runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jes Lunde (SF), 1999-12-16:
Så diskuteres det jo meget, om finanslovaftalerne har haft en sådan karakter, at finansloven nu er rød, ræverød, finansloven for næste år.
Jeg synes sådan set ikke, der er så meget at diskutere.
Man kan jo bare kigge på omslaget, så ved
man, hvordan det ser ud.
Men ærlig talt, spøg til side,
den er ikke ræverød.
Det er ikke en ræverød finanslov, der er her.
Det er heller ikke en superborgerlig finanslov.
Det er en finanslov, der er udtryk for, at der er indgået en stribe kompromiser mellem de partier, som ville bære finansloven. Det er så først og fremmest SF, CD og regeringen, og vi har lavet en stribe kompromiser, som ikke har gået ud på, om vi nu kunne gøre det her mere borgerligt, om vi nu kunne gøre det her mere rødt.
Det er faktisk ikke sådan, vi har siddet og snakket i forhandlingslokalet.
Hvordan kunne vi løse problemerne for de arbejdsløse, for de kortidsuddannede, for den kollektive trafik osv., osv.?
Så det er lidt gammeldags med den diskussion om, hvad farve den nu har.
Det er jeg sikker på, hr. Duetoft er helt enig med mig i. Så vil jeg gerne bekræfte omkring generationsskiftet, at ja, vi er meget optaget af at løse det problem sammen med CD.
Så kan der blive et flertal for det, i modsætning til 10 borgerlige regeringsår, hvor der intet skete på det felt.
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Jeg bemærkede under afstemningerne i går om ændringsforslagene, at der også var ændringsforslag fra Kristeligt Folkeparti, der indebar, at vi skulle øge afgifter.
Der var bl.a. en lufthavnsafgift.
Og det fører mig selvfølgelig frem til det spørgsmål, som er helt centralt i den her debat, når man også tænker på, hvordan der udvikles alternativer til regeringens politik.
Spørgsmålet til Kristeligt Folkeparti er: Vil Kristeligt Folkeparti kunne indgå direkte eller indirekte i et politisk samarbejde, hvor udgangspunktet er som anført af Venstres leder, hr. Anders Fogh Rasmussen, at ingen skat må stige i kroner, hvor den opkræves i kroner, eller i procenter, hvor den opkræves i procenter?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-16:
Kristeligt Folkeparti synes, det er en rigtig politik, at det samlede skattetryk ikke skal stige.
Men vores holdning er, at man godt kan sætte skatten op på et bestemt område, men så skal den sænkes på andre områder.
Hvis hr. Jan Petersen så på Kristeligt Folkepartis forslag, så var det rigtigt, at der var forslag, hvor vi satte udgiften op, men der var også forslag, som betød, at skatten var blevet sænket.
Så hvis hr. Jan Petersen samlede de forskellige forslag fra Kristeligt Folkepartis side
, ville der være tale om en lavere beskatning, hvis vores forslag var blevet gennemført.
De er nemlig stillet i en helhed.
Så svaret er, at vi ikke ønsker, at skattetrykket skal stige, men vi kan godt gå ind for, at skatten sættes op på et delområde, men så er vilkåret, at den sænkes på andre områder.
Jacob Buksti (S), 1999-12-16:
Hr. Flemming Kofod-Svendsen nævnte i sin ordførertale, at Kristeligt Folkeparti ville arbejde for, at der blev indført loft over fradrag for faglige kontingenter.
Det forstår jeg sådan, at det må betyde en nedsættelse af fradraget for i hvert fald nogle personer, for en nedsættelse af et fradrag har vel samme virkning som en forhøjelse af en skat eller en afgift?
Og hvordan og hvorledes skal det i givet fald kompenseres, eller det skal det måske ikke? Det andet, som jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Kofod-Svendsen om, er: Tidligere på dagen havde vi meget svært ved at finde ud af, hvad partiet Venstre egentlig mener om ulandshjælpen.
Vi kunne ikke få et klart tilsagn om, hvorvidt ulandshjælpen skulle fortsætte med den stigningstakt, den har nu, eller ej, vi fik en lang forklaring om, at man satsede på kvalitet i stedet for kvantitet.
Kan Kristeligt Folkeparti indgå i en regering, som vil foretage ændringer i ulandsbistandens sammensætning?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Jeg vil gerne takke for svaret.
Jeg er faktisk enig i, at det er en fornuftig målsætning, at skattetrykket - og det var det ord, jeg hørte indgå i besvarelsen - ikke skal stige.
