Naser Khader (RV), 2004-04-21:
Lovforslaget indeholder forslag om indførelse af fælles standarder for tilbud om behandling med kunstig befrugtning på landsplan.
Det er især bestemmelsen om, at der i det offentlige sygehusvæsen kun må ydes behandling med kunstig befrugtning med henblik på at få ét barn.
Vi er enige i at ophæve 37- og 40-års-reglen, men er ikke enige i klausulen om kun ét barn i offentlig behandling, for det er jo marginale omkostninger, hvis det er et prioriteringsspørgsmål.
Og hvis man skal prioritere, så er det ikke her, det batter.
I øvrigt må væsentligheden for, at det barn kan få søskende, en bror eller en søster, veje tungere her.
I tråd med bestemmelsen foreslås det, at opbevaring af nedfrosne, befrugtede æg i det offentlige sygehusvæsen skal ophøre, når parret har fået et barn.
Herefter kan æggene doneres til forskning eller overføres til den private sektor med henblik på at få barn nummer to eller destrueres.
Den maksimale opbevaringstid for nedfrosne æg forlænges fra 2 til 5 år.
Vi er enige i, at man forlænger opbevaringstiden fra 2 til 5 år.
Med hensyn til kriterier for forældreegnethed og at det er lægen, der skal vurdere det, er vi enige i at indføre kriterier for forældreegnethed.
Vi er også enige i intentionerne om at afbureaukratisere processen for at få et barn.
Vi vil ikke have tilstande a la adoptionsprocessen, men vi er også opmærksomme på forældrenes retssikkerhed.
Det er vigtigt, at forældrene får en retfærdig behandling her, og derfor må det være sådan, at hvis det ender med, at det er lægen, der skal vurdere forældreegnethed, så skal det gøres eksplicit.
Lægen skal begrunde sit afslag skriftligt som i andre sammenhænge, og så skal der også være en mulighed for at klage.
Der skal være klageinstans her.
Andre emner, som vi godt kunne tænke os ændret, men som regeringen ikke vil ændre, og emner som Det Etiske Råd i øvrigt har taget stilling til, er bl.a. ophævelse af anonymiteten.
Det Radikale Venstre ønsker at ophæve de nuværende regler om anonymitet for både æg- og sæddonation, sådan at barnet, når det bliver myndigt, har en ret til at blive oplyst om sit biologiske ophav.
Efter vores opfattelse er bevarelse af anonymiteten noget, som kun tilgodeser forældrene og donorernes interesser, og man overser barnets interesser her.
Barnets interesser bør have en højere etisk forrang her, for det er jo den svage part.
I øvrigt kan opretholdelse af anonymiteten være i strid med idealet om, at borgerne har adgang til alle relevante oplysninger om sig selv i det offentlige system.
I den sammenhæng kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om man har undersøgt, om opretholdelse af anonymiteten kan være i strid med FN's børnekonvention.
Det har jeg set et sted i høringssvarene.
Med hensyn til punktet om liberalisering af ægdonation går vi i Det Radikale Venstre også ind for ægdonation.
Det er noget, som vi har drøftet i gruppen i længere tid, og vi er blevet enige om, at kvinder, der ikke er i gang med en behandling, også kan gå i gang med en behandling for at donere æg, og der vil vi gerne åbne op for, at det også kan ske fra nære slægtninge.
Konsekvensen af det er, at man også ophæver anonymiteten her.
Det sidste punkt er punktet omkring § 3, homoseksuelle og enlige.
Regeringen ønsker ikke at ændre kravet om, at kun heteroseksuelle par kan modtage sæd- og ægdonation.
Vi synes, det er dybt problematisk, at man opretholder denne bestemmelse, og vi ønsker, at kvinder selv må bestemme, om de vil stifte familie.
Så er vi selvfølgelig også åbne over for, om der skal være brugerbetaling i den sammenhæng, hvis der ikke er tale om sygdom.
Men alt i alt er vi både for og imod, og vi glæder os til udvalgsarbejdet, men også til de ændringsforslag, der vil komme.