Line Barfod (EL), 2003-05-15:
Med det her lovforslag udvider man myndighedernes mulighed
for at straffe borgerne
, man udvider myndighedernes mulighed for at gå ind i private hjem og virksomheder.
Dengang de borgerlige partier var i opposition, talte
man højt om retssikkerhed.
Man sagde, at man ville få nedsat
en retssikkerhedskommission, som skulle se på og indskrænke myndighedernes mulighed for at gå ind i private hjem og virksomheder, fordi man mente, at det er mest betryggende, at det er politiet efter forudgående godkendelse fra en domstol, der har ret til at komme ind, og at man ikke bare skal give alle mulige myndigheder mulighed for at trænge ind uden først at skulle til domstolene og få en retskendelse. Men alligevel går man altså ind her, efter at man nu er kommet i regering, og fremsætter forslag og får vedtaget forslag om, at myndigheder skal kunne gå ind i enhver virksomhed, hvor man har mistanke om, at der foregår socialt bedrageri.
Der er ikke stillet noget krav om, at man skal i retten først og have en godkendelse.
Der er ikke nogen af de her sager, hvor der er noget, der haster så meget, at man ikke kan afvente rettens godkendelse.
Men det har man ikke ønsket.
Man har bare villet give myndighederne ret til at trænge ind i virksomheder og i private hjem uden nogen form for begrundelse for det.
Samtidig indfører man mulighed for, at folk kan blive straffet for uagtsomhed, det vil sige for, at man, uden at man selv er klar over det, giver forkerte oplysninger til offentlige myndigheder.
Det forekommer altså højst besynderligt, at man på det sociale område over for nogle af de mennesker, der har
allerfærrest ressourcer i dette samfund,
vil indføre mulighed for at straffe folk, der giver nogle oplysninger, som de ikke selv er klar over er forkerte, mens man på andre områder ikke vil indføre adgang til at straffe folk, der bevidst giver forkerte oplysninger.
På landbrugsområdet har vi en tilstand, hvor folk, der bevidst giver forkerte oplysninger, ikke kan straffes.
Men det ønsker man ikke at ændre på.
Men de, der har færrest ressourcer i dette samfund, skal altså kunne straffes for at komme til at give forkerte oplysninger til offentlige myndigheder.
Ud over at de i forvejen bliver straffet med at skulle betale tilbage, skal de nu også have en plet på straffeattesten og eventuelt fængselsstraf, bødestraf oveni, og på den måde få endnu færre muligheder for at komme på fode igen og klare sig selv. Det er altså mærkeligt, at man synes, det er den vej, man skal gå.
Man burde hellere se på de mange kommuner, der ikke overholder loven.
Men her er der intet forslag om at indføre sanktioner.
Der er mange af de borgere, der har det sværest her i landet, som gentagne gange oplever, at kommunerne ikke overholder loven, som oplever at de får frataget kontanthjælpen - hele deres indtægtsgrundlag - uden at der sker noget med kommunerne.
Vi har haft sagen med Morsø Kommune, hvor kommunalbestyrelsesmedlemmerne direkte skrev i afgørelsen, at de godt selv var klar over, at de traf en ulovlig afgørelse, da de fratog folk kontanthjælpen.
På trods af det skete der dem intet.
Her vil man ikke gå ind og straffe, men hvis der er en, der kommer til at give en forkert oplysning, skal vedkommende fremover kunne straffes.
Det er ikke nogen holdbar retstilstand, og det fremmer altså ikke opfattelsen hos dem, der har det sværest, af at leve i et demokrati og en retsstat, når det er dem, der gang på gang skal straffes, mens de, der sidder på magten, kan gå fri.
Jeg håber stadig på, at der er nogle af dem, der støtter lovforslaget, bl.a. Dansk Folkeparti, der jo ellers var betænkelig ved førstebehandlingen, der vil komme op og forklare, hvordan de vil sikre, at der ikke bliver den forskelsbehandling ude i børnehaverne og vuggestuerne, som forslaget lægger op til.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at sikre, at man ikke kommer til at opleve, at nogle børn får mad i børnehaven, mens andre må sidde og se på eller spise deres medbragte leverpostejmadder?
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for, at der også kommer god mad i de børnehaver, hvor forældrene ikke har ressourcer til at betale ekstra oven i den i forvejen alt for høje egenbetaling i børnehaverne, så man også dér kan få god mad og kan få bedre vilkår for børnene og forhøje børnesundheden og også dér forhøje deres muligheder for at deltage i det sociale liv? Hvad er Dansk Folkepartis bud på, hvad man kan gøre?
Hvad er de borgerliges bud på, hvordan man forhindrer en forskelsbehandling af børnene?
Hvordan vil De Konservative, der jo ellers nogle gange har et menneskesyn, som går ud på, at man ikke skal lave den type forskelsbehandling, sikre, at man ikke får en opdeling af børnene i børnehaverne, hvor nogle får mad, mens andre må se på?