runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Gade (V), 1999-10-26:
Dette lovforslag, L 25, fremsat af skatteministeren
er et af de bedre lovforslag fra skatteministeren, idet forslaget ikke har negative økonomiske konsekvenser hverken for erhvervslivet eller for borgerne.
Ej heller giver lovforslaget mere administrativt arbejde for erhvervslivet og ej heller for borgerne.
Det skyldes måske det forhold, at L 25 snarere er resultatet af en forhastet lovbehandling ved vedtagelsen af den oprindelige lov af 2. juni 1999.
Således burde enkelte af de præciseringer, L 25 indeholder, have været indeholdt i den oprindelige lov.
I eksempelvis stempelafgiftsloven er det anført, at der er afgiftsfrihed af gaver til anerkendte trossamfund.
Da jeg må antage, at ministeren kendte gældende lov før vedtagelsen af den oprindelige lov af 2. juni 1999, må dele af L 25 således være udtryk for en forhastet lovbehandling i sidste folketingssamling.
L 25 indeholder imidlertid nødvendige præciseringer af lov nr. 383 af 2. juni 1999, hvorfor Venstre støtter skatteministerens lovforslag.
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Bare at dele sådan 1.600 kr. ud til nogle hundrede tusinde mennesker, 190.000 mennesker, er der ikke meget fornuft eller samfundsmæssig gavn i, så derfor er vi positive over for at fjerne loven.
Til gengæld er vi meget optaget af på anden vis at se, hvordan man kan afhjælpe de administrative byrder for mindre virksomheder, for vi er enige i, at byrderne i dag er fuldstændig umulige.
i nogle af bemærkningerne til lovforslaget - at der er en lineær byrde fra nummer et til nummer to til nummer tre ansat.
Jeg tror, at det er helt oplagt, at det er den første, man ansætter, der er langt, langt det største problem, og for mange er det altså helt uoverskueligt at gøre det på grund af papirarbejdet, der hører med.
Så dér er vi indstillet på at gå ind og se, om man på nogen måde kan lette det, i øvrigt også gerne på en måde, så lønmodtagerne i højere grad kan forstå lønsedlen - det er jo også et problem, som vi nogle steder ser - så det også er for den ansatte, at der måske kan gøres et rationaliseringsarbejde, som gør det nemmere at gennemskue, hvad det er, der foregår.
Så vi er helt oplagt optaget af på en mere reel, målrettet måde at værre med til at lempe det administrative bøvl for mindre virksomheder.
Vi vil gerne fjerne loven, vi vil gerne være med til det andet, og vi vil også - og det var også det, SF var inde på - gerne se, hvordan de øvrige forhandlinger omkring finansloven forløber, inden vi giver den endelige melding om, hvad vi siger til lovforslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-26:
Det er faktisk ikke tilfældet.
Sammenligner vi med en række andre EU-lande, så ligger vi bestemt ikke i førerfeltet, tværtimod.
Man kan jo selvfølgelig filosofere meget over, hvorfor det er sådan, men uden et initiativrigt og velfungerende erhvervsliv, ja, så har vi jo ikke basis for også at udvikle vores samfund fremover.
Det er jo på mange måder garanten for, at vi kan have en god socialpolitik osv.
Dette, at vi har et erhvervsliv, også med mange små virksomheder, mener jeg er meget afgørende.
Er det forslag, regeringen her har fremsat, så noget, der får flere til at gå i gang med at starte egen virksomhed og måske ansætte en enkelt person?
Nej, tværtimod.
Tværtimod er det et forslag, som vil gøre det ringere for de mindre erhvervsdrivende - det modsatte af det, vi har brug for.
Vi vil selvfølgelig ikke medvirke til at gøre det ringere.
Så har regeringen planer om noget, den vil sætte i stedet.
Det koster mindre og vil efter al sandsynlighed ikke komme til at fungere særlig godt.
Dér må man i hvert fald sige, at så må regeringen først få noget godt realiseret, og så kan man se, om det kan erstatte noget eksisterende.
Det er klart, at man kan se på det eksisterende og sige: Jamen det er ikke perfekt i enhver henseende.
Det er dog sjældent, der er en lov, der er perfekt i enhver henseende.
En lov er en gennemsnitslov, det ved vi.
Men hovedsigtet med administrationsgodtgørelsen er rigtig.
