runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2002-05-17:
Når man kommer til indholdssiden, kompleksiteten i det her, er det meget mere end bare retorik og overskrifter, så jeg forstår såmænd udmærket fru Marianne Jelveds optagethed af det, for det tror jeg i virkeligheden vi alle sammen er.
Men jeg vil gerne bede fru Marianne Jelved om at bekræfte de spørgsmål, jeg stillede, og måske også uddybe bare en lille smule.
Dette forlig var næsten det mest hellige i Folketinget, og vi ved alle sammen, at i hvert fald især De Radikale har en stor troværdighed.
Man opsiger et forlig, anmelder en lille del af det, som man måske kunne have forhandlet, og bryder efterfølgende af rent ideologiske årsager.
Fru Marianne Jelved kan måske også bekræfte, at vi gav et tilbud om, at regeringen kunne få opfyldt sin politiske målsætning, men at den brød af rent ideologiske årsager.
Den kunne nemlig have fået ophævelse af modersmålsundervisningen igennem, bare økonomien blev overholdt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-17:
To spørgsmål: Det ene er, om hr. Carsten Hansen kan bekræfte, at i dag der er det kun en tredjedel af de tosprogede børn, som modtager modersmålsundervisning.
Og det andet spørgsmål - og det er nok det vigtigste: Vil Socialdemokratiet være med til med udgangspunkt i 1993-folkeskoleloven, at vi sammen fremadrettet kan sikre en folkeskole, som er af høj faglig kvalitet, og som er fleksibel?
Marianne Jelved (RV), 2002-05-17:
Jeg kan sagtens bekræfte, at Det Radikale Venstre synes, det er udmærket, at sprogstimulering starter fra det år, barnet fylder 3 år.
Jeg ved godt, det var det, der blev bedt om, at man skulle undersøge, og jeg vil meget gerne sætte mig sammen med fru Gitte Lillelund Bech i faglig interesse og se på, hvad konklusionerne i de rapporter egentlig er, for man har ikke undersøgt alt det, man blev bedt om.
Den konference, der kommer til september 2002, drejer sig om den undersøgelse, som fru Gitte Lillelund Bech henviser til.
Men jeg kan jo henvise til andre, f.eks. den norske konsensusundersøgelse, der har været et forskningsprojekt, og som klart viser det samme.
Det er dokumenterbart, at når man tager udgangspunkt i modersmålsundervisning og bygger andetsproget op på den, opnår man en bedre indlæring.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-17:
Jeg har nogle få spørgsmål til fru Marianne Jelved.
Det første spørgsmål er: Kan fru Marianne Jelved ikke bekræfte, at der findes tilsvarende solid dokumentation i de tre undersøgelser fra 1996, 1997 og 1998, som blev udført af Danmarks Pædagogiske Universitet for Undervisningsministeriet under skiftende radikale undervisningsministre?
Og at der findes tilsvarende solid dokumentation for, at modersmålsundervisningen i Danmark ikke er mere fremmende for de mundtlige danskkundskaber for eleverne i 9. klasse?
Det var det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan fru Marianne Jelved ikke bekræfte, at den amerikanske undersøgelse med de 2 mio. amerikanere, som fru Marianne Jelved refererede til, er en rent statisk undersøgelse, og at Anne Holm fra DPU i forbindelse med Uddannelsesudvalgets høring om modersmålsundervisning netop påpegede, at det kunne være et problem, at det var en rent statistisk undersøgelse?
Mit tredje spørgsmål er: Kan fru Marianne Jelved ikke bekræfte, at De Radikale under valgkampen selv foreslog, at tidlig sprogstimulering skulle finde sted allerede fra 3-års-alderen?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-17:
Jeg spurgte fru Marianne Jelved, om fru Mariane Jelved ikke finder det problematisk, hvis det er sådan, at der ikke er blevet undersøgt det, der blev bedt om af en radikal undervisningsminister.
Under den tidligere regering, hvor der sad en radikal undervisningsminister, igangsatte man de undersøgelser i Undervisningsministeriet, og kan fru Marianne Jelved ikke se, at det er ret problematisk, hvis det er sådan, at der faktisk ikke blev svaret på det, der blev spurgt om, dengang det var fru Marianne Jelveds eget parti, der sad i ministerstolen?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-21:
Er det sådan, at man faktisk ikke havde tænkt sig at udbetale dem, men bare afsat dem?
