runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2005-06-09:
Jeg vil først godt takke Dansk Folkepartis ordfører, hr. Poul Nødgaard, fordi det, hr. Poul Nødgaard sagde, hvis vi afkoder det, han sagde, er, at der ikke findes nogen afklaring af, hvordan de økonomiske forhold er ude i de enkelte kommuner – og så kan jeg føje til, at det gør der heller ikke for regionernes vedkommende.
Det er sådan set det, jeg i al stilfærdighed har sagt, og jeg mener, det er bekymrende at vedtage en reform af den her karakter uden at kende i hvert fald omridset af de økonomiske muligheder.
Så bare lige en rettelse af en misforståelse om borgerservicecentre, som vi får til behandling senere: Hvis hr. Poul Nødgaard læser betænkningen, som er afgivet, så er lovforslaget af Socialdemokratiet og i øvrigt også Det Radikale Venstre og, så vidt jeg husker, resten af oppositionen indstillet til vedtagelse med de ændringsforslag, vi har stillet.
Så de oplysninger, hr. Poul Nødgaard afgav her, var faktuelt forkerte.
Det har vi fået bekræftet netop fra hr. Poul Nødgaards hjemkommune, Ringsted Kommune – hvor man har et borgerservicecenter – heller ikke er nødvendigt for at få det til at fungere optimalt.
Jeg kan sige til hr. Poul Nødgaard, at der i hvert fald er en massiv bekymring hos socialdemokratiske borgmestre og kommunalpolitikere for, om den økonomi, der skal være til stede for at løse opgaverne, også vil være der.
Hvad angår påstande om ringere betjening, så har hr. Poul Nødgaard jo fuldstændig ret i, at det er en stor del af den problemstilling, at regeringen ikke har foretaget nogen grundlæggende analyse af nogen af de nye systemer, man laver.
Men det gør i hvert fald indtryk på mig.
Jeg har været ked af, at det ikke har gjort det på hr. Poul Nødgaard og på regeringspartierne og regeringen, når eksempelvis alle de uafhængige sagkyndige, som man stort set kan opdrive inden for sundhedsområdet med viden om den måde, vi indretter finansiering af vores sygehusvæsen og vores sundhedsvæsen på, har advaret.
Når vi så samtidig har fået lovforslaget lagt på Folketingets bord, og vi har det til vedtagelse her i de kommende dage, og regeringen må sige, at den ikke har foretaget nogen former for analyse eller udredning til at imødegå alle de uafhængige sagkyndiges advarsler, så forstår jeg ikke, at det ikke giver hr. Poul Nødgaard anledning til bekymring, men at han bare tager bind for øjnene og stemmer for.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-09:
Hr. Ole Stavad påstår her fra Folketingets talerstol, at den her reform betyder, at borgerne får en ringere betjening.
Hvordan kan hr. Ole Stavad overhovedet underbygge det, før man ser, hvordan reformen kommer til at køre?
Det er altså et postulat grebet lige ud af luften.
Men er sandheden bag alt den kommunalreformkritik ikke den, at Socialdemokratiet ikke tror på, at de nye storkommuner er i stand til at kunne løse noget som helst andet end det, de løser i øjeblikket?
Det er det, der har været overskriften på kommunalreformforhandlingerne fra den første dag og lige til i dag, hvor vi står her.
Vi er nogle – regeringen og Dansk Folkeparti – der har troet på, at kommunerne, når de bliver større og mere bæredygtige, er i stand til at løse en lang række centrale opgaver.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Stavad, om han ikke finder, at det er en rigtig grundtanke, at så mange opgaver som muligt løses der, hvor folk bor, nemlig i kommunerne.
Ole Stavad (S), 2005-06-09:
Et eneste sted har vi fået konkret at vide, hvordan økonomien bliver, og hvilken konkret virkning det har på kommunerne.
Det er vedrørende det såkaldte sundhedsbidrag, altså det, kommunerne skal betale, når kommunens borgere er i forbindelse med det regionale sundhedsvæsen, og hvordan det belaster de enkelte kommuner.
Det er så blevet lavet, og det er helt tilfredsstillende, med udgangspunkt i de 271 eksisterende kommuner.
Der har vi som det eneste sted fået en præcis fordeling af udgifterne i den nye reform delt ud på kommunerne.
