runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Jeg kunne sådan set have valgt ikke at rejse mig yderligere, for jeg har allerede sagt, at jeg ikke ønsker at gå videre i en detaljeret drøftelse.
Jeg har bare villet antyde og give
en indikation af, hvad det er for et hensyn, som i hvert fald også bør indgå i de overvejelser, som vi skal i gang med, og som vi sagtens vil kunne være færdige med, inden tiden er udløbet.
Bare rolig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-04-10:
Jeg er glad for, at der er nogle undersøgelser, der har gjort indtryk på skatteministeren i den sag.
Men hvis skatteministeren så læste den undersøgelse, er det så skatteministerens konklusion, at det er i bunden, der er problemer i forbindelse med marginalskatten, eller er det i toppen, der er problemer med marginalskatten, eller er det begge dele?
Der er sådan set frit valg her, som regeringen godt kan lide.
Kunne man måske vriste et svar ud af ministeren i retning af, hvilke intellektuelle indtryk den redegørelse har efterladt hos skatteministeren?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-10:
Skal det forstås sådan, at det er et lavtlønstillæg, som jo virkelig har konsekvenser i forhold til marginalbeskatningen, som skatteministeren ønsker?
Skatteministeren ved selvfølgelig, hvad konsekvensen er af sådan et lavtlønstillæg, nemlig at hvis man får et tillæg på 2.000-3.000 kr. og så går ud over det lavtlønstillæg, så får man en ekstrem stigning i sin personskat, og det vil så ligge sådan deromkring det område, hvor man tjener en 12.000-14.000 kr. Er det sådan et tillæg, skatteministeren vil ind i, hvis han følger det synspunkt, der har været fremsat her?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Må jeg allerførst sige, at jeg absolut synes, at bilafgifterne i Danmark er høje og også for høje.
Men det kan hr. Jacob Buksti og hans parti jo også bære et medansvar for. Det er dernæst vigtigt at sige, at konkurrence på det europæiske bilmarked principielt efter min opfattelse i hvert fald er en fordel for forbrugerne.
Det kan godt være, at den særlige danskerpris vil komme under pres, men til gengæld får vi fri konkurrence mellem forhandlerne indbyrdes, og hvis vi ser på hele reservedelsmarkedet, så tror jeg også, at mange forbrugere ligefrem sukker efter at få fri konkurrence på det område.
Lad mig endelig erindre om, at de europæiske bilfabrikanter jo ikke har monopol på det danske marked; her sælges jo biler fra Asien, fra USA og ikke mindst fra Japan.
Til sidst vil jeg gøre opmærksom på, at Europa-Kommissionen arbejder med en overgangsordning, så lad os nu tage det lidt roligt og vente med at tage hatten af, til vi ser manden.
Jeg har nedsat et udvalg, som skal vurdere, ikke bare det, som vi drøftede for en halv times tid siden, nemlig spørgsmålet om mere miljøvenlige biler i Danmark,
det skal også se på konsekvensen af en liberalisering af markedet, og derfor vil vi naturligvis løbende følge den her udvikling. Men jeg tror ikke på, at man skal forvente, at det vil gå så galt, som nogle af de mest pessimistiske peger på.
Jeg siger det bare.
Der kom jo ikke noget ud af det.
Hr. Jens Peter Vernersen siger: Man har vel politikere, for at de skal gøre noget ved det, men det har man vel også haft de sidste 9 år?
Hvad er der sket i de 9 år?
Hvad er der sket under den socialdemokratisk ledede regering de sidste 9 år på det her område?
Ingenting.
Så er det jo meget nemt at sige, at nu skal der gøres en hel masse, og det skal gøres på den og den måde.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at vi er parat til at se på hele det her område, og at jeg har taget en række initiativer.
Jeg har f.eks. indledt en skattejagt, som betyder, at masser af mennesker kommer med gode forslag, og jeg må sige, at de forslag, der er været indtil nu, de har altså ikke kunnet gennemføres.
. så på den igen.
Lad os få nogle andre forslag på bordet, det er det, vi bestræber os på.
Jeg ved ikke, om det lykkes.
Det lykkedes i hvert fald ikke under den tidligere regering at få fjernet det bureaukrati, vi kender i dag.
Men lad os håbe, at det lykkes i den nuværende regerings tid.
