runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby (S), 2006-11-23:
Næh, men Dansk Folkepartis argument er så, at den her afgiftsnedsættelse vil føre til en væsentlig reduktion i grænsehandelen med sodavand.
En liter sodavand koster i Danmark omkring 9 kr., og over grænsen kan man få den samme sodavand for omkring 4 kr.
Nu sætter man så afgiften i Danmark ned med 30 øre pr. liter, og det skulle føre til, at folk ikke kører til grænsen for at handle sodavand.
På den ene side argumenterer hr. Mikkel Dencker for, at prisen ikke er vigtig, selv om vi har en række eksperter, der siger, at den betyder noget for føden blandt børn og unge i Danmark.
På den anden side argumenterer hr. Mikkel Dencker for, at de her beskedne 30 øre i grænsehandelsregi, som jo ikke flytter meget på de relative priser, gør, at folk slet ikke kører til Tyskland og henter sodavand.
Kan hr. Mikkel Dencker finde ud af, hvad han skal mene?
Og er han enig i, at den beskedne nedsættelse med hensyn til de her priser – 9 kr. og 4 kr. – sandsynligvis ikke vil betyde ret meget?
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-23:
Nu er jeg ikke overrasket over at konstatere, at hr. Dyrby ikke hører efter, hvad man siger.
Det har jeg set flere eksempler på.
Det, jeg siger, er, at prisen ingen indflydelse har som sådan.
Om den enkelte flaske sodavand i den enkelte kiosk koster 12 kr. eller 12,25 tror jeg ikke har nogen indflydelse, for der er det kun en 25-øre, det drejer sig om.
Nej, der, hvor man virkelig sparer penge, er, når man kører til grænsen og indkøber meget store partier sodavand.
Der er det jo mange penge, man sparer.
Ved at nedsætte den danske sodavandsafgift, tager man en stor del af den fortjeneste væk, der er ved at køre til grænsen efter sodavand.
Derfor kommer der langt mindre sodavand hjem og står i garager og kældre.
Dem hælder folk nemlig i sig i et langt større antal, end hvis de skulle til købmanden hver gang.
John Dyrby (S), 2006-11-23:
Jeg blev lidt i tvivl, da jeg hørte ordførerens tale.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at der i materialet til lovforslaget står, at nettoprovenuet til den danske stat er minus 80 mio. kr. i forbindelse med den her ordning?
Vi, fællesskabet, går altså glip af 80 mio. kr. Ordføreren endte jo med at sige, at det går til den danske velfærdsstat og udbygningen af den, som om vi nærmest fik flere penge ud af det her.
Men er vi ikke enige om, at vi altså får færre penge ud af det her, estimeret 80 mio. kr.?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-11-23:
Der er ikke meget mere at tilføje.
Forslaget giver en forbedring af retssikkerheden, og derfor skal jeg meddele, at Enhedslisten og SF kan støtte forslaget.
Kristian Jensen (V), 2006-11-23:
Det bliver jo en nem opgave, for det, jeg skal gøre, er at takke for den brede tilslutning til forslaget.
Jeg vil gerne sige, at noget af det, som det har været vigtigt for regeringen at arbejde med de senere år, netop har været at styrke borgernes retssikkerhed i forbindelse med skattespørgsmål.
Der er flere elementer i det, bl.a. spørgsmålet om omkostningsgodtgørelse.
Tidligere var det sådan, at man kunne risikere, at det kostede
M022S14881543tojo.fm Page 1533 Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
en penge, selv om man fik ret
, men det har vi nu lavet om.
Hvis man får ret, får man dækket sine udgifter fuldt ud, og dermed er retssikkerheden styrket.
Et andet element er selvfølgelig spørgsmålet om længden af sagsbehandlingstiderne.
Vi må beklage, at sagsbehandlingstiderne i f.eks. Landsskatteretten har været lange, og derfor er der blevet taget initiativer til at nedbringe sagsbehandlingstiderne.
En af de ting, som kan være med til at forkorte den tid, der går, fra en skatteborger får en tvist med myndighederne, til afgørelsen falder, er at indføre mulighed for syn og skøn noget tidligere.