Det er også regeringens målsætning, og ambitionen er også, at vi for så vidt gerne så, at det kunne falde.
Men det er jo noget andet, Venstres leder foreslår, for Venstres leder foreslår jo, at ingen skatter må stige, når de opkræves i kroner, og ingen skatter må stige, når de opkræves i procenter. Men jeg hørte, at hr. Flemming Kofod-Svendsen mener, at afgifter gerne må stige, og at andre skatter kan falde, så det samlede skattetryk ikke påvirkes.
Må jeg tage hr. Kofod-Svendsens indlæg til indtægt for, at Kristeligt
Folkeparti ikke er enig med Venstres leder i tilrettelæggelsen af grundlaget for oppositionens lederskab af et eventuelt regeringsalternativ?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-16:
Med hensyn til ulandsbistanden ønsker Kristeligt Folkeparti at fastholde den ene procent af BNP.
Her har vi ingen som helst ønsker om at medvirke til, at den procentsats bliver nedsat, og vi vil fortsat arbejde for og kæmpe for, at der ikke sker en nedskæring. Med hensyn til skattepolitikken
så kom jeg med nogle konkrete eksempler.
Man kunne forestille sig, at man fik afgiftforøgelser på 300 mio. kr., og at der samtidig kom lempelser på måske 700 mio. kr. eller et andet tal.
Så vil der jo totalt set være tale om en lempelse. Så mente hr. Buksti, at der vel må være tale om en offentlig besparelse.
Jeg talte netop om, at vi ikke skal lade de offentlige udgifter stige, men at de offentlige udgifter skal falde, så hvis vi ønsker en udvidelse på et område, ønsker vi også, at den udvidelse bliver kompenseret, og her kan man både tænke sig besparelser og at man sætter skatten op. Men jeg sagde udtrykkeligt, at sætter man skatten op på et område med f.eks. de 300 mio. kr., jeg nævnte, bør den samlede skat falde med mere end den forhøjelse.
Det er på den måde, vi mener, man kan hindre, at skatten stiger, og det er på den måde, vi er tilhængere af at indføre et skattestop.
Vi ønsker ikke, at skatten samlet skal stige i Danmark, og jeg har redegjort for denne balancerede holdning, hvor den kan stige på nogle områder, men på vilkår af, at den falder - og falder mere - på andre områder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-16:
Jeg hørte på et tidspunkt finansministeren - hvis finansministeren har tid, for det er jo tit sådan i Folketinget, at det er en fordel at have sådan en dialog om forskellige emner, og nu drejer det sig om finansloven - sige, at man ikke skulle lade sig distrahere af kendsgerninger.
Jeg troede, at det var ment som et råd og ikke som en selverkendelse, men at det er det står jo lysende klart i hvert fald efter finansministerens seneste indlæg, hvor finansministeren bl.a. siger, at han er imponeret over, at jeg kan dreje alt over til at handle om frygten for de fremmede, og jeg ved ikke hvad.
Nu har finansministeren jo nok ikke så meget tid selv, men måske en medarbejder i Finansministeriet kunne ulejliges til at læse Folketingets forhandlinger.
Så ville det stå lysende klart for finansministeren, at det eneste, jeg sådan set i mit ordførerindlæg havde om de fremmede, var om den situation på Nørrebro, hvor ambulancefolk nu ikke længere kan komme i fred. O.k., så skal jeg da være ærlig og sige, at så havde jeg selvfølgelig også noget om udviklingen i volden i samfundet.
Der havde jeg nu ikke tænkt på noget specielt i forhold til de fremmede, men det gør finansministeren måske; det ved jeg ikke.
Jeg skal spørge finansministeren i dag, om det er regeringens egen dårlige samvittighed over fremmedpolitikken, der er tale om, når finansministeren udtrykker sig, som han gør.
Jeg spørger finansministeren: Var vi også det sidste år, eller er det noget nyt?
Sidste år fik man brug
for Dansk Folkepartis mandater, og mit fremtidssyn er, at hvis man næste år står og mangler Dansk Folkepartis mandater i at få en kabale til at gå op, jamen så er vi med igen.
Det er jo sandheden, og det står klart efter disse to dages debat, vi har haft nu ved tredjebehandlingen, hvor jeg talrige gange har bedt hr. Jan Petersen som Socialdemokratiets ordfører og finansministeren om at fortælle, hvordan isolationspolitikken skal føres fremover.