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
Jeg vil bare kvittere for, at skatteministeren her sagde, at det, man havde lovet, var, at skattestoppet gælder i denne valgperiode.
Det var præcis det, skatteministeren sagde nu, og det har jeg noteret. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-10:
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om han ikke føler, han taler mod bedre vidende, når det påstås, at skatten bare blev skruet op under den tidligere regering.
Det synes jeg rent faktisk man skal holde sig for god til.
Sagen er jo, at skatten blev holdt i ro, at skattetrykket faldt, efter at den i øvrigt var steget 10 pct. under Schlüterregeringen.
Skatten blev holdt i ro, skattetrykket faldt rent faktisk.
Kan skatteministeren ikke bekræfte, at med pinsepakken skete der rent faktisk en betydelig reduktion på personskatten, på den lønskat, vi betaler?
Det kan man se af Økonomisk Oversigt.
Nu forstår jeg så, at regeringen ikke bare kan sige, man vil videreføre den linje, at man vil sænke lønskatten.
Det er ellers det, alle efterlyser.
Det burde da være et klart svar - i hvert fald fra en borgerlig regering - til virksomhederne, at man vil sænke lønskatten.
Det kommer ikke her.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
Er skatteministeren enig i, at der er de 15 mia. kr., som hr. Buksti refererede til, og at de 12 mia. kr. tager skattestoppet?
Så er der 3 mia. kr. tilbage.
De 3 mia. kr. svarer til cirka halvdelen af den skattelettelse på indkomstskatten, som den daværende regering i samarbejde med SF og Enhedslisten har sørget for i dette år.
Er skatteministeren enig i, at der er et sådant regnestykke? Og i forhold til det, som vi diskuterede under tidligere spørgsmål, hvor det var meningen, at de grønne afgifter ligesom skulle udhules, vil jeg gerne spørge, om det betyder en større lettelse også i de grønne afgifter end det, som skattestoppet giver?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Jeg er nødt til at sige, at der er et stykke tid til den 1. januar 2004.
Derfor er det for tidligt at sige præcis, hvordan, hvor og på hvilke områder en given skatteændring vil blive realiseret.
Det tror jeg man har meget forståelse for.
Det er en meget snæver balance, vi befinder os i her.
Der er ikke meget at rutte med.
Forhandlingerne på en lang række andre områder er meget afgørende.
Kan vi totalt set i samfundet leve op til den målsætning, som også den tidligere regering havde, for så vidt angår velfærdsudviklingen frem til 2010?
Det håber vi og tror vi og regner vi med at vi kan.
Derfor vil jeg sige, at der er behov for at tænke sig grundigt om i denne sag, inden vi melder klart ud, hvor det er, vi skal ændre.
Jeg synes, at den tidligere regering havde det relativt nemt på det område.
De skruede bare skatterne højere og højere op eller indførte en ny afgift, eller hvad de nu gjorde.
De var i hvert fald ikke særlig bekymrede i den henseende.
Vi er faktisk meget optagede af at finde en fornuftig løsning på dette problem.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-10:
Jeg ved ikke, om det bliver i dag, men på et eller andet tidspunkt må skatteministeren fortælle Folketinget, hvad det er for nogle skatteændringer, der skal ske i 2004.
Jeg har forstået, at det sådan set er bundskatten, det drejer sig om.
Det har statsministeren udtalt på pressemødet her i tirsdags.
Da der kun er de 3 mia. kr. til rådighed, som hr. Jacob Buksti omtaler, ved skatteministeren formentlig eller forhåbentlig, at bare 1 pct. på bundskatten efter Skatteministeriets nøgletal koster 7 mia. kr.
Det vil altså sige, at hvis man vil give en skattelettelse inden for den rådighedsramme, kan der altså være tale om mindre end en halv procent på bundskatten.
Er det det, man opererer med i Skatteministeriet?
Der må dog kunne skabes bare lidt klarhed
over det her spørgsmål, synes jeg.
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
Skatteministeren siger jo selv, at det er regeringens målsætning, at der fra den 1. januar 2004 skal skabes råderum for skattelettelser.
Det må jo betyde, at det er i 2003, man skal finde ud af, hvor mange der er.
Det er sådan set ret tæt på.
