runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2005-06-16:
Man må jo undres lidt over fru Line Barfods tilgang til det her.
Jeg ser også et væsentligt fortrin i, at man nu, ligegyldigt hvor man bor i landet, får den samme service på sundhedsområdet.
Det synes jeg er en kæmpe fordel, og det kan jeg slet ikke forstå at fru Line Barfod ikke ser.
Line Barfod (EL), 2005-06-16:
Det, fru Inger Støjberg bliver spurgt om, er, hvad hun bygger troen på, at denne her model virker.
Når man ikke har kunnet finde en eneste uafhængig, der vil forsvare modellen, hvorfor har man så en så klippefast tror på, at den vil være god?
Hvorfor er det så helt afgørende for regeringen at få indført brugerbetaling på sundhedsområdet?
Hvorfor er det så afgørende, at man vil have, at kommunerne skal til at betale, hver eneste gang en borger skal på sygehuset?
Man vil have brugerbetalingen ind, selv om alle dem, der ellers arbejder med området, siger, at det vil være meget besværligt, og at de ikke kan se, at det vil virke, men tværtimod nogle gange vil virke imod hensigten.
Vi kan også se, at det vil være de kommuner, der i forvejen har store økonomiske problemer, der kommer til at betale mest i brugerbetaling og i nogle tilfælde oven i købet skal betale næsten dobbelt så meget i brugerbetaling målt i forhold til skattegrundlaget som en række af de rige kommuner.
Inger Støjberg (V), 2005-06-16:
Jeg vil da gerne sige til fru Anne Baastrup, at det da godt kan gøre indtryk, at der ikke er et eneste land i hele verden, der har den samme finansieringsmodel.
Men det kunne jo være, at der var flere lande, der fremover ville få den samme finansieringsmodel.
Jeg har jo ikke set denne lange kø af sundhedsøkonomer, som fru Anne Baastrup ligesom lægger op til, men dog ikke sådan nævner ved navn, der kritiserer denne her model, så jeg kan faktisk ikke helt følge fru Anne Baastrup i den tankegang.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-16:
Det er da rart, at Venstres ordfører er tryg ved en finansieringsmodel, som vi ikke har kunnet finde en eneste – en eneste! – uafhængig sundhedsøkonom, der vil forsvare.
M053S47324871subh.fm Page 4849
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM denne her model
, men jeg kan forstå, at det ikke gør indtryk på fru Inger Støjberg.
Inger Støjberg (V), 2005-06-16:
Det er jo klart, at den finansieringsmodel, der er lagt op til, er en ny måde at finansiere sundhedsvæsenet på.
Det, jeg synes er en af de allerstærkeste sider i det her, er, at man nu opnår et samspil, hvor kommunerne aktivt kommer til at spille en rolle, i og med at man nu som kommunalbestyrelse kan se en fordel i f.eks. forebyggelse.
Det synes jeg er et af de helt centrale elementer i finansieringsmodellen her.
Jeg vil da gerne medgive fru Anne Baastrup, at det her er en ny måde at finansiere sundhedsvæsenet på, men jeg føler mig fuldstændig tryg ved den måde, der er lagt op til at vi finansierer sundhedsvæsenet på i fremtiden.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-16:
Under andenbehandlingen havde vi en debat om den finansieringsmodel, som nu er kommet over i lovforslaget om regionernes finansiering, og hvor fru Inger Støjberg ikke rigtig mente, at det var fru Inger Støjbergs opgave at forsvare den finansieringsmodel.
Men jeg synes nu alligevel, at den måde, man finansierer hele sundhedsområdet på, må give anledning til en debat her i Folketingssalen.
Jeg vil derfor godt spørge fru Inger Støjberg, hvilke overvejelser fru Inger Støjberg har gjort sig i anledning af, at der ikke er en eneste sundhedsøkonom, der har villet stå frem og forsvare den her finansieringsmodel af det danske sundhedsvæsen, som vi nu kan se frem til.
Inger Støjberg (V), 2005-06-16:
Når flertallet om lidt vedtager dette lovforslag, så sikrer vi finansieringen af de kommende regioner.
Det er jo klart, at når man gennemfører kommunalreformen med de mange opgaveflytninger, der ligger i den, ja, så skal der også en finansieringsmodel med.
