Bendt Bendtsen (KF), 2003-02-20:
Sidst vi her i Folketinget havde en debat om olie- og gasproduktionen i Nordsøen var i december 2000.
Vi synes, det er en god idé, at vi med jævne mellemrum har en drøftelse af udviklingen i Nordsøen og vilkårene for olie- og gasproduktionen.
Der skabes store værdier gennem vores egen produktion af olie og gas.
Danmark har en omfattende energiproduktion, og staten har i disse år indtægter på omkring 10 mia. kr. om året fra nordsøaktiviteterne.
Ser vi over den samlede periode fra 1962 og frem til nu, har statens indtægter udgjort over halvdelen af produktionsværdien fratrukket udgifter til efterforskning og produktion.
Indtægterne kommer fra olie- og gasfelter, der drives af en række selskaber, som har fået tilladelse hertil fra staten.
Der produceres fra felter, som er fundet gennem de seneste ca. 30 år, og nye felter kommer fortsat til.
Forhåbentlig vil der også i de kommende år være interesse for at lede efter nye olie- og gasfelter i den danske del af Nordsøen.
Ved den seneste udbudsrunde i 1998 var der
stor interesse fra olieselskabernes side.
Der blev udstedt 17 nye tilladelser.
Selv om der i disse tilladelser har været investeret mere en 1 mia. kr. til boringer, er der i dag 5 år senere kun fundet olie eller gas i tre af de 17 tilladelser, og kun et af disse fund er med sikkerhed kommercielt udnytteligt.
Det viser altså også lidt om den usikkerhed, som hersker ved efterforskning efter olie og gas.
Når vi ser frem mod nye, fremtidige tilladelser, kan jeg oplyse, at Energistyrelsen er i gang med at forberede en sjette udbudsrunde for nye tilladelser til efterforskning og produktion af olie og gas. I overensstemmelse med lov om anvendelse af Danmarks undergrund vil jeg forelægge Folketingets Energipolitiske Udvalg en redegørelse for, hvilke områder i Nordsøen jeg foreslår udbudt og de generelle vilkår for en ny udbudsrunde.
Energistyrelsen arbejder på at færdiggøre redegørelsen inden årets udgang, således at en ny sjette udbudsrunde kan blive afviklet i første halvdel af 2004.
Udarbejdelsen af redegørelsen vil ske i tæt samarbejde med de relevante geologiske og økonomiske enheder, dvs. sammen med Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelser, Skatteministeriet og Finansministeriet.
En meget central del i forberedelsen af en ny udbudsrunde er at overveje, hvorledes de betingelser, der skal gælde for de nye tilladelser, skal udformes.
Koncessionsbetingelserne skal nøje afvejes i forhold til, hvor attraktive de udbudte områder er i geologisk henseende.
Der skal findes en balance, som sikrer, at olieselskaberne finder det attraktivt at arbejde i Danmark, og som sikrer, at staten opnår rimelige indtægter.
I udbudsrunder, hvor ledige områder udbydes til olieselskaberne, er Danmark en spiller på det internationale marked.
Derfor er det vigtigt, at beskatningsforholdene er konkurrencedygtige i forhold til investeringer i andre lande og i andre brancher i Danmark.
Bliver de økonomiske vilkår for stramme i forhold til det udbytte, selskaberne kan se for sig, hvis de finder olie og gas, vil vi ikke kunne tiltrække olieselskaberne, og efterforskningen efter nye olie- og gasfelter i Nordsøen vil så gå i stå.
Sammenligner vi beskatningen i Danmark med de øvrige nordsølande, tegner der sig et billede, hvor Norge har en højere beskatning, mens Storbritannien og Holland har en beskatning, der ligger lavere end i Danmark.
Forskellene i beskatningen i landene afspejler bl.a., at der er forskel i mulighederne for at finde olie og gas.
Regeringen vil derfor i forbindelse med forberedelserne til en ny udbudsrunde overveje den samlede beskatning for nye tilladelser til efterforskning og produktion af olie og gas, så de økonomiske vilkår er kendt på forhånd.
Forslaget til en ny kulbrinteskat, som fremgår af rapporten fra oktober 2001 fra Skatteministeriets kulbrinteudvalg,
vil også indgå i overvejelserne om, hvilke økonomiske vilkår der skal gælde for nye tilladelser.
Med til billedet hører også indtægter fra selskabsskat og indtægter fra rørledningsafgiften.
Regeringen har ikke lagt sig fast på, hvorledes de koncessionsvilkår, der skal gælde for nye tilladelser, skal udformes.
Jeg vil i første omgang afvente en vurdering fra Energistyrelsen af, hvilke potentiale der er for at finde nye olie- og gasfelter i de områder, som vi kan udbyde til interesserede olieselskaber.
Når denne vurdering foreligger, har vi et bedre grundlag for at finde det rigtige balancepunkt mellem at kunne tiltrække olieselskaber og sikre staten rimelige indtægter.
Jeg forventer derfor inden årets udgang at kunne give konkrete forslag til økonomiske betingelser i nye tilladelser i min redegørelse til Folketingets Energipolitiske Udvalg om en ny sjette udbudsrunde.
Jeg ser frem til konstruktive drøftelser om disse forhold med Folketingets øvrige partier.
Afslutningsvis skal jeg nævne, at A.P. Møllers eneretsbevilling ophører i 2012.
Som bekendt ligger det i aftalen mellem A.P. Møller og staten, at der i god tid inden bevillingens ophør skal forhandles om en eventuel fortsættelse af aktiviteterne og vilkårene herfor.
Det løfte vil regeringen selvfølgelig leve op til og i forhandlingerne se på mulighederne for at øge statens indtægter.