De har ikke villet forholde sig til det, og det er jo nok egentlig et udtryk for, at man er gået fra den, og nu forsøger man sådan at falde tilbage i den almindelige, parlamentariske dagligdag.
Det er såmænd da også fint nok for os, og den deltager vi så i.
Vi skal så bare udtrykke en stærk forundring over det forløb, socialdemokraterne har været igennem her i løbet af efteråret.
Frank Aaen (EL), 1999-12-16:
Jeg kunne jo starte sådan lidt på egne vegne og formulere det på den måde: Jeg vil så nødig have, at hr. Peter Duetoft næste gang ikke bare kalder finansministeren for borgerlig, men også siger, at hr. Frank Aaen er borgerlig. Jeg kunne også gå lidt mere ind i aftalen og nævne, at Folketinget om lidt vedtager at beskære bistanden til Afrika gennem FN med op mod 850 mio. kr. Det kan vi ikke stemme for.
Det er to spildte milliarder, der ryger dér.
Men den vigtigste grund er, at der mangler en aftale.
Der mangler en aftale i bogen, den, der gør, at almindelige mennesker, folkepensionisten, der kun har folkepensionen, bistandsmodtageren, der kun har bistandshjælp, den arbejdsløse, som ikke har andet end dagpengene, som er helt udenfor i dag, alle de udstødte 600.000-700.000 mennesker plus pensionisterne, skulle kunne se ét sted: Her var noget helt klart til mig.
Her var det indlysende, at når venstrefløjen og regeringen laver noget sammen, så er der noget for dem i samfundet, der er lavest nede i hierarkiet, noget, de kunne få øje på. Jeg kan slutte af med at sige til finansministeren
: Skal Enhedslisten over i nærheden af at være støtte til en finanslov, så kan jeg love, at så indeholder en sådan finanslov et afsnit, så det ganske klart og tydeligt kan ses af menneskene udenfor, af dem, der har mindst, at her er noget til dem, her er noget, de kan forstå, sådan er det altså åbenbart, når regeringen samarbejder med venstrefløjen.
Det skal stå stjerneklart.
Peter Duetoft (CD), 1999-12-16:
Her ved afslutningen af finanslovdebatten vil jeg gerne på Finansudvalgets vegne sige tak til de medarbejdere i Finansministeriet og i de øvrige ministerier, som i løbet af hele denne finanslovproces gør et stort stykke arbejde for at få besvaret spørgsmål, notater, og hvad ved jeg.
Jeg vil godt på udvalgets vegne her komme med en speciel tak til de fire medarbejdere, der er i Folketingets Finansudvalgs sekretariat.
De har igen i år ydet os en utrolig service.
Det er under et meget stort tidspres, og det er et meget stort arbejde, der ligger netop i det sekretariat.
Jeg vil godt benytte lejligheden her til så at sige, at de medlemmer af Tinget, som ikke er medlemmer af Finansudvalget, nok ikke helt kan sætte sig ind i, hvor stort
et arbejde Finansudvalgets sekretariat også har i dagligdagen.
Og jeg vil da godt erkende, at en meget stor del af grunden til, at Finansudvalgets arbejde går, som det går, og at det altid er, ikke polititisk, men teknisk rigtige beslutninger, der træffes, er, at de fire medarbejdere i sekretariatet gør et utrolig godt stykke arbejde.
Derfor skal de som sædvanlig, men ikke mindre velment have denne hilsen også her i dag ved afslutningen af debatten.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-12-16:
Frihed 2000 støtter selvfølgelig det her forslag.
Det kan hjælpe kommuner, der er kommet i klemme med den nye integrationslov, men det, der får mig herop, er, at jeg har et enkelt spørgsmål til indenrigsministeren.
Når man ser i lovforslaget, står der, at loven træder i kraft fra den 1. januar 2000, men får virkning med hensyn til tilskud fra 2001.
Jeg har sendt et spørgsmål til ministeren, som jeg har fået besvaret her lige efter anden behandling, et svar jeg er glad for, og der fremgår det tydeligt, at det vil få virkning fra tilskudsåret 2001.
Jeg vil gerne spørge indenrigsministeren, hvordan han vil sørge for, at den information vil komme ud til kommunerne, så der ikke opstår nogen misforståelser.
Thorkild Simonsen (S), 1999-12-16:
Ja, det er rigtigt, vi har talt om det før.
