Anni Svanholt (SF), 2000-01-19:
»Sundere rammer«, og det er regeringens redegørelse om folkesundhedsprogrammet, vi skal debattere i dag.
Lad mig starte med at sige, at det er godt, at der omsider bliver sat fokus på folkesundhed, forebyggelse og sundhedsfremme.
Tak for det.
Sådan var det desværre også i dette års finanslovforhandlinger.
I SF lagde vi ellers op til en opprioritering af folkesundhedsprogrammet, også økonomisk med 100 mio. kr. pr. år de næste 4 år.
Det fik vi desværre ikke, men vi er glade for, at det lykkedes at få penge til miljømedicinsk forskning i årsagen til kræft, en forebyggelsesindsats over for astma og allergi, fokus på nedslidning og udstødning af personale i social- og sundhedssektoren samt penge til opprioritering af forskning i pesticiders og hjælpestoffers effekt på sundheden.
Vi snakker meget om vores velfærdssamfund, og regeringen siger, at Danmark skal være foregangsland.
Men hvordan går det så?
Ja, når vi tager temperaturen på folkesundheden, kan vi se, at det jo desværre står skralt til i Danmark.
Her halter vi langt bagefter.
Og i 1996 lå Danmark helt i bund inden for den samme gruppe af lande.
Det er blevet lidt bedre, kan vi læse i redegørelsen, men det er jo ikke nok.
Samtidig får vi så nye alarmerende forskningsresultater, der påviser, at et almindeligt udbredt stof i miljøet, de hormonforstyrrende kemikalier, skader udviklingen af kønsceller i menneskefostre.
Med den nye forskning er vi måske tættere på at kunne forklare, hvorfor unge mænd har nedsat sædkvalitet.
Det er et meget alvorligt sundhedsproblem.
Det er også stærkt bekymrende, at vi i stigende omfang bliver syge af den mad, vi spiser.
Der er virkelig grund til bekymring og behov for en stærk opprioritering og indsats til forebyggelse og sundhedsfremme for at sikre en langt bedre folkesundhed.
Et andet faktum er, at sundhedskløften vokser.
Mens de veluddannede har udsigt til et langt og sundt og måske også sjovt liv, står de ufaglærte og danskere på kontanthjælp tilbage med stadig dårligere levevilkår og helbred.
Det er helt uacceptabelt i et rigt samfund som vores. Folkesundhedsprogrammets overordnede mål er længere liv med højere livskvalitet og social lighed i sundhed.
Dér kan vi være helt enige.
Derudover fokuserer programmet på fem særlige risikofaktorer, nemlig tobak, alkohol, kost og motion, svær overvægt og trafikulykker.
De udvalgte områder er vigtige områder, men det må ikke alene handle om livsstil, så vil der være risiko for, at sundhed udelukkende kommer til at handle om den enkeltes livsstil og ikke samspillet mellem levevilkår og livsstil.
Det er velkendt, at en højtuddannet storryger med et godt job og god indtægt ikke har de samme sundhedsproblemer som den ufaglærte storryger med både dårligt job og lav indtægt.
Den store undersøgelse om middellevetid fra 1994 dokumenterede det.
Et folkesundhedsprogram med målene: Liv med højere kvalitet og social lighed i sundhed skal selvfølgelig handle om folks levevilkår og livsstil.
Men det skal også have fingeren på pulsen vedrørende sammenhængen mellem sundhed og forurening.
I SF mener vi, at ved at satse på et systematisk arbejde for at styrke folks levevilkår bliver folk i stand til at vælge et sundt liv.
Det grundlæggende initiativ for at forbedre levevilkårene ligger i fordelingspolitikken, arbejdsmarkedspolitikken, boligpolitikken, socialpolitikken, uddannelsespolitikken og arbejdsmiljøpolitikken, for at nævne noget.
Når det er sagt, skal det tilføjes, at vi også er enige i, at der skal ske en påvirkning af den usunde og sygdomsfremkaldende livsstil.
Hvis vi kan kombinere en forstærket arbejdsmiljøindsats med sundhedsfremme på arbejdspladserne, som sigter på både arbejdsmiljø og livsstil for de udsatte grupper, kan vi få noget, der er effektivt både til at forbedre den generelle folkesundhed og mindske uligheden.
Ofte hænger dårligt arbejdsmiljø og usund livsstil sammen.
Tempoopskruning, stress osv. forstærker gensidigt hinanden.
Mange vil gerne bortforklare det, men det er veldokumenteret, at rygning er den enkeltfaktor, som kræver flest leveår hvert år.
Her hjælper det virkelig på folkesundheden, hvis det lykkes at få flere til at holde op med at ryge, og det er billigt at forebygge rygning.
I SF ønsker vi, at folkesundheden kommer helt i top på den politiske dagsorden, at der bliver en sammenhængende national handlingsplan og strategi, og at der sikres en god koordinering af indsatsen både centralt og lokalt og af de mange Sund By-projekter med folkelig deltagelse.
Det kunne være passende med en årlig redegørelse fra regeringen om, hvordan det går med gennemførelsen af folkesundhedsprogrammet.
Så viste vi også, at det havde høj prioritet, at det var noget, Folketinget lagde vægt på.
Der kunne tages nye initiativer.
Jeg vil derfor opfordre sundhedsministeren til at sikre, at folkesundhedsprogrammet bliver et højt prioriteret tema i forårets forhandlinger med Amtsrådsforeningen og KL, Kommunernes Landsforening, med henblik på at få præciseret, på hvilke områder og med hvilke forebyggelsesmål amter og kommuner i de kommende år kan forventes at bidrage mere og bedre til realisering af folkesundhedsprogrammets mål.
Der skal selvfølgelig også gives en kontant opbakning
til folkesundheden i den forbindelse.
Derudover skal der gives høj prioritet til at udvikle nye instrumenter og metoder, herunder økonomiske instrumenter, der kan tages i anvendelse for at fremme folkesundheden og dermed ændre adfærden.
WHO har i »Sundhed for alle i det 21. århundrede« som mål 2, at senest år 2020 bør sundhedskløften mellem socioøkonomiske grupper inden for de enkelte lande være reduceret med mindst en fjerdedel i alle medlemslande gennem væsentlige forbedringer i sundhedstilstanden for dårligt stillede grupper.
Det gælder f.eks. forventet levealder.
Et passende vurderingsgrundlag for folkesundhedsprogrammet kunne jo så være, om Danmark med denne plan er på vej til at leve op til WHO's mål, om Danmark måske tilmed kan siges at gøre sig til et foregangsland på dette punkt.
Vi ved, og vi hører, at regeringen i disse dage gør sig nogle overvejelser om et nyt regeringsgrundlag.
Vi vil fra SF's side meget gerne anbefale, at regeringen bliver meget mere ambitiøs på folkesundhedens vegne.