runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-10-30:
Når offentlighed i retsplejen er fastsat i grundloven, skyldes det jo, at det er en meget vigtig form for demokratisk kontrol, at borgerne kan følge med i, om alt går rigtigt til i en retssal, så f.eks. den tiltaltes rettigheder ikke knægtes.
Med forslaget her sker der ud over en direkte udvidelse til dokumentadgangen for så vidt også en ophævelse af pressens monopol på den, idet enhver nu kan gøre sig bekendt med dommerkendelser.
Det er noget, vi i Venstre har kæmpet for i årevis, for hvis man virkelig skal kunne forstå retsvæsenet, er det nyttigt, at man som borger kan gå direkte til kilden.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at i Venstre har vi et ønske om, at man med tiden går meget længere, så domme og kendelser kan aflæses direkte på internettet.
Vi er selvfølgelig klar over, at det rejser nogle problemer omkring anonymisering, og vi kan derfor også tiltræde forslaget om, at offentliggørelse selvfølgelig skal medføre anonymisering.
Vi er altså meget tilfredse med, at der sker en væsentlig udvidelse af offentligheden.
Men over for hensynet til den demokratiske kontrol, kontrollen af, at alt går rigtigt til, er der selvfølgelig nogle hensyn til privatlivets fred.
Vi mener i Venstre, at forslaget ikke er vidtgående nok, og vi vil stadig arbejde for at få større offentlighed.
Men som forslaget ligger nu, har det en indbyrdes god balance med hensyn til undtagelserne.
Dertil er imidlertid at svare, at justitsministeren selv har gjort meget ud af, at vi skal prøve at finde andre måder at løse konflikter på, og jeg heller ikke er i tvivl om, at det ligger i tiden, at flere og flere vil benytte sig af mulighederne for retsmægling, mediation osv.
Det er en udvikling, vi bestemt tilslutter os, så derfor kan bestemmelsen om lukkede døre ikke ses isoleret.
En af farerne ved offentlighed i retsplejen, i hvert fald sådan som pressen i opfører sig i disse moderne tider, er, at offentlighedsprincippet bliver til en gabestok, specielt for tiltalte og ofre.
Det vender vi os kraftigt imod, og det er også derfor, vi kan tilslutte os det forslag, som siger, at man ikke skal kunne fotografere de tiltalte, de domfældte og ofrene på vej til og fra retten.
Jeg kan se, at nogle medier betragter det som en forfærdelig indskrænkning af offentligheden, og dertil er at sige: Der er intet, der forhindrer de medier i sagligt og ordentligt at beskrive, hvad retssager principielt drejer sig om, og dertil behøves aldrig et foto af en sigtet eller et offer, der har gemt sig bag en vindjakkehætte.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-30:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for den positive modtagelse af forslaget, og vi kan jo se frem til en hurtig udvalgsbehandling.
Margrete Auken (SF), 2003-10-30:
Kunne jeg få fru Birthe Rønn Hornbech til at sige lidt mere om, hvad det er, Venstre er utilfreds med?
Det er også vores vurdering, at der er rigtig gode ting i forslaget, og at der er noget, der er problematisk.
Venstre siger, at forslaget slet ikke er vidtgående nok for dem, men man tager det, som det kommer.
Det var den melding, jeg hørte: Vi er tilfredse med det, vi kan få nu, og så vil vi gå videre.
Kunne vi ikke få bare to-tre eksempler på, hvad man kunne ønske sig, hvis man kunne komme længere? Ellers kan jeg ikke rigtig se for mig, hvordan man kan gøre det med tryghed og i den positive ånd, som fru Birthe Rønn Hornbech lægger op til, hvis det ikke er andet end bare et vagt løfte.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-10-30:
Nu er det jo et regeringsforslag, og jeg kan ikke afgive løfter på regeringens vegne.
Det, jeg kan sige, er, hvad vi i Venstre arbejder for, og det er jo, at på lang sigt skal dommene kunne offentliggøres på internettet. Vi skal jo skelne mellem borgernes adgang til at få fat i en dom - der er ikke en offentliggørelse, for man går op og henter den på dommerkontoret - og den rene offentliggørelse.
Hvor meget skal anonymiseres og hvordan, skal der laves resumeer, hvordan bliver forholdet mellem de domme, der ligger på internettet, og domssamlinger, osv.? Jeg sad faktisk i går og gik ind på Domsstolsstyrelsen og de forskellige retter.