Det er da underligt at stå og klandre en regering for at udbetale de penge, der er afsat til et formål i år 2003 og 2002, så det vil jeg godt have et klart svar på: Havde Socialdemokratiet og den tidligere regering ikke tænkt sig at udbetale dem?
Er det derfor, denne vrede opstår i denne sag? Så begyndte hr. Jeppe Kofod pludselig at snakke om fakta, og det var jo interessant, for det har vi ikke rigtig hørt tidligere.
Hr. Jeppe Kofod erkendte nemlig, at når de nye lande kommer ind i EU, så skal støtten ske gennem EU.
Men vil hr. Jeppe Kofod og Socialdemokratiet så fortsætte med at give bilateral bistand til de lande?
Det vil jeg godt have et klart svar på.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-21:
Man må virkelig have respekt for debatniveauet i den her sal
her, ikke mindst fra fru Helga Moos' side, når man kommer herop og siger de ting her.
Altså 1: Det er klart, at når landene forhåbentlig bliver medlemmer af EU pr. 1. januar år 2004, så kommer de under EU's ordninger.
Det er jo fakta.
Sådan hænger realiteterne sammen.
Det, vi her har en forespørgsel om, er den danske regerings bilaterale øststøtte i årene 2002 og 2003.
Det er også det, der står i den her øststøttestrategi, som regeringen har fremlagt, og det er det, som hr. Morten Helveg Petersen også var oppe og nævne tidligere.
De vil ikke have vores projekter i Øst- og Centraleuropa.
Jeg vil gerne have dokumentation for, at det forholder sig sådan.
Jeg vil gerne have dokumentation for, at landene, civilsamfundene i Øst- og Centraleuropa, ikke kun ansøgerlandene, men også det øvrige Øst- og Centraleuropa, som har modtaget projekter og penge, bevillinger fra Demokratifonden, ikke ønsker dem.
Det er godt nok et argument, som er nyt for mig, og jeg synes, man skal dokumentere det, når man kommer med sådan noget fra Folketingets talerstol.
Det synes jeg er vigtigt.
Endelig må vi altså bare konstatere, at der er forskellige ambitionsniveauer.
Vi har bare undret os over, hvordan partierne, da de var i opposition, Venstre og Konservative, kunne tilslutte sig en øststøttestrategi, der lagde op til at bevilge nye projekter i 2002 og 2003 på 1,4 mia. kr., hvorefter man nedskærer det beløb til 550 mio. kr. pr. år, altså netto nedskærer den danske indsats og ambitionsniveau med 1.700 mio. kr. i 2003 og 2002.
Det er fakta.
Helga Moos (V), 2002-05-21:
Jeg bliver også nødt til at spørge igen, for jeg fik heller ikke noget svar: Er det fornuftigt, at vi tilrettelægger vores øststøtte til de lande, der kommer ind, med en profil, sådan at det i 2004 er EU, der overtager, eller ønsker hr. Jeppe Kofod, at vi skal stå med en hel masse uafsluttede projekter, som vi bliver nødt til fortsat at finansiere, sådan at vi kører bilateral støtte inden for EU? Så vil jeg gerne spørge, om hr. Jeppe Kofod måske mener, der var andre lande, der trængte til lidt bilateral støtte, Irland eller Grækenland eller sådan, nu, vi er i gang.
Tina Nedergaard (V), 2002-05-21:
Til hr. Jeppe Kofod vil jeg vil sige, at jeg var blandt de tusinder, som var med til at hjemtage midler fra demokratifonden og lave kurser for øst- og centraleuropæere.
Det var tilbage i 1997-1998, og allerede på det tidspunkt måtte jeg notere, at østeuropæerne så det som en fornærmelse at blive betragtet som udemokratiske.
De vil fortsat sikkert betragte det som en fornærmelse.
Derfor synes jeg, at det er væsentligt at forholde sig til, at der i regeringens oplæg er lagt op til, at man fortsat vil kunne understøtte udviklingen i de lande, der eventuelt ikke er klar til at blive optaget nu.
Kan hr. Jeppe Kofod bekræfte, at det fremgår af regeringens øststøttestrategi i de 2 år, vi taler om?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-21:
Se, nu fik jeg jo ikke svar på mit spørgsmål.
