Per Kaalund (S), 2006-01-26:
Her ved andenbehandlingen er der selvfølgelig grund til ligesom at gøre lidt status over det forløb, der har været gennem den seneste uge, heriblandt de spørgsmål, der er blevet stillet, og de svar, der er blevet givet.
Det er jo tydeligt, at det er afdækket, at regeringen ikke har nogen exitstrategi, for så vidt angår vores deltagelse i koalitionsstyrkerne i Irak.
Der er bemærkninger, meget brede, fra regeringens og regeringspartiernes side som »vi er der, så længe FN og den irakiske regering beder os om at blive«, og »vi er der, til arbejdet er gjort færdigt.«
Det er det, man kan få ud af det med hensyn til det, der hedder exitstrategi.
Med hensyn til nogle af de elementer, der har været i debatten, herunder det, der betegnes som gradvis tilbagetrækning, det vil sige, om vi gradvis kan tilbagetrække nogle af de godt 500 danske soldater, der er der, er regeringens svar, at irakanalysen kommer i foråret 2006.
Ifølge kalenderen er det noget, der ligner om 5 uger, og alt andet omkring spørgsmålet om gradvis tilbagetrækning har man altså betragtet som rene hypoteser.
Eksempelvis har Polen, som vi i øvrigt har et nært militært samarbejde med igennem NATO, jo p.t. 1.450 soldater dernede, og de har nu besluttet sig at trække 500 soldater hjem her i marts måned.
Det vil sige, at der må ligge en strategi bag den polske beslutning, og der må ligge nogle overvejelser, som regeringen dog burde kunne indhente.
Vi har gang på gang spurgt, hvilke overvejelser andre lande har gjort sig.
Der har vi bl.a. fået et svar på et af de 120 spørgsmål, der er stillet, spørgsmål 44, der siger, at man ikke agter at kommentere andre landes beslutning om at trække sig tilbage eller reducere.
Det er jo heller ikke det, vi spørger om.
Vi mener ikke, at regeringen skal give karakter til andre lande med hensyn til, om det er godt eller skidt, at de trækker sig tilbage.
Men man kunne i hvert fald med de korte tidsfrister, der har været, redegøre for, hvad der ligger til grund for de beslutninger, der er, hvilken regeringsbeslutning der er, hvilken parlamentsbeslutning der er, eller om ikke andet så hvilken presseomtale der har været af det i de respektive lande.
Så har der jo også fra regeringens side været sagt, at man ved at ændre på vores bidrag skulle gå terroristernes ærinde, herunder også ved at fastsætte en dato.
Vi har jo spurgt gentagne gange: Går Holland virkelig terroristernes ærinde ved at sige, at de medio 2005, for et halvt år siden, trak 1.200 soldater tilbage, og har det forværret situationen?
Nej, selvfølgelig har det ikke det.
Italien, som p.t. har 3.000 soldater i Irak, som de har besluttet sig til at trække tilbage i løbet af 2006, trækker umiddelbart 300 soldater.
Har det givet flere terrorhandlinger?
Norge anses også her i regeringens optik for at gå terroristernes ærinde, de har jo også trukket sig tilbage, og man kan nævne andre lande.
Det vil sige, at man ikke forholder sig til disse ting.
Vi vil fra Socialdemokratiets side, som vi tidligere har nævnt, støtte dette og give samtykke til fortsat deltagelse, men som sagt er vores tålmodighed brugt, og yderste frist er efter vores opfattelse den 1. juli.
Hvis det danske begrænsede bidrag trækkes tilbage, så vil der stadig væk være omkring 150.000 soldater, fortrinsvis amerikanske og engelske, tilbage i Irak.
Jeg kan i øvrigt henvise til vores betænkningsbidrag, der nærmere angiver vore overvejelser og stillingtagen i denne sag.