runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2001-04-18:
Det er blot et supplement til hr. Søren Søndergaards indlæg, for jeg tror, hr. Frank Dahlgaard mangler noget oplysning i sin baggrundsviden her.
Forlægget for PET-undersøgelsen var jo den norske udredningskommission om efterretningstjenesten i Norge.
Den var igangsat af et fuldstændig totalt enigt Storting i Norge, som så også udpegede kommissionens medlemmer.
Den bredde kunne ikke samles i det danske Folketing, fordi højrefløjen ikke ville være med.
Derfor må det være det kommissorium og den udpegning, som der var med universitetsudpegede forskere, der så efterfølgende er blevet anbragt i kommissionen og skal sidde og udrede det her.
Hr. Frank Dahlgaards daværende parti og dets allierede på højrefløjen kunne have fået den norske løsning, hvis de ville.
Det ville de ikke, og derfor blev resultatet, som det blev.
Hr. Frank Dahlgaard har kun sig selv og sine egne partier at takke.
Søren Søndergaard (EL), 2001-04-18:
Det synes jeg er ærgerligt.
Det er bare for at få det hele med og ikke kun ligesom tage noget af det.
Vi har fået slået det fuldstændig krystalklart fast allerede her fra starten af denne diskussion, at
når tingene blev, som de blev, og når det f.eks. ikke lykkedes at få Folketinget til at tage ansvar for at sætte f.eks. en Bent Jensen ind i den kommission, så var det, fordi den borgerlige del af Folketinget ikke ønskede at støtte Enhedslistens ændringsforslag på det punkt.
Så der ligger ansvaret alene hos de borgerlige. Men hvad var så grunden til, at man ikke kunne støtte undersøgelsen som sådan?
Ja, det var vel, at den også undersøgte PET.
Det var jo fuldstændig klart det, der var anstødsstenen, sagt til hr. Frank Dahlgaard.
Man ville kun have en undersøgelse af venstrefløjen, og det er vel egentlig det, der er forskellen.
Vi ønsker en undersøgelse af det hele.
Hr. Frank Dahlgaard og den borgerlige fløj ønsker kun en undersøgelse af venstrefløjen.
Det er forskellen.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-18:
Jo, den har hr. Frank Dahlgaard, og han ved godt, hvad et demokrati og magtens deling er.
Til fru Elisabeth Arnold, der taler om PET-kommissionen og dens sammensætning: Det startede jo med, at nu skulle man rigtigt undersøge, om Politiets Efterretningstjeneste havde registreret noget, de ikke måtte registrere.
Så blev det udvidet og endte jo med at blive et underligt miskmask af noget retligt og juridisk, der skal findes ud af, og så en historisk redegørelse.
Altså noget underligt miskmask.
Jeg forstår godt, at Venstre og De Konservative og den øvrige borgerlige fløj afstod fra det.
Og jeg synes, det var en glimrende betænkning, der kom i forbindelse med, jeg tror, det hed L 65 tilbage i foråret 1999, hvor man fra Venstres og De Konservatives side redegjorde for, hvorfor man ikke ville være med.
Så har vi jo siden fået DUPI til at se på sagerne.
Det er åbenbart, fordi det alligevel ikke var godt eller godt nok med PET.
Så til hr. Per Kaalund og hans sproglige studier og spørgsmålet om, hvad det var for en besættelsesmagt.
Det var den sovjetiske, sagt til hr. Per Kaalund.
Den havde besat Polen og Østtyskland og Tjekkiet og Ungarn og hele vejen ned, og det næste spring var Danmark og de andre lande.
Hr. Per Kaalund ved det godt.
Der var depoter med angrebsvåben tæt på danske kyster og tæt på Vesttyskland.
Hr. Per Kaalund ved godt, hvad det var for atomraketter, der pegede mod København og mod Danmark.
Det var ikke de amerikanske, det var ikke de britiske.
Det kan også være at optræde så venligt over for vores egne og vores allieredes fjender, som havde disse militære angrebsplaner, at det bare er for meget, og at der er et politisk opgør, der skal gøres op.
Nu afventer vi så disse rapporter.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-18:
Ja, men det gør vi alle sammen hele tiden.
Hvis der er en person, som engang har gjort noget strafbart, så er vedkommende under alle omstændigheder i en sådan situation, at vedkommende bliver anklaget.
