runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Jeg kan godt undre mig lidt over, at SF's ordfører, hr. Morten Homann, er den, der bringer den der med, at noget er lidt indviklet, på banen.
Jeg tror, vi er meget, meget enige om fuldstændig på kryds og tværs i det her hus, at jo enklere, man kan lave ting, jo bedre er det.
Jo mere gennemsigtigt og gennemskueligt det er, jo mere er det formålet, vi skal stile efter. Men problemet er, at det der med, at noget er lidt komplekst, jo bruges massivt og altid er blevet det fra borgerlig side til at fjerne retfærdigheden i skattesystemet.
For når skattesystemet er forholdsvis kompliceret, er det jo, fordi man er nødt til at have fat i en række satser, hvis det også skal have den rigtige fordelingspolitik.
Et meget enkelt skattesystem er, at alle betaler samme procent, ikke?
Jo, jo, men det ender bare med, at det er de fattige, der kommer til at betale for det.
Derfor er hovedindholdet i det socialdemokratiske forslag også, at fordelingsprofilen er fuldstændig i orden, og at det er de rigtige, der kommer til at betale, og at der er fuld finansiering, og at der stadig væk er penge til et ordentligt velfærdssamfund.
Det skulle man have en forventning om at SF godt kunne finde på at støtte.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Jeg forstod på den konservative ordfører, at et af anklagepunkterne mod det socialdemokratiske udspil var den stigende marginalskat, der ville komme som følge af aftrapning af diverse tilskud.
Jeg går ud fra, at det kunne være en henvisning til f.eks. den øvelse, man lavede med børnechecken.
Men den øvelse er jo også foreslået af De Konservative, så hvordan stemmer det overens?
Fra den konservative arbejdsmarkedsordfører f.eks. har vi fået det forslag, at man kunne skære i børnechecken og bruge de penge til at lette skatten.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Nu får vi igen gentaget fordrejninger og misforståelser og direkte lønagtigheder.
Jeg ville også sådan set nøjes med at spørge fru Dyremose, hvordan De Konservative har det med topskatten.
Så vidt jeg har forstået, bliver regeringens forslag ikke ændret, og det må jo betyde, at der virkelig er basis for hjerneflugt af dem, der gør en ekstra indsats.
Fru Dyremose har sådan set helt glemt, at Socialdemokratiets forslag faktisk letter topskatten.
Hvis fru Dyremose sætter sig ned og regner, fjerner vi bundskatten - det er 5,5 pct. - så fjerner vi mellemskatten - det er 6 pct. altså 11,5 pct. - og så forhøjer vi så i øvrigt grænsen for topskatten, så 200.000 af dem, der betaler topskat i dag, ikke kommer til det.
For at det ikke skal blive det helt store, hæver vi topskatteprocenten med 5, men her skal man jo huske, at de andre vil lette med 11,5 pct.
Jeg ved ikke, om fru Dyremose er i stand til at regne, men der er sådan set et rimeligt overskud, også selv om man indregner indkomstreguleringen af fradragene, så vi gør faktisk noget ved topskatten.
Det gør den nuværende regering ikke, og hvordan har De Konservative det med det?
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Jeg skal medgive hr. Stavad, at jeg har et problem, men det er med at huske, hvad folk har spurgt mig om.
Forskellen mellem Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er åbenbart, at i Socialdemokratiet er der i hvert fald nogle, der ikke kan lide, at man tjener mange penge.
Det forstod jeg på hr. Vernersen, men hr. Stavad mener åbenbart, at det gør ikke så meget, bare de betaler meget i skat.
Vi er helt enige om, at det ikke gør noget, hvis folk tjener mange penge, bare de også husker at betale deres skat, og det skal vi nok sørge for.
Så kommer spøgelset med gymnasier og sygehuse, som bliver lukket, fordi man laver nogle skattelettelser, igen ind i debatten.
Jeg troede, det hørte til under det sidste punkt, hvor vi bl.a. konkluderede, at det var et spøgelse, at man var nødt til at begrænse væksten i det offentlige
, fordi det ikke nødvendigvis var det samme, som at man måtte lave besparelser.
Med disse ord vil jeg sige tak for diskussionen.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Hr. Dencker er jo en af dem, der skal bære regeringens forslag igennem, men han har problemer med, at alle de penge, der ikke er i forslaget, skal tages fra pensionisterne og ved lukning af sygehuse og den slags ting.
