runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-09:
Jeg vil også godt indledningsvis i min ordførertale konstatere, at jeg heller ikke har fået svar fra hr. Peter
Skaarup vedrørende sammenhængen mellem det at være på offentlig forsørgelse og det at erhverve dansk statsborgerskab, og om Dansk Folkeparti rent faktisk mener, at folk, der er på offentlig forsørgelse, ikke skulle have lov til at kunne stemme ved folketingsvalg.
Men lad det nu så være i denne her omgang.
Vi har selvfølgelig efterfølgende i Indfødsretsudvalget lejlighed til at se nærmere på de enkeltpersoner, som kan tildeles indfødsret på dispensation.
Det følger af almindelig praksis og procedurer, og det deltager vi selvfølgelig også i.
Men tilbage står under alle omstændigheder, at det er et fåtal, det er et absolut minimum, hvor man kan diskutere i forhold til de kriterier, som et flertal i Folketinget her har fastlagt, om de alligevel ikke skal have tildelt dansk indfødsret.
Lad mig så også sige, at det selvfølgelig er noget helt særligt at få tildelt dansk indfødsret.
Det synes vi også i Kristeligt Folkeparti, og vi synes jo sågar, at det er så særligt, at vi i sidste folketingssamling fremsatte et forslag, som gik ud på, at man lokalt, kommunalt altså, skulle markere det og feste for dem, der har erhvervet dansk indfødsret, byde dem velkommen som fuldgyldige borgere i det danske samfund.
her på for at markere, at her er der så nogle nye borgere i vort land, som selv har valgt ved ansøgning om indfødsret at få ikke blot de rettigheder, men selvfølgelig også de pligter, som følger med det at være fuldgyldig dansk statsborger.
Vi havde også i vort forslag lagt op til, at ansøgninger om indfødsret netop skulle markere, at det er noget ganske særligt, og at man vil tage udgangspunkt i de værdier, som også efter vores opfattelse fremgår af grundloven.
Derfor havde vi fremsat forslag om, at man skulle underskrive grundloven som en symbolsk handling, inden man ansøgte om dansk indfødsret.
Den sidste del her var der noget mere debat om i Folketinget end den første del omkring ceremonien, men vi synes faktisk, at der er en sammenhæng mellem de to ting.
For så vidt angår den efterspørgsel efter flere oplysninger, der er kommet fra Dansk Folkepartis side med hensyn til personer på overførselsindkomst, synes jeg, inden at man overhovedet begiver sig ud i den principielle diskussion, at Dansk Folkeparti stadig skylder os et svar på, hvad det egentlig er, man mere præcis vil bruge de oplysninger til.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Hr. Jann Sjursen er inde på spørgsmålet omkring det med offentlig forsørgelse: skal man, hvis man er på offentlig forsørgelse, ikke have stemmeret i det danske samfund generelt set?
Og der vil jeg så bare sige, at er man dansk statsborger, så skal man selvfølgelig have stemmeret.
Det siger sig selv, det er et af de afgørende goder ved at blive dansk statsborger, at man får stemmeret.
Dér er det så bare vi mener, at hvis man ikke er dansk statsborger og måske hele sin tid, fra man kom ind i det danske samfund som flygtning eller indvandrer eller familiesammenført, eller hvad man nu er kommet ind på grundlag af, ikke har kunnet forsørge sig selv, så er det et problem.
Så synes vi ikke, det er rimeligt at tildele det danske statsborgerskab.
Med hensyn til det med at festligholde grundloven og det, at man eventuelt som ny dansk statsborger underskriver grundloven,
synes vi, det vil være en udmærket idé.
Jeg betragter det egentlig som en holdning, som Kristeligt Folkeparti godt kan have og fornuftigt nok har, at det er meget vigtigt, at vi med hensyn til nye danske statsborgere sikrer os, at de først og fremmest overholder lovgivningen og den danske grundlov og ikke sætter religion eksempelvis over den danske grundlov.
Så her er vi enige med Kristeligt Folkeparti.
