runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Hr. Keld Albrechtsen: Jeg ved ikke, om tomme ord kan vaske snavsen væk.
Men jeg fik ikke noget svar på alle de flotte ord om, at forskellige grupper med særlige behov skulle tilgodeses.
Det synes jeg faktisk var en spændende opgave.
Hvordan er det tilgodeset med Enhedslistens ændringsforslag?
Det er jo tomme ord.
Det er ikke det, det her forslag går ud på, og det var heller ikke det forslag, som Enhedslisten er gået med til. Vi mangler stadig væk et svar fra Enhedslisten på: Er det Enhedslistens princip, at den selvejende institution kan lave sine egne anvisningsregler, hvis man giver offentlig støtte?
Er det Enhedslistens princip, at vi giver
offentlig støtte til selvejende institutioner, og så kan de tage folk ind, som ikke engang er visiteret efter kommunalt behov?
Er det et princip nu, at vi giver offentlig støtte, at vi ikke skal tage hensyn til de ældres behov, når vi bruger offentlige penge?
Er det Enhedslistens princip?
Jeg fik ikke noget svar.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-06-01:
Før jeg går i gang med det her, vil jeg gerne sige, at det jo ikke ændrer på den opfattelse, jeg har, men jeg skal svare efter bedste evne.
Så vil jeg sige, at en af årsagerne til, at jeg anbefalede fru Annie Lunde Hansen, som er vores ordfører, at stemme for det, er sidste pind i svaret på bilag 34, som lige er blevet nævnt heroppefra, hvori der står: »Jeg kan i øvrigt oplyse, at Socialministeriet ikke har kendskab til privat drevne plejehjem, herunder selvejende institutioner, hvor beboere er svage ældre, der ikke modtager kommunale/offentlige serviceydelser.«
Så snart kommunen er involveret i det, vil der også være tilsyn.
Og så står der i bilag 32 i den sidste pind på anden side i det svar, der gives dér: »Jeg går ud fra, at det ovenfor beskrevne efter ændringsforslaget skal gælde såvel i model A som i model B, uanset om der sker en tilvækst af boliger eller ej, og uanset om der er kommunal anvisning til boligerne eller ej.« Skulle vi så ikke blive enige om, at det her drejer sig jo heller ikke om principper, som der er blevet sagt, i hvert fald ikke fra CD's side?
Og jeg ved heller ikke, hvordan Socialdemokratiet har det med det, for på det ene tidspunkt blev der sagt, at det er mange penge at holde ud af vinduet og slippe, og på et andet tidspunkt blev der sagt, at det er ikke pengene, det drejer er sig om, det er principperne.
CD er jo et pragmatisk parti, der kan se, at man vil hjælpe en lang række ældre med at ombygge deres boliger, og det vi godt være med til.
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Til fru Yvonne Herløv Andersen: Jeg har meget, meget stor respekt for demokratiet og den måde, vi arbejde på herinde.
Og det er selvfølgelig klart, at det er helt legalt og legitimt, at man undervejs ændrer holdning, hvis man synes, at det er nødvendigt.
Men jeg spørger bare: Har de principper, man lagde til grund for ikke at stemme for, flyttet sig?
For det dér med, at man prioriterer de selvejende institutioner frem for andre, det dér med, at kommunerne på statens regning faktisk bare kan gå i gang, har vel ikke ændret sig?
Og med det menneskesyn, som jeg også synes at CD normalt lægger for dagen, er det så helt fint, at man nu kan køre uden anvisningsret og prioritere, hvem man vil have ind, når man bygger om? Det synes jeg ikke ligner det, man plejer at gøre i CD.
Det vil jeg da gerne høre mere om.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Så kan jeg jo bede fru Yvonne Herløv Andersen om at svare på det, der ligger på bilag 34, som er svaret fra socialministeren, hvor der direkte står, at tilsyn, jf. L 192, ikke kan udvides til også at omfatte selvejende plejehjem, hvor beboerne ikke er visiteret til kommunale serviceydelser.
Og der er det, jeg spørger, om CD virkelig synes, det er godt.
Der er nemlig ikke noget tilsyn.
Der kommer ingen embedslæger og kigger, hvis ikke der er foretaget den visitation.