Derfor vil vi fastholde den og er enige i det, regeringen her har lagt frem.
Hugo Sørensen (S), 1999-10-26:
Lovforslaget har blandt andet til formål at gennemføre to rådsdirektiver samt at fastsætte en forenklet ordning vedrørende opkrævning af moms på passage af den faste forbindelse over Øresund.
Rådets direktiv af 12. oktober 1998 fastsætter en særlig momsordning for investeringsguld.
Hidtil har der været vidt forskellige regler i EU, hvilket har medført konkurrenceforvridning og omgåelse af reglerne.
I forslaget fritages investeringsguld for moms.
Med forslaget sker der hermed en ligestilling med andre finansielle investeringsformer som f.eks. obligationer.
Rådets direktiv af 17. juni 1999 indebærer, at en midlertidig momsordning om teleydelser, der udløber 31. december 1999, bliver permanent.
Den midlertidige ordning indebærer bl.a., at teleydelser, der leveres fra tredjelande og benyttes eller udnyttes her i landet, også pålægges moms her i landet. Den faste forbindelse over Øresund forventes at åbne 1. juli år 2000.
Forbindelsen vil blive pålagt en passageafgift, der opkræves på den svenske side af Sundet.
Denne passageafgift er momspligtig, og efter de gældende EU-regler vil momsbeløbet være halvt dansk og halvt svensk.
Den danske og den svenske regering har anmodet Europa-Kommissionen om en fravigelse af momsreglerne for at forenkle momsopkrævningen.
Der forventes at blive vedtaget en rådsbeslutning herom.
Rådets beslutning vil give Danmark mulighed for at fastsætte, at virksomheder registreret i Danmark kan fratrække både den danske og den svenske del af momsen på passageafgifter i Danmark.
Den dansk-svenske moms vil således fremgå som et samlet beløb på fakturaerne.
Det vil endvidere i en aftale med Sverige blive fastlagt, at udenlandske virksomheder udelukkende kan få det nævnte momsbeløb tilbage via de svenske myndigheder.
Charlotte Antonsen (V), 1999-10-26:
Venstre er udmærket tilfreds med lovforslaget.
Vi støtter en forenkling også af transporten over Øresund.
Vi ønsker også harmonisering.
Vi synes, det er fornuftigt, at man ved en harmonisering af momsreglerne for guld forsøger at undgå en konkurrenceforvridning i EU.
Endelig vil jeg pege på, at der ser ud til at være en administrativ nettolettelse for erhvervslivet, og det er vi selvfølgelig også tilfredse med.
Flemming Hansen (KF), 1999-10-26:
Dette er et lovforslag, som Det Konservative Folkeparti ubetinget kan støtte.
Det vil måske undre ministeren, men det kan vi altså.
Når man læser underoverskriften til forslaget, så tror man, det handler om investeringsguld.
Det gør det selvfølgelig også, men det handler også om meget andet.
Vi synes, der i alle tre tilfælde er tale om regelforenkling og skridt, som er absolut fornuftige, således at man ikke gør tilværelsen mere kompliceret for menneskenes børn, end den er i forvejen.
Særordningen for guld er fornuftig, idet det jo er et produkt, der vel mere end noget andet produkt handles fuldstændig på tværs af landegrænser.
Det samme gælder for teleydelserne.
Når vi ser på momssiden og brugerafgiften synes jeg, det er en meget, meget fornuftig løsning, man er nået frem til.
Ole Stavad (S), 1999-10-26:
Jeg synes, at jeg selv hos partier, som typisk vil være imod her, hørte en vis åbenhed, ikke mindst hos fru Mariann Fischer Boel.
Ikke for at tage noget fra nogen, men jeg tror, at fru Mariann Fischer Boel ikke mindst i sin periode som erhvervsordfører har levet tæt på hele den her problemstilling omkring administrative problemer og ved, at det er nogle helt andre veje, vi skal gå, hvis vi skal hjælpe virksomhederne.
Og jeg tror, de ting, som min kollega erhvervsministeren arbejder med omkring IT, er den vej, vi kan gå for at give flest den største lettelse, specielt hvis vi sammenholder det med det lovforslag, vi her har til behandling, og ser, hvad det er for en mærkelig indretning.