Vi vil sikre, at man straks efter vedtagelsen af det her får den helt klare besked om, at det virker med det samme fra 2000, og det skal vi nok sikre i form af skrivelser snarest muligt.
Gitte Seeberg (KF), 1999-12-16:
»CD sender kurv til SF«, hedder
overskriften i Politiken.
Jeg vil først vende mig til hr. Jan Petersen.
Jeg er også meget enig med hr. Jan Petersen i, at det er en god aftale - det er sådan set også et svar til hr. Jes Lunde - vi har indgået på de to områder, nemlig på politiområdet og på sundhedsområdet. Hr. Jes Lunde spørger, om det er en udvidelse af den offentlige sektor, at der nu bliver ansat nogle hundrede folk mere i politiet og måske også en smule i sundhedsvæsenet.
Jeg vil gerne understrege, at der er tre steder, Det Konservative Folkeparti ikke mener, at der skal ske nedskæringer af offentligt personale.
Det er i politiet, det er inden for sundhedsvæsenet, og det er inden for forsvaret.
Så spørger hr. Jan Petersen, om vi er enige i den politik, Venstre fører.
Jeg mener, det er væsentligt, at skattetrykket på sigt sænkes.
Det er det, vi går efter.
Vi mener, det er vigtigst i den prioritering at lette skatten på arbejdsindkomst.
Det er sådan set svar på det.
Peter Duetoft (CD), 1999-12-16:
Jeg er meget tilfreds med hr. Jes Lundes bekræftelse på generationsskiftesammenhængene her til sidst i hans korte spørgsmål.
Jeg vil godt sige til fru Pernille Sams: Altså, skal vi spilde en finanslovdebat med at diskutere, hvad der står i en avis i går?
Jeg har stabelvis af aviser med underlige konservative meldinger.
Det kan vi da godt begynde at diskutere.
Det, jeg meget hellere vil diskutere - jeg linede i min ordførertale en lang række spørgsmål op - er spørgsmålet om, hvorvidt det virkelig er uborgerligt at gå ind for servicejob?
Er det virkelig uborgerligt at være imod hjemmeservice?
Er det virkelig uborgerligt at gøre en lang række af de ting, som Det Konservative Folkeparti ikke vil?
Det er det ikke.
Men det her handler jo om en helt anden ting, og det mærkede vi jo allerede i den konservative ordførertale i formiddag.
Man tror, man kan gå på strandhugst, for man tror
nu, at man kan få nogle konservative vælgere tilbage, som måske havde foretrukket CD.
Den diskussion kan vi godt tage, og den kan jeg også godt køre hårdt på, hvis det skal være, men lad være med det dér taktiske spil.
Så til hr. Flemming Kofod-Svendsen, som jeg bare må sige til, at det jo altid er let at have rene hænder, når man stiller et ultimatum, som ingen ringer efter, og så derefter stå uden for det hele. Så kan man jo sagtens fortælle, hvad man ikke ville have stemt for.
Men jeg vil godt sige, at ATP'en står vi ved. Fint nok.
Vi bryder os ikke om det, men det har vi gjort. Omkring administrationsgodtgørelsen må jeg sige, at der fik vi faktisk en lang række praktiske tiltag, som vi tror betyder mere for de mindre erhvervsdrivende end de penge, de får i administrationsgodtgørelsen.
Der er erhvervsservicen som en del af det, og der er en del af de rent administrative lettelser, der ligger.
Vi tror, at det giver mere end den administrationsgodtgørelse, og så rammer det i øvrigt dem, der har brug for det.
Omkring husdyrbesætningerne må jeg jo bare sige: Jamen fordi vi var med, så blev de rent faktisk langt mildere, faktisk halveret for landbruget i forhold til, hvis vi havde stået udenfor, og så kan man vælge at stå udenfor, men vi gjorde altså faktisk noget for landbruget på det punkt.
Omkring dagpengeperioden, ja, der blev jo nærmest en ligestilling imellem lønmodtagere.
Det var jo CD's skyld, at folk i konkurs, folk ved betalingsstandsninger, folk på den måde ikke skulle omfattes af karensbestemmelserne i øget grad.
Så er der noget, der undrer mig lidt.
Mig bekendt - men det kan godt være, at jeg hører det anderledes, når hr. Kofod-Svendsen til sin tid skal have sin ordførertale - var der ikke en dieselafgift, som Kristeligt Folkeparti stemmer for?
Det gør de ikke, det er glimrende.