Syn og skøn kan i mange tilfælde være en god måde, når det skal afgøres, hvad den rigtige pris på et aktiv og dermed de skattemæssige konsekvenser af en handel eller lignende er.
Det har tidligere været muligt i Landsskatteretten og Skatterådet, men nu bliver det også muligt i skatteankenævnet.
Dermed får flere borgere afkortet deres sagsbehandlingstid, og det er efter min mening klart med til at styrke retssikkerheden.
Jeg er glad for, at så mange partier i Folketinget bakker op om regeringens initiativer på området, og jeg ser frem til, at forslaget bliver vedtaget.
Afstemning
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-23:
Jamen det er jeg fuldstændig enig i.
Når vi fra konservativ side har presset på for at få udvalgsM022S14881543tojo.fm Page 1541
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM arbejdet, er det jo netop, fordi det selvfølgelig er noget, der skal gøres grundigt, og det er også derfor, jeg vil glæde mig til, at vi når dertil, hvor vi kan lave omlægningen af hensyn til miljøet og sikkerheden.
Kim Andersen (V), 2006-11-23:
Jeg er glad for det svar, for det er vigtigt, at vi er enige om forudsætningerne for et sådant arbejde.
Jeg er også sikker på, at den konservative ordfører kan bekræfte over for mig, at der er mange, der har presset på for at få et sådant udredningsarbejde sat i gang, så en eventuel beslutning kan træffes på et oplyst og gennemarbejdet grundlag.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-23:
Jeg er da kun glad for, at der via regeringsgrundlaget er blevet skabt enighed i regeringen om, at det kan lade sig gøre.
Som konservativ ordfører siger jeg jo sådan set, at fra konservativ side har vi i efterhånden rigtig mange år presset på for det, og derfor er vi selvfølgelig glade for at være i et så godt regeringssamarbejde, at vi også kan blive enige om den slags ting.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-11-23:
Det er jo en fantastisk forbrødring, men jeg vil bede fru Charlotte Dyremose bekræfte over for mig, at i 2002 var vi med Skatteudvalget i Norge, præcis for at få lidt at vide om hvordan man kan omlægge registreringsafgiften.
Nu skriver vi 2006, og for det første kunne jeg godt tænke mig, at fru Dyremose vil bekræfte, at det altså er 4 år siden, vi gik i gang med et temmelig grundigt arbejde med at finde ud af, hvad der kan gøres med registreringsafgiften, og at man derfor ikke kan tale om, at vi agerer på et uoplyst grundlag.
For det andet kunne jeg godt tænke mig at vide, om Det Konservative Folkeparti vil stemme for et forslag om omlægning af registreringsafgiften, såfremt Venstre ikke ønsker at fremsætte det i denne valgperiode.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-23:
Jeg kan bekræfte, at vi havde en tur til Norge i 2002, og jeg kan heldigvis også bekræfte, at der i mellemtiden er sket det, at vi har fået skrevet ind i regeringsgrundlaget, at der skal laves en omlægning.
Derfor er det sidste spørgsmål, fru Pernille Rosenkrantz-Theil stiller, fuldstændig irrelevant, for naturligvis vil en regering opfylde det regeringsgrundlag, som den samlede regering har lavet, og derfor er jeg overhovedet ikke i tvivl om, at der kommer et forslag i denne regeringsperiode.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-11-23:
Jeg er alligevel lidt interesseret i at høre, hvad der vil ske, hvis vi når frem til efteråret 2008, så der er ved at være kort tid til et valg, og der på det tidspunkt ikke er fremsat et forslag til forandring af registreringsafgiften.
Kan man i den sammenhæng forestille sig, at De Konservative vil lægge stemmer til at forandre registreringsafgiften?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-23:
Jeg kan anbefale fru Pernille Rosenkrantz-Theil at læse regeringsgrundlaget.
Her fremgår det klart og tydeligt, at der vil komme en omlægning af bilafgifterne, og derfor vil det scenario, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil fremstiller, slet ikke opstå.