Hvis der er en person, som har gjort noget, som vi kan sige er tjenesteforseelse, fordi vedkommende har været ansat i statens tjeneste, så kan der også være tale om noget.
Hvis der er en person, det kan så være en politiker, som har været minister engang for 30 år siden, er det jo ikke sikkert, at vi i Folketinget kan gøre noget særligt ved det.
Så det er den der sammenblanding, som vidner om en fuldstændig mangel på forståelse af, hvad retssikkerhed og magtens tredeling er for noget.
Den har hr. Frank Dahlgaard
Elisabeth Arnold (RV), 2001-04-18:
For det første: Angående PET-kommissionens tilblivelse og dens kommissorium sagde hr. Frank Dahlgaard for lidt siden, at oprindelig var det jo kun meningen, at det var PET's aktiviteter, der skulle undersøges, men så blev det efter pres udvidet til også at handle om en historisk redegørelse for et længere, bestemt tidsrum.
Ja, efter pres fra en parti, der var villig til at gå indgå i forhandlinger om at få igangsat disse undersøgelser, nemlig Kristeligt Folkeparti, som gjorde et godt stykke politisk arbejde. Men hvem havde malet sig op i et hjørne og ønskede ikke at være med til noget som helst?
Det havde de borgerlige partier, og derfor kan jeg kun sige til hr. Frank Dahlgaard, at hr. Frank Dahlgaard har en rigtig dårlig sag.
Vi gjorde, hvad vi kunne for at få denne undersøgelse i gang, og vi fik efter omstændighederne et godt og bredt mandat.
Hvad angår medlemmerne af PET-kommissionen, synes jeg, det er groft at høre hr. Frank Dahlgaard underkende den faglige ekspertise ved Institut for Historie ved Københavns Universitet, Historisk Universitet ved Aarhus Universitet og de juridiske fakulteter ved Københavns Universitet og Aarhus Universitet, som var dem, der indstillede medlemmerne.
Det er altså dem, der ikke har kendt deres besøgelsestid.
Jamen så må kritikken jo rettes mod dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-18:
Først til hr. Søren Søndergaard: Jeg vil fastholde, at det gik igen som en rød tråd i mit indlæg, at vi ønsker åbenhed, så vi præcist kan få klarlagt, hvad der er foregået.
Det gælder ikke bare i forhold til de arkiver i Østeuropa eller i den gamle Sovjetmagt, som der nu for en stor dels vedkommende er adgang til for forskere.
Det gælder også i forhold til ting, det er nødvendigt at få fingre i i Danmark for at kunne klarlægge de forskellige forløb.
Det er vores grundlæggende holdning til det her område.
Det gik igen i mit ordførerindlæg, og det går igennem mit svar til hr. Søndergaard.
Til hr. Per Kaalund vil jeg sige: Det er rigtigt, at der i forbindelse med DUPI-undersøgelsen er lavet en række vurderinger af, hvad man kan få adgang til, og hvad man ikke kan få adgang til.
Men ikke desto mindre er der et, synes vi, udestående problem i forhold til de løbende sager, man efterforsker, hvor vi da selvfølgelig går ud fra, at man fra myndighedernes side er meget oppe på dupperne også i forhold til de forældelsesfrister, der jo indtræffer.
Det er det, jeg har forsøgt at sætte fokus på i forbindelse med det her.
Så siger hr. Kaalund det der med sandheden.
Det skal måske i mit indlæg mere ses i lyset af, at det står lysende klart for os, at det var den vestlige verden, der med håndfastheden i koldkrigsårene var med til at sikre Murens fald, med til at sikre Danmarks frihed.
Hvis ikke der havde været nogle, der havde stået fast, hvis ikke der var nogle, der havde sagt, at der var en totalitær supermagt i verden, vi skulle stille os op imod meget, meget håndfast, så kan man da betvivle, om udviklingen og historien havde været så gunstig med hensyn til Murens fald m.v., som den har været, og derfor synes vi, at det er godt.
Det er den del af, tillad mig så at kalde den sandheden, som jeg mener at nogle forsøger at fornægte, og det synes jeg ikke klæder dem.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-18:
Hr. Per Stig Møller har egentlig sagt det, der skal siges.
