runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Det burde alle partier være enige om var et meget alvorligt problem, fordi det jo fremgik op til sidste folketingsvalg, at det var meget vigtigt for statsministeren at understrege, at huslejereguleringen ikke skulle afskaffes.
Så har jeg det udgangspunkt, at når det er vigtigt for statsministeren, at noget ikke afskaffes, så er det også vigtigt, at den lovgivning, som statsministeren går så meget ind for, at han omtaler den i valgkampen, også bliver overholdt.
Men derudover kan man selvfølgelig være forundret over, at der ikke allerede er kommet klare udspil fra regeringens side, som ville kunne løse det her problem.
Jo, hun ved godt, at sådan ude i det virkelige liv er det et problem, fordi man laver de her konstruktioner for at omgå reguleringen af huslejen.
Men man kan jo bare som lejer vælge at få prøvet huslejens størrelse i huslejenævnet.
Der synes jeg jo bare, at man skal være klar over, at der kan være en række grunde til, at lejere i byer, hvor der er boligmangel, ikke får prøvet den slags sager ved huslejenævnet.
Det kan være, fordi de i sidste instans er bange for at tabe lejligheden; det kan være, at de på en eller anden måde har en anden tilknytning til den person eller det firma, de har lejet lejligheden af.
Hvis det f.eks. er sådan, at man har lejet lejligheden af sin arbejdsgiver, er det måske en lidt tvivlsom sag at tage det op i huslejenævnet.
Så jeg mener sådan set, der er mange ting, der taler for, at her er brug for en håndfast indgriben.
Der er nogle, der har sagt, at det her ikke virker.
Men når man spørger lidt ind til det, er det ret indlysende, at det virker, i hvert fald i de to tredjedele af landet, hvor det er et stort problem.
Derimod siger man, at det har nogle andre utilsigtede effekter.
Det skaber mere bureaukrati, det gør det lidt vanskeligere for nogle firmaer og den slags, og det er jeg sådan set ikke uenig i.
Så hvis det var sådan, at ministeren eller de partier, der støtter ministeren, havde en enkel og ubureaukratisk løsning på det her problem, ville jeg sige til Socialdemokraterne og SF: Der kan I bare se, liberalisterne er bedre end jer; de kan komme med konkrete løsningsforslag, som ikke indebærer bureaukrati.
For når det kommer til stykket, bekymrer det de borgerlige partier langt mere, at der er nogle firmaer, der kan få det lidt vanskeligere, end den kendsgerning, at man bruger den her mekanisme til at omgå en huslejeregulering, som statsministeren i forbindelse med sidste folketingsvalg nærmest gjorde til en del af sit valggrundlag.
Til dem, der taler om bureaukrati i den her forbindelse og om, at boliglovgivningen er indviklet, vil jeg sige, at det vil jeg såmænd gerne give folk ret i.
En del af det indviklede skyldes jo, at man ikke sørger for, at der er en ensartet regulering af huslejerne, men at man forsøger hele tiden at liberalisere på det ene og det andet område og derved også ser igennem fingre med de huller, der eksisterer.
Så en forenkling kunne sikkert være på sin plads, men indtil der kan blive flertal for en forenkling på et fornuftigt grundlag, synes jeg, vi er nødt til at stoppe de huller, vi opdager.
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Jeg synes, debatten om det her forslag har været lidt rodet, i hvert fald fra starten.
Da jeg hørte ministeren, syntes jeg nok, det var meget svært at vide, om vi havde et problem, eller om vi ikke havde et problem.
Jeg skal over for Venstres ordfører kvittere for, at det var lidt tydeligere at høre, at der er et problem, og det vil jeg i hvert fald gerne have slået fast under den her førstebehandling at der er.
Det er jo sådan set ikke os som forslagsstillere, der løber efter medierne.
Det, jeg citerede for lidt siden, er faktisk noget, som socialministeren har sagt, nemlig at her var der noget, man virkelig skulle gøre noget ved.
Den forskel, der på dette punkt er mellem socialministeren og forslagsstillerne,
er jo sådan set, at socialministeren ikke har gjort noget, mens vi har fremsat et forslag.
Derfor forekommer det mig noget absurd, at man på en måde skal have så mange tæsk – for at sige det på godt dansk – for, at man faktisk er kommet med et forslag.
