runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde i sit svar til mig, at Venstre ikke ønsker nogen modeller til fordeling af udlændinge i Danmark.
Det er sådan set fair nok, men hvorfor i alverden sagde fru Birthe Rønn Hornbech så i sit første indlæg, at Venstre gerne ville have en bedre fordeling i Danmark, men bare ikke kunne lide ministerens model.
Man kan ikke både fløjte og have mel i munden, og derfor må fru Birthe Rønn Hornbech ud af busken.
Vil hun være med til en bedre fordeling, og hvilke forslag har hun så til, at en sådan kan ske?
Jeg er glad for, at fru Birthe Rønn Hornbech henviste til forslaget om det andet, jeg spurgte om, nemlig hvornår flygninge kunne få fast status i Danmark.
Der står ganske rigtigt 7 år.
Men fru Birthe Rønn Hornbech sagde i sit indlæg
fra denne talerstol med meget høj stemmeføring: Flygtninge må ikke blive indvandrere.
Så kom jeg til at tænke på, at jeg både i dag og ved andre lejligheder har hørt mange kritiske bemærkninger om uklarhed hos ministeren og uklarhed mig her og dér.
Jeg synes, det er en fordel, når man forlanger klarhed af andre, at man også selv kan udtrykke sig rimeligt klart, så vi andre kan forstå, hvilke holdninger man har.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-01-22:
Jeg kunne forstå, at fru Elisabeth Arnold var meget optaget af juridiske udtryk, og derfor har jeg selvfølgelig også konsulteret nogle, der er meget klogere end mig.
Jeg kan oplyse, at når vi i beslutningsforslaget har skrevet, at retskravet på de facto skal ophæves, er det selvfølgelig, fordi vi anerkender, at der fortsat skal være mulighed for et supplerende antal flygtninge, bl.a. hvor vi skal overholde torturkonventionen.
Retskrav er selvfølgelig dyrket nøje i de to lærebøger, der er om dette emne, bla. den kommenterede udlændingelov, der er skrevet af nogle af dem, der var med, da udlændingeloven i sin tid blev gennemført, og som senere har administreret den.
Jeg kan lige nu kun komme i tanke om Morten Kjærum.
I begge bøger står, at der er et retskrav, og det er derfra, vi har det, men hvis fru Elisabeth Arnold har nogle, der er mere kyndige end Morten Kjærum og de andre på Det Danske Center for Menneskerettigheder, så lad os høre om det, for vi kan da godt formulere det om, hvis fru Elisabeth Arnold så vil være med.
Hr. Jørgen Estrup manglede nogle bemærkninger.
Jamen vi har i årevis, når vi har diskuteret det med kommunerne, sagt, at vi ønsker en frivillig ordning.
At kommunerne ikke kan finde ud af det og ikke ønsker en frivillig ordning er selvfølgelig beklageligt, men det er jo, fordi der føres en flygtningepolitik af flertallet her i Folketinget, som kommunerne er imod.
Man skulle da tænke på, at man vil tvinge en politik ned over kommunerne, som de ikke har bedt om.
Vi ville naturligvis bestemt ønske for de udlændinge, som nu skal have opholdstilladelse, selv om vi ikke synes
, at de skal have det, at kommunerne var mere velvillige, for det er jo trist, at det kommer til at gå ud over de udlændinge, som, hvis de har krav på opholdstilladelse, ikke er skyld i det.
Så må jeg sige, at jeg forstår slet ikke, at det er en lille misundelse, at vi ønsker ligestilling med danskere i boligkøen.
Jørgen Estrup (RV), 1998-01-22:
Jeg bemærkede også som andre de to Venstreordføreres meget udprægede afstandtagen fra det, de kaldte tvangsfordelingen
af flygtninge.
Hvis man nu lagde noget i begrebet borgerlig anstændighed, ville man jo sige, at så gælder det nu desto mere om at få kommunerne til at bære den byrde, som nogle mener det er at have flygtninge, men i hvert fald er det et problem, som vi er fælles om at løse.
I stedet hørte vi fru Birthe Rønn Hornbech understrege det, jeg vil kalde den lille misundelse: Der var nok nogle, der ville reagere imod at blive sprunget over på ventelisterne.
