runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2005-11-17:
Det må jeg jo så leve med at videnskabsministeren ikke synes.
Jeg synes til gengæld ikke, videnskabsministeren forholder sig til det, der er kernen i denne debat – og som i øvrigt også er kernen i den debat, som kører i EU-regi omkring servicedirektivet, og som kører i WTO-regi omkring handel med tjenesteydelser – nemlig om uddannelse skal være en vare, som der bliver handlet med.
Det kan godt være, at videnskabsministeren som fru Charlotte Fischer alene vil indsnævre sit blik til den enkelte danske studerende, men hvis konsekvensen af det er, at uddannelse i stigende grad bliver gjort til en vare, som bliver købt og solgt på et marked, og hvor det selvfølgelig betyder, at den, som har flest penge, kan få mest uddannelse, synes jeg, man stikker noget under stolen.
Derfor vil jeg gerne spørge videnskabsministeren en gang til.
Nu har man taget en lang række initiativer – og det kan godt være, man vil retfærdiggøre det med, at det bare er af hensyn til den enkelte danske studerende – som betyder mere brugerbetaling, mere varegørelse af uddannelse.
Hvornår vil regeringen komme med et initiativ, som trækker i den modsatte retning?
For hvis regeringen ikke vil det, tror jeg ikke, der er mange, der giver ret meget for regeringens forsikringer om, at den ikke ønsker, at uddannelse skal være en vare, man skal købe og betale for.
Lene Jensen (S), 2005-11-17:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i, og jeg har også forstået, at det faktisk er den position, der er i den samlede EU-familie, og måske kunne man bruge det her som en lektie i, at EU ikke altid behøver være en del af problemet.
Jeg tror, at EU i forhold til WTO i den her omgang er en meget vigtig del af løsningen.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-11-17:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg prøve at fremlægge Dansk Folkepartis synspunkt på det her område.
Jeg kan jo i hvert fald starte med at sige, at vi er enige med ministeren i, at det er en berigelse for dansk universitetsliv, at vi finansierer, at danske studenter kan tage deres stipendier med til udlandet, og også, at udenlandske studenter kan studere i Danmark.
Det er også vigtigt.
Og at europæiske studenter kan gøre det gratis, lægger vi meget vægt på.
Men vi er også enige i, at der må være en grænse.
Vi kan ikke uddanne et ubegrænset antal studerende fra hele verden, for det kan jo også medføre, at unge tager ophold af andre grunde end trangen til at studere.
At opretholde gratisprincippet er selvfølgelig også vores mål, men ubegrænset global gratisme vil udhule hele uddannelsessystemet.
Så mener Dansk Folkeparti også, at når vi uddanner folk til f.eks. læger eller piloter eller andet, der tager lang tid, er det oplagt at sige noget for noget.
Med de ord vil jeg sige, at Dansk Folkeparti synes, det er godt, at vi har det her, man kan sige, frie universitets- og uddannelsesliv.
M017S11601207ALFV.FM Page 1171
Monday, January 23, 2006 10:30 AM
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Globaliseringen har betydet, at vi alle sammen bevæger os mere og mere på tværs af landegrænser og kommunikerer og samarbejder med folk og virksomheder over hele verden.
Ikke mindst derfor er det helt afgørende, at vores uddannelsessystem ruster vores unge til at klare sig i et internationalt miljø og også, at det bidrager til at tiltrække højt kvalificerede medarbejdere og virksomheder fra udlandet.
I Det Konservative Folkeparti har vi en klar ambition om at give vores universiteter og studerende de bedste muligheder for at tage del i globaliseringsprocessen.
Vi er derfor meget tilfredse med, at regeringen i forbindelse med arbejdet i Globaliseringsrådet er ved at forberede en lang række initiativer, der skal bidrage til at fremtidssikre vore videregående uddannelser.
Vi ser frem til, at regeringen til foråret vil komme med en fremadrettet strategi, der skal sikre, at vi her i landet får videregående uddannelser på højt internationalt niveau, bl.a. ved at vi styrker adgangen til, at danske unge har muligheder for at tage en uddannelse i udlandet, ved at vi styrker de danske universiteters mulighed for at kunne konkurrere på det internationale uddannelsesmarked og selvfølgelig ved at styrke kvaliteten af de danske uddannelser og undervisningen.
