Tove Videbæk (KRF), 2000-05-05:
Tak til hr. Frank Dahlgaard for at tage initiativ til denne forespørgselsdebat.
Det er meget vigtigt nu og da at få en debat også om kulturbærende fag i skolen.
Kristeligt Folkeparti er enig med hr. Frank Dahlgaard i, at der er brug for i endnu højere grad at opprioritere værdiundervisningen eller undervisningen i de kulturbærende fag i bl.a. grundskolen. Vi mener, at bl.a. kristendomsundervisning, som i høj grad er kulturbærende, bør have en langt stærkere vægtning i grundskolen, end tilfældet er i dag.
Udviklingen bl.a. inden for genteknologi vil betyde, at der vil blive rokket ved mange af de grænser, vi i dag opfatter som faste.
En værdiundervisning med udgangspunkt i det kristne livs- og menneskesyn er en nødvendighed i en hverdag, hvor grænser rokkes og nedbrydes.
Der er brug for, at den enkelte har en ballast med sig.
Der er brug for, at den enkelte allerede i grundskolen bliver bevidst om sine værdier og sit menneskesyn og de konsekvenser, som det har for de valg, vi hver især og sammen skal træffe. Diskussionerne om, hvad skolen skal koncentrere sig om, er ofte sorte eller hvide.
Er det de faglige kvalifikationer i bl.a. dansk, matematik, naturfag og sprog, der skal satses på, eller de mere personlige kvalifikationer som selvstændig stillingtagen, refleksion, samarbejde og initiativ?
Der skal ikke herske tvivl om, at Kristeligt Folkeparti mener, at de grundlæggende færdigheder i dansk, matematik, naturfag og sprog m.fl. skal være i orden.
Det er forudsætningen for al videre læring.
Men vi skal så sandelig også have andre kulturbærende fag som historie og kristendom med.
I folkeskoleloven af 1993 siges der i formålsparagraffen, at skolen i samarbejde med forældrene skal gøre eleverne bekendt med dansk kultur, og i bemærkningerne til loven står der, at skolen skal gøre eleverne fortrolige med dansk kultur, herunder kristendom.
Ifølge folkeskoleloven skal der tilbydes eleverne kristendomskundskab på alle klassetrin bortset fra det klassetrin, hvor konfirmationsforberedelserne finder sted.
Kristendomsundervisningens centrale kundskabsområde er den danske folkekirkes evangelisk-lutherske kristendom, og først på de ældste klassetrin skal undervisningen også omfatte fremmede religioner.
Under undervisningsminister Ole Vig Jensen blev fagets indhold og formål drejet i en anden retning end forudset i folkeskolelovens overordnede formålsparagraf og i fagformålet.
I fagets begrundelse i folkeskoleloven står der, at faget skal gøre eleverne fortrolige med dansk kultur.
I læseplanen blandes undervisningen i kristendom og andre religioner sammen.
I læseplanen placeres undervisningen i andre religioner i strid med folkeskoleloven allerede nede i de små klasser.
Disse problemer har Kristeligt Folkeparti tidligere påpeget ved flere lejligheder og stillet spørgsmål om.
Vi mener, at det er utrolig vigtigt, at faget kristendomskundskab, også historie, kan give de unge fortrolighed med vores kultur og de almenmenneskelige værdier, som kristendommen har skabt i vores kultur.
Kristeligt Folkeparti mener, at fagcirkulærerne fra 1994 og 1995 bør ændres, så de kommer i overensstemmelse med folkeskoleloven.
Men det er også nødvendigt at styrke faget kristendom ved at give det tid og pædagogisk anseelse til at opfylde sit formål.
Det handler om prioritering og status til et af de fag, som er vigtige som kultur- og værdibærende for eleverne.
Jeg har så valgt i min ordførertale at koncentrere mig mest om ét af fagene.
Men da vi er med i folkeskoleforligskredsen og naturligvis vil være loyal imod den, kan vi desværre ikke stemme for dette forslag.