Synes CD, det er godt?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-06-01:
Når nu Socialdemokratiet bringer tilsynet ind, vil jeg da gerne spørge CD's ordfører, om det svar, som ministeren har givet på bilag 32, hvor ministeren netop understreger det tilsyn, som fastsættes i L 192 - anvendelse på pleje/omsorg -
er gældende.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-06-01:
Jeg har svaret.
Jeg mener ikke, at der er nogen problemer på de selvejende institutioner i dag med hensyn til tilsyn.
Jeg er i hvert fald ikke blevet mødt med det.
Og jeg mener så heller ikke, sagt til hr. Carsten Hansen, at der er noget i vejen for, at demokratiet fungerer, så et parti i forløbet, der er under forhandlingerne både i udvalg og i deres gruppe, kan ændre deres holdning fra første til anden behandling.
Det er vel egentlig grundlæggende det eneste rigtige at gøre.
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Det var rart at høre, at hr. Niels Helveg Petersen også bredte debatten ud og over i den borgerlige lejr.
Jeg vil spørge hr. Niels Helveg Petersen, om det ikke har undret hr. Niels Helveg Petersen, at Venstres princip på skattelovsområdet, nemlig at når man bruger 250 mio. kr., så peger man også på, hvor pengene skal komme fra, her er brudt.
Venstre har måske, ja, det ved jeg ikke, ændret standpunkt, som det jo har gjort undervejs i denne her sag, ved, at det faktisk ikke peger på, hvor pengene skal komme fra.
Det er ganske interessant.
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Niels Helveg Petersen om.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Jeg synes, fru Yvonne Herløv Andersen kom for nemt om ved det med det svar, jeg fik.
Det, jeg spurgte om, var: Er CD virkelig enig i det princip, at det er bedre at prioritere plejehjem, hvor man ikke har anvisningsret, og dermed komme til at sige til ældre, der reelt har det største behov: I må vente, for vi ønsker ikke at have jer her, I er for tunge patienter?
Synes man i CD, at det er bedre at prioritere det, frem for at prioritere, at vi får anvisningsretten fastholdt og dermed sikret, at de, der har størst behov, også kommer til først?
Og for det andet
: Synes CD, at det er en god idé, at dér, hvor der ikke er visitation på, er der ikke noget tilsyn?
Jeg har hørt partierne herinde inklusive CD
være så optaget af i forbindelse med L 192, som just er blevet vedtaget her i Folketinget, at vi havde et optimalt tilsyn i forhold til vores ældre, så de altid fik den bedst mulige behandling.
Synes man i CD, at det er bedre at prioritere plejecentre, hvor der ikke er tilsyn på?
Vi synes det ikke i Socialdemokratiet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Hr. Knud Erik Hansen: Nu skal vi jo for det første huske, at det her forslag altså handler om, at der tilvejebringes økonomi til at istandsætte og modernisere nogle plejehjem, som trænger til at blive istandsat og moderniseret.
Det er måske nok vigtigt lige at gå tilbage til, hvad debatten egentlig handler om.
Bare lige for at minde om det.
Og så vil jeg sige til de ordførere, der er betænkelige med hensyn til visitering: Der bør være en kommunal garanti for, at der ikke bliver sagt nej til fru Hansen.
Vi vil gerne sammen med regeringen være med til at give en sådan garanti, således at der reelt bliver en selvvisitering for fru Hansen og også et element af valgfrihed. Derfor kan vi i Enhedslisten godt leve med, at der kan være et lille hjørne af plejehjemssektoren, hvor også mennesker, der i hr. Knud Erik Hansens betonsystem måske ikke får en chance, fordi det kommunale system i en kommune godt kan vise sig at være noget for stift, får en lille sprække i det her samfund, så de også kan være her på en måde, som de synes er god. Jeg synes egentlig, at de passer så smukt sammen, disse elementer, og jeg synes, at uanset at vi har så været uenige om det her, skal vi gå videre og bruge det her som fornuftigt afsæt til sammen med SF, også gerne Kristeligt Folkeparti og andre at gå til regeringen og sige: Nu må de 7 pct. selvfølgelig også stå til rådighed for kommunerne og de almene, således at alle bliver visiteret, således at der ikke bliver sagt nej til fru Hansen.