Når det handler om gratis uddannelse til danske studerende, er vores holdning helt klar.
Når det handler om studerende fra lande uden for EU eller EØS, har vi ingen problemer med, at de fra næste år skal betale for at læse på vores universiteter.
Vi kan ikke se det rimelige i, at tredjelande kan sende deres uddannelsessøgende til vores universiteter med henblik på, at danske skatteydere skal betale for deres uddannelse.
Vi vil hellere bruge de penge, som vi bruger på uddannelse her i Danmark, til danske studerende og til at videreudvikle og kvalitetssikre de danske uddannelser.
Vi er meget optaget af at sikre gode muligheder for, at Danmark kan tiltrække højt kvalificerede medarbejdere, og derfor er vi også tilfredse med, at vi bruger den besparelse, som vi opnår ved at afskære taxametertilskuddet til disse udenlandske studerende, til en friplads- og stipendieordning til de dygtigste studerende fra landene uden for EU og EØS.
Der er ingen tvivl om, at globaliseringen vil sætte vores uddannelsessystem under pres.
Derfor er der også god grund til at glæde sig over, som jeg hørte det, at videnskabsministeren i dag har slået fast, at WTO’s forslag om en liberalisering af handelen med tjenesteydelser ikke omfatter offentligt finansierede uddannelser.
GATS-aftalen har således ingen indflydelse på det danske uddannelsessystem.
Vi må og skal fremtidssikre og tilpasse den danske uddannelsesmodel til en global økonomi.
Det er vi fra konservativ side helt indstillet på, og derfor vil vi også arbejde konstruktivt med det udspil, der kommer fra regeringen og Globaliseringsrådet til foråret.
Lene Jensen (S), 2005-11-17:
Nu har Venstres og Dansk Folkepartis hovedordførere ikke været til stede, men det er De Konservatives, så derfor vil jeg gerne stille et par spørgsmål.
Fru Carina Christensen nævner kort det her med at sætte danske studerende bedre i stand til at læse i udlandet.
Hvad er Det Konservative Folkepartis holdning til det der med at kunne tage taxametrene med, som det har været foreslået fra flere sider, er den positiv eller negativ?
Og har man overvejet, at det også kan have nogle utilsigtede konsekvenser, selv om det for dem, der gerne vil ud og læse, lyder enormt besnærende at kunne stikke en check i baglommen?
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Vi er meget optaget af, at så mange af vores unge danske studerende som muligt tager til udlandet og læser.
Vi tror, der er mange positive gevinster at hente ved, at de tager del i det internationale uddannelsesmiljø og også senere hen kommer tilbage og deltager på arbejdsmarkedet med den viden, de har fået med fra udlandet.
Vi ser meget positivt på, at man kan få mulighed for at tage sit taxameter med til udlandet.
Det er en del af regeringsgrundlaget, og det er jo M017S11601207ALFV.FM Page 1172 Monday, January 23, 2006 10:30 AM også en af de ting, som man arbejder med i Globaliseringsrådet her og nu.
Men vi vil arbejde meget konstruktivt med, at det skal lykkes at få lavet en god ordning, for vi tror, at det kan være godt og positivt på sigt.
Lene Jensen (S), 2005-11-17:
Jeg tror, vi alle sammen deler målsætningen om, at flere studerende skal til udlandet og læse mindst ét semester og gerne mere, fordi det der med at komme ud giver noget perspektiv, og man er i øvrigt også en god ambassadør for Danmark, mens man er derude.
Der, hvor jeg er lidt bekymret, er i forbindelse med risikoen for, at det at kunne tage sit taxametertilskud med kan være med til at undergrave de udvekslingsaftaler, der findes, og jeg vil derfor gerne høre, om fru Carina Christensen kan erklære sig enig i, at udvekslingsaftalerne er og bliver krumtappen i selve det at fremme international studentermobilitet.
Per Clausen (EL), 2005-11-17:
Jeg forstår, at Socialdemokratiets ordfører mener, at det er en vældig sammenhængende og fornuftig politik, at danske universiteter skal have mulighed for at tjene penge på udenlandske studerende i Danmark og i udlandet, men at udenlandske universiteter naturligvis ikke skal have mulighed for at tjene penge på danske studerende i Danmark.
