Lars Barfoed (KF), 2003-05-23:
Den kommunale økonomi udgør jo en stadig stigende del af den samlede offentlige økonomi.
Af de samlede offentlige udgifter udgør kommunernes udgifter nu ca. 65 pct., når vi ser bort fra renteudgifterne.
Det understreger vigtigheden af de forhandlinger med kommuner og amter, som regeringen netop har taget fat på.
Man skal jo være opmærksom på, at der er en del, man kan sige delvis modstridende, hensyn, der skal indgå i den balance, der skal være, når et forhandlingsresultat endelig skal findes.
I Det Konservative Folkeparti lægger vi meget vægt på, at vi har en velfungerende offentlig sektor og dermed også velfungerende kommuner.
Og med velfungerende mener vi så også, at der skal ydes en god service til borgerne, og at de fælles opgaver, der skal løses i kommunerne, bliver løst med både kvalitet og omhu. Men samtidig ligger der jo også i det at være velfungerende, at opgaverne skal løses effektivt og rationelt.
Selvfølgelig er det samtidig helt afgørende, at forbruget ikke overstiger, hvad samfundet har råd til.
Vi må aldrig glemme, at de offentlige udgifter jo i sidste ende baserer sig på den værdi, der skabes i landets private virksomheder.
Derfor er væksten i de offentlige udgifter i sidste ende klart forbundet med væksten i indtjeningen i erhvervslivet.
Jeg synes, det er glædeligt at konstatere, at vi i den liberal-konservative regerings første år har formået at gennemføre en realvækst i den offentlige sektor og samtidig har formået at holde skatterne i ro.
Oven i købet vil skatterne i de kommende år falde. Så vil jeg også sige, at problemet med debatter som denne her jo er, at vi er meget fokuseret på tallene.
Det er ikke så mærkeligt, for tallene er nu engang det, vi kan styre efter, og det, der objektivt er målbart.
Vi skal hele tiden se på, om vi ikke inden for de bestående økonomiske rammer kunne gøre tingene bedre og øge produktiviteten. Så produktivitetsudviklingen i den offentlige sektor er i sig selv en vigtig faktor, når vi diskuterer realvækst og går ud over selve nøgletallene.
For selvfølgelig kan man ud over en realvækst i økonomien i virkeligheden opnå en yderligere vækst ved at se på at øge produktiviteten og i det hele tage gøre tingene bedre.
For så vidt angår de forhandlinger, der nu er taget hul på med kommunerne, lægger vi i Det Konservative Folkeparti
helt afgørende vægt på, at udgifterne holder sig inden for en relativt stram økonomisk ramme, en vækstramme, der i 2004 vil være på 2,7 mia. kr., svarende til en realvækst på 0,7 pct.
Det giver plads til forbedring af servicen.
Men det betyder også, at der bliver behov for at prioritere og omprioritere ydelserne Et andet afgørende element for Det Konservative Folkeparti at se er, at skattestoppet skal respekteres.
Det Konservative Folkeparti ønsker på længere sigt at sænke skattetrykket yderligere, og vi har med tilfredshed indgået forlig med andre partier her i Folketinget om en reduktion af indkomstskatten i de kommende år.
Som et tredje afgørende element for Det Konservative Folkeparti vil jeg nævne sundhedsområdet.
Vi Konservative lægger vægt på, at de offentlige ydelser særlig målrettes de svageste grupper i samfundet.
Og når det gælder de syge, er der et behov for fortsat at se på ventetider og forbedre den behandling, som vi kan tilbyde patienterne.
Heldigvis er der siden den liberal-konservative regerings tiltrædelse sket et betydeligt løft i serviceniveauet på netop sundhedsområdet.
Endelig er det helt overordnet vigtigt også ved denne lejlighed at gøre sig klart, at velfærdssamfundet er under pres.
Der er et stigende pres på sundhedsområdet og på en lang række andre områder i forhold til den offentlige økonomi.
Det er også vigtigt at være opmærksom på, at selv om vi taler om løbende realvækst i den offentlige økonomi også i de kommende år, så er der grupper i samfundet, som vi slet ikke gør det godt nok for.
Vi i Det Konservative Folkeparti er udmærket klar over, at der er mennesker i det her samfund, som vi kunne hjælpe langt bedre, end vi gør, svage grupper i samfundet, som fortjener en bedre offentlig service.
Men der bliver vi altså nødt til at prioritere, og vi bliver nødt til at holde tingene inden for en vis økonomisk ramme.
Men det er vigtigt at være opmærksom på, at der er folk i kommunerne og i amterne, borgere, som ikke kan forstå, at vi på den ene side taler om en økonomisk realvækst, mens de samtidig på den anden side oplever, at de egentlig kunne fortjene nogle bedre vilkår.