Holger Graversen (S), 2000-05-16:
Mange tak til ministeren.
Danmark er præget af fremdrift og optimisme, sagde
, og når vi her skal debattere landdistrikter, kan vi glæde os over, at disse områder også har fået del i den økonomiske fremgang.
Der har således siden 1995 især været en positiv befolkningstilvækst i landområdet under ét, mange nye, små virksomheder er oprettet, andre er flyttet ud fra byerne, og der er et øget udbud af sociale og kulturelle tilbud til befolkningen.
Men der er også fortsat problemer med at undgå affolkning af nogle af småøerne og småbyerne og landsbyerne i visse yderområder.
Derfor må vi ikke hvile på laurbærrene, derfor er der behov for at gøre status en gang om året, og derfor er der brug for at følge op på allerede igangsatte initiativer og sætte nye mål på området.
Om regeringens målsætning på området står der bl.a. i redegørelsens indledning: »Der skal derfor udvikles levedygtige landdistrikter med gode beskæftigelsesmuligheder og varierede service-, kultur- og fritidstilbud med henblik på, at landdistrikterne kan være en realistisk bosætningsmulighed for flest mulige borgere.
Der er tale om et fælles ansvar.
Folketinget, regeringen samt de enkelte lokalsamfund, kommuner og amtskommuner har således alle et ansvar for at fremme udviklingen i landdistrikterne.«
Den sidste sætning er utrolig vigtig og rigtig.
Det kan ikke siges bedre.
Vi har alle et fælles ansvar for at løse problemerne, og derfor håber jeg også, at det er i det lys, vi her debatterer ministerens redegørelse.
I den sidste ende er det naturligvis befolkningens valg af bopæl, der afgør fremtiden for de tyndt befolkede områder, men en vigtig forudsætning for at leve og bo i mange små landsbyer er erhvervsmuligheder i landsbyen eller inden for en rimelig afstand.
I den forbindelse er det derfor mindst lige så vigtigt med den regionale udvikling, som ministeren uddybende har omtalt, men det er på et andet niveau, og det har vi haft en debat om.
Det kan alle ikke have, men hele IT-udviklingen kan bringe ens arbejdsplads helt eller delvis hjem i stuen, og denne udvikling på IT-området med fjernarbejdspladser kan absolut være med til at styrke bosætningen i landdistrikterne og på øerne.
Som nævnt er der flere vigtige aktører i bestræbelserne på at styrke de små lokalområder.
Den absolut vigtigste er lokalbefolkningen selv, og der er masser af beviser på, at det er de steder, hvor der er græsrødder, ildsjæle og initiativtagere, det går bedst, og tingene lykkes.
Den næstvigtigste aktør er de enkelte kommuner og kommunalbestyrelser.
Små landsbyer kan godt overleve, selv om det er småt med arbejdspladser i selve lokalområdet, men det er naturligvis betinget af, at de er et godt sted at bo og leve, også for børnefamilier.
De må ikke blive en ny slags
sovebyer
Kommuner og amter står for hovedparten af den offentlige service og planlægning af de fysiske rammer i landdistrikterne.
Gennem udarbejdelse af lokalplaner for hver eneste landsby og ø kan den enkelte kommune i afgørende grad medvirke til overlevelse og udvikling i et tæt samarbejde med lokalbefolkningen.
I Indenrigsministeriets rapport »Det er så dejligt« forslås det bl.a., at man bygger videre på en af landkommunernes stærke sider, nemlig evnen til at involvere de frivillige kræfter, både foreninger, netværk og enkeltpersoner.
Gennem en lokalplan kan kommunen sikre en udbygning med ældreboliger og andet boligbyggeri i øvrigt, øge mulighederne for at bevare skolen og nærbutikken og sikre gode kultur- og fritidstilbud, ikke mindst for børn og unge.
Jeg er derfor meget skuffet over, at mange kommuner trods henstilling herom fra den tidligere indenrigsminister og Kommunernes Landsforening endnu ikke har udarbejdet sådanne lokalplaner.
Her håber jeg, vi kan enes om at lægge et større pres på de enkelte land- og økommuner, og jeg vil også bede ministeren gøre sin indflydelse gældende.
Mange kommuner er heldigvis gået i gang, og der er mange gode eksempler på, at både amter og kommuner har taget initiativer med godt resultat.
Lokalbefolkningen møder op og får nyt mod på selv at gøre en indsats, fordi de føler, at de nu får støtte og opbakning.
Som nævnt er udviklingen vendt, især siden 1995, og forståeligt nok vil folk gerne bo på landet, hvis de får muligheden, og hvis betingelserne er tillokkende.
Regeringen har da også taget mange initiativer til at støtte udviklingen, og ministeren har nævnt en række af dem.
Dette resulterede efterfølgende i to rapporter om landdistrikters udviklingsmuligheder fra marts 1997 og trafik på landet og til småøerne fra april 1997, og de rapporter har vi bygget videre på.
Førstnævnte udvalg er efterfølgende erstattet af Indenrigsministerens landdistriktgruppe.
Landdistriktpuljen har fortsat støttet mange gode forsøgs- og udviklingsprojekter.
Ministeren nævnte en del af dem, og langt de fleste af dem har vist sig levedygtige efter støttens ophør.
Som nævnt har den tidligere minister henstillet til kommunerne om at udfærdige en landdistriktspolitik, og vi har nu den årlige redegørelse for området.
Dertil kommer, at ministeren har afsat 40 mio. kr. ekstra til særlig vanskeligt stillede kommuner samt 15 mio. kr. til EU-støttede projekter.
Trafikministeriet har i 1999 udarbejdet en ny rapport: »Den kollektive trafikbetjening i tyndt befolkede områder«.
Den indeholder en række initiativer, bl.a. etablering af et videnscenter under Færdselsstyrelsen om den regionale og lokale kollektive trafik.
Der er også nedsat en følgegruppe, og efter finanslovforliget med SF og Enhedslisten er der afsat 90 mio. kr. over 5 år til omstilling og udvikling af den kollektive trafik i landområderne.
Jeg kan som noget meget vigtigt nævne miljøministerens landsplanredegørelse og især ministerens vigtige indgreb i planloven for butiksområdet, som er til stor fordel for de små butikker.
Siden har vi fået en ændring af lukkeloven, som har været til stor gavn for de små nærbutikker på landet, og jeg skal også nævne, at der under Boligministeriet er afsat en bypulje med i alt 200 mio. kr., som også landdistrikterne kan nyde gavn af.
For nylig vedtog vi fødevareministerens landdistriktstøttelov med omstillings- og udviklingsinitiativer, som er støttet af EU.
Yderligere kan nævnes kulturministerens lokal- og anlægsfond, der støtter spændende byggeri og anlægsarbejder, og senest arbejder indenrigsministeren med oprettelsen af et videnscenter vedrørende landdistrikter.
Som afslutning vil jeg gerne fremsætte et forslag til vedtagelse, som alle partier undtagen Dansk Folkeparti og Frihed 2000 står bag.
Det lyder således:
Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget påpeger, at der fortsat er behov for at vise nye veje for udviklingen i landdistrikterne, pålægges regeringen at sikre en videreførelse af den hidtidige landdistriktspulje.
Med henblik på videnspredning og en forbedring af integrationsindsatsen i landkommunerne og landdistrikterne forhøjes beløbet til Landdistriktspuljen med 5 mio. kr. årligt«.