Den logik har jeg meget svært ved at forstå.
Det kan godt være, vi kan vedtage den her i Folketinget, men for en gangs skyld har jeg faktisk medlidenhed med EU’s forhandlere, hvis de i WTO skal sidde og forsvare det synspunkt.
Det er jo åbenlyst urimeligt.
Så må jeg bare til allersidst spørge fru Lene Jensen: Er Socialdemokraterne enige med os i, at der ikke må indgås en WTO-aftale, som ikke sikrer, at vi fremover kan være fuldstændig sikre på, at vi ikke kan blive tvunget til at bruge offentlige midler på udenlandske universiteter eller private danske universiteter, som etablerer sig i Danmark for at finansiere uddannelse der?
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Det er jeg sådan set helt enig i.
Det er jo vigtigt, at vi får skruet den her ordning ordentligt og fornuftigt sammen, og den skal selvfølgelig ikke undergrave de meget velfungerende udvekslingsaftaler, som vi har i dag.
Det er selvfølgelig en af de ting, vi skal være opmærksomme på, når vi laver den fremtidige ordning.
Det er jeg enig i.
Det var en lidt snørklet udlægning, hr. Per Clausen kom med, synes jeg.
Jeg vil gerne gentage, at vi støtter det, der også står i regeringsgrundlaget, om, at det skal være muligt for de danske studerende, som er meget dygtige, og som har mulighed for at komme ind på nogle rigtig gode universiteter i udlandet, at få deres taxameter med til udlandet.
Det synes vi faktisk er ganske, ganske positivt.
Det betyder ikke, at vi skal devaluere det danske uddannelsessystem, eller at de studerende, der vælger ikke at tage til udlandet, skal have en dårligere uddannelse end de andre, men vi synes, det er en god og positiv mulighed, og det vil vi gerne åbne op for.
Per Clausen (EL), 2005-11-17:
Jeg skal beklage, hvis det blev indviklet, men det, jeg gerne vil have den konservative ordfører til at forholde sig til, er bare det faktum, at vi har den klare opfattelse, at liberaliseringen skal gennemføres for danske universiteter.
De skal have mulighed for at tjene penge i udlandet på udenlandske studerende, de skal have mulighed for at tjene penge på udenlandske studerende i Danmark.
Liberaliseringen skal sådan set også gælde for danske studerende, som så ved hjælp af statsmidler og egenbetaling oveni kan få mulighed for at rejse rundt, fordi danske taxameterpenge i hvert fald ikke kan betale for en uddannelse på nogle af de bedste universiteter i Europa.
Og alligevel opretholder De Konservative det synspunkt, at liberaliseringen ikke skal føres igennem, sådan at uddannelse bliver en vare.
M017S11601207ALFV.FM Page 1173
Monday, January 23, 2006 10:30 AM
Det, jeg bare ikke kan forstå, er: Hvordan vil man sikre, at uddannelse ikke bliver en vare, når alle de konkrete tiltag, man gennemfører, fører til, at uddannelse bliver en vare?
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Nu er vi jo her i landet ikke herrer over, hvordan de indretter deres uddannelsessystemer i udlandet.
Der har de i visse lande en deltagerbetaling, og hvis det betyder, at vores danske studerende har brug for at få et taxameter med for at kunne komme ind på de uddannelser, så vil vi gerne støtte op om dét.
Når det så handler om det danske uddannelsessystem, har vi det princip, at der skal være gratis uddannelse til danske studerende, og det princip ønsker vi sådan set at holde fast i.
Så taler hr. Per Clausen meget om, hvorvidt det skal være en vare eller ikke en vare.
Vi betragter det ikke som en vare.
Det skal være gratis for danske studerende.
Så vil der være nogle udenlandske studerende, der har lyst til at komme hertil, fordi de synes, at vi har nogle meget attraktive uddannelser.
Det synes vi er fint for dem, der kommer fra EU- og EØS-landene, og vi støtter selvfølgelig, at de skal kunne komme hertil.
Vi mener kun, det er ret og rimeligt, at de, der kommer fra tredjelande, selv betaler for den uddannelse, som de får her i Danmark, så det ikke er danske skatteydere, der skal betale den.
