runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 1999-05-26:
Nu er det her jo en vigtig sag, hvor vi fra Folketingets side udtrykker respekt og forståelse for de mange mennesker, som ofrede deres liv og førlighed for den frihed, som vi i dag har i Danmark, og derfor skal man nok passe på, at man ikke gør den alt for politisk, men jeg vil godt sige, at den konservative folketingsgruppe er et hundrede procent enig om de signaler, jeg sender her, og at hr. Hans Engell selvfølgelig også er fuldstændig enig i det, jeg siger her, og der er altså meget stor diskussion om de løfter, der dengang blev givet.
Jeg har et brev fra Ivar Møller, som var med i det oprindelige grundlag og de oprindelige diskussioner
, og som ikke er enig i den konklusion, for Ivar Møller, som er tidligere politimester i det sønderjyske, fastholder, at den måde, lejren bliver brugt på i dag, er fuldstændig i overensstemmelse med den målsætning, der var, og lever helt op til det, han forventer.
Jeg har også et brev fra Jørgen Barfoed, som er tidligere leder af Frihedsmuseet og selv tidligere modstandsmand, og som siger, at den måde, det foregår på i dag, er helt rigtig, og det aldrig har været intentionen, at det skulle være en stille park, hvor der ikke var nogen aktiviteter. Så der er altså forskellige holdninger til det her, og vi har valgt at lægge os på den linje, at det er rimeligt, at der er aktiviteter, så man får folk ind at se de vigtige ting, der er foregået i lejren.
Ole Sohn (SF), 1999-05-26:
I politik gælder det om ikke at blive skuffet, selv om man indimellem godt kan få lyst til at blive det.
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Brian Mikkelsens ordførertale.
For det første går jeg ikke ud fra, at hr. Brian Mikkelsen, som gerne vil være med til at udvikle respekten for fortiden, og som på sin vis også har været meget positiv over for regeringens tilsagn om at finde en løsning på de økonomiske problemer, kan forestille sig, at man skal lave en national mindepark ud fra nogle kommercielle hensyn, altså at det skal kunne betale sig, og at dét skulle være et argument for at have kommercielle virksomheder i området.
Og jeg forstår slet ikke, at hr. Brian Mikkelsen afviger så meget fra sin kollega hr. Hans Engell, som i 1995 gennemgik alle sagens akter fra ende til anden og i et brev til statsministeren gjorde opmærksom på, at ved en gennemgang af sagens akter hersker der næppe nogen tvivl om, at et sådant tilsagn - altså om at etablere en mindepark - er givet og indirekte blevet bekræftet af regeringen gennem en lang årrække.
Der hersker altså ingen tvivl om det.
Så det er bare et spørgsmål om at respektere tidligere beslutninger og givne tilsagn, og derfor vil jeg vælge at se positivt på ministerens tilsagn om at få en forhandlingsløsning, som fører frem til et fornuftigt mål.
Ole Sohn (SF), 1999-05-26:
Det er blot lige for at rette en misforståelse: Arealet Frøslevlejren hører under Skov- og Naturstyrelsen, altså under Miljøministeriet, og en mindepark er ikke alene tilegnet Sønderjylland, men er en national mindepark for hele landet, og derfor er det et anliggende for Folketinget.
Kim Andersen (V), 1999-05-26:
Der skal ikke være tvivl om, og det skal ikke lykkes hr. Ole Sohn at så tvivl om, hvorvidt Venstre ønsker Frøslevlejren bevaret som et levende mindesmærke for en frygtelig krig og nogle ugerninger, og der skal heller ikke være tvivl om, at vi ønsker at ære og respektere fangerne og ofrene for krigen og de efterlevende, som har engageret sig i Frøslevlejren, overhovedet ikke, men vi må respektere, at det er en selvejende institution.
Jeg medgiver, at man kan diskutere det betimelige i, at den lejer lokaler ud til en vognmandsorganisation, men om hverdagen er der jo ikke lastbiler på området, og der er ikke noget i Frøslevlejren, der generes af denne aktivitet.
Og det er altså alene for at få økonomi til at kunne drive stedet, at den selvejende institution har valgt at disponere sådan.
Den selvejende institution skal have sine frihedsgrader.
