Ole Vagn Christensen (S), 1997-10-23:
Dette lovforslag har som overordnet sigte at sikre grundlaget for en fortsat fremgang i beskæftigelsen, uden at der skabes løninflation, og forslaget skal ses som en helhed, der er nøje afbalanceret.
Omdrejningspunktet er at øge såvel den geografiske som den faglige mobilitet, heri ligger også et ønske om en mere erhvervsmålrettet uddannelsesindsats, der reelt skaber et grundlag for den enkelte, der kan øge mulighederne for at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Altså ser vi i Socialdemokratiet
dette lovforslag som et udtryk for at sikre, at der ikke opstår mangel på arbejdskraft, samtidig med at andre går arbejdsløse.
For at nå dette sigte indeholder forslaget bl.a., at vi nu fjerner deltagerbetalingen på AMU-kurser, fordi en sådan deltagerbetaling ikke står i et rimeligt forhold til ønsket om en øget erhvervs- og uddannelsesaktivitet.
Det kan også indskydes, at deltagerbetaling har medført et uhensigtsmæssigt bøvl for alle parter. Vi finder også, at uddannelsesorloven for ledige skal have et langt mere offensivt sigte mod beskæftigelse og arbejdsmarkedstilknytning.
Det er helt centralt for
Socialdemokratiet, at uddannelsesorloven bruges til at give den enkelte en reel mulighed for at få fodfæste på arbejdsmarkedet
Heri ligger også, at orloven ikke tages i anvendelse i en situation, hvor den ledige kan få et arbejde, medmindre der er tale om at anvende orloven til at modvirke flaskehalsproblemer.
Hvis uddannelsesorlovsordningen ikke opfylder dette, er det dybest set det samme som at holde den ledige for nar.
Vi kan derfor støtte arbejdsministerens forslag om, at den lediges uddannelsesorlov på mere end 4 uger forudsætter, at vedkommende ikke her og nu kan få arbejde.
Hvis der ikke inden for en nær fremtid er jobmulighed i sigte, det vil sige inden for et kvartal, er det helt fint at dygtiggøre sig med henblik på at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Arbejdsministerens forslag om at afskaffe etablerings- og igangsætningsydelsen for i stedet at anvende ressourcerne på en mere hensigtsmæssig måde i form af uddannelse eller aktivering hilser Socialdemokratiet velkommen.
Der har snarere været tale om, at hovedparten af personer, som har modtaget etablerings- eller igangsætningsydelse, i et fremtidsperspektiv reelt er blevet fastholdt i en arbejdsløshedstruende situation. At justere rådighedsreglerne i en periode med høj arbejdsløshed, som vi så det op igennem 1980'erne,
Men situationen er heldigvis en anden i dag.
Danmark har faktisk Europarekord i arbejdsløshedsbekæmpelse, og vi har en sund økonomi.
Vi skal derfor sikre, at samfundshjulet ikke går i stå som i 1980'erne, og det er på den baggrund, vi foreslår en udvidelse af rådighedsreglerne.
Rådighedsreglerne for a-kasse-området foreslås derfor ændret på en sådan måde, at man efter 6 måneders ledighed inden for en periode på 12 måneder skal kunne tage imod et arbejde uden for ens faglige område.
Ligeledes udvides den lediges egen jobsøgning til at favne bredere efter 6 måneders ledighed.
Angående dimittender sker der en ligestilling i forhold
til andre a-kasse-medlemmer med hensyn til optjeningskravet.
Således vil 52-ugers-reglen også omfatte dimittender.
Socialdemokratiet er helt enig i arbejdsministerens forslag om at gennemgå de ledige selvstændiges rådighedsforpligtelser.
Endvidere vil der i særlige flaskehalssituationer kunne blive tale om, at man må acceptere en udvidet transporttid til arbejde fra i dag 3 timer til 4 timer daglig.
Samlet set ser vi lovforslaget som et udtryk for, at vi vil fastholde den positive beskæftigelse og samfundsudvikling, som den aktive arbejdsmarkedspolitik har skabt grundlaget for.
Selv glædede jeg mig i morges, da jeg var på vej herind i bussen og kunne se, hvordan alle de folk, som var i deres arbejdstøj, strålede.
Det fortæller lidt om, hvad det er for et Danmark, der er sat i gang.
Jeg skal derfor på Socialdemokratiets vegne anbefale lovforslaget til Tingets velvillige behandling.