Peter Skaarup (DF), 2000-04-11:
Som Dansk Folkeparti under andenbehandlingen også nævnte, så har vi jo mange gange kritiseret den måde, hvorpå Folketinget tildeler dansk indfødsret.
Vi mener altså, at det er blevet et samlebåndsprodukt, hvor man ikke lever op til grundlovens forudsætninger om, at man skal behandle de her sager på en ordentlig og seriøs og særskilt måde for hver enkelt sag.
Vi synes også, at det er blevet et produkt, der indeholder utrolig mange navne.
Vi er kritisk indstillede over for, at man tildeler dansk indfødsret til personer, der har begået kriminalitet, personer, der har gæld til det offentlige, personer, der ikke kan det danske sprog ordentligt.
Alene med det her forslag giver man altså næsten 6.000 personer dansk indfødsret, hvoraf en del opfylder de ting, som jeg har nævnt her.
Men vi kunne konstatere under andenbehandlingen, at regeringen i hvert fald ikke var villig til at gøre det muligt, at de partier, bl.a. Dansk Folkeparti, der gerne vil stille ændringsforslag i forhold til de her ting, fremover kunne stille de ændringsforslag.
Man har simpelt hen ændret det sådan i de administrative procedurer i Justitsministeriet hen over hovedet på i hvert fald visse partier her i Folketinget, således at man ikke længere kan udlede de oplysninger, der skal bruges til at stille ændringsforslag.
Det har vi kritiseret markant.
Vi kan være uenige om, hvorvidt de personer skal have indfødsret eller ej, men den demokratiske ret til at kunne stille ændringsforslag bør vi dog fortsat have i Folketinget.
Vi har alle årene stillet ændringsforslag til det her område, men nu kan vi ikke længere gøre det, fordi regeringen ikke vil være med til at give de oplysninger, der skal bruges.
Det synes vi er under al kritik.
Vi kunne så konstatere under andenbehandlingen og behandlingen af ændringsforslagene, at der var en vis grøde
også i andre partier i forhold til det her.
Både SF og De Konservative og Frihed 2000, som hele tiden har været enige med os,
erkendte, at der altså var et problem i, at den demokratiske ret til at stille ændringsforslag, ja, den skulle man fortsat bevare, og de partier ville være med til at arbejde for, at de her oplysninger fremover kunne komme frem.
Vi appellerede så under debatten til partier som CD, som også har interesseret sig for de her dele tidligere, og et parti som Venstre, for hvis Venstre tilkendegav, at de ville være med til at få de oplysninger frem, ja, så ville der være flertal uden om regeringen for dette.
Vi appellerede til Enhedslisten, som meget ofte og med rette kræver åbenhed og demokratiske forhold med hensyn til forvaltningen og Folketinget, men Enhedslisten var tavs som en østers under debatten, og vi kan godt beklage, at man tilsyneladende har en helt åbenbar forskelsbehandling i forhold til, hvilke sager det drejer sig om.
Vi kan ikke se begrundelsen for, hvorfor de oplysninger ikke skal kunne lægges frem for Folketinget, og derfor appellerer vi altså om, at partier, der normalt accepterer mindretalsrettigheder, også støtter os i, at vi selvfølgelig skal have de oplysninger frem, så vi kan fremsætte ændringsforslagene.
Så kan de måske blive stemt ned med hjælp fra Enhedslisten og Venstre og andre, der ikke er enige med os, men vi må dog trods alt have de oplysninger frem.
Min appel skal derfor være, at Venstre, Enhedslisten, Det Radikale Venstre, Kristeligt Folkeparti og CD bakker op bag det konservative krav, det SF-krav, det Frihed 2000-krav og det Dansk Folkeparti-krav, der blev fremsat under andenbehandlingen, om at få de her oplysninger frem.
Det er ærgerligt, hvis ikke det er sådan, at der er partier, der vil håndhæve den demokratiske mindsteret, og jeg forstår det egentlig ikke, hvis man ikke tager ordet.
Jeg håber, at man gør det, og at man accepterer, at der fremover kan stilles ændringsforslag også i forhold til at tage de personer ud, der ikke kan forsørge sig selv.