Det er klart, at der skal ikke skal gås på kompromis med kvaliteten, men man har da lov at håbe, at det kan gå hurtigere, så vi ikke skal helt frem til 2004.
Frank Jensen (S), 2001-04-18:
Hr. Thulesen Dahl refererede til Dansk Folkepartis interesse i åbenhed.
Jeg kan så genfortælle for hr. Thulesen Dahl, at jeg over for Folketinget har tilkendegivet, at de oplysninger, som Politiets Efterretningstjeneste bl.a. tilvejebringer via forsøg på at få materiale ud fra Stasiarkiverne, det materiale, der ikke fører til tiltalerejsning ved de danske domstole over for enkeltpersoner her i landet, vil være materiale, der bliver stillet til rådighed for PET-kommissionen.
Det har jeg tilkendegivet.
Det har været regeringens bestræbelse hele vejen igennem at skabe størst mulig åbenhed og adgang til de oplysninger, som også tilvejebringes af vores efterretningstjenester.
Det har jo til formål at bidrage til, som det fremgår af kommissionens kommissorium, også at kaste lys over karakteren af de aktiviteter i politiske partier m.v., der i den nævnte periode var baggrund for Politiets Efterretningstjenestes virksomhed på det område, som er efterretningstjenestens område.
Så det har jeg allerede besvaret, vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl.
Det har været regeringens bestræbelse hele vejen igennem maksimalt at kaste lys over det, så det kan indgå i den historiske beskrivelse, som kommissionen også har som sit hovedformål.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-04-18:
Da Dansk Folkepartis ordfører på dette lovforslag, hr. Peter Skaarup, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Dansk Folkeparti kort komme med partiets holdninger til dette forslag.
Dansk Folkeparti er positiv over for at overveje, om der ved at nedlægge landvæsensretterne og overføre deres sager til andre myndigheder kan foretages en administrativ forenkling og lettelse på dette område. Jeg skal dog allerede nu sige, at Dansk Folkeparti også ser problemer i den af ministeren foreslåede ændring.
Her kan Dansk Folkeparti bl.a. henvise til den skrivelse, som jeg går ud fra at de øvrige retspolitiske ordførere også har fået fra dommer Ditlev Nielsen og lektor Bendt Berg, som har interesseret sig for hegnslovgivningen igennem en længere årrække.
Ditlev Nielsen og Bendt Berg hæfter sig ved, at forslaget til ændring af lov om hegnslov er uheldigt, idet det efter deres opfattelse vil forlænge sagsbehandlingstiden, vil medføre en væsentlig forøgelse af sagsantallet og give rigelige muligheder for at føre langvarige processer for parter, som på grund af rethaverisk kværulance ønsker at genere naboen i en nabostrid.
Derudover nævner Ditlev Nielsen og Bendt Berg en række andre problemstillinger og ændringsforslag til loven, som Dansk Folkeparti under udvalgsarbejdet vil bede ministeren om at forholde sig til.
Det er vigtigt, hvis der laves den form for lovgivning, at folk, der kender de faktiske problemstillinger og ved, hvor skoen trykker, bliver taget med på råd.
Med disse ord skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti i forbindelse med udvalgsbehandlingen vil indgå i et positivt samarbejde med andre partier.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-04-18:
På Det Radikale Venstres vegne vil jeg gerne tilsige vores støtte til det fremsatte lovforslag.
Det er en rationalisering og en smidiggørelse af et system, som har fungeret i mange, mange år, men som efterhånden har meget få sager, og som måske kan anses for at være lidt vel bureaukratisk set med moderne øjne.
Vi lægger meget vægt på, at der har været en bred høringsrunde undervejs, og at alle berørte parter nu efterhånden ser ud til at kunne støtte det forslag, der er fremsat her.
Derfor regner vi også med, at det vil blive vel modtaget ude i de kredse i landet, hvor man jo, som den foregående taler sagde, ved, hvor skoen trykker, og ved, hvordan de forskellige stridigheder kan udarte sig til meget langvarige konflikter.
Søren Søndergaard (EL), 2001-04-18:
Da partiets ordfører på området er mig, skal jeg sige, at selv om vi har prøvet at finde noget, som vi kunne være uenige i, er det ikke lykkedes. Derfor har jeg jo lidt et problem: Jeg bliver nødt til at sige, at vi er positive over for det her, som vi også opfatter som et afbureakratiseringsforslag.