Søren Søndergaard (EL), 2001-10-09:
Spørgsmålet om, hvorvidt de oplysninger skal tilstilles, er jo et delikat spørgsmål, for hvis de oplysninger bliver tilstillet Dansk Folkeparti - og det ville jeg egentlig gå ind for sådan helt principielt, fordi jeg synes, at folketingsmedlemmer skal have adgang til alle oplysninger - så ville vi jo vide, at når der var gået 14 dage, så stod de i avisen.
Så indrykkede Dansk Folkeparti en annonce med samtlige navne og med, hvor meget bistandshjælp de havde fået, eller hvor meget arbejdsløshedsunderstøttelse de havde fået, uden at der selvfølgelig var en forklaring på, hvorfor de havde fået bistandshjælp, eller hvorfor de havde fået arbejdsløshedsunderstøttelse, om de havde været udsat for en arbejdsulykke, eller hvad ved jeg.
Det er jo det, man kan risikere fra Dansk Folkeparti.
Men hvis Dansk Folkeparti kan komme med et forslag om, hvordan det sikres, at Dansk Folkeparti ikke systematisk lækker den slags oplysninger - systematisk lækker den slags oplysninger - så kan vi da diskutere det.
Problemet er bare, at der ikke er nogen erfaringer indtil nu, der tyder på, at det vil være en særlig god idé.
Så vil jeg sige til sidst angående løsrevne citater: Jeg har citeret, hvad Dansk Folkepartis formand har sagt.
Jeg kan konstatere, at hr. Peter Skaarup siger noget andet.
Jeg synes, hr. Peter Skaarup skulle anbefale Dansk Folkepartis formand fra Folketingets talerstol at klargøre, hvad hun har sagt, og hvad der er partiets politik.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Jamen altså hr. Søren Søndergaard er inde i de her spændende fiksfakserier med, hvad der er sagt og med løsrevne citater og sådan noget.
Jeg kan bare sige, at det, jeg siger her på talerstolen i dag, er Dansk Folkepartis opfattelse, og i øvrigt vedkommer det jo ikke særlig meget spørgsmålet i det forslag, vi berører i dag, nemlig spørgsmålet om vi skal give indfødsret til 7.612 personer ved behandling af forslaget i dag.
Det mener vi ikke, vi bare skal gøre en bloc.
Vi vil gerne have lov til at stille en række ændringsforslag, og der kan vi konstatere, at det i de her er sværere at stille ændringsforslag i til de forslag, end det var tidligere.
En af de oplysninger, som vi gerne ville have, som vi betragter som relevant, det gør Enhedslisten ikke, er, om folk, der er på det lovforslag, lever af offentlig forsørgelse og måske har gjort det i hele den periode, de har været i landet. Og der er det så, at jeg spørger Enhedslisten: Selv om Enhedslisten ikke mener, at det er relevant, burde det så ikke være muligt, når et parti i Folketinget gerne vil have Justitsministeriet til at sørge for, at vi får den oplysning, at vi så kan få den oplysning, så vi kan stille de ændringsforslag.
Så kan Enhedslisten jo bare stemme imod.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-09:
Til hr. Peter Skaarup og spørgsmålet om, hvorvidt der er en grænse for, hvor mange Kristeligt Folkeparti mener skal have dansk statsborgerskab, vil jeg sige, at de, der skal have dansk statsborgerskab eller tildeles dansk indfødsret, ja, det er dem, der opfylder de kriterier, der nu en gang er.
Hverken færre eller flere.
Og med hensyn til, om vores forslag om en underskrift på grundloven, som det blev fremlagt sidste år, har noget at gøre med, at vi mener, der er nogle, der kommer ind på en forkert konto og specielt kommer ind med forkerte religiøse motiver, som jeg kunne forstå på hr. Peter Skaarup, ja, så har vi ikke nogen viden om det.
Det er det, vi har villet med vores forslag i en tid, hvor vi i øvrigt synes, at det kan være værd måske også at tage fat på den del af sagen her ved at skabe en tradition, som vi faktisk synes, vi savner i Danmark, nemlig en tradition for også at festligholde og markere betydningen af, hvad det vil sige, at man erhverver sig dansk indfødsret ved naturalisation.
