runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Nu skal man jo passe på ikke at blive misforstået.
Når jeg sagde, at indlægget fra Venstres ordfører var visionært på en række områder, så mente jeg det faktisk.
Der skal ikke lægges noget sarkastisk i det på nogen måde.
Jeg mener faktisk, der var nogle utrolig gode træk i det.
Men det koster.
Det er derfor, jeg siger, at jeg næsten kunne høre på svaret, at der ikke var nogen reduktioner, at der ikke var nogen nedskæringer i ulandsbistanden i Venstres univers.
Jeg kunne næsten ikke høre, at det var der i hvert fald.
Dér var det, jeg sagde, at jeg er enig i, at vi skal ommøblere.
Vi mener faktisk, at vi ikke skal bruge én krone mindre, men vi er helt enige i, at de skal bruges bedre.
Vi skal hele tiden være optaget af at ommøblere og bruge dem bedre, hvis det er nødvendigt, og påvise det.
Det er det, der er problemet for os.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører vil have en konstruktiv debat i dag, det er der i hvert fald god grund til.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvis man nu følger det scenario, som jeg lige vil gøre rede for nu, at Venstre fik magt, som de har agt, sammen med andre partier bl.a. Det Konservative Folkeparti og andre partier i Folketinget, og de havde fuldstændig frie hænder til at formulere, hvad det er for en strategi, hvad det er for nogle krav, der skal være for den danske udviklingsbistand, så vil jeg høre, om Venstre vil garantere, at Venstre i det tilfælde ikke skærer i rammen?
Det er et spørgsmål, der er vigtigt.
Det er det ene spørgsmål, jeg vil stille til Venstres ordfører.
Det andet spørgsmål er, at Det Konservative Folkeparti jo har foreslået meget store reduktioner i udviklingsbistanden, helt op til 25 pct.
Hvis Venstre kommer til magten, vil Venstre så støtte det synspunkt?
Vil Venstre støtte denne her politik, eller vil Venstre holde fast i den nedskæring, som hr. Jens Hald Madsen kalder en fastfrysning på 1999-niveau?
Hvad er Venstres holdning til det her, det ønsker jeg også et klart svar på.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Til hr. Kim Behnke vil jeg sige: Lad nu være med at tænke på grædende børn osv., det kan sådan set være ligegyldigt.
For mig at se handler det om, at det er regeringen, som har muligheden for at komme med en udenrigspolitik, hvor vi fra oppositionens opfordrer til at stoppe, til at have en konsekvens i den udenrigspolitik.
Sådan som det har udviklet sig nu med Uganda, hvor FN er kommet med en rapport, der siger vi blot, at selvfølgelig har vi støttet før, fordi Uganda rent faktisk har haft en meget positiv demokratisk udvikling.
Så har vi nu givet dem advarsler omkring det, der foregår i Congo, at nu kan det være nok, og nu må det stoppe.
Og så er jeg også enig med hr. Kim Behnke i, at så må det også have konsekvens i Finansudvalget.
Det er selvfølgelig fuldstændig indlysende. Til Enhedslisten: Jamen det står jo fuldstændig klart, hvor meget vi vil skære ned.
Vi laver en fastfrysning, som svarer til 1999-niveauet.
Længere er den ikke.
Spørgsmålet om Mifresta-midler, jamen der er lavet en helt bestemt aftale om Mifresta-midlerne, og Venstre kan da absolut ikke ved en aftale, som er lavet af flere partier, give nogen garantier overhovedet omkring Mifresta-rammen.
Den er jo skilt fra.
Jeg mener også, at der er mange partier, der ikke har haft særligt held med at give garantier.
Det eneste, der står i vores oplæg omkring Mifresta, som er ret vigtigt,
er, at andre lande tager nogle af de aktiviteter, der er i Mifresta-rammen, og putter dem ind under ulandsrammen.
Der siger vi i Venstre, at det burde man måske tænke over, når nu man regner ud, hvad procentdelen er for ulandsbistanden.
Det, vi siger, er, at det burde man overveje.
Med hensyn til Mod-ATTAC, jamen jeg bakker Mod-ATTAC stærkt op, for jeg siger, at skal vi have gældslettelser, så er det med, at vi stiller krav.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Det synes jeg var meget fint, at hr. Keld Albrechtsen spurgte om, for det understreger jo, at det ikke kun er SF, der har fået den fejlopfattelse, som hr. Jens Hald Madsen nævner.
