runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kurt Kirkegaard (V), 2005-06-08:
Da Venstres ordfører, hr. Jacob Jensen, ikke er til stede her i dag, har jeg lovet at læse hans ordførertale op.
Som det er i dag, er statslige aktieselskaber m.v. ikke omfattet af reglerne om offentlige opslag af stillinger i staten.
Det er som hovedregel bestyrelsen, der har ansvaret for ansættelse af den administrerende direktør samt fastsættelse af dennes ansættelsesvilkår.
Venstre ønsker ansvarlige bestyrelser i statens selskaber.
Det er bl.a. bestyrelsens opgave at sikre, at topstillinger i statslige aktieselskaber besættes med kompetente personer i forhold til de krav, der er til den pågældende stilling, og inden for de rammer, som f.eks. lønniveauet lægger.
Det er ligeledes bestyrelsens ansvar at beslutte, om der skal ske et offentligt opslag og om et rekrutteringsfirma el.lign. til at bistå i processen skal engageres.
Ved topstillinger i statens aktieselskaber sker det, at personer med relevant kompetence fra den private sektor ofte vil undlade at søge stillingen alene på baggrund af offentligt opslag uden på forhånd at have fået en tilkendegivelse om, at de vil blive betragtet som seriøse kandidater.
Dette skyldes, at det kan være problematisk for dem at søge i deres nuværende ansættelse.
Derfor anvendes rekrutteringsfirmaer tit ved denne type ansættelser.
Da Venstre som sagt mener, at det er bestyrelsens ansvar at ansætte personer i topstillinger, og at bestyrelsen skal have frihed til selv at vælge ansættelsesmetode, vil vi afvise forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-08:
Finansministeren var dog villig til efterfølgende at drøfte pligten til at slå stillinger op og sikringen af, at bestyrelsen reelt har et ansvar for ansættelsen af medarbejdere i topstillinger.
Det synes jeg ikke jeg kunne høre noget som helst om hos hr. Kurt Kirkegaard, så jeg vil gerne høre: Er hr. Kurt Kirkegaard på linje med det, finansministeren sagde til sidst i dialogen med mig, eller er han ikke på linje med det?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-06-08:
Jeg vil gerne sige her, at jeg selvfølgelig er på linje med finansministeren i det, han nævner til sidst i sit indlæg.
Jeg vil gerne herfra bekræfte, at vi tager tingene op til drøftelse efterfølgende i udvalget.
Rent formuleringsmæssigt vil jeg gerne holde mig til det, som finansministeren har sagt.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-08:
Spørgsmålet lyder, hvordan beskæftigelsesministeren vurderer, at det vil gå med Arbejdstilsynet for de 650.000 ansatte i kommuner og amter, når regeringen nu fjerner 131 mio. kr. i bloktilskud, som hidtil er blevet brugt på arbejdsmiljøarbejde i form af betaling for kommunernes og amternes tilslutning til en bedriftssundhedstjeneste.
Baggrunden er jo, at vi stadig væk i Danmark har over 50.000 arbejdsulykker og arbejdsbetingede lidelser, som bliver anmeldt årligt, heriblandt også mange fra den offentlige sektor, ikke mindst inden for social- og plejeområdet, hvor der er mange med meget invaliderende arbejde, som giver løfteskader og lignende.
Jeg har fået at vide af beskæftigelsesministeren i forbindelse med et skriftligt spørgsmål, at kommunernes pligt til at sikre et sikkert og sundt arbejdsmiljø stadig væk er gældende, selv om man har ophævet BST-pligten, og der er måske i virkeligheden et øget behov for arbejdsmiljøarbejdet.
Derfor vil jeg spørge, hvordan man vurderer, at det vil komme til at gå, når nu der fjernes 131 mio. kr., der hidtil er blevet brugt på formålet.
Det lyder næsten, som om spørgeren mener, at amter og kommuner hidtil har modtaget 131 mio. kr. til generelt arbejdsmiljøarbejde.
Det er ikke korrekt.
De 131 mio. kr. er givet, fordi udvalgte amtslige og kommunale arbejdspladser fik tilslutningspligt til BST.
Det er jo en meget enkel logik, der ligger bag det her.
Når staten pålægger amter og kommuner en pligt, der koster penge, og der så følger penge med fra staten, og når staten så ophæver den pligt, ja, så skal der selvfølgelig ikke blive ved med at være betaling for det, for hvem har lyst til at betale for noget, som ikke eksisterer?