Vil hr. Dencker interessere sig dybtgående for, hvordan regeringen ser ud, hvis vi kigger på lang sigt?
Hr. Dencker har jo vist betydelig interesse for Socialdemokratiets forslag på lang sigt.
Den anden bemærkning, jeg godt vil have med, er: Hr. Dencker sagde i sit foregående indlæg, at Socialdemokratiet ikke bryder sig om, at folk tjener mange penge.
Jo, vi er vældig glade for, at folk kan tjene mange penge.
Vi synes, det er rigtig godt, og vi vil gerne have et samfund, hvor det er muligt for flest muligt at tjene mange penge.
Men vi har bare den grundlæggende holdning, at de også skal bidrage forholdsmæssigt til samfundet, og jeg kan forstå, at det, der er forskellen på Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, er, at Dansk Folkeparti mener, at hvis man tjener rigtig, rigtig meget, skal man have nogle rabatter i skattebetalingen, som små indkomster ikke bør have del i.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Jeg kan lige tage hr. Buksti, som jeg glemte i sidste omgang, først.
Hr. Buksti spurgte om det minus på 15 mia. kr., som Finansministeriet har regnet sig frem til.
Som jeg forstod hr. Buksti, forudsætter det, at man fastholder skattestoppet, men hvis man ophæver det, hvad er man så nede på?
Måske minus 11 mia. kr.
Der er altså stadig et stort hul.
Til hr. Stavad: Vi kan jo blive ved i det uendelige, men det er rigtigt, at vi endnu ikke har set nogen beregninger fra Finansministeriet, og at det er en trossag, om det hele holder.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Tak til hr. Dencker for det meget tydelige svar om, at han ikke ved noget om finansieringen eller noget i øvrigt om det forslag, der er indgået en aftale med regeringen om, og som Dansk Folkeparti skal bære igennem efter 2010.
Det passer jo meget godt med den debat, vi nu har haft over mange timer.
Vi har haft mange diskussioner om finansieringen af regeringens forslag frem til 2010.
Det er fuldt finansieret.
Vi har ikke engang brugt af det råderum, regeringen anvender til sit skatteforslag.
Det eneste, der kan være diskussion om angående Socialdemokratiets forslag, er: Hvis vi kigger 10, 20, 30, 40 eller 50 - ja, i Finansministeriet endda 70 og 80 år ud i fremtiden - vil der så mangle noget, alt efter hvilken udvikling man forudsætter?
Det var derfor, jeg forstod hr. Dencker sådan, da han sagde, at han lagde stor vægt på Finansministeriets beregninger, at han også var glad for de første år.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Vi kan starte med hr. Vernersen.
Jeg tror ikke, vi skal begynde at diskutere, hvorvidt folk har råd til at sætte 5 mio. kr. til side om året til pensionsopsparing, men snarere de helt grundlæggende synspunkter og holdninger til det.
I Dansk Folkeparti får vi ikke ondt et vist sted over, at der er nogle mennesker, der tjener mange penge, for det synes vi er helt fint.
Men det gør man altså i Socialdemokratiet, og det er en af forskellene.
Til hr. Stavad må jeg for det første sige, at hr. Ole Stavad må have misforstået mig, når han siger, at jeg skulle være meget glad for det socialdemokratiske forslag frem til 2010.
Jeg har netop stået og afvist det og brugt energi på det så hr. Stavad må have hørt dårligt efter.
Men jeg må sige nej til hr. Stavads andet spørgsmål om, hvorvidt jeg har set beregninger på regeringens forslag efter 2010.
Nej, det har jeg ikke.
Jeg har ikke set nogen beregninger for så langt ud i fremtiden.
Og så må jeg indrømme, at jeg har glemt, hvad hr. Buksti spurgte om.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
I forlængelse af hr. Ole Stavads indlæg vil jeg gerne bede hr. Mikkel Dencker forholde sig til det, hr. Mikkel Dencker også selv var fremme med, nemlig at problemet er de 15 mia. kr. Vil hr. Mikkel Dencker ikke godt erkende, at de 15 mia. kr. forudsætter, at skattestoppet for ejendomsværdiskatten er ophævet i 2010, eller hvad?
