runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 1999-05-25:
Jeg kan til fulde genkende fru Ellen Kristensens referat af det, jeg sagde ved førstebehandlingen af lovforslaget.
Det kan jeg til fulde erkende.
Det er rigtigt, at dette lovforslag har været utrolig godt forberedt i et udvalgsarbejde under ledelse af Højesterets præsident, hr. Niels Pontoppidan, der har stået for hele arbejdet med at lave denne forfatningsretlige reform, som jeg er glad for, at fru Ellen Kristensen giver mig lejlighed til at komme op og annoncere igen, og som træder i kraft den 1. juli i år.
Det er også vigtigt af hensyn til vores grundlovstaler at erindre, at nu får vi yderligere markeret den uafhængighed for domstolene, som blev tænkt i grundloven: domstolene er uafhængige af den til enhver siddende regering, også for så vidt angår deres administration og økonomi.
Der er tale om et lovforslag, som har været behandlet meget, meget grundigt her i Folketinget.
Jeg fremsatte forslaget helt tilbage i 1997, og det blev genfremsat efter folketingsvalget - ja, det blev endda genfremsat i den samling, der var inden udskrivelsen af folketingsvalg.
Lovforslaget har været meget, meget grundigt behandlet her i Folketinget.
Det har det også været, både i det grønlandske Landsting og i det færøske Lagting, og det er nu engang sådan, at de selvfølgelig selv bestemmer tilrettelæggelsen af deres arbejde.
Jeg havde ønsket, at vi havde fået svar noget tidligere.
Det grønlandske Landsting overholdt fristen.
Det afgav svar, og jeg har så sent som på et møde med landsstyreformanden den 5. maj i Justitsministeriet fået bekræftet, at det kan sættes i kraft for Grønland, og at Folketinget trygt kan vedtage det, også efter landsstyreformandens opfattelse.
For så vidt angår det færøske Lagting, kom svaret ikke til tiden, som vi havde ønsket det, men først i februar måned.
Det er baggrunden for den sene fremsættelse, også fordi det færøske Lagtings Retsudvalgs betænkning havde et ønske om en række materielle ændringer i lovforslaget, for så vidt angår retten på Færøerne.
Når der som her er tale om en sag, der støttes af de to hjemmestyreområder, Grønland og Færøerne, plejer det at være kutyme, at Folketinget behandler den hurtigt, og det er jeg glad for at et meget, meget stort flertal her i Folketinget vil gøre.
Dorte Bennedsen (S), 1999-05-25:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg undrer mig lidt over de bemærkninger, der er faldet om dette lovforslag.
Som forslaget blev fremsat, forelå der en enig indstilling fra de politiske myndigheder i Grønland; men det blev meget hurtigt klart, at der var en vis usikkerhed om et enkelt punkt fra Færøernes side.
Det var Retsudvalget opmærksomt på, og vi løste problemet i direkte kontakt med Færøernes Lagting. Nu siger fru Ellen Kristensen, at det er urimeligt, at der er gået så kort tid, at hun ikke har mulighed som grønlandsk folketingsmedlem for at gå tilbage og undersøge sagen.
Jeg må nok sige, at hvis fru Ellen Kristensen eller andre i Venstres gruppe havde haft en fornemmelse af, at der kunne være noget galt i relation til Grønland, havde det vel være rimeligt, at da vi for en uge siden drøftede det færøske problem i Retsudvalget og blev enige om at have kontakt med Færøerne pr. fax, at Venstres ordfører havde rejst dette spørgsmål og sagt, at efter hendes vurdering var der også en usikkerhed med hensyn til Grønland.
Nu er der jo det at sige
til det, at vi faktisk i Retsudvalget har fået uddrag af forhandlingerne fra Grønland tilsendt som bilag, og jeg har meget svært ved at se, at der er nogen form for problem i forholdet til Grønland.
Vi har jo hørt den vise før fra fru Birthe Rønn Hornbech - som er travlt optaget af at snakke med en partifælle og derfor ikke har tid til at høre efter.