John Dyrby (S), 2006-11-23:
Jeg synes, det er en interessant diskussion, som jeg gerne vil følge op.
Det er jo ganske rigtigt, at der siden 2003 er afgivet nogle rapporter om registreringsafgiften, det står også i regeringsgrundlaget, og er det tilfredsstillende for ordføreren og Det Konservative Folkeparti, hvis der ikke bliver fremsat lovforslag før om 2 år, altså i slutningen af 2008?
Er det tilfredsstillende, er det inden for den tidsfrist og den plan, M022S14881543tojo.fm
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM man egentlig havde i Det Konservative Folkeparti i forbindelse med regeringsgrundlaget?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-23:
Jeg synes, det er meget tilfredsstillende, at vi fra konservativ side er med i et regeringssamarbejde, som sikrer, at vi får gennemført konservativ politik, og jeg synes, det er meget tilfredsstillende, at vi har et regeringsgrundlag, der sikrer, at den omlægning, som vi længe har ønsket fra konservativ side, bliver gennemført.
Man kunne jo indskyde, at det jo ikke er noget fuldstændig nyt, at der kan laves en omlægning af bilafgifterne.
Det var jo noget, man kunne have gjort, da Socialdemokratiet sad i regering, det valgte man ikke at gøre, men i modsætning til den socialdemokratiske regering er det altså sådan, at denne regering lægger op til, at man vil gøre det.
John Dyrby (S), 2006-11-23:
Jamen det har jeg forstået, og jeg glæder mig da til at se, hvad der kan komme.
Jeg undrer mig bare lidt over, at først står fru Charlotte Dyremose på talerstolen og giver udtryk for lidt utålmodighed over, at man ikke får sat gang i proces, men nu siger fru Charlotte Dyremose, at det ikke gør noget, hvis det først sker om 2 år; det synes jeg måske er lidt modsatrettet.
Men vi er enige så langt, at vi glæder os til, at det sker, og jeg forstår fru Charlotte Dyremose sådan, at hun gerne vil presse regeringen, så vi snart ser et lovforslag på området.
Er det rigtigt forstået?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-23:
Det er vist ikke nogen hemmelighed, at jeg stadig tillader mig at kalde mig selv både ung og utålmodig.
Sådan har jeg sådan set altid været af natur, og derfor presser jeg naturligvis på for det, der er konservativ politik.
Det er faktisk sådan, at vi alle sammen gør det, både internt i regeringen og i Folketinget, og jeg synes sådan set også, vi gør det rigtig godt med vores 18 mandater.
Så er jeg i øvrigt glad for, at vi har en borgerlig regering, for så får vi den omlægning.
Alternativet havde jo været en socialdemokratisk regering, og der er jo ingenting, der tyder på, at vi så havde fået en omlægning.
Man havde 10 år til at gøre det, men man gjorde det ikke.
Hr. John Dyrby hørte måske også hr. Kim Andersens kommentarer, som alt andet lige jo også tyder på, at man er interesseret i det i Venstre.
Jeg forstår ikke problemstillingen, for alt andet lige siger alle, regeringspartierne og støttepartiet og for den sags skyld også resten af Folketingssalen, at man er interesseret i at gøre det, der længe har været konservativ politik.
Man kunne have ønsket sig, at den tidligere regering havde gjort det allerede i 1999, da vi foreslog det for første gang.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-11-23:
Jeg vil tillade mig at lade være med at beskæftige mig med det, der står på dagsordenen, og sige, at jeg gerne vil undskylde, at jeg sagde, det var i 2002.
Jeg er lige blevet gjort opmærksom på, at det var i oktober 2003, så det tjener virkelig regeringen til kæmpestor ære, at sagen kun er blevet syltet i 3 år og ikke i 4 år; det synes jeg alligevel er fantastisk.
Nå, men nok om det.
Det er et bunkebryllup af et forslag, og Enhedslisten kan støtte alle tre elementer i forslaget og er specielt glad for, at perioden for afgiftsfritagelse af eldrevne køretøjer udvides.
Kristian Jensen (V), 2006-11-23:
Jeg vil prøve noget nyt.
