runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Nu deltog jeg faktisk i en lang række af de møder, der fandt sted omkring strukturreformen, og derfor er jeg vidne på, at det ikke var et afgørende punkt for Socialdemokratiet.
Det var ikke en bekymring på miljøområdet.
Det har jo sin årsag i, at ikke mindst Det Konservative Folkeparti, men regeringspartierne i fællesskab ville sikre, at strukturreformen samlet forbedrer vores muligheder for at pleje vores miljø både på kort og på lang sigt.
Så der er ikke nogen grund til bekymring, og det vil da også blive dokumenteret, når strukturreformen bliver gennemført i praksis.
Med hensyn til besparelserne har jeg sat mig ind i Socialdemokratiets finanslovforslag, og netto er der tale om en aftale omkring 200-250 mio. kr. ekstra til miljøområdet specifikt, og det er dog ikke meget.
Hvis man hævder, at den borgerlige regering har skamferet området, så er det ikke meget, man er villig til at gøre ved sagen i Socialdemokratiet.
Det er selvfølgelig heller ikke tilfældet, at den borgerlige regering har skamferet miljøområdet, det er jo ikke kendsgerningen, og det reflekteres så selvfølgelig også i Socialdemokratiets eget finanslovudspil.
Torben Hansen (S), 2004-10-07:
En besparelse af den helt enorme størrelse, som Det Konservative Folkeparti har lagt stemmer til, kan desværre ikke bare genoprettes på et enkelt år.
Vi ville gerne.
Det vil den konservative ordfører også kunne finde ud af ved at orientere sig derom.
Så det tal fra den konservative ordfører passer jo ikke.
Det næste er, at det er fantastisk, at man skal høre fra den konservative ordfører, at det først er nu, vi ytrer bekymring for natur og miljø i strukturreformen.
Det, vi har sagt – og det vil jeg gerne bede den konservative ordfører om at bekræfte – hele vejen igennem fra vores udspil i starten og der, hvor vi hele tiden har været efter regeringen sammen med alle mulige andre spillere inden for det her område, er, at det her bliver en alvorlig svækkelse af dansk natur og miljø.
Så det virker lidt pauvert af den konservative ordfører at sige: Hov, det er først nu, I siger det.
Det er da vist ikke hele sandheden, vil jeg gerne sige til fru Pia Christmas-Møller.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Jeg vil sige flere ting til den socialdemokratiske ordfører.
For det første kan jeg garantere ordføreren for, at vi i praksis vil bevise, at de bekymringer bliver gjort til skamme.
Det er en kendsgerning, sådan vil det blive, for vi tager faktisk miljøudfordringen alvorligt.
For det andet er det lidt underligt, at de bekymringer, som nu føres frem af Socialdemokratiet, overhovedet ikke blev ført frem i lydbar stand under forhandlingerne om en strukturreform.
Det var jo ikke det, strukturforhandlingerne knækkede på.
Det er jeg nødt til at gøre den socialdemokratiske ordfører opmærksom på.
For det tredje vil jeg godt lige føje til, at det er mærkeligt, at Socialdemokratiet er så oprørt over de besparelser, der er gennemført på Miljøministeriets område, særlig på det administrative plan, når partiet i sit eget finanslovforslag kun afsætter omkring et par hundrede millioner kroner til en såkaldt genopretning.
Hvis Socialdemokratiet virkelig mener, det er et alvorligt anslag, at vi har gennemført nogle effektiviseringer på Miljøministeriets område, så burde man da som minimum forvente, at Socialdemokratiet ville finansiere en genopretning.
Men det gør Socialdemokratiet ikke.
Torben Hansen (S), 2004-10-07:
Fru Pia Christmas-Møller kan åbenbart stadig væk godt gentage regeringens mantra »mere miljø for pengene«, men i den forbindelse vil jeg da gerne minde fru Pia Christmas-Møller om, at de samlede besparelser på Miljøministeriets budget, siden denne her regering trådte til, er på 3,7 mia. kr., når alle årene bliver lagt sammen.
Det kan godt ske, man mener mere miljø for pengene – det tror jeg alle gør – problemet er bare, at der ikke er flere penge tilbage.
Fru Pia Christmas-Møller siger også, at man mener miljø- og energipolitikken alvorligt.