Det er jo ikke nogen ny vise fra fru Birthe Rønn Hornbech om lovsjusk, så det undrer mig ikke, at fru Birthe Rønn Hornbech siger det her i dag.
Men det undrer mig lidt, at hun ikke har sagt det tidligere på dagen, for hvis vi går tilbage til punkt 18 på dagsordenen, var det faktisk ligesom dette lovforslag til førstebehandling den 18. maj.
Vi har faktisk haft det til anden og sidste behandling i dag, og her var fru Birthe Rønn Hornbech ikke oppe og tale om lovsjusk.
Forslaget her, lovforslag nr. L 247, er dog til syvende og sidst kun til andenbehandling og skal til tredjebehandling på fredag, så her er der dog bedre tid.
Men jeg har indtryk af, at det ikke altid handler om lovsjusk, men handler om, hvad fru Birthe Rønn Hornbech kan lide eller ikke kan lide.
Sammenfattende må jeg sige om forslaget, at vi har fulgt den praksis, der i hvert fald i de år, hvor jeg har haft med disse sager at gøre, altid har været fulgt: at man ikke går imod ønsker fra Færøerne og Grønland om udformningen af lovforslag.
Det har man heller ikke gjort i denne sag, så der er ingen rimelighed i at tale om lovsjusk.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-25:
For Enhedslisten er det helt afgørende, at forslag, som vedrører Grønland og Færøerne, er godkendt af de to landes demokratisk valgte forsamlinger.
Det er et must for Enhedslisten, det er en fuldstændig afgørende forudsætning, og fordi jeg blev lidt mystificeret af fru Ellen Kristensens bemærkninger, vil jeg derfor godt bede fru Ellen Kristensen bekræfte, at det grønlandske Landsting har godkendt det forslag, vi behandler her i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-05-25:
Fru Dorte Bennedsen nævnte, at forslaget om ændringer af forretningsordenen måtte være udtryk for lovsjusk
Men hvis fru Dorte Bennedsen vidste, hvad der foregik i Udvalget for Forretningsordenen; hvis fru Dorte Bennedsen havde læste papirerne, hvis fru Dorte Bennedsen havde hørt efter under førstebehandlingen, hvis fru Dorte Bennedsen havde talt med sin egen partifælle, der var ordfører i sagen, ville fru Dorte Bennedsen have fået at vide, at den første behandling var slutstenen på et langt arbejde i Folketingets Udvalg for Forretningsordenen. Det er netop ikke et regeringsforslag, som Folketinget ikke har set før.
Dette bare af hensyn til historieskrivningen.
Dorte Bennedsen (S), 1999-05-25:
Der er et gammelt ord, der siger, at når man er nødt til at hæve stemmen, er det, fordi man er blevet ramt.
Det skal jeg ikke kommentere nærmere.
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde om dagsordenens punkt 18
om ændringer af forretningsordenen, at det var slutstenen på et langt arbejde i Folketinget, og det er jeg ikke uenig med fru Birthe Rønn Hornbech i
Men jeg kritiserede ikke punkt 18 for at være lovsjusk; jeg sagde bare, at det var lidt pudsigt, at der bliver sagt det om det ene forslag og ikke om det andet, og fru Birthe Rønn Hornbech vil altså ikke se, at det forslag, vi har her, er slutstenen på et langt arbejde.
Det er en domstolsreform, der blev gennemført for Danmarks vedkommende før sidste sommerferie efter et meget, meget grundigt arbejde, og som - og det er fru Birthe Rønn Hornbech udmærket vidende om - sidste sommer blev forelagt de færøske og de grønlandske myndigheder. Fru Birthe Rønn Hornbech kender hele historien, og jeg går ikke ud fra, at fru Birthe Rønn Hornbech ønsker at lave om på tingene i forhold til det, der er vedtaget af de demokratiske forsamlinger de to pågældende steder.