Vi skal ikke gribe ind i, hvad sønderjyderne og institutionen ønsker, og de ønsker den løsning, som de har nu, og med de muligheder, som Frøslevlejren giver.
Ole Sohn (SF), 1999-05-26:
Det, man i dag har i lejren, er en kommerciel virksomhed i et område, som vitterlig og rettelig bør være en national mindepark ifølge et tilsagn, som er givet de tidligere fanger og deres efterladte, ikke af et enigt Folketing, men af alle partier inklusive hr. Kim Andersens eget parti
Og det, at man hegner en fjerdedel af Frøslevlejren ind, den fjerdedel, som udgør det oprindelige fangeområde, som det eksisterede under Anden Verdenskrig og under besættelsen, er jo ikke et udtryk for, at man så vil slå søm for porten, så det ikke er muligt komme ind og se museumsaktiviteterne.
Hovedelementet i beslutningsforslaget er faktisk en markering af, at fremtidens unge kunne opdrages ved at se, hvad der skete under Anden Verdenskrig, og hvilke pinsler, man blev udsat for dengang, og lære noget af det - hvis der skal være noget fremtid i det.
Tove Videbæk (KRF), 1999-05-26:
Kristeligt Folkeparti er helt enigt i, at en etablering af en mindepark i Frøslevlejren vil være et smukt og værdigt minde
for de ca. 1.600 fanger, der blev sendt fra Frøslevlejren til tyske kz-lejre.
Mindeparken skal ud over Frøslevlejrens Museum alene kunne benyttes til museumsdrift i øvrigt samt til anden almenkulturel virksomhed, der kan fungere på området i respekt for mindeparken.
I forbindelse med Frøslevlejren står vi med en række skæbner, som på en særlig måde fik krigen på tæt hold, og som vi ikke bør glemme.
Desuden synger vi jo på absolut sidste vers, hvad angår nulevende, som direkte har været i forbindelse med krigen.
Det drejer sig især om frihedskæmperne og andre, som tog til genmæle mod tyskernes overfald på Danmark.
Der har i B.T. været et indlæg fra en 5 år gammel efterskole på Frøslevlejrens område.
Det er en efterskole, som har intention om at videreføre de holdninger, som danske frihedskæmpere, også fangerne i Frøslevlejren, havde om friheden og ansvaret: om friheden, som så værdifuld, at de ville dø for den; om ansvaret, som så vigtigt, at de ville gå ind i kz-lejrene som yderste konsekvens.
Denne efterskole har fuldt hus, og man lever på skolen i harmoni med den udvikling, hele Frøslevlejren har og har haft.
Denne efterskole skal naturligvis fortsætte, da de jo helt klart går ind under overskriften om aktiviteter af almen kulturel art.
Major Kjeld Feilberg, som er en af de to tilbageværende nulevende af underskriverne på et dokument fra 1967, skriver til Kulturudvalget, at da de tidligere fanger fra Frøslevlejren i 1965 havde ladet sig overtale til at etablere et Frøslevlejrens museum og skænke det til staten, var det bl.a. på følgende betingelser: at hele det egentlige fangeområde i Frøslevlejren blev udlagt som mindepark, og at statsskovvæsenet, efterhånden som lejrens bygninger blev fjernet, tilplantede barakkonturerne med lav egebevoksning.
For mig at se lægger beslutningsforslag nr. B 140 jo lige præcis op til det, som man ønskede dengang, og som sønderjyde, der er født og opvokset i Sønderjylland, er jeg glad for at kunne sige, at Kristeligt Folkeparti tilslutter sig det her forslag.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-26:
Hædersgaverne har været nævnt, og vi kan også nævne forskellige mindesmærker, og vi kan nævne anerkendelsen af Shanghai-søfolkene og vanskelighederne ved at komme i arkiverne fra den tid osv.
Vi har jo lige haft sagen med den islandske forsker.
Der er en række ting, som vi synes peger i en dårlig retning, og det har altså virket, som om skiftende regeringer har, jeg havde nær sagt, satset på den biologiske løsning i de her sager.
Omvendt må jeg så sige, at vi forstår også ministerens tilsagn positivt, og vi synes, det er en god idé at tage på en besigtigelsesrejse, sådan som hr. Melchior er inde på.