Men er det ikke også rigtigt, at regeringen tilslutter sig 2010-perspektivet, hvoraf det fremgår, at der over det perspektiv er 1 pct. af bruttonationalproduktet til rådighed for skattelettelser?
1 pct. er 15 mia. kr. Men er det ikke også rigtigt, at skattestoppet, det skattestop, som regeringen er så stor tilhænger af, lægger beslag på tre fjerdedele heraf, nemlig de 12 mia. kr., og at der så over hele perioden er 3 mia. kr. til skattelettelser? Synes skatteministeren ikke, at man skulle til at tænke lidt over det?
Er det så rigtigt forstået, at der, hvor i hvert fald statsministeren vil sætte ind - det kan jeg forstå han har sagt i går - især er i bunden, men der, hvor økonomi- og erhvervsministeren vil sætte ind, er i midten?
Det er jo noget, som vi skal finde ud af i 2003.
Det er sådan set kun om godt og vel et halvt år.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
Jeg vil sige, at det var en smuk programerklæring, ordene var flotte.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at jeg behøver være enig i det, fordi jeg synes, at fremførelsen, det kunstneriske, var udmærket.
Men skatteministeren besvarede vel ikke det spørgsmål, som ligger her.
Jeg synes, det måske er i orden, hvis skatteministeren så må sige: Vi ved det ikke.
Er det det, der er svaret?
Vi ved ikke, hvilke skattelettelser der skal gives fra 2004, vi aner intet om det.
Er det det, der er svaret?
Det er en mere direkte måde, sådan at jeg også kan forstå det.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Det er regeringens klare hensigt at gennemføre en linje på skatteområdet, som blev indledt med et skattestop, der har virkning fra og med de beslutninger, vi har truffet, efter at vi tiltrådte den 27. november.
Næste skridt vil være, at det er vores klare hensigt at nedsætte skatterne på arbejdsindkomster fra 2004, såfremt det fornødne økonomiske råderum er tilvejebragt.
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Det skal kunne betale sig at yde
en ekstra indsats.
Det begrænsede udbud af arbejdskraft er en af de væsentligste hindringer for en fortsat vækst og fremgang i dansk økonomi.
Skat har en afgørende indflydelse
på arbejdsudbuddet, og en fortsat fremgang i arbejdsudbuddet er en forudsætning for fortsat højt velfærdsniveau i Danmark.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
Her kan man som spørger både få det første ord og åbenbart
også det sidste ord.
Det, jeg synes er interessant, er, at regeringen så ofte taler om, at skattestoppet på et tidspunkt skal afløses af skattelettelser, og da der samtidig er andre ting, der også præsenteres af regeringen i forhold til offentligheden, kunne det være interessant at få et bud fra skatteministerens side på, hvor stor denne skattelettelse skal være.
Er det sådan flere milliarder, er det et tocifret milliardbeløb, og i hvilket tempo fra 2004 og fremefter?
»Hvad kan ministeren oplyse om størrelsesordenen af de skattelettelser, som regeringen ønsker at gennemføre fra 2004, hvilken størrelse vil lettelserne have, samt hvem er disse skattelettelser tiltænkt?«
begrundelse
Fra regeringen og ikke mindst fra repræsentanter for regeringspartierne fremkommer der løfter om skattelettelser fra år 2004.
Er skatteministeren ikke enig i, at begrebet skattetryk er et helt entydigt begreb, at det er skattebyrden, og at det er helt entydigt, hvad man indregner dér som andel af bruttonationalproduktet? Er vi ikke enige om, at det er helt entydigt?
Det kan der fremlægges tal på, og tal skulle man helst ikke kunne diskutere i denne forbindelse, fordi det er et entydigt begreb.
Er skatteministeren ikke enig i det?
Så medgiver jeg gerne, og jeg tror ikke, at der er nogen andre, der har sagt det modsatte, at grønne afgifter indregnes selvfølgelig deri, ligesom alle andre afgifter og skatter gør.
Så vil jeg godt sige til skatteministeren, at jeg ikke har sagt, at vi fortryder.
Nej, men vi vil godt gøre det endnu mere socialt, og det forstod jeg også at den nye regering ville, men det har man ikke gjort noget som helst ved.