Jeg synes egentlig, det er en meget enkel den opgave, der ligger foran os, og jeg kan kun håbe, at Socialdemokratiet nu ikke rejser hjem i surhed over den her debat, men i stedet sammen med os andre tager fat på kommuneforhandlingerne i den ånd, de skal føres, frem til en løsning.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Det, der falder mig for brystet, er hr. Keld Albrechtsens udtalelse om, at folk har et større behov for at komme ud af deres små boliger, det kan være en 12 m2 bolig på et gammelt plejehjem, end at få en bolig på et plejehjem.
Jeg tror ikke, den senildemente har behov for og har ønske om at komme ind i en diskussion om, hvorvidt det er 12 m2 eller 17 m2.
Jeg synes ikke, dette er noget, der kan sættes over for hinanden.
Men jeg undrer mig, jeg synes ikke, jeg får et svar fra hr. Keld Albrechtsen.
Betyder det svar, jeg fik før, at man nu fra Enhedslisten siger, at man godt vil garantere, at der kommer en anvisningsret, når vi skal i gang med det her til efteråret?
Det var sådan en halv vise, der blev sunget før.
Kan jeg forstå det sådan, at der er givet det tilsagn fra hr. Keld Albrechtsen?
Jeg ville i hvert fald være glad, hvis det var det, vi havde fået.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-06-01:
Jo, jo, men det er jo redeligt nok, at man ikke har fået opfyldt sine to krav nu til det her forslag.
Men jeg vil godt bare bede hr. John Vinther om at svare på, hvorfor man ikke ville stemme for forslaget til vedtagelse i går, for det er nøjagtig det samme.
Det har vi ikke fået svar på.
Lad mig så sige afsluttende: Nu siger hr. John Vinther, at sådan er det parlamentariske spil.
Man bliver indkaldt til en forhandling, og så kan man få mere eller mindre igennem.
Jeg synes ikke, V og K har fået noget som helst igennem; faktisk synes jeg, det her er en smule værre end i sin egentlige udformning.
Så det kunne man have sparet sig.
Men lad det så blot være en lærestreg, lad det være sagt mildt til Venstre og De Konservative, at sådan kommer det også til at gå efter næste valg, for vi har jo mange gange i Dansk Folkeparti måttet høre på, at vi kan bare stemme for. Vi hørte det også lidt fra fru Birthe Rønn Hornbech før, at efter V og K's kasseeftersyn var det sådan, udlændingeloven skulle være, det har vi måttet høre på hele tiden, og så kan vi i øvrigt bare stemme for.
Men lad det være en lærestreg, og lad mig henvise til V og K's bemærkninger i forhold til denne her sag: at
Husk det efter næste valg!
Ellers skal vi nok gøre vores til at minde om det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-06-01:
Det var hr. Knud Erik Hansen, der stillede spørgsmål til mit indlæg, og der må jeg sige kort: Det, hr. Knud Erik Hansen spurgte om, var jo reelt et udtryk for mistillid til de private selvejende institutioner.
Jeg redegjorde for, at hvis man foretager en sammenligning, så er det billigere totalt set for det offentlige at etablere en plejehjemsplads i privat regi.
Det imødegik hr. Knud Erik Hansen ikke.
Det er rigtigt, at der er betydelige offentlige subsidier, som de private organisationer får, men jeg må sige: Generelt møder jeg fuldkommen tilfredshed, og mange har sagt til mig, at sammenligner man kommunalt drevne plejehjem og en privat institution, så er servicen bedre i den private institution.
Egil Møller (DF), 2001-06-01:
Min korte bemærkning skal rettes til ministeren, for jeg har konstateret, at også ministeren har dårlig samvittighed, ligesom jeg hørte det hos den socialdemokratiske ordfører og andre socialdemokrater, som har haft ordet i debatten.
Og jeg vil sige, at Dansk Folkeparti mange gange har kritiseret regeringen for ikke at leve op til dens ansvar for at forbedre de ældres levevilkår.
Dette beslutningsforslag løser ikke afgørende det problem, men det er dog et skridt i den rigtige retning, idet både beboerne og personalet i ældreboliginstitutioner og selvejende plejecentre får forbedrede vilkår.