Jann Sjursen (KRF), 2001-04-18:
Vi er også fra Kristeligt Folkepartis side positive over for lovforslaget fra regeringen.
Det er i hvert fald helt åbenbart, at der er brug for en forenkling eller en afbureaukratisering.
Man kunne dog også godt have forestillet sig andre modeller, som det også fremgår af nogle af de høringssvar, som er fremsendt til udvalget.
Man kunne f.eks. have indskrænket antallet af landvæsensnævnskredse fra de nuværende 82 og også antallet af overlandvæsensnævn, tror jeg det hed.
Men vi vil selvfølgelig godt prøve at klare de ting nærmere af under udvalgsbehandlingen som sådan sammen med andre tekniske spørgsmål, der kan være.
F.eks. kunne vi måske godt have en vis bekymring for - selv om der ikke er tale om så mange sager på årlig basis - at det, at domstolene nu skal ind som øverste instans i nogle af tilfældene, også kunne betyde noget for sagsbehandlingstiden.
Vi ved jo, at det nogle gange kan være svært at få berammet sager ved domstolene.
Men helt klart: Der skal ske noget, og derfor vil vi også medvirke positivt ved udvalgsbehandlingen af dette lovforslag.
Frank Jensen (S), 2001-04-18:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den meget positive modtagelse af forslaget om nedlæggelse af landvæsensretterne
og om at overføre landvæsensretternes sager til andre myndigheder.
Det har, som flere ordførere har været inde på, været en sag, der har været længe undervejs.
Med baggrund i de drøftelser, vi på det seneste har haft om lovforslaget med Den Danske Dommerforening og med De Danske Landboforeninger og Dansk Familielandbrug, er der, som også fru Elisabeth Arnold var inde på det, her fundet en løsning, som skulle kunne tilfredsstille de parter, der i dag mener, at de sager, som hidtil har været behandlet i landvæsensretterne, skulle behandles af andre myndigheder, og her er der fundet en myndighedsplacering, som også skulle kunne tilfredsstille de parter.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-04-18:
Lovforslaget, som her går ud på at udvide den hjemmel, der findes i den eksisterende lov, til administrativt at undtage visse former for inkassovirksomhed fra en række formelle krav om autorisation, godkendelse af personale, sikkerhedsstillelse, oprettelse af klientkonti m.v., ser Socialdemokratiet positivt på.
Baggrunden er, at en række faglige organisationer, brancheorganisationer, ejendomsadministratorer m.fl. ikke i dag har mulighed for at undtages fra denne autorisation og derfor har måttet bruge unødigt mange ressourcer på at overholde loven om inkassovirksomhed, selv om omfanget af inkassovirksomheden har været af beskeden karakter eller har kunnet betegnes som værende af intern karakter eller lignende forhold. I dag er kravet, at for at man kan give en dispensation, skal disse brancher eller erhverv være undergivet andet offentligt tilsyn.
Forslaget går ud på at udvide denne mulighed, så også inkassovirksomhed, der foregår uden andet offentligt tilsyn, kan tildeles denne undtagelse. Konkret sker det ved, at justitsministeren bemyndiges til at give disse undtagelser igen ud fra en konkret vurdering.
Reglerne om god inkassoskik skal stadig væk overholdes, og ministeren har mulighed for at trække undtagelser tilbage, såfremt der måtte være behov derfor.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2001-04-18:
Da vores ordfører, fru Gitte Seeberg, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Dette lovforslag er en mindre ændring af den lov, der blev vedtaget i 1997 efter en grundig behandling i Folketinget.
Justitsministeren er nu blevet opmærksom på, at loven på visse områder er for restriktiv.
Konkret foreslås det, at det fremover skal være muligt for f.eks. brancheorganisationer og lignende organisationer at inddrive fordringer for medlemmerne, uden at de sædvanlige betingelser for at udøve inkassovirksomhed skal være opfyldt.
Vi kan godt tilslutte os, at justitsministeren i visse tilfælde kan undtage fra de almindelige regler.
Et andet beslægtet spørgsmål rejser sig dog, og det er spørgsmålet om moder- og datterselskabers inddrivelse af fordringer for hinanden.
Her har jeg forstået, at der skulle være nogle problemer.
Det synes jeg at vi skal se nærmere på under udvalgsbehandlingen.
