Margrethe Vestager (RV), 2004-12-03:
Det bliver også den første prøve på regeringens vilje til at diskutere, hvad der måtte være hensigtsmæssigt i forbindelse med strukturreformen, og en prøve på, om regeringen overhovedet er villig til at diskutere realiteten i de ting, der fremlægges.
Det Radikale Venstre har tidligere, for efterhånden mange måneder siden, foreslået en enstrenget struktur af skatteforvaltningen, og vi går derfor principielt ind for en enstrenget struktur.
Når det er sagt så også sagt, at vi ikke går ind for enhver form for enstrenget struktur.
Vi er bestemt ikke overbevist om, at den struktur, som her foreslås, er den rigtige måde at udmønte princippet på.
Vi synes, der rejser sig en lang række spørgsmål.
Nogle af vores spørgsmål kan selvfølgelig basere sig på misforståelser, det er givet, og derfor håber vi også, at ministeriet vil stille sig til rådighed med en uddybende teknisk gennemgang af forslaget og dets konsekvenser.
Vi har sådan set ikke nogen reservation i forhold til, at en anden struktur på sigt vil kunne gøre, at man kan sikre i hvert fald den samme kvalitet i ligningen, og at man også vil kunne få nogle effektiviseringsgevinster.
Men det er sådan set ikke det, der er det primære, og det er bestemt heller ikke det, det vil være hensigtsmæssigt at realisere i forbindelse med omstruktureringen.
Den type gevinster viser sig selvfølgelig med tiden, og hvis man tager dem i udgangspunktet, risikerer man meget nemt, at det bliver besparelsen, der er styrende for strukturen, snarere end at det er kvaliteten og ønskerne til det indholdsmæssige i selve ligningen og retssikkerheden, der bliver det styrende.
Derfor har vi en række spørgsmål, som vi håber kan besvares i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det første spørgsmål: Hvis man ser det fra borgervinklen og den retssikkerhed, der ligger i overhovedet at kunne komme til et skattecenter, er det en ikke ubetydelig del af retssikkerheden, at man er i stand til at komme i kontakt med de mennesker, som det rent faktisk vedrører.
Derfor synes vi, det er et åbent spørgsmål, om antallet af skattecentre er i orden.
Både fra Sønderborg og fra Silkeborg har vi haft deputationer i Skatteudvalget, og de har ar gumenteret for, at de hver skal have et center.
Samtidig har de ikke nogen reservation over for, at der er en bæredygtighed i forbindelse med det center, som vi synes meget positivt er placeret i Tønder.
Den type af overvejelser bliver vi nødt til at have åbent frem i udvalget og også have ministerens kommentar til.
Noget tyder på, at mange vil gå helt forgæves til kommunen.
De kan nok få information, men de kan faktisk ikke få ordnet noget.
Det tredje spørgsmål, som er meget stort, men som vi indledningsvis vil stille meget bredt, er, om klageadgangen er hensigtsmæssig.
Når vi stiller det som et spørgsmål, er det, fordi vi ikke helt kan gennemskue, om lovgivningen alene er en strukturlovgivning, eller om den også forholder sig indholdsmæssigt til den måde, som tingene fungerer på, eller om der i strukturen er en påvirkning af det indholdsmæssige og hermed også af klageadgangen, som gør, at vi får en forringet retssikkerhed for den enkelte.
Det fjerde spørgsmål er, hvorvidt der er styr på overgangen for medarbejderne, hvorvidt der er styr på fremtiden for medarbejderne.
F.eks. foreslås der et udligningstillæg for de kommunalt ansatte, som måtte have en højere løn end statsansatte, men det foreslås også, at man modregner eventuelle fremtidige lønstigninger i dette tillæg.
Det synes vi er en speciel ordning, og vi kan heller ikke se det helt vise i den i forhold til, at man må forvente, at der vil blive krævet ganske meget af medarbejderne i omlægningsfasen.
Dermed også sagt, at det er vigtigt også at kunne bruge lønnen som et motiverende instrument i den sammenhæng.
Det vil vi meget gerne drøfte, naturligvis ikke som overenskomstpart, det er vi ikke, men i forhold til det helt principielle, nemlig hvilke retningslinjer der er.
Når det er afgørende, er det jo, fordi det er mange mennesker, det handler om, og dermed er det også en stor økonomi, der er sat i spil.
Det er også økonomien, der set med vores øjne er det sidste åbne spørgsmål, for spørgsmålet er, på hvilken måde de 120 mio. kr., som man forventer at kunne drive organisationen for i fremtiden, skal hives hjem, også når man ser det i lyset af de engangsudgifter på ca. 270 mio. kr., der skal afholdes alene for at gennemføre strukturændringerne.
Vi lægger meget vægt på den udvalgsbehandling, som kommer.
Som Socialdemokratiet formulerede det, så trækker vi gerne i arbejdstøjet, men vi gør det ud fra den formodning og den forventning, at der fra ministerens side vil være en åbenhed over for at realisere nogle af de positive ting, der er sagt af os tidligere, og som også skinner igennem Strukturkommissionens betænkning.
Det er vi ikke sikre på vil ske ved det foreliggende lovforslag, og derfor ser vi frem til udvalgsbehandlingen, også som en test på den kommende diskussion af strukturreformens øvrige reformdele.