runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Det, der var vurderingen fra en kombination af amterne og fra politiet, var, at der var brug for ekstra 20 sikrede pladser.
Dem har vi nu oprettet - nogle af dem i en midlertidig funktion - men de bliver oprettet nu inden jul, og så vil der blive lavet en langvarig planlægning af det efterfølgende.
Men det, der er behovet her og nu, som Amtsrådsforeningen og som politiet har tilkendegivet med de 20 pladser, vil komme.
Derudover har Finansudvalget tilsluttet sig et aktstykke
Også det er vi i gang med, og det er så også noget af det arbejde, som ligger i det udvalgsarbejde, der skal være færdigt inden udgangen af januar måned 2001.
Men hensyn til personale er det sådan, at det er amterne, som har ansat det personale, som har overblik over det, og i de lokaliteter, som jeg her har omtalt - altså de to amter, der her i realiteten er tale om, og Københavns Kommune - er de signaler, jeg får tilbage fra de pågældende amtsborgmestre og socialborgmesteren her i København: Ja, man kan godt skaffe det personale.
Og jeg er så sikker på, at når de signalerer det, så kan man det.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-21:
Mener ministeren, at det så opfylder det behov, der er?
Og så vil jeg også gerne spørge, om der er ansat personale.
For hvis det skal lykkes virkelig at gøre noget effektivt, så er det jo meget afhængigt af personalet, der bliver ansat.
Har man fundet personale med de rette uddannelser til at gå ind på disse pladser, og er det nok?
Og er de 100 mio. kr., der er blevet afsat, så brugt op, når disse 40 pladser er blevet oprettet?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Ja, men jeg er glad for at kunne oplyse fru Aase D. Madsen om, at vi faktisk netop i dag har offentliggjort, hvor de ekstra 20 sikrede pladser vil komme til at ligge.
Det er faktisk sådan, at de fire pladser, som Frederiksborg Amt skyldte i forhold til den tidligere voldspakke, har jeg nu amtsborgmesterens ord for vil komme inden jul.
Så vil vi stadig væk derudover oprette 20 pladser, som vi tilkendegav for et stykke tid siden, og der vil de 10 komme oppe ved den gamle sikringsanstalt i Nykøbing Sjælland, og der vil komme otte i forbindelse med Fortet nede i Storstrøms Amt.
Og endelig vil der komme to i forbindelse med Københavns Kommune.
På den måde vil der så inden jul blive oprettet 20 ekstra sikrede pladser plus de fire, som Frederiksborg Amt skyldte os.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-21:
Jeg vil sådan set gerne bede socialministeren om en lille statusrapport.
Det er med hensyn til det, der måske uofficielt kaldes lømmelpakken, om institutionspladser til de meget voldelige unge mennesker.
Statsministeren stod med stor alvor i stemmen og rynkede bryn og fortalte os for et kort stykke tid siden, at nu ville der sandelig blive gjort noget, og det lød næsten, som om der kunne gøres noget fra dag til dag. Jeg vil godt lige høre, hvordan det egentlig taget går med at oprette disse pladser.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Grenå indgår helt præcis i vores overvejelser, og vi forventer, så vidt jeg husker, at have den institution bygget om, så der er fem sikrede pladser fra 1. marts 2001.
Ja, men jeg vil gerne sige til fru Yvonne Herløv Andersen og sådan set også til hr. Frank Dahlgaard om spørgsmålene før: Jo, jeg synes, det kan være bekymrende, og det kan være anstødeligt, noget af det, man ser.
Jeg tror i øvrigt - men her er min viden ikke præcis nok - at når det gælder Internettet, bliver der arbejdet med det, i øvrigt også fra politiets side, og skolerne er opmærksomme på det.
Det, jeg bare ligesom prøvede på at give udtryk for, er, at jeg ikke tror, at man skal foregøgle hinanden, at man i en teknologisk verden kan komme til at forbyde alt det her, uden at det vil have en hel, hel masse afledte effekter. Derfor vil jeg gerne sige, at den debat, som er kommet, som så er med til at skærpe alles opmærksomhed, hilser jeg
meget velkommen.
Den synes jeg er fin.
Kommer der ud af det via foreninger eller via andre konkrete forslag, som er håndterbare, så vil jeg også gerne være med til at kigge på dem.