Så kan man da ikke sige, at man mener miljø- og energipolitikken alvorligt, når alle andre eksperter og folkelige organisationer mener, at det her er en glidebane.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Vi skal have mere miljø for pengene.
Det er simpelt hen visionen.
Vi vil have, at den jord, vi har overtaget fra generationerne før os, bliver givet videre i en lidt bedre forfatning, men det sker jo ikke ved, at vi bare sætter alt energiforbrug i stå.
Vi skal jo også honorere vores nuværende generations behov for energiforbrug, og det er det, energiaftalen sikrer.
Vi ønsker mere miljø for pengene, og vi sikrer, at forbrugerne får el til en lavere pris.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-07:
Nu var det ikke reparationsteknikken, altså det med, at man bygger diger, når først vandet er steget, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, om det er en vision at have at sige: O.k., vi ved godt, at klimapolitikken er vigtig og drivhuseffekten er farlig, men vi accepterer bare, at i den første periode stiger udslippet af drivhusgasser.
Er det vision?
Det hjælper jo ikke noget, at man siger, man vil en hel masse, hvis man ikke handler.
Og her sidder regeringen jo med magten til at kunne handle.
Er det vision?
Og hvis det ikke er vision, hvad er det så, fru Pia Christmas-Møller mener med vision?
Er det så, at vi om 3 år skal skærpe kursen og sætte skrappere mål – ja eller nej?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Jeg kan garantere fru Anne Grete Holmsgaard for, at Det Konservative Folkeparti mener miljøog energipolitikken alvorligt.
Vi vil have en holdbar udvikling i energipolitikken, som sikrer, at vi også om nogle år har et sundt miljø.
Hvad gør vi ved det?
Hvordan beskytter vi os?
Det har man taget hånd om på Miljøministeriets område.
Det er et nyt initiativ, som lige præcis er kommet til her, efter at miljøministerposten er overgået til os Konservative.
Med hensyn til energipolitikken er det ikke nogen hemmelighed, at den konservative energiminister lægger vægt på, at energipolitikken balancerer miljøhensynet med en fornuftig forbrugerprofil, sådan at vi også får billig energi.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-07:
Fru Pia Christmas-Møller sagde i sin ordførertale, at på miljøområdet er der virkelig behov for politik med visioner, med vilje og med værdier, og i den sammenhæng nævnte fru Pia Christmas-Møller så klimapolitikken.
Men vil fru Pia Christmas-Møller virkelig kalde det vilje og visioner, når det, den konservative energiminister har spillet ud med på klimapolitikken for den første periode, her for 20052007, giver ret til at udlede flere drivhusgasser, end man gjorde i forvejen?
Er det det, der er vision?
Er det det, der er politisk vilje?
Er det det ambitionsniveau, fru Pia Christmas-Møller mener, når hun taler om det?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Vi har ikke den mistillid til kommunerne, som Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet demonstrerer igen og igen.
Vi tror faktisk på, at også de politisk ansvarlige i nærmiljøet er interesserede i at bevare og udvikle deres natur.
Så vi har ikke den mistillid.
Det er udgangspunktet.
Derudover har vi jo sørget for, at der bliver etableret et kvalitetsstyringsudvalg, som skal barsle fra maj næste år med nogle ideer til, hvordan vi kan tage højde for nogle af de bekymringer, som bl.a. fru Elsebeth Gerner Nielsen er kommet med her.
Så vi tager jo indvendingerne alvorligt.
Vi deler dem ikke på nuværende tidspunkt, men vi vil gerne tage bekymringerne alvorligt, så flest muligt kan indse, at strukturreformen rent faktisk vil føre til en samlet forbedret indsats også for vores fælles natur og miljø.
Meddelelser fra formanden
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-10-07:
Man kan rolig sige, at det ikke kun er en grønthøster, der er kørt hen over natur- og miljøområdet; det er en mejetærsker.
For at vende tilbage til strukturreformen: Kan Det Konservative Folkeparti ikke se, at det er bekymrende, at de mennesker, der har ansvaret for at sørge for, at en kommunes skatteudskrivningsgrundlag er så godt som overhovedet muligt, også er de mennesker, der altså skal stå for beskyttelsen af naturen?
Hvad tror fru Pia Christmas-Møller vinder, i det øjeblik en kommunalbestyrelse står i den situation at skulle vælge imellem miljøet og det at få en god skatteyder til at flytte til kommunen, hvor man så går en lille smule på kompromis med f.eks. beskyttelseslinjer osv.?