Pligten til at forebygge arbejdsmiljøproblemer bortfalder derimod ikke.
Den pligt har nemlig ikke noget at gøre med pligten til at være tilsluttet en bedriftssundhedstjeneste.
Både private og offentlige arbejdspladser har pligt til at forebygge arbejdsskader, uanset om de er tilslutningspligtige til BST eller ej.
Så der sker jo ingen forringelse på den baggrund.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-08:
Jo, det er godt nok, at vi starter et sted, og at Rigsrevisionen skal ind i den nu, men vil ministeren så være indstillet på, når rapporten kommer fra Rigsrevisionen, at man så i givet fald går i gang med yderligere tiltag, så der bliver placeret et ansvar?
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at denne her sag ikke kan få lov til at køre på en måde, hvor der ikke bliver placeret et helt, helt konkret ansvar ét sted, og der har vi en forpligtelse til at kunne fortælle: Hvem er ansvarlig for alt det her rod?
Og det skal vi altså have helt, helt klarlagt.
Og så lige til sidst omkring erstatningsansvar: Jeg kan forstå, at der også er tvivl om det, og at kammeradvokaten er sat til at undersøge, om der kan rejses en erstatningssag mod den franske producent.
Sådan er købeloven.
Jeg vil godt høre: Er der en særlig købelov for forsvarsmateriel?
Når man køber et fly, der ikke kan flyve, så må man da kunne få pengene igen.
Det synes jeg må være logik for perlehøns.
O.k., det var rart at få det på sin plads, at den beslutning, der blev truffet i sidste uge, står ved magt.
Så er det, jeg godt vil spørge, om der ikke er grund til at få en lidt mere tilbundsgående analyse også af ansvarsplaceringen i den her sag.
Når man læser redegørelsen fra forsvaret, er der jo tale om en meget ondartet variant af Murphys lov: Alt, hvad kan gå galt, er gået galt.
Det drejer sig om det leverede materiel, det drejer sig om uddannelse og kapacitet og muligheden for at få den op at flyve, og tingene bider sig selv i halen.
Det er jo en skandale, for at sige det rent ud, at 422 mio. kr. på den måde forsvinder i den blå luft.
Der er jo ingen andre steder i samfundet, hvor det ville kunne lade sig gøre, uden at der bliver placeret et ansvar, og uden at det får nogle konsekvenser, som er langt alvorligere end det, der lægges op til her.
Kim Christiansen (DF), 2005-06-08:
»Hvilke initiativer vil ministeren tage for at bekæmpe besiddelse, salg og ulovlig indsmugling af våben i Danmark, og vil ministeren i den forbindelse tage initiativ til en øget grænsekontrol?«
Årsagen til dette spørgsmål er den øgede besiddelse og salg af ulovlige våben og dermed også indsmugling af våben i Danmark, og jeg er selvfølgelig meget interesseret i at høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre for at bekæmpe det, bl.a. i relation til vores grænser.
Ved tidligere lejligheder har justitsministeren lovprist Schengensamarbejdet i høje vendinger, og derfor vil jeg måske godt have en forklaring på, hvorfor der så findes så mange våben i Danmark.
Efter ministerens vurdering er det tilsyneladende ikke de pivåbne grænser, der er problemet, hvorimod Dansk Folkeparti måske mener, det er lidt foruroligende, at Europas ydre grænser og dermed ansvaret for ulovlig indførsel af våben bl.a. er overladt til nogle svært korrumperede tidligere østlande.
Det finder vi betænkeligt.
Lene Espersen (KF), 2005-06-08:
Jeg er enig med hr. Kim Christiansen i, at ulovlig omgang med våben er et problem, der skal tages meget alvorligt, og straffen for ulovlig våbenbesiddelse er da også blevet skærpet flere gange.
I 1997 blev straffen efter våbenloven for ulovlig besiddelse af skydevåben skærpet, og der blev samtidig indsat en ny bestemmelse i straffeloven, nemlig § 192 a, hvorefter ulovlig omgang med særdeles farlige våben kan straffes med op til 6 års fængsel.
Samme år blev straffen for ulovlig besiddelse af knive skærpet, og i 2004 vedtog Folketinget en yderligere skærpelse, så der nu som udgangspunkt idømmes frihedsstraf allerede i andengangstilfælde af ulovlig besiddelse af knive på offentligt tilgængelige steder.