Vi mener rent faktisk, det er positivt, at vi får så mange udenlandske studerende hertil som overhovedet muligt, fordi vi tror, at det vil være med til at opkvalificere de danske uddannelser i øvrigt.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-17:
Nu tilhører fru Carina Christensen et af de to regeringspartier, og regeringen taler jo meget om, at vi skal have verdens bedste uddannelser og verdens bedste universiteter; det er vi jo rigtig meget enige i.
Men hvordan hænger det sammen med den økonomi, man stiller til rådighed for universiteterne?
Vi ved f.eks., at Københavns Universitet skal skære mere end 50 mio. kr. næste år, og at taxametrene pr. studerende er faldet over de seneste 10 år.
Holder den store, flotte ambition, man har, så i forhold til de penge, der er?
Det mener vi ikke, men jeg ville gerne høre fru Carina Christensen, hvad hun mener om det.
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Jeg glæder mig meget over, at regeringen, da den skrev det nye regeringsgrundlag i februar, besluttede at afsætte 10 mia. kr. til uddannelse inden år 2009.
Jeg synes, det er en fornuftig investering og en god og positiv investering, og derfor kan jeg kun være glad for, at der er afsat så mange penge til at udvikle det danske uddannelsessystem.
Så jeg forstår ikke bekymringen eller frygten for, at vi skulle nedprioritere investeringerne i uddannelse.
Vi opprioriterer dem faktisk i de her år.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-17:
Men uanset hvordan man vender og drejer det, er nedskæringer jo nedskæringer, og jeg spørger sådan set mere fru Carina Christensen om, hvordan Det Konservative Folkeparti ser på universiteternes økonomi lige her og nu.
Er den god nok?
Skal der flere penge ind på universiteterne, så vi ser en fortsat udvikling?
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Jeg er meget enig i, at vi skal investere rigtig mange penge i vores universiteter.
Vi er ved at overgå fra et industrisamfund til et vidensamfund, vi skal leve af viden i fremtiden, og derfor kan vi på ingen måde tillade os at nedprioritere uddannelsesområdet, det gælder folkeskolen, det gælder ungdomsuddannelserne, og det gælder i høj grad også de videregående uddannelser.
Det koster jo penge, og de penge er vi også villige til at afsætte.
Derfor har regeringen jo afsat 10 mia. kr. til uddannelsesområdet, som skal bruges inden 2009.
Selvfølgelig skal en stor andel af de her penge også gå til de videregående uddannelser og til vores universiteter.
Christine Antorini (S), 2005-11-17:
Nu er det jo sådan, at man godt med den ene hånd kan sætte en masse penge af til uddannelserne, men hvis man samtidig sparer med den anden hånd, er nettorammebeløbet jo noget anM017S11601207ALFV.FM Page 1174
Monday, January 23, 2006 10:30 AM
derledes.
Vi kan i hvert fald bare konstatere, at for fjerde år i træk har regeringen sagt, at der bliver sat flere penge af til uddannelse og forskning, men det er der ikke.
Der er i regeringens finanslovforslag netto sat 10 mio. kr. af til det kommende år til al uddannelse: folkeskole, ungdomsuddannelse, de videregående uddannelser.
Det, jeg gerne vil spørge fru Carina Christensen lidt nærmere om, er: Der er jo en filosofi i regeringen om, at man skal have mest muligt for pengene.
Vil fru Carina Christensen forklare mig, hvordan man får mest muligt ud af uddannelsespengene, ved at de studerende tager taxametrene med sig og altså væk fra de danske universiteter?
Per Clausen (EL), 2005-11-17:
Det, jeg vil sige, er lidt det samme.
Hvis man beslutter sig til, at de studerende kan tage taxametrene med sig, så kan jeg sagtens se, at det er godt for de studerende.
Det kan måske også være godt for internationaliseringen.
Men der opstår vel også det klare krav fra de danske universiteter
, at hvis de ligesom, om jeg så må sige, afgiver studerende og penge til udlandet, ja, så vil de også have muligheder for at tjene penge på udenlandske studerende og i sidste instans vel også have en mulighed for på anden måde at få betaling, så de kan få penge i kassen.