Der kan vi se, at når vi regner på, hvor meget det er i skatteprocent, så ligger de billigste langt under 1 pct. – 0,7, 0,8 skatteprocent – og de dyreste ligger cirka tre gange så højt.
Det, der her er billedet, er, at de rigeste kommuner slipper billigst, og de fattigste kommuner skal betale mest.
Det efterlader nogle massive skævheder kommunerne imellem, som der ikke er givet noget svar på, hvordan man retter op, så borgerne i hele landet, i alle kommunerne, dermed kan betjenes.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-09:
Måske kunne vi endelig få at vide af Socialdemokraternes ordfører, hvad det er, der bliver usikkert ved, at man flytter opgaver, kendte opgaver, fra det ene område til det andet, hvor personer og økonomi følger med.
Vi har ikke tænkt os at tage nogle af pengene på vejen.
Det kunne man godt have frygtet, hvis det havde været en socialdemokratisk regering, men det gør vi ikke.
Derfor kan man være helt tryg.
Der er de samme penge til rådighed, de samme opgaver og den samme økonomiske politik, der sikrer en vækst i amter og kommuner.
Hvad er det, der forsvinder i den her proces, hvad er det, der er usikkert, hvad er det, der bliver ringere?
Det synes jeg snart vi har brug for at få at vide af Socialdemokratiet, hvis den her debat skal fortsætte.
Ole Stavad (S), 2005-06-09:
Jeg skal kun konstatere, at det, jeg har sagt her, er en nøgtern konstatering af fakta.
Der er ingen, der, når vi vedtager den her reform, kender økonomien og dermed mulighederne ude i den enkelte kommune og mulighederne for, at lokalpolitikerne og kommunalpolitikerne kan løfte opgaven og har økonomi til at gøre det.
Det ville jeg da godt høre om hr. Leif Mikkelsen mener at han kender noget til, for så er det i hvert fald ikke pænt, at han har holdt os andre i uvidenhed.
Det har vi ikke fået.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-09:
Der er ikke noget overraskende i det, vi hører hr. Ole Stavad sige her, men det, vi har hørt ved førstebehandlingen, bliver jo ikke mere rigtigt af at blive gentaget.
Og når der siges her, at denne reform indføres med bind for øjnene, så kunne man bruge mange betegnelser for det udsagn, og det skal jeg afholde mig fra.
Men virkeligheden er, at der med denne regerings politik er øgede ressourcer præcis i amter og kommuner.
Det har vi set, så længe vi har haft en borgerlig regering.
Det er der, væksten sker.
Det vil fortsat ske.
Vi flytter nogle opgaver fra amter til kommuner, det ændrer ikke ved opgaverne, og pengene flytter med.
Det er for at sige det rent ud noget sludder, og det bliver ikke mere rigtigt af at blive gentaget, men vi kan bare konstatere, at vi er godt i gang med en genudsendelse af Socialdemokratiets skræmmekampagne, som overhovedet intet hold har i virkeligheden.
Inger Støjberg (V), 2005-06-09:
Siden debatten om behovet for en ny kommunalreform for alvor tog fat i sommeren 2002 med nedsættelse af Strukturkommissionen, er der blevet sagt og skrevet meget.
Bølgerne er gået højt, det er fløjet gennem luften med argumenter og påstande og beskyldninger, og der er indgået brede forlig på enkelte områder, mens regeringspartierne og Dansk Folkeparti har ansvaret for hovedlinjerne.
Men det er nu ikke noget nyt, at bølgerne går højt, når en kommunalreform skal vedtages.
I forbindelse med den tidligere kommunalreform blev der nemlig her fra talerstolen den 30. maj 1969 sagt af den daværende formand for Socialdemokratiet, Jens Otto Krag: »Jeg synes ikke, det går an, at disse lovforslag nu passerer igennem folketingets ekspeditionsmaskineri, uden at der helt klart gøres opmærksom på, at der her foregår noget uforsvarligt, så uforsvarligt at det formodentlig er uden sidestykke i dansk parlamentarismes nyere historie.
... Folketinget tåler det simpelt hen ikke, folkestyrets anseelse tåler det ikke.«
Det var i øvrigt sådan, at SF udvandrede fra debatten i protest, og selv om SF hele tiden har tilkendegivet at ville stemme imod dette forslag, håber jeg dog ikke, at det også bliver tilfældet denne gang.