Det er vores opgave, når der er sagt ja fra færøsk og grønlandsk side, at sige, at så gennemfører vi det, og det er ren og tung demonstration, når fru Birthe Rønn Hornbech går herop og taler om lovsjusk.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-25:
Det fremsatte lovforslag giver øget studenterindflydelse.
Vi har oplevet det glædelige, at regeringen under behandlingen af dette lovforslag har fundet på at styrke de studerendes rettigheder, og det kan vi jo kun hilse velkommen.
Tilbage er imidlertid en alvorlig skønhedsplet.
Man opererer i forslaget med noget, som kaldes frikommuneforsøg, hvor man opmuntrer til, at ledelsen på vore universiteter skal ansættes, og i det omfang, at man opmuntrer til noget sådant, er forslaget jo i sidste ende udtryk for en afdemokratisering i toppen.
Enhedslisten ville gerne have stemt for forslaget; men netop fordi det både indeholder noget godt og samtidig noget skidt, nemlig at man fastholder de såkaldte frikommuneforsøg med en afdemokratisering i toppen, siger vi nej tak.
Vi tror dog på, at den tendens, som har vist sig under behandlingen af lovforslaget, vil blive styrket, nemlig at det handler om at demokratisere i bunden, og vi siger ja tak til den tendens.
Karen Rønde (V), 1999-05-25:
Jeg vil blot udtrykke Venstres tilfredshed og glæde over, at det til sidst lykkedes os at give de studerende i studienævnene mere reel indflydelse, og dermed også takke ministeren for et til dels godt samarbejde.
Jan Trøjborg (S), 1999-05-25:
Jeg vil benytte lejligheden til at sige tak for det gode samarbejde med først og fremmest de partier, der stemmer for forslaget, men da også for det gode samarbejde, vi har haft med Enhedslisten for så vidt angår de ændringsforslag, som Enhedslisten kan stemme for.
Det er jeg glad for.
Imidlertid synes jeg nok, at Enhedslisten - også i betænkningsbidraget - overdramatiserer min holdning til det, man kan kalde paradigmaskift for så vidt angår ledelsen på universiteterne.
Det er således, at jeg går ind for, at universiteterne kan ledes forskelligt.
Det er ikke det samme, som at der nu sker det, at en centralistisk fastsat, udemokratisk ledelsesform trækkes ned over hovedet på universiteterne; der er tværtimod, som hr. Søren Kolstrup vel også mundtligt erkendte her fra talerstolen, tale om en mulighed for institutionerne.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-25:
Jeg skal her ved anden behandling af lovforslag nr. L 59 redegøre for Kristeligt Folkepartis stilling.
Vi synes egentlig, det er nogle gode formuleringer, man er nået frem til i det beslutningsbidrag, som et flertal støtter.
Grunden er, at den uretfærdighed for landmændene, som bestemmelsen om dyrkningsfrie bræmmer uden kompensation er, med denne lov yderligere bekræftes.
Vi mener naturligvis, at lov skal holdes, og at forholdet med denne lov ikke ændres.
Man skal naturligvis ikke kunne hæve arealtilskud til arealer, man ikke må have lov til at dyrke, men da vi ikke kunne stemme for den lov, vi i sin tid vedtog om dyrkningsfrie bræmmer, kan vi heller ikke stemme for den gentagelse, som ligger i den lov her.
Bortset fra vores sympati i øvrigt stemmer vi altså af den grund hverken for eller imod dette lovforslag.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-05-25:
Da Fremskridtspartiet ikke er betænkningsberettiget i Udvalget for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, skal jeg herfra redegøre for, hvordan vi vil stemme til det her lovforslag.
Den første ting er, at vi mener, det er en sammenblanding af tingene.
Den kompensation, landbruget får for at producere fødevarer langt under produktionsprisen, skal nu gøres afhængig af, om miljølovgivningen følges til punkt og prikke.
Hvis den ikke bliver det, vil man få fradrag i kompensationen.
Vi mener ikke, de to ting har noget at gøre med hinanden, så det kan vi ikke stemme for.