Jeg tror, man bliver nødt til at forklare Venstres ordfører, at der altså er andre muligheder for at bo her i landet end i almennyttigt byggeri, og at det faktisk godt kan lade sig gøre også at have flygtninge i andre typer boliger.
Når det gælder markedsøkonomien, kender man ikke ventelister.
Jeg synes egentlig, det er lige stærkt nok, at man skal forklare Venstres liberale ordfører, at det faktisk godt kan lade sig gøre at få alle mennesker ind - også flygtninge.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-01-22:
Jeg har ofte beundret fru Birthe Rønn Hornbech for hendes skarpe tunge og skarpe hjerne.
Hun forsømmer jo ingen lejlighed til at fortælle os alle sammen, at hun er jurist, og at hun virkelig kender alle de finesser, der hører til den videnskab.
Derfor forstår jeg ikke, at fru Birthe Rønn Hornbech kan blive ved med at påstå, at der er et retskrav på de facto-status i den danske udlændingelovgivning.
Det er der ikke, må jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech.
Det eneste retskrav, der overhovedet er i dansk udlændingelovgivning, er, at man har krav på at få sin sag behandlet.
Når først sagen er behandlet, vil det vise sig, om vedkommende kan få opholdstilladelse eller ej og efter hvilke kriterier, men der er ikke noget retskrav på en bestemt status; der er kun et retskrav på at få behandlet sin sag.
Fru Else Winther Andersen talte meget om, hvor uheldigt det var, hvis man skulle fordele flygtningene i de forskellige kommuner i landet.
Det er svært for os at forstå, når Venstre ofte taler om, at man skal fordele flygtninge i de europæiske lande efter, hvem der har taget flest, og hvordan byrderne skal fordeles, men det er vi for så vidt enige i fra radikal side.
Men Venstre skriver i sit eget forslag her, som vi har til behandling i dag, at man inden for den enkelte kommune skal fordele flygtningene i boligområder efter, hvor der er mange, og hvor der er få.
Men at fordele dem jævnt over landets kommuner må man altså ikke.
De må gerne hobe sig op i Århus, Randers, Vallensbæk og Ishøj, men at fordele dem til Gentofte og Samsø må man ikke.
Det er ikke til at forstå.
Anne Baastrup (SF), 1998-01-22:
Jeg vil følge hr. Søren Søndergaards spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech op, og jeg har rejst det over for Venstres flygtningeordfører tidligere.
Der står jo i det fælles beslutningsforslag, at der skal ske visitering af flygtninge i disse lejre, som vi nu ikke rigtig ved, hvor skal ligge. Hvad er det for kriterier, der rent faktisk efter fru Birthe Rønn Hornbechs opfattelse skal give anledning til, at man skal få lov til at komme fra en flygtningelejr til et EU-land?
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Nu sluttede fru Birthe Rønn Hornbech af med sådan en svada
mod journalisterne.
Jeg ved ikke, om det var retfærdigt, for jeg har i hvert fald fået det indtryk gennem de sidste dages avislæsning, at Venstre stillede sig mere end skeptisk over for de forslag, vi behandler i dag.
Man har sagt, at man ikke vil stemme for dem i deres nuværende udformning.
Nu hører jeg altså noget andet, og jeg må indrømme, at jeg simpelt hen er målløs.
Overvejer Venstre så meget som at overveje at stemme for det lovforslag, der hedder nr. L 155, lov om integration af udlændinge i Danmark, integrationsloven?
Fru Else Winther Andersen kaldte tvangsfordelingen i kommunerne og hele boligproblematikken om det for et problem.
Jeg er målløs, kan jeg godt sige på forhånd, hvis Venstre eller for den sags skyld De Konservative så meget som gør sig overvejelser om at stemme for nr. L 155.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Det løber mig lidt koldt ned ad ryggen, når jeg hører Venstres ordfører tale om tilstrømningen af udlændinge.
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Når Venstres ordfører siger, at man generelt vil have færre opholdstilladelser, hvem er det så, man i forhold til nu ikke længere vil give opholdstilladelse?
Det ville det være rart at få et svar på.
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Fru Birthe Rønn Hornbech ville gerne være med til en bedre fordeling af udlændinge, og det synes jeg er positivt.
Men jeg forstår, at Venstre ikke bryder sig om ministerens model og bad om, at der kom en anden model på bordet. Jeg vil egentlig bare spørge, om vi ikke kunne få at vide, hvilken model Venstre forestiller sig?
