runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2006-01-19:
Jeg kender jo lidt til hr. Holger K. Nielsens baggrund og ved, at han i høj grad har teologisk interesse, selv om jeg også ved, at han ikke ynder, at jeg trækker den frem og diskuterer den med ham.
Men jeg vil godt spørge ham: Er det helt fremmed for ham, at aktionen i Irak jo måske drejer sig om at søge at stabilisere Mellemøsten – denne for Danmark også i høj grad faretruende verdensdel – så der er mulighed for at skabe et civilt samfund med netop en vis grad af stabilitet, som forhåbentlig kunne brede sig i den islamiske verden og måske også føre til en begrænset form for frihed?
Så kan hr. Holger K. Nielsen med sin teologiske interesse diskutere, i hvor høj grad en lovreligion kan acceptere frihed.
Jeg vil gerne spørge: Er det helt ukendt for hr. Holger K. Nielsen, at det altså er en stabilisering af regionen, det egentlig drejer sig om?
Jens Rohde (V), 2006-01-19:
Det kan vi så have forskellige holdninger til.
Nu prøver hr. Holger K. Nielsen at undskylde sig med alle mulige mellemregninger og modifikationer med hensyn til, hvorfor han ikke støtter, at soldaterne skal være der på det FN-mandat, der er.
Det er så et problem, hr. Holger K. Nielsen selv må slås med.
Men så kommer vi jo til bundlinjen igen, og den er, at hvis man nu trak alle soldaterne ud, så er det SF's opfattelse, at der så er fred og fordragelighed i Irak, og så kan de klare det selv.
Det er mig en kende naivt, især når man hører det fra et menneske, som trods alt har beskæftiget sig med udenrigspolitik i mange år.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-01-19:
Jeg står her med et ritzautelegram fra den 29. august sidste år.
Her er, hvad hr. Villy Søvndal er citeret for i ritzautelegrammet, og da der ikke har været noget dementi af det her, går jeg ud fra, at det var, hvad hr. Søvndal rent faktisk sagde.
Hr. Søvndal sagde: Hvis USA trak sig ud med en undskyldning, så ville den folkelige opbakning til terroristerne svinde ind.
Jeg fik ikke noget svar på, om hr. Holger K. Nielsen faktisk mener, at den folkelige opbakning til terroristerne ville svinde ind, hvis USA trak sig ud med en undskyldning.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-19:
Jamen jeg har ikke sagt, at der bare kommer stabilitet med det samme, det er ikke det, jeg siger.
Jeg er helt med på, at der er tale om nogle vanskelige valg, som man står over for her, det er jeg med på.
Men det, som jeg synes er vigtigt at have fat i, er, som det også blev sagt tidligere af den socialdemokratiske ordfører: Hvis nu besættelsestropperne mere bliver en del af problemet end en del af løsningen, er man så ikke nødt til at genoverveje sin strategi?
Det er det, der ligger bag vores ræsonnement.
Jeg er ikke i tvivl om, at hvis man skal have stabiliseret situationen, er det en forudsætning, at de udenlandske besættelsestropper kommer ud.
Det er ikke, fordi det ville være nogen nem beslutning, og jeg tror bestemt heller ikke, at det bare ville gå så let som at knipse med fingrene.
Der var en tv-debat i mandags, hvor en iraker sagde det på den måde, at jo, det ville blive vanskeligt og også farefuldt, men det ville være mindre vanskeligt og mindre problematisk end det, man ser i øjeblikket.
Vi ser en situation netop nu, som har varet i 3 år.
Vi sendte tropper til Irak, vi har ført krig i Irak, hvor vi har været besættelsesmagt, og hvor vi kan sige, at det i hvert fald ikke har skabt stabilitet.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-19:
Nu begynder det i hvert fald at blive meget interessant, for hvis de her to linjer, som Ritzaus Bureau den 29. august citerer SF's formand for, er exitstrategien fra SF, må vi jo forstå, at det, vi skal gøre, er, at vi skal trække os ud med en undskyldning, og så vil den folkelige opbakning til terroristerne svinde ind.
Det er bottom line for, hvad hr. Holger K. Nielsen baserer dansk udenrigspolitik på, det er SF's holdning.
Er det virkelig rigtigt, at det er den måde, som SF ønsker vi skal forlade Irak på?
Eller vil man uddybe det lidt mere end det, vi har hørt i dag?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-19:
Jamen kære ven, det var da det, jeg gjorde før.
