. Vi kender godt beslutningsforslagene fra V og K om, at det skal være en 7-års-grænse.
Det ligger jo helt klart i aftalen mellem regeringspartierne, at vi i næste folketingssamling vil lægge et forslag frem om frivillig repatriering.
Så når nogen har omtalt det, som om vi er på vej til at gøre Danmark til et indvandrerland med dette lovkompleks, vi er i gang med i dag, så mener jeg ikke det er sandt.
Derfor vil jeg spørge hr. Bendt Bendtsen fra Det Konservative Folkeparti: Hvorfor er det så afgørende, at tallet er 3 og ikke 7?
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-30:
Der blev også sagt en masse i og for sig fornuftige ting om indsats i nærområderne osv., osv.
Det kan vi ikke være uenige i, fordi en sådan indsats både kan gøre det muligt for flygtninge at kunne vende tilbage og også være med til at forhindre nye flygtningestrømme. Den indsats gøres jo faktisk i ret stor udstrækning nu, og derfor vil jeg godt spørge hr. Bendt Bendtsen: Når han siger, at problemet er, at vi ikke kan styre tilstrømningen, hvad mener han så med det? Desværre kan vi ikke styre den, desværre kan vi ikke forhindre, at der bliver krige.
Hvad ligger der i det forslag?
Vi kunne jo alle sammen ønske, at vi ikke fik disse flygtninge, for så ville det betyde, at vi havde en fredeligere verden.
Og nu vil jeg godt høre: Hvad ligger der i bemærkningen om: Desværre kan vi ikke styre tilstrømningen?
Er der noget konkret forslag til styring fra Det Konservative Folkeparti?
Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-30:
Ja, alle kommuner skal bidrage i den her henseende.
Nu har der været nævnt navne på kommuner, som man siger ikke ønsker at bidrage, og det er, fordi man kan se, at økonomien overhovedet ikke hænger sammen på det boligmæssige område.
Jeg er ikke i tvivl om, at de kommuner, som man i dag prøver at skubbe på, godt vil være med til at løfte opgaven, hvis de får betaling for det.
Når man nu siger, at kommunerne er presset - ja, det er jo netop det, de er, og hvorfor er kommunerne presset i dag?
Det er, fordi staten gentagne gange vedtager lovforslag i det her hus, hvor vi bestiller musikken og lader kommunerne betale.
igen et helt nyt element, hvor regeringen kan gå ind og sige, at det ikke koster penge, selv om alle analyser i kommunerne siger, at det koster masser af penge.
Distriktspsykiatrien har kostet penge i kommunerne, og herinde har vi været dygtige til at bestille musikken omkring orlovsydelser, overgangsydelser og mange andre offentlige ydelser, således at snart en tredjedel af Danmarks befolkning er på offentlig hjælp.
Det er netop dér, hvor vi siger, at de offentlige udgifter stiger og stiger, og man har ikke haft vilje til at gribe ind over for det her fra regeringens side.
Jeg mener netop, at de basale kerneydelser ude i kommunerne er under stort pres på baggrund af et for stort offentligt forbrug fra statens side.
Så siger hr. Svane: Er det ikke et princip, det omkring flygtninge?
Jo, det er det måske nok, men 7-års-grænsen hænger nu altså én gang sammen med, at det er dér, folk kan få dansk statsborgerskab.
Så passer tingene sammen, og vi mener faktisk, at hvis folk har været her i 7 år og de er integreret, at de ikke har lavet kriminalitet m.v., m.v., jamen så er det jo faktisk den tidsramme, inden for hvilken man normalt kan blive dansk statsborger.
Så vi mener faktisk, at 7-års-grænsen på det her område er rigtig.
Fru Dorte Bennedsen må jeg komme tilbage til.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-04-30:
For uanset om regeringen skulle ende med at følge hr. Bendt Bendtsens og De Konservatives ønsker om, at der kom flere penge ud i kommunerne, er der jo stadig væk kun ét sted, hvor pengene kommer fra, og det er fra skatteborgerne.
Der ligger jo ikke nogen begrænsning i det her forslag.
Når hr. Bendt Bendtsen sammenligner det med eksempelvis orlovsordninger, jamen så begrænser man - forsøger i hvert fald fra nogle partiers side herinde at begrænse.
Der er ingen begrænsninger overhovedet i det her forslag.
Tilstrømningen er stadig den samme.