Dengang som nu halsede Socialdemokraterne bagefter i processen med kommunalreformen.
Men da det dengang viste sig, at det var en tidssvarende succes at lave kommunalreformen, kunne ingen socialdemokrat drømme om at ændre den.
Ja, man kom faktisk til at holde så meget af den, at man har svært ved at slippe den igen.
Glemt er Jens Otto Krags kritiske røst fra talerstolen.
Mon ikke det kommer til at gå ligesådan denne gang med Socialdemokratiet halsende bagefter i spørgsmål om kommunalreformen, der skal ruste os til fremtidens velfærdssamfund?
Mon ikke den nuværende ordfører, hr. Ole Stavads, krasse kommentarer her fra talerstolen igen blot bliver en parentes i historien om denne kommunalreform?
Når et flertal om lidt stemmer for, at amterne skal nedlægges, og at der i stedet skal oprettes fem nye regioner, er det jo vigtigt at huske hvorfor.
Kommunalreformen er langt mere end bare at nedlægge amterne og oprette nye regioner og sammenlægge kommuner.
Kommunalreformen er i høj grad en reform, der fordeler opgaverne mere hensigtsmæssigt.
Det har i mange år ofte været svært som borger at vide, hvor man præcis burde henvende sig, hvis man skulle i kontakt med det offentlige.
Det bliver der nu en gang for alle gjort op med, idet de nye større og stærkere kommuner bliver hovedindgangen til det offentlige system.
Kommunernes rolle bliver i det hele taget større.
I Venstre går vi ind for, at opgaverne løses så tæt på borgeren som overhovedet muligt, og med kommunalreformen er der basis for, at flere opgaver lægges ud til kommunerne.
I Venstre har vi stor tiltro til kommunalbestyrelsesmedlemmerne.
For os er det kun helt naturligt, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne får flere opgaver og mere indflydelse på borgernes hverdag.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-09:
Jeg vil godt lige sige til hr. Ole Stavad, at med hensyn til betjeningen af borgerne – det er det, jeg er mest optaget af, for det hele drejer sig om, at borgerne kommer til at befinde sig godt i de ny storkommuner – synes jeg også, det er beskæmmende, at Socialdemokratiet har vendt tommelfingeren nedad i relation til borgerservicecentre.
Nu synes jeg, vi har fået lavet et rigtig godt lovforslag med nogle udmærkede bemærkninger, som sikrer, at vi får oprettet de borgerservicecentre, som i øvrigt allerede fungerer i en lang række kommuner, bl.a. i min egen kommune, Ringsted Kommune, og det ved hr. Ole Stavad udmærket.
Det er jo et af de elementer, der skal til, for at den her reform kommer til at fungere optimalt.
Det gør vi nu, der bliver 98 af slagsen.
I løbet af næste år, forhåbentlig meget hurtigt, kan vi så tage stilling til, hvordan udligningsreformen skal udmøntes i relation til en lang række faktorer, der skal indgå, når man flytter penge fra nogle kommuner til nogle andre.
Men en ting må man slå fast, og det er, at det bliver en svær øvelse at lave en udligningsreform.
Det er jeg den første til at erkende.
Jeg har engang været med til at lave en mindre ændring i en udligningsreform, og det var svært og vanskeligt, og denne gang bliver det endnu sværere.
Men vanskeligheder er nu engang til for at blive overvundet, og det håber jeg også Socialdemokratiet vil være med til.
Ole Glahn (RV), 2005-06-09:
Jeg må jo undre mig noget over, at hr. Leif Mikkelsen kan sige, at det står uklart, hvad Det Radikale Venstre vil.
Jeg mener, det står soleklart, hvad Det Radikale Venstre vil i denne her sag.
Vi ønsker, at det kommunale selvstyre skal få de bedste muligheder for at arbejde.
Vi ønsker, der skal være den bedste opgavevaretagelse, og det får vi ved, at det er kommunerne selv, der er med til at rekvirere de evalueringer, der er behov for.
Vi var såmænd, kan jeg godt afsløre her, nu hvor debatten er ved at være slut, villige til at gå ind for en ramme og sige, at alle kommuner inden for f.eks. 4-5 år skulle have evalueret, men vi er aldrig nået til nogen reelle forhandlinger, og det vil sige, at der ikke har været mulighed for, at vi har kunnet få nogle af vores tanker igennem.