Frank Jensen (S), 2001-10-10:
Torsdag den 4. oktober.
Til hr. Helge Adam Møller: Det er jo rigtigt, at hr. Helge Adam Møller har udtrykt et ønske om, at jeg skulle gå som justitsminister.
Det har jeg selvfølgelig overvejet, når en retspolitisk ordfører fra et parti, der har haft justitsministerposten i 10½ år, fremsiger et sådant krav til offentligheden.
Er der noget grundlag, jeg skulle gå på?
Hvordan kan man stille et krav om, at jeg skulle gå på grund af noget, jeg ikke vidste noget om?
Når det var noget, jeg ikke vidste noget om, så var jeg nødt til at spørge mine nærmeste medarbejdere: Vidste I noget? Da de heller ikke vidste noget, så må konsekvensen af det jo være, som hr. Helge Adam Møller siger, at så skulle jeg hugge hovedet af dem.
For hvis jeg skulle gå, skulle de vel også gå.
Når det var dem, der skulle have orienteret mig, skal de vel gå før mig.
Jeg må sige til hr. Helge Adam Møller, at vi er ude på et skråplan.
Jeg håber, hr. Helge Adam Møller selv kan se det.
Jeg er også glad for, hr. Helge Adam Møller ikke blev bakket op i kravet af sit parti, for hvis hr. Helge Adam Møller blev bakket op i kravet af sit parti, så var det jo nok blevet fremsat under den meget lange debat, vi havde
sidste torsdag her i salen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margot Torp (S), 2001-10-10:
Ja, så til noget måske lidt mere fredeligt.
For Socialdemokratiet er det magtpåliggende at sikre befolkningen drikkevand af god kvalitet både nu og i fremtiden, ligesom vi i høj grad vægter bevarelsen af den meget decentrale vandforsyning.
I ganske mange af de lande, vi normalt sammenligner os med, er det i dag ikke muligt at skaffe landets indbyggere ordentligt drikkevand fra vandhanen, og det bliver også et stigende problem herhjemme, hvis vi ikke fortsat gør vores yderste for at værne om vores drikkevandsressourcer, som stadig er truet, ikke mindst på grund af det øgede husdyrtryk og den fortsatte anvendelse af pesticider. Både på EU-plan og herhjemme gøres der til stadighed store anstrengelser for at forebygge en yderligere belastning af vores grundvandsressourcer: vandmiljøplaner, MVJ-ordninger, fremme af økologisk landbrug osv., osv. Som et led i denne indsats vedtog Folketinget i 1997 en lov om støtte til forureningstruede vandindvindinger.
I erkendelse af, at problemet allerede havde vokset sig stort, vedtog man at etablere en såkaldt vandfond, der kunne kompensere almene vandværker for nogle af de udgifter, de måtte blive pålagt af en kommune eller et amt i forbindelse med en indsatsplan for at sikre drikkevandet i et vandindvindingsområde.
Da en evaluering af denne lov har afsløret, at der fortsat er problemer for mindre almene vandværker med at klare de udgifter, de måtte blive pålagt i forbindelse med indsatsplanen, og at de derfor somme tider har måttet ty til at lade sig indrullere i større vandværker, er der bekymring
for mulighederne for at opretholde det meget decentrale vandindvindingssystem, vi har i Danmark, et system, der bl.a. er med til at nedsætte den forsyningsmæssige sårbarhed.
I Socialdemokratiet er vi derfor overordentlig tilfreds med den ændring af støtte til vandindvindingsloven, som L 12 lægger op til. Med den ændring vil det nemlig blive muligt for mindre almene vandværker at få kompenseret en del af de udgifter, de måtte blive pålagt i forbindelse med, at en kommune eller et amt laver en indsatsplan på vandindvindingsområdet.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af i stigende grad at koble EU-støtte til landbruget med krav om miljøhensyn.