Beslutningsforslaget giver samtidig flere muligheder for de ældres valg imellem flere institutioner, når de ønsker en ældre- eller plejebolig.
At ældresektoren tilføres flere midler, det er helt i tråd med Dansk Folkepartis program.
Det er et rigtigt godt forslag, som Dansk Folkeparti helhjertet støtter.
Kan ministeren bekræfte, at ministerens røde ører skyldes dårlig samvittighed?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Det er en kort bemærkning til hr. Kofod-Svendsen, der talte om, hvor meget de selvejende institutioner skulle ofre, nemlig 3½ pct. - sådan ca. 30.000-35.000 kr. - pr. bolig én gang, og det skulle have stor betydning.
Jeg synes, det er meget at snakke om.
Man skal næsten have lommetørklædet frem, når man hører, hvor meget de selvejende institutioner så yder, når man tager i betragtning, at en plejehjemsplads i normal drift koster 300.000-400.000 kr.
Og med det her forslag overlader man faktisk i høj grad til de selvejende institutioner at bestemme en stor del af planlægningen, som kan betyde, at vi faktisk kommer til at bruge måske flere millioner kroner forkert, som kunne have været brugt på en ordentlig pleje til de ældre i stedet for.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-06-01:
Jeg vil begynde med at takke de partier og dermed det flertal her i Folketinget, som bakker op om dette forslag, hvor jeg gerne vil understrege tre ting.
For det første: En boligsocialopgave.
Vi har 10.500 plejehjemspladser i privat regi, hvoraf to tredjedele af dem trænger stærkt til en renovering.
Og hvis der ikke bliver sat midler af til det, vil mange af de plejehjem blive nedlagt, pladserne vil mangle og køen vil vokse, den kø, der er på en 4.000-4.500 ifølge ministeriernes opgørelser.
Vender man sig til Ældre Sagen, er tallet væsentligt større; det afhænger jo lidt af, hvor skrappe visitationskravene er.
Så det er et vigtigt bidrag til en boligsocial løsning.
Det andet, jeg vil understrege, er, at dette forslag lægger vægt på alsidighed, så vi ikke skal ende med, at det alene er kommunen, som driver alle plejehjem.
For det er klart, at hvis de mange pladser, de plejehjem, som ikke bliver renoveret, bliver nedlagt, ja, så vil der de facto kunne ske en monopolisering.
Det er vi stærkt uenige i.
Så det er det andet: Dette forslag sikrer en alsidighed.
Det sidste, jeg vil nævne, er lidt om økonomien, for jeg forstår også på Socialdemokratiet, at de siger, at der er brug for flere plejehjemspladser.
Så kan man spørge: Hvad er den billigste løsning?
Er det at lade det offentlige alene finansiere eller få private til at medfinansiere?
Der er regnestykket jo utrolig enkelt.
Hvis det alene er det offentlige, er det det offentlige, der skal udrede de 14 pct. i grundkapital.
Om det så bliver 14 til kommunen eller 7 til staten og 7 til kommunen - i alle tilfælde bliver det 14 pct. for offentlige midler.
Hvis kommunen laver en driftsoverenskomst med en selvejende institution, skal den selvejende institution yde 3½ pct. Det vil sige 3½ pct. mindre end de 14 pct.
Dette bliver billigere for de offentlige kasser, end hvis det ikke blev etableret i samarbejde med selvejende, private institutioner.
Men vi glæder os da over, at vi i fællesskab kunne give de muligheder, der nu foreligger, for i de tilfælde, hvor man virkelig er visionær, vil det jo kun koste det offentlige 7 pct.
Det er klart, at det forudsætter, at der er selvejende institutioner med et bagland, som er villigt til at ofre noget, som er villigt til at lave private indsamlinger, for at man kan etablere disse selvejende institutioner.
Så hvis man sammenligner prisen, hvor det er ren offentlig finansiering, og hvor der også er private med, så bliver den sidste løsning billigere.
Når regeringen så taler om, at der er en række følgevirkninger, så ville de jo være der i alle tilfælde, for i det øjeblik man etablerer det i rent kommunalt regi, er der også offentlige udgifter, som skal betales, og lån, der skal betales af.
Men det gælder jo igen i begge tilfælde.
Eller det er måske svaret?
Når Socialdemokratiet er økonomisk ansvarlig, så vokser ventelisterne?