En anden ting er, at det bliver stadfæstet i lovforslaget, at enhver kontrolmyndighed kan tiltvinge sig adgang til en ejendom uden retskendelse.
Det er noget, som vi mener strider direkte mod grundloven.
Det har jeg sagt ved tidligere lovforslag, og det siger jeg også her igen.
Så det kan vi heller ikke stemme for.
Af alle svarene fremgår det, at man tænker på det, man overvejer det osv. i de andre lande, men Danmark er det eneste land, der vil til at straffe landbruget, hvis man skulle komme til at bruge en lille smule gødning for meget.
Det er så konkurrenceforvridende, at vi på ingen måde kan stemme for sådan noget.
Vi skulle derimod hjælpe landbruget med at skaffe nogle flere indtægter til det her samfund i stedet for straffe dem.
Med de begrundelser vil vi stemme nej til det her lovforslag ved tredjebehandlingen.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-05-25:
Vi står nu over for en vedtagelse af en undersøgelse af PET's virksomhed i en bestemt periode og inden for nogle bestemte rammer.
Men dette forslag blev fremlagt som et lovforslag fra justitsministeren i efteråret 1998. Der har været fuld åbenhed omkring hele forløbet og takket være - ikke venstrefløjen, men takket være Kristeligt Folkeparti har der været mulighed for at skabe stor åbenhed omkring forløbet, og fordi det hele tiden har været klart, at vi gerne ville have et bredt flertal, men hvis det ikke kunne lade sig gøre, så var der jo et andet flertal til rådighed.
Der er ikke noget som helst i det forløb, der har været suspekt eller på nogen måde et forsøg på at skjule noget.
Det har været fuldt åbent for alle at deltage, også for Dansk Folkeparti, men Dansk Folkeparti har ikke været særlig aktiv i hele debatten.
Det er så en anden ting.
Men jeg synes ikke, man kan kritisere forløbet.
Det har været fuldstændig regulært.
Erling Christensen (S), 1999-05-25:
Uanset at vi skal tage stilling til mange ændringer til landbrugsloven, ja, et stort flertal er allerede enige om dem, så er de bærende elementer, de vigtigste ting, bevaret i forhold til det af regeringen fremsatte lovforslag.
I henhold til gældende landbrugslov kan jeg kort understrege, at på alle væsentlige områder er der tale om stramninger i forhold som sagt til den nuværende lov: Det drejer sig om antallet af hektarer, der må lægges sammen; antal dyreenheder på de enkelte ejendomme på bedriften; fortrins- og sammenlægningsgrænserne udvides fra 1 til 2 km; færre gårdslagtninger og bevarelse af flere bæredygtige ejendomme.
Det flugter helt det, hvad regeringen lovede i regeringsgrundlaget fra sidste år, og man kan også sige, at »byggeklodsprincippet« i lovforslaget er fastholdt.
Set fra Socialdemokratiets synspunkt fastholdes hovedsigtet i vores politik med de foreliggende ændringsforslag.
Vi forhindrer ikke, men vi dæmmer op for den hastige strukturudvikling i dansk landbrug: udvidelsen af afstandsgrænserne ved fortrinsstilling fra 1 til 2 km.
Den nye, hvilende fortrinsstilling skaber plads til, at mindre brug kan blive større, og der bliver bedre muligheder for unge til at etablere sig.
Læg også mærke til, at lovens formålsparagraf udvides.
Oversat til dansk betyder det, at den nye landbrugslov foruden selvfølgelig det provisionsmæssige også skal afspejle en bred hensyntagen til natur og miljø og så selvfølgelig tilgodese befolkningsudviklingen i landdistrikterne.
Ved førstebehandlingen gjorde jeg det klart, at vi fra Socialdemokratiets side var parate til at drøfte de ting, andre partier fremførte.
Alle partier bortset fra to blev indbudt til forhandlinger, og de blev mange, og de blev lange.
Alle partier har fået nogle af deres ændringsforslag med.
Derfor ligger der selvfølgelig også underforstået i forliget, at bliver det nødvendigt i denne eller næste valgperiode at foretage ændringer i loven, ja, så skal alle partier være enige, inden der foretages ændringer.