Og kan dét så føre frem til en løsning, kan det forhåbentlig være med til at bryde den spiral, der har været på det her område, og også give resultater på de andre områder, f.eks. hædersgaverne.
Denne sag har jo varet længe, og vi synes, det er vigtigt at finde en løsning, og for os er der ingen tvivl om, at fangernes organisationer og de folk, som i sin tid forhandlede, fik et klart juridisk tilsagn om Frøslevlejren som mindepark over krigsofrene, som også hr. Hans Engell har gjort opmærksom på.
Samtidig er det klart - og det anerkender Enhedslisten
da også - at det at lave den plan i dag vil føre til nogle problemer og få nogle konsekvenser for kulturel og almen udnyttelse af arealet, herunder den omtalte efterskole, som bl.a. har det grundlag at vægte det antinazistiske arbejde, men det er der jo netop taget højde for i dette beslutningsforslag, for i beslutningsforslaget opfylder vi modstandsfolkenes ønske om en mindepark, og samtidig sikrer vi altså, at de aktiviteter, som ikke i direkte geografisk eller jeg havde nær sagt mere kulturel henseende er modsætning til en mindepark, kan fortsætte.
Når vi så er ved spørgsmålet om behandlingen af gamle modstandsfolk og markeringen af de steder, hvor danske fanger sad under besættelsen,
At gøre den slags ting er faktisk en vigtig opgave og måske en lige så vigtig opgave i anledning af 150-året for grundloven som mange af de andre ting, som vi bruger at fejre grundloven med.
Så vores konklusion på det her er, at vi tager positivt imod ministerens tilsagn og håber, at det kan føre frem til en løsning.
Kristian Jensen (V), 1999-05-26:
På den anden side har vi ingen interesse i at have fusionsregler, der opfordrer til skattetænkning, og som ønsker at fremme overførsler af tab fra det ene selskab til det andet.
Derfor er jeg sikker på, at med den rigelige tid, vi har til rådighed i denne folketingssamling, kan vi få en lang, god og konstruktiv udvalgsbehandling af det her beslutningsforslag. Hvis der ikke skulle komme en lang, god, konstruktiv udvalgsbehandling af det, ja, så har vi hørt, at skatteministeren vil fremsætte et lovforslag, som vi så kan vende tilbage til til efteråret.
Men vi vil selvfølgelig ikke afvise at kunne stemme for det, når vi først har haft en lang, god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-05-26:
Efter Det Radikale Venstres opfattelse bør der ikke være mulighed for, at et selskab kan eliminere skattemæssige gevinster gennem en skattefri fusion med et selskab med uudnyttede skattemæssige tab.
Derfor støtter vi de bestræbelser, der er i gang for at lukke huller i skattelovgivningen, der i dag giver adgang til at udnytte skattemæssige tab med skattefri dispositioner som eksempelvis fusioner.
Skatteministeren har tilkendegivet her i dag, at indholdet i det beslutningsforslag, som Enhedslisten fremsætter, allerede indgår i ministeriets arbejde med denne problemstilling, og vi er derfor tilfredse med, at skatteministeren fremsætter et lovforslag i næste samling, der netop har til formål at afskaffe adgangen til at kunne overføre realiserede uudnyttede skattemæssige tab ved bl.a. skattefri fusioner.
Ole Sohn (SF), 1999-05-26:
Jeg vil lige starte med at sige, at da vores ordfører for området, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg tilkendegive SF's synspunkter.
Og det tror jeg også er meget vigtigt at sige, for det er ikke et af mit specialeområder, jeg går ind i, men jeg kan sige, at i den udstrækning, der fremkommer forslag, der kan være med til at lukke tåbelige og utilsigtede skattehuller, er SF selvfølgelig altid med, så derfor skal jeg på SF's vegne give principiel tilslutning til det af Enhedslisten fremsatte forslag.
Frank Aaen (EL), 1999-05-26:
Det er, at det går akkurat som alle de andre gange, hvor de andre finder ud af, at her er et hul, der skal lukkes, og vil manifestere et flertal for at lukke hullet; så ender Det konservative Folkeparti med at stemme for.
Pernille Sams (KF), 1999-05-26:
Den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, har ikke mulighed for at være til stede her i salen i dag.