Er det dér de økonomiske interesser, der vil vinde, eller er det miljøinteresserne?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Man kan nå at spørge om meget på 1 minut.
Jeg skal se, om jeg kan nå at svare på lige så meget.
Vi har det godt med den miljøpolitik, der bliver ført, og vi har det godt med den strukturreform, der er aftalt, det skal man ikke tvivle på.
Vi mener, der er sikret en god balance mellem de statslige ansvarsområder og de kommunale/regionale på det miljømæssige område.
Vi mener rent faktisk, at der er taget højde for behovet for armslængde til de forskellige kontrolopgaver.
Vi mener, der er nogle udeståender, som vi skal have afhandlet i det udvalg, der er nedsat til at finde de helt præcise snitflader mellem nogle af detailopgaverne, og hvordan de skal placeres mellem staten, regionerne og kommunerne, men de overordnede linjer er vi faktisk ganske godt tilfredse med.
Med hensyn til spørgsmålet om besparelserne er det jo ikke nogen hemmelighed, at den tidligere miljøminister hr. Svend Auken, målte miljøindsatsen på, hvor mange penge han kunne bruge, og særlig hvor mange penge han kunne bruge på Slotsholmen.
Det er altså ikke helt vores måde at måle den miljøpolitiske indsats på.
Der var behov for at rationalisere og effektivisere.
Vi mener så til gengæld også, at nu er vi kommet i hus, nu skal der ikke spares mere på miljøområdet fra 2006.
Det er en kendsgerning.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-10-07:
... har Det Konservative Folkeparti det i virkeligheden med det?
Der er man konservativ på en god måde, som Det Radikale Venstre ser det, fordi man har et konservativt udgangspunkt, altså at vi skal passe på vores natur.
Derfor er det selvfølgelig også med bekymring, vi har set på det, der er sket under den nuværende regering, og vi har undret os over, at Det Konservative Folkeparti har kunnet være med til det.
F.eks. er den samlede besparelse på natur- og miljøområdet på 3,7 mia. kr.
Der er også sket det, at sådan noget som landzonekompetencen er blevet flyttet fra amterne til kommunerne, og det har betydet mere byggeri i det åbne land – altså det her med, at vi har de åbne vidder, forsvinder.
Samtidig lægges der nu op til en strukturreform, som, så vidt jeg kan se, betyder, at alt på natur- og miljøområdet splittes ad.
Jeg vil gerne læse op fra det katalog, som miljøministeren har udleveret, hvor der står, at beskyttede naturtyper, beskyttelseslinjer, fritidsreklamer, offentlige anlæg, adgangsregler, naturforvaltning og anden arealforvaltning skal overføres til kommunerne.
Hvordan ...
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Jeg synes ikke rigtig, hr. Jørn Jespersen lever op til sin sædvanlige standard.
Pesticidhandlingsplanen går fra 2004 til 2009.
Afgiftslettelserne på diesel og benzin skal vi have gennemført her i forbindelse med finansloven for 2005; der er afsat 135 mio. kr. i 2005 og yderligere 135 mio. kr. om året de næste 3 år til at fremme lige præcis denne sag.
Derudover har regeringen afsat ekstra penge til at beskytte den danske natur og vores muligheder for at få flere naturoplevelser.
Der er afsat 200 mio. kr. ekstra i perioden 2005-2008.
Så der er altså en lang række initiativer, som også er reflekteret i den finanslov, der er lagt på bordet.
Jeg kan ikke nå at nævne dem alle sammen her, for min lampe blinker rødt, men det er situationen: Der er penge med, der er konkrete fremadrettede initiativer.
Jørn Jespersen (SF), 2004-10-07:
Jeg synes, det ville klæde den konservative ordfører at blive lidt mere konkret.
Det nytter jo ikke noget at snakke om ting, som ligger 1, 2, 3 år tilbage, og hvor vi har haft store diskussioner om, hvorvidt der var noget reelt indhold i dem eller ej.
Det, jeg spørger om, er: Hvad er der af nye konkrete initiativer på miljøområdet?
Hvad er der af nyt i den tale, der er blevet holdt?
Hvad er der af nyt i lovkataloget?
Hvad er der af nyt på finansloven?