For når hr. Flemming Kofod-Svendsen sluttede med at sige, at hvis nu det her får nogle til at gå i gang eller måske ansætte en enkelt mere,
så skal han i hvert fald vide, at inden man ansætter en enkelt mere, så har man tabt de første 2.000, og hvis man gør det tre gange, så har man nul.
Det er ikke en hensigtsmæssig indretning, og derfor er konklusionen på en undersøgelse, som har stået på i Erhvervsministeriet i en længere periode, og som sluttede for 1½ måneds tid siden, at IT-startomkostninger kan udgøre en væsentlig barriere for udbredelse af erhvervsserviceordningen.
Det er imødegået ved, at regeringen har fremsat et forslag om en erhvervsservicepulje på 150 mio. kr. over en 3-års-periode.
Ordningen indebærer, at virksomheder, der har indgået aftale om erhvervsservice, kan få medfinansieret 80 pct. af deres IT-startomkostninger, dog maksimalt 12.000 kr.
Og så er der nogle overvejelser i Erhvervsministeriet, om der skal indføres en godkendelsesordning osv.
Der er vist et forslag på vej fra erhvervsministeren.
Dette bare for at sige, at det jo ikke er sådan, at det her skal ses isoleret.
Derfor var jeg også glad for, at selv hos fru Pernille Sams oplevede jeg ligesom glimtet af menneskelighed i øjet, da hun udtrykte, at der skal sættes noget bedre i stedet.
Jeg mener faktisk, at det, erhvervsministeren arbejder med - hvis vi tænker på administrativt bøvl - er at prøve at hjælpe ikke mindst de små virksomheder til at overkomme de problemer.
Og det er langt, langt mere perspektivrigt end den her ordning, der er skruet mærkeligt sammen, hvordan man end vender og drejer det.
Derfor glæder jeg mig også over at kunne konstatere, at meldingerne, der er kommet i dag fra de allerfleste partier, har haft en karakter, så jeg tror på, at det finder vi også løsninger på at håndtere på en klog måde i det videre forløb, også set i relation til de kommende finanslovforhandlinger.
Klaus Kjær (DF), 1999-10-26:
Forslaget indeholder dels implementering af to EF-direktiver vedrørende en særlig momsordning for investeringsguld, dels en permanentgørelse af en momsordning for teleydelser.
For så vidt angår investeringsguld, foreslås det, at dette fritages for moms.
Der sker hermed en ligestilling med andre finansielle investeringsformer.
Endelig indeholder L 24 forslag til opkrævning af halvt dansk halvt svensk moms i forbindelse med betaling for Øresundsforbindelsen.
For at forenkle momsopkrævningen er Europa-Kommissionen anmodet om at fravige momsreglerne, således at Danmark efter en rådsbeslutning vil have mulighed for at fastsætte, at virksomheder registreret i Danmark kan fratrække både den danske og den svenske del af momsen på passageafgiften i Danmark, og selvfølgelig tilsvarende i Sverige, men det her vedrører jo så kun danske forhold.
Den dansk-svenske moms vil således fremstå som et samlet beløb på fakturaen, og Dansk Folkeparti er positivt over for det samlede lovforslag.
Ole Stavad (S), 1999-10-26:
Havde der nu været udsat en præmie til den, der fandt håret i suppen, så er den eneste, jeg kan få øje på, hr. Frank Aaen, som mente, at det var et problem, at man fik momsen refunderet, hvis man i øvrigt brugte sin bil erhvervsmæssigt, for reglerne i Sverige og i Danmark er jo forskellige, og derfor skal man jo finde en løsning på, hvordan man håndterer det.
Men jeg takker for den venlige modtagelse selv fra ordførere, der normalt har meget svært ved at få ord af den karakter i deres mund, og glæder mig over, at vi rent faktisk får løst nogle problemer her.
Det er et lille, vigtigt bidrag til, at den samfærdsel, der bliver, når nu vi får den faste forbindelse på plads, også kommer til at fungere mindst muligt problematisk, ved, at vi får lavet ens og fælles regler.
Aage Frandsen (SF), 1999-10-26:
Ja, jeg kan forstå, at den konservative ordfører, hr. Flemming Hansen, har det hårdt med ligefrem at skulle rose skatteministeren.
Det må være en meget slem oplevelse.
Og det bliver ikke bedre af, at vi sådan set også kan tilslutte os lovforslaget.