Lovforslaget er budet på, hvad ministeren og Socialdemokratiet har ment var den bedst fungerbare løsning, og jeg forstår, at man ikke synes, den er god; men så må man da komme med et udspil
Hvad er det for en model?
Så sagde fru Birthe Rønn Hornbech også, at flygtninge ikke må blive til indvandrere, og her vil jeg godt stille det samme spørgsmål, som en anden taler under den tidligere debat stillede hr. Helge Adam Møller: Gælder det, uanset hvor længe de pågældende flygtninge har været her, fordi de ikke kan komme tilbage?
Jeg minder igen om chilenerne, hvor der gik, var det 14 eller 17 år, inden der kom demokrati i Chile, så de kunne vende tilbage.
Må de aldrig få en fast tilknytning
til samfundet, uanset hvor lang tid de er her?
Sådan kunne man nemlig forstå fru Birthe Rønn Hornbech. Så en bemærkning om noget, jeg muligvis har misforstået, men så vidt jeg kunne høre, mente fru Birthe Rønn Hornbech, at lovforslaget, vi behandler nu, ville forbyde tvangsarrangerede ægteskaber.
Men det er jo ikke det, der er tale om; der er tale om, at sådanne ægteskaber ikke skal kunne give familiesammenføring.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Siden finanslovdebatten kort før jul har jeg faktisk set frem
til, at vi her ved denne lejlighed måske kunne få et rigtigt svar fra en Venstreordfører på, hvordan partiet opfatter de facto-begrebet og forholder sig til det.
Vi prøvede dengang med finansordføreren, hr. Thor Pedersen, som imidlertid ikke var i stand til at værge for sig, og han fik slet ingen støtte fra andre ordførere.
Vi spurgte igen og igen, og vi var ikke de eneste, men der var stor uklarhed om begrebet.
Kan vi få Venstre til at forklare, hvordan de helst ser de facto-begrebet behandlet, og om det skal være et retskrav?
Else Winther Andersen (V), 1998-01-22:
Jeg vil som kommunalpolitisk ordfører for Venstre gerne komme med nogle bemærkninger om integrationsloven, også for at give en markering af, at disse lovforslag, der ligger i Retsudvalget, ikke kun omhandler retspolitik, men i allerhøjeste grad også områder, der bl.a. ligger i Kommunaludvalget.
Ministeren foreslår, at Udlændingestyrelsen hvert år skal fastsætte, hvor mange flygtninge der skal placeres i de enkelte amter, og at kommunerne derefter skal prøve at finde frem til en frivillig aftale om, hvordan de så skal fordeles.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg som kommunalpolitisk ordfører synes, det er et problem, at man virkelig her griber ind og blander sig i det kommunale selvstyre, for hvad er det, der vil ske ude lokalt?
Derudover foreslås det, at man skal blive boende i 3 år i den samme kommune, altså en bopælspligt.
Som gammel bonde kan jeg altså ikke lade være med at spørge: Jamen blev stavnsbåndet da ikke ophævet i 1788?
Jeg tror, at hvis vi gennemfører det, vil vi opleve, at der fortsat vil ske det, som allerede sker, nemlig at man vil forsøge at flytte fra de mindre kommuner til de større, for det er jo det, man gør i dag.
Vi oplever ikke, at den kvalitet, der tilbydes rundt om i amterne, kan måles nogen steder, og det ville i grunden være godt, om man kunne få adskilt dem, der udbyder undervisningen, og dem, der betaler for den.
Derved fik man også en større mulighed for at beskæftige sig med kvaliteten, og det bliver i hvert fald et område, vi vil dyrke meget under udvalgsarbejdet.
Vi er mere optaget af kvaliteten end af, hvor undervisningen ligger, om det er i amterne eller i kommunerne.
Generelt vil jeg godt sige, at jeg oplever loven om integration som meget uklar, og jeg forventer, at der kommer
nogle præciseringer og tydeliggørelser af de mange bemyndigelser under udvalgsarbejdet.
Vi vil også lægge
megen energi i at få afklaret, hvordan man har tænkt sig at skaffe boligerne, når man pålægger kommunerne at modtage flygtninge, og også se på introduktionsydelsen.