Her kan man se, at der allerede er
nogle retter, der offentliggør mere end andre, og det er klart, at det er en udvikling, der skal skubbes på, så alle retterne i højere grad bliver så forbrugervenlige, at de giver oplysninger om retslister osv. på deres hjemmeside.
Det er slet ikke alle, der gør det nu, men det er en udvikling, vi i høj grad vil skubbe på.
Men også af ressourcemæssige grunde kan vi altså ikke fra den ene dag til den anden offentliggøre samtlige domme på internettet, og der er som sagt også en række principielle problemer, der skal diskuteres først.
Men vi mener, at det er den vej, man skal gå.
Margrete Auken (SF), 2003-10-30:
Det er ikke for at genere, men jeg synes, det er en lille smule nøjsomt.
Jeg troede faktisk, at offentliggørelse på internettet udelukkende var et ressourcespørgsmål, og at det lovforslag, der ligger her, ikke ville forhindre en sådan offentliggørelse, hvis man var i stand til det rent ressourcemæssigt.
Jeg går ud fra, at det kan laves, for ellers har jeg misforstået det.
Udenrigsudvalget har lige været i Vietnam, hvor vi også interesserede os for retssystemet, fordi det er en del af de danske bistandsprojekter.
Her talte vi netop meget om mangelen på gennemsigtighed, at man ikke havde adgang til dommene osv., og der blev svaret, at nu var man ved at lægge det på internettet, og så kunne man hoppe alle led over.
Det synes jeg ikke var tilfredsstillende, og hvis det nu bliver sådan hos os, at vi måske engang ad åre kan nå det, som Vietnam mener må være minimumskravet til retssikkerhed med hensyn til dommene, synes jeg, vi har et problem.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-10-30:
Hvad er det, vi taler om?
Taler vi om, hvilke muligheder der er som følge af dette lovforslag?
Det var ikke kun det, jeg talte om.
Jeg talte om, at på lang sigt er det rimeligt, at det simpelt hen pålægges retterne at føre en bestemt politik, og det rejser nogle principielle problemer.
Jeg ved ikke, hvordan retssikkerheden er i Vietnam, men i vort land er det jo noget, der skal ses fra mange sider: Hvis retssikkerhed taler vi om?
Den demokratiske kontrol taler for en meget vidtgående offentlighed, men over for det står altid hensynet til privatlivets fred.
Jeg synes, at nogle af de ting, der kan stilles spørgsmål om i udvalget, er: Hvilke muligheder får retterne for offentliggørelse på internettet?
Hvilke muligheder får almindelige mennesker på internettet?
Hvilke principielle problemer vil en egentlig domsdatabase rejse?
Det er behandlet i nogle betænkninger, men det er jo netop noget, vi kan spørge justitsministeren om, så vi, om jeg så må sige, kan komme længere omkring i udvalgsarbejdet, end lovforslaget går.
Det er jo en værdig opgave for Folketinget, så skal vi ikke være enige om det?
Margrete Auken (SF), 2003-10-30:
Det synes jeg bestemt vi kan være enige om.
Jeg synes, det er et glimrende formål for vores udvalgsarbejde at se, hvor langt vi kan gå. Fru Birthe Rønn Hornbech fremtræder jo også her som den, der er meget godt inde i tingene.
Noget af det er lidt svært, så lad mig spørge på denne måde: Lovforslaget tvinger ikke retterne til at gå på internettet, men er det på nogen måde sådan, at det blokerer for, at tingene kan komme på internettet, sådan som det ligger her og nu?
Det har jeg ikke opdaget.
Hvis man ønsker at gå det skridt videre, at nu vil man lægge tingene på internettet, er det så ikke muligt, hvis L 23 bliver gennemført? En stor del af den diskussion, vi får med medierne, vil præcis handle om en vis retsbeskyttelse.
I Vietnam slås man med retsbeskyttelsen af staten over for borgerne, og hensynet til staten er faktisk en ret stor del af vores problem.
Jeg vil bare spørge - Vietnam eller ikke Vietnam - er der noget i det foreliggende forslag, der forhindrer, at retterne kan gå på nettet med deres domme?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-10-30:
Det er pænt af fru Margrete Auken at sige, at jeg ved så meget om det, men det er også derfor, jeg er lidt forsigtig med at udtale mig.