Samtidig blev bødetaksterne for ulovlig besiddelse af knive på bopælen og andre ikke offentligt tilgængelige steder forhøjet.
Hvad angår spørgsmålet om grænsekontrol, har Rigspolitichefen oplyst, at det er Rigspolitichefens opfattelse, at størstedelen af de skydevåben, der anvendes i strafbar sammenhæng i Danmark, stammer fra indbrud hos indehavere af våben her i landet, altså våben her fra landet.
I den forbindelse skal det nævnes, at Justitsministeriet med virkning fra den 1. januar 2003 har skærpet kravene til opbevaring af våben, så der nu stilles krav om særlige sikringsskabe.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at dansk politi i samarbejde med Told og Skat den 11. maj i år deltog i en international kontroloperation inden for Europolsamarbejdet med det formål at afdække indsmugling af skydevåben som postforsendelser.
35.000 postforsendelser blev undersøgt, og man konstaterede kun én mistænkelig forsendelse af en våbendel og én mistænkelig forsendelse af en luftpistol.
Dansk politi deltager i øvrigt også i det internationale samarbejde om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet, herunder omgang med ulovlige skydevåben.
Dette arbejde finder sted i både EU-sammenhæng, i Europol og i Interpol, og vi arbejder også i en arbejdsgruppe under FN med at lave et nyt internationalt instrument vedrørende mærkning og sporing af skydevåben med det formål at bekæmpe den ulovlige handel med skydevåben.
Kim Christiansen (DF), 2005-06-08:
Jeg takker for ministerens imødekommenhed.
Tilsyneladende er der jo gjort en masse tiltag, men jeg er bare nødt til at forholde mig til det faktum, at hvis vi f.eks. ser på Nørrebro, flyder det med skydevåben derude.
Det er temmelig nemt at anskaffe sig skydevåben.
Jeg kan også forstå, at Rigspolitichefen tilsyneladende ikke er helt enig med chefkriminalinspektør Per Larsen fra Københavns Politi, som har udtalt til pressen, at man ikke kan udelukke, at den manglende grænsekontrol er årsag til den store mængde illegale våben.
Samme Per Larsen rejser samtidig stærk tvivl om Schengensamarbejdet.
Justitsministeren nævner, at det for det meste er våben, der stammer fra indbrud.
De må jo for søren være kommet ind i landet på et eller andet tidspunkt, for mig bekendt har vi i hvert fald ikke fremstilling herhjemme af gamle russiske våbenmodeller.
Søren Gade (V), 2005-06-08:
Så vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at de 422 mio. kr. desværre ikke er i den blå luft, de er blevet på jorden.
Det, man kan sige om rapporten, er, at den er hudløst ærlig.
Jeg er lige så hamrende led ved denne her sag som forsvaret, og som jeg også kan høre hr. Holger K. Nielsen er, for 422 mio. kr. er mange penge.
Derfor må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg nu håber på, at der kommer en rigsrevisorundersøgelse af hele sagen, helt tilbage fra da beslutningen blev truffet i forsvarsforliget 199599, og frem til beslutningen bliver truffet om at hive stikket ud den 2. juni 2005.
Og jeg kan give hr. Holger K. det tilsagn, at jeg har den samme interesse i at få sagen belyst til bunds, som jeg kan høre at hr. Holger K. Nielsen har.
Kim Christiansen (DF), 2005-06-08:
Nu er det ikke, fordi jeg på nogen måder anfægter Rigspolitichefens troværdighed.
Jeg er sikker på, at de oplysninger, der kommer fra den kant, står til troende, og jeg er også glad for, at justitsministeren er meget enig i det og enig med Dansk Folkeparti.
Men var det så ikke på tide, at vi på en eller anden måde måske gjorde fælles front for at løse det problem?
Det er nu, vi skal tage fat i problemet.
Lene Espersen (KF), 2005-06-08:
Jeg vil sige til hr. Kim Christiansen, at det er jeg fuldstændig enig i, og det er også derfor, jeg for flere måneder siden, altså før hændelserne på Nørrebro, bad Rigspolitichefen om at udarbejde en ny plan til bekæmpelse af disse kriminelle netværk.
Mange andengenerationsindvandrere og andre personer af anden etnisk baggrund er i færd med at etablere kriminelle netværk, der skaber meget store problemer – dels på grund af den måde, de udøver deres magt på, men naturligvis også på grund af den kriminalitet, de begår.