Det virker ikke rimeligt, at det offentlige både betaler for produktioner, der belaster grundvandet, og derefter også skal betale erstatning for et drifttab, når det samme samfund ser sine dyrebare drikkevandsressourcer truet af den produktion.
Men det er til at forudse, at en sådan ændring i støttestrukturen ikke bliver en effektiv realitet lige med det samme, og derfor er vi godt tilfreds med, at der nu skaffes lovgivningsmæssigt grundlag for at indføre grundvandsbeskyttende foranstaltninger og bibeholde vores solide decentrale vandforsyning.
Ikke mindst på rejser i udlandet opdager man, hvilket enormt gode det er at råde over rent drikkekvand, at det er en kvalitet i livet, vi bør gøre en stor indsats for at sikre, også for vore efterkommere.
Så vi tilslutter os lovforslaget.
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at meddele, at De Radikale også støtter der her lovforslag.
Jens Vibjerg (V), 2001-10-10:
Den oprindelige lov om støtte til forureningstruede vandindvindinger og finansieringen gennem afgiften på spildevand, der jo bygger på et forlig mellem de socialistiske partier her i Folketinget, fik naturligt nok
ikke vores støtte.
Den måde, det flertal indretter de grønne afgifter på, er jo bare en skat, der vender den tunge ende nedad.
Derfor fik den ikke i sin tid vores støtte.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, som jo er en mindre ændring af den tidligere lov om støtte til forureningstruede vandindvindinger, ser rimelig fornuftig ud.
Der er mange gode argumenter for at sikre den decentrale vandforsyningsstruktur.
Der er først og fremmest en række miljømæssige fordele, og der er også økonomiske fordele.
Den decentrale vandforsyning har altid haft en stor plads i Venstres hjerter, så medmindre der dukker noget helt uforudset op under udvalgsbehandlingen, kan jeg give ministeren et tilsagn om en positiv medvirken fra Venstres side.
Henriette Kjær (KF), 2001-10-10:
Mange lokale vandværker leverer vand af høj kvalitet til gavn og glæde for de mennesker, der er tilsluttet.
I Det Konservative Folkeparti har vi forståelse for, at man på grund af vandkvaliteten bliver nødt til at inddrage arealer eller pålægge arealerne restriktioner.
Det koster selvfølgelig penge, det er til opkøb af jord, eller også skal der ydes erstatning til lodsejerne.
Derfor synes vi også, at det er en udmærket idé, at disse vandværker nu kan søge om tilskud eller få regningen dækket 100 pct. ved at opnå midler fra Vandfonden.
Vi er enige i høringssvaret fra Finansministeriet, hvor det påpeges, at der må laves en prioriteret liste over værker, der kan opnå tilskud.
Vi skulle nødigt komme i en situation, hvor man stiller et tilsagn i udsigt, men ikke kan honorere det.
Med disse kommentarer kan vi støtte forslaget.
Jørn Jespersen (SF), 2001-10-10:
I SF er vi enige i de tre formål, der ligger i det foreliggende lovforslag.
For det første en generelt bedre beskyttelse af vores grundvandsressourcer, for det andet at sikre forsyning med rent drikkevand til den danske befolkning og for det tredje at sikre en så decentral vandforsyning som overhovedet muligt.
Vi har den samme erkendelse, som regeringen har, at der i den forbindelse har været problemer med at sikre, at de mindre vandværker også kan leve op til disse målsætninger uden at få uoverskuelige økonomiske problemer. De problemer vil vi gerne være med til at løse, og vi er derfor positive over for forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-10:
Jeg synes, det er et ualmindelig godt lovforslag det her.
Hvis nogen skulle være i tvivl, vil jeg efterfølgende hernede mellem rækkerne fortælle historien om ham husmanden, der var kommet hjem og var blevet suppleant til en bestyrelse, det var nu vistnok i transformatorforeningen; de er jo stort set nedlagt. Hvad skulle vi gøre uden vandværkerne?
