runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2000-03-30:
Der er ikke sket så meget nyt, når det gælder registreringsafgiften på motorcykler, siden et lignende forslag sidst var til behandling i Folketinget.
Og dér vil jeg godt spørge: Hvilke fordele?
For jeg synes i hvert fald ikke, det kan kaldes en fordel, at risikoen for at blive dræbt eller komme alvorligt til skade er 30-40 gange højere for folk, der kører på motorcykler, end den er for bilister.
En helt ny norsk undersøgelse viser, at de marginale eksterne omkostninger pr. personkilometer er ca. 5 gange så høje for motorcykler som for almindelige personbiler.
Forskellen skyldes især ulykker og støj.
Dernæst siger forslagsstillerne, at registreringsafgiften på motorcykler er højere end på biler.
Det mener jeg er misvisende.
Motorcykler er ikke generelt hårdere beskattede end biler.
Afgiftsberegningen er blot mere progressiv. Almindelige, billigere motorcykler er lavere beskattet end almindelige, billigere biler.
Faktisk havde næsten 47 pct. af de motorcykler, der kom på gaden i 1999, skullet betale mere i registreringsafgift, hvis afgiftsberegningen var foretaget som for almindelige personbiler uden airbags.
Kun de større og mere bekostelige
touring- og sportsmotorcykler med samme pris før afgift som almindelige personbiler er hårdere beskattede end almindelige personbiler.
Men sportsvogne er jo altså også hårdere beskattede end almindelige personbiler.
Motorcykler forurener også mere end biler, fordi de normalt ikke er påmonteret katalysator.
Europa-Kommissionen vil, efter hvad jeg har fået oplyst, snart barsle med et forslag, der fra 2006 vil kræve en rigtig, altså en 3-vejs, katalysator på de større, 4-takts motorcykler.
Jeg vil bl.a. i lyset heraf være indstillet på at drøfte, om vi kan fremskynde en sådan udvikling til gavn for miljøet.
Vi kan ikke gå ind for, at vi gennem lempelige afgifter skal understøtte salget af specielt flere store motorcykler.
Hugo Sørensen (S), 2000-03-30:
Lad mig starte med at gøre det klart, at Socialdemokratiet ikke støtter forslaget om nedsættelse af beskatningen af motorcykler.
Vi finder, som også skatteministeren har gjort rede for, at afgiftsforskellen på biler og motorcykler er mere i overensstemmelse med hinanden, end forslagsstillerne giver udtryk for i bemærkningerne til forslaget.
Vi finder heller ikke, at de af forslagsstillerne påståede sundheds- og miljøhensyn giver nogen klar begrundelse for at lempe afgifterne, og da lempelserne af afgifterne alt i alt vil blive øget særlig på motorcyklerne, ser Socialdemokratiet altså ingen grund til at bakke forslaget op.
Kim Behnke (FRI), 2000-03-30:
Jeg har tre spørgsmål til hr. Hugo Sørensen.
Hr. Hugo Sørensen siger, at motorcykler ikke bliver beskattet hårdere end biler.
Må jeg spørge hr. Hugo Sørensen, om ikke det er korrekt, at hvis man køber en bil til erhvervsmæssig kørsel og får den gulpladeregistreret, er der en markant lavere afgift.
Men den mulighed findes jo ikke, hvis man vil bruge en motorcykel til erhvervsmæssig kørsel.
Altså er en motorcykel til erhvervsmæssig kørsel langt hårdere beskattet end en bil til erhvervsmæssig kørsel.
Det andet er spørgsmålet om det forøgede salg.
Hvis nu det øgede salg af motorcykler rent faktisk resulterede i færre biler i byerne, ville det så ikke også være i overensstemmelse med Socialdemokratiets politik?
Og det tredje spørgsmål drejer sig om det miljømæssige: Er det ikke korrekt, at hvis familierne lader være med at købe bil nr. to, men i stedet for får en motorcykel som køretøj nr. to, er der en betragtelig miljøfordel at hente?
Hugo Sørensen (S), 2000-03-30:
Det, jeg har oplyst her fra talerstolen, er helt i overensstemmelse med de tal, vi har kunnet tilegne os, og hvis vi skal dybere ned i konkrete tal, kan vi gøre det via udvalgsarbejdet.