Lovforslaget består af tre små dele.
Denne gang har vi valgt at lægge tre virkelig små dele sammen i ét lovforslag.
Det er ikke ret mange penge, der er tale om, nogle vil sige, at det kun drejer sig om peanuts, og det gør den ene del af forslaget i hvert fald også.
Coatede jordnødder er peanuts, der er overtrukket med et eller andet; det kan f.eks. være en form for dej eller chili eller andet, og jeg kunne foreslå, at vi på et af udvalgsmøderne prøver at undersøge, hvad det egentlig helt konkret er, vi letter afgiften på.
Derudover er der, som det er blevet nævnt, spørgsmålet om kaffe og te, hvor vi retter op på en lille mangel, og det sidste er forlængelsen af afgiftsfritagelsen for eldrevne køretøjer.
Vi er jo enige om alle tre ting, men jeg tror faktisk, der er mere, vi er enige om.
Jeg tror faktisk, at hele Folketinget er enig om, at det kunne være interessant at lave en omlægning af registreringsafgiften, så vi får mere miljørigtige køretøjer på vejene.
Et forslag om det kunne der blive enighed om mellem alle partierne, men der blev lidt politisk drilleri om, hvem der kom først, og hvem som ønsker det mest og sådan nogle ting.
Jeg tror faktisk ikke, det er det, folk forventer af os.
Jeg tror, folk forventer af os, at vi nu laver et stykke arbejde, hvor vi får undersøgt, hvordan en omlægning kan gennemføres.
Derfor håber jeg bare, at vi kan glemme de politiske drillerier lidt og hjælpe hinanden med at finde en løsning, så vores transportsektor kan gøres mere miljørigtig, og det første lille bidrag kan man komme med ved at stemme for forslaget her, fordi det forlænger afgiftsfritagelsen af eldrevne køretøjer.
Der står, at regeringen vil nedsætte et udvalg for at undersøge mulighederne for at lave en provenuneutral omlægning af de samlede bilafgifter.
Vi vil gerne gøre omlægningen provenuneutral, for hvis vi har penge til skattelettelser, vil vi helst lette skatten på arbejde, men det skal gøres over en årrække, fordi det er klart, at man ikke bare kan tage et enkelt område.
Vi siger de samlede bilafgifter, fordi de undersøgelser, der har været tidligere, har kigget på enkeltdele af dem.
Allerede i dag er vores bilafgifter faktisk baseret på, hvor meget CO2 der udledes.
Den årlige ejerafgift er baseret på, hvor meget CO2 der udledes, så de største CO2-udledere betaler mest.
Det er derfor, vi vil nedsætte et udvalg, men min ambition er ganske klar: Udvalget skal ikke bare nedsættes, men skal også komme med et produkt, vi kan komme videre med.
Kan vi ikke være enige om, at vi alle sammen ønsker en mere miljørigtig bilpark, og så bruge tiden på det i stedet for på politiske smådrillerier, uanset hvor meget jeg end holder af dem til hverdag?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-23:
Det er sådan set mest af hensyn til den konservative ordfører, jeg ønsker at få det præciseret, for uden at jeg dog vil give point for evnen til at forstå, mener jeg, at jeg tilsyneladende fører med et par point over den konservative ordfører.
Jeg har forstået det således, at i denne regeringsperiode bliver bilafgifterne ikke nedsat.
Jeg har forstået det sådan, at udvalget, men ikke afgifterne, bliver nedsat.
Kristian Jensen (V), 2006-11-23:
Hvis det drejer sig om ihærdighed med at få ændret bilafgifterne, fører den konservative ordfører klart, men hvis det drejer sig om en korrekt, præcis og ordinær erindring om, hvad regeringsgrundlaget indeholder, er det korrekt, at der står i regeringsgrundlaget, at der skal nedsættes et udvalg i denne valgperiode.
M022S14881543tojo.fm Page 1544 Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
Men dermed ikke sagt, at der ikke sker noget med bilafgifterne.