Så kan jeg se, at den socialdemokratiske økonomiske tænkning hænger sammen.
Men hvis man mener, at der er behov, så er det her en billigere løsning, end hvis man løser opgaven uden et privat engagement.
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Nu er det jo ikke sådan, at man skal sige, at det er forbudt
at skifte holdning.
Det sker jo så tit i politik, men når man så gør det, er det selvfølgelig rart, at der er en forklaring, vi andre kan forstå.
Jeg spurgte såmænd bare til de to hovedprincipper, som CD's ordfører fru Annie Lunde Hansen første gang lagde op til debat her, hvor hun sagde, at det var derfor, man ikke kunne støtte det.
Den dér prioritering af de selvejende institutioner, har den ændret sig med Enhedslistens ændringsforslag?
Det vil jeg gerne spørge fru Yvonne Herløv Andersen om.
Det vil jeg da gerne spørge om.
Er det to principper, der har flyttet sig?
Det var såmænd bare lige det, jeg gerne ville høre.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-06-01:
Jeg blev spurgt om to ting.
Dels om, hvordan vi havde fundet frem til at ville støtte forslaget.
Det tror jeg egentlig nok jeg har gjort rede for, idet jeg sagde, at det har været debatteret i gruppen senere.
For det er et forslag, som jo også lapper over og tager fat i det socialpolitiske område i meget høj grad.
Så kom Enhedslistens ændringsforslag, der så gjorde, at det bestemt var en helt fornuftig måde at tilrettelægge det på.
Og når der så tales om at ændre på principperne og at lade nogle ældre få nogle fordele, som andre ikke får, gennem visitation og mangel på tilsyn, vil jeg sige, at der jo ikke er nogen forskel i forhold til de forhold i de selvejende institutioner, der er i dag, som kører ganske glimrende.
Der er heller ikke nogen problemer med deres tilsyn.
De forhold ændrer vi jo ikke på.
Det, vi går ind og taler om her, er at forsøge at forbedre den boligstandard, der er på nuværende tidspunkt.
Det gør vi meget gerne.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Jeg vil godt spørge CD's ordfører her i dag, om man er enig fra CD's side i, at det er korrekt, at man med det her forslag rent faktisk, hvor der ikke vil være visitation, dermed heller ikke får noget tilsyn.
Det vil sige, at når ikke der er visitation, heller ikke noget tilsyn, det ligger nemlig i svarene, at sådan vil det være, så betyder det altså, at der ikke er nogen, der drager omsorg for og pleje af de ældres ve og vel.
Er man enig i det i CD? Synes man, det er en god idé?
Det andet, jeg godt vil spørge CD's ordfører om,
er: Er man enig i, at det er rimeligt, at man dér, hvor der ikke er anvisningsret, altså har sagt: Vi beklager, vi giver ikke nogen garanti for, at det er de svageste, at det er de dårligste ældre, der først skal have en plads på et plejehjem? Kan det virkelig være rigtigt, at CD mener, at vi kan stå med demente, vi kan stå med alvorligt dårlige ældre, og så synes man, det er rigtigt, at et plejehjem skal have lov til selv at sortere, hvem de gerne vil have?
Det er da ikke rimeligt over for vores ældre. Mener CD virkelig det?
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-06-01:
Jeg må sige, at jeg med forundring har hørt denne sag udvikle sig til en diskussion om ideologi og menneskesyn.
Dermed har den intet at gøre.
Det er simpelt hen et stykke valgkamp.
Det koster statskassen 320 mio. kr.
Det er, hvad dette her handler om,
og det er i anledning af det tilstundende kommunevalg og et tilstundende folketingsvalg, der kommer på et eller andet tidspunkt.
Det er, hvad det handler om.
Egil Møller (DF), 2001-06-01:
Jeg må jo nok sige, at jeg har lidt ondt af den socialdemokratiske ordfører.
Vi behøver ikke at diskutere, hvem der har en tabersag.
Det er konstateret, at det har
Socialdemokratiet.
Så jeg vil bare bede ordføreren om at erkende, at Socialdemokratiet i denne sag er blevet taget med bukserne nede.
Sandheden er vel, at regeringen ikke har fremsat et lignende forslag til behandling her i Folketingssalen.