Men jeg er bekymret, og jeg noterer mig i forhold til debatten, at mange er bekymrede.
Kommer der operative forslag, vil jeg selvfølgelig også gerne kigge på dem.
Jeg vil også være bekymret, specielt når vi taler om den del, der har med pædofile at gøre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jo, det gør indtryk.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-21:
Gør det slet ikke indtryk på ministeren, at der er én eller måske to græsrodsbevægelser, som er ved at organisere sig, som har samlet over 10.000 underskrifter ind for at få et politisk initiativ, der kan få billedpornografien væk fra offentlige rum, tv-kanaler, Internet - de tekniske midler findes - og som lægger op til, at vi politikere ikke bare som forældreansvarlige, men også som politikere er ansvarlige og hjælper forældrene med at undgå at se billedpornografi?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Jeg vil overveje det meget, men jeg må sige, at med det kendskab, jeg har til problemstillingen på nuværende tidspunkt, så er det et bredt sammensat problem, og jeg må sige, at jeg ikke har nogen initiativer i støbeskeen.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-21:
Ja, tak.
Tingene bliver jo reguleret i politivedtægten, og der har man jo sagt - for denne her sag har jo været oppe i Folketinget nogle gange efterhånden - at normerne i dag er sådan, at alt åbenbart er tilladt, og at der politisk skal skrides ind, hvis man ønsker at gøre det lettere for forældre at skærme deres børn for uforvarende at komme ind i et eller andet offentligt rum og se grov billedpornografi.
Vil ministeren overveje at tage nogle skridt, der kan gøre, at de mennesker, herunder børn og unge, som ønsker at blive fri for at se det, også kan blive det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Det er korrekt, at der har været en debat om det emne, og jeg kan se, der er forskellige holdninger til det. Jeg tror, man i virkeligheden skal lade være med at foregøgle, at man kan fjerne det totalt.
Jeg synes, at man som forælder skal være meget opmærksom på, hvad ens børn har mulighed for at se og gribe ind i forhold til det.
Det er ikke sådan, at jeg tror på hverken lovgivning eller noget på det her område.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-21:
Socialministeren er jo også socialminister for børn og unge, og der har også i den seneste tid været udtalelser fremme i den offentlige debat fra børnepsykologer og pædagoger om det skadelige ved, at børn og unge ser billedpornografi i offentlige rum, kiosker, butikker, tankstationer, på ikkekodede betalingsfri tv-kanaler, osv. Hvad vil socialministeren gøre ved det?
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-11-21:
Det lyder, som om ministeren ikke er bekymret for pornografien.
Den er meget tydelig, når man færdes både i kiosker og andre steder, hvor børn også kommer.
Derudover synes jeg da, den er et problem, for
på Internettet er det jo ikke bare et spørgsmål om, at børn kan se pornografi.
Det er i højere grad, at der også samtidig er lagt chatsteder ind, og det er dér, børnene kommer i kontakt med pædofile.
CD har fremsat et forslag, hvor vi mener, at det må være muligt at gå ind og sætte filtre på specielle sider.
Vi taler om skoler, biblioteker og andre steder, hvor børn kommer i nærheden af en computer, uden at der egentlig er voksenopsyn med det. Så det må da bekymre ministeren også, at børn ikke kan blive fri for pornografi i det offentlige rum.
I det, der sådan populært blev kaldt for lømmelpakken, indgår jo, hvad man gør her og nu.
Mere interessant er det jo, hvad der skal ske bagefter, og her tænker jeg på, om ikke
ministeren vil medgive, at det er lige så vigtigt at få etableret en fornuftig forebyggelse.
Og når så de unge har været på den ene eller den anden type institution så at få uddannet og gearet systemet til også at kunne følge dem bagefter igennem eventuelle lærepladser og uddannelse, sådan at man ikke slipper dem.
For vi skulle jo nødig etablere nogle restriktioner, nogle institutioner for de unge, hvor vi lige så godt kunne etablere svingdøre med det samme.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Jamen det er jo netop derfor, vores aktuelle plan er en totrinsplan.
Første punkt: De 20 sikrede pladser er der behov for.