Når hr. Kim Behnke hævder, at den erhvervsmæssige del af motorkøretøjerne er hårdere beskattet, så må vi sige, at der jo er en meget begrænset mulighed for erhvervsmæssig anskaffelse af motorkøretøjer.
Når man sammenligner med den trafik, der er i byen, må man jo sige, at heller ikke biler på gule plader normalt benyttes til persontransport, så jeg ser ingen sammenligning i de af hr. Kim Behnke fremførte begrundelser.
Kim Behnke (FRI), 2000-03-30:
Til hr. Hugo Sørensen: Når nu man ønsker at få bragt en vare rundt i byen, og det ikke kan ligge bag på en af de grønne cykelbude, hvad er alternativet så i dag?
Det er, at man bestiller en stor budtransport, som kører rundt i byen, holder uden for butikkerne, er til stor gene for trafikafviklingen.
Hvis man derimod kørte det på en motorcykel, som kunne gulpladeregistreres med lavere afgift, så fyldte det ikke noget i bybilledet, de kom hurtigere rundt, og det var til fordel for erhvervslivet, det var til fordel for miljøet.
Vil hr. Hugo Sørensen ikke godt tage stilling til det, at motorcykler kan bruges til erhvervsmæssig transport, gulpladeregistreres fuldstændig som med biler, og at det vil være både miljømæssigt og erhvervsmæssigt en fordel for alle?
Hugo Sørensen (S), 2000-03-30:
Det, hr. Kim Behnke efterlyser, er jo en ny situation omkring hele transportsystemet, og det kræver nok en betydelig større indsats end den, vi kender til her i dag.
Men vi kan selvfølgelig altid diskutere spørgsmålene i udvalget.
Der er jo ikke nogen sammenligning mellem en motorcykel på gule plader, som vi ikke kender i dag, og en bil på gule plader.
Kim Behnke (FRI), 2000-03-30:
Nu er det jo ikke sådan, at jeg bringer noget nyt ind i debatten.
Det fremgår af det beslutningsforslag, der er til forhandling i øjeblikket, oven i købet i teksten på forsiden, det er ikke noget, vi har sneget ind i bemærkningerne: »Folketinget opfordrer desuden regeringen til at ændre den diskrimination, der på nuværende tidspunkt finder sted med hensyn til erhvervsmæssig kørsel og motorcykler.«
Det er altså en del af det beslutningsgrundlag, som Socialdemokratiet skal tage stilling til, og hvis Socialdemokratiet er så bekymret, hvorfor ser man sig så ikke om til Sverige, til Tyskland, til Italien, til Frankrig?
Alle lande omkring os har muligheden for, at motorcykler bliver brugt erhvervsmæssigt.
Og hvis hr. Hugo Sørensen nogen sinde har været på besøg f.eks. i Italien eller Frankrig, vil han se, at der jo er masser af disse erhvervsmæssige motorcykler, som er til stor fordel for alle parter.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke tage stilling til den del af forslaget, når det rent faktisk står på forsiden?
Christian Jensen (FP), 2000-03-30:
Forslaget er jo en genfremsættelse af et beslutningsforslag, der har været fremsat tidligere, godt nok i en revideret form.
Men jeg skal, på samme måde som Venstres ordfører tidligere, sige, at vi er positivt indstillet over for forslaget. Vi mener i Venstre, at det vil være en fordel, hvis vi helt har ligestilling mellem motorcykler og biler, hvad angår beskatning, og jeg forstår på forslagsstillerne, at det, man lægger op til med de ønsker, der er nævnt på forsiden, er, at man netop har en ligestilling mellem den beskatning, man har af motorcykler, og den beskatning man har af biler, ligeledes med hensyn til erhvervsmæssig kørsel.
Derfor er Venstre positivt indstillet over for at se på, hvilke muligheder der er for at rette op på den skævhed, der er i øjeblikket.
Man kunne tænke sig flere grupper, der kunne finde på at møde op i deputation, og det vil vi naturligvis se frem til i Folketingets Skatteudvalg.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-03-30:
Skattemæssigt behandles danske motorcykler helt urimeligt.