Men Kristeligt Folkeparti har jo rene hænder på de andre områder i alt fald, og det kan man godt have, når man ikke er med i et forlig, men vi har været nødt til at betale nogle steder.
Jacob Buksti (S), 1999-12-16:
Hr. Peter Duetoft nævnte, at han og CD tidligere på dagen var blevet beskyldt for at være socialdemokratiske vikarer, og så må man jo som socialdemokrat bare være glad for, at vikarordningen ikke blev afskaffet.
Men jeg skal love hr. Duetoft, at vi nok skal lade være med at omtale CD som kammerater.
Derimod så kan det være, at vi alligevel vil deltage i sådan et bagholdsangreb, hvor vi vil tillade os at udtrykke stor respekt for CD's klare synspunkter på en række områder.
Jeg mener faktisk, at ethvert parti må have lov til at arbejde for sine synspunkter.
At de så afviger fra V og K's bliver man jo hverken ræverød eller socialist eller noget som helst andet af.
Vi synes, det er al respekt værd, at man har klare holdninger på udlændingeområdet, at man har meget klare holdninger til, hvordan og hvorledes den offentlige sektor skal indrettes, og også at man, så vidt jeg kan høre, har klare holdninger til, hvordan og hvorledes skattesystemet skal udvikle sig i fremtiden.
Der skal jeg bare i forlængelse af det, hr. Jan Petersen spurgte hr. Duetoft om før, bede hr. Duetoft bekræfte, at hr. Duetoft til Politiken den 1. december udtaler, at partiet - og det er altså CD - ikke deltager i en regering, som på forhånd afviser nye skatter og afgifter.
Flemming Hansen (KF), 1999-12-16:
Det er selvfølgelig dejligt at få en indrømmelse.
Hr. Duetoft
sagde, at det er rigtigt, vi har betalt en høj pris på erhvervs- og skatteområdet.
Det er da en indrømmelse, der vil noget.
Ja, når nu vi taler politiforlig, så kunne man jo næsten sige, det faktisk er det, man inden for politiet ville betragte som en tilståelsessag.
Så omkring generationsskiftet: Der siger hr. Duetoft, at der er CD på vej med noget.
Jeg vil gerne sige, at Det Konservative Folkeparti har arbejdet meget snævert sammen med fru Sonja Albrink på dette område. Det bliver vi meget gerne ved med.
Vi tager også initiativer på området.
Så der kommer vi i hvert fald ikke til at blive skilt ad.
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Duetoft: I
Skatteudvalget er det så herligt, at fru Sonja Albrink sidder
ret tæt på mig i den venstre side, set fra formanden, og så er jeg så spændt på, hvor fru Sonja Albrink nu skal placere sig, når vi starter udvalgsmøderne i januar
Skal hun sidde for bordenden?
Eller skal hun over på den højre side?
Jeg er meget, meget spændt på svaret, for det er meget vigtigt for det kommende samarbejde.
Pernille Sams (KF), 1999-12-16:
I år har CD jo som bekendt med den snart vedtagne finanslov lagt ryg til, at erhvervslivet bliver pålagt nye skatter og afgifter i det kommende år for mellem 2 og 3 mia. kr.
Jeg har slået op - for vi kan alle sammen huske, at CD tidligere jo har haft meget modsat opfattelse - hvad CD sagde.
Og CD's ordfører, fru Sonja Albrink, sagde under første behandling af pinsepakken sidste år: »Problemet med den pakke, som regeringen lægger frem her, er blot det, at den samlede effekt skal give staten en ekstraindtægt på 2 mia. kr. fra erhvervslivet om året i de næste 4 år.«
Og så lidt længere nede: »Det må være oplagt, at erhvervslivet ikke skal pålægges nye byrder, hvis konkurrenceevnen skal forbedres, og det skal være attraktivt for udenlandske virksomheder at etablere sig i Danmark.«
Det var udtalelser fra fru Sonja Albrink fra pinsepakkens første behandling sidste år.
Så man må altså konstatere, at med finansloven for 2000 er CD's hamskifte fuldført, og så må man spørge: Hvad er det, der nu har fået CD til at tro, at erhvervslivet godt i år kan tåle 2-3 mia. kr. i nye skatter og afgifter, som man tidligere har vidst, erhvervslivet ikke kan bære?
Peter Duetoft (CD), 1999-12-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Flemming Hansen, at jeg sagde ikke »en høj pris«, men vi har betalt en pris, ja.