Der er jo skabt nogle forventninger, ved at der er kommet en ny miljøminister, men hvad er den konkrete handling?
Der er intet, der er ingen nye lovforslag.
Der er intet i den tale, der bliver holdt her, der er nyt.
Der er ikke noget indgreb mod kemikalier i vores hverdag, der er ikke noget indgreb mod den stigende svineproduktion med alle de gener, det giver.
Der er ikke nogen nye tiltag i forhold til naturen.
Der er lagt op til, at vi skal have en død periode i miljøpolitikken frem til valget, forhåbentlig ikke efter valget, men det er så, fordi der kommer en ny regering.
Hvad er de konkrete initiativer, som gør, at De Konservative taler om behov for vilje og visioner?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Jeg er meget glad for, at hr. Jørn Jespersen stiller spørgsmålet, for vi har faktisk en hel del at byde på.
Der er f.eks. allerede aftalt en pesticidhandlingsplan, som sikrer, at vi ikke alene går efter landbrugsproduktionen, men også har gartneriområdet med, vi har frugtavlsområdet med, vi har private, vi har den offentlige sektor.
Vi har sat nogle meget præcise mål op: Det skal gennemføres, det skal implementeres.
Vi vil simpelt hen prøve at bekæmpe forureningen ved nogle afgiftsnedsættelser.
Det er guleroden, vi anvender der.
Pisken er vi også parat til at tage i anvendelse.
Vi vil have stramme sanktionsbestemmelser, og det betyder, at regler skal overholdes, og bliver de ikke overholdt, jamen så skal folk vide, at det ikke kan betale sig, for der kommer en sanktion, der er mærkbar. Derudover har vi en lang række initiativer på bedding, når det drejer sig om skovrejningsprojekter.
Vi har at gøre med nationalparker, som vi prøver at line up på projektbasis.
Vi har en lang række miljøinitiativer, initiativer på det nære plan: kystområdet, hvor vi vil sikre, at der også for de kommende generationer er mulighed for at udnytte de danske strande og kyster i respekt for, at vi naturligvis også skal give nogle af de kystkommuner, vi har, mulighed for at bygge nogle sommerhuse.
Der er en lang, lang række initiativer på nærområdet, men også på det overordnede, internationale område er vi parat til at vise vores meget progressive miljøansigt, bl.a. i forbindelse med implementering af Kyotoaftalen.
Hvem har sagt, at regeringen har tænkt sig at bruge hele 100 mio. kr. på pasningsgarantien?
Jeg ved ikke, hvor fru Ida Jørgensen har det fra.
Mig bekendt er der ikke sat beløb af, det må bero på de konkrete forhandlinger.
Jeg tror faktisk ikke, det behøver at koste så meget.
Det er ikke givet, at det er 100 mio. kr., men under alle omstændigheder er jeg overbevist om, at fru Ida Jørgensen er bekendt med, hvordan man traditionelt klarer den slags ting, nemlig via bloktilskud og via kommuneforhandlinger, og sådan vil det selvfølgelig også være, når vi gennemfører pasningsgarantien på 6 måneder.
Så jeg må skuffe, for jeg kan ikke give en præcis løsning på fru Ida Jørgensens konkrete problem fra en konkret kommune.
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Det giver mig så for resten lejlighed til at sige det, som jeg glemte at sige fra talerstolen, som jeg gerne ville have sagt fra talerstolen, da fru Line Barfod stillede mig et spørgsmål, nemlig at ønske tillykke med de 10 år her i Folketinget.
Det er jo altid underholdende og en god mulighed for at få nogle gode sådan mere ideologisk prægede debatter, at Enhedslisten også er repræsenteret i Folketinget.
Så fik jeg i hvert fald sagt det.
Jeg kunne godt tænke mig at stille det samme spørgsmål til fru Line Barfod, som jeg stillede til hr. Holger K. Nielsen, nemlig hvorvidt Enhedslisten støtter Socialdemokraternes forslag, eller om det blot er et paradeforslag, som aldrig nogen sinde vil få sin gang på jord, for beregningerne på Socialdemokraternes hjemmeside viser jo klart, hvem det er, der får mest ud af det, og viser endda også, at det er noget, som vender den tunge ende nedad.
Ida Jørgensen (RV), 2004-10-07:
Nu kommer de 100 mio. kr. jo ikke ud af luften, men vi synes ikke, at det er særlig mange penge til en pasningsgaranti med de eksempler, som jeg nævnte før.