Motorcykler har i mange år været ulige hårdere tynget af afgifter end biler.
Der burde ikke være nogen principiel forskel på, om man købte en motorcykel eller en bil til samme pris.
Men det er der altså med den nuværende lovgivning.
Og selv om vi har ført denne debat flere gange gennem de seneste mange år, så står det stadig ikke helt klart, hvorfor der er denne forskelsbehandling.
Faktum er, at der rent faktisk er en masse gode argumenter for, at motorcykler skal være billigere i afgifter.
Motorcykler slider heller ikke på vejene i samme grad som bilerne, og parkeringsmæssigt optager de ikke megen plads.
Ofte har modstanden mod forslaget om nedsættelse af beskatningen af motorcykler været begrundet i, at der sker
relativt mange trafikulykker med motorcykler involveret.
Vi er fra konservativ side ikke blinde for, at der er en risiko forbundet med at køre på motorcykel.
Men jeg synes, man skal være opmærksom på, at motorcyklernes dårlige image primært skyldes de helt unge, og det er jo også dem, der er farlige bag et rat i en bil.
Tal fra Trafikministeriet viser heldigvis, at antallet af ulykker med motorcykler er faldende og har været det
gennem det seneste par år, ikke mindst på grund af de skærpede krav til opnåelse af kørekort.
Om ikke andet, så bør argumentet om ulykkerne da i det mindste betyde, at der i dag kan opnås bred enighed om at bevilge motorcykler fradrag for sikkerhedsudstyr af en størrelse, der reelt dækker de omkostninger, der er forbundet med at få udstyret installeret. Fradraget er i dag af en sådan størrelse, at de reelle omkostninger i forbindelse med monteringen af ABS-bremser ikke dækkes med det resultat, at hvor alle biler i dag monteres med ABS-bremser, er det stadig sjældent, at motorcykler kan fås med disse bremser.
Miljømæssigt er man kommet et stort skridt videre med motorcyklerne.
I dag er det således muligt at sætte katalysatorer på såvel gamle som nye maskiner, og dermed er det nu teknisk muligt at få motorcyklerne med.
En sådan udvikling bør vi selvsagt støtte, ligesom vi har gjort det i forhold til bilerne,
og derfor skal der selvfølgelig gives et fradrag til de motorcykler, der har monteret en katalysator.
Et sådant fradrag vil, som vi også så det i tilfældet med bilerne, alt andet lige tilskynde producenterne til at sætte katalysatorer på flere maskiner.
Fra konservativ side støtter vi beslutningsforslaget, og vi håber, det kan få flertal i Folketinget, så vi kan komme videre med sagen.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-30:
Da SF's ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg kort fremføre SF's synspunkter på sagen.
Det er SF's opfattelse, at når man beskatter motorkøretøjer, har man forskellige formål, som vi også vil vægte i denne sag.
Det er at finansiere bestemte opgaver, det vil sige at skaffe penge til statskassen, at fremme en fornuftig adfærd, at begrænse forbruget af individuel befordring, hvor kollektiv befordring er mulig, at forbedre miljøet, at fremme trafiksikkerheden og så ikke at være diskriminerende mellem de forskellige former for køretøjer.
I forslaget påstår forslagsstillerne, at der er mange fordele ved motorcykler frem for biler.
Det vil vi meget gerne kigge på i udvalget, idet vi regner med også at få det belyst i udvalget, og vi vil derfor ikke nu sige ja til forslaget, fordi vores stillingtagen vil afhænge nærmere af udvalgsbehandlingen.
Klaus Kjær (DF), 2000-03-30:
af den uretfærdige beskatning af motorcykler, som finder sted i forhold til beskatningen af biler
Dansk Folkeparti hilser det derfor velkommen, at der nu igen fremsættes beslutningsforslag om nedsættelse af beskatningen af motorcykler på flere leder.
Først og fremmest foreslås der en nedsættelse af registreringsafgiften, enten ved en nedsættelse af den nuværende registreringsafgiftsskala eller ved indførelse af stykafgifter differentieret efter motorcyklens størrelse.
Formålet er i det mindste at skabe ligestilling mellem beskatning af motorcykler og biler.