Lovforslag nr. L 71 er jo på mange måder et teknisk lovforslag, som sætter de økonomiske rammer for kommunalreformen.
Derfor er det væsentligt at minde om, at det jo er fremsat på baggrund af de holdninger, som kommunalreformen bygger på, nemlig et ønske om at fremtidssikre vores samfund, så vi bliver bedre rustet til at løse udfordringerne i fremtidens velfærdssamfund, og så vi får fremtidssikret vor opbygning, hvor man som borger som hovedregel skal henvende sig til sin kommune, når man skal i kontakt med det offentlige system.
Kommunen bliver hovedindgangen til det offentlige.
Vi er i Venstre meget tilfredse med den nye finansieringsmodel, som sikrer en lige økonomisk mulighed for de fem regioner, så man som borger i Danmark kommer til at opleve det samme serviceniveau, uanset hvor man bor i landet.
Venstre støtter selvfølgelig lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2005-06-16:
Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget.
Vi anerkender, at der er lavet et stort arbejde mange steder, at der er gjort en stor indsats, mange steder har der været folkeafstemninger osv., men vi mener, det er et problem, at man gennemfører kommunalreformen, uden at man aner, hvordan økonomien kommer til at se ud fremover, uden at man aner, om kommunerne kommer til at have de penge, der skal til for at løfte de opgaver, de skal tage sig af fremover, uden at man aner, om der er ordentlig sikkerhed for medarbejderne, om der er sikkerhed for, at de medarbejdere, der er i dag, også kan fortsætte med at løse de meget vigtige opgaver, de løser for vores børn, vores syge, vores ældre, til at sikre veje osv.
Når vi nu snakker kommunalreform og folk bliver ved med at tale om, at vi får en masse meget større kommuner, der kan klare mange ting, så skal man også huske, at en tredjedel af borgerne i Danmark altså bor i kommuner, som ikke bliver sammenlagt.
En tredjedel af landets borgere bor i kommuner, der ikke bliver sammenlagt, og derfor kan man altså ikke alene som argument for kommunalreformen bruge det, at alle nu bor i nogle nye kommuner, der kan noget mere.
Vi mener også, det er et stort problem med denne reform, at regeringen ikke turde tage fat om det problem, som man heller ikke løste, sidst man lavede en kommunalreform, nemlig hovedstadsregionen.
Vi mangler stadig at få et ordentligt svar på, hvordan strukturen skal være, så vi har en stærk hovedstad.
Man ville heller ikke tage fat i problemet med, hvordan vi sikrer et bedre lokaldemokrati.
Hvordan sikrer vi både i de eksisterende kommuner og i de nye, større kommuner, at borgerne får en meget større indflydelse på deres eget lokalområde, kan være med til at komme med gode ideer, der kan skabe arbejdspladser osv.?
Vi vil fortsat arbejde ude lokalt, og vi vil også her i Folketinget arbejde for et bedre lokaldemokrati; det mener vi der er meget brug for.
Så er der jo også hele problemet om Farum Kommune, hvor Venstre stod med et stort problem med fallitboet efter Venstres politik.
Efter at man i årevis havde rost alt det, Brixtofte gjorde, kunne man se, at det efterlod kommunekassen med et stort hul.
Så går man skridtet videre med hele kommunalreformen og gennemfører Farummodellen på landsplan.
Det, vi så mangler at få svaret på, er: Hvis Farummodellen på landsplan viser sig at gå lige så galt, som den gjorde i Farum, hvem skal så betale regningen?
Vi synes faktisk, det er så stort et spørgsmål, at man ikke kun skulle have holdt folkeafstemninger lokalt om, hvor kommunegrænsen skulle gå, men at hele kommunalreformen burde have M053S47324871subh.fm Page 4846 Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM været til folkeafstemning, så alle borgere i Danmark havde mulighed for at diskutere den og tage stilling til, om man på landsplan ønskede Farummodellen.
Ønsker man omfattende privatisering og markedsgørelse af det offentlige velfærdssamfund?
Det er det, vi ønsker, og derfor går vi imod kommunalreformen.