Karsten Nonbo (V), 2000-11-21:
Det er spørgsmål i forlængelse af de spørgsmål, som ministeren netop har svaret på.
Jeg står med den pressemeddelelse, som ministeren har udsendt i formiddags vedrørende de 20 sikrede pladser, og jeg vil da gerne både ønske tillykke med og bakke op om, at vi kommer i gang med at få fundet disse sikrede pladser.
Nu står der, at det er 20 midlertidige pladser.
Jeg vil godt høre, om jeg kunne få gradbøjet det midlertidige.
Betyder det, at hvis man i den kommune eller det amt bliver glad for institutionen, kan man måske alligevel ikke beholde den, eller betyder det modsat, at hvis man ikke er glad for den, har man mulighed for at komme af med den, om jeg så må sige?
Så vil jeg godt have uddybet nærmere, at der står i pressemeddelelsen, at det har kun kunnet lade sig gøre, fordi de involverede kommuner og amter har vist forståelse.
Hvor meget har man været i dialog med de forskellige, altså de tre berørte kommuner?
Margrethe Vestager (RV), 2000-11-21:
Nu er det jo sådan, at vi lige har haft menighedsrådsvalg, og man må gå ud fra, at de menighedsråd, som er sammensat, også har et mandat i forhold til den menighed, for hvem de er menighedsråd.
Derfor er det også vigtigt at fastholde, at det er menighedsrådenes ansvar og også menighedsrådene, som skal tage konsekvensen af det ansvar, de bærer, både når de lytter til en prøveprædiken, og når de laver en indstilling.
Hvis der er en for stor lukkethed i forhold til præsteansættelse i forbindelse med prøveprædiken, så skal jeg gerne overveje ændringer.
Jeg synes, det er væsentligt at holde fast i, at de menighedsråd, som er nyvalgte, har en kompetence og skal fastholdes i forhold til den kompetence, for det er en af de vigtigste opgaver, som et menighedsråd overhovedet har.
Der har ikke tidligere været spurgt om dette emne, men jeg skal gerne overveje det nærmere.
Poul Nødgaard (DF), 2000-11-21:
Jeg har et måske lidt utraditionelt spørgsmål til kirkeministeren.
Det er vedrørende besættelse af ledige præstestillinger i folkekirken i Danmark.
Der er det faldet mig lidt for brystet, at sådan nogle prøveprædikener foregår i andre sognes kirker.
Det er det ene, og det andet er, at det er et lukket foretagende, hvor menigheden altså ikke har lov til at overvære prøveprædikenen.
Det er alene de menighedsråd, som skal ansætte præsten, der kan overvære en sådan prøveprædiken.
at ansætte som præst ved den pågældende kirke.
Margrethe Vestager (RV), 2000-11-21:
både for den enkelte og for Danmarks samhandel med udlandet, at borgerne mestrer mange forskellige fremmedsprog.
Det er klart, at hvis man ser på vores samhandel, på vores historie og på de sprog, som bruges også i videregående
studier,
Det mener jeg må være et minimum, og en eventuel udvidelse af fagrækken på et tidspunkt bør under ingen omstændigheder mindske mulighederne for, at danskere kan tilegne sig engelsk, tysk, fransk eller andre hovedsprog.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-21:
Jeg er sådan set glad for, at ministeren har den indstilling.
Noget af det, jeg naturligvis er bange for, er, at engelsk, tysk og fransk bliver fortrængt af arabisk og tyrkisk, ikke kun i betragtning af, at engelsk, tysk og fransk indgår som led i en større undervisningssammenhæng, men også fordi Danmark har handel med lande, hvor der bruges tysk, engelsk og fransk.
Vil ministeren kommentere eller i hvert tilfælde komme med et udsagn om, at ministeren ikke vil fortrænge disse tre hovedsprog fra de ældste klasser til fordel for arabisk og tyrkisk?
Margrethe Vestager (RV), 2000-11-21:
Folkeskolerådet har i foråret udgivet en større publikation, hvor man gør sig overvejelser over, hvordan folkeskolen skal se ud i 2010.