Er det ikke det, vi har udvalgsarbejde til?
Så kunne man sige, at man vil se på omfanget, at man vil se på de problemstillinger, der er, og at det her forslag kan man arbejde ud fra.
Men nej, den eneste, der nærmede sig det, var vel den radikale ordfører, der sagde noget i retning af, at det her var noget, man godt ville benytte lejligheden til at arbejde videre med.
Det synes jeg er en hæderlig måde at gøre det på, hvis man seriøst mener, at her er et problem.
Når man ikke gør sådan, opstår der jo den tvivl hos os, om man faktisk er seriøs, og om man vil gøre noget ved det.
Med hensyn til omfanget: Jamen der stiller vi jo spørgsmål og prøver at finde ud af det under udvalgsarbejdet.
Man kan vel ikke sige, at der er noget hovsa i det her, sådan som Dansk Folkepartis ordfører sagde det.
Dansk Folkeparti må bestemme sig for, om man er imod noget, der virker, eller om man vil have noget, der måske virker eller ikke virker.
Vi ved jo ikke, hvad det andet kunne være.
Så er der en diskussion om, at det her ikke dækker alle steder i landet.
Nej, men det dækker jo de steder, hvor der ingen tvivl er om at det her er vigtigt.
Og derfor er forslaget jo udformet sådan, at vi har fået et forslag, som virker.
I modsætning til, hvad afvisningsfronten har sagt, så har vi altså noget her, der virker.
Afvisningsfronten har jo ikke leveret noget, der virker, og det synes jeg er utilstedeligt – jeg kunne næsten være fuldstændig enig i det, socialministeren har udtalt til Jyllands-Posten om, at det her må vi kigge på, og at det ikke kan fungere på den her måde.
Så har jeg forstået, at der er en diskussion om, at det ikke er lovligt at gøre de her ting.
Det er jo også noget, hvor man, hvis man gik seriøst ind i det, kunne sige, at det må vi jo kigge på i udvalget; påstand mod påstand, det må vi få afklaret under et udvalgsarbejde.
Folketinget kan man jo godt sige har nogle få arbejdsdage tilbage, hvis det skal endeligt vedtages inden sommer, men ellers har Folketinget jo sådan set ikke noget, der hedder sommerferie.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-11:
Hensigten med det her forslag er jo klar nok, og den er god nok.
Der bliver talt om et hul i lovgivningen med den her særlige konstruktion, hvor der er en mellemmand, som så lejer lejligheden videre ud til en lejer.
Men én ting er, at vi så åbenbart alle sammen i dag kan blive enige om, at der er en eller anden form for problem her.
En anden ting er – og det er det næste skridt – at sige: Hvad er det så, vi skal gøre ved det?
Og der må jeg sige, at debatten her i dag sådan set kun har bekræftet mig i, at der er alt for lidt sikker viden om, hvad problemets omfang og art er i dag.
Jeg synes, der er mange tilfælde af påstand mod påstand.
Fru Lissa Mathiasen nævner, at hun har kendskab til flere tusinde lejligheder.
Det betvivler jeg sådan set ikke, men jeg kan jo ikke som lovgiver stå og lovgive på grundlag af et tal, der flyver i luften.
står vi her i dag på grundlag af en artikelserie i én avis her i landet.
Jeg har sådan set
ikke fået særlig meget anden viden end ad den vej.
Alt i alt synes jeg, at tingene taler for – uanset at tiden jo altid er en faktor, også i de her sager – at vi får kigget det her område efter i sømmene og fundet ud af, hvad den gode løsning er.
Vi synes, det er kompliceret.
Og som parti har vi det på boligområdet sådan, at vi ikke kan lide at gribe til nye løsninger og gribe til lovinstrumentet sådan bare uden videre på grundlag af nogle få avisartikler og omtale i pressen.
Vi bliver simpelt hen nødt til at insistere på at vide mere om hele det her område.
Formelt set har lejerne den fulde beskyttelse i det yderste led.
De kan gå til huslejenævnet, og de har den beskyttelse, som lejere jo nu har.
Men så er spørgsmålet, hvad de reelle muligheder så er.
Der er også spørgsmålet om, hvor i det her led – det er jo sådan en treleddet størrelse – problemerne egentlig er.