De seneste 30 år er landbrugsloven ændret mange gange.
De sidste to gange, i 1989 og i 1994, er ændringerne sket med snævrest muligt flertal.
Vel aldrig før er en landbrugslov vedtaget med så stort et flertal, som det sker nu.
Det tror jeg også, ligesom selvfølgelig indholdet i loven, vil gavne dansk landbrug.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-05-25:
Jeg vil gerne bekræfte det, der ligger i, at det var en anden tid, hvor meget af det her foregik i.
Og jeg vil gerne give en kort historie, som jeg har nævnt en gang før, for ligesom at bekræfte ...
Frank Jensen (S), 1999-05-25:
Jeg skylder hr. Arne Melchior et svar på, hvad jeg mente med at knytte ordet omkostningsfrit til den historiske undersøgelse, og det hænger jo sammen med, at hr. Arne Melchior bygger hele sin argumentation op på at gå imod lovforslaget her, fordi undersøgelsen også har en retlig del.
For der er jo en historisk del, der går tilbage til 1945 og frem til 1989, og så er der det, at undersøgelsen også får en retlig karakter fra 1968 og frem til 1989, og det hænger sammen med det, der er rejst spørgsmål ved, og det er: Hvad betød regeringserklæringen for praksis?
Betød det, når statsministeren sagde, at man ikke alene måtte registrere på lovlig politisk virksomhed, at man så bagefter siger, man skal fortsætte alene at registrere, fordi de er kendt som medlemmer af de pågældende partier?
Er det en tilsidesættelse af regeringserklæringen?
Men hr. Arne Melchior siger så, at man bare kan gå ind
for en historisk undersøgelse.
Og så er det, jeg siger, at det jo ikke er omkostningsfrit i forhold til det, som hr. Arne Melchior refererer mig for at have sagt den 3. juni i forhold til, hvad konsekvenserne er, bl.a. det ikke at have en efterretningstjeneste i fuld vigør de kommende år.
Det spørgsmål har vi fra regeringspartiernes side vist os åbne over for at finde løsninger på.
Og det har vi gjort også med forståelse fra en række partier, bl.a. Kristeligt Folkeparti, til at sige, at undersøgelsen så stopper i 1989, netop af hensyn til, at de nuværende medarbejdere i PET ikke skal bruge al deres tid på at sidde og lave materiale eller forberede sig på at forelægge deres vidneudsagn for en undersøgelseskommission.
De kan være i fuld vigør med den aktuelle nuværende efterretningsvirksomhed.
et behov for, at hr. Arne Melchior også kunne give sin støtte, netop fordi vi har imødekommet det kritikpunkt, der var, ved at undersøgelsen skulle gå op til og med i dag.
Så det var det, jeg mente med omkostningsfrit.
Men det er der bare ingen, hverken fra V's og K's side eller for den sags skyld fra hr. Arne Melchiors side, der ligesom har taget ind i de konkrete overvejelser om det at foreslå en historisk undersøgelse, at der selvfølgelig også er konsekvenser af det.
Peter Skaarup (DF), 1999-05-25:
I Dansk Folkeparti er vi i lighed med fru Birthe Rønn Hornbech fra Venstre af den opfattelse, at det er meget sent, at Folketinget bliver præsenteret for et sådant lovforslag med alle de de tekniske problemer, der lå i forslaget.
Det giver os, som vi også gjorde under førstebehandlingen, anledning til at kritisere her fra Folketingets talerstol, og det er vores opfattelse, at man bør gøre det bedre næste gang.
Derudover vil vi gerne tilkendegive, at vi på baggrund af den udvikling, der er sket med forslaget, vil ende med at sige ja til forslaget.
Det hænger også sammen med vores stemmeafgivning i forbindelse med den uafhængige Domstolsstyrelse, hvor vi hele tiden har været af den opfattelse, at det skulle være en styrelse, som var uafhængig af Justitsministeriet, og det er jo så positivt, at det også kommer til at gælde for Færøerne og Grønland.