Derfor skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne redegøre for vores stillingtagen til det her forslag. Indledningsvis skal jeg oplyse, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte Enhedslistens forslag. Vi har noteret os begrundelsen for forslaget, nemlig at der ikke bør være mulighed for at fusionere sig til skattemæssige tab.
Skatteministeren har jo bebudet, at han vil fremsætte et forslag til efteråret, og at han for så vidt er mere eller mindre enig med Enhedslisten om, at tab på linje med skattemæssige underskud ikke i fremtiden efter ministerens opfattelse bør kunne udnyttes i forbindelse med en fusion af to selskaber.
Det afhænger selvfølgelig af indholdet, herunder om der er et reelt problem eller det bare er et spørgsmål om at forringe virksomhedernes skattemæssige stilling, hvilket man jo godt kunne frygte.
Er der et reelt problem, vil det selvfølgelig indgå i vores overvejelser i lighed med mange af de andre forslag, vi tidligere har støttet.
Enhedslistens forslag støtter vi i hvert fald ikke.
Frode Sørensen (S), 1999-05-26:
Jamen da vi jo er enige i indholdet, så indgår vi da gerne i forhandlingerne om, hvordan vi eventuelt kan stemme for at få det her forslag frem.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det skal ikke være anderledes end som så.
Vi er enige i intentionerne i forslaget; det synes jeg alt andet lige er det allervæsentligste.
Frank Aaen (EL), 1999-05-26:
Åh, overhale indenom.
Jeg tror, at selv skatteministeren vil medgive, at det er et spørgsmål, der er stillet dels gennem Erhvervsudvalget, dels gennem et § 20-spørgsmål, som har afdækket, at det her problem er der, og derfor har bragt opmærksomhed på det.
Så ligefrem at det bare var for at løbe indenom, sådan vil jeg nu ikke lige fremstille forløbet.
Når jeg lige bruger et par ord på det her, så er det, fordi jeg synes sådan set, det er - undskyld mig udtrykket, jeg håber, formanden tillader det - på kanten af en anelse barnligt, når regeringspartierne altid afviser at stemme ja til forslag, bare fordi de ikke selv har fremsat dem.
Frode Sørensen (S), 1999-05-26:
Jo, men det var måske også derfor, jeg kaldte det lidt et markeringsforslag, at man sådan forsøger at overhale skatteministeren indenom ved at sige: Jamen kan vi da ikke stemme for det
Jeg tror, slutresultatet bliver det samme i sidste ende.
Frank Aaen (EL), 1999-05-26:
Selvfølgelig tak for, at man har lovet af opfylde intentionerne.
Men jeg undrer mig så selvfølgelig over, at man ender med at afvise beslutningsforslaget og vil stemme imod det, når det kommer til afstemning, hvis det kommer til afstemning.
Det sidste undrer mig en anelse.
Hvad er egentlig talt begrundelsen for det?
Hvis man vil opfylde intentionerne, hvorfor kan man så ikke vedtage beslutningsforslaget?
Kunne man ikke bare gøre det?
Frode Sørensen (S), 1999-05-26:
Ja, det foreliggende beslutningsforslag vil jeg kalde sådan, hvad skal vi sige, et markeringsforslag.
Det kunne måske også kaldes for et utålmodighedsforslag, fordi skatteministeren for 4 måneder siden jo gav tilsagn om at overveje initiativer på området.
Enhedslisten har jo, som skatteministeren var inde på, også taget udgangspunkt i et svar, som ministeren gav til Folketingets Erhvervsudvalg den 11. marts 1999, og heri svarer ministeren på flere spørgsmål, som bl.a. omhandler succession, skattemæssigt underskud og skattepligtig overdragelse.
Forslaget har til hensigt at afskaffe den eksisterende mulighed for at overføre eventuelle uudnyttede skattemæssige tab til modregning i de fremtidige gevinster i forbindelse med skattefrie fusioner og lignende.
Sigtet er at gøre det umuligt at fusionere sig til skattemæssige tab, som det siges i bemærkningerne, og det er et ganske rimeligt synspunkt.
Det skal ikke være muligt at smyge sig uden om skattebetalingen blot ved at lade et underskudsgivende firma fusionere med et overskudsgivende.