Der er en række forskellige scenarier, herunder også hvilke fag man skal have på hvilke tidspunkter, og man gør sig den overvejelse, om man skal udvide rækken af valgfri sprogfag i de ældste klasser i folkeskolen, herunder at man ud over det udbud, man har allerede, hvor eleverne jo typisk som andet fremmedsprog vælger tysk, efter at de har haft engelsk, så også ud over spansk og fransk, som udbydes nogle steder, skulle have arabisk og tyrkisk som en mulighed.
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-21:
Formanden for Pædagogisk Udvalg i Danmarks Lærerforening og medlem af Folkeskolerådet har fremført, at arabisk og tyrkisk skal tilbydes som valgfri fag i folkeskolens ældste klasser.
Jeg vil gerne have ministeren til at kommentere den udtalelse fra formanden for Danmarks Lærerforenings Pædagogiske Udvalg.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Jeg sagde indledningsvis til hr. Frank Aaen, at vi ser en gang imellem et skisma mellem, at regering og Folketing vedtager noget, og at der ligesom kommer gang i det derude.
Det tror jeg er meget velkendt, også på så mange andre områder.
Jeg synes, vi var optaget af, at det kommer til at ske så hurtigt som overhovedet muligt, men jeg har ikke de konkrete tal her, men det er ikke sådan, at der ikke er sket noget, når det gælder botilbud for sindslidende fra 1995 frem til i dag, at det først er nu, der sker noget.
Der er sket noget løbende hele vejen siden 1995, men de korrekte tal om byggerier og antal boliger kan jeg også oplyse i et skriftligt svar.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Men min bemærkning gik på, at det her altså er bevillinger, som har stået mere eller mindre ubrugt i op til 5 år. Så er det jeg siger, at så er det ikke tilfredsstillende, at vi kan se, at der er ældre, der ikke får den hjælp, de har brug for, at der er sindslidende, der ikke kan få den bolig, de har brug for, når der på utallige andre områder alt i alt er flere hundrede millioner kroner, der har været meget langsomt undervejs ude i virkeligheden og har stået og samlet støv.
Det er ikke tilfredsstillende, og jeg vil gerne bede ministeren svare på, om det ikke er nødvendigt, hvis vi en anden gang ser, at der skal gå så lang tid, før pengene kommer ud til dem, de er beregnet til, at tage et hurtigere initiativ.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Til hr. Frank Aaen: Jeg gentager, der er 10 mio. kr., som der ikke er sat konkret projekt på.
Der er faktisk sket meget på hele området for sindslidende siden 1995, og med den sidste pulje penge, som Folketinget nu har bevilget i samarbejde med regeringen, er det faktisk vores forventning, at vi dækker det behov, der er på bo-området for sindslidende.
Det tror jeg vi alle er interesseret i. Må jeg så bare lige fortælle, hvordan forholdene er, når det gælder ældreområdet, hvor der ifølge et af dagbladene er 164 mio. kr.; jeg skal så korrigere det til 153 mio. kr. Forholdet er det, at der ved årets udgang vil være 33,3 mio. kr. tilbage, men af dem er allerede de 28,5 mio. kr. øremærket til konkrete projekter.
Så bare lige for at korrigere at det er korrekt, at der ved indgangen til et år kan stå temmelig mange penge, men så går projekterne i gang ude i kommunerne, og vi bevilger så til konkrete projekter. Det, jeg tror vi måske bl.a. skal have kigget på, er, hvor lang tid man kan have sådan en bevilling liggende, før man også udmønter den.
Det tror jeg måske det er værd at kigge på.
Endelig vil jeg sige, at vi selvfølgelig svarer på alle de skriftlige spørgsmål, vi får.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Det er klart, at de der oplysninger, ministeren kommer med nu, vil vi gerne have over skriftligt.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at selv om det så ser ud, som om pengene nu er ved at blive brugt, er der altså tale om en bevilling, der blev besluttet i 1995; ved udgangen af 1995 begynder man at afsætte de her penge.
Så må man jo sige, at det er altså mange år, der er gået, inden man er på vej til at bruge bevillingerne fuldt ud.
Hvad angår bevillingerne til ældre, er det en aftale fra december 1997, og der står stadig væk meget store beløb.