Det er oppositionen, der er kommet med det, og det er jo det, der er problemet for Socialdemokratiet.
Bukserne er helt nede, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Jeg har selvfølgelig ikke noget problem med at bekræfte, at jeg virkelig synes, at Enhedslisten har en tabersag i forhold til anvisningsretten og de svageste.
Det er mit svar til fru Lissa Mathiasen.
Til hr. Ole M. Nielsen, som jeg jo så tit har diskuteret også arbejdsmiljø med, vil jeg bare sige: Jeg tror, at det kan blive bekræftet ganske mange steder, at med dette her favoriserer vi jo ældre, utidssvarende plejehjem.
Staten betaler, og det koster.
Det er også derfor, det koster ganske mange penge i forhold til en enkelt institutionsstruktur, en enkelt institutionsbygherretype, ombygning osv.
Vi havde gerne set, at man havde lige vilkår.
Derfor forstår vi heller ikke de partier, som normalt er ansvarlige i boligpolitikken, og som ved førstebehandlingen tilkendegav, at de sagde fra over for det her på baggrund af en lang række afgørende principper.
Men nu lige pludselig fraviger de principperne, i hvert fald en række af dem, som vi har været enige om, så vidt jeg husker tilbage fra 1984 og så frem til nu.
Det er det, der er så underligt for os at opleve, at her vil man altså kun favorisere en enkelt gruppe.
Vi synes, der er mange gode selvejende institutioner, der gør et rigtig godt stykke arbejde, men vi kan ikke se, at vi skal skævvride hele den kommunale struktur på området.
Og det er vigtigt.
Og når vi gør det, får vi måske renoveret nogle plejeboliger, gamle, utidssvarende ældreboliger, som man normalt, hvis det havde været på lige vilkår, ville nedlægge til fordel for nogle moderne ældreboliger, som også var bedre at arbejde i.
Og det er dér, vi har arbejdsmiljøspørgsmålet, og jeg tror, at flere herinde kan bekræfte det.
Det tror jeg ikke at jeg vil få ros for nogen steder.
Det er nok ovre hos finansministeren, at man skal ordne det.
Men jeg kan da i hvert fald bekræfte, at en vis procentsats ikke er noget helligt princip for mig, og jeg tror heller ikke, at det er det for gruppen.
Men hvad man ender med derovre, tror jeg, at vi skal overlade til finansministeren.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-06-01:
Når den socialdemokratiske ordfører lagde så stærkt op til, at det er principper, vi drøfter, så vil jeg gerne høre: Er det et socialdemokratisk grundprincip, at kommunerne skal give 14 pct. i grundkapital?
Eller kan man forestille sig, at Socialdemokratiet under de kommende kommuneforhandlinger ændrer de 14 pct. til de 7 pct., eller er det noget, Socialdemokratiet ultimativt vil stå fast på under de kommende kommunalforhandlinger?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-06-01:
Til mine kære venner i Socialdemokratiet vil jeg sige, at de dog må erkende, at de har en tabersag her.
Vi har jo før oplevet, at når Socialdemokratiet som regeringsparti opdager, at de kommer i mindretal, tilslutter de sig flertallet.
Det ville klæde dem i stedet for at finde på sådan noget som at diskutere menneskesyn og argumentere for, at det er bedre, at ventelisterne til plejehjem bliver længere.
Det er jo det, man gør.
Man snakker menneskesyn og snakker om, at det er vigtigt, at de svagest stillede kommer først.
Men kendsgerningen er jo, at hvis vi ikke renoverer og moderniserer private plejehjem, så bliver pladser nedlagt, og det øger køen, og det resulterer selvfølgelig i, at flere bliver svagere, inden de rykker op og kommer først i køen for at sige det sådan.
Pinen bliver længere.
Hvad er det for et
menneskesyn?
Nå, den med arbejdsmiljøet er vi kommet over, kan jeg forstå, for den fik jeg intet svar på.
Men tak for det.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
... og derfor mener jeg, at hr. Carsten Hansen har ret, når han siger, at man rent faktisk her fravælger den, der er i den svageste situation.
Man fravælger den person, som er dårligst stillet.
Derfor er det da det dårligst tænkelige forslag, man kan stå med.