Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Det er jo sådan, hvilket jeg også allerede har været inde i debatten et par gange, at der selvfølgelig er en sammenhæng mellem dette forslag og de kommende forhandlinger om Vandmiljøplan III.
Nu er Enhedslisten jo et af de partier, der ikke er med
i Vandmiljøplan II og derfor heller ikke på nuværende tidspunkt har fået andre meldinger, end at man forhandler med dem, der har indgået Vandmiljøplan II.
Men jeg synes, det var interessant, at hr. Dohrmann tilkendegav, at hvis der skulle være stramninger på miljøområdet, skulle det være sammen med Dansk Folkeparti.
Jeg tror ikke, at det var ment sådan, som det umiddelbart af nogle blev opfattet, nemlig at Dansk Folkeparti dermed tilkendegav, at man ønskede stramninger, men snarere, at man ønskede at få en vetoret med hensyn til stramninger.
Det, der kunne ligge i det udsagn - og det er jo interessant, hvis det er tilfældet - er jo, at hvis der skal blive en ny Vandmiljøplan III, som skal træde i kraft den 1. januar 2004, kan det uundgåeligt kun ses i sammenhæng med, at der også træder en ny finanslov i kraft pr. 1. januar 2004, en finanslov, som Dansk Folkeparti uden tvivl forventer at få betydelig indflydelse på.
Man har jo f.eks. allerede brugt 10 mia. kr. af de penge, der skulle indgå i den finanslov, og som man ikke har.
Derfor tror jeg, at der er rimelig udsigt til, at Dansk Folkeparti får en betydelig indflydelse på Vandmiljøplan III.
Sammenholdes dette med en meget aggressiv tone over for Socialdemokratiet i hr. Eyvind Vesselbos første indlæg, hvor hr. Eyvind Vesselbo kom med nogle klare markeringer af, at hvis Socialdemokratiet ikke gjorde, som Venstre ville, var det ud af vagten i de forhandlinger - sådan blev det vel stort set formuleret; det lagde jeg også mærke til - kunne det godt tolkes i retning af, at der ligger en skjult dagsorden om, at også dette her har man tænkt sig fra regeringens side at lave sammen med Dansk Folkeparti.
Regeringen har selvfølgelig også den mulighed at indbyde nogle andre til drøftelser.
Det ved jeg ministeren har overvejet på et tidspunkt.
Det synes jeg stadig væk ville være klogt af ham, men det kan han så stadig væk tænke over. Vi hilser i Enhedslisten velkommen, at det her forslag kommer.
Det er klart, at vores bekymring med hensyn til forslaget jo ikke er, at man skal have styr på at få disse reelt industribedrifter ind under en acceptabel miljøkontrol.
Det perspektiv med forslaget er vi fuldstændig med på.
Derfor synes vi også, at det er et godt udgangspunkt at drøfte tingene ud fra det beslutningsforslag, der ligger, men det er selvfølgelig lige så klart, at en sådan ordning må have en udformning, så den ikke ender med at blive bureaukratisk. Her kunne man specielt rejse spørgsmålet om de mindre landbrug, de familielandbrug, der er tilbage.
Desværre bliver landbruget mere og mere kapitalistisk drevet, og der skal stor kapital til.
Det er meget, meget vanskeligt for et ungt menneske at etablere sig som landmand i dette land i øjeblikket.
Det bliver faktisk kun muligt for almindelige mennesker at komme ind i landbruget ved hjælp af andelsbrug
Dem mangler vi sagligt at få etableret en mulighed for, for privatejer bliver kun folk, der kan fremskaffe mange, mange millioner kroner i investeringskapital.
Det bliver altså ikke muligt for almindelige mennesker at komme ind i landbruget.
Derfor tror jeg også, at et forslag som det her skal ses i sammenhæng med hele den problemstilling.
Her skal der selvfølgelig også være nogle regler.
Hvis man kunne få lavet nogle andelsbrug, er det klart, at de selvfølgelig skal passe ind i en sådan ordning.
Vi vil altså gå ind og se positivt på det her forslag.
Vi vil selvfølgelig stille en række spørgsmål i udvalget - det forbeholder vi os -