Så nu prøver vi en gang til.
Det kan være, vi skal tage den tre gange for hr. Jeppe Kofod, men nu prøver vi i hvert fald anden gang
: Er det, fordi hr. Jeppe Kofod og Socialdemokratiet tror eller ikke tror, at det er muligt at optage de central- og østeuropæiske lande, der her er tale om, i år 2004?
Er det derfor, man er så bekymret? Og er det derfor, man har rejst forespørgslen, fordi man faktisk inderst inde slet ikke tror, at det kan lade sig gøre at optage de pågældende lande pr. 2004? Hvis det er tilfældet, så vil jeg da bede hr. Jeppe Kofod om at forklare, hvorfor man så kunne støtte det forslag til vedtagelse, som vi havde til afstemning lidt tidligere i dag.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-21:
Jeg er glad for, at i hvert fald nogle i dette Ting har forstået, hvad forespørgslen handler om og i øvrigt også hvilke år, regeringens øststøttestrategi dækker over.
Det synes jeg er meget, meget vigtigt at få konstateret her. Så synes jeg altså, at det er meget fint, man kommer herop og spørger mig om en enkelt ting.
Der blev spurgt om, hvad Socialdemokratiet mener, at man skal gøre efter 2004.
Det er klart, at vi mener, vi skal støtte de lande, der kommer med i EU, igennem vores EU-bistand, det er helt naturligt.
Men vi debatterer altså i dag dansk bilateral øststøtte i 2002, i år, og så næste år.
Og der har vi bare konstateret, at regeringen i tilsagnsrammerne har skåret 1,7 mia. kr. i forhold til SR-regeringen.
Det er fakta.
Og så kommer man med en sminket forklaring om, at nogle af de penge, som den forrige regering bevilgede og finansierede bl.a. på finansloven for 2001, kommer til udbetaling i 2002 og 2003, og derfor er den nye regering mindst lige så god som den gamle regering, hvad angår øststøtte.
Det er talfup.
Det er talfup.
Fakta er, at den nye regering over de næste 2 år, altså 2002 og 2003, bevilger 560 mio. kr. hvert år.
Den gamle regering havde afsat på sit finanslovforslag fra august 2001 1,4 mia. kr. både i 2002 og 1,4 mia. kr. i 2003 til øststøttestrategien.
Det er forskellen: 860 mio. kr. pr. år.
Det er en kæmpe nedprioritering.
Det beklager vi i en situation, hvor vi har en historisk chance for at skabe et helt og ikke et delt Europa.
Det er det, vi ikke forstår.
Vi forstår simpelt hen ikke, at regeringen slækker på de ambitioner, som man ellers tidligere har været enige om.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-21:
Jeg har et par spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører, inden debatten udvikler sig yderligere.
Det første er: Vil Socialdemokratiets ordfører bekræfte, at forespørgselen til statsministeren lyder: »Hvilke oplysninger kan regeringen give om regeringens forslag til bilateral Øststøtte i 2002, herunder eventuelle nye bevillinger, i forhold til SR-regeringens forslag til finanslov for 2002, og om regeringens forslag til bilateral Øststøtte for 2003, herunder eventuelle nye bevillinger?«.
Det var spørgsmål nr. 1.
Mit andet spørgsmål går på, om Socialdemokratiets ordfører vil bekræfte, at den strategi, vi diskuterer, hedder »Strategi for den danske Øststøtte 2002-2003?«.
Og endelig for det tredje et spørgsmål, jeg ikke selv har kunnet få svar på, men det kan være, at hr. Jeppe Kofod kan hjælpe: Kan hr. Jeppe Kofod oplyse mig om, hvor der står, at man ønsker at skære 850 mio. kr. i den bilaterale øststøtte i 2003?
Hvor står det i strategien?
Svar udbedes.
Jens Rohde (V), 2002-05-21:
Det er jo svært at forklare noget som helst for hr. Jeppe Kofod, når han ikke hører efter.
Det er jo der, problemet ligger.
Hr. Jeppe Kofod nævner, at der stadig væk vil være lande, som har brug for øststøtte også efter optagelsen af nye lande.