Er der ikke her en logik i, at hvis man vælger at have den linje, at danske studerende skal kunne købe sig til uddannelse i udlandet, så vil det da også være meget naturligt, at udenlandske studerende kan købe sig til uddannelse i Danmark?
Og så ender det jo med at være underligt at opretholde det synspunkt, at danske studerende så ikke skulle kunne købe sig til uddannelse i Danmark.
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Det synes jeg sådan set hænger meget godt sammen.
De studerende, som rejser ud i verden og tager en uddannelse – det kan være på Harvard i USA – vender jo hjem til Danmark igen.
De fleste af dem gør i hvert fald, må vi forvente og håbe på, og det tror jeg også at de vil.
De bliver jo nogle meget dygtige medarbejdere, og mange af dem vil måske endda komme tilbage og starte nogle virksomheder her i Danmark og dermed bidrage til det danske skatteindtægtsgrundlag.
Jeg kan kun betragte det som en god investering.
Det er selvfølgelig en langsigtet investering, og her og nu koster det selvfølgelig noget, når vi giver dem mulighed for at tage taxameteret med.
Lene Jensen (S), 2005-11-17:
Jamen jeg er frygtelig ked af, at det er vanskeligt at forstå, for det er præcis det, vi mener.
Omvendt må jeg sige, at der jo faktisk er en ganske bred front i Europa, som er imod at åbne hele det her område i verdenshandelssammenhæng, og det er vi også.
Jeg kan bare gentage, at det, der er vigtigt for os, sådan set er, at vi kan håndhæve en strategi, hvor vi kan gøre det, vi ønsker for de danske studerende.
Jeg tror, at det bedste, vi kan gøre for de danske studerende, er at sørge for, at der er nogle ordentlige uddannelser i Danmark, at der er nogle ordentlige muligheder for at komme ud og læse, og det er sådan set det, det hele går ud på.
Se, det der med at være naiv kan jo også i et eller andet omfang være et udtryk for, at man sådan set også ser realiteterne i øjnene, og det er noget, jeg meget kan anbefale.
Det at se realiteterne i øjnene indbefatter jo at sige, at virkeligheden er, at der er et stort, frådende marked derude for uddannelse.
Det, der er vores opgave, er at sørge for, at vi kan have en national strategi, der tilsiger, at danske studerende ikke skal have tegnebogen op af lommen, fordi det vil, så vidt vi kan se, gøre os endnu dårligere til at rekruttere bredt til de videregående uddannelser.
For at kunne lave den øvelse må vi have en offensiv strategi, vi må kvalitetssikre, men vi må også have et eller andet realistisk forhold til, hvad vi kan tilbyde.
Og i og med at vi jo som sagt har hegnet ind, hvad de penge, man eventuelt tjener på denne her øvelse med at tiltrække internationale studerende, kan bruges på, så er der ikke tale om en pengemaskine, der er ikke tale om en markedsgørelse på den måde.
Der er tale om, at vi ser realiteterne i øjnene og derfor forsøger at skrue en strategi sammen, der netop i en virkelighed, som hele tiden forandrer sig, og hvor mobiliteten er enorm på det her område, forsøger at udvikle vores uddannelser på den måde, vi bedst kan.
Derfor mener jeg ikke, der er nogen modstrid mellem at sige, at vi er imod studieafgifter for danske studerende, og at vi er for at indrette os på den virkelighed, som vi er en del af.
Per Clausen (EL), 2005-11-17:
Man kan jo godt sige, at en diskussion om, hvorvidt der skal være gratis uddannelse i Danmark M017S11601207ALFV.FM Page 1162
Monday, January 23, 2006 10:30 AM eller ej, af nogle kan opfattes som noget underligt noget, for vi er jo vant til at betragte det som en selvfølgelig ting, at uddannelse er gratis i Danmark.
Ganske vist har man indført en lang række gebyrer på uddannelser, både på VUCområdet og gymnasieområdet og andre steder, men grundlæggende har der været enighed om, at uddannelse skal være en gratis ydelse, som alle kan nyde godt af, uanset tykkelsen af tegnebogen.
Men vi har kunnet konstatere gennem de seneste måneder, at flere og flere fremtrædende eksperter og beslutningstagere sætter spørgsmålstegn ved det.