Hvor ligger det reelle niveau her?
Én ting er at give en fast ydelse, men hvad kommer der oveni af forskellige tillæg, og hvor ender vi her?
Det vil vi dyrke ret intenst under udvalgsarbejdet, og som sagt vil vi også se på undervisningens kvalitet.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Venstres ordfører, fru Else Winther Andersen, stillede spørgsmålet, om stavnsbåndet ikke var blevet ophævet i 1778, og dertil er jo kun at sige et rungende: Nej, det blev det ikke!
Det blev ophævet i 1788 - men åbenbart kun midlertidigt, og det kan vi jo beklage.
Så en bemærkning til Venstres anden ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, for dér får vi hesten og stalden en gang mere.
I Information i dag siger fru Birthe Rønn Hornbech: »Min tanke er, at vi skal have en pause i tilstrømningen af flygtninge fra Langbortistan.
Hvis de kommer herop, så må vi sige til dem, at de må sidde i en flygtningelejr i deres eget nærområde.«
Information har så prøvet at spørge i forskellige områder, Bosnien, Kroatien, Ungarn, Bulgarien og Etiopien, men tænk engang, ingen af regeringernes embedsmænd i de lande var helt vilde med at få nogle flygtningelejre.
Det rejser trods alt det spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech, som fru Birthe Rønn Hornbech må svare på, hvis hun vil deltage i en konkret og ikke i en ideologisk debat: Hvordan skal man få oprettet de lejre i nærområderne?
Hvordan skal det ske?
Og hvem skal beskytte de lejre? Jeg forstår på fru Birthe Rønn Hornbech, at hun har udset FN til at beskytte de lejre.
Det er da en smuk tanke, men kan fru Birthe Rønne Hornbech så ikke løfte sløret for, om hun har haft kontakt med nogen i FN, der går ind for den idé, bare for at vi ligesom kan få at vide, om det er en ren ideologisk abstrakt debat, eller det har noget som helst at gøre med 1998 i Danmark.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Jo, hr. Søren Søndergaard, jeg har hæftet mig ved de indvendinger, den kritik, de advarsler, hvad vi skal kalde det, der er kommet fra en række menneskeretsorganisationer og lignende organisationer, som jeg selv er medlem af, som jeg selv har været formand for sågar, eller som jeg i dag sidder som næstformand i.
Så det er bestemt noget, som ikke bare jeg som radikal, men hele den radikale folketingsgruppe er yderst optaget af, og det vil med det, vi har aftalt med vores regeringspartnere og med indenrigsministeren, være sager af samlet interesse for os. Nu sagde hr. Søren Søndergaard selv »på kanten af«-forpligtelser, i visse tilfælde ud over, og dér kan vi jo altså komme ind i nogle vanskelige diskussioner.
Er det i orden at lovgive hen til kanten af en forpligtelse?
Det er det jo da i hvert fald formelt, men når det er sagt, så vil jeg også godt sige, at det er vores indstilling, vores princip, at den her lovgivning skal vi også tage selvstændig stilling til.
Det er ikke bare sådan, at da vi har nogle internationale forpligtelser, så synes vi, at man skal gøre sådan og sådan.
Vi mener det altså også inderst inde.
Men vi må gennemgå det under udvalgsarbejdet.
Jeg går også ud fra, vi kan få en diskussion med de organisationer og få yderligere materiale, så vi virkelig kommer i dybden med det.
Tom Behnke (FP), 1998-01-22:
Jeg vil da godt tilføre ministeren en idé.
Det kan være, ministeren ikke har tænkt over det, men her er så en idé, som jeg tror vil leve op til både kommunernes og Folketingets ønsker: Simpelt hen at lade det være op til den enkelte kommunalbestyrelse at have lov til at sige fra, sige: Nu mener vi ikke, vi har kapacitet til at integrere flere udlændinge i vores kommune.
Det kan endda være, kommunen siger, at i hvert fald blot for en periode vil den godt lige holde en pause.
Se, på den måde vil man så tydeligt få at vide, hvilke kommuner der ikke vil være i stand til at tage flere udlændinge ind her og nu.
Så ved jeg godt, der er en teoretisk mulighed for, at alle kommuner i hele Danmark sagde, at nu kunne de ikke tage flere, men det ville jo så bare være et kraftigt signal til regeringen om at få gjort noget ved tingene.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Jeg har to ting.