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-16:
Således motiveret skal jeg også gøre nogle enkelte bemærkninger i anledning af Det Radikale Venstres støtte til den lovgivning, som vi vedtager nu.
Det, jeg vil sige, er, at vi gerne vil kvittere for det arbejde, der er blevet gjort af borgergrupper, enkeltpersoner, borgmestre og partigrupperinger over det ganske land, som har været optaget af diskussionen om, hvem de skulle slås sammen med, hvis de skulle slås sammen med nogen.
Dermed jo også sagt, at vi her i Folketinget med denne lovgivning netop har gjort den lette del af arbejdet.
Det svære står foran de mennesker, som har taget ansvar for deres nye kommuner, og som skal have det til at fungere.
Samtidig med, at vi nu i disse dage vedtager lovgivningen, som lægger massive, vanskelige, komplicerede og ufinansierede opgaver ud i den enkelte kommune, skal man også finde ud af, hvordan forskellige kommunale kulturer, politiske traditioner, måder at gøre tingene på skal forenes.
Derfor ligger der et meget stort stykke arbejde foran vores folk rundtomkring i kommunerne, og jeg håber, at de vil tage det på sig med samme ansvarlighed og samme vilje til at tage debatterne fra den ene ende til den anden, som de har gjort her i den første del af sammenslutningsprocessen.
Det er et meget stort arbejde, som skal gøres af dem.
Jeg håber, at vi kan understøtte det på bedste vis, bl.a. ved at sørge for, at de ting, vi faktisk vedtager, også giver dem et politisk råderum til at skabe den nye politiske identitet for de nye kommuner, så vi får et stærkt, lokalt selvstyre.
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-16:
Jeg synes, at det er al ære værd at kvittere for, at ministeren er så klar i sin strategi her ved den sidste debat.
Ministeren siger selv, at hun skosede Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet for vores måde at bidrage til debatten på.
Jeg synes, at det er udmærket, at det bliver klart for seere og lyttere her i salen, at det er ren polemik, det, ministeren er ude i i øjeblikket.
Det er den samme ramme, der har sat meget strenge begrænsninger for, hvad man overhovedet måtte M053S47324871subh.fm Page 4836
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM tillade sig at forestille sig på det sociale område for overhovedet at deltage i forhandlingerne.
Når det så kommer til stykket, viser det sig jo, at der ikke er så meget at forhandle om, fordi det er en hellig dato for ministeren, den 15. februar.
Det er dér, det kommer til stykket, og man kan have sine tvivl, om den her socialreform var blevet gennemført, hvis ikke det havde været, fordi Venstre måtte æde, at amterne skulle nedlægges.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Jeg er temmelig sikker på, at det her kommer til at fungere rigtig godt, særlig fordi vi har sørget for, at vi ud over at få større kommuner, som dermed bedre kan tage ansvaret for den enkelte borger på sig, giver disse nogle bedre redskaber til at tage ansvaret på sig, og derudover følger pengene også med, når man lægger ansvaret fra amterne og ud i de nye kommuner.
Det her er – og det var derfor, at jeg sagde, at det var en historisk dag – en meget stor og meget væsentlig reform, og der er mange brikker, der skal falde på plads.
Vi tager dem styk for styk, og vi er nået et rigtig godt stykke vej, og jeg er helt sikker på, at det bliver til rigtig stor gavn for de mange mennesker, der ikke mere skal kastes rundt imellem to myndigheder.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Ministeren ved jo udmærket godt, at alt det om rammeaftalen i høj grad er noget af det, der står i bemærkningerne.
Ministeren ved også udmærket godt, at ministeren blankt har sagt nej til at ville ændre på den dato.
Ministeren har også blankt sagt nej til at ændre på de 800.000 kr.
Det er så rigtigt, at vi kunne have valgt at stille nogle ændringsforslag, som ministeren så kunne have stemt imod sammen med sine regeringspartier og sit støtteparti.
Vi har altså valgt at gøre det på en anden måde, og det kan man så diskutere efterfølgende.
Jeg synes bare, at det er helt urimeligt, det, ministeren siger.
Ministeren ved udmærket godt, hvad der har været de centrale omdrejningspunkter for os.
Vi har oven i købet skrevet et brev, og vi har præciseret det under forhandlingerne.