Sådan er det jo, og det ved fru Margrete Auken også fra sit eget område, teologien: Jo mere man ved, jo mere bliver man i tvivl - uden i øvrigt at sammenligne jura og teologi. Der er jo allerede domstole, som sender dommene ud.
Hvis man går ind på Højesterets hjemmeside, kan man se, at der er sket en revolution i de senere år, og det er en glimrende udvikling.
Det vil kræve meget store ressourcer osv., og det er netop, fordi jeg har tænkt det igennem, at jeg siger, at det problem kan vi ikke løse allerede nu.
Men jeg synes, det vil være godt at tage det op i udvalget.
Betina Hoffmann (KD), 2003-10-31:
Da Kristendemokraternes ordfører desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Kristendemokraterne hilser det velkommen, at amterne får muligheder for at tilrettelægge deres uddannelsesstruktur mere fleksibelt, og at man ved lovforslaget giver VUC mulighed for at udbyde studenterkursus og den 2-årige hf. Kristendemokraterne finder det vigtigt, at der skabes et VUC-system, som bedst muligt udnytter amtsrådenes ressourcer på tværs af de pågældende uddannelser og ikke mindst opnår et bedre samspil med andre uddannelser.
Vi finder det positivt, at man i bemærkningerne til lovforslaget giver udtryk for, at man har overvejet eventuelle konsekvenser for det voksenpædagogiske miljø.
Det er selvfølgelig afgørende, at dette miljø, der er kendetegnende for VUC, opretholdes, og vi håber, at den viste interesse vil afspejle sig i en efterfølgende opmærksomhed over for problemstillingen.
Vi finder det hensigtsmæssigt, at et VUC, der udbyder undervisning på et gymnasialt niveau, har en ansvarlig person
for den gymnasiale undervisning, der opfylder de samme krav som en rektor ved et alment gymnasium eller lederen af et selvstændigt hf-kursus
Kompetencekravet skal dog ikke være for firkantet, og vi mener derfor, at § 1, nr. 3, stk. 3, er en nødvendig forbedring. Som følge heraf kan Kristendemokraterne gå ind for det fremsatte lovforslag nr. L 32.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
I Enhedslisten er vi positive over for nogle af de ændringer for VUC, som dette lovforslag vil medføre.
Vi kan støtte, at et VUC-center kan udbyde studenterkursus, og vi støtter, at VUC kan udbyde en 2-årig hf som en mulighed, der ikke vil ændre på, at de 2-årige kurser typisk placeres i forbindelse med de almene gymnasier.
Men det er helt centralt for os, at voksenuddannelsescentrene fastholder og udvikler et voksenpædagogisk miljø, og derfor er det selvfølgelig beroligende for os at se i lovforslaget, at Undervisningsministeriet lægger vægt på det og skal sikre, at det voksenpædagogiske miljø bevares, også i forbindelse med de nye aktiviteter.
Vi er ikke begejstrede for tankerne om at ændre kravene til forstanderens kvalifikationer.
Grundlæggende mener vi, at et VUC selv må bestemme og afgøre, hvem det vil ansætte, og hvilke kvalifikationer vedkommende skal have.
Vi har selvfølgelig bemærket, at ministeren bløder kravet op, så der kan være mulighed for, at den gymnasiale undervisning kan organiseres i en afdeling med en afdelingsleder med de pågældende kvalifikationer.
Vi vil gerne arbejde videre med det spørgsmål under udvalgsbehandlingen, så det ikke står i vejen for, at Enhedslisten i sidste ende kan støtte lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2003-10-31:
Derfor må forslaget her selvfølgelig også ses i lyset af det, Strukturkommissionen måtte komme frem til, og derfor vil vi nøje granske ministerens svar under udvalgsarbejdet for at være sikre på, at de ting, som er afgørende for os, også vil kunne fastholdes i forhold til de løsninger, en Strukturkommission måtte komme frem til.
Det handler om nogle af de ting, som andre ordførere har været inde på, herunder især et voksenpædagogisk uddannelsesmiljø, og at der er en selvstændighed i forhold til tilrettelæggelsen de enkelte steder med henblik på netop at sikre, at det er uddannelse for voksne.