Der påhviler selvfølgelig ikke hr. Bjørn Elmquist nogen forpligtelse til at være enig med bestemte organisationer, men jeg kunne godt tænke mig at få hr. Bjørn Elmquists kommentar til baggrunden for, at en række organisationer altså snakker om, at denne lovgivning foregår på kanten eller sågar på nogle områder går over kanten i forhold til vore internationale forpligtelser. Hvad er Det Danske Center for Menneskerettigheders interesse i at komme med den slags påstande, som hr. Bjørn Elmquist så klart antyder er fuldstændig ubegrundede og ikke værd at beskæftige sig med, medmindre de kan dokumentere, at det forholder sig på den måde?
Og så til hr. Henrik Svane: Hvordan er det muligt at komme til Danmark og søge asyl uden at benytte sig af menneskesmugling, medmindre man altså ror?
Er det muligt?
Kan man ikke godt have massevis af godt, gammeldags behov for asyl, behov for at blive beskyttet, selv om man har brugt menneskesmuglere? Derfor må jeg stille spørgsmålet: Hvorfor har De Radikale så meget imod menneskesmugling?
Der er ingen, der kommer til Danmark og får asyl uden menneskesmugling.
Det har regler, Dublinkonventionen, transportøransvar osv. forhindret.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Jeg er ikke stenograf, men jeg prøvede at notere det ned, som hr. Søren Søndergaard sagde: Selvfølgelig er der intet i disse lovforslag, som antaster internationale aftaler.
Jeg tror, det var nogenlunde det, som hr. Søndergaard sagde, og det synes jeg stort set er identisk med den ordlyd, jeg brugte.
Men jeg tog det forbehold, at det kan jeg selvfølgelig ikke stå inde for.
Det er muligt, at der er nogle, der kan dokumentere det modsatte, og kommer den dokumentation, så erklærede jeg jo på Det Radikale Venstres vegne en beredvillighed til at tage disse emner op.
Det var derfor, jeg citerede de 3-4 principper fra det såkaldte policy-papir, som indenrigsministeren fremlagde.
Det er det, vi ønsker.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Jeg vil gerne minde fru Anne Baastrup om, hvad jeg sagde i mit indlæg: at det er vigtigt, at vi nu under udvalgsarbejdet tilsikrer, at den overgangsordning, som er skitseret i lovforslaget, bliver god nok, og jeg betonede, at lige præcis nogle af de ting, som fru Anne Baastrup tager fat i, er det vigtigst, at vi sikrer.
Derfor er jeg rede til under udvalgsarbejdet at lægge store kræfter i, at fagligheden ikke forsvinder ud i den blå luft.
Det kommer også helt an på, hvordan fordelingsarbejdet bliver udført, hvor tidligt Dansk Flygtningehjælp skal i nyt gear, al den stund at Dansk Flygtningehjælp jo stadig væk har mange i deres forsorg.
Det vil vi gøre meget ud af under udvalgsarbejdet, og vi glæder os meget til diskussionen også med SF på dette punkt.
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg sige, at med det lovforslag, der nu er blevet fremsat, fokuseres der meget mere på aktivering end tidligere.
Der lægges også mange flere penge i det, og det synes vi fra Det Radikale Venstre er en meget, meget god ting for netop at styrke flygtningenes egen selvhjulpenhed hurtigere og tydeligere, end det har været gjort tidligere, så de meget hurtigere kan bide sig fast enten på det private eller på det offentlige arbejdsmarked eller søge ind i uddannelsessystemerne.
Endelig spørgsmålet om menneskesmugling.
Menneskesmugling for vindings skyld, det, jeg ofte har benævnt som dødens købmænd, der tjener penge på mennesker i nød, skal vi gøre alt for at standse.
I det omfang der finder menneskesmugling sted af humanitære grunde, kan der måske være nogle vinkler, som vi skal diskutere under det kommende udvalgsarbejde.
Anne Baastrup (SF), 1998-01-22:
Hr. Henrik Svane kom ind på en lang række forskellige typer betragtninger omkring repatriering, og det lød enormt flot.
Men så vidt jeg kan se, vil der jo ikke være nogen organisation efter den 1. august, som vil kunne varetage denne arbejdsopgave.