Ministeren har stillet nogle ændringsforslag, som vi er glade for, og derfor har vi også stemt for dem.
Jeg bliver så nødt til at sige, at det her lovforslag er lavet på en sådan måde, at man meget vanskeligt kan gå ind og stille ændringsforslag, fordi en meget stor del af det ligger i bemærkningerne.
Ministeren har jo heller ikke stillet ændringsforslag til sin egen VISO; der står jo ingen steder, at det er en styrelse.
Lise von Seelen (S), 2005-06-16:
Jeg spurgte sådan set ikke om, hvad der bekymrede.
Jeg spurgte om, hvilke hensigter man kunne have, og om Det Konservative Folkeparti meget gerne vil have, at det private marked udvikler sig og dermed skaber en konkurrencesituation.
Tilbuddene, som vil opstå, vil jo komme til at konkurrere på priserne, så markedet bliver indført på den måde, og derfor ligger det jo lige til højrebenet at spørge: Er det næste etape for Det Konservative Folkeparti, at tilbuddene skal konkurrere på priser og ikke på kvalitet?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Jeg synes, jeg har sagt flere gange, at det vigtigste for mig ikke er, hvem der driver institutionen, men at den fungerer godt og er til gavn for de borgere, der benytter den.
Det er fortsat det vigtigste for mig, og så bekymrer det mig ikke så meget, om det foregår i kommunalt regi eller i privat regi, så længe det er godt for borgerne og kommunen har myndighedsansvaret.
Lise von Seelen (S), 2005-06-16:
Fru Charlotte Dyremose lægger jo ikke skjul på begejstringen over, at dette område, som er højt specialiseret, skal drives i et andet regi, og hun lægger heller ikke skjul på, at Det Konservative Folkeparti langt hellere havde set, at amterne forsvandt, og at regionerne heller ikke havde været der.
Det at flytte driften til et andet regi er jo ikke så enkel en sag.
Men fru Charlotte Dyremose nævnte i en bisætning, at der jo også findes mange private foranstaltninger, som borgerne er godt tilfredse med, og det får mig til at spørge, om det er Det Konservative Folkepartis hensigt, at næste etape skal være, at den private del af området skal være større.
En tidligere konservativ socialminister mente, at den private del af området skulle vokse, og at der skulle være fri prisdannelse på området.
Er det et ønske, som Det Konservative Folkeparti stadig har, og deler ordføreren i givet fald det synspunkt?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Jeg gentager, at vi her drøfter de institutioner, som er en del af rammeaftalen og derfor ligger i regionalt regi, og at det derfor er kontaktudvalget mellem de kommuner, der ligger i den pågældende region, der skal godkende det og nå til enighed om, at man kan gøre det.
Ole Stavad (S), 2005-06-16:
Man bør altid tage et forbehold for, at man har hørt forkert, når ikke man sidder med et referat på skrift, men den konservative ordfører sagde, som jeg hørte det, at inden kommunerne overtager institutionerne, skal de pågældende kommuner dokumentere, at de er i stand til at drive dem på et forsvarligt grundlag.
Som jeg har læst lovforslaget og kunnet følge med fra sidelinjen, er retstilstanden, at kommunen kan vælge at meddele første gang inden den 15. februar 2006, at den ønsker at overtage institutionen, men at der ikke kræves nogen dokumentation for, at det er en god idé, og at der ikke er nogen, der skal tage stilling til, om det er en god idé.
Derfor synes jeg, den konservative ordfører skylder at svare på, hvad hun mente med, at der kræves en dokumentation.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Det er en glidende decentralisering, som foregår i den enkelte region, og derfor sker det i regionalt regi.
Ole Stavad (S), 2005-06-16:
Man kan måske godt imponeres en anelse over den konservative ordførers begejstring.
Jeg må indrømme, at den desværre står i meget stærk kontrast til den heldagshøring, der blev afholdt af handicaporganisationerne med DSI i spidsen her i huset, nede i Landstingssalen.
Her var det bestemt ikke begejstring, der var signalet fra de berørte organisationer, og det blev jo også beklaget meget, at den konservative ordfører eller Det Konservative Folkeparti i det hele taget ikke var til stede i forbindelse med høringen.