I beslutningsforslaget nævnes et eksempel, hvor der er en sagligt ubegrundet forskel på 18.800 kr. Endvidere foreslås det, at der i lighed med det tidligere katalysatorfradrag på biler indføres et katalysatorfradrag for motorcykler, ligesom der foreslås et fradrag for blokeringsfri bremser, som det i sin tid blev indført for biler.
Katalysatorfradraget skal naturligvis tilskynde producenterne til at sætte katalysatorer på flere motorcykler og fradraget på blokeringsfri bremser tilskynde producenterne til at fabrikere flere trafiksikre motorcykler.
Videre foreslås det, at der gives mulighed for at opnå lavere registreringsafgift ved køb af motorcykel til erhvervsmæssig brug, at det bliver muligt at fratrække moms i forbindelse med anskaffelsen og driften, og at der gives mulighed for, at der foretages afskrivninger på en motorcykel, som anvendes erhvervsmæssigt.
Som der peges på i beslutningsforslaget, vil mange små erhvervsdrivende kunne drage fordel af at benytte motorcykel enten med sidevogn eller anhænger.
En motorcykel vil mange gange kunne udføre den samme opgave, men med større fremkommelighed og mindre forurening end ved anvendelsen af en bil.
Således som reglerne i dag er skruet sammen, kan det imidlertid af skatte- og afgiftstekniske årsager ikke svare sig.
I beslutningsforslaget nævnes en række trafikpolitiske fordele ved motorcykler og - hvad der ikke er helt uvæsentligt - en række miljø- og energipolitiske fordele.
Dansk Folkeparti er enig med forslagsstillerne i, at dette retsområde trænger til en hel del ændringer for at være i trit med de politiske idealer, som hersker på trafikområdet.
Da forslaget, for så vidt angår nedsættelsen af registreringsafgiften og beskatningen af sikkerhedsudstyr, faktisk er identisk med et beslutningsforslag, B 70, som blev fremsat af Dansk Folkeparti i 1996, kan det ikke komme som en overraskelse, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Den del af forslaget, som vedrører registrering af motorcykler til erhvervsmæssig brug samt om fradrag på katalysatorer, er anbefalelsesværdige tiltag, som Dansk Folkeparti også kan støtte.
Anders Samuelsen (RV), 2000-03-30:
I Det Radikale Venstre deler vi ikke Frihed 2000's begejstring for motorcykler.
ved motorcykler, som fremhæves i forslaget, og som efter forslagsstillernes mening kan begrunde en afgiftsnedsættelse
Som anført også af skatteministeren kan det godt være, at det er blevet mere sikkert at køre på motorcykel, men motorcyklister har stadig væk en betydelig større risiko for at komme alvorligt til skade i trafikken end bilister har, og jeg skal samtidig så også henvise til den undersøgelse, som også skatteministeren henviste til, den norske undersøgelse, som viste, at de samlede omkostninger er betydelig større. Fra radikal side ønsker vi ikke at fremme salget af motorcykler ved at nedsætte afgifterne.
Det vil alt andet lige betyde flere motorcykler på vejene, og det vil påvirke trafiksikkerheden negativt. Derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Kim Behnke (FRI), 2000-03-30:
Jeg har to spørgsmål til hr. Anders Samuelsen.
Det første gælder det, som en stor del af hans ordførertale gik på, nemlig spørgsmålet om sikkerhed: Er hr.
Anders Samuelsen ikke enig med mig og branchen i, at det vil være til absolut fordel for sikkerheden, hvis motorcykler får påmonteret ABS-bremser?
Og hvis svaret er ja, hvorfor bliver de så ikke påmonteret i dag?
hvorfor er det så ikke også en god idé at gøre det for motorcyklerne?
Anders Samuelsen (RV), 2000-03-30:
Så vidt jeg er orienteret, er netop eksemplet med ABS-bremserne faktisk et dårligt eksempel, eftersom de netop er ligestillet med forholdene for biler.
Kim Behnke (FRI), 2000-03-30:
Men her er der så i hvert fald ét punkt, hvor hr. Anders Samuelsen kan blive klogere under udvalgsarbejdet, for i dag tillader man kun op til ca. 5.000 kr. eller 4.800 og et eller andet i fradrag af registreringsafgift for ABS-bremser.