Den er relativt udbredt, og det tror jeg handler om, at det er en meget kryptisk formulering, der er i Venstres finanslovudspil.
Og den blev endnu mere kryptisk med den formulering, som Venstres ordfører bruger i dag med, at det er ikke sådan lige med det samme, og det er ikke i første omgang, og det er ikke så længe at ... og sådan noget.
Kan Venstres ordfører garantere, at Venstre ikke under nogen omstændigheder vil lægge op til, at Mifresta, miljø,- freds- og stabilitetsrammen, bliver regnet ind under den ene procent, der skal fastfryses på 1999-niveau?
Det synes jeg ville være rart at få at vide.
Det andet, jeg godt vil spørge om, er, at nu har en række fremfarende unge Venstremedlemmer jo gjort meget ud af at lave et Mod-ATTAC.
I dag holder Venstres ordfører så en meget moderat tale.
Er Venstre enig med ATTAC i, at der skal sikres en gældslettelse til de fattigste lande, så de får mulighed for at frigøre midler; så er der jo trods alt ikke så meget grund til at lave Mod-ATTAC.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-26:
Når vi skærer gennem det tykke lag af bortforklaringer, som hr. Jens Hald Madsen præsenterer os for, så står det spørgsmål jo tilbage, som det ikke lykkedes hr. Jens Hald Madsen at besvare, nemlig hvor meget Venstre agter at nedskære ulandsbistanden.
Jeg synes egentlig, at det må være fair og ordentligt, at Venstre præsenterer Folketinget og befolkningen for det.
Derfor vil jeg bede hr. Jens Hald Madsen komme op og besvare det spørgsmål klart.
Jeg lagde mærke til, at hr. Jens Hald Madsen ikke besvarede det spørgsmål, der blev stillet, om man har tænkt sig at tage miljø- og katastrofebistanden og putte den ind i 1 pct.'s rammen, hvilket jo er en dramatisk nedskæring af ulandsbistanden.
Så jeg synes, at hr. Jens Hald Madsen skulle komme op og sige rent ud, hvad der er Venstres politik.
Kim Behnke (UP), 2001-04-26:
Hvis man bliver spurgt om noget ubehageligt, kan man altid prøve at svare udenom og svare, at det var nogle grædende børn, og det var nogle syge mennesker, der skulle have medicin og sådan noget.
Og jeg forstår godt, hvis Venstre har lyst til at støtte sådan nogle projekter.
Men de to gange, der har været Ugandaprojekter i denne her folketingssamling, har det ikke handlet om det.
Den ene gang var det sådan et demokratiprojekt, hvor nogle kommunistiske fagforeninger har fået støtte fra Danmark.
Det stemte Venstre for.
Begge gange har Venstre stemt for.
Jeg kan faktisk sige det på en anden måde, at i de 13½ år, jeg har siddet i Folketingets Finansudvalg, har Venstre aldrig, gentager aldrig, stemt imod en eneste ulandsbevilling.
Mit spørgsmål er derfor: Hvorfor lader Venstre ikke hr. Hald Madsens tale og Venstres partiprogram følge af handling?
Det ene sted her i Folketinget, hvor man kan lade handling følge ord, er nemlig i Folketingets Finansudvalg, hvor alle ulandsbevillingerne bliver givet.
Det er der, Danmark støtter alle mulige korrupte, totalitære regimer, det er der, vi giver ulandsbistand til lande, der bruger pengene på at opbygge atommissiler og den slags ting.
Og hver eneste gang stemmer Venstre for.
Kan hr. Hald Madsen forklare den divergens, der er mellem den konkrete handling i Finansudvalget og så det, hr. Hald Madsen siger i dag?
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Først til Socialdemokratiet.
Gensidig respekt.
Det er egentlig dækkende for mange af de her spørgsmål, der kommer.
For det, Venstre godt vil demonstrere, er, at vi gerne vil gå ind i en dialog omkring bistandsområdet, hvor vi siger, at der er en gensidig respekt mellem dem, der modtager, og dem der giver.
At begge parter lytter.
Derfor siger vi så også: Grunden til, at vi har holdt fast i, at vi vil have en fastfrysning af bistanden på 1999-niveau, er, at vi faktisk mener, og det må I gerne spørge mig om igen, at der er så mange eksempler på, at dem, vi giver penge til, ignorerer det vi siger.
Hvor vi stiller nogle ganske almindelige krav om politisk vilje, politisk mod.
Og det er det, jeg synes der er et problem.