Er det i forholdet mellem udlejer og mellemmand, at problemet er?
Er det i forholdet mellem mellemmand og lejer i sidste ende?
Det synes vi faktisk ikke vi har helt sikker viden om.
Hvad er egentlig retstilstanden?
Det var der også en diskussion om.
I hvor høj grad er noget ulovligt eller ikke ulovligt?
I hvor høj grad kan noget politianmeldes eller ikke politianmeldes?
Vi synes, der rejser sig rigtig mange spørgsmål, og vi vil gerne være med til at gøre noget ved det her, men vi vil også gerne have sikker grund under fødderne.
Lige præcis på boligområdet er der ikke brug for flere hastige lappeløsninger.
Vi mener, at et grundlæggende, meget stort problem på boligområdet er den utrolige kompleksitet, der er i lovgivningen, uigennemsigtigheden.
Man kan jo ikke udelukke, at der er nogle af lejerne i de her konstruktioner, som simpelt hen ikke er gået til huslejenævnet, fordi de ikke aner, hvad den rigtige leje er.
Jeg har fået fortalt, at i det her land kan man udregne sin leje på over 60 forskellige måder, og så tror pokker, at lejeren måske har svært ved at gennemskue det.
Alt i alt vil jeg sige, at hvis det også kunne føre til en større klarhed på det her område og noget forenkling, ville vi støtte det varmt.
Under alle omstændigheder vil vi gerne støtte, der bliver gjort noget ved det her område,
Anita Knakkergaard (DF), 2006-05-11:
Jeg kan ikke umiddelbart sige, at det kun er de to tredjedele eller en tredjedel af Danmarks befolkning, der mangler i det her forslag, og som gør underværkerne eller forskellen.
Jeg tror, at der ligger andre ting, og jeg vil se på andre muligheder.
Så kigger vi på tingene, og så tager vi udgangspunkt i det, for selvfølgelig vil vi have, at beboerne får en sikkerhed for, at der ikke sker misbrug i form af en for høj husleje.
Det er logik.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-05-11:
Jeg hører Dansk Folkepartis ordfører på den måde, at hun faktisk er positivt indstillet over for, at der skal ske noget.
Det er meget muligt, at det socialdemokratiske forslag ikke er fuldendt i alle detaljer.
Men nu pågår der et stykke parlamentarisk arbejde, og jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvis nu vi ændrer nogle af de ting, som Dansk Folkepartis ordfører påpegede, for jeg oplever, at Dansk Folkeparti reelt er interesseret i at løse det her problem i modsætning til, hvad ministeren i virkeligheden har tilkendegivet, vil Dansk Folkeparti så være med til at rette og få et bedre forslag?
For det vil vi da være indstillet på.
Dansk Folkepartis ordfører nævnte selv det med to tredjedeles dækning.
Hvis der er et problem her og vi kan dække hele Danmark, vil Dansk Folkeparti så være med?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-05-11:
Nej, men det siger da noget om, at det ikke har haft så stort et hastværk.
Vi er blevet opmærksomme på det bl.a. på grund af det, Jyllands-Posten skrev dengang, og det syntes jeg var frygteligt.
Men der var jo også nogle tilfælde, hvor de sagde, at man ikke kunne gå i huslejenævnet.
Det kan man jo.
Vi skal have det lavet om, og det skal gøres ordentligt, og det tager tid.
Det er ikke noget, der kommer sådan lige hen ad vejen.
Jeg fremsætter i hvert fald ikke lovforslaget, det kan man være helt sikker på, for det kan jeg ikke finde ud af.
Det skal jeg have ministeren til at gøre.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstår, hvad fru Anita Knakkergaard siger, det må jeg erkende.
Jeg synes, fru Anita Knakkergaard siger to ting samtidig, nemlig at der er et problem, der er et hul i loven, og samtidig siger hun: Det er godt nok, og det fungerer fint nok, bare man gør det, man har ret til.
Jeg vil gerne have at vide, om Dansk Folkeparti mener, at der skal gennemføres en opstramning i lovgivningen, og i givet fald hvornår det skal ske.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-05-11:
Nu har det jo eksisteret i mange år, også i den tidligere regerings tid; der er ikke lavet noget om der.
Jeg synes, det er så væsentligt for beboerne.