Men det er langt dyrere at købe ABS-bremser til en motorcykel, end det er til biler, og derfor dækker beløbet, der i øjeblikket kan opstå afgiftsreduktion på, slet ikke omkostningerne ved at få monteret ABS-bremserne. Så spørgsmålet til hr. Anders Samuelsen er: Hvis nu vi under udvalgsarbejdet får godtgjort, hvad det rent faktisk koster at få monteret disse ABS-bremser, vil Det Radikale Venstre så være med til, at vi får ændret denne reduktion i afgiften, sådan at det kommer til at passe i forhold til, hvad det rent faktisk koster at få ABS-bremser sat på en motorcykel? Og når hr. Anders Samuelsen så er heroppe anden gang, kunne Det Radikale Venstre så ikke fortælle, hvorfor det er så dårlig en idé at få nogle af bilerne ud af byen og erstattet med små motorcykler, som ikke fylder så meget?
Anders Samuelsen (RV), 2000-03-30:
Jeg skal egentlig kun ganske kort henvise til mit første svar og sige, at der er ligestilling på nuværende tidspunkt.
Jeg forstår, at det, hr. Kim Behnke efterlyser, er ligestilling.
Det er der nu, så hvad er egentlig begrundelsen for de yderligere uddybende spørgsmål?
Kim Behnke (FRI), 2000-03-30:
Der er en ligestilling mellem biler og motorcykler, men det hjælper jo ikke noget, når omkostningen ved et sæt ABS-bremser til en motorcykler er betragtelig dyrere end omkostningerne ved ABS-bremserne til en bil.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-03-30:
Man kan jo stille det enkle spørgsmål, om det er
trafikpolitisk og miljømæssigt osv. mest hensigtsmæssigt, at en person bevæger sig i en bil eller på en motorcykel.
Ønsker vi at leve op til vores CO2-målsætning osv., så er der for mig at se ikke tvivl om, hvad svaret må være på dette spørgsmål.
Jeg synes, at der i bemærkningerne er argumenteret kvalificeret for, at der er nogle områder, hvor det vil være mere hensigtsmæssigt - der er nævnt mindre erhvervsdrivende - at man bruger en motorcykel frem for en bil.
Så der kom nogle eksempler, som gør, at vores indfaldsvinkel er positiv, når vi skal i gang med udvalgsarbejdet.
Så er der selvfølgelig det sikkerhedsmæssige, som blev nævnt, og det er noget, vi må bore i under udvalgsarbejdet.
Nu er de kommet frem med de blokeringsfri bremser, og det er sagt, at der er en formel ligestilling, men er den nu tilstrækkelig reel?
Det synes jeg også vi må se nærmere på.
Det at indføre katalysatorfradrag for motorcykler synes jeg også lyder rimeligt.
Så når vi læser ikke bare forslaget, men også de fyldige bemærkninger, så synes jeg, der er argumenteret godt for flere af tingene.
Så hører vi, at regeringen er imod, og dér må vi jo prøve de argumenter, men det må jo gøres ud fra den målsætning, at vi gerne vil have bilerne i byernes centrer erstattet med noget, der fylder mindre.
Ønsker vi at begrænse både parkeringsproblemer og miljøproblemer, så har vi her fat i noget, som kan fremme de generelle energipolitiske målsætninger, som vi jo har så svært ved at leve op til.
Det så vi jo i går med det, som regeringen spillede ud med.
Det tyder jo ikke på, at regeringen magter at opfylde de for længst formulerede målsætninger.
Så jeg synes, vi må behandle det her ud fra en positiv vinkel, men vi skal selvfølgelig alle tænke lyst, og det vil vi satse på sker under udvalgsarbejdet.
Charlotte Antonsen (V), 2000-03-30:
Venstre afviser også forslaget fra Enhedslisten.
Som det allerede er blevet sagt, er Danmark meget aktiv i udenrigspolitikken, og der er intet ønskværdigt i den stilling, Norge har indtaget ved at stå uden for EU.
Vi fatter ikke, at det norske folk ikke stemte ja, da de havde chancen for det for nogle år siden, så de kunne komme med i EU.