Men altså skatteministeren har givet tilsagn om, at han vil fremsætte lovforslag i næste samling, der opfylder intentionerne i dette forslag, og Socialdemokratiet ønsker derfor at afvente skatteministerens initiativer, selv om vi udmærket kan se fornuften i det fremsatte beslutningsforslag.
Ole Stavad (S), 1999-05-26:
Enhedslistens beslutningsforslag pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, der afskaffer den gældende adgang til at kunne overføre uudnyttede skattemæssige tab til modregning i fremtidige skattepligtige gevinster i forbindelse med skattefri fusion m.v.
Forslagsstillerne har henvist til, at jeg i et svar til Folketingets Erhvervsudvalg den 11. februar 1999
gav tilsagn om at overveje, om der er behov for at stramme reglerne.
Jeg har ingen problemer med, at Enhedslisten med sit beslutningsforslag minder mig om - sådan ser jeg det - det tilsagn, som jeg kom med i februar måned i år.
Formålet med det kommende lovforslag er at sikre, at de begrænsninger af adgangen til at fremføre underskud ved skattefri fusion, der findes i den gældende skattelovgivning, kommer til at omfatte alle former for skattemæssige tab.
Der bør ikke være mulighed for, at et selskab kan fusionere sig til et skattemæssigt tab, så et selskab med skattepligtige gevinster kan eliminere gevinsten og undgå en normal beskatning.
Og jeg vil godt sige, at selv om Enhedslistens forslag ikke bliver vedtaget, vil jeg gerne love, at jeg vil fremsætte et lovforslag i næste samling, som opfylder intentionerne i forslaget.
Ole Sohn (SF), 1999-05-26:
Jeg takker for debatten og selvfølgelig ikke mindst mine medforslagsstillere, som jo har bakket fint op om forslaget.
Selv de partier, hvis ordførere har været kritiske over for forslaget, er dog trods alt glade for, at regeringen ved ministeren har givet tilsagn om at tage en drøftelse med de implicerede, dvs. både den selvejende institution, de tidligere fangeorganisationer og forslagsstillerne naturligvis og ikke mindst regeringen.
Når jeg finder det vigtigt - altså at regeringen er med - er det, fordi der, når man skal lave en national mindepark, også er et nationalt anliggende forbundet med økonomiske omkostninger, og det er klart, at de omkostninger, der måtte være ved eksempelvis at flytte en kommerciel vognmandsforretning ud fra det eksisterende fangeområde osv., naturligvis er anliggender, der skal finansieres af staten, i og med at det er en national mindepark.
Men det primære ved forslaget, ideen, er jo, at vi får etableret en mindepark i Frøslevlejren som et værdigt minde for de ca. 1.600 fanger, der fra lejren blev sendt til de tyske kz-lejre, og hvorfra mere end omkring 400 aldrig siden vendte hjem.
Det er jo det primære, og det primære er også, at vi for eftertiden sikrer, at vi til vores børn og børnebørn kan videregive de ting, nogle af vores slægtninge har bidraget til og kæmpet for, netop Danmarks frihed.
Det er det altafgørende, og det er dét, som er ideen med forslaget.
Derfor ser jeg også frem til de forhandlinger, der skal være, og de drøftelser, der skal være med regeringen, sådan at vi hen over sommeren kan finde en værdig løsning på sagen, som jo faktisk har verseret både i den offentlige debat og også imellem parterne i 30 år.
Og jeg kan allerede nu tilkendegive, at hvis ikke det bliver tilfældet, så kan vi jo vende tilbage til diskussionen her i salen, når den ny samling starter.
Men jeg håber, vi har fundet en løsning inden.
Det ser jeg frem til.
Klaus Kjær (DF), 1999-05-26:
På en lang række områder er der allerede gennemført regler, hvor der er indført visse begrænsninger i adgangen til at fremføre tab til modregning i fremtidige gevinster.
Det forhold, at skatteministeren i forbindelse med besvarelse af nogle spørgsmål på området i februar 1999 til Erhvervsudvalget har givet udtryk for, at den gunstige skattemæssige behandling af kildeartsbegrænsede uudnyttede tab ved skattefri dispositioner efter hans mening principielt er forkert, og at det bør overvejes, om der er behov for stramninger af regler, kan ikke tages til indtægt for det meget markante og firkantede forslag fra Enhedslisten, som nu foreligger for Tinget til behandling.