Jeg synes, det var et godt forslag, man kunne høre ministeren komme med med hensyn til, at huslejenævnet kunne træffe nogle afgørelser, så tingene kunne gå lidt hurtigere, og at det ikke skulle ende i boligretten.
Der er altså de muligheder, der ligger der.
Jeg ved ikke, hvor stort omfanget er, men jeg vil godt vide, hvor stort omfanget er.
Jeg ved også godt, at som det er i dag, kan den beboer, der har en høj husleje, gå i huslejenævnet med sagen.
Og jeg ved også godt, at det firma kan gå i boligretten.
Så der er de muligheder, der skal være.
Det er bare ikke godt nok.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Når vi nu er enige om, at det her er et rigtigt problem, at der dagligt finder misbrug sted, og at dette misbrug vil fortsætte hver eneste dag, vi ikke får gennemført en ændring af lovgivningen, synes fru Anita Knakkergaard så ikke, at det haster, og at det faktisk ville være godt, hvis ministeren og det politiske flertal, der støtter ministeren, var i stand til at få gjort noget ved det her inden sommerferien?
For det betyder jo, at der ellers kommer til at gå op mod et halvt år ekstra, mens det her hul stadig eksisterer.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-05-11:
Vi vil da have en meget bedre ballast i, at tingene bliver undersøgt, før man fremsætter noget.
Det kan da ikke nytte noget.
Det er det åbenbart, for det kan vi da se i det her tilfælde.
Det er et farligt område at bevæge sig ind på boliglovgivningen, fordi det berører så mange andre ting.
Det kunne åbenbart heller ikke lykkes så godt for Socialdemokraterne og SF, fordi det er så vanskeligt et område.
Man kommer til at glemme noget hen ad vejen, og det bliver hovsaløsninger.
Det synes jeg ikke beboerne har fortjent.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-05-11:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren i dag mener, at der er et hul eller ej.
Ministeren har tidligere udtalt, at der er et hul, men nu oplever vi, at der ikke er et hul.
Er det muligt med den nuværende lovgivning at gribe ind over for den tilstand, vi bl.a. ser i København?
Og mener ministeren – for det mangler vi faktisk også at få at vide – at det er et problem, at lejere på den her måde skal betale en overpris?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-05-11:
Nu er der også et problem med det her, nemlig at det kun kommer til at dække to tredjedele af befolkningen.
I de små kommuner vil det jo slet ikke dække.
Så jeg vil da ikke være med til at vedtage noget lovgivning, der kun dækker for en del af befolkningens vedkommende.
Når sådan noget skal laves, skal det altså laves ordentligt.
Det her nytter ikke noget.
Vi kan fuldstændig følge Socialdemokratiet og SF, men vi skal altså have det gjort på en ordentlig måde.
Jeg synes, at boligreguleringsloven og lejeloven i forvejen er vanskelige nok for lejerne.
For en af årsagerne er jo netop, at man ikke kan finde ud af, hvordan man skal gøre det som lejer, hvornår man godt kan gå til huslejenævnet, og hvornår man godt kan gå i boligretten, hvis huslejenævnet siger, at der er en mulighed.
Det er jo det, der er problemet.
Det er gjort så indviklet med hovsaløsninger hidtil.
Det er det, vi vil undgå.
Vi vil gerne have det sådan, at selv lejere forstår, hvordan der skal handles.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Jeg vil ligesom ministeren forsøge at gøre kort proces, idet dette forslag jo har været debatteret grundigt tidligere.
Jeg vil blot sige, at vi finder, at på dette område er det kommunale selvstyre meget godt klædt på med de gældende lovregler om regulering af, hvordan boligmassen skal udformes, og hvilke regler der skal gælde.
En kommune kan jo i medfør af planloven udarbejde en lokalplan og selv beslutte, om de boliger, der bliver bygget, skal være omfattet af helårsbeboelsesreglerne eller ej, og for den eksisterende boligmasse kan man bruge boligreguleringsloven.
Derfor ser vi ikke noget behov for at støtte Enhedslistens forslag.
Så skal jeg bare sige til sidst, at de betragtninger, jeg her har gjort gældende, også gælder for De Konservative, som ikke kan være til stede i dag.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg vil tro, at hvis Københavns Kommune finder, at der er et problem, vil man rette henvendelse til socialministeren for at gøre opmærksom på det og også anvise, hvad der eventuelt skal kigges nærmere på.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Nu har ministeren selvfølgelig frihed til selv at danne sig indtryk af de svar, ministeren får, og nå frem til en konklusion.