Den samlede plan, som på mange måder minder om den plan, vi lavede for kampen mod rockerne, som vi jo med succes har fået nedkæmpet, vil blive offentliggjort på tirsdag, så der bliver sandelig sat handling bag ordene.
Det betyder også, at man sætter målrettet ind de steder, hvor der i dag er en tendens til, at der foregår handel med ulovlige skydevåben.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-08:
Grunden til, at jeg rejser mig op, er, at Folketinget den 6. april vedtog et forslag til vedtagelse, fremsat af bl.a. Venstre, Socialdemokraterne, De Konservative og Det Radikale Venstre, som gik ud på at sikre, at politiet til stadighed arbejder på at udvikle og styrke indsatsen mod så vel illegal indvandring som grænseoverskridende kriminalitet.
Lene Espersen (KF), 2005-06-08:
Jeg vil godt sige til hr. Kim Christiansen, at jeg er fuldstændig enig med hr. Kim Christiansen og Dansk Folkeparti i, at det naturligvis er et område, der skal være den allerstørste opmærksomhed omkring.
Det er til fare for hele civilbefolkningen, at der er ulovlige skydevåben i omløb blandt kriminelle kredse.
Men jeg må også sige til hr. Kim Christiansen, at jeg har fuldstændig tiltro til, at de oplysninger, rigspolitiet giver mig om, hvor skydevåbnene kommer fra, er både troværdige og dækkende for virkelighedsbilledet.
Det, som rigspolitiet tilkendegiver, er, at størstedelen af de skydevåben, som anvendes i strafbar sammenhæng i Danmark – og det er jo skydevåben, som politiet konfiskerer i forbindelse med kriminalitetsopklaring – de stammer fra indbrud, enten hos forsvaret, på våbenlagre, i forretninger eller hos private.
Hr. Kim Christiansen har ret i, at det er våben, der er kommet ind i landet på et tidspunkt.
Men mange af dem er måske kommet legalt ind i landet, og så er de blevet stjålet fra deres retmæssige ejere og bliver brugt i kriminel sammenhæng.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-08:
Jamen jeg er sådan set enig med justitsministeren i, at kriminelle ikke respekterer grænserne, og at de shopper på kryds og tværs af grænserne.
Det er jeg sådan set enig i, men det er også derfor, vi ønsker grænsekontrol.
Jeg har også bemærket, at på det forslag til vedtagelse, som blev vedtaget af regeringen og regeringens støttepartier på området, står der Tom Behnke, men i 1998 udtalte hr. Tom Behnke her i Folketinget, at han var imod åbne grænser.
Når man nu har mulighederne for at gøre det inden for Schengensamarbejdet, hvorfor kan regeringen så bare ikke iværksætte det?
Man kan gøre det i Sverige, så man kan også gøre det i Danmark, og det vil jo ikke være et minus.
Det vil jo alt andet lige være et plus.
Søren Gade (V), 2005-06-08:
Jeg vil gerne takke hr. Holger K. Nielsen for at give mig mulighed for at redegøre for sagen her.
Der kunne ikke gives et konkret svar.
Forsvaret anbefalede derfor at skrotte projektet.
Det var en anbefaling, som jeg valgte at følge.
Jeg skal sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg har fuldstændig den samme interesse i den her sag som hr. Holger K. Nielsen, og det er at få sagen undersøgt til bunds.
Jeg har rettet henvendelse til en statsrevisor i mit parti med en anmodning om at forestå en rigsrevisorundersøgelse.
Jeg ved, at der bliver taget stilling til det her i dag kl. 14.
Jeg håber meget, at vi får undersøgt sagen til bunds.
Så er det rigtigt, som hr. Holger K. Nielsen siger, at der er kommet en henvendelse fra den franske producent, og det er klart, at den vil blive vurderet.
Men min opfattelse af det her er, at der er så mange tekniske problemer med Tårnfalken, at jeg anser det som meget usandsynligt, at Tårnfalken bliver det, vi kalder operativ.
Det er sådan, at i det forsvarsforlig, som blev indgået den 10. juni 2004, var en af præmisserne, at de kapaciteter, vi skulle have i forsvaret, kunne være operative kapaciteter, som kunne sendes udenlands.
Og det er altså ikke nok for mig som forsvarsminister og ansvarlig for det forsvarsforlig, at de kan flyve.