Jeg vil sige til ministeren, at hvis det er korrekt, at kommunerne ikke udnytter de midler, Folketinget stiller til rådighed, må det være ministerens forpligtelse at gå til Folketinget og sige, at vi har brug for på en eller anden måde at få de her kommuner til at gøre noget, for vi ved, at samtidig med at de penge har stået og ventet, så er der altså ældre, der har fået skåret deres hjælp ned, at der er altså sindslidende, som ikke kan komme ud fra hospitalet, selv om de er færdigbehandlet og kun har brug for en bolig, og at der altså er hjemløse i et stigende antal i København, der er henvist til at bo på gaden.
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende bare at sige, det er kommunernes skyld.
Ministeren må også have et ansvar for at presse på, sørge for, at der bliver tage initiativer, hvis f.eks. kommunerne er langsomme.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Det tror jeg er noget vi alle er optaget af.
Det er ikke usædvanligt, at vi ser den situation, at regering og Folketing er optaget af at fremme et område, og så i hvert fald når det gælder mit område, er det så amterne og kommunerne, som skal drive det, for det er dem, der har institutionerne. Når det gælder sindslidende, som hr. Frank Aaen netop henviser til, er det korrekt, at der ved starten af året var en opsparing på 171 mio. kr. Men det er også sådan, at de alle sammen stort set er reserveret til konkrete projekter, som så er besluttet i amterne og kommunerne.
Vi forventer, at opsparingen ved året udgang er 114 mio. kr., men af de 114 mio. kr., er der dags dato kun 10 mio. kr., der ikke er sat præcise projekter på.
Det, jeg prøver at beskrive her, er, at Folketinget og regeringen ofte sætter et projekt i gang, og så skal kommunerne samle op for at finde ud af, hvordan botilskuddene skal være, der skal projekteres osv. Der kan være en vis indløbstid her, og noget af det, jeg synes, vi skal kigge på, er, om vi kan formindske den.
Frank Aaen (EL), 2000-11-21:
Det fremgår af finanslovens forskellige konti, ligesom det også har været omtalt i dagspressen, at der af bevillinger til ældre, syge og sindslidende har ophobet sig flere hundrede millioner kroner, som ikke er blevet brugt og kun meget langsomt anvendes til deres formål. Jeg må indrømme, at når man f.eks. hører, der her i København bliver flere og flere hjemløse, der bor på gaden, hører, at der er 50 på sygehuset Sct. Hans, som er færdigbehandlet, men som ikke kan finde et sted at bo, så er det stødende f.eks. at opleve, at der hos socialministeren står 171 mio. ubrugte kr. på en konto, som skal gå til at skaffe boliger til sindslidende.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om vi kan få garanti for, at de penge, der er bevilget, faktisk også hurtigst muligt bliver anvendt til deres formål.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Jeg vil sige til hr. Karsten Nonbo, at det er sådan, at det er amterne, som driver disse institutioner, dem, der stiller personale til rådighed, så det er amterne, jeg først og fremmest har forhandlet med.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ejerforholdene om Stevnsfortet er korrekt beskrevet.
Jeg vil bare gentage, hvad jeg svarede også på det foregående spørgsmål: Vi har nu skaffet de 20 midlertidige pladser.
Så har vi dækket behovet, som det blev vurderet af både Amtsrådsforeningen og politimestrene, og det betyder så, at vi efterfølgende skal sætte os ned og lave en langtidsplanlægning af det her.
Hvor skal de ligge henne?
Der er altså i dag signaleret i hvert fald to lokaliteter, som ligger fast også i en fremtidig planlægning.
Det er Nykøbing Sjælland, og det er Grenå.
Hvad der derudover skal ske, synes jeg er for tidligt at sige.
Men vi har sikret de 20 pladser, som vi tilkendegav for nogle uger siden fra regeringens side skulle frembringes.
Karsten Nonbo (V), 2000-11-21:
Det vil sige - det har jeg også en fornemmelse af er korrekt - at når der står, amter og kommuner, så er kommuner mere et fyldeord, for der har vist ikke været forhandlinger med f.eks. Stevns Kommune.
Det, jeg vil spørge specifikt om for så vidt angår Stevns Kommune og Stevnsfortet, er, at når man skriver midlertidig, så har det måske også noget med at gøre, at man skal have fundet ud af ejerforholdet, for i øjeblikket ejes det jo af Forsvarsministeriet.