Jeg er godt klar over, at fru Pia Christmas-Møller ikke kan komme ind på konkrete eksempler, men det var blot for at vise, at det altså ikke er noget, der rækker særlig langt.
Jeg er bange for, at hvis regeringen tvinger de lovlydige kommuner til at lave en pasningsgaranti, kommer de i ren iver for at leve op til det til at slække på kvaliteten for at opnå den ønskede kvantitet, f.eks. ved at komme flere børn ind på stuerne, ved at bruge lokaler, der ikke er egnede, og ved at knytte flere børn til hver pædagog.
Hvordan vil Det Konservative Folkeparti sikre, at de tilbud, som kommunen giver, er så gode, at forældrene har det godt med at aflevere børnene?
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-07:
Jeg har noteret mig, at Det Konservative Folkeparti og også den konservative ordfører, fru Pia Christmas-Møller, normalt fremstår som troværdige, både partiet og personen.
Jeg har ikke grund til at tro andet, så derfor vil jeg godt spørge lidt til, hvordan Det Konservative Folkeparti har det med de oplysninger, som statsministeren gav her i Folketinget i forbindelse med åbningsredegørelsen, hvor statsministeren sagde, at ledigheden var faldet, trods det at han sandsynligvis godt vidste, at ledigheden ville stige.
Vi ved jo også, at beskæftigelsesministeren har sagt, inden tallene blev offentliggjort, at ledigheden rent faktisk stiger med 3.500 personer, og hvis vi kigger på beskæftigelsen, falder den rent faktisk.
Er Det Konservative Folkeparti enig i, at det rent faktisk forholder sig sådan, selv om statsministeren siger det modsatte?
Ledigheden stiger, beskæftigelsen falder, og i givet fald: Hvornår har Det Konservative Folkeparti fået meddelelse fra Danmarks Statistik om den reelle udvikling i ledigheden?
Holger K. Nielsen (SF), 2004-10-07:
Jamen fru Pia Kjærsgaards instinkter er altså underlige – det må jeg helt ærligt sige – at det skulle være en iskold afvisning!
Jamen vi er helt forskellige steder, det ved jeg godt, men at det kommer til udtryk på en sådan måde, at vi vurderer ting så forskelligt, som tilfældet er!
Der var et spørgsmål fra fru Marianne Jelved, som jeg svarede på, og længere er den ikke.
Jeg synes, at det var et udmærket spørgsmål.
Jeg synes, at jeg gav et meget bedre svar.
Den er ikke længere end det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-10-07:
Jeg kan da godt være enig med hr. Holger K. Nielsen i, at EU mere og mere nærmer sig et socialistisk projekt, men det, jeg bare opfattede, var, at det var en hjælp; det, jeg opfattede fra fru Marianne Jelved, som sidder bag mig, var sådan en fremstrakt hånd, hvor jeg i den grad synes, at den fik en iskold stinkende afvisning af hr. Holger K. Nielsen.
Det er bare det, jeg ønsker at røre lidt ved, og det har jeg så gjort.
Jeg ved godt, at hr. Holger K. Nielsen ikke kan svare anderledes, end han gør.
Jeg er egentlig også helt tilfreds med svaret.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-10-07:
Jeg synes altså, at man kan være mere eller mindre følsom, og jeg kan forstå, at fru Pia Kjærsgaard er meget følsom over for rådden blomkålslugt.
Det er så, hvad det er.
Men altså, hvad skal jeg svare på sådan et spørgsmål?
Et spørgsmål kan jo være så dumt, at det er svært at svare på det.
Jamen jeg er da fuldstændig ligeglad med, hvad statsministeren mener om det, og hvad Det Radikale Venstre mener om det.
Det må fru Pia Kjærsgaard da spørge dem om.
Hvordan skulle jeg kunne svare på, hvad statsministeren mener om, hvad jeg har sagt?
Det er totalt absurd, det er fuldstændig absurd, så det har jeg sådan set ikke noget svar på.
Jeg har min mening, den har jeg altså, og den står jeg fast på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-10-07:
Jeg undrer mig lidt over hr. Holger K. Nielsens svar til fru Marianne Jelved.
Der var sådan en fremstrakt hånd fra Det Radikale Venstre til SF, som nu er blevet et meget EU-positivt parti.