Det er fint nok.
Men er det ikke rigtigt, at det faktisk er Københavns Kommunes opfattelse, at der er tale om et problem, og at der også er tale om et problem, der ikke kan løses gennem lokalplaner, og at ministeren derfor ikke er enig med Københavns Kommune i den her sag?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg har faktisk gjort mig den ulejlighed at undersøge, i hvilket omfang det her skulle være et problem, og det gjorde jeg ikke sidste år, men forrige år, da vi havde Enhedslistens forslag til behandling.
Jeg ved så ikke, hvorfor Enhedslisten valgte at springe sidste år over, men det var rent faktisk tilfældet.
Da havde vi fra ministeriets side kontakt til Københavns Kommune for at høre, om man syntes, der var et problem, og det var ikke mit indtryk, at man syntes det i Københavns Kommune, i hvert fald ikke på daværende tidspunkt.
Som sagt er der jo gode muligheder for i gældende lovgivning på området at regulere, hvis man ønsker det, og der er det jo helt op til Københavns Kommune at komme aktivt på banen i forhold til planloven.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg vil bare høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at Københavns Kommune i modsætning til socialministeren mener, at der er tale om et reelt problem.
Så vil jeg gerne høre, hvad ministeren har gjort for at undersøge problemets omfang, inden hun dannede sig den mening, at her var der ikke tale om noget problem af et omfang, der krævede indgriben.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg må indrømme, at jeg fortsat har lidt svært ved at se, hvilke problemer det er, Enhedslisten søger at løse med det fremsatte forslag.
Hvis nybyggede helårsboliger overhovedet anvendes til midlertidige formål, sker det efter min opfattelse bestemt ikke i et omfang, som medfører boligforsyningsmæssige problemer for kommunerne.
Det betyder, at argumentet om, at den foreslåede ændring af boligreguleringsloven vil sætte gang i flyttekæden, for mig at se ikke har den store vægt.
Den type byggeri, som debatten om udvidet bopælspligt har drejet sig om, har været af en sådan karakter og dermed også til en sådan pris, at det ikke gør den relevant i forhold til løsning af boligsociale opgaver.
Jeg synes derfor, der er god grund til at holde fast i, at boligreguleringsloven bruges til at give kommunerne mulighed for at træffe beslutninger i forhold til den del af boligmassen, der er taget i brug til helårsbeboelse, mens planlovgivningen bruges i forhold til anvendelse af nyopførte boliger.
Jeg skal derfor ligesom forrige år tilkendegive, at jeg ikke kan støtte det fremsatte forslag.
Helge Sander (V), 2006-05-11:
Jeg vil tilstå, at det var meget vanskeligt for mig at høre nuancerne, men jeg vil gerne igen bekræfte, som jeg gjorde, da hele debatten startede, at det, vi vil med den ene procent og de penge, vi har spillet ud med i forbindelse med starten på velfærdsforhandlingerne, søger regeringen at få gennemført.
Det håber vi kan ske med et bredt flertal her i Folketinget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Hermed sluttede forespørgslen.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg er glad for, at ministeren bekræfter, at repræsentanter for Venstre og De Konservative aldrig tidligere har sagt, at forbedringer på forskningsområdet skulle finansieres af forringelser af efterlønnen og forringelse af dagpengene.
Jeg tror sådan set også, at videnskabsministeren efter den 17. maj må indstille sig på, at han heller ikke har noget flertal for disse forringelser, fordi så vel Socialdemokraterne som Dansk Folkeparti vil forstå, hvordan folkestemningen er.
Skulle ministeren ikke kunne finde ud af det, ja, så er der jo ikke andet at gøre end at spørge vælgerne, hvem det er, der skal regere det her land.
Helge Sander (V), 2006-05-11:
Hvordan og hvorledes det skulle ske, er jo umuligt at forudskikke for hele valgperioden.