Så jeg kunne forestille mig, at det er det, ministeren hentyder til, når det skal følges op.
Så vil jeg til slut give ministeren det gode råd at kigge på en yderligere spredning, for jeg er enig i, at en spredning af de institutioner er en fordel både for pårørende
til de anbragte, for kommunernes sagsbehandlere og også
for politiet, som skal fragte dem frem og tilbage
Altså vi kommer på Lolland, i Nordjylland, Sønderjylland osv., så det initiativ med at sprede dem, synes jeg, vi også skal rette ind på.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-21:
Det er sådan, at de ekstra 20 sikrede pladser her har betegnelsen midlertidige.
Som jeg også sagde ved det foregående spørgsmål, har vi i forhold til Grenå en aftale, som vi også forventer får en mere permanent karakter.
De resterende pladser må vi så vurdere, for regeringen har jo sagt to ting, nemlig at vi nu skaffer disse ekstra 20 pladser, og at vi derudover vil følge udviklingen og se, hvad der i givet fald måtte blive behov for.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg tror, alle kender forhistorien om, hvor vanskeligt det først var at skaffe 11 pladser, og hvor hurtigt det nu er lykkedes at skaffe 20 pladser.
Det er bl.a. sket, fordi de berørte amter har været samarbejdsvillige og har set problemets omfang. Derfor vil jeg sige, at det er jo amterne, som har opgaven her.
Det er dem, der skal stille personale til rådighed osv., og der har været en tæt kontakt både på det politiske og på det administrative plan mellem mig selv, ministeriet og de pågældende amter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-21:
Hr. Claus Larsen-Jensen siger, at regeringen slås for danske mærkesager, men det afgørende er jo, hvem der definerer danske mærkesager.
Der kan jeg nu forstå, at Socialdemokratiet overhovedet ikke har ladet sig påvirke af folkeafstemningens resultat i sin vurdering af, hvad der er danske mærkesager. Så får vi at vide, at når alle ulykkerne er sket i Nice, så kan vi da sætte os ned og diskutere, hvad der skulle ske i lyset af nejet.
Det synes jeg da er en interessant melding.
Jeg må bare sige, at regeringen og regeringspartierne, i hvert fald Socialdemokratiet, indtil nu ikke har vist, at de overhovedet har prøvet at tage nogen ting af det danske nej ad notam.
Derfor bliver jeg nødt til at fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget konstaterer, at regeringen på ingen måde har magtet at bygge bro efter folkeafstemningen den 28. september 2000, samt at regeringen i sin EU-politik ikke har imødekommet det flertal af befolkningen, som stemte nej, udtaler Folketinget sin mistillid til regeringen«.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-21:
Jeg vil spørge hr. Claus Larsen-Jensen, om han egentlig mente det, da han sagde her i sidste omgang: Vi havde ingen anelse om reaktionen på et nej.
Vi stemte jo også nej til den fælles mønt med Maastrichttraktaten i juni 1992.
Det var et uventet nej, og det gav stort set ingen reaktioner på finansmarkedet.
Denne gang fik vi så et nej, som i højere grad var imødeset, og reaktionerne var kursstigninger.
Jeg skal som et led i debatten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget konstaterer, - at regeringens europolitik er blevet underkendt af et klart flertal i den danske befolkning ved folkeafstemningen den 28. september 2000, - at de økonomiske vismænd i deres netop offentliggjorte rapportresumé fastslår, at de økonomiske udsigter for Danmark i de kommende år ikke er blevet påvirket negativt af afstemningsresultatet, og at dansk økonomi er i topform,
- at det seneste forslag til ændring af EU-traktaten sigter på at indføre flertalsafgørelser på en lang række nye områder, hvorved vetoretten for det enkelte EU-land afskaffes på nye områder, og den nationale suverænitet dermed yderligere undergraves, - at et udvidet EU baseret som et samarbejde mellem selvstændige lande selvfølgelig kan fungere uden yderligere begrænsninger i vetoretten for det enkelte EU-land, og - at der er tradition i Danmark for, at ændringer af EU-traktaten skal til folkeafstemning, opfordrer Folketinget regeringen til at lade Nicetraktaten komme til en folkeafstemning i Danmark.«