Jo, men har hr. Jeppe Kofod slet ikke hørt statsministerens tale, at der jo vil blive indbudt til nye forhandlinger om Mifresta-rammen, og om hvordan den skal udmøntes, når vi ser resultatet af optagelsesforhandlingerne, og når vi når til år 2004
Og er det sådan set ikke meget fornuftigt, når man nu har en ny situation, hvad vi håber og regner med, at vi har, at man så indkalder til nye drøftelser og i øvrigt justerer rammen i forhold til det? Så jeg må altså bare sige, at hr. Jeppe Kofod bør komme herop og i stedet for at tale imod bedre vidende og anklage statsministeren for usandheder så bekræfte, at de faktiske udbetalinger i øststøtten er større i år 2002 og år 2003, end de var i år 2001.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-21:
Igen må jeg understrege, at det, vi debatterer her i dag, er regeringens bilaterale øststøtte i årene 2002 og 2003 i en situation, hvor der er nogle ansøgerlande til EU, som ikke er blevet medlemmer, og hvor vi heller ikke ved - jeg har i hvert fald heller ikke hørt statsministeren give en garanti for det - om der kommer 10 lande ind ved næste udvidelse.
Tværtimod har statsministeren sagt, at det er en svær proces.
Også i Socialdemokratiet håber vi, at det lykkes.
Men man ved jo ikke, om alle lande kommer med.
Vi håber meget på det.
Det er det første.
Det andet er altså også, at når vi ser på tallene, har jeg bare konstateret, at der er en nedprioritering af det område her i 2002 og 2003. Hvad der skal ske fra 2004, var det, vi debatterede bl.a. sidste år, da også Venstre, så vidt jeg husker, tilsluttede sig den nye øststøttestrategi, som også hr. Mogens Lykketoft omtalte heroppefra.
Det er en strategi, hvor man også fokuserede på nogle af de lande, der ikke kommer med i EU's næste udvidelse.
Der er et enormt behov for også at støtte de landes demokratiske udvikling og miljøprojekter.
Til fru Tina Nedergaard vil jeg gerne sige: Man nedlægger Demokratifonden i den form, som vi kender den i dag.
Der er tusinder af mennesker og også foreninger i det her land, som har været med til at lave demokratiprojekter med forskellige mennesker i Øst- og Centraleuropa.
Det stoppes nu, når man stopper den ansøgningsbaserede bevillingsform, som man havde i den gamle Demokratifond, og det synes jeg er et problem.
Man kunne spørge omvendt: Har Venstre nogen strategi for, hvordan man nedefra støtter civilsamfundet og den demokratiske udvikling i de øst- og centraleuropæiske lande?
Her tænker jeg selvfølgelig på ansøgerlandene, men også på de lande, der ligger uden for at være kandidater til EU-medlemskab.
Det synes jeg man savner svar på.
Og så igen: Man kan se, at Venstre gør alt for at bortforklare en i øvrigt trist beslutning; det forstår jeg godt, men det virker bare ikke.
Tina Nedergaard (V), 2002-05-21:
Jeg vil gerne bede hr. Jeppe Kofod bekræfte, at han simpelt hen talte mod bedre vidende i sin ordførertale, da han sagde, at Demokratifonden bliver nedlagt.
Tværtimod er der afsat 70 mio. kr. netop til Demokratifonden i årene frem mod optagelse af nye EU-lande.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-21:
Nu fik mine to kolleger, hr. Jens Rohde og hr. Kristian Jensen, jo på ingen måde svar på deres spørgsmål.
Derfor vil jeg da godt gentage spørgsmålet: Hvorfor vil hr. Jeppe Kofod og Socialdemokratiet give bilateral støtte til østeuropæiske lande, når de er optaget i EU?
Hvis hr. Jeppe Kofod denne gang heller ikke vil svare på spørgsmålet, kan jeg jo omformulere det og spørge: Skal det
forstås sådan, at man i Socialdemokratiet faktisk ikke regner med, at de her lande bliver optaget i 2004?
Er det det, der ligger under Socialdemokratiets dagsorden?
Man regner ikke med, at landene bliver optaget i 2004, og derfor ønsker man, at man skal forlænge øststøtten til de pågældende lande også ud over 2004.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-21:
Lad mig indledningsvis sige, at jeg da godt kan forstå, at Venstre stormer op til talerstolen, for det er jo meget svært at forsvare det, der er blevet foretaget med øststøtten, især når jeg kom med de citater af den nuværende statsminister, hvor han siger, at man vil lave en analyse, som vil munde ud i en øget indsats.