Min ambition er naturligvis, at det bliver muligt at lave omlægningen så hurtigt som muligt, for jo hurtigere vi kan lave en omlægning, der fremmer mere miljørigtige biler, desto bedre vil det være for miljøet og dermed for samfundet.
Men det kræver, at vi har et godt grundlag at gøre det på, og det kræver, at vi også har de sociale aspekter med, så vi ikke pludselig ser, at de billige biler bliver meget dyrere.
De tidligere undersøgelser har vist, at hvis man ikke tænker sig godt om, bliver en af konsekvenserne ved en omlægning, at de billige biler, der især købes af lavindkomstfamilier, bliver væsentlig dyrere.
Derfor må der nogle aspekter med i billedet.
Men kan vi ikke slutte af med at være enige om, at vi alle ønsker en omlægning, så vi får mere miljørigtige biler i Danmark?
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Jeg tror ikke, hr. Eyvind Vesselbo helt har forstået det.
Det nye er jo, at foruden at leve op til det, vi før har hørt om grøn indkøbspolitik, er forslaget mere præcist, og det nye er især, at det også kan anvendes som et instrument til erhvervsudvikling, udvikling af renere teknologi og substitution for farlige produkter.
Det er det, der er det nye.
Så stillede hr. Eyvind Vesselbo mig spørgsmålet: Hvorfor tænkte man ikke på det dengang?
Men i dag ved jeg, hvad der skal være det næste skridt fremad, og det er jo også erkendt af mange mennesker, også i hr. Eyvind Vesselbos parti.
Det er derfor, vi har fremsat forslaget, for det, der skal til nu, er at skabe efterspørgsel og dermed skabe et marked.
Vi sætter nogle klare mål, som virksomhederne kan udvikle nye produkter efter.
Det er det nye, og jeg kan ikke forstå, at regeringen afviser det, for det er jo faktisk en del af et miljøteknologisk tigerspring, som vi har brug for.
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-23:
Jeg vil med formandens godkendelse tillade mig at vende tilbage til lovforslaget.
Efter den blændende gennemgang, som Venstres ordfører foretog – jeg vil sige, at det sådan set er en af de allerbedste ordførertaler, jeg har hørt hr. Kim Andersen holde – er der slet ingen grund til at gå ind i detaljerne i dette lovforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-23:
Mange danskere giver hvert år et større eller mindre bidrag til velgørende foreninger i Danmark.
Det er glædeligt, at der er mange organisationer med noble formål, og at de årligt indsamler store summer, og som en del af finanslovaftalen har regeringen og Dansk Folkeparti også valgt at styrke de velgørende foreninger i Danmark.
For det første fordobles det maksimale fradragsbeløb, hvis man giver penge til en velgørende forening, som er godkendt efter ligningsloven.
Formålet er ganske enkelt at få flere til at give et højere bidrag end i dag, og med et forhøjet skattefradrag hjælper skattesystemet denne udvikling på vej.
Fordoblingen af fradraget for indbetaling til de velgørende foreninger er ikke det eneste element i finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti på dette område; aftalen indeholder også en kompensation for almennyttige foreningers købsmoms.
Det er nok de færreste, der tænker på, at når de putter penge i indsamlingsbøssen ved de store indsamlinger, er der en lille risiko for, at op til en femtedel af donationen havner i statskassen som moms.
Derfor indføres der for det andet en kompensation for købsmoms til de velgørende eller almennyttige foreninger.
Kompensationsordningen indrettes på en sådan måde, at hvis egenfinansieringsgraden øges, øges kompensationen til foreningerne også.
Som en del af finanslovaftalen og som følge af dette lovforslag skal de almenvelgørende foreninger indberette cpr-numrene på bidragyderne.
Denne del af forslaget har påkaldt sig en del opmærksomhed hos ISOBRO, indsamlingsorganisationernes brancheorganisation.
Forslaget vil dog give en klar sikkerhed for, at de korrekte beløb indberettes, og samtidig vil omkring 50.000 skatteyderes skatteforhold gøres noget lettere, så de alene skal modtage en årsopgørelse.
Der er rejst nogle spørgsmål om persondataloven i høringssvarene.