Mandag Morgen, Politiken, Information og en række universitetsfolk har været fremme med synspunkter om, at der er brug for at indføre studieafgifter i Danmark, eller også siger de, at selv om vi måske er imod det, bliver vi nødt til det, når vi lever i en globaliseret verden.
Selv om danske politikere tilsyneladende står samlet om at afvise det – videnskabsministeren har sagt, at det i hvert fald ikke bliver i denne valgperiode – er der både internationalt og nationalt en lang række træk, der tyder på, at vi kan risikere at komme i den situation, at uddannelse skal betales, før vi ved af det.
Jeg skal nævne nogle af dem: WTO’s og EU’s pres for liberaliseringer; en række af regeringens og især Venstres forslag om at indføre betaling for uddannelse for studerende uden for EU; mulighed for, at studerende selv skal finansiere deltagelse i udenlandske uddannelser, og ønsket om at indføre private universiteter i Danmark, som jo også skal finansieres – formentlig delvis ved brugerbetaling og delvis ved offentlige midler.
Alt dette peger i retning af, at vi i løbet af 5 år vil stå over for et massivt pres for at indføre betalt uddannelse i Danmark, medmindre vi nu beslutter, at det vil vi ikke, og et klart flertal i Folketinget siger: Vi afviser al snak om betalt uddannelse, og vi afviser alle tiltag, både internationale og nationale, som vil føre til betalt uddannelse.
Jeg håber naturligvis, at videnskabsministeren i sin besvarelse i dag vil berolige os alle, så vi kan gå glade og tilfredse herfra, og at han vil sige, at vi stadig er enige om ikke bare at forhindre, at der indføres betaling for uddannelse, men også villige til at føre den politik, der er nødvendig for at sikre, at det ikke sker.
Besvarelse
Morten Homann (SF), 2005-11-17:
Jeg vil sige, at hr. Troels Lund Poulsen, på trods af at det ikke er hans fagområde, meget godt formåede at snakke meget nydeligt uden om substansen i det, der var spørgsmålet.
Så lad mig nu gentage: Lad os sige, at vi har en virksomhed, som har mulighed for at sælge et produkt til en fuldstændig fast pris, uanset hvad der sker, og som har et andet produkt, som den har mulighed for at sælge og opkræve det beløb for, som den vil.
Vil hr. Troels Lund Poulsen ikke medgive, at en sådan virksomhed alt andet lige gør klogt i at investere flere af sine udviklingsressourcer i den vare, som den kan sælge til højestbydende, frem for den vare, hvor der alligevel er en fast pris?
Og er det ikke den virksomhedssituation, man har sat universiteterne i, i og med at man giver dem mulighed for at udbyde en vare, som de kan få afsat til højeste pris til udenlandske studerende, og at man dermed trækker fokus væk fra udviklingen af de danske gratis universitetsuddannelser og over i retning af betalingsuddannelser rettet mod udenlandske studerende?
Troels Lund Poulsen (V), 2005-11-17:
Hvis man skulle følge hr. Morten Homanns tankegang, måtte det jo så betyde, at man fik de bedste universiteter i verden, for det er jo det, hr. Morten Homann vil sige med det, som er bemærkningen fra SF.
Skulle man følge tankegangen, og skulle der være utrolig mange udenlandske studerende, der kom til Danmark for at læse, så måtte de jo komme hertil alene af den grund, at vi har nogle meget, meget stærke uddannelser.
Det har vi da selvfølgelig også, men vi må sige, at hvis vi sammenligner os internationalt, er der jo stadig væk uddannelsesinstitutioner rundtom i verden, som har en spidskompetence, som vi ikke har i Danmark.
Når jeg siger det, siger jeg det ikke for at snakke uden om, så siger jeg det også med baggrund i den betænkning, som SF var med til at skrive i forbindelse med det forslag, der var i foråret vedrørende udenlandske studerende, hvor jeg husker, at tallet var omkring 400.
Men nu kan jeg så forstå, at hr. Morten Homann ser meget store faremomenter i, at der skulle komme utrolig mange udenlandske studerende til Danmark.
Jeg synes bare, det er svært at finde ud af, hvad SF mener på det her område.