Derfor er det også et svar til CD: Vi kan stadig væk godt give bistand til de forskellige områder og er meget enige, men vi vil bare ikke give til nogle regimer, som fuldstændig ignorerer, hvad vi siger til dem.
Så vil vi hellere gå ind og sige, at man multilateralt, altså via FN-systemet, via andre organisationer sammen med andre lande, må lægge pres på det land, for vi kan ikke gøre det alene.
Og det er dér, det bliver vigtigt at forstå, at sådan cirka halvdelen af vores bistand sker multilateralt.
Så vi skærer ikke ned, vi bruger bare nogle andre værktøjer.
Og derfor synes jeg ikke, det er en falsk indpakning, men det er rigtigt, at vi har et andet indpakningspapir og et andet grundlag og fokus.
Men jeg synes ikke, der er noget forkert i det, som Venstre fremfører på den måde.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Til hr. Jens Hald Madsen: Lad os nu ikke lave det her
til en teknisk diskussion.
Om det er multilateralt eller bilateralt.
Om det er det ene eller det andet.
Det er ikke det, der er det afgørende.
Det afgørende er, at hr. Jens Hald Madsen egentlig har et flot ordførerindlæg her med masser af gode visioner i, mange flotte ting i forhold til sygdomsbekæmpelse og en lang række andre ting.
Og jeg vil bare gerne have forklaret, hvordan man kan klare alt det gode, man gerne vil, de flotte visioner, samtidig med at man skal have dækket en besparelse ind.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-26:
Venstre mener ligesom Det Radikale Venstre, at fattigdomsbekæmpelse er uomgængelig, både ud fra en humanitær vinkel og også ud fra en stabilitetsmæssig vinkel på verdensplan.
Og da fattigdomsproblemet jo ikke bliver mindre af, at vi skærer i rammen, så går mit spørgsmål på, om det så ikke vil være en farbar vej, at man prøver at adskille diskussionen om rammens størrelse fra selve det konkrete projekt.
For vi er da enige om, at der er mange dårlige regeringer, men vi har også konstateret, at antallet af fattige mennesker er uendelig stort, og det er et problem, der ikke går over af sig selv.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Ja, Venstre har jo et slogan, der hedder: »Venstre ved du, hvor du har«.
Og hr. Jens Hald Madsen nævnte også i sin ordførertale, at Venstres udviklingsbistandspolitik bygger på gensidige krav og respekt.
Sådan var ordene.
Så er jeg nødt til at spørge hr. Jens Hald Madsen: Hvor har vi Venstre henne, når det gælder den her konference, som vi diskuterer i dag, hjælpen til de 49 mindst udviklede lande, hvor der bor 600 mio. fattige mennesker?
Hvor har vi Venstre?
Er det Venstres politik, at hvis de kommer til magten, så er deres tilbud til de her lande at skære ned på bistanden?
Alt det andet om fri og fair handel lyder, som om Venstre og vi er meget enige omkring det spor.
Men hvad med bistanden?
Hvad med anstændigheden, hvor har vi Venstre dér?
jeg, at hr. Jens Hald Madsen kan give.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Jeg skal forsøge at svare på alle spørgsmålene.
Til hr. Behnke: Vi har stemt for mange projekter i Uganda, fordi vi ikke trækker os fuldstændig ud af et land, hvis der er nogle, der er sygdomsramte, for eksempel aids-projekter, hvis vi ved, at pengene går direkte til den svage gruppe.
Det, Venstre går ind for, er, at det har en konsekvens for styret, og det vil sige programsamarbejdslandet.
Når vi taler om programsamarbejdsland, så mener vi, at et programsamarbejdsland er et land, hvor man anerkender det styre, der er i landet.
Og det er det, der er problemet.
Til CD vil jeg sige: Det er så frygteligt, når man ikke har læst Venstres oplæg.
Hvis man havde det, kunne man ikke komme med de udtalelser.
For der er altså forskel på den multilaterale hjælp og den bilaterale hjælp.
Og det, vi siger, er, at vi deler det op.
Det er nogle værktøjer, vi bruger, og jeg synes egentlig, hr. Ebbe Kalnæs burde læse det, ellers jeg vil meget gerne forklare, at det, vi siger, er, at hvis der er et problem i et land, som kun kan løses multilateralt, så skal vi gøre det og gøre vores indsats dér.
Derfor er det egentlig dér, debatten i Danmark går helt galt.