Hvor skal man begynde sin politiske karriere - eller afslutte den for den sags skyld - hvis ikke man kan komme i vandværkets bestyrelse?
Det må vi bestemt støtte.
Det er forfærdeligt, hvis de små vandværker kommer i den situation, at de ikke kan løfte opgaven økonomisk eller bare smækker en urimelig høj pris på drikkevandet.
Nu er drikkevandet jo dyrt i forvejen, men det har jo ikke noget med drikkevandspris at gøre, men noget med miljøhensyn og afgifter at gøre.
Så det er ikke smart, hvis man yderligere lægger drikkevandsinitiativer for had ved, at de bliver urimeligt dyre.
Så det er et rigtig godt forslag det her, at de små vandværker kan få andel i Vandfondens penge.
Jeg synes dog også, de deltager og er en del af den decentrale vandforsyning og altså deltager i at opretholde, at så stor en del af grundvandet i Danmark som muligt kan være drikkevand.
Så jeg synes egentlig, de burde komme med, men det kan vi måske komme tilbage til under udvalgsbehandlingen.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-10:
Forslagets formål er vi i CD også helt enige i.
Det at støtte den decentrale vandforsyning, små vandværker, som kommer ud for opgaver, som det ellers ville vanskeligt at løse, er vi ganske enige i.
Jeg vil benytte - nogen ville måske mene misbruge - lejligheden til at sige, når nu vi er inde i det, og med de tillægsord jeg ellers hører, at der dermed ikke er givet en accept af alt, hvad der bliver sagt i den sammenhæng om grundvand, der er altså ikke nogen Roundup-fobi i nogen overvejelser her.
Det, der er det afgørende, er, at jeg håber, at vi netop på det her område kan fortsætte med at kigge på fokus i forhold til vores vand og de problemer, vi har.
Det er nok på tide, når vi stiller kravene på de her områder, at vi ser bredere på det her, og at vi igen får diskussionen op om vores efterhånden elendige rensningsanlægskapacitet, vores kloaknet og alt muligt andet, for der er langt flere farer end dem, nogen ville nævne, i forhold til vores grundvand, men det er som sagt jo så i kanten af det her lovforslag. Selve den lille ændring, der ligger her, er vi tilhængere af og støtter meget varmt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-10-10:
Enhedslisten støtter også forslaget om at udvide antallet af vandværker, som kan få del i Vandfondens midler, og det gør vi selvfølgelig ud fra det overordnede ønske at sikre en decentral vandforsyning.
Det er også en måde at sige på, at vi ønsker, at det danske grundvand skal kunne være drikkevand overalt i landet, og at man skal tage alle de nødvendige forholdsregler, der skal til, for at sikre noget sådant.
For vores part skal det understreges, at vi mener, at udvidelsen ikke må føre til den situation, at der kommer så stort et træk på fondens midler, at de små vandværker kommer i klemme i deres behov for støtte.
Vi anser det for godt, at vi nu åbner for at give tilskud til opkøb af jord, så udgiften hertil ikke skal lægges på vandregningen til forbrugerne.
Jeg har to spørgsmål til ministeren i den forbindelse.
Det ene spørgsmål er: Kan ministeren garantere for, at kommunen også kan vælge at forpagte jorden bort frem for at sælge den?
Jeg ser gerne, at det offentlige overtager jord, og at vi også via den her ordning styrker et forpagtningsprincip, hvis altså kommunen vælger at sige, at det kan der i det konkrete tilfælde være fornuft i.
Det andet spørgsmål - jeg går næsten ud fra, at det er en selvfølge, men derfor vil jeg alligevel spørge om det - er, om ikke det er en klar forudsætning for bevillingerne til opkøb, at det er med henblik på, at jorden kan dyrkes økologisk.
Jeg regner med, at ministeren kan svare bekræftende på de her to spørgsmål, men derfor er det jo alligevel rart at stille dem, så det bliver ført til protokols.
Svend Auken (S), 2001-10-10:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne.
Jeg har fra dag ét som miljøminister af mange grunde haft det synspunkt, at det var vigtigt at bevare en decentral vandværksstruktur.