Det er nok for mig, hvis de kan flyve så godt, at de kan erklæres operativt duelige og så blive sendt ud i international tjeneste.
Men det er klart, at alle henvendelser vil blive vurderet.
Jeg har givet tilsagn om til forligskredsen i går, at de vil blive holdt orienteret, når de tre forskellige udmeldinger, som vi faktisk har fået fra den franske producent – et er kommet til ministeren, et er kommet til Forsvarsudvalget og et tredje vil komme til forsvaret – skal vurderes.
Efter den vurdering vil der blive givet en melding til forligspartierne, men jeg anser det som usandsynligt, at beslutningen bliver lavet om.
Lene Espersen (KF), 2005-06-08:
Jeg vil sige, at jeg ikke kan genkende det billede, som Ekstra Bladet har forsøgt at skabe af, hvordan kriminalitetsudviklingen er.
Den svarer ingenlunde til den virkelighed, de almindelige betjente ser foran sig.
Der er ingen tvivl om, at Schengensamarbejdet og det grænseoverskridende politisamarbejde har en utrolig stor værdi for alle borgere, ikke kun i Danmark, men også i resten af Europa.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ikke er enigt med regeringen i spørgsmålet om tilslutning til Schengensamarbejdet, men de kriminelle respekterer altså ikke landegrænser.
Derfor er det også rigtigt og vigtigt, at man har lavet et forpligtende samarbejde på europæisk plan, så de kriminelle ikke udnytter, at nogle landegrænser gør, at de enkelte landes politi ikke samarbejder godt nok med hinanden.
Det samarbejde, der er i øjeblikket, virker meget, meget fortrinligt, og jeg vil blot gentage, at jeg ønsker, at Dansk Folkeparti måske engang tog med ned til Europol og hørte om, hvordan man i fællesskab bekæmper den grænseoverskridende kriminalitet.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-08:
Det her spørgsmål blev indleveret, efter at forsvarsministeren i sidste uge offentliggjorde, at man ville skrotte Tårnfalkprojektet, og derfor vil jeg godt starte med at spørge, om den præmis stadig væk holder, for vi kan læse i avisen i dag, at man måske er ved at ændre holdning til det spørgsmål.
Jeg kan se, at oberstløjtnant Hans Chr. Mathiesen i dag i Jyllands-Posten siger følgende: »Producenten Sagem er kommet med et tilbud, som forsvaret ikke kan tillade sig at ignorere.
En løsningsmodel som måske ændrer på præmisserne for den politiske beslutning og den forsvarsrapport, der ligger til grund.«
Jeg vil indledningsvis godt høre en kommentar til det.
»Vil ministeren foranstalte en uvildig undersøgelse af baggrunden for, at forsvaret har smidt 422 mio. kr. op i den blå luft i forbindelse med indkøb af Tårnfalkeflyet?«
Kim Christiansen (DF), 2005-06-08:
Jeg kan jo konstatere, at vi både er enige og uenige.
Vi er jo enige om, at der skal gøres noget.
Vi er så vildt uenige om, hvordan man skal gøre det.
Jeg kan også forstå på justitsministeren, at hvis vi havde haft en effektiv grænsekontrol, som vi havde tidligere, så ville kriminaliteten have været meget større i Danmark, og der ville have været meget mere narko og mange flere illegale våben på markedet.
Det er jo sådan set det, justitsministeren gør rede for, og det mener vi jo er en fuldstændig baglæns måde at tage tingene på.
Men jeg er fortrøstningsfuld.
Jeg håber, at vi på et eller andet tidspunkt kommer til at se nogle initiativer til at løse det her.
Det er jo trods alt i den interesse, vi i hvert fald, tror jeg, kan finde et fælles fodslag.
Lene Espersen (KF), 2005-06-08:
Man kan så sige, at lige præcis våbenområdet nok ikke er det område, hvor problemerne er størst, for så vidt angår det grænseoverskridende element.
Som jeg har redegjort for, er det nok mere et nationalt problem, at man stjæler våben, der lovligt er kommet her til landet.
Men jeg medvirker meget gerne til også at se på nye ideer til, hvad vi kan gøre for at bremse den handel og den grænseoverskridende kriminalitet, der f.eks. er på narkoområdet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg kan slet ikke genkende det billede, hr. Morten Messerschmidt forsøger at tegne af, hvordan udviklingen er.