For vi diskuterer hele tiden bilateral hjælp, vi diskuterer aldrig multilateral hjælp.
Det, at man stopper med bilateral hjælp i Danmark, er jo ikke ensbetydende med, at Danmark ikke direkte eller indirekte via multilateral hjælp støtter et land.
Det er simpelt hen spørgsmålet om at bruge
de rigtige værktøjer.
Til SF's hr. Jørn Jespersen
: Jeg har også hørt et rygte om, at SF skulle have sådan en misforstået opfattelse af, at vi vil skære ned på Mifresta-rammen, og vi vil lægge det sammen med ulandsrammen. Det er der ikke hold i, for vi ved udmærket godt, at der er indgået en aftale om Mifresta-rammen, og den bliver fastholdt.
Det fastholder Venstre selvfølgelig også, indtil den aftale er forbi.
Det, jeg blot siger, er, at vi ingen intentioner har om at lægge Mifresta-midlerne sammen med ulandsrammen.
Men det er definitionen, vi er uenige om, og det vil jeg gerne redegøre for, hvis jeg bliver spurgt igen.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Der er mange spørgsmål, der presser sig på i forhold til Venstre og Venstres politik over for de fattigste lande.
Kunne vi ikke få en redegørelse
fra Venstres ordfører om, hvor meget Venstre vil skære ulandsbistanden ned, hvis man får magt, som man har agt? Og når jeg spørger på den måde, er det, fordi udadtil siger Venstre, at de bare vil fastfryse, hvad der, så vidt jeg kan se ud af finanslovforslagene, giver en besparelse på 400 mio. kr. i år 2000, hvis man havde fulgt forslaget fra 1999, og på 1,2 mia. kr. i år 2001.
Hvor meget skal den så stige, denne fastfrysningsbesparelse, i de kommende år?
Det er den ene del af det.
Men det andet er jo, at der er nogle kryptiske bemærkninger, er jeg blevet gjort opmærksom på, i Venstres finanslovudspil, hvor man siger, at den såkaldte miljø-, freds- og katastroferamme indregnes andre steder i den samlede ulandsbistand.
Kan man på nogen måde se det som et signal om, at Venstre vil fjerne hele Mifresta-rammen og lægge den ind under den generelle 1,0 pct. i ulandsbistand, som så oven i købet fastfryses i 1999?
Så er der i virkeligheden om få år tale om, at Venstre vil halvere ulandshjælpen.
Kan det være rigtigt?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Hvordan er det nu, man skal udtrykke sig?
Der er så meget, vi gerne vil sammen med Venstre, men nogle gange er det svært.
Når jeg siger det, er det, fordi vi er enige med Venstre i, at der skal stilles krav.
Vi er enige med Venstre i, at vi ikke som nation skal blåstemple banditnationer, og vi skal også være parate til at trække os tilbage fra den blåstempling.
Men vi er samtidig også af den opfattelse, at vi ikke skal rende skrigende væk, hvis der er mennesker, der er undertrykte, der er underernærede, og som vi på anden måde kan hjælpe i en direkte form, hvor vi ikke blåstempler regeringen og gør det ad den vej.
Og der har vi det sådan lidt mere nuanceret.
Men jeg vil gerne stille et enkelt spørgsmål.
Hvis der nu er et sted, hvor det står helt galt til og vi skal stoppe og pengene bliver i overskud, var der så ikke en idé i at gøre det bedre, det at sende signalet, det at bruge fanen og fortælle, at Danmark er foran her?
Vi kunne jo relativt hurtigt ommøblere nogle af de her midler i stedet for at bruge lejligheden til at lave en besparelse på området.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-26:
Jeg vil egentlig godt bede hr. Jens Hald Madsen oplyse, om der vil være afrikanske lande, som fremover vil kunne modtage bistand med Venstres støtte, og hvilke afrikanske lande der vil være tale om, for listen over afrikanske lande, som hr. Jens Hald Madsen allerede har slettet, er jo ved at være betydelig lang, og jeg tvivler på, at der vil være nogen tilbage, når den her debat er slut.
Dermed kommer vi jo til det reelle perspektiv for Venstre, nemlig at få nedskåret ulandsbistanden.
Derfor vi jeg bede hr. Jens Hald Madsen besvare det spørgsmål: Hvor stor en del af pengene til miljø- og katastrofebistand agter Venstre at stjæle fra ulandsrammen?