Så var svaret, at det var, fordi det var et venstreorienteret projekt, at det var på linje med Le Pen i Frankrig og nynazisterne i Tyskland og sådan noget.
Hvordan tror hr. Holger K. Nielsen, at statsministeren og fru Marianne Jelved modtager den melding?
Mon det ikke er på samme måde som med den lugt, der efterhånden breder sig her i Folketingssalen: ualmindelig dårlig som blomkål eller det, der er værre?
Jeg synes simpelt hen, det er utroligt, at man kan komme med sådan et svar.
Altså hvad bilder hr. Holger K. Nielsen sig egentlig ind?
Men hvordan tror hr. Holger K. Nielsen, at svaret bliver modtaget af fru Marianne Jelved og De Radikale, som er et EU-positivt parti, og af statsministeren, som utrolig gerne vil have hr. Holger K. Nielsen og SF med i en aftale?
Lugten af råddent blomstervand!
Holger K. Nielsen (SF), 2004-10-07:
Det synes jeg er et ufattelig relevant spørgsmål.
Det har grundlæggende med sikkerhedspolitik at gøre, og hvis vi tager det alvorligt, at den største sikkerhedspolitiske trussel er terrorisme, må enhver jo vide, at det – for at sige det rent ud – er en bombe, hvis et land så tæt på Europa som Tyrkiet udvikler sig i en fundamentalistisk muslimsk retning.
Derfor er det simpelt hen forebyggende sikkerhedspolitik at få Tyrkiet med i EU.
Der er jo ikke engang en forestilling om, at Tyrkiet skal med på alle områder med det samme.
Her er virkelig et område, hvor SF’s gamle vision om et Europa i flere rum, hvor der er lange overgangsordninger, har relevans.
Tyrkiet skal efter min opfattelse have det perspektiv at kunne komme med på alle områder.
De skal ikke have permanente særordninger, hvis de ikke vil
fuldt med, men der skal være meget lange overgangsordninger.
Det er vigtigt, at de kommer med i familien, at de bliver inddraget i det civiliserede samarbejde, som EU er, og at de gennemgår den samme demokratiske udvikling, som Spanien, Grækenland og andre tidligere diktaturer har gjort.
Det er det, som er den sikkerhedspolitiske udfordring nu, og det er en fuldstændig anden måde at tænke sikkerhedspolitik på end den militaristiske, som den nuværende regering står for, og som den amerikanske står for.
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
Jo, og jeg synes også, der er meget store perspektiver i, at vi begynder at tale om, hvordan vi politisk kan bevæge verden og EU i stedet for at stille os på sidelinjen og bare være vred på det hele, så jeg vil kvittere over for SF, fordi de gør det.
Når vi nu ser en EU-kampplads for os, og vi ser på den proces, der er sket – Østeuropa er kommet ind, Rumænien og Bulgarien er på vej, og Tyrkiet har fået en håndsrækning – hvordan vil SF så argumentere positivt for den proces, der er sat i gang med Tyrkiet og dets forhold til Europa?
Holger K. Nielsen (SF), 2004-10-07:
Jamen det harmonerer ganske udmærket.
Vi er stadig røde, og det er godt at få sagt det tydeligt, for det har jo at gøre med, at EU-modstanden i stigende grad er blevet et højreorienteret projekt.
Det er jo fru Pia Kjærsgaard, det er Le Pen, det er tyske nynazister, og det er hollandske højrefløjsfolk – det er jo hele den europæiske højrefløj, der nu bærer EU-modstanden.
Det er ikke tilstrækkeligt endnu, men det er en slagmark, vi skal ind på, og lige så vel som Folketinget er en slagmark, hvor udfaldet bliver bestemt af de politiske kræfters styrkeforhold ude i landet og her i Folketinget, er der også en slagmark i EU, hvor de politiske styrkeforhold bestemmer, hvordan EU udvikler sig.
Her vil vi gå ind og slås for EU som et venstreorienteret projekt, der kan blive et modspil til USA og den amerikanske imperialisme – eller det amerikanske hegemoni i verdenspolitikken for at bruge et gammelt venstrefløjsudtryk – og som kan bruges som en modvægt til nyliberalismen i det indre marked.
Det tror jeg er tilstrækkelig rødt, ikke sandt?