Samlet set er vi positive over for lovforslaget, men dog positivt spørgende og afventende i forhold til udvalgsarbejdet og de konklusioner, vi måtte kunne drage på baggrund af det.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-31:
Uanset at det 2-årige studenterkursus ikke spiller den rolle, som det har gjort fortidigt, er det vigtigt, at man har muligheden for, at voksne eller unge voksne kan tage en studentereksamen som et 2-årigt forløb eller som enkeltfag, og at der er den største mulighed derfor.
Den største mulighed derfor vil formentlig være til stede, hvis amterne får muligheder for at tilrettelægge det sådan, at det, der i forvejen er inden for deres uddannelsesområde, også kan være på VUC, og det er en fordel.
Derfor betragter vi det her som en mulighed, der giver
endnu større sikkerhed for, at man i fremtiden kan tage studentereksamen i et 2-årigt forløb eller som enkeltfag, i forhold til hvad der har været mulighed for hidtil
Det forringer ingens muligheder, og det giver bare en større fleksibilitet.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2003-10-31:
Socialdemokratiets ordfører, fru Anne-Marie Meldgaard, og også ordføreren fra Kristendemokraterne beder om, at vi følger udviklingen i de forskellige undervisnings- og studiemiljøer, og det vil vi naturligvis gøre.
Helle Sjelle (KF), 2003-10-31:
Der er jo allerede sagt mange ting om dette lovforslag, og jeg skal ikke tilføje så meget andet, end at vi i Det Konservative Folkeparti meget gerne vil være med til at give amterne en bedre mulighed for at tilrettelægge deres uddannelsesstruktur vedrørende de gymnasiale uddannelser mere fleksibelt.
Vi lægger dog vægt på, at det ikke går ud over kvaliteten.
Men det har vi heller ikke indtryk af at det skulle gøre med det her forslag.
Helga Moos (V), 2003-10-31:
Lovforslaget lægger op til, at amterne kan få en større grad af fleksibilitet i planlægningen af den amtskommunale uddannelsesstruktur.
Voksenuddannelsescentrene, VUC'erne, får mulighed for at tilbyde studentereksamen på et studenterkursus.
Det har hidtil kun være muligt i de tyndt befolkede områder.
Endvidere åbnes der for, at amtet kan søge ministeren om, at et VUC kan udbyde andre af de uddannelser, som amtet har ansvar for, f.eks. den 2-årige hf.
Med lovforslaget får amterne mulighed for at udnytte ressourcer og kapacitet på en fornuftig måde.
Det er amterne, der kender de lokale behov.
Derfor er det rimeligt at lade amterne styre deres egen uddannelsesstruktur i højere grad,
så den kan tilpasses de lokale forhold.
Det skal bemærkes, at VUC stadig skal fungere som et voksenpædagogisk miljø - det skal der ikke rykkes ved - ligesom det faglige miljø skal sikres.
At sikre det faglige miljø betyder, at såfremt et VUC udvider sin aktivitet med et studenterkursus eller hf, skal der stilles krav om, at forstanderen på et VUC skal have de samme kvalifikationer som en rektor ved det almene gymnasium eller som ledere ved selvstændige hf-kurser.
I de tilfælde, hvor en forstander på et VUC ikke har en akademisk baggrund, det vil sige, at vedkommende ikke kan opfylde de krav, der stilles til en rektor ved det almene gymnasium, bliver det muligt at lægge studenterkurset eller hf-kurset i en afdeling under VUC med en afdelingsleder, der har de efterspurgte kvalifikationer.
Den nuværende ledelse af VUC kan således fortsætte, samtidig med at det faglige miljø sikres gennem afdelingslederens kvalifikationer.
At kvalifikationerne er sikret er væsentligt især set i relation til, at vi nu har det resultatorienterede tilsyn.
Det præciseres med lovforslaget, at lærerne, der står for undervisningen på VUC's studenterkurser og hf-kurser, skal opfylde de samme krav som lærere ved et alment gymnasium eller et hf-kursus.
Der er således ingen ændringer i uddannelsernes faglige indhold.
Det handler alene om at skabe større fleksibilitet.
Betina Hoffmann (KD), 2003-10-31:
Da Kristendemokraternes ordfører desværre ikke kunne være her i dag, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende:
De fire fremsatte lovforslag til en reform af de gymnasiale uddannelser sikrer en tiltrængt modernisering af såvel struktur som indhold af de gymnasiale ungdomsuddannelser.