Selvfølgelig har vi det.
Det gør man, når man indgår i nogle aftaler.
Men jeg vil gerne fastholde det, jeg sagde i min ordførertale: Enhver, der forsøger at gejle en stemning op i denne sal om, at det er en ræverød finanslov, eller at CD skulle have skiftet ham eller en anden farve, eller hvad ved jeg, end vi altid har haft, er totalt ude af proportioner med virkeligheden. Det er altså set før, at politiske partier har gået ind og lavet aftaler med regeringen for at få fremmet nogle synspunkter, uden at det har skabt revolution.
Jeg husker endnu, da Det Konservative Folkeparti stadig var borgerlige stemmer, der arbejdede, og de lavede en aftale med den daværende regering uden om Venstre.
Så hørte jeg også, hvor mange revolutioner, det ville have skabt, og hvordan Det Konservative Folkeparti blev skældt ud for at være blevet røde lejesvende, og hvad ved jeg.
Mig bekendt er Det Konservative Folkeparti lige så borgerligt i dag, som det har været før.
Altså, alt det der pjat og pjank med det ene og det andet.
Vi gik efter en dagsorden.
Vi havde en dagsorden, der sagde servicejob, et ordentligt politi og en lang række andre områder, det gik vi efter, og det fik vi, og det måtte vi betale noget for, og sådan er politik.
Og så kan vi ellers godt skændes om resten resten af året.
Dette er kendsgerninger.
Vi står ved den finanslov, og inderst inde vil mangen en god konservativ stort set også undre sig over, at Det Konservative Folkeparti forfaldt til passivitet.
Lene Espersen (KF), 1999-12-16:
Og jeg vil egentlig godt bede hr. Peter Duetoft om at komme med lidt mere præcise meldinger på, præcis hvor det er, CD har fået indrømmelser i finanslovaftalen.
Grunden til, at jeg stiller det spørgsmål så specifikt, er jo, at landbruget bliver meget hårdt ramt, dels af forringede afskrivningsregler, dels af bortfaldet af administrationsgodtgørelsen.
Der er to steder, hvor der er faldet noget ud, der egentlig var en del af det oprindelige finanslovforslag.
Det er vikarordningen og konsulentordningen.
Men de to ting var jo væk, lang tid før CD overhovedet blev inviteret til forhandlingsbordet.
Der var både SF's hr. Kristen Touborg, der på landboforeningernes delegeretmøde lovede, at de to ting ville blive pillet ud, og Socialdemokratiets egen ordfører, hr. Erling Christensen, der bl.a. i Landsbladet, lang tid før vi overhovedet startede finanslovforhandlingerne, var ude og love, at de to ting blev fjernet.
Så er det, jeg godt vil spørge: Hvor er det præcis, at CD fik en indrømmelse i forhold til landbruget?
Peter Duetoft (CD), 1999-12-16:
For at give fru Lene Espersen et eksempel så var altså husdyrafskrivningerne stadig væk et eksempel på, at aftrapningsordningen blev anderledes og udgifterne blev halveret, og det var landbruget meget tilfreds med.
Men i øvrigt vil jeg henvise til landbrugets eget blad, der fortalte, at CD og SF havde gjort det ganske godt for landbruget i denne sammenhæng, fordi de havde fået dæmpet de ting, de havde, og de citater vil jeg meget gerne give fru Lene Espersen.
Vi har et meget godt forhold til landbruget, og det er ikke blevet værre af det, vi har gjort her.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-16:
Under den ordveksling, jeg havde med hr. Jes Lunde, understregede hr. Jes Lunde, at SF meget gerne ville have bevaret administrationsgodtgørelsen, og at de havde kæmpet mod regeringen, men at der havde været et stærkt pres fra regeringen for, at administrationsgodtgørelsen skulle væk.
Så havde SF fået hindret, at det skete på én gang; det skete over to gange.
Så vil jeg gerne høre Det Radikale Venstre, som jeg har opfattet som et parti, der er venligt stemt over for de mindre, selvstændige erhvervsdrivende, om de har været med i denne hårde kamp for at få administrationsgodtgørelsen væk, eller om de har kæmpet lidt for det, SF kæmpede for, så det er Socialdemokratiet, der her er den store, stygge ulv over
for de mindre erhvervsdrivende
Det ville være rart at få frem i offentlighedens lys, hvor vi har de virkelige skurke, når det gælder om at få administrationsgodtgørelsen væk.