Hvis det er sådan, at det ophæves, passer det.
Men vi har jo forstået på regeringen, at det skal bestå, og jeg har sådan set en fornemmelse af, at det ønsker Dansk Folkeparti også, og så passer de 15 mia. kr. jo ikke.
Det er helt klokkeklart, men derfor er situationen også, som hr. Ole Stavad sagde, at Finansministeriets beregninger viser, at Socialdemokratiets forslag er solidt og robust finansieret frem til 2010.
Tidligere diskuterede vi, om regeringens forslag er varm luft frem til 2010, men det, vi snakker om her, er 2030 ud fra nogle forudsætninger, som regeringen ikke engang vil tilslutte sig.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Jeg forstod, at hr. Mikkel Dencker gerne vil holde sig til Finansministeriets kommentarer, papirer og beregninger på det socialdemokratiske udspil.
Det synes jeg er en god indgang, for det vil jeg nemlig også gerne.
Så vidt jeg kan høre, er alt det, hr. Dencker forsøger at rulle op som det, der giver ham nogle betænkeligheder, de fabuleringer, man har i Finansministeriet om den anden side af 2010 ud fra nogle forudsætninger, som regeringen selv tager afstand fra.
Når hr. Dencker er så optaget af det, vil jeg derfor spørge: Hvad med alt det, der er indgået aftale med regeringen om?
Det har vi slet ikke hørt noget om, men det vil vi selvfølgelig spørge indgående til, når vi kommer til udvalgsbehandlingen.
Har hr. Dencker fået de tal, der foreligger?
Jeg kan forstå, at han er meget, meget glad for det socialdemokratiske forslag for tiden indtil 2010.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Vi gør fru Gudrun Laub opmærksom på: Jamen altså de ældre, hun omtaler, som er økonomisk pressede, har jo også med SF's forslag fin mulighed for at kunne benytte sig af denne her ordning.
Så det er ikke dem, vi taler om.
Vi taler om de ældre, som er økonomiske velstillede, om de fortsat skal have mulighed for at benytte sig af denne ordning. Så synes jeg egentlig, Venstre kom meget fint og rent ud
af busken.
Det her drejer sig om, at der var nogle unge, som skulle lade være med at sætte sig for et hus.
Vil det sige, at Venstre ikke forestiller sig, at der kan ske udsving i de unges indkomstforhold, at unge ikke kan blive arbejdsløse, at unge ikke kan komme i en situation, hvor de bliver ramt af sygdom, at unge ikke kan komme i en situation, hvor man f.eks. i det tilfælde, at man får børn, får en mere presset økonomi?
For SF drejer det sig om, at vi skal sørge for at give nogle forhold, nogle gode vilkår til folk, som har økonomiske problemer, og som er økonomisk klemt, ikke give nogle bestemte privilegier til folk, bare fordi de har en bestemt alder.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Der var jo en stribe fuldstændig udokumenterede påstande, fru Charlotte Dyremose kom med.
Det bliver dyrere at have folk ansat: Jamen hvor har man den påstand fra?
Hvorfor bliver det dyrere at have folk ansat?
At spare op til alderdommen straffes: Jamen hvad er det for noget sludder?
Det er beskrevet i Finansministeriets papir, at pensionsordningerne er fuldstændig intakte.
Der sker intet på det område, intet!
Pengene tilhører borgerne: Jamen det er da rigtigt, at når borgerne tjener pengene, tilhører de borgerne, men man vælger at betale til fællesskabet, så vi alle kan trække på nogle ydelser.
Det er ganske givet imod konservativ strategi, for hvis man ikke gjorde det, var det en kæmpefordel for de velstillede, og de lavtlønnede skulle selv betale for skoler og daginstitutioner.
Vi betaler til fællesskabet, for at alle kan trække på disse ydelser.
Det er fru Charlotte Dyremose imod, det kan jeg godt høre, men det er sådan set meget godt for velfærdssamfundet.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Jeg synes, det er en lidt svag begrundelse, men det er i øvrigt en meget rigtig konstatering, som hr. Ole Stavad kommer med, nemlig at borgerlige partier til alle tider og altså også i den her folketingssamling vil bruge diskussionen
om forenkling til at få skabt mere social uretfærdighed i skattesystemet.