Og derfor stemmer vi imod.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-09:
Jeg går ud fra, at vi kan blive enige om, at det var en radikal undervisningsminister, der indførte det evalueringsinstitut, vi har på uddannelsesområdet, og som forkortes EVA.
Jeg må bede den radikale ordfører om her fra talerstolen at forklare forskellen på det evalueringsinstitut, der er på uddannelsesområdet, og det, der er nu.
Det synes jeg ville være meget interessant, så vi kan få nogle reelle argumenter for, at Det Radikale Venstre ikke kan være med i dag.
Det er alligevel sådan, at det for nærværende står meget i hen det uvisse, hvorfor Det Radikale Venstre stiller ændringsforslag og siger nej til det her.
Vi skal bare have ridset op: Hvad er forskellen på disse to?
Ole Glahn (RV), 2005-06-09:
Det her evalueringsinstitut skal dække alle sagsområder inden for den kommunale verden.
Det er et evalueringsinstitut, som jeg har sagt i mit første indlæg, der i meget høj grad kan blive brugt til, at man her fra Folketinget side og fra statens side vil gå ind og blande sig unødigt i de kommunale opgaveløsninger og oven i købet også på de forkerte områder.
Det mener vi fortsat er en forkert måde at gøre det på.
Jeg skal ikke gå ind og diskutere noget helt andet nu, som er vedtaget på et andet tidspunkt, og som dækker meget bredere, nemlig det evalueringsinstitut, som hr. Leif Mikkelsen omtalte.
Det dækker jo hele undervisningsverdenen.
Det her går ind specifikt på et folkestyret område og giver mulighed for en stærk statslig kontrol.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-09:
Det her er jo en opførelse af stykket »Forskellen på at være i regering og at være i opposition« af Det Radikale Venstre.
Man er nu i gang med at foregøgle, at de, der fremsætter forslag om et evalueringsinstitut, har mistillid til kommunerne.
Det Radikale Venstre har jo siddet i regering.
Vi kan glæde os over, at det er ved at være et stykke tid siden, og vi kan glæde os over, at det forhåbentlig varer længe endnu, inden det sker igen.
Det er næsten for skrapt.
Ole Glahn (RV), 2005-06-09:
Vi kan konstatere ved afslutningen af denne debat omkring dette evalueringsinstitut, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke har tillid til det lokale selvstyre, for man ønsker – det har også været udtrykt flere gange under debatten – at der skal kunne udføres en kontrol af den måde, kommunerne løser deres opgaver på.
Det indrømmes åbent, og man kan jo sige, at kommunerne så også ved, hvad de har at arbejde med, og det er da et tiltalende træk midt i det, som vi synes er forkert.
Vi synes, det er besynderligt, at man som signal til de nye kommuner vil sende den gave, der hedder: Vi regner egentlig ikke med, at I kan løse opgaverne tilstrækkelig godt, så derfor skal vi sørge for, at vi har et institut, som på vores foranledning kan gå ud og kontrollere, om I nu løser opgaverne, sådan som vi synes I skal løse dem.
I Det Radikale Venstre forstår vi ikke, at et parti som Venstre kan stille sig bag sådan noget her.
Vi mener, at Venstre egentlig er et parti, der går ind for decentralisering.
Det gør vi i hvert fald i Det Radikale Venstre.
Derfor har vi meget tillid til, at kommunerne frivilligt vil benytte et evalueringsråd, som vi faktisk for lang tid siden har præsenteret indenrigsministeren for, som vi har sendt til ministeren, men som vi har oplevet der overhovedet ikke har været noget ønske om at behandle i forbindelse med de drøftelser, vi har haft om det her lovforslag.
Og det må vi selvfølgelig notere os.
Der er tale om, at der er lavet en aftale på det her område mellem Dansk Folkeparti og regeringen, og at det skal være sådan, at man ikke ønsker at lytte til gode råd, hvorefter man kunne være med til at mobilisere de kræfter, der er ude i kommunerne, sådan at de kunne være med til at sige, hvornår de gerne ville have evalueret, og hvad de gerne ville have evalueret.
For der er den væsentlige forskel, at når det er kommunerne selv, der på et givet tidspunkt beder om at få evalueret, så er der en lokal involvering i det, så er der et engagement i at få løst nogle problemstillinger i forbindelse med en opgaveløsning.