Det er ingen hemmelighed, at der har været mange ideer, mange forslag om en betydelig centralisering på det her område, og jeg har været klart imod det af mange grunde.
For det første tror jeg, at den løsning, vi har i øjeblikket, er rimeligt økonomisk fornuftig.
For det andet er der det, som hr. Ole M. Nielsen, men også andre var inde på, nemlig den demokratiske følelse af medansvar for drikkevandsforsyning og grundvandsbeskyttelse, som i kraft af de decentrale vandværker er spredt ud over hele landet, og som gør, at man i lokale grundejerforeninger, landboforeninger osv. har de her spørgsmål inde på livet, sådan at der bliver en dialog mellem på den ene side en række erhvervssynspunkter og på den anden side interesser i retning af grundvandsbeskyttelse. Hvis det imidlertid skal lykkes at bevare denne struktur, er det nødvendigt med tilførsel af beskedne midler
, og det, dette forslag retter op på, er, at for mindre vandværker, der er omfattet af disse indsatsplaner, bliver der tilført den fornødne økonomi.
Der kan selvfølgelig i den forbindelse stilles en række spørgsmål, som f.eks. hr. Søren Kolstrup gjorde, og dem vil jeg meget gerne svare på under udvalgsarbejdet, sådan at Folketinget er klar over præcis, hvad der ligger i forslaget.
Må jeg i øvrigt minde om, at ud over de tre gode formål, som hr. Jørn Jespersen var inde på før, kan vi se, at man mange steder ved fornuftige indsatsplaner får et fjerde formål tilgodeset, nemlig spørgsmålet om mere natur i Danmark, idet vandværkerne går sammen med kommunerne om at rejse skov, og det synes jeg jo er meget fint.
Må jeg slutte med at sige, at jeg tror, hr. Ole M. Nielsen har ret, når han fremhæver dette med det demokratiske.
Vi har mange vandværker, både store og mindre, men det er jo ingen hemmelighed, at det nok så meget er mange af de mindre vandværker, som giver rammen omkring det lokale demokratiske liv, og det synes jeg er meget fint.
Vi har i forbindelse med EU-lovgivningen fået pålagt en række pligter i forhold til vandværkerne, og det synes jeg gennemgående er meget positivt, herunder også orienteringen af den store offentlighed, men vi må hele tiden opfylde de internationale forpligtelser, vi har, på en sådan måde, at vi ikke spænder ben for det ønske, vi har om at bevare de decentrale vandværker.
Så endnu en gang tak til ordførerne for den venlige modtagelse, og jeg håber, at vi kan få stillet spørgsmålene tidligt og svaret hurtigt på dem, så forslaget kan få en hurtig gang gennem Folketinget.
Søren Søndergaard (EL), 2001-10-10:
Undskyld, det kan godt være, det er mig, der er lidt tungnem, men så hjælp mig, for så vidt jeg forstår, er der to datoer i spil her.
Den ene dato er tirsdag den 2. oktober, hvor statsministeren holder en åbningstale, og hvor der er meget presse ude bagved, der ønsker oplysninger.
Den anden dato, der er i spil, er torsdag den 4. oktober, hvor der er en åbningsdebat, hvor denne her sag ganske rigtig kommer op.
Det, der så var mit spørgsmål, var: Hvornår var det, at justitsministeren oplyste til offentligheden, eventuelt via pressen, at PET havde været vidende om, at den irakiske general havde opholdt sig i Danmark i mere end 2 år?
Hvornår var det?
Søren Kolstrup (EL), 2001-10-10:
Den socialdemokratiske ordfører anvendte begrebet et dynamisk marked.
Indebærer det, at Socialdemokratiet mener, at det, vi skal arbejde og slås for, er, at der bliver mere og mere affald, der transporteres over vores grænser?
Hvis man ikke har den vision, har man så eventuelt en anden vision om, at det bliver mindre og mindre, der transporteres over vores grænser, og som eventuelt hæmmer dette såkaldte dynamiske marked?