Margrethe Vestager (RV), 2000-02-24:
Uanset at man godt, når man hører fru Hanne Severinsen, kunne geråde ud i den misforståelse, at samarbejde mellem f.eks. seminarier udelukkes af disse lovforslag, vil jeg godt sige, at det samarbejde, som allerede finder sted seminarierne imellem, naturligvis fortsat kan finde sted.
Men jeg tror ikke, det kan bære de nye opgaver, og jeg tror heller ikke, det kan få de positive effekter for samarbejdet uddannelserne imellem og for forholdet mellem grund-, efter- og videreuddannelse, som er forslagenes overordnede vision. Der foregår allerede et samarbejde, også et forpligtende samarbejde, om udviklingsprojekter og andre ting rundtomkring, og uanset om fru Hanne Severinsen insisterer på at sige, at det enten skal være nu eller om 3 år, er det faktisk sådan, at den lovgivning, som vi her anbefaler til vedtagelse, giver mulighed for, at man på et tidspunkt kan beslutte sig for at gå ind i et CVU, eller at man på et tidspunkt kan beslutte, at man vil lave en egentlig sammenlægning her og nu.
Men det bliver ikke fastslået i lovforslaget, hvem der skal gøre det, eller hvornår man skal gøre det.
Tværtimod kan man sige, at pointen er, at vi håber, at en central proces og en decentral proces kan mødes ved, at Folketinget skaber rammerne for en ny struktur, og at institutionerne - hvis de vurderer, at de rammer vil rumme et udviklingspotentiale svarende til lovgivningens vision - vil gå ind i den struktur.
Men har de den modsatte vurdering, så kan de naturligvis forblive enkeltstående med de muligheder, som der nu er i dag.
Med hensyn til demokratiet er de demokratiske strukturer, som vi foreslår i nærværende lovgivning, jo de samme som dem, der også ligger i forslaget om demokrati i uddannelsessystemet.
Det forslag har været førstebehandlet, og jeg tror, hr. Søren Kolstrup kan huske, at vi har en vis divergens i synet på, hvor vidtgående demokratiet skal være.
Undertegnede har en forestilling om, at en vis form for ledelse kan være hensigtsmæssig - også en ledelse, som ikke nødvendigvis består af forskellige typer valgte kolleger.
Det er også derfor, at de efter min mening udmærkede ledelsesforhold, vi har på de selvejende institutioner i dag, med stor fyldest kan gøre sig gældende på Centre for Videregående Uddannelse.
Med hensyn til kriterier for professionsbacheloren er der i lovforslaget fastslået tre kriterier for den teoretiske og to kriterier for den praktiske del, for det er jo meget afgørende at vurdere, om praktik og teori spiller rigtigt sammen.
Det er også derfor, det er væsentligt, at Folketinget gør sig principielle overvejelser over, hvordan mulighederne skal være, for det er jo vigtigt, at det ikke kun er på vegne af rektorer, bestyrelser og lign., at lovgivningen bliver gennemført.
Når det gælder spørgsmålet om monopol eller ikkemonopol for Danmarks Pædagogiske Universitet, er det jo svært at gøre andet end at sige, hvad intentionen er, og hvad målet er, og hvis man ikke tager det for pålydende, må det være et spørgsmål om tilliden parterne imellem.
Men det er nu engang sådan, at der ikke er nogen grund til, at de nuværende miljøer, som har etableret sig mere eller mindre selvstændigt - nogle af dem efter beslutning herfra, nogle af dem efter ministeriets og den tidligere ministers beslutning - skal have lov til at monopolisere, fordi de nu engang kom først.
Så vidt som jeg kender Venstres generelle politik, mener man, at konkurrence har visse positive effekter for niveauet og kvaliteten af de ting, man foretager sig, og at det derfor er væsentligt ikke at monopolisere, hverken i det nye pædagogiske universitet eller i de eksisterende miljøer.
Jeg ser meget frem til høringen, og jeg tror, den vil kunne bidrage med kvalificerede bidrag, også fra selve sektoren, til lovforslagene.
Jeg tror også, den vil give mulighed for, at vi kan få en drøftelse af, hvilke ændringer i lovforslagene der måtte være tjenlige for at virkeliggøre den vision, som er intentionen med lovforslagene.
Jeg tror også, det under alle omstændigheder er vigtigt, at Folketinget og ministeren er meget opmærksomme og ikke kun via en formel evaluering over en årrække, men også løbende, følger med i, hvordan lovgivningen - hvis den bliver vedtaget i enten den nuværende eller en ændret form - egentlig bliver brugt af institutionerne.
Det er et faktum, at pædagog- og lærerseminarierne er meget i fokus, og en af grundene er jo, at ministeriet har gjort et - synes jeg - meget konstruktivt arbejde for at finde ud af, hvad der er vigtigt, og hvad der er afgørende for de institutioner, som skal arbejde videre med det her.
En anden grund er, at lærer- og pædagogseminarier er den tungeste del af institutionerne på MVU-området, både rent antalsmæssigt og med hensyn til antallet af studerende.
Angående spørgsmålet om de uddannelser, som i dag er forskningsbaserede - så kan man diskutere, hvilke uddannelser der er det, og om de alle sammen kan anerkendes som værende det - er det klart, at der i dette forslag ikke ligger et forsøg på at devaluere uddannelser, som i dag menes at være forskningsbaserede.
et forsøg på at opgradere uddannelser, som i dag ikke er forskningsbaserede, ved at gøre dem udviklingsbaserede og forskningstilknyttede i respekt for, at det er professionsorienterede og erhvervsretttede uddannelser med vekslen mellem praktik og teori.