Der er ingen hjemsendelse, der kommer stadig væk det antal flygtninge til Danmark, som der hele tiden er kommet.
Jeg hørte meget svagt fra hr. Bendt Bendtsen, at der var nogle kritikpunkter, det var det her med tvangsfordelingen, og der var løsningen så, at der kunne man bare give penge.
Er der virkelig ikke andre elementer i det her forslag, som hr. Bendt Bendtsen og De Konservative går imod?
Jeg synes, det ville være ualmindelig trist, hvis De Konservative ender med at stemme for det her eventuelt med et par tilføjelser fra indenrigsministerens side.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-30:
Hvis man skal tage fru Pernille Frahms ord for pålydende, har vi sådan stort set gjort det stik modsatte af, hvad der ligger i betænkningen.
Det synes jeg fru Pernille Frahm skal fortælle Det Danske Center for Menneskerettigheder, for de siger altså i deres høringssvar, at der ikke kan være tvivl om, at forslaget til integrationslov generelt vil have positive virkninger på flygtninges og indvandreres samfundsmæssige integration og livsbetingelser, og at det derfor vil bidrage til en øget ligebehandling for denne gruppe.
Altså, så ringe kan forslaget da nok ikke være.
Det er rigtigt, at der er problemer, som det ikke løser, men det er problemer, der skal løses med andre instrumenter. Og så vil jeg godt sige til fru Pia Kjærsgaard: Jo, jeg kan glimrende forestille mig, at der er kommuner, der ikke vil have flere flygtninge, for hvis vi nu laver en fordelingsnøgle, som det var tanken at gøre, i relation til, hvad kommunerne har i forvejen, kan jeg godt nævne en hel række kommuner, som selvfølgelig i første omgang ikke skal have flere, fordi de har langt, langt, langt over landsgennemsnittet af denne type af udlændinge, og hermed mener jeg ikke, at diplomater og andre velstillede udlændinge i en nordlig kommune skal tælles med, men det er udlændinge fra det, man med et lidt skidt udtryk kalder flygtningeproducerende lande.
Her er der kommuner, hvor de er langt overrepræsenteret, og de kommuner skal selvfølgelig i første omgang ikke have flere. Så med hensyn til økonomien.
Jeg vil sige, at hvis fru Pia Kjærsgaard læser forslaget igennem, tror jeg, hun vil give mig ret i, at der ikke vil være nogen kommuner, der vil brokke sig over økonomien.
Her er mere end dækning for de udgifter, som kommunerne har.
Arne Melchior (CD), 1998-04-30:
I det Folketing, der sad op til den 11. marts 1998, havde jeg næsten aldrig lejlighed til at behandle samme sagsområder som hr. Bendt Bendtsen.
Det har jeg i mellemtiden fået, og det har været mig en god oplevelse.
Min tillid til ham er blevet meget stor, og min tillid til Det Konservative Folkeparti er dermed også steget ganske betydeligt, nemlig når det drejer sig om forståelse for og vilje og også evne til kompromis.
Men hr. Bendt Bendtsen sluttede sin tale med en sætning, som får mig til at stille et spørgsmål.
Det var dette, at trods mange gode toner og takter af forsonlig art ville hr. Bendt Bendtsen én gang til - det gjorde han også i starten af sin tale - understrege, at hans partis politik ligger langt fra regeringsforslagene, fordi regeringsforslagene ikke minimerer ankomsten af flygtninge til Danmark. Jeg vil så gerne høre fra hr. Bendt Bendtsens fair tænkning: Er det et formål i sig selv at minimere, eller mener hr. Bendt Bendtsen og Det Konservative Folkeparti ikke, at alt efter som situationerne i verden måtte opstå og udvikle sig, skal Danmark helt naturligt tage sin rimelige del i forhold til størrelse og ydeevne? Jeg vil næsten tro, at jeg får et ja fra hr. Bendt Bendtsen på det spørgsmål.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-30:
Jeg syntes bare ikke, at hr. Bendt Bendtsen svarede på det, jeg spurgte om.
Hvordan vil Det Konservative Folkeparti være med til at sikre, at alle er med til at tage deres del af den her opgave?
Finder hr. Bendt Bendtsen det ikke påfaldende, at det netop er nogle af de kommuner, der ellers anses for velhavende, der afviste at tage deres del, mens kommuner som Ishøj, Albertslund, Brøndby m.fl. tager deres del af opgaven. Hvordan kan det være, at de kommuner kan få økonomien til at hænge sammen, mens visse kommuner - jeg skal ikke nævne deres navne heroppefra - ikke kan gøre det?