Stadig væk må jeg spørge skatteministeren: Er det ikke muligt, at vi kan få svar på, hvorfor man har skrottet det her oplæg? Både jeg og hr. Jørn Jespersen har stillet spørgsmål om det. Så siger skatteministeren, at der også er et eller andet med, at indkomstskatten i år er sat ned: Er det ikke korrekt, at det er med tre fjerdedele procentpoint, og at det er ganske mange penge for den enkelte husholdning og langt mere end det, som de grønne afgifter stiger i dette år? Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Altså nu er den diskussion om skattetryk jo lige så lang, som den er kort, og der er mange forskellige tolkninger af dét.
Det er muligt, at jeg er blevet misopfattet, men det, jeg siger, er, at de grønne afgifter, og det er i hvert fald uomtvisteligt, bidrager til skatterne her i landet.
Jeg opfatter de grønne afgifter som en del af skatteprovenuet her i landet.
Så vil jeg sige til spørgsmålet om indførelse af de grønne afgifter - og jeg forstår, at SF nu har fortrudt, at de blev indført, i hvert fald den måde, de blev indført på, og det synes jeg er en interessant bemærkning - at jeg er fuldt på det rene med pinsepakken og dens virkninger og ved også, at det sidste bølgeskvulp af pinsepakkens grønne afgifter jo fik virkning her fra 1. januar, og at det også havde nogle konsekvenser for indkomstskatten.
Jeg siger bare: Det, vi har gjort, da vi tiltrådte, kunne selvfølgelig godt have været at se tilbage i tiden og se, om vi kunne rette op på en lang række af de ting, som er gennemført osv., men det, vi gjorde, var som punkt 1 at feje alle de nye grønne afgifter af bordet, som var planlagt i den nye finanslov; altså alle de skatte- og afgiftsstigninger, som fru Pia Gjellerup havde planlagt i den kommende finanslov, fjernede vi.
Det har den konsekvens, at det specielt
for de grønne afgifters vedkommende, når vi tager inflationen i betragtning, bliver en fordel for dem, der betaler de grønne afgifter, herunder også en fordel for de socialt dårligst stillede her i landet.
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
Nu er jeg glad for, at hr. Aage Frandsen er tilfreds, fordi han fik svar. Vi andre er sådan set meget nøjsomme, når det gælder vores erfaring med hensyn til at få svar på spørgsmål fra den nuværende regering
, så vi er sådan set også i godt humør.
Skatteministeren siger, at man ikke i den nuværende regering vil bruge grønne afgifter til at øge skattetrykket.
Mit spørgsmål til det fik jeg ikke noget svar på, men jeg fik
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-10:
Jeg vil da også gerne bede skatteministeren om at forholde sig til den kendsgerning, at SF rent faktisk har gjort noget ved problemet med, at de grønne afgifter vender den tunge ende nedad, nemlig ved i finanslovaftalen fra sidste år at lave en aftale om forskellige former for forsøg, som skulle rette op på det forhold.
De forsøg har den nuværende regering bare skrottet.
Hvorfor det, hvis man mener noget med sin bekymring for den sociale fordeling af de grønne afgifter?
Det andet er mit spørgsmål fra før.
De grønne afgifter vil langsomt blive udhulet, siger skatteministeren: Hvordan vil man så undgå, at miljøeffekten også bliver udhulet?
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
Til trods for at der var tre spørgsmål, er jeg selvfølgelig beæret over, at det alene var mig, der fik svar på mit spørgsmål.
Men jeg vil godt spørge, om det ikke er korrekt, at den tidligere regering bl.a. med SF's medvirken var med til godt nok at hæve nogle af de grønne afgifter, men til gengæld sænke indkomstskatten - indkomstskatten! - og om det ikke er korrekt, at indkomstskatten netop i dette år sænkes.
Og er det ikke relevant under alle omstændigheder at interessere sig for, hvordan man, så længe man har de grønne afgifter - og jeg har heller ikke hørt, at regeringen vil afskaffe dem, og det vil vi sandelig heller ikke - så sørger for, at det bliver så afbalanceret socialt, som det overhovedet er muligt?
Det vil f.eks. sige et socialt personfradrag, der reguleres i forhold til, at f.eks. el- og vandafgifter stiger, men benzin skulle ikke være med, og også at man eksperimenterede.