Vi går selvfølgelig positivt ind i udvalgsbehandlingen for at være sikre på, at alt er, som det bør være.
Jeg må sige, at det er vores opfattelse, at det er tilfældet, men vi M022S14881543tojo.fm Page 1534 Wednesday, February 7, 2007
12:44 PM
skal selvfølgelig være sikre på, at alle hjørner er belyst.
Skatteministeren har også skrevet i sit svar, at spørgsmålet om den konkrete udformning selvfølgelig vil indgå i et samarbejde med indsamlingsorganisationernes brancheorganisation.
I Venstre støtter vi ønsket om en større egenfinansiering af velgørende og almennyttige foreninger i Danmark, og dette forslag understøtter ønsket og hjælper på vej frem mod dette mål.
Grundlæggende handler det jo om, at de almennyttige og velgørende foreninger får flere penge til rådighed til at hjælpe den målgruppe, de har valgt, for hvad enten det gælder flygtninge, personer ramt af naturkatastrofer eller sygdom eller andre forhold, er behovet jo enormt.
I Venstre synes vi, det er et godt forslag, og vi glæder os til at få det vedtaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-11-23:
Jeg har i virkeligheden to principielle problemer med forslaget.
Det ene af dem vil jeg vente med til min egen ordførertale, men det andet synes jeg lige vi skal have en vender på her.
Jeg er rigtig glad over, at Venstres ordfører siger, at vi skal have vendt alle de hjørner, der kan være i forslaget, for det skal ikke være nogen hemmelighed, at det løb mig koldt ned ad ryggen, da jeg så, at man nu skal kunne slå op på folks cpr-nummer, så man kan se, hvem de støtter.
Det synes jeg simpelt hen er decideret uhyggeligt, for det er jo konsekvensen af, at man ikke tager stikprøver, men kræver obligatorisk indberetning, så jeg synes, det er rigtig, rigtig væsentligt, at vi finder ud af, hvilke problemer der er forbundet med det.
Jeg kan godt se ideen bag, at man ønsker at være sikker på, hvem der har givet hvad, og at der ikke sker misbrug af fradragsrettighederne, men så meget desto mere synes jeg, at hvis man vil gøre det, er det rigtig væsentligt også at sikre sig, at det ikke har nogen retspolitiske konsekvenser, som ikke har været ønsket.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-23:
Det er rigtigt, at når cpr-numrene indberettes, er man sikker på, at alt er, som det skal være.
Man har selvfølgelig mulighed for at undgå at indberette sit cpr-nummer., hvis man ikke vil trække sit bidrag fra i skat.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-11-23:
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at hvis det er sådan, at Venstre ikke har diskuteret muligheden for at bringe forslaget i Retsudvalget, kan Venstres ordfører ikke svare på stående fod; det forstår jeg helt og fuldt, for jeg har jo bragt det op som trold af en æske.
Men jeg vil gerne bede Venstres ordfører enten sige klart ja eller nej til at bringe det i Retsudvalget eller sige, at det er noget, der skal diskuteres, inden man kan tage stilling til det.
Det er bare, for at vi kan få en eller anden fornemmelse af, hvordan den videre procedure med forslaget bliver.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-23:
Det er klart, at det er et spørgsmål, der indeholder de aspekter, som fru Pernille RosenkrantzTheil rejser, og mit indtryk er, at vi vil se positivt på Enhedslistens forslag.
Målet er, at vi vil have sikkerhed for, at tingene kører helt efter bogen, og at ingen skal have hverken mere eller mindre i fradrag, end de er berettiget til.
Men det skal selvfølgelig ikke udformes på en sådan måde, at nogle ufrivilligt får offentliggjort, hvilke foreninger de støtter.
Der kan jo ligge personlige erfaringer og oplevelser bag, hvad man støtter, og det er klart, at jeg har stor forståelse for, hvis folk ønsker at holde det som en privatsag.
Jeg håber selvfølgelig, at det også fremgik tydeligt af min ordførertale, for det er klart, at det er et spørgsmål, der optager os meget.