Ikke fordi vi synes, at det her er noget særlig stort og flot, men det er noget, som det er svært at være imod, fordi det løser nogle problemer, som ville blive ved at eksistere, hvis man bare lod det fortsætte, som vi kender hidtil.
Investeringsguld interesserer vi os sådan set ikke så forfærdelig meget for hos os.
Men det, der foreslås, er vel praktisk fornuftigt, også når det drejer sig om teleydelser og momsreglerne i den forbindelse. Det samme gælder også konsekvenserne af, at vi får Øresundsforbindelsen.
Så vi betragter det her forslag, som har meget forskellige elementer, som ikke rigtig har noget med hinanden at gøre, men alligevel har det fælles, at de vedrører momsloven, som fornuftigt ud fra nogle praktiske foranstaltninger, og derfor kan vi tilslutte os forslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-26:
Det er et godt lovforslag fra skatteministeren, som vi gerne støtter.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-10-26:
I Det Radikale Venstre er vi principielt ikke de store tilhængere af offentlige tilskud til erhvervslivet, og dermed er vi allerede i vores udgangspunkt skeptiske over for ordninger som eksempelvis administrationsgodtgørelsen.
Administrationsgodtgørelsen er i dag udformet således, at det maksimale beløb på 6.000 kr. gives til virksomheder med tre ansatte og aftrappes med 2.000 kr. pr. ansat, og det er ikke logisk.
Mange af opgaverne for de virksomheder, der har mindre end tre ansatte, er vel de samme som for de virksomheder, der har tre ansatte, og det rejser spørgsmålet, om administrationsgodtgørelsen virker efter hensigten, og hvad hensigten i det hele taget er med denne her ordning.
Historien bag administrationsgodtgørelsen er bestemt heller ikke med til at få vores begejstring til at stige. Administrationsgodtgørelsen blev jo som bekendt indført som en kompensation for den momsforhøjelse, der fulgte i kølvandet på afskaffelsen af ambien.
Man kan altså sætte et berettiget spørgsmålstegn ved, i hvor høj grad administrationsgodtgørelsen er en godtgørelse for de administrative byrder, eller om den er en kompensation for en momsforhøjelse.
I Det Radikale Venstre ønsker vi, at de midler, der gives til erhvervslivet, også anvendes målrettet og helst rettet mod fremtiden, og det er vi ikke overbeviste om sker i tilfældet med administrationsgodtgørelsen.
Vi er derfor positive over for det fremsatte forslag; og at der i den forbindelse er sat 150 mio. kr. af på finansloven til hjælp til opgradering af administrative IT-platforme, som det hedder, for de små virksomheder i forbindelse med erhvervsservicekonceptet, finder vi utrolig positivt.
Vi tror på, at der er en vej at gå her med hensyn til IT, elektronisk indberetning og den slags ting.
På den baggrund kan vi støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Det er jo skrækkelig ærgerligt, at de, der spekulerer i guld, ikke længere skal betale moms; det må jeg sige - altså jeg synes, det er en selvstændig fornøjelse at tænke på, at hver gang der spekuleres i guld, så afleverer man 25 pct. moms til statskassen - men det er så det, vi skal opleve her.
Det er jeg lidt ærgerlig over. Modsat kan jeg jo godt se, at der er lidt for store muligheder for at fifle, fordi reglerne er ujævne i EU, og dermed, at det formentlig er fornuftigt at lukke hullet på den her måde, selv om det altså giver et provenutab, der så til gengæld ikke er stort, har jeg forstået.
Det, der lægges op til omkring momsen på passageafgiften over Øresundsbroen,
lyder sådan set meget rimeligt og fornuftigt.
Det kan man ikke fradrage i Danmark i dag.
Det vil man kunne fremover.
Det synes vi er en rigtig dårlig idé.
Det projekt derude med Øresundsbro og Ørestad og alt, hvad dertil hører, får i forvejen alt for meget offentligt tilskud, og det er faktisk også dårligt for miljøet at lokke nogle flere personbiler over broen på den måde, så den del af forslaget er vi imod.
Vi får se, hvad vi stemmer, når vi kommer til sidstedagen.
I hvert fald vil der komme nogle bemærkninger
fra vores side i betænkningen fra Skatteudvalget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-10-26:
på tre områder: For det første den særlige momsordning for investeringsguld.
