Anders Samuelsen (RV), 2000-04-14:
De fem forslag, som vi her har til første behandling, er som nævnt den del af voksenuddannelsesreformen, som omhandler arbejdsmarkedsområdet. En reform af voksen- og efteruddannelsessystemet har længe stået højt på den radikale ønskeliste, for selv om Danmark bruger rigtig mange penge på at uddanne, og selv om der, siden regeringen trådte til i 1993, er sket en markant udbygning på området, så har det ikke kun været et gode.
Det har først og fremmest været svært for både virksomheder og lønmodtagere at overskue de mange forskellige uddannelsestilbud, som er opstået de sidste år. Det samme gælder de flere forskellige godtgørelsessystemer, som heller ikke på alle punkter har virket efter hensigten.
Samtidig er der fra flere sider blevet sat spørgsmålstegn ved, om udbyttet af indsatsen i alle tilfælde står mål med den offentlige ressourceindsats.
Det er en gruppe, som de nuværende systemer ikke i tilstrækkelig grad har været gearet til at opfange, og som der efter vores opfattelse er et meget stort behov for at gøre en særlig indsats for, for ellers bliver de tabt i det videns- og informationssamfund, som Danmark allerede er en del af og i endnu højere grad vil blive en del af.
På den baggrund er Det Radikale Venstre naturligvis meget positivt over for den reform, som der nu lægges op til; en reform, hvor det offentlige stadig væk har det overordnede ansvar for at sikre relevante videre- og efteruddannelsestilbud til alle borgere, men hvor uddannelsesmidlerne i højere grad målrettes mod opkvalificeringen af de kortuddannede.
Som en konsekvens heraf er det en reform, hvor virksomhederne overdrages en større del af ansvaret for finansieringen af uddannelsesindsatsen for de bedre uddannede, dem, der har mere end erhvervsuddannelsesniveau.
Det er efter Det Radikale Venstres opfattelse en reform, der samlet set tager højde for de fleste af de anker, som er blevet fremført over det nuværende voksen- og efteruddannelsessystem, og som kan blive en vigtig forudsætning for Danmarks fortsatte vækst og fremgang.
Jeg skal ikke gå i detaljer med de fem lovforslag, men blot fremhæve de elementer, som vi især er positive over for.
Det er så meningen, at bestyrelsen skal have beføjelser til at indstille til arbejds- og undervisningsministrene, hvordan statens tilskud til den erhvervsrettede voksen- og efteruddannelsesindsats til og med erhvervsuddannelsesniveauet skal anvendes.
Som udgangspunkt giver staten fuldt tilskud til uddannelser, der giver anerkendt kompetence, men bestyrelsen får bl.a. mulighed for at indstille aktivitetsloftet til de to ministre på enkelte uddannelser, der giver formel kompetence i særlige tilfælde, og den får også mulighed for at indstille, at der gives nedsatte statstilskud til grupper af uddannelser.
Bestyrelsen får desuden mulighed for at indstille til ministrene, at der bør opkræves et arbejdsgiverbidrag hos alle arbejdsgivere, såfremt behovet for voksen- og efteruddannelse bliver større, end hvad der kan dækkes af statens tilskud.
Det er også den model, vi i dag kender fra Arbejdsgivernes Elevrefusion.
Endelig får bestyrelsen til opgave at udmelde bevillingsrammer, som de nedsatte efteruddannelsesudvalg så skal fordele til uddannelsesstederne.
Det Radikale Venstre er naturligvis enigt i reformens overordnede målsætning, og vi mener, at forslaget her vil være med til at føre den ud i livet.
Et af voksen- og efteruddannelsesreformens andre hovedformål er at omlægge de nuværende godtgørelsessystemer til et enstrenget system, hvor den enkelte kun kan blive berettiget til én ydelse til en bestemt uddannelse.
Tankegangen bag dette forslag er at målrette uddannelsesmidlerne, så de først og fremmest kommer de kortuddannede til gode.
Det tredje lovforslag omhandler arbejdsmarkedsuddannelserne, og målet med forslaget er at sikre en mere effektiv udnyttelse af uddannelseskapaciteten på AMU-uddannelserne og at sikre, at de godkendte udbydere har mulighed for så stor og bred aktivitet, at de faglige og pædagogiske kompetencer fastholdes og videreudvikles.
Konkret forslås det, at der indføres et nyt godkendelseskoncept, der kan sikre en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne, og som dermed kan styrke kvaliteten af AMU-uddannelserne.
Fra radikal side mener vi, at det er nogle fornuftige ændringer, der lægges op til på dette område, og som efter vores opfattelse vil medvirke til at sikre kvaliteten i AMU-systemet.
Så er der forslaget til lov om arbejdsmarkedsuddannelsescentre: Det har som nævnt til formål at gøre det nemmere at sammenlægge AMU-centre, så der kan ske en mere effektiv udnyttelse af uddannelsesressourcerne og kvaliteten af undervisningen kan forbedres.
Jeg vil ikke gå nærmere ind i detaljerne i forslaget, jeg vil blot fremhæve, at Det Radikale Venstre finder det positivt, at der lægges op til en styrkelse af indsatsen for de læse- og regnesvage ved, at individuel kompetenceafklaring nu også kommer til at omfatte undervisningsforberedelse til AMU-uddannelserne.
Endelig er der forslaget til lov om børnepasningsorlov, der overfører de eksisterende regler om børnepasningsorlov fra lov om orlov, mens reglerne om uddannelsesorlov afskaffes.
Forslaget er en konsekvens af, at der kun ydes én godtgørelse til uddannelse op til erhvervsuddannelsesniveau.
Det betyder, at personer med højere uddannelse end dette altså ikke længere er berettigede til offentlig uddannelsesgodtgørelse.
Det er også et forslag, Det Radikale Venstre støtter.
Det er vigtigt, at uddannelsesmidlerne målrettes mod de kortuddannede, der ikke i samme omfang som højere uddannede har mulighed for arbejdsgiverbetalt efteruddannelse.
Alt i alt er vi fra Det Radikale Venstres side meget tilfredse med de forslag til en udmøntning af voksen- og efteruddannelsesreformen, som vi førstebehandler i dag.
Vi mener, at de fremsatte lovforslag i al væsentlighed lever op til de målsætninger, som indgik i regeringens aftale med SF og CD, og vi kan derfor støtte lovforslagene.