Det er selvfølgelig rigtigt, men det er da det dårligste argument, jeg har hørt, for, at vi så skulle gå ind for et kompliceret skattesystem.
Kunsten må da være at prøve at få ønsket om social retfærdighed og den størst mulige enkelhed i skattesystemet - jeg skal understrege den størst mulige enkelhed - til at gå op i en højere enhed. Jeg vil sige, at der er jeg altså ikke helt overbevist om, at Socialdemokraterne har ramt balancen med deres oplæg. Der er som sagt problemer med fordelingen.
Der kommer et relativt kompliceret skattesystem ud i den anden ende, og der tillader jeg mig så i al fredsommelighed at pege på, at man måske ved at tage udgangspunkt i nogle af de tanker, som SF er kommet med, kunne nå til en større grad af social retfærdighed og et skattesystem, som er mere enkelt.
Så de to hensyn er til at forene, og det er sådan set bare min grundlæggende pointe, at vi skal gå efter at få både social retfærdighed og forenkling.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Det har vi mange eksempler på også i den her samling.
Sagt til hr. Homann: Det socialdemokratiske skatteudspil, vi diskuterer her, vil ikke med nogen saglig begrundelse, når det er gennemført, være mere kompliceret end det skattesystem, vi har i dag.
Jeg tror endda, at et meget, meget stort flertal vil opleve, at det er væsentlig mere gennemskueligt end det, vi har i dag.
Det er altid lidt besværligt at skulle gå fra noget, som de, der nu ved noget om det, kender, og så til noget, der er nyt og anderledes. Men det er nu engang nødvendigt, hvis vi skal kunne operere i et internationalt samfund, og der, hvor vi kan sige, at SF og Socialdemokratiet adskiller sig, er ved, at Socialdemokratiet mener, det også er vigtigt, at vi har et internationalt konkurrencedygtigt skattesystem, nemlig et skattesystem, som kan matche den verden, der omgiver os, hvor vi kan holde også på højtlønnede og velkvalificerede medarbejdere.
Dér er der et væsentligt problem, som SF ikke har fået løst i sit udspil.
Freddy Dam (V), 2003-05-09:
Jeg vil da gerne gentage, at det her lovforslag opfatter jeg og opfatter Venstre principielt som et teknisk forslag, der alene er beregnet på at tage brodden af helt eksorbitante prisstigninger på bilmarkedet.
Det er der da ikke noget til hinder for overhovedet.
Men det her forslag er udtryk for regeringens politik, det er udtryk for Venstres politik, og det er et forslag på et meget begrænset område, som ikke skal være nogen egentlig reform, og sådan er det.
Erik Mortensen (S), 2003-05-09:
Jamen jeg skal da stærkt beklage, hvis jeg kom til at spørge forkert; det skal man selvfølgelig passe på med.
Men jeg mener stadig væk, at mit spørgsmål har meget relevans til dagens emne, så derfor synes jeg også, det vil være oplagt at spørge, om ikke Venstre kun lytter til sin samarbejdspartner, som hr. Homann er inde på, men måske også til andre kvalificerede deltagere i debatten her.
Det kunne jo bl.a. være direktør Bent Mikkelsen fra Danske Bilimportører, som helt klart i interviewet i aftes i tv sagde: Jamen det eneste regulære grundlag for at lave en fair registreringsafgift er at se bort fra bilens pris, men derimod fokusere på teknik- og miljøegenskaber ved bilen.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Jeg vil sige, at jeg selvfølgelig glæder mig lidt til, at vi når ned i ordførerrækken og kan høre den konservative ordfører, om hun er enig med hr. Freddy Dam i, at det er fuldstændig uvedkommende for diskussionen, det, som De Konservative har fremført i avisen i dag.
Tilsvarende kunne jeg også godt tænke mig at høre hr. Mikkel Dencker om hans synspunkter på det.
Men jeg kan da så i hvert fald spørge hr. Freddy Dam, om det sådan er udtryk for Venstres tilgang til den måde, man behandler sin samarbejdspartner på, når de helt åbenlyst har nogle synspunkter vedrørende det her, at man så alligevel vælger at ignorere det og ikke gå ind i en diskussion.
Så vil jeg give hr. Freddy Dam ret i, at hvis man ser på det foreliggende lovforslag, er det jo netop rigtigt, at det ikke indeholder en differentiering af registreringsafgiften.