Jeg blev afbrudt af formanden, men skal gerne fortsætte.
Jeg stod netop før og sagde, at vi jo har mere end det, som Venstres ordfører citerer SF's formand for.
Jeg kan ikke huske det pågældende ritzautelegram.
Det er helt sikkert rigtigt refereret, men vi har da fremlagt adskillige andre ting end det, og det er jo netop, som jeg sagde, at man etablerer uddannelsesprogrammer mellem irakiske og danske unge, og at man får FN langt mere direkte på banen i Irak og gerne med flere sikkerhedsstyrker fra muslimske lande.
En af årsagerne til, at det er meget, meget vanskeligt at skabe stabilitet nu, er, at det jo er de selv samme amerikanske soldater, der stod for krigen, og som har været årsag til, at i tusindvis af civile irakere er blevet dræbt, der skal skabe stabilitet.
Hvordan tror hr. Troels Lund Poulsen, at den dreng, der har set sin far og sin mor blive dræbt af amerikanske bomber, vil kunne få tillid til den amerikanske soldat, der skal skabe sikkerhed for ham bagefter?
Det er jo der, hele fejlvurderingen har været fra amerikansk og dansk side, hvor man havde en forestilling om, at bare man fik krigen, så fik man løst problemerne, og så ville en jublende befolkning stå og tage imod George W. Bush og Anders Fogh Rasmussen i Bagdads gader, når krigen var forbi.
Det er jo ikke sket, vil jeg sige til hr. Troels Lund Poulsen.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-19:
Tak til hr. Holger K. Nielsen for en meget stærk, propagandistisk tale.
Det var nærmest sådan, at man følte sig helt medrevet af talestrømmen.
Men lad os bare holde os til en af de ting, hr. Holger K. Nielsen kom til at sige – jeg ved ikke, om det var en fejl, men det var hans meget varme forsvar for FN, for vigtigheden af, at FN nu går ind, at FN gør noget mere, og at flere muslimske lande kommer med.
Det er jeg jo sådan set helt enig med hr. Holger K. Nielsen i, men hvad er det så, der gør, at SF ikke vil være med til at gøre FN stærk?
Hvorfor er det, vi ikke skal være i Irak under FN's mandat?
Hvad er helt præcis årsagen til det?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-19:
Jamen jeg vil slet ikke afvise, at det kan være bevæggrunden hos politikere og andre, der træffer beslutninger her.
Det, jeg bare også må konstatere i forlængelse af rapporten, der er kommet fra Forsvarets Efterretningstjeneste, og en rapport, der kom i går fra USAID, er, at stabiliteten jo ikke er blevet styrket.
Der er jo en formidabel mangel på stabilitet.
Det er derfor, at vi er nogle, der er kommet frem til den opfattelse, at denne militære besættelse måske er problemet i stedet for løsningen.
Så brutalt er det, så enkelt er det, og derfor er man nødt til at få en afslutning på den her besættelse.
Det er ikke nemt, overhovedet ikke, men hvis man skal have en ny begyndelse, bliver man nødt til det.
Og der burde vi ligesom andre europæiske lande trække vores tropper ud.
Hvad er sandheden bag det her FN-mandat?
USA tog styringen, USA besluttede at gå ind i krigen helt af sig selv.
Efterfølgende forsøger Kofi Annan, som er kørt helt ud, så alligevel at få reddet så meget som muligt af stumperne, og man får så strikket et FN-mandat sammen, som jo i realiteten ikke er udtryk for en FN-operation, men for en FN-legitimering af en amerikansk operation.
Det er ikke det, jeg kalder en FN-aktion.
Det, som er sandheden i det, er, at det stadig væk er en amerikansk ledet aktion.
Det er rigtigt, at man har fået en FN-legitimering af den, men det skyldes jo udelukkende, at FN var nødt til at redde så meget som muligt af stumperne, efter at man var ved at blive kørt helt ud på et sidespor, da krigen startede.
Det har Kofi Annan haft nogle pragmatiske grunde til, dem kan man diskutere.
Jeg tror ikke, det var så uklogt endda, men det er udtryk for en politik fra amerikansk side støttet fra dansk side, hvor man systematisk har gjort, hvad man kunne for at underløbe FN.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-01-19:
Jeg kan forstå, at hr. Holger K. Nielsen mener, at vi skal ud hurtigst muligt; vi skulle aldrig have været der, og vi må sørge for, at amerikanerne siger undskyld.
Så skal det nok udvikle sig i den rigtige retning