Kristendemokraterne håber, at vi med denne reform kan give de unge en bedre platform til at fortsætte de videregående uddannelser.
Reformen understøtter bestræbelserne på at gøre de gymnasiale uddannelser ligeværdige ungdomsuddannelser.
Det er for Kristendemokraterne et vigtigt signal at sende til såvel kommende elever som lærere og erhvervslivet.
Unge skal ikke vælge en ungdomsuddannelse, fordi det er den mest efterspurgte hos erhvervslivet, eller fordi traditionen byder det.
De skal vælge en ungdomsuddannelse, der passer til deres faglige og personlige interesser.
Det finder vi er en væsentlig forbedring af de unges valgmuligheder, og den gør op med et stift system.
Når det så er sagt, må vi samtidig påpege, at vi finder det centralt, at den indholdsmæssige profil fastholdes, så uddannelsernes karakteristika og funktion ikke udvandes. Uddannelserne skal kunne skille sig klart ud fra hinanden med selvstændige profiler.
Kristendemokraterne finder det positivt, at man i reformen har formået at styrke uddannelsernes studieforberedende funktion samt det almendannende aspekt.
Vi er tilfredse med, at vi får et mere fagligt gymnasium, men de unge skal også være i stand til at sætte fagene ind i en større samfundsmæssig sammenhæng.
Livet består af mere end tal og ligninger.
Derfor har det været vigtigt for Kristendemokraterne, at det almendannende aspekt ikke blev nedprioriteret.
Dannelsesaspektet, herunder den menneskelige forståelse, er lige så afgørende for de studerende i deres videre uddannelsesforløb som deres faglige formåen.
Vi finder det spændende, at der lægges op til nye og kreative læringsmetoder i gymnasiet og ikke mindst glædeligt, at eksamensformerne også fornyes, så de afspejler den ændring
af struktur, fag og undervisning, som reformen lægger op til, og som anvendes i uddannelser og på arbejdspladser.
Vi vil dog, som vi også har gjort opmærksom på under reformarbejdet, fortsat have fokus på lærernes efteruddannelsesmuligheder.
I sidste instans er det lærerne, der skal føre reformens intentioner ud i livet, og de skal altså have de fornødne ressourcer hertil.
Derfor er vi selvfølgelig også meget tilfredse med, at der er blevet afsat midler til denne helt centrale opgave.
Vi vil være opmærksomme på, at der sker opfølgning på og evaluering af det implementerende arbejde, så vi hurtigst muligt bliver opmærksom på, hvis nogle af elementerne i reformen viser sig uhensigtsmæssige.
Som det fremgår af min tale, er Kristendemokraterne alt i alt ganske godt tilfreds med resultatet af reformarbejdet, og vi stemmer for alle fire lovforslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Nej, det var sådan set for at diskutere virkeligheden ude på de gymnasier, vi har siddet og lavet reformer om; det var sådan set blot mit ærinde.
Jeg ved ikke, om det er gået Venstres ordførers næse fuldstændig forbi, at der har været strejker på gymnasierne, og at de strejker handlede om mere og andet end den her gymnasiereform.
Jeg prøvede blot at sætte den her reform ind i den kontekst, den er etableret i, og derfor prøvede jeg at diskutere bl.a. brugerbetaling og klassekvotienter, for
det er nogle af de ting, som betyder noget de steder, hvor man i dag mærker nedskæring på nedskæring på nedskæring på grund af regeringens skattestop.
Jeg synes sådan set, at det er væsentligt at diskutere det.
, når slutresultatet er, at man ikke er villig til at lave den investering, der kræves for at få tingene implementeret i virkeligheden.
Så er det bare tomme ord, og så bliver det ligegyldigt, og derfor mener jeg, det er nødvendigt at tage den diskussion.
Om naturvidenskaben vil jeg gerne have lov til at slå fast: Det kan godt være, Venstres ordfører mener, at det er ideologisk skyggeboksning, men - nu kan jeg ikke stille spørgsmål, det er ærgerligt - er det ikke korrekt, at vi har hørt Dansk Industri og danske arbejdsgivere råbe, skrige og skabe sig, fordi de ville have flere naturvidenskabelige kandidater? Hvad gør regeringen?
Den knalder hælene sammen og gennemfører det i den ene reform efter den anden med det resultat, som vi kan høre Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti sige fra den her talerstol i dag, at der er nogle, der bliver sorteret fra, og at det almendannende element bliver indsnævret.