Det er sådan set lige præcis det, der er problemet, at der har været drøftelser i gang, at også Venstre har udtalt sig positivt, men at især De Konservative har arbejdet for - og det skal de have ros for - at man får lavet en registreringsafgift, som afspejler miljøbelastningen.
Men det er jo lige netop det, der ikke er på dagsordenen i dag, og det er derfor, jeg spørger hr. Freddy Dam: Hvad er egentlig årsagen til, at Venstre ikke vil gå ind i en drøftelse af, hvordan vi kan få lavet en mere miljøvenlig måde at tilrettelægge registreringsafgiften på?
Hvorfor er den diskussion lukket?
Freddy Dam (V), 2003-05-09:
Nu synes jeg som udgangspunkt, det er en god ting, at drøftelserne i Folketingssalen handler om det lovforslag, der er til behandling, så jeg skal ikke gøre nogle særlige bemærkninger om de udtalelser, som Dansk Folkeparti og De Konservative er kommet med i dagspressen i dag.
Altså der er jo forskellige holdninger i partierne, og der kan være gode ideer her og dér, som det kan være værd at se på.
Og jeg vil da heller ikke sige, at der ikke er spørgsmål som dem, der er rejst her, der kan drøftes i udvalget, men naturligvis inden for rammerne af den aftale, som der er lavet i forbindelse med finanslovsaftalen med Dansk Folkeparti.
På samme måde vil jeg sige til hr. Homann, at det er da tænkeligt, at det kunne være udmærket med en egentlig reform af registreringsafgiften, men det er ikke det, der er på dagsordenen i dag.
I dag har vi et forslag på, der går ud på at afbøde de allerværste konsekvenser af de helt eksorbitante prisstigninger, der må forventes på biler, der importeres udefra, men det lægger efter min opfattelse ikke op til en hel reform på området.
Til sidst vil jeg sige med hensyn til den producent, der producerer flere bilmærker: Jamen jeg har ikke fantasi til at forestille mig, hvordan man umiddelbart kunne spekulere imod dette system, men jeg er sikker på, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen kunne få nogle eksempler frem, så vi kan se, om der er svage punkter et eller andet sted.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Det glæder mig, at hr. Freddy Dam er opmærksom på karteldannelse og prisaftaler inden for branchen.
Men kunne hr. Freddy Dam så ikke oplyse mig om, hvordan det forholder sig. Når samme virksomhed, samme producent producerer flere bilmærker, kunne der så ikke være en fordel ved at lade det ene bilmærke stige, for så får alle tre eller fire producerede bilmærker jo del i den gennemsnitlige stigning. Er der ikke et lille hul her?
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
I forlængelse af det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre hr. Freddy Dam om Venstres argumenter for, eller rettere imod, at man skulle lave sådan en omlægning af registreringsafgiften.
I mine øjne er det da helt logisk, at man skal have en registreringsafgift, som afspejler, hvor miljøbelastende den pågældende bil er.
Erik Mortensen (S), 2003-05-09:
Nu må man jo nok sige, at der er kommet en lidt ny dimension ind i debatten her, dels ved et indslag i tv-nyhederne kl. 22 i aftes og dels i dag i Jyllands-Posten, hvor Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti åbenbart har indgået en alliance om at gøre noget alvorligt ved det her.
Er det så tegn på splittelse?
Nej, siger hr. Peter
Christensen, der udtaler, at det ikke er tegn på splittelse; det ender nok med, at alle tre partier bliver enige.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er det
egentlig, at man kan blive enige om?
Ja, for vi har jo hele tiden sagt, fortsætter hr. Peter Christensen, at vi er klar til at kigge på dette område. Det kan jeg så ikke rigtig forstå, for skatteministeren siger jo helt klart i et svar til hr. Jacob Buksti, at regeringen overhovedet ikke satser på at ændre noget som helst.
Freddy Dam (V), 2003-05-09:
Det er vist almindelig kendt, at bilproducenterne i årevis har solgt biler til danske forhandlere til ekstraordinært lave priser i forhold til priserne på andre markeder.
Årsagen hertil er de meget betydelige danske registreringsafgifter.