Men alt i alt vil vi gå positivt ind i udvalgsbehandlingen af dette forslag.
Villy Søvndal (SF), 2001-04-18:
Da SF's ordfører på området, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre: Ifølge lovforslaget ændres lov om inkassovirksomhed således, at virksomheder, der på anden vis er underlagt tilsyn, slipper for det særlige tilsyn og de særlige forpligtelser, inkassoloven pålægger inkassovirksomheder.
Det drejer sig om autorisation og godkendelse af personale m.v. Forslaget omfatter advokater og pengeinstitutter, der som led i udøvelse af deres almindelige virksomhed udfører inkassoarbejde, men forslaget giver også ministeren bemyndigelse til at undtage andre.
Det fremgår af bemærkningerne, at disse andre virksomheder, der driver en slags egeninkasso, efter en konkret bedømmelse kan undtages fra lovens formelle regler, hvorimod principperne om god inkassoskik naturligvis fortsat skal gælde.
På den baggrund kan SF støtte forslaget.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-04-18:
Også angående lovforslag nr. L 208 er vores ordfører på området fraværende, og derfor skal jeg fremføre følgende: Formålet med loven er at sikre, at privat inkassovirksomhed udøves på en rimelig og forsvarlig måde.
Af forslaget fremgår det, at der ikke i alle tilfælde nødvendigvis behøver at blive stillet krav om en forudgående autorisation af personer, der udøver inkassovirksomhed.
I Dansk Folkeparti har vi ingen grund til at tro, at en sådan ordning vil være negativ og problematisk for samfundet som helhed eller for nogen enkeltpersoner.
Derfor kan Dansk Folkeparti umiddelbart støtte det fremsatte forslag, men har dog visse spørgsmål, som vi vil have afklaret under udvalgsarbejdet, hvor vi vil medvirke positivt.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-04-18:
Formålet med dette lovforslag er åbenlyst at skåne en del virksomheder, som i forvejen er under offentligt tilsyn, fra besværet med at skaffe autorisation til deres inkassatorer.
Vi vil naturligvis følge lovens funktion i praksis, efter at den er vedtaget, men vi har som udgangspunkt ikke nogen betænkeligheder ved at give vores tilslutning til lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2001-04-18:
Enhedslisten mener, at det er vigtigt, at inkassovirksomhed reguleres gennem autorisation, godkendelse af personale m.v. På den måde sikres der mulighed for at gribe ind over for enkeltpersoner og firmaer, som bruger tvivlsomme metoder i deres inkassovirksomhed.
Vi er imidlertid enige i, at der kan være tilfælde, hvor det vil være fornuftigt at give mulighed for undtagelser i forhold til de mere formelle regler om autorisation, godkendelse af personale, sikkerhedsstillelse, oprettelse af særlige klientkontoer m.v.
I forslaget er der nævnt tre eksempler på områder, hvor der bør kunne gives dispensation: Brancheorganisationer inden for erhvervslivet, der som led i den almindelige rådgivningsvirksomhed bistår medlemsvirksomheder med udsendelse af rykkerskrivelser m.v., faglige organisationer, der bistår medlemmer ved inddragelse af tilgodehavender hos arbejdsgivere, og visse ejendomsadministratorer, der bistår ejerforeninger m.v. med huslejeinddragelse som led i den generelle administration af de pågældende ejendomme.
Vi er ikke sikre på, at der inden for alle disse områder skal lægges op til, at der kan gives dispensation fra lovgivningens bestemmelser.
Vi havde nok foretrukket, at der i stedet var foreslået en direkte undtagelse af de faglige organisationer fra loven.
Samtidig mener vi, at det er vigtigt, at denne undtagelsesmulighed ikke giver mulighed for en generel lempelse af kontrollen.
Vi går også ud fra, at dispensationen ikke gælder inkasselovens materielle indhold om god inkassoskik.
Under udvalgsarbejdet vil vi gå ind i en nærmere vurdering af de her spørgsmål, men som udgangspunkt er vi positive over for lovforslagets sigte.
Jann Sjursen (KRF), 2001-04-18:
Idet reglerne om god inkassoskik fortsat skal iagttages, kan vi fra Kristeligt Folkepartis side godt tilslutte os dette lovforslag, hvis hovedsigte er at give justitsministeren hjemmel til at undtage visse former for inkassovirksomhed fra lovens formelle regler om autorisation, godkendelse af personale m.v. Så på den baggrund kan jeg tilsige
Kristeligt Folkepartis positive deltagelse i det videre udvalgsarbejde.