Jeg vil sige, at aldrig nogen sinde tidligere har politiet så målrettet og så effektivt bekæmpet den grænseoverskridende kriminalitet, herunder også narkokriminaliteten.
Og jeg har stadig væk meget svært ved at forstå, hvordan der er nogle borgere, der kan tro på det synspunkt, at hvis politiet bruger flere kræfter på at stoppe lovlydige borgere, så fanger man flere kriminelle.
Det er jo et synspunkt, som på ingen som helst måde hænger logisk sammen.
Jeg tror, må jeg sige, at hvis man havde valgt den fremgangsmåde, som hr. Morten Messerschmidt taler for, så var der endnu mere narko, der ville flyde ind i landet, for så ville der ikke være ressourcer til at sikre, at de kriminelle netværk bliver optrævlet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-08:
Altså, justitsministeren vil gerne optrævle alle narkonetværk, og det har vi i Dansk Folkeparti meget, meget stor sympati for.
Man kunne jo så spørge justitsministeren: Hvordan synes hun selv, det går?
Alle aviser skriver om, hvor billigt det er, og at børn langt under 18 år har råd til at købe de her varer og kommer ud i et frygteligt misbrug.
Hvorfor tror justitsministeren, at prisen falder på de her ting?
Er det, fordi der er blevet mindre narkotika i Danmark, eller fordi der er blevet mere?
Det er naturligvis, fordi det er blevet meget lettere at få de her modbydelige varer ind i landet.
Det vil jo sige, at justitsministerens fine hensigter om at få optrævlet netværkene helt tilbage til Libanon, og hvor det ellers kommer fra, jo ikke virker.
Der kommer mere og mere narko ind i Danmark, fordi justitsministeren står i sin egen lille EU-verden og siger: Nej, hvor ville det være dejligt, hvis vi kunne beskytte de ydre grænser, så er det lige meget med de indre grænser.
Justitsministeren og regeringen er på en katastrofekurs for det danske samfund.
Lene Espersen (KF), 2005-06-08:
Jeg vil blot sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg har endnu ikke hørt noget godt argument for, hvorfor politiet skal bruge deres kræfter og måske 95 pct. af deres tid på at kontrollere lovlydige borgere.
Det er da en vanvittig måde at bruge politiets ressourcer på, ikke mindst når man ser på, hvilke udfordringer den grænseoverskridende kriminalitet stiller os over for.
Jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i, at det er meget, meget vigtigt, at vi sætter ind over for ulovlig våbensmugling og over for grænseoverskridende kriminalitet, men den bedste måde at gøre det på er jo ved at samarbejde målrettet.
Jeg vil sige, at i en konkret sag, hvor en person er på vej til Danmark med en narkoleverance i bagagerummet, vil det mest ukloge da være at stoppe den pågældende kurer ved grænsen.
Man skal da sørge for, at han kører ind i Danmark, og se, hvor narkoen bliver leveret, så man ikke kun kan tage kureren, men også bagmændene.
Jeg har meget, meget svært ved at forstå, at man med den flotte retspolitiske profil, som Dansk Folkeparti har, overhovedet kan forsvare det synspunkt, at man bare skal tage de små fisk og lade de store fisk smutte.
Det vil jo være konsekvensen af hr. Morten Messerschmidts tankegang.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-08:
Nu nævner justitsministeren selv begrebet ædruelighed, og det synes jeg egentlig er relevant at inddrage i denne sammenhæng, for hvordan kan justitsministeren have den ædruelige opfattelse, at det skulle være en forudsætning for politisamarbejdet på tværs af grænserne, at man gør det kriminelt for landene at have grænsebevogtning af civile ved grænserne?
Det er, som om justitsministeren antager det for at være en sine qua non, men det er jo det rene nonsens, hvis man er ædru.
Enhver kan da godt se, at man godt kan have et samarbejde på tværs af grænserne blandt politimyndighederne, samtidig med at de enkelte lande har mulighed for at bevogte deres grænser mod de elementer, der måtte forsøge at smugle illegitime varer ind i landet.
Hvis ministeren kunne løsrive sig fra den euforiske glæde over alt, hvad der kommer fra EU, kunne ministeren så ikke bekræfte, at det faktisk godt kan lade sig gøre for politimyndighederne i Danmark og Tyskland at snakke sammen, selv om der er en grænsebevogtning?