Så vil jeg gerne sige til både hr. Jens Rohde
og hr. Kristian Jensen
, at det, som vi debatterer i dag, altså er den forespørgsel, der handler om regeringens bilaterale øststøtte i 2002 og 2003.
Der har jeg bare simpelt konstateret, at modsat den tidligere regering har vi altså set, at den nuværende regering har valgt at sætte ambitionsniveauet ned med 1.700 mio. kr., altså 1,7 mia. kr.
Det er fakta, og det er det, vi debatterer, og vi synes egentlig ikke i Socialdemokratiet, at det hænger sammen med, at man vil fastholde en dansk øststøtteindsats.
Der er jo lande uden for ansøgerlandefeltet.
Det ved hr. Jens Rohde sikkert også.
De lande skal vi vel fortsat have en øststøttestrategi over for, eller skal vi bare glemme dem? Skal vi oprette et nyt Sølvtæppe i Europa? Der er altså meget at gøre stadig væk, og det er derfor, at jeg påpegede, at nedlæggelse af f.eks. Demokratifonden måske ikke er det klogeste, som den her regering har foreslået, og der kunne nævnes mange andre ting.
Men faktum er, at ambitionsniveauet er sat ned.
Det beklager Socialdemokratiet, og vi synes, at det er i modstrid med, hvad der er blevet sagt også til pressen, og at det er i modstrid med det indtryk, man har givet også i valgkampen.
Det synes vi egentlig at man skulle prøve at overveje lidt i regeringen.
Jens Rohde (V), 2002-05-21:
Hr. Jeppe Kofod taler om en forkert politik.
Det har han selvfølgelig lov til at have sin mening om.
Men jeg har det lidt ligesom hr. Kristian Jensen, at hver eneste gang, hr. Jeppe Kofod står på den her talerstol, så lukker han fuldstændig øjnene for den virkelighed, der er ude omkring.
Hvad forkert er der i at sige, at der, når vi når til en optagelse af de nye lande, hvad vi forhåbentlig gør fra år 2004, så ikke skal gives bilateral støtte længere?
Er det forkert?
Jeg vil sige til hr. Jeppe Kofod: Vi mangler at få nogle svar.
Kristian Jensen (V), 2002-05-21:
Det er, som om Socialdemokratiet tror, at hvis man bare lukker øjnene, tager skyklapperne helt ind foran og holder fast i sit eget verdensbillede og gentager det tit nok, i onsdagsspørgsmål, i forespørgsler, så vil der være andre end Socialdemokratiet, der uden for denne sal tror, at man har ret.
Man skaber sådan en myte om, at noget skulle være skjult.
Hr. Jeppe Kofod siger også nu, at hvor er det ærgerligt, at der ikke er noget nyt.
Men der er jo ikke noget nyt, når alt har været lagt åbent frem fra starten.
Derfor er det sørgeligt, at Socialdemokratiet blot bliver ved med at køre i deres egen myte.
Jeg ønsker ikke at køre fast i den myte, men jeg vil derimod stille et spørgsmål til hr. Jeppe Kofod, da jeg forventer, han også optræder som Socialdemokratiets ordfører:
Hvad havde Socialdemokratiet egentlig tænkt sig at gøre
i 2004, når de øst- og centraleuropæiske lande bliver optaget i EU?
Havde man så blot tænkt at køre videre med en udbetaling, en støtte, et aktivitetsniveau, en ny tilsagnsramme på 1 mia. kr. om året?
Havde Socialdemokratiet tænkt sig at lukke øjnene for kendsgerningerne om, at de her lande stod til at blive optaget i EU som medlemmer af det fællesskab, der er?
Ville Socialdemokratiet blot holde fast i sin beslutning og derfor sige: Vi skal fra dansk side fortsætte med at udbetale en ny milliard om året?
Tina Nedergaard (V), 2002-05-21:
Jeg vil gerne spørge, om hr. Jeppe Kofod kan bekræfte, at regeringen lægger op til de samme samlede udbetalinger i øststøtte i 2002 og i 2003, som vi udbetalte i 2001, og at der derfor ikke er tale om en besparelse på de konkrete udbetalinger, men udelukkende på de bevillinger, man giver på et længere sigt, idet tidsperspektivet nu er begrænset til 2004, hvor vi optager de nye medlemslande i EU.