Så skal jeg også sige, at med hensyn til ændringsforslagene vil vi gerne stemme for de af justitsministeren stillede ændringsforslag og også for de af Fremskridtspartiet stillede ændringsforslag.
Det hænger sammen med, at vi også hele tiden har været af den opfattelse, at det er problematisk, at nogle dommere har en række hverv ved siden af.
Vi mener, at dommerstillingen må være det væsentlige, og at man derfor skal holde sig til sit hverv som dommer.
Det mener vi også skal gælde for Færøerne og Grønlands vedkommende, og derfor støtter vi de forslag, der er stillet af Fremskridtspartiet.
Arne Melchior (CD), 1999-05-25:
Justitsministeren siger, at det ikke vil være omkostningsfrit at lave en historisk redegørelse.
Jeg ved ikke, hvad der tænkes på i forbindelse med ordet omkostningsfrit - det er jo ikke pengene, der tænkes på - men jeg formoder, at det er en risiko for, at noget skal blive afdækket, og den risiko er jeg da til enhver tid beredt til at tage.
Den må vi alle underkaste os.
Vi er jo alle sammen objekter for historiens dom til hver en tid, og vi bliver kigget i kortene i så mange sammenhænge.
Så det er da helt naturligt. Og jeg ønsker en undersøgelse, jeg ønsker ikke noget skjult, men jeg ønsker ikke, at man under falske forudsætninger om fortrolighed og hemmeligholdelse lokker folk til at udføre et meget vanskeligt arbejde og så bagefter ændrer forudsætningerne for det svære job, de har påtaget sig.
Det er mit hovedærinde, og derfor taler jeg selvfølgelig også om det, det drejer sig om, vil jeg sige til hr. Holger
K. Nielsen, og enhver ordfører bestemmer selv, hvilke punkter af en sag det er muligt at få ind i den taletid, der er.
Hr. Frank Aaen spørger, hvorfor det er relevant at nævne hans navn i denne forbindelse.
Jamen jeg troede, hr. Aaen ville være ganske tilfreds, for hr. Aaen har ganske frivilligt udtalt sig om det forhold, at han den dag i dag er medlem af det kommunistiske parti, og så er det vel ikke underligt, at jeg 2 dage senere, når man taler om undersøgelser af diverse fløje af altså lovlig politisk virksomhed, nævner, at vi har en kollega, der selv har meddelt det.
Og jeg har i min forrige replik sagt, at det tager jeg da hatten af for at hr. Aaen har meddelt, så det kan der da aldrig være nogen ringeagt i eller noget angreb eller noget dulgt i.
Derfor er det også helt forkert, når hr. Holger K. Nielsen siger, at jeg i forlængelse af at have nævnt nazisterne, hvor jeg citerede min bror, nævnte nogle medlemmer af Tinget her.
Der var overhovedet ingen sammenhæng mellem dem.
Jeg talte om yderfløje, og jeg sagde, at på et tidspunkt har også danske kommunister ønsket at omstyrte
dette samfund, også med ikkelovlige midler, og at jeg som borger i dette samfund og som demokrat er tilfreds med, at der så er en undersøgelse og en registrering.
Og jeg skylder lige et svar til hr. Søren Søndergaard, som spurgte mig, om et resultat fra en undersøgelseskommission, der ikke er vedtaget med et bredt flertal, vil være værd at læse og lære noget af.
Ja, det vil jeg da gå ud fra, for dér er flertallets størrelse ikke afgørende, men det kommer selvfølgelig an på, om man kan få nogen til det, og hvad det er for nogle mennesker, man får til det, og hvor langt de kan nå.
Så vi må vi altså vente med at tage hatten af, til vi ser manden, men det er ikke flertallets størrelse, der skal være afgørende for boniteten af den undersøgelse, der kommer for dagen.
Men jeg siger god fornøjelse til dem, der vil påtage sig den opgave.
De kommer sandelig på arbejde.