Jeg vil godt høre skatteministeren svare på, hvorfor dette omkring bundfradraget på de grønne afgifter blev taget af bordet af den regering, som skatteministeren er medlem af, til trods for at den tidligere regering havde et fuldstændigt materiale klar.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Jeg vil gerne henvende mig specielt til hr. Aage Frandsens spørgsmål om det her med nu at indføre en række forskellige fradrag og tilskud, og hvad ved jeg, for forskellige grupper.
Altså nu var det jo sådan, at de grønne afgifter blev indført med hjælp fra hr. Aage Frandsens parti.
Det var jo hr. Aage Frandsen og hans parti, der sikrede, at man fik indført afgifter - så kan man sige skattetryk eller ikke skattetryk, det var altså en form for skat efter min opfattelse - som totalt set på mange måder har haft den tunge ende nedad, og som i hvert fald ikke har været så socialt afbalanceret, som SF kunne have ønsket sig det.
Det forstår jeg er en erkendelse fra hr. Aage Frandsen i dag
, Jeg har den opfattelse, at grønne afgifter bidrager til det samlede skattetryk, fordi det reelt set ikke bare er den adfærdsregulerende mekanisme, det var tænkt som.
Det er rent faktisk blevet til en fiskal afgift, som betyder, at alle må betale, og i mange tilfælde vender det den tunge ende nedad, for et vandforbrug og elforbrug er stort set det samme.
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
Jeg tror, jeg hørte skatteministeren sige i sit svar, og jeg tror, jeg husker det korrekt,
at den nuværende regering vil ikke som den tidligere regering bruge grønne afgifter til at øge skattetrykket med.
Jeg vil gerne høre, hvordan og hvorledes skatteministeren vil være i stand til at dokumentere, at den tidligere regering har øget skattetrykket.
Mig bekendt var det faktisk sådan, at skattetrykket faldt under den tidligere regering.
Hvordan kan det så være, at den tidligere regering kunne øge skattetrykket ved hjælp af grønne afgifter?
Tror skatteministeren ikke, at skatteministeren er blevet offer for sin egen polemiske retorik?
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-10:
De grønne afgifter vil gradvis over årene blive udhulet af inflationen, siger skatteministeren.
Hvilken garanti er der så for, at miljøeffekten ikke også udhules?
Hvis den risiko er erkendt af regeringen, hvordan svarer det så til principperne i Venstres politik om, at miljøafgifter skal fastsættes på en saglig måde, så man får den størst mulige, bedst mulige miljøeffekt?
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
Der var jo ikke noget i det, skatteministeren sagde, så vidt jeg hørte, som gavnede lavindkomsterne specielt.
Der var ikke noget i det, skatteministeren sagde, som rettede op på det problem, der er for nogle grønne afgifters vedkommende, nemlig at de har en tendens til at vende den tunge ende nedad.
For denne lettelse, som skatteministeren taler om her, gavner jo i høj grad også alle andre grupper. I den forbindelse vil jeg spørge om det, som allerede ligger i spørgsmålet som muligheder og i begrundelsen for det, at man eventuelt kunne have set på et grønt personfradrag, et personfradrag som hæves, hvis de grønne afgifter stiger.
En anden mulighed er, at man har et såkaldt grundfradrag.
Derfor vil jeg godt spørge skatteministeren, hvorfor regeringen tog det, som var klart, da regeringen tiltrådte, nemlig muligheden for at eksperimentere med et grønt bundfradrag, som den tidligere regering aftalte med forligspartierne, SF og Enhedslisten, fuldstændig af bordet. Hvorfor blev det taget af bordet?
Her var måske en metode.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Den nuværende regering vil ikke som den tidligere regering bruge grønne afgifter til at øge skattetrykket.
Derfor vil de grønne afgifter udgøre en fortsat mindre belastning af husholdningerne, herunder dem med de mindre indkomster.
Jeg må understrege, at skattestoppet ikke står i vejen
for indførelse af nødvendige ægte grønne afgifter.
Vi var inde på før, at afgifterne kan være et brugbart instrument, men satsen skal stå i rimeligt forhold til miljøbelastningen, og provenuet fra afgiften vil blive brugt krone for krone til nedsættelse af andre skatter og afgifter.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-10:
Da Venstre var i opposition og også nu, efter at Venstre er i regering og har fået skatteministerposten, har man argumenteret imod de grønne afgifter, at de havde økonomisk slagside.