Forslaget skal sikre en helt generel afskæring af muligheden for at kunne overføre uudnyttede tab til modregning i fremtidige gevinster uanset de eventuelle særbestemmelser i anden lovgivning.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget fremhæves det, at forslaget skal omfatte samtlige skattesubjekter og ikke skal begrænses til kun at gælde for specielle virksomhedsbrancher.
Dansk Folkeparti vil meget gerne medvirke til at se på regler om skattefri fusion med tilførsel af aktiver, hvor noget sådant må forekomme alene af skattetekniske grunde, og hvor det kun er hensigten at nedbringe et selskabs fortjeneste og dermed også begrænse beskatningen af denne.
Men der kan være mange andre gode grunde til, at selskaber fusionerer, hvor det primære formål ikke er at kunne drage nytte af et uudnyttet underskud i et andet selskab; sådan en situation kan jo sagtens foreligge.
En fusion vil også mange gange kunne bevare arbejdspladser i et nødlidende selskab.
Jeg er helt sikker på, at skatteministeren gennem sit daglige virke af sig selv bliver opmærksom på forretningsmæssige transaktioner, som har karakter af skattetænkning eller spekulation, og at ministeren selv vil drage omsorg for at komme med lovforslag til nødvendige stramninger.
Ja, det har ministeren faktisk selv givet udtryk for i forbindelse med besvarelsen af spørgsmålene til Erhvervsudvalget.
Problemstillingen er meget mere kompleks end det, Enhedslisten giver udtryk for i sit beslutningsforslag, og en gennemførelse af forslaget om helt generelt at afskære modregning vil medføre mange og uovervindelige problemer for erhvervslivet.
Poul Nødgaard (DF), 1999-05-26:
Ja, jeg må først lige beklage, at jeg kom lidt sent ned i salen til det her forslag.
Jeg vil sådan set bare tilslutte mig Kristeligt Folkepartis udtalelser.
Jeg synes, det er dejligt at høre, at der nu er tale om, at miljø- og energiministeren er indstillet på ligesom at tjekke den her sag endnu en gang.
Jeg tror, det vil glæde utrolig mange mennesker, ikke alene de partier, der har fremsat forslaget her i dag, men jeg tror også, det kunne glæde langt ind i regeringsrækkerne, for det er jo en sag, der har verseret i utrolig mange år.
Og jeg må så også sige om det, at man føler, ligesom de gange man har debatteret det med repræsentanter fra de borgerlige partier og også fra Socialdemokratiet, at der er en sag, der bør løses, men man har utrolig svært ved at gå ind og være med til at finde den løsning.
Jeg tror, der skal tages en form for kejsersnit på sagen, således at alle kan blive glade og tilfredse. Vi vil medvirke til, at det her forslag bliver gennemført, om ikke i indeværende samling, så i hvert fald, når ministeren har givet det tilsagn om, at vi kan få en snak om det.
Så tror jeg, der kan findes en løsning, som alle kan blive glade for og tilfredse med.
Henrik Svane (RV), 1999-05-27:
Det, der kalder mig på talerstolen, er den sædvanlige hykleriske tale fra Dansk Folkeparti, denne gang ved fru Pia Kjærsgaard.
En gentagelse af det, vi har hørt så mange gange.
Jeg hørte fru Pia Kjærsgaard sige i sin tale, at Dansk Folkeparti har en stram, men retfærdig flygtningepolitik, og sådan som svarene er faldet til de sidste spørgere, kan jeg altså forstå, at det stramme og retfærdige består i, at man ikke vil have nogen.
Mon fru Pia Kjærsgaard nogen sinde kan forstå, at vi i Danmark har en lovgivning, der siger, at de første 3 år, efter at flygtninge har fået asyl, er de her midlertidigt, og derefter kan de få fast opholdstilladelse, såfremt situationen i deres hjemland ikke er ændret mærkbart, så de kan sendes hjem i ære og værdighed?
Dette ære- og værdighedsbegreb
synes jeg vi skal fastholde i dansk lovgivning.
Men vi har forstået budskabet, og vi håber også, at den danske befolkning har det: stram og retfærdig betyder ingen flygtninge.
Lad dem sidde i lejrene, som nu er truede af Milosevics kanoner.