Jeg mener, at hr. Henrik Svane skylder de mennesker, der nu sidder og beskæftiger sig med integrationsarbejdet, og som har det kvalitetsniveau, som jeg forventer, hr. Henrik Svane er enig i, at der er mennesker, der skal have, at fortælle dem, hvad de skal give sig til efter den 1. juli.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Hr. Henrik Svane snakkede om de psykiske traumer, som man skal over, når man kommer hertil som flygtning, og det er sikkert rigtigt nok.
Men bliver det lettere at komme over de traumer, fordi man får en særlig lav ydelse?
Så siger hr. Henrik Svane: Jamen det er heller ikke fordi, vi vil give folk mindre i løn.
Hvorfor gør man det så?
Og hr. Henrik Svane fortsætter: Hvis de nu gør en ekstra indsats og kommer ud i aktivering, kan de få noget arbejde, og de kan få nogle flere penge.
Jamen hvem rammer det?
Hvem er ikke i stand til det?
Hvad er det for en gruppe, som vil få en aktivering, hvor de simpelt hen ikke er i stand til at få så meget, at de kommer ud over det, der svarer til kontanthjælpen?
Det vil selvfølgelig være den allersvageste gruppe, f.eks. torturofre.
Så vidt jeg kan ser, er der ikke taget højde for det i forslaget.
Så vil jeg godt spørge hr. Henrik Svane: Hvad er der galt i menneskesmugling?
Jeg forstår, der er noget galt i menneskesmugling for penge, selv om mange store villaer op langs kysten blev grundlagt, da jøderne skulle til Sverige.
Men hvad er der galt med at hjælpe folk til Danmark for at give dem mulighed for at søge asyl?
Og et sidste spørgsmål til hr. Bjørn Elmquist: Jeg synes, det var en svag tale.
Jeg havde forventet, at hr. Bjørn Elmquist ville gå herop og sige, at der selvfølgelig intet er i de lovforslag, der er fremsat, som på nogen måde kan antaste nogle internationale konventioner.
Eller er vi kommet så langt ud, at Det Radikale Venstre er med til at fremsætte et lovforslag, der er på en eller anden kant med nogle konventioner?
Tom Behnke (FP), 1998-01-22:
Det var et noget interessant radikalt standpunkt, hr. Henrik Svane fik leveret.
Hvis det er af humanitære grunde, som det blev sagt. Det er jo noget af en Robin Hood-politik at lægge for dagen her i Folketinget.
Det vil altså med andre ord sige, at det er i orden, at man stjæler, hvis man bare gør det af humanitære årsager.
Hvis man gør det af humanitære årsager, så må man gerne overtræde lovgivningen.
Var det det, der lå i hr. Henrik Svanes ord, for ellers kan jeg ikke få det til at harmonere.
Altså enten er menneskesmugling ulovligt, eller også er det ikke.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Nu vil jeg ikke sige, at vi afskaffer
Men hvis det fungerer udmærket, og der efter hr. Svanes mening var et element af tvang - det er der ingen der har protesteret over - jamen så fortsæt med det system!
Det er jo det, jeg siger: Fortsæt med det system!
Så kan der jo være en anden myndighed end Dansk Flygtningehjælp, der klarer det.
Hvorfor lave en lov, som vi er imod, og som - jeg siger det klart og tydeligt en gang til - vi stemmer imod, således som den er udformet i øjeblikket, og hvis ikke det element af tvang, der lægges op til i loven, udgår.
Vi synes, det er urimeligt, for vi har den konservative grundholdning, at skal man behandle mennesker ens, så skal man behandle dem forskelligt, for mennesker er forskellige.
Skal man behandle kommuner ens og rimeligt, så skal kommunerne behandles forskelligt, for de er forskellige.
Det er også derfor, vi har forskellige bloktilskud, vi har forskellige ordninger.
Derfor vil vi ikke være med til denne her firkantede tvang, som skærer alle kommuner over en kam, uanset hvilken boligstruktur de har.
Og til hr. Bjørn Elmquist: Jeg tror ikke, vi kan komme nærmere.
Vi kan så fortsætte i andet forum, men jeg har klart og tydeligt sagt, hvad jeg mener, og jeg har også forstået, hvad hr. Bjørn Elmquist mener, men enige, det bliver vi ikke.