På grund af forlydender om, at producenterne vil indstille den hidtidige prispolitik, og da danske købere af almindelige familiebiler kan se frem til helt ekstraordinært store prisstigninger, har regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovaftalen ønsket at sikre køberne imod, at der oven i disse prisstigninger skal lægges meget store afgiftsbeløb.
Det foreliggende lovforslag handler derfor om neutralisering af de afgiftsmæssige konsekvenser af ekstraordinære prisstigninger på personbiler.
Der er tale om et temmelig teknisk forslag, der medfører månedsvis nedsættelse af registreringsafgiften, i det omfang de gennemsnitlige bilpriser stiger mere end de gennemsnitlige priser på varer og tjenesteydelser over 12 måneder opgjort på grundlag af et nettoprisindeks beregnet af Danmarks Statistik.
De nugældende afgifter reguleres efter forslaget med det dobbelte af den gennemsnitlige ændring i merprisstigningen, men reguleringen kan ikke medføre afgiftssatser, der overstiger de nugældende 105 henholdsvis 180 pct.
Ordningen åbner ikke mulighed for, at den enkelte bilproducent bare kan forhøje sine priser med den virkning, at forhøjelsen betales af det danske skattesystem.
Der gives således ikke nedslag i afgiften svarende til den ekstraordinære prisstigning på den enkelte bil, men nedslag svarende til den gennemsnitlige ekstraordinære prisstigning på alle personbiler.
Ordningen indebærer derfor et incitament for producenten til at undgå prisstigninger på det enkelte mærke, fordi forhandleren under alle omstændigheder opnår den gennemsnitlige reduktion af afgiften, og derved bliver producenten mere konkurrencedygtig.
For yderligere at modvirke risikoen for en eventuel samordning af producenternes prispolitik vil Konkurrencestyrelsen blive bedt om at følge prisudvikling og om nødvendigt gribe ind. I Venstre mener vi, at det ville være at føje spot til skade, om køberne skulle betale 180 pct. afgift oven i eksorbitante prisstigninger, og da forslaget skal gælde både private købere og erhvervsvirksomheder, får det Venstres støtte.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Kristeligt Folkeparti mener som udgangspunkt, at forslaget indeholder gode elementer, der bestemt er værd at kigge nærmere på, men vi finder desværre, at det i stor grad overskygges af negative elementer.
For at tage de positive elementer først så kan Kristeligt Folkeparti fuldt ud støtte, at man genetablerer en retfærdig ejendomsværdibeskatning med rabat til de laveste indtægter og indførelse af et loft over stigningen fra år til år. Vi er for så vidt også enige i udgangspunktet for skattereformen, som er ganske pænt formuleret i forslaget, herunder at sikre, at der ikke sendes ubetalte regninger videre til kommende generationer, som det så smukt hedder i forslaget. Man skal dog ikke mange sider ind i forslaget, før man opdager, at det ikke handler om at få kontanthjælpsmodtagere i arbejde, men om at få dem, der allerede er i arbejde, til at arbejde mere.
Kristeligt Folkeparti mener, at man går galt i byen ved at lette skatten i forhold til både lav- og mellemindkomster.
Hvis vi ønsker et øget incitament for at få dem, der ikke er i arbejde, ud på arbejdsmarkedet, så er det efter vores opfattelse lavindkomsterne, der skal have skattelettelserne. Forslagsstillerne lægger med forslaget også op til en øget pasning af børn i daginstitutioner.
Dagpasning skal være billigere, og pasningsgarantien skal gælde fra barnet er ca. ½ år.
Alt sammen for at forældrene kan være endnu mere effektive på arbejdsmarkedet.
I forslaget står der: Socialdemokraterne ønsker at give et væsentligt løft for småbørnsfamilierne, der skal have deres børn passet for at komme på arbejdsmarkedet.
Men der er jo selvfølgelig en væsentlig forskel på, om man primært betragter familiemedlemmer som en arbejdskraft eller som forældre for fremtidens generationer.
Kristeligt Folkeparti kan og vil derfor ikke støtte en familiepolitik, der er udformet på arbejdsmarkedets vilkår.
Kristeligt Folkeparti kan heller ikke støtte, at arbejdsgiveren skal yde en større direkte betaling i en skattereform.
Kristeligt Folkeparti kan altså ikke støtte forslaget, men vil selvfølgelig gerne drøfte de positive dele af forslaget nærmere.