Det kan meget vel få den konsekvens, at kommunerne skal bruge meget tid på at svare på spørgsmål, som vi synes er vigtige at få belyst, og det betyder, at den opgaveløsning, de skal foretage over for borgerne, alt andet lige vil blive ringere.
Det er det, vi frygter, og derfor er vi imod det her forslag.
Karen J. Klint (S), 2005-06-09:
Det er korrekt, at ændringsforslaget hjælper på fagligheden i den bestyrelse, der sidder bag instituttet.
Men det ændrer jo ikke på opgavetilrettelæggelsen; det ændrer ikke på, at det er ministeren, der har bestillingssedlen; det ændrer ikke på, hvem det er, der læser korrektur på produktet.
Så det ændrer ikke på produktet.
Det kan ændre på processen, og det kan gøre bestyrelsen lidt klogere, og derfor kan vi så også håbe på, at ministeren får lidt mere modspil fra bestyrelsen, end der var i det oprindelige forslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-09:
Der er her skabt et institut, som skal give åbenhed, klarhed og gennemsigtighed i de opgaver, som kommunerne skal løse, og best practice skal brede sig.
Så det er altså en mulighed for at skabe en gennemsigtighed.
Kunne ordføreren ikke bekræfte, at det ændringsforslag, som er stillet af ministeren, rent faktisk giver instituttet en mere uafhængig status, og at det rent faktisk er fuldstændig forkert, at det her skulle være ministerens forlængede arm?
Karen J. Klint (S), 2005-06-09:
Jo, kommunerne kan bestille, de skal bare også betale.
Kommunerne kan lave nogle opgaveaftaler med dem, men det er ministeren, der bestemmer, hvilke opgaver der skal tages op centralt fra.
Det er ministeren, der godkender, hvilken årsrapport der skal komme ud af det.
Tingene bliver sendt til ministeren til høring, før de kommer andre steder hen, så gennemsigtigheden er meget lille.
Den er til stede for ministeren og ikke for borgerne.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-09:
Jamen det er jo helt eventyrligt.
Kan vi få den socialdemokratiske ordfører til at bekræfte, at kommunerne fint kan bruge det her institut, at kommunerne fint kan bestille opgaver i det her institut, og at det dermed er kommunernes institut?
Er det rigtigt eller forkert?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-09:
Når hr. Ole Stavad siger, at der har manglet debat på det her område, må jeg sige, at hr. Ole Stavad taler mod bedre vidende.
Intet område, ingen reform har jo haft et større omfang end denne her reform, og intet har været mere diskuteret i befolkningen.
Helt ud i de små ugeblade rundtomkring i kommunerne har man løbende set indlæg fra næsten gud og hver mand på det her område.
Så jeg er helt stensikker på, at der er en levende, engageret debat i gang om udfyldelsen af de rammer, som Folketinget nu fastlægger.
Jeg vil gerne sige, at vi i går i den konservative gruppe havde en timelang debat om indholdet i regionerne, og her kom der mange gode og visionære forslag frem, som vi vil tage med i den kommende valgkamp frem til kommunalvalget den 15. november.
Der er gode visioner for udviklingen i sundhedsvæsenet.
Alle de detaljer, der er, skal nu udvikles og forbedres, og vi skal have en debat om, hvordan vi udnytter de her rammer.
I Det Konservative Folkeparti vil vi sikre regionsrådene gode arbejdsforhold.
Regionsrådene skal jo disponere over sundhedsvæsenet, de skal have nogle muligheder, og med det fleksible forretningsudvalg får de en god mulighed for at sikre, at udviklingen i netop deres region kommer til at blive til fordel for de forhold, som gælder specielt hos dem.
Vi ser jo allerede nu, at mange har indstillet sig på arbejdet i de kommende regioner.
Der gøres et enormt arbejde for at koordinere inden for de kommende regioner.
Hvis hr. Ole Stavad er så nervøs for økonomien, vil jeg bare sige, at det er en hjertesag for Det Konservative Folkeparti at sikre en god og sund økonomi.
Så hr. Ole Stavad behøver ikke at være så nervøs.
Et område, som særligt optager os Konservative, er udviklingen på sundhedsområdet.
Vi er glade for, at man nu har lagt sporet med en stor kræfthandlingsplan, som viser, hvordan man inden for et af de allervæsentligste områder på sundhedsområdet ser udviklingen fremover.