Mogens Lykketoft (S), 2002-05-21:
Siden denne forespørgsel blev anmeldt, har der jo været anledning til at diskutere temaet.
Også i spørgetimen tidligere i dag har det været berørt, men alligevel skal jeg ganske kort resumere baggrunden for forespørgslen. For 11 måneder siden fremlagde den daværende regering en Øststøttestrategi, som fik meget bred tilslutning i Folketinget, også fra de nuværende regeringspartier.
I den valgkamp, vi var igennem i november, blev der ikke sat antydning af spørgsmålstegn ved ambitionsniveauet eller ved optrapning af indsatsen i de næste par år, ikke mindst på miljøområdet.
Venstres daværende miljøordfører, den nuværende miljøminister,
Men nu skærer regeringen 1.700 mio. kr. i bevillingerne for 2002 og 2003.
Statsministeren snakker udenom og tager æren for de udbetalinger, der blev besluttet efter den forrige regerings strategi, men i Østeuropa ved man, at det er en dramatisk nedskæring af den indsats, vi havde lovet, og man synes, det er beskæmmende.
Dansk erhvervsliv ved ligeledes, at det er en dramatisk nedskæring og er beskæmmet over, at man nu skærer så kraftigt i den erhvervsmæssigt og investeringsmæssigt nyttigste del af vores internationale indsats.
Også EU ved det, som EU's miljøkommissær Margot Wallström gav udtryk for forleden.
Der er måske brug for, at statsministeren for en gangs skyld vedkender sig, hvad realiteterne i regeringens politik er, og det er sådan set derfor, vi har bedt om forespørgslen, selv om vores forhåbninger til, at statsministeren ikke bare vil gentage sin udenomssnak, er begrænsede.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-21:
Nå, så blev det alle gode gange tre for hr. Jeppe Kofod.
Er det, fordi Socialdemokratiet inderst inde ikke tror, at man kan nå at optage landene i år 2004?
Er det dét, der ligger bag, at hr. Jeppe Kofod og de øvrige partier har haft behov for at rejse denne her forespørgsel?
Ønsket fra hr. Jeppe Kofod, som jeg forstår det, uden at have hørt det direkte, er, at man skal give meget, meget, meget mere øststøtte i 2002 og 2003.
Er det, fordi man i Socialdemokratiet ikke tror, at landene bliver optaget pr. 2004?
Kan vi få et klart svar fra Socialdemokratiet.
Kristian Jensen (V), 2002-05-21:
Hr. Jeppe Kofod minder mig mere og mere om to af de tre klassiske aber: ikke se, ikke høre, men måske desværre ikke om den sidste.
Jeg synes, det er drønærgerligt, at det ikke er muligt at få en ordentlig diskussion med hr. Jeppe Kofod.
Det er som at tage en hovedsætning og fjerne den bisætning, der giver meningen.
Det kan måske være, at der ikke er noget at tale udenom, det kan være, at Socialdemokratiet ikke har nogen politik.
Men nu forudsætter jeg, at Socialdemokratiet har en politik, så lad nu være med at tale udenom.
Hvad ville Socialdemokratiet gerne gøre i år
2004 på det her område?
Er Socialdemokratiet fuldstændig blind over for, at de østeuropæiske lande står foran en optagelse i EU? Ville man bare have fortsat ud af sporet uden at ændre holdning?
Kan vi ikke få løftet sløret?
Helga Moos (V), 2002-05-21:
Vi kan forvente, at mange lande, forhåbentlig otte, kommer med i EU fra 2004.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jeppe Kofod, om ikke han mener, det er rimeligt, at vi lægger an til landing på øststøtten til de lande.
Eller ønsker hr. Jeppe Kofod, at vi i stedet for skal udvide vores aktiviteter?
Er det i virkeligheden det, han fisker efter, at vi som en undtagelse og som noget helt nyt skal yde
bilateral miljøstøtte til lande, som er kommet ind i EU?
Er det det, der er Socialdemokraternes hensigt?
Eller skal vi have et stigende niveau for så at cutte lige præcis den dag, de kommer ind, og så har vi en hel masse halvfærdige projekter?
Hvad er det Socialdemokratiet fisker efter?