Jeg synes måske, det er, som om den konservative ordførers begejstring udstråler, at man befinder sig helt i sin egen lukkede verden, og jeg vil helt konkret spørge: Den konservative ordfører siger, at inden en kommune overtager en institution, skal det kunne dokumenteres, at man er i stand til at drive den videre.
Det er i hvert fald en ny oplysning for mig, og vil den konservative ordfører sige, hvori den dokumentation skal bestå, og hvem der skal tage stilling til, om dokumentationen er tilstrækkelig overbeM053S47324871subh.fm Page 4820
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM visende til, at kommunen kan overtage institutionen?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Den giver jo adgang ikke bare til de institutioner, der er i mit eget amt, men til institutioner over hele landet, som der nu skabes en bevidsthed om, og så giver kommunen som den ene myndighed sikkerhed for, at ansvaret ligger så tæt på borgeren som overhovedet muligt, så det, i det omfang man har behov for et tilbud i sin nærhed, også er den myndighed, der har ansvaret.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Jeg skal være den første til at medgive, og det kommer jeg også ind på, at rammeaftaler vil give mere synlighed.
Det, jeg spørger om, er, om det pr. automatik vil give flere tilbud.
Det vil jo så være det samme som at sige, at der ikke har været de nødvendige tilbud i dag, og at det har været meget dårligt, og det har kommunerne jo en del af medansvaret for.
Det andet er, at jeg ikke fatter, at man kan sige, at nærheden i tilbud bliver større.
Det er klart, at det kan det blive på nogle enkelte områder, men forestiller ordføreren sig, at man vil have alle specialiserede tilbud i alle 98 kommuner, som det vist er blevet til?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Rammeaftalerne skulle gerne være garanten for, at der bliver synlighed de steder, hvor der er mangel på tilbud, så det vil give flere tilbud, og det vigtigste eller det, der er lige så vigtigt, er, at alle de her mange gode initiativer giver adgang til det rigtige tilbud.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Jeg synes egentlig, at det er helt utroligt, at ministeren kan henvise til lovforslagets bemærkninger om netop VISO, al den stund at der ikke engang i lovforslaget står, hvad VISO skal være.
Vi har under udvalgsbehandlingen og førstebehandlingen fået at vide, at det bliver en styrelse.
Det står ikke i lovforslaget.
Derfor synes jeg, at det er meget dristigt, at ministeren pludselig tager det, som er ændret så fantastisk meget, op.
Mit spørgsmål er så selvfølgelig til fru Charlotte Dyremose – for det er jo en fortsættelse af rækken, eller sådan måtte jeg forstå det – om én indgang, ét VISO, én tilbudsportal som sådan giver flere tilbud til den, der har brug for det.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Jeg beder om ordet, fordi jeg nu flere gange under debatten her i dag har hørt den socialdemokratiske ordfører stille krav om, at borgerne skal have adgang til rådgivning i VISO.
Sagen er, at det bliver sådan, at borgerne får adgang til rådgivning i VISO.
Det står direkte i lovforslaget og i lovforslagets bemærkninger, så det burde der ikke være nogen som helst tvivl om, hvis man i øvrigt havde gået de enkelte punkter i lovforslaget igennem.
M053S47324871subh.fm Page 4819
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Der er ingen tvivl om, at alle borgere vil kunne ringe til VISO for at søge rådgivning, vejledning i forhold til de mest specialiserede situationer.
Det er så VISO, der afgør, om det er det rette sted at henvende sig, eller om det er en rådgivning, kommunen burde kunne tage sig af, akkurat ligesom kommunerne i dag står for den almindelige rådgivning.
Der er altså ingen tvivl om, at alle kan henvende sig, men det er så VISO, der afgør, om den henvendelse er relevant og går det rigtige sted hen.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Jeg har nu fået De Radikales ord for, at det her bliver bedre, end det var, og jeg har også på en lang række områder fået Socialdemokraternes ord for det.
Og det er jo bl.a., fordi vi nu giver mulighed for, at den enkelte borger får adgang til den mest specialiserede vejledning.
Enhver borger har mulighed for at ringe til VISO.
Men det er da klart, at der er nogle tilfælde, hvor det er bedre at tale med kommunen, og så vil VISO henvise dertil, fordi det ikke er et meget specialiseret område.