For det var jo det, hr. Jens Hald Madsen bekræftede, at Venstre har en overvejelse om at tage en del af de penge, der skal bruges til miljø- og katastrofebistand, og stjæle dem fra ulandsrammen.
Det sagde hr. Jens Hald Madsen jo rent ud, og det var da en begyndende oprigtighed.
Men lad os nu få Venstres politik på bordet helt og fuldt, så kan vi jo tage en diskussion om den.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Vi skal jo være opmærksomme på, at vi her har at gøre med et parti, som markedsfører sig under et slogan, der hedder: Venstre ved du hvor du har.
Og det bliver jo i stadig stigende omfang et meget tomt slogan.
Dagens debat er endnu et eksempel på det.
Vi har set en lang række medlemmer af Venstres
folketingsgruppe, der har været ude - meget engagerede - i Mod-ATTAC og sige: Alt det dér med bistand og gældseftergivelse er slet ikke vigtigt, det er bare frihandel, frihandel, frihandel.
Oven i købet til nogle lande, der slet ikke er i stand til at producere og sælge nogen som helst varer.
Frihandel er det eneste svar.
Så kommer Venstres ordfører i dag og holder en moderat tale, for nu skal man ikke have ørerne i maskinen og sådan noget.
Hvad mener Venstre egentlig?
Kan vi ikke få at vide, når Venstre siger, at man ikke vil støtte vedtagelsen, fordi der står, at der skal fastholdes et højt bistandsniveau: Hvor langt skal bistanden ned ifølge Venstre?
Hvilke lande og programmer mener man at man kan afskaffe?
Det må man selvfølgelig have undersøgt, inden man foreslår det.
Hvornår udløber aftalen om Mifresta-rammen?
Hr. Jens Hald Madsen brugte udtrykket
: Ikke så længe aftalen løber.
Hvornår mener Venstre, at den ophører og det står én frit for at skære i rammen eller tage den helt ind under EU og dermed fjerne en tredjedel af dansk ulandsbistand samtidig med fastfrysningen og dermed reelt halvere dansk udviklingsbistand?
Hvornår er det, man har tænkt sig at gøre det?
Har vi at gøre med en hemmelig plan om en halvering af dansk udviklingsbistand, som Venstre bare ikke vil røbe før valget?
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Jeg må sige, at jeg synes, det her er lidt ærgerligt.
Jeg forsøgte i hvert fald at være konstruktiv og gå ind i en dialog om det, som Venstre er kritisk over for, nemlig at vi ikke vil give til regimer, vi vil ikke give til diktatorer, men samtidig siger vi, at der er behov for bistand.
At vi gerne vil have en debat om Mifresta-midlerne i forhold til, at andre lande opfatter det, som vi kalder Mifresta-midlerne, som ulandsbistand, får Enhedslisten til at konkludere, at Venstre vil stjæle Mifresta-midlerne fra ulandsrammen.
Det er simpelt hen useriøst.
Det har jeg ikke sagt.
Læs oplægget!
Der står i oplægget, at vi gerne vil diskutere den måde, som vi f.eks. beregner det på.
Det er jo det, der egentlig er problemet.
Og det er så ynkeligt, at der hele tiden skal være fokus på, hvor mange penge vi bruger på ulandsbistand, at det skal være kvantiteten, i stedet for at diskutere kvaliteten, diskutere, hvad det er for nogle krav, hvad det er, vi vil acceptere.
Vil vi acceptere at give 280 mio. kr. til Uganda, hvis de fører krig i Congo og plyndrer et land for guld og diamanter?
Vil vi så sætte det op, som regeringen vil, til 300 mio. kr. til næste år?
Er det dét, vi vil bruge vores skatteborgeres penge til?
Det er det, Venstre spørger om.
Vi siger, at vi gerne vil have en debat, en dialog.
Men den låser sig fast i, at det eneste, som venstrefløjen kan sige imod Venstre, er: I vil skære ned, og I vil overhovedet ikke andet.
Det er det eneste, I vil, I vil bare stjæle nogle penge fra denne her ramme.
Jamen hvis venstrefløjen mente noget seriøst med det her, gik vi da ind i en dialog, hvor vi kunne diskutere: Hvad er det for nogle krav?
Og jeg vil også fortsætte med at sige til SF, at der er masser af krav, som er meget lig SF's, men jeg mener bare ikke, at de er blevet fulgt op; der er ikke nogen konsekvens i det, når de her krav, som vi stiller, overtrædes, man ignorerer det.