Karsten Nonbo (V), 2001-04-18:
Vi udtrykte ved den lejlighed en smule skepsis over, om loven virkelig var nødvendig, idet der i forvejen fandtes andre love, som beskytter debitorer.
Vores skepsis gik især på, om der blev for meget unødig regelregulering og bureaukrati.
Loven har vist sig
ikke at være så ringe endda, og når så regeringen oven i købet med dette lovforslag synes at efterkomme den skepsis, som Venstre udtrykte i 1997, ja, så er der lagt op til en mistænkelig idyl.
Nu har det vist sig i praksis, at der ikke er nogen problemer i forhold til, at f.eks. brancheforeninger og faglige organisationer eller ejendomsadministratorer foretager inkasso for medlemsforeninger eller anden form for egen inkasso.
Venstre hilser derfor velkommen, at disse fritages for både bureaukratiske og også for unødvendige udgifter til autorisation og personalegodkendelse.
Om ændringerne skal skrives direkte ind i loven eller formidles via en bemyndigelse hos ministeren kan vi så afklare under udvalgsarbejdet.
Det skal være således, at hvis brancheforeninger ikke lever op til vore forventninger, skal der igen stilles krav om autorisation.
Men Venstre kan tilsige lovforslaget en konstruktiv behandling og vil støtte det.
Henriette Kjær (KF), 2001-04-18:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. John Vinther, er forhindret i at være til stede under denne første behandling, skal jeg fremføre følgende: I bemærkningerne til forslaget står anført, at der henset til det yderst begrænsede antal sager ikke længere ses at være behov for at opretholde særlige myndigheder til behandling af landvæsenssager.
Det er vi i Det Konservative Folkeparti fuldstændig enige i, og derfor kan vi også fuldt ud tilslutte os afskaffelsen af landvæsensretterne. Det siger sig selv, at de sager - selv om der er tale om et begrænset antal - der hidtil har været behandlet af de særlige landvæsensmyndigheder, naturligvis fremover skal behandles et andet sted.
Vi er som udgangspunkt derfor også enige i den del af lovforslaget, der lægger behandlingen af disse sager over til henholdsvis taksationsmyndighederne og de almindelige domstole. Det er ikke ensbetydende med, at der ikke kan være problemer af mere teknisk karakter ved at overføre behandlingen af de meget forskelligartede sager til henholdsvis taksationsmyndighederne og de almindelige domstole.
Vi vil selvfølgelig bruge udvalgsbehandlingen til nærmere at få belyst de problemer, der kan være, men som udgangspunkt er vi altså positivt indstillede over for dette forslag, der alt andet lige må siges at være et forenklingsforslag, der jo i al sin væsentlighed bygger på et grundigt forudgående udvalgsarbejde.
Frank Jensen (S), 2001-04-18:
Også ved dette lovforslag vil jeg gerne takke partiernes ordførere for den meget positive modtagelse, og det lover godt for udvalgsbehandlingen.
Jeg kan i hvert fald sige til hr. Søren
Søndergaard, at det vil vi selvfølgelig godt drøfte, men det, der er afgørende - og det tror jeg også var afgørende for hr. Søren Søndergaard - er, at de materielle krav om god inkassoskik slækkes der ikke på. Overholdes de ikke, kan en undtagelse tilbagekaldes, og det tror jeg er helt afgørende for også at holde fast i det formål, som alle har været enige om her i Tinget, nemlig at vi skulle sikre god inkassoskik også i de her tilfælde, hvor man er undtaget for autorisation. I øvrigt også tak til den konservative ordfører, fru Henriette Kjær.
Også det synspunkt, der er gjort gældende om at se på moderselskaber og datterselskaber, er jeg selvfølgelig indstillet på at se nærmere på under udvalgsbehandlingen.
Hvis vi her kan finde en løsning, som ikke åbner op for en Pandoras æske, vil vi selvfølgelig gerne se på det.
Så med de ord ser jeg frem til en konstruktiv og hurtig udvalgsbehandling, der gør, at lovforslaget kan vedtages i indeværende samling.