Alle de meget specialiserede, som er dem, jeg i hvert fald er mest bekymret for i den struktur, vi har i dag, får et særlig godt tilbud her, fordi der netop ikke er den specifikke viden i den lille kommune, men der har man så muligheden for videndeling til alles glæde og gavn.
Det er det, der er så godt ved den her reform.
Mette Frederiksen (S), 2005-06-16:
Så lav dog en reform på socialområdet, der giver os de bedste tilbud.
Så sørg dog for, at kommunalreformen styrker den enkelte handicappede og de pårørende, der er omkring den pågældende person.
Når man nu skaber en funktion som VISO, altså samler specialrådgivning og viden ét sted, så giv dog borgerne adgang.
Lev dog efter princippet om videndeling.
Sig dog til de mennesker: I kan altid ringe, I kan altid henvende jer.
Fru Charlotte Dyremose nikker, men det er jo ikke rigtigt.
Man kan jo kun henvende sig til VISO i de få mest specialiserede og mest komplicerede sager.
Alle kan ikke ringe til VISO.
Alle kan ikke henvende sig til VISO.
Hvis man vil nærheden, hvis man vil borgeren i centrum, bruger man da det afsæt at sige: Nej, VISO skal ikke kun handle om de mest specialiserede og mest komplicerede sager – få, står der oven i købet.
Så åbn dog op, videndel, bring den nærhed, den rådgivning og den viden, den enkelte borger har behov for, til borgeren.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Jeg bemærkede godt, at fru Mette Frederiksen ikke var her, da jeg indledte min tale.
Jeg skal derfor gentage både mit fokus på, at vi lige præcis i den her reform kombinerer muligheden for nærhed med muligheden for specialisering, og at vi lige præcis har kæmpet i 15 år for at få amterne nedlagt primært af den årsag, at vi vil have én indgang for borgerne, så de kan få det bedst tænkelige tilbud.
Mette Frederiksen (S), 2005-06-16:
Det har taget lang tid at nå hertil, men nu nåede vi det, nemlig til, at den konservative ordfører meget klart får signaleret, at det her ikke handler om socialpolitik, at det her ikke handler om handicappede.
Man har villet nedlægge amterne og har så stået med et højt specialiseret socialområde og en masse handicapgrupper, som man har måttet placere, og de er så blevet placeret kommunalt.
Hvor ville det dog være en gevinst for det specialiserede sociale område, om man havde borgeren som udgangspunkt.
Den konservative ordfører siger så: Det er vigtigt med nærhed.
Hvori består nærheden i forbindelse med en institution for børn med svær autisme?
Langt de fleste kommuner vil jo ikke have et befolkningsgrundlag, der er stort nok til at kunne have børn nok til en sådan institution.
Hvori består nærheden?
Hvor er nærhedsprincippet i, at institutioner med et højt specialiseringsniveau partout på kort eller lang sigt skal kommunaliseres?
Hvad er sigtet?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Jeg kan endnu en gang bekræfte, at der ikke har været noget hastværk.
Der er en skæringsdato, så man kan få de første rammeaftaler på plads.
Det synes jeg nu er ganske almindelig ansvarlighed.
Jeg vil da så godt kvittere for hr. Ole Glahns bemærkning om, at det her bliver meget bedre end det tidligere system.
Ole Glahn (RV), 2005-06-16:
I de forhandlinger, der har været om dette lovforslag, har det i hvert fald været forhandlerne fra vores sides oplevelse, at det ikke har været muligt at rykke dette tidspunkt fra den 15. februar næste år.
Når fru Charlotte Dyremose på et tidspunkt sagde, at hun ikke kunne forstå, hvorfor oppositionen ikke kunne stemme for det her, kan jeg bruge et billede, som Storm P. havde.
Storm P. refererer to mennesker, der møder hinanden, hvor den ene har været syg og den anden spørger: Hvordan går det?
Jo tak, det går bedre.
Den anden siger så: Det var nu bedre, hvis det gik godt.
Det her er ikke godt.
Det er bedre – det har fru Charlotte Dyremose sagt flere gange – men vi går kun ind for noget, der er godt.
Og det her er ikke godt.