Gitte Seeberg (KF), 2001-04-26:
Det er simpelt hen hyklernes vagtparade, jeg synes, jeg står over for her.
Man får næsten lyst til at spørge: Hvorfor er det ikke 1½ pct. eller 2 pct. eller 2½ pct.?
Hvad er det, der gør de partier, som nu er heroppe for at klandre mig, så meget bedre?
Hvorfor skal det ikke være et eller andet højere tal?
Jeg synes ærlig talt, det er noget underligt noget.
Vi yder verdens højeste bistand.
Vi vil fortsat med det konservative forslag være blandt de lande, som har det allerhøjeste bistandsniveau i forhold til BNI, og det synes vi er godt nok. Vi har svært ved at se i Det Konservative Folkeparti, hvorfor vi nødvendigvis skal være det land, som altid skal ligge mest i front.
Selvfølgelig vil det gå ud over nogle projekter.
Det har jeg jo ikke sagt det ikke vil gøre.
Hvis man skærer, om det så er 5, 10 eller 15 pct., eller hvor meget man vil ende med at skære til sin tid, så er det klart, at det vil betyde noget.
Derfor vil jeg sige, at vi i øjeblikket arbejder på at udarbejde et oplæg, og når det kommer, så vil jeg give svar på samtlige de spørgsmål. Hr. Jeppe Kofod spørger: Jamen kunne man ikke bruge pengene et andet sted?
Det er sådan set det samme, som hr. Ebbe Kalnæs, som jeg ikke fik svaret før, var inde på tidligere.
Jo, det kan man selvfølgelig altid sige.
Der er da ingen tvivl om, at hvis regeringspartierne og SF stillede
forslag om at bruge 2 pct. af BNI, så ville vi nok også kunne finde ud af, hvor vi skulle bruge pengene dér.
Men jeg synes ikke, at man fra dansk side skal skamme sig over at komme med et forslag, som indebærer, at vi fortsat ligger væsentlig højere end de lande,
vi normalt sammenligner os med.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Jeg vil gerne rose fru Gitte Seeberg for klar politisk tale.
Lige præcis på det her punkt er der ingen tvivl om, at den danske højrefløj og resten af Folketinget, må man jo næsten sige, adskiller sig.
Så jeg har to spørgsmål, som jeg gerne vil have en kommentar til.
Det kan godt være, at det er, fordi vi adskiller os så markant på det her vigtige spørgsmål.
Det vil i hvert fald ikke gavne de fattige lande.
Hvis man skærer ned med 25 pct., hvorfor skulle det så lige pludselig være sådan, at man fik hundrede procent ud af rammen?
Der vil stadig væk være projekter, man er nødt til at gøre bedre.
Sådan må det da hænge sammen.
Endelig forstår jeg simpelt hen ikke den konservative politik på det område her.
Vi har 1,2 milliarder mennesker, der lever i absolut fattigdom, og alligevel siger man
, at vi bare skal skære 25 pct. af vores bistand væk.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Jeg må indrømme, at jeg synes, den konservative tale er ulandspolitik for den rige verden, når den er værst.
Det var utrolig mange pæne ord, og så var det drastiske nedskæringer og forringelser, da det kom til stykket.
Man siger fra konservativ side den ene gang efter den anden, at i forhold til de fattige landes situation vil man hjælpe i nærområderne, dér hvor problemerne er.
Hvordan hænger det sammen med, at man vil skære - er det ikke rigtigt? - 25 pct. af ulandsbistanden?
Hvordan hænger de to ting sammen?
Er der ikke nogen anstændige mennesker i Det Konservative Folkeparti, der påpeger i interne debatter, at her har vi måske et lille modsætningsproblem, som vi burde forholde os til?
Man siger, at vi godt kan få lige så meget udbytte for pengene, selv om vi skærer en fjerdedel ned, samtidig med at man siger, at ulandsbistanden faktisk virker, og at man er meget godt tilfreds med den, der er, fordi man kan se resultaterne, og at man selv har besøgt dem.
Kan vi få dokumentationen for, hvordan vi sikrer, at en 25 pct.s nedskæring ikke rammer nogle af de gode projekter, som man i øvrigt har sympati for?
Selvfølgelig vil de da ramme dér.
Man kan da ikke vide på forhånd, hvad det er for nogle, der virker, det er jo hele problemet, men vi bliver stadig dygtigere til at styre det.
Hvordan vil De Konservative på forhånd kunne finde dem, der ikke virker, når de ikke hidtil har anvist nogle midler til at klare det?