Så må jeg sige, at det da er nok så vigtigt, når der foregår ændringer, at det så først er noget, der træder i kraft, efter at vælgerne er blevet spurgt igen.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg har jo gentagne gange i dag bedt om, at en repræsentant fra regeringspartierne kunne fortælle mig, hvornår i valgkampen en repræsentant fra Venstre og De Konservative eller regeringen sagde, at de forbedringer, man ville gennemføre på forskningsområdet, skulle finansieres ved hjælp af forringelser af efterlønnen og forringelser af dagpengene.
Det har jeg stadig ikke fået noget svar på.
Så derfor mener jeg stadig væk, at det, regeringspartierne har sagt i valgkampen, svigter man nu helt klart.
Jeg vil bare spørge, om fru Inge-Lene Ebdrup ikke kan bekræfte, at Enhedslistens forslag vil udvide det kommunale selvstyre, fordi det giver kommunerne en ny mulighed for at gribe ind, og ikke indskrænker det kommunale selvstyre.
Helge Sander (V), 2006-05-11:
Jeg har blot to bemærkninger til hr. Per Clausen.
Jeg har ikke talt om dårligere kvalitet i forbindelse med den strategiske forsknings andel af forskningsmidlerne.
Jeg har talt om, at der var et ønske om, at vi måske fik en anden profil på det i relation til de opgaver, vi mener regeringen skal løse i forbindelse med globaliseringens udfordringer.
Noget andet, der er nok så vigtigt – det er derfor, jeg tager ordet – er, at hr. Per Clausen siger, at regeringen har begået løftebrud, i relation til hvad man sagde i valgkampen.
Der bliver jeg nødt til at sige til hr. Per Clausen, at der blev sagt i valgkampen, at inden for det økonomiske råderum skulle der bruges 10 mia. kr. til forskning, udvikling, innovation.
Og i valgkampen, hvor hr. Per Clausen og jeg jo havde fornøjelsen af at optræde i samme kreds, sagde jeg ved flere lejligheder, når jeg blev spurgt, om det var penge nok: Det er jo ikke til at se, hvordan BNP-udviklingen bliver, men det kan jeg ikke forestille mig, så jeg tror, vi bliver nødt til, ligesom vi har gjort de 4 forudgående år, at finde midler ved omprioriteringer.
Og det er det, der sker.
Når hr. Per Clausen så blander de forhandlinger, der vedrører efterløn, ind i det, hvilket jeg ikke går ud fra skulle være debatten i dag, men det har hr. Per Clausen gjort genstand for debatten igen og igen, må jeg sige, at det jo er forhold, som først ændrer sig, efter at vi har haft et valg.
Så når hr. Per Clausen taler om løftebrud, mener jeg, det er ren og skær vrøvl.
Jo, men nu forholder det sig sådan, som hr. Rasmus Prehn også udmærket ved, at disse CVU'er ligger i et andet ministerium, og der er man netop i gang med en proces, som er parallel til den, vi har drøftet her i dag i forbindelse med universiteterne og sektorforskningsinstitutionerne, og derfor mener jeg ikke, det ville være rigtigt, hvis jeg gik ind og kommenterede det på nuværende tidspunkt.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg er fuldt på det rene med, at CVU'erne ligger i Undervisningsministeriets ressort, og at det derfor ikke er så naturligt, at videnskabsministeren skal have en holdning til det, det er klart.
Men når vi nu er inde på debatten, vil jeg da gerne have ministerens sådan umiddelbare vurdering af, om man kunne forestille sig noget spændende synergi, ved at man fusionerede f.eks. et sundheds-CVU med et universitet eller et pædagogisk CVU med et universitet.
Kunne man ikke forestille sig noget spændende synergi i det?
Helge Sander (V), 2006-05-11:
Hvis det er således, at vi skal have glæde af forskningen meget, meget bredt, som jeg jo går ud fra at både Folketinget og regeringen er enige om, er det jo vigtigt, at vi sørger for, at den kommer ud og bliver brugt de steder, hvor den virkelig kan anvendes.
Derfor står det også flere steder i globaliseringsstrategien, at der skal ske et samspil, især i forbindelse med uddannelsesforskningen.
Hvis hr. Rasmus Prehn mente det mere bredt med hensyn til fusioner osv., hvor der har været en del diskussion, så må jeg sige, at det har jeg overhovedet ikke forholdt mig til i Videnskabsministeriets regi, da vi jo alene har fokuseret på det, der står i strategien, nemlig universiteterne og sektorforskningen.