Hidtil har de enkelte landes momssatser varieret i betydeligt omfang, hvilket har medført en skævridning af konkurrencen mellem landene samt mulighed for omgåelse af de eksisterende regler. Desuden sker der i øjeblikket en skævridning mellem forskellige investeringsformer, f.eks. af prisen på investeringsguld i forhold til obligationer, og en særlig momsordning, der fritager investeringsguld for moms, vil betyde en ligestilling mellem de forskellige investeringsformer, og det kan vi støtte fra radikal side.
Vi kan ikke se nogen fornuftig begrundelse for, at der skal være
For det andet foreslås det at gøre den midlertidige momsordning for teleydelser permanent.
Det har vi heller ikke nogen reservationer over for.
Endelig for det tredje er der spørgsmålet om momsbetaling i forbindelse med passageafgift på Øresundsforbindelsen.
Den danske og den svenske regering har i fællesskab anmodet Europa-Kommissionen om en fravigelse af momsreglerne for at forenkle opkrævningen, og en vedtagelse og efterfølgende rådsbeslutning vil betyde en såkaldt dansk-svensk moms og dermed mulighed for danske virksomheder for at få fradragsret for både det danske og det svenske momsbeløb i Danmark.
Så vi kan støtte det samlede lovforslag.
Vi synes, der er fornuft i det.
Peter Skaarup (DF), 1999-10-27:
Jamen jeg synes da, der er mange muligheder for at forbedre mulighederne for kontrol med svig og svindel, og det er jo en kendt sag, at budgettet for EU er en af de store poster, som ikke står med store, fede typer, men der er jo svindel, og det er et stort millardbeløb, der er svindel for hvert eneste år.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt for Folketinget at udsende et signal om, at det skal der gøres noget ved.
Men det er klart, at det kan vi ikke gøre ved den her debat, men jeg vil gerne sende det signal fra Dansk Folkepartis side under debatten, at vi mener, at det er vigtigt at få gjort op med det.
Og vi tror, at en af forudsætningerne er, at Danmark ret hurtigt får gennemført noget som det her.
Jo, jeg synes da, at fru Elisabeth Arnold har ganske ret i, at det er penge fra EU-systemet, som man bl.a. skal kontrollere ved hjælp af det her.
Men det er også klart, at den kontrol af penge, der ligger i EU-systemet, jo også skal være god, og den skal forbedres, og derfor er det vigtigt for os at tale om, at EU-systemet skal være bedre til at håndtere de her ting.
Men det gælder ikke bare administrationen af pengemidler i Danmark, det gælder altså over hele Europa og også i EU.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-10-27:
Nu har hr. Peter Skaarup gentagne gange sagt: svindel i EU-systemet, EU-svig.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Peter Skaarup ikke er klar over, at det drejer sig om borgere i de enkelte lande, som svindler med EU-midler, og at det er vores mulighed for som myndighed at kunne gribe ind over for de borgere, der svindler med EU-midler.
Det er altså ikke EU-systemet som sådan, der svindler.
Den præcisering synes jeg det ville være rart at få bekræftet af hr. Peter Skaarup.
For naturligvis handler det om, at EU-systemet selv ikke kan overrule de nationale myndigheder i kontrollen af de EU-midler, der bliver udbetalt, og som der bliver svindlet med i de enkelte lande.
Det var det svar, hr. Peter Skaarup ikke ville give.
Per Kaalund (S), 1999-10-27:
Kun et kort spørgsmål til hr. Peter Skaarup, som hele tiden taler om EU-svig: Er hr. Peter Skaarup ikke enig i opfattelsen af, at det også drejer sig om ratifikation af konventioner i relation til Europarådet, hvor der er 40 medlemmer, og at det retter sig i retning af ratifikation omkring OECD, hvor der også er et antal medlemmer?
Det er ikke alene svindel inden for EU, men også i en lang række andre sammenhænge.
Peter Skaarup (DF), 1999-10-27:
Ligesom da forslaget var til behandling i sidste samling, skal jeg også her udtrykke Dansk Folkepartis støtte til forslaget.
Vi er af den opfattelse, at det er fornuftigt, at vi sørger for at gribe ind over for den svig og svindel, der findes i EU-systemet, og det er klart, at det her forslag vil hjælpe med til at gøre, at det bliver nemmere for os at gribe ind over for de her ting.