Vi er enige i, at det gælder en række af de grønne afgifter, men det gælder ikke alle.
Nu efter at Venstre har fået magt, som det har agt, kunne jeg godt tænke mig at få nærmere belyst: Hvad vil man så gøre ved det problem, som vi erkender der er med hensyn
til, at nogle af de grønne afgifter belaster direktøren på samme måde, som de belaster den lavtlønnede?
Spørgeren er enig i, at det er der grønne afgifter, der gør.
Derfor er det rigtigt at kompensere herfor, f.eks. via nedsættelse af personskatten til gavn for de laveste indkomster, sådan som det skete ved pinsepakken, eller kompensere på anden vis via et grønt personfradrag eller et grønt bundfradrag.
Derfor forekommer det relevant at få regeringens svar på, hvad regeringen vil gøre konkret, efter at Venstre og Det Konservative Folkeparti ikke længere er i opposition, men i regering.
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-10:
Det vil altså sige, at skatteministeren i dag i Folketinget har tilkendegivet, at der vil komme konkrete udspil til en reform af de grønne afgifter, som sikrer mest muligt miljø for pengene, som har den rigtige sociale profil, og som regeringen forpligter sig til at fremsætte forslag om.
Jeg vil gerne spørge: Hvornår?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Jeg skal afslutningsvis om denne sag sige, at for så vidt angår de mere specifikke miljømæssige spørgsmål, som her blev rejst til allersidst, synes jeg, at spørgeren skal henvende sig til min kollega miljøministeren.
Jeg skal gerne viderebringe synspunktet.
Med hensyn til det mere specifikke for så vidt angår det udvalg, jeg selv har nedsat, vil udvalgsarbejdet resultere i konkrete udspil til konkret lovgivning.
Jacob Buksti (S), 2002-04-10:
»Mener ministeren, at de høje danske bilafgifter er til fordel for Danmark i forbindelse med implementeringen af de nye EU-regler, der ellers forventes at betyde prisstigninger på ca. 25 pct.?«
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Jeg er ked af, at lydforholdene her i salen ikke gør det muligt for spørgeren at høre, hvad jeg siger, men jeg håber så, at det skriftlige referat vil afsløre, at jeg rent faktisk for et øjeblik siden sagde, at regeringen har nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, der skal analysere mulighederne for praktisk brug af markedsorienterede instrumenter til fremme af miljø, og at vi vil afvente resultatet af denne arbejdsgruppe, inden den endelige politik fastlægges.
Klarere kan det jo ikke siges.
Men skal jeg endelig gå mere specifikt ind i den problemstilling, kan jeg sige, at vi også - nu nævnte jeg spørgsmålet om biler for et øjeblik siden - her har et ønske, som jeg i øvrigt tror at spørgeren deler med regeringen, om at fremme mere miljøvenlige biler i det danske samfund.
Dér har vi nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som også har til opgave præcis at se på den problemstilling: Er der mulighed for at omlægge nogle af de afgifter, vi har, sådan at vi kan fremme de miljøvenlige biler i det danske samfund?
Derudover skal denne gruppe også tage hensyn til en lang række andre faktorer, og det bringer mig til at sige, når spørgeren her til sidst piller et enkelt emne, kvælstof, ud af Vandmiljøplanen, at jeg ikke vil gøre mig til ekspert på Vandmiljøplanen, der må spørgeren henvende sig til min kollega miljøministeren, men mig bekendt er det altså faktisk sådan, at lige præcis kvælstofforbruget har været et af de mest analyserede områder i Vandmiljøplanen. Kvælstofforbrugets effekt er jo ikke bare et spørgsmål om rent miljø og fiskale interesser, og hvad ved jeg, det handler jo altså også om, hvad det er for nogle produktioner, vi overhovedet kan dyrke i Danmark.
Det handler om, hvad det er for nogle produktioner, dansk landbrug skal have i fremtiden osv.
Der er mange andre aspekter end lige præcis det ene, som fremhæves af spørgeren.
Det er kun det, jeg afslutningsvis vil understrege, man kan altså ikke fokusere på et enkelt område.