Regeringen kunne have gjort det meget værre, hvis vi ikke havde forhandlet med den.
Det endte på et niveau, hvor jeg håber, at sorteringsmekanismerne er blevet minimeret, men det glæder jeg mig til at høre ministerens svar på.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Venstre finder det helt naturligt, at private leverandører af personlig og praktisk hjælp nu også får mulighed for at indgå ansættelsesaftaler med de elever, som gerne vil uddanne sig til social- og sundhedshjælpere.
Med den øgede frihed, der er blevet til at vælge privat hjemmehjælp, må det også være helt naturligt, at disse private leverandører deltager i uddannelsen af social- og sundhedshjælpere.
en meget god ting, at de private leverandører får et medansvar for, at der er et tilstrækkeligt antal uddannelsespladser og dermed også på sigt et tilstrækkeligt antal uddannede. Jeg håber og tror på, at vi gennem godkendelserne af praktiksteder kan sikre, at kvaliteten er i orden.
Det er naturligvis også væsentligt, at kommunerne også sikrer, at de krav, der er til leverandører, bliver overholdt, så vi får nogle gode uddannelsespladser. Jeg kan læse i høringssvarene, at langt de fleste er positive over for forslaget - dog med en enkelt undtagelse, som mener, at det fortsat skal være forbeholdt det offentlige at stille praktiksteder til rådighed.
Det er jo lidt interessant, at man i dele af fagbevægelsen åbenbart ikke er kommet videre, men vi betragter det som sagt som en positiv ting, at de flest mulige deltager i at uddanne social- og sundhedshjælpere. Vi vil se positivt frem til udvalgsarbejdet og håber, at vi får en konstruktiv udvalgsbehandling i et samarbejde med andre partier.
Louise Frevert (DF), 2003-10-31:
Dette lovforslag ser vi i Dansk Folkeparti umiddelbart som en lille og god ændring af de eksisterende regler.
Vi mener, det vil være en god idé, at man udnytter ressourcerne, og det er betryggende, at man i lovforslaget har medtaget, at man vil sørge for at tage højde for, at der skal være gode studiemiljøer.
Vi undrer os dog lidt over, at der i bemærkningerne til lovforslaget står, at man samtidig imødekommer ønsker om at få mere fleksible muligheder for at tilrettelægge uddannelsesstrukturen på det amtskommunale område, som en række amtsråd m.fl. har tilkendegivet over for regeringen.
Rent opklarende kunne vi da godt tænke os præcist at vide, hvem det er, og desuden hvor mange institutioner det eventuelt kunne dreje sig om.
Hvilke tal har ministeren på forespørgsler, der vedrører dette lovforslag?
Som udgangspunkt mener Dansk Folkeparti, at det er bedst at have undervisningsmiljøer adskilt, hvis de er tilstrækkelig store.
Men i områder, hvor man kan drage nytte af fælles udnyttelse af ressourcer og lokalekapacitet, bl.a. i tyndt befolkede områder, kan vi godt se, at dette lovforslag kan være til stor fordel for amtet.
Det er ikke meningen efter Dansk Folkepartis overbevisning, at dette lovforslag skal indebære, at man lukker gymnasiale institutioner med henblik på at flytte de studerende alene for flytningens skyld, men for at udnytte lokalekapaciteten.
Vi mener, som det angivet i forslaget, at det er vigtigt, at der er flere muligheder for at kunne tage uddannelserne på forskellige uddannelsessteder, hvilket må være i alles interesse.
Vi mener ikke, at dette skal være en glidebane til, at alle de gymnasiale uddannelser undtaget det almene gymnasium lidt efter lidt bliver sluset ind under VUC's virksomhed.
Vi mener ikke, at dette er meningen, men at en generel udnyttelse af lokalekapaciteten er i orden.
Desuden undrer det, at man ikke har haft nogen specifikke uddannelseskrav til forstanderne på VUC.
Vi mener, at man i lovforslaget har taget højde for, at ledelsesmæssige kvalifikationer på uddannelsesstederne, hvis man indsluser undervisning på gymnasialt niveau, vil være en rektor med de rette kvalifikationer. Alt i alt er det et udmærket forslag, men vi glæder os til at få uddybet spørgsmålene.