Så er der det her med at vælte opgaver over på kommunerne, som Folketinget gør.
Jeg har ikke hørt Det Konservative Folkeparti i valgkampen i hvert fald kritisere, at man ville prøve at skaffe bedre hjemmehjælp, at man ville prøve at skaffe dagtilbud, at man ville prøve at skaffe børnepasningsgaranti osv. osv. osv.
Jeg har ikke hørt, at det var noget, Det Konservative Folkeparti var direkte imod, og det er jo opgaver, kommunerne skal løfte.
Så det hænger dårligt sammen med offentlige besparelser.
Henrik Svane (RV), 1998-04-30:
Det, der bringer mig op, er hr. Bendt Bendtsens berøring af de facto-begrebet og Det Konservative Folkepartis ønske om at afskaffe retskravet på de facto.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-30:
Jeg skal ikke bebrejde hr. Bendt Bendtsen, at han ikke svarede på mit spørgsmål, for taletidsreglerne er snævre.
Men jeg vil blot minde om, at jeg stillede et spørgsmål om, hvad De Konservatives forslag til begrænsning eller styring af tilstrømningen egentlig nærmere går ud på.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-04-30:
Det er lidt i samme boldgade, for jeg noterede også hr. Arne Melchiors udlægning af hr. Bendt Bendtsens tale, og det synes jeg ikke bare skal have lov at stå alene.
Jeg så godt forståelsen, men den forståelse eller mangel på forståelse vil jeg godt have skåret helt ud i pap her fra talerstolen.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-30:
Jeg skal forsøge at svare alle så hurtigt som muligt, så jeg kan holde mig til reglerne.
Til hr. Arne Melchior, som spørger om 7-års-grænsen ikke er forfærdelig og frygtelig og lignende, må jeg sige: Vi har jo her fra talerstolen markeret, at vi fra konservativ side vil være med til at hjælpe flygtninge i nød og give dem helle.
Vi har også sagt, at vi ikke mener, vi kan løse hele flygtningeproblemet på Vesteuropas socialkontorer.
Det er derfor, vi ikke ønsker at gøre flygtninge til indvandrere. De skal hjem og være med til at genopbygge deres eget land, og de skal integreres lige så hurtigt, de får lov til at være her i landet.
Det er måske en debat, vi ikke har været inde på.
Vi mener, at det kun er godt med tosprogede børn, hvis de skal til deres hjemland.
Man mister jo ikke alt for sit hjemland, fordi man har været væk i en årrække.
Vi vil gerne forhandle, og så kan vi være enige med hr. Arne Melchior, for hvis man ikke vil forhandle, eller hvis man møder op med ultimative krav, kan man lige så godt lade være med at møde op.
langt ud over definitionen i flygtningekonventionen
, og det er derfor, vi mener, det bør fjernes.
Vi ved jo godt, at hovedparten af dem, der får asylstatus i dag, får det efter de facto-begrebet og ikke efter flygtningekonventionen.
Ja, vi ønsker at begrænse - det er samtidig svar til fru Pia Kjærsgaard - for det hjælper jo ikke noget, at somaliske flygtninge har nemmere ved at få asyl i Danmark end f.eks. syd for grænsen, for så er det klart, at vi bliver en magnet. Derfor ser vi også frem til det fremtidige samarbejde i EU, hvor vi får nogle mere fælles regler.
Vi får mere styr på det i det brede samarbejde.
Så det er et kort ja til fru Pia Kjærsgaard: Vi ønsker at begrænse.
Og så vil jeg sige til det øvrige Folketing: Ja, vi vil gerne fra konservativ side være med til at hjælpe mennesker i nød, og det gør vi ved at føre en ansvarlig og næstekærlig politik.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-30:
Nu har jeg et par gange hørt fru Pernille Frahm sige, at kommunerne er så og så bekymrede.
Jeg er egentlig interesseret i at vide, hvor fru Pernille Frahm har det fra. Jeg kan jo have overset et papir - vi får mange af dem - og jeg har prøvet at spørge mig frem blandt kloge folk her i salen, og der er ikke nogen andre, jeg er stødt på, der har hørt om det.
Så jeg vil være interesseret i at vide, hvor det egentlig stammer fra.