Det er da helt klart, at man som et lille land er nødt til at alliere sig med andre, hvis man vil have indflydelse på udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitikken.
EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik er vi fuldt ud medlemmer af.
Vi er ikke med i EU's forsvarspolitik - desværre - fordi vi har en dansk undtagelse. Jeg håber, vi snart kommer af med den.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-03-30:
Lad mig svare med at slå fast, at Det Konservative Folkeparti altid har haft en positiv tilgang til den europæiske vision. Helt tilbage fra 1972 og fremefter har vores indgang været positiv, fordi vi her ser den helt store mulighed for få Europa til at samarbejde hen over tidligere tiders blodige interessekonflikter. Når jeg siger det, så er det, fordi modstanderpartierne til enhver tid har haft en helt anden tilgang, nemlig en mistillidens tilgang til det europæiske projekt, og det er også det, der afspejler sig i de indlæg, der har været for et øjeblik siden.
Man stiller mig nogle spørgsmål ud fra en teoretisk forestilling om, hvad der kunne komme til at ske om nogle måneder, nogle ting, som overhovedet ikke ligger i pipelinen, som ikke ligger i topmødekonklusionerne, som ikke ligger i opdraget til Charterudvalget og konventet.
Den mistillid kan jeg ikke bruge til noget, og jeg har
ikke brug for at sige, at det er ikke dét, og det er ikke dét, vi ikke vil.
Jeg har mere brug for at se på: Hvor kan vi samle flertal om noget?
Her er der tale om helt klare retningslinjer fra Kölntopmødet, som er blevet bekræftet af den danske regerings mandat, som er blevet bekræftet så sent som i dag af både udenrigsministeren og justitsministeren.
Og det står direkte i justitsministerens tale, at der klart er lagt op til, at Charterudvalget skal udarbejde et politisk dokument.
Det følger af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Köln, det står der klart i udenrigsministerens tale.
Jeg mener ikke, der er mere, vi kan forlange.
At modstanderpartierne til enhver tid gerne vil have et flertal om en masse negationer, er der ikke noget nyt i, men Det Konservative Folkeparti vil altså hellere holde fast i haserne på regeringen, så de leverer den vare, vi har givet dem mandat til at levere.
Og her handler det om et politisk charter, hvor man præciserer og synliggør
eksisterende rettigheder, og hvor man sikrer, at den dagsorden, der præger regeringskonferencen, handler om udvidelsen og ikke alle mulige andre ting.
Det har vi fået tilsagn om.
Der er et flertal bag den vedtagelse, og den foretrækker vi i stedet for at være med i et lille råbende oppositionsmindretal anført af hr. Keld Albrechtsen.
Eva Kjer Hansen (V), 2000-03-30:
Under andenbehandlingen af dette lovforslag gjorde ministeren nogle bemærkninger til betænkningen, som viser, at ministeren ikke har forstået meldingerne fra partierne bag betænkningen på korrekt måde.
Og jeg må sige, at jeg undrer mig over ministerens udlægning af dele af betænkningsbidraget, for det er klart, at betænkningsbidraget på ingen måde skulle skabe tvivl om, hvorvidt Danmark vil opfylde de her konventioner, og jeg mener ikke, der er belæg for en sådan udlægning af betænkningsbidraget.
Partierne bag bidraget har blot fundet det vigtigt at understrege, at der vil være situationer, hvor det er åbenlyst, at disse er strafbare, men der vil også være situationer, hvor det kan være meget vanskeligt at vurdere, om en ydelse er berettiget eller uberettiget, og det er derfor vigtigt at tage hensyn til de meget forskellige forhold, virksomhederne må operere under.
Så det er altså meget klart, at der er et forbehold, og det fremgår også af besvarelserne af spørgsmål 10 og 11 under udvalgsbehandlingen.
Det hedder bl.a. i besvarelserne af spørgsmål 11, at der ved vurderingen af, hvad der er uberettiget, må tages hensyn til forholdene i det land, hvor embedsmanden virker, og hvad formålet med erkendtligheden er.
Det er de ting, som partierne bag bidraget har ønsket at understrege, og det håber jeg hermed er tydeliggjort, så der ikke skulle være grundlag for nogen som helst misforståelse omkring teksten.