Vi tager jo en aktie i, at sundhedsvæsenet får helt nye muligheder med dannelse af de nye regioner.
Derfor ser vi det her som et godt lovforslag, som en mulighed for at skabe en regional identitet og en vision.
Karen J. Klint (S), 2005-06-09:
Jeg vil gerne give Venstres ordfører, hr. Leif Mikkelsen, ret i, at evaluering er et godt værktøj, at evaluering er et nødvendigt værktøj, og også at det kan bruges rigtigt.
Men jeg vil ikke give hr. Leif Mikkelsen ret i, at det evalueringsinstitut, vi ser i lovforslaget her i dag, er kommunernes værktøj.
Hr. Leif Mikkelsen sagde jo, at det er kommunernes værktøj.
Jamen hvis kommunerne vil bruge det her institut, så skal de op med pengene.
De skal betale for de ydelser, de får.
Nej, det er ministerens værktøj.
Det står tydeligt, og det er endda blevet fremmet endnu mere med ændringsforslaget at det er ministerens værktøj.
Vi er faktisk ikke imod en strukturreform i Danmark, men vi er imod metoderne til, hvordan den bliver sat i værk.
Vi er imod, at regionerne ikke får en demokratisk form i dagligdagen.
Vi er imod, at de ikke må have stående udvalg osv.
Derfor ville vi gerne have haft et evalueringsinstitut, der skulle måle andet end effektiviteten.
Men det vil hr. Leif Mikkelsen ikke lytte til, kan jeg se på ham.
Derfor vil jeg sige, at hvis vi havde fået et evalueringsinstitut efter de ændringsforslag, der har været drøftet, efter drøftelser af, at også andre ting end økonomi og effektivitet skulle evalueres, så – nu kan jeg se, at hr. Leif Mikkelsen får gode råd af ministeren, og det er jo ganske godt, eller også er det fodboldresultaterne fra i aftes, de diskuterer.
Det viser jo, hvilken seriøsitet der er omkring det evalueringsinstitut!
Giv os et evalueringsinstitut, der er for kommunerne og for borgerne, så er det værd at stemme ja til, men ikke et, der kun er ministerens forlængede tilsynsarm.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-09:
Ihukommende den debat, der var ved andenbehandlingen af det her lovforslag, kan det være på sin plads at præcisere, hvad det er for et værktøj, vi arbejder med.
I forlængelse af at placere opgaverne i kommunerne, som vi i Venstre har stor tillid til, er det vigtigt at få et værktøj, der gør, at arbejdet over tid kan evalueres og gøres bedre.
Derfor etableres her et institut, der bliver kommunernes værktøj.
De, der bliver valgt til efteråret og får ansvaret for de mange opgaver, vi taler om her, får altså et værktøj til at analysere, evaluere og dermed forfølge det gode eksempel, sådan at vi kan få skabt den virkelighed i verden, at der, hvor det går rigtig godt, hører man faktisk også om andre steder, og dermed øges muligheden for, at vi får en god, stærk, effektiv opgaveløsning i den offentlige sektor i kølvandet på den her kommunalreform.
Derfor kan Venstre støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2005-06-09:
Den frihed har de ikke i dag.
I Enhedslisten ønsker vi netop at have frihed i forbindelse med ejerformer, men det er jo regeringen, der nu går ind og forbyder, at de nye regioner skal have lov til at arbejde sammen med private firmaer; et forbud fra regeringens side, som vi har kæmpet hårdt imod, fordi vi tværtimod mener, det skaber arbejdspladser, hvis det offentlige kan arbejde sammen med private firmaer.
Vi går imod de store monopoler, fordi vi netop mener, at det er vigtigt at have mange ejerformer.
Det er helt absurd, at vi nu ser oppe i Hjørring, at Danish Crown sælger deres slagteri til nedrivning, i stedet for at man kunne sørge for at lave en god arbejdsplads deroppe, hvis man havde valget mellem selv at kunne lave en god arbejdsplads i samarbejde med det offentlige, som skal bruge en masse gode økologiske fødevarer.
Vi ønsker, at der skal være masser af muligheder, masser af frihed i Danmark til at skabe arbejdspladser med offentlige og private i samarbejde.
Vi ønsker ikke den voldsomme centralisering, der ligger i Venstres minimalstat, som går ind og udstikker forbud og meget klare begrænsninger for, hvad man må og ikke må.