Så sagde fru Pernille Frahm, at man flytter indfødsretsreglerne ned til reglerne vedrørende permanent opholdstilladelse.
Det er for nu at sige det med pæne ord mildest talt en forvridning.
Hvis den pågældende så ønsker at blive her permanent, er det vel ikke urimeligt at sætte det krav, at de skal have vist så meget interesse, at de følger dette integrationskursus.
Der er ikke krav om eksamen eller om, at de skal have formået at lære det danske sprog, hvis det har været meget svært for dem.
Der er det enkle krav, at de skal have deltaget både i sprogundervisningen og i arbejdsmarkedstilknytningen.
Aase D. Madsen (DF), 1998-04-30:
Det er igen med hensyn til, om det er tvang eller ej.
Det kan vi jo diskutere fra nu af og til næste år, men hvis det ikke er tvang, hvorfor går Flygtningehjælpen så ud i Gentofte og lejer boliger til 12.000 kr. om måneden?
Denne eller lignende udgifter med hensyn til de boliger, som kommunerne skal stille til rådighed, bliver nu, som jeg læser lovforslaget, smurt af på kommunerne, og så er det jo spørgsmålet, hvilken økonomisk indvirkning det får. Kommunernes kasser er i forvejen tomme.
Er det god samfundsmæssig økonomi, at man i Gentofte absolut skal leje eller købe de allerdyreste boliger i Danmark til flygtninge?
Henrik Svane (RV), 1998-04-30:
Det var jo spændende i december måned, da indenrigsministeren fremsatte disse lovforslag, at modtage reaktionen især fra landets borgmestre.
Jeg hæftede mig meget ved, at der de første par dage var nogle borgmestre, som sagde, at det var dog forfærdeligt, at de nu skulle til at have større ansvar.
Siden tav alle disse borgmestre.
Derfor undrer det mig, at Det Konservative Folkeparti, som jo også har nogle borgmestre,
foreslår, at når borgmestrene fra den allerstørste del af landets kommuner ikke ønsker sig noget særligt yderligere end det, der ligger i lovforslaget om økonomi, at man nu skal høre fra Det Konservative Folkeparti, at nogle af de rigeste kommuner - de ganske få, som er kritiseret i dette forslag - skal tilføres flere midler.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-30:
Det ville ligge mig meget fjernt at forvente, at man fra lovgivningsmagtens side kunne løse samtlige problemer i samfundet.
Det ville jeg ikke drømme om.
Men det, der undrer mig så meget, er, at nu har man haft en gruppe siddende til at arbejde med dette område, en kommission, som Indenrigsministeriet selv har nedsat i 1994, og som har siddet i næsten to år og arbejdet med området og har lavet en betænkning i enighed, på trods af at bredden i kommissionen var så stor, at vi i SF var i tvivl om, om den nogen sinde kunne nå til et resultat.
Så kommer undringen over, at man slet ikke bruger den ånd, der ligger i den betænkning, en ånd, som jo er en ganske anden, og som netop tager udgangspunkt i, at integration er en tosidet proces, at integration forudsætter, at man mødes med respekt, at integration forudsætter ligebehandling osv. osv. osv. Intet af det kan man finde i de foreliggende forslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-04-30:
Jeg tror bestemt ikke, fru Dorte Bennedsen har ret i det, som hun nævnte om, at der kun er to kommuner i det storkøbenhavnske område, der ikke vil være med.
Hvad med resten af landet?
Kan fru Dorte Bennedsen fra Socialdemokratiet slet ikke forestille sig, at der er en lang række kommuner, der ikke har mulighed for at tage flere flygtninge, end de har i øjeblikket, og hvor man nu med tvang via Udlændingestyrelsen går ind og opkøber boliger, hvis kommunerne ikke makker ret?
Det er blot et af tvangselementerne.
Det er tvang, tvang, tvang i det her forslag og intet andet, og det er altså ikke fremmende for det, som fru Dorte Bennedsen anbefaler, nemlig at der skal ske en integration.
Det er aldeles ikke fremmende, fordi der er så meget tvang i det her forslag.
Det her forslag giver ballade og ikke fred, hvis det er det, fru Dorte Bennedsen lægger op til.
Det giver meget ballade.
Bare vent og se, hvis det mod forventning skulle blive vedtaget med Venstres og De Konservatives eller den anden fløj i Folketingets stemmer.