Derfor er det selvfølgelig også desto mere beklageligt, at det ikke har været muligt før nu at få gennemført et forslag som det her, men samtidig giver jeg da selvfølgelig også dem, der kritiserer, at det nogle gange går for hurtigt, ret i, at det må det så heller ikke gøre.
Men man kunne måske godt have taget den del af lovkomplekset ud og have sagt: O.k., det omkring svig og svindel vedtager vi så - ligesom den tidligere ordfører, hr. Karsten Nonbo, var inde på - sådan at man havde fået gennemført den del af forslaget på et tidligt tidspunkt.
Men det er altså ikke lykkedes, og det er så først nu her, at vi kan komme i gang med det.
Vi er også af den opfattelse, at der er nogle knaster i forslaget, altså alene det, at man forskellige steder går ud fra den grundholdning, at sigtet går i retning af yderligere EU-integration, som det nævnes flere steder.
Det synes vi er et problem, men det er på den anden side ikke noget, vi grundlæggende kan gøre ret meget ved, fordi et stort flertal herinde er enigt om, at det er vejen frem.
Vi er også nødt til at sørge for, at vi kan gribe ind over for svig og svindel i EU-systemet, og derfor støtter vi den del af det.
Det er helt naturligt, at man ligestiller grov momssvig med grov skattesvig, og det er en af de ting, som forslaget her sikrer, og det synes vi er fornuftigt.
Vi vil godt ligesom under førstebehandlingen i sidste samling pege på, at vi selvfølgelig er nervøse for, at man på EU-siden f.eks. tager initiativer på straffelovsområdet, og dér kan vi godt drøfte, om den snak, der er om yderligere EU-integration i et forslag som det her, på sigt kan føre frem til, at man vil tage initiativer på straffelovsområdet. Det var på topmødet her for nylig til diskussion, og det er klart, at der i hvert fald i de andre lande er et tydeligt ønske om at gå i den retning.
Vi har også set, at Kommissionen har givet støtte til en rapport, der beskriver en eventuel mulighed for en EU-straffelov, og derfor skal vi, når man tillader integration på EU-området, passe på, at man ikke kommer ud i, at det på sigt kommer til at medføre, at man også går over på straffelovsområdet og laver yderligere EU-integration.
Men som det ser ud nu her, er det klart, at vi er nødt til at støtte forslaget, fordi det altså gør op med det, der hidtil har været problemet, nemlig at man ikke har implementeret svigkonventionen i Danmark, og det er det, vi får gjort med det her.
Anne Baastrup (SF), 1999-10-27:
Der er ingen tvivl om, at det er på tide, at vi nu får ratificeret mange af de her konventioner og EU-retsakter, som er vedtaget i tidens løb.
Det, der selvfølgelig også er vigtigt, når vi går i gang med det, er, at vi ikke kommer til at lave lovsjusk, og derfor har det jo selvfølgelig også, som jeg kan forstå, været relativt tiltrængt, at vi gav os god tid, således at det her lovforslag fik lov til at oversomre. Jeg kan så også forstå, at mange af de høringssvar, som er kommet på baggrund af lovforslaget, nu er indarbejdet. Det er vigtigt for os, når det er så kompliceret en lovgivning, som lovforslag nr. L 15 er, at vi ikke laver nogen fodfejl eller noget, der er værre.
Jeg ved, at der har været en teknisk gennemgang i Retsudvalget i løbet af sommeren, som jeg desværre ikke selv kunne deltage i, men jeg håber, at vi får mulighed for at få en høring i Retsudvalget, hvor de forskellige professorer inden for området, der til fulde ved, hvad det handler om, får lov til at kommentere lovforslaget.
Det er ikke, fordi jeg tvivler på, at Justitsministeriet har gjort alt, hvad der stod i dets magt, for at gøre det ordentligt, men det er et ganske, ganske kompliceret område, og vi skal passe på, at vi ikke på noget punkt skaber en retsusikkerhed, som vi så efterfølgende kan blive kritiseret for.
SF støtter, at lovforslaget bliver gennemført.
Vi vil også støtte, at det bliver gennemført hurtigt, men vi skal altså være hundrede og ti procent sikre på, at vi ikke kommer til at træde os selv over tæerne og lave en uforståelig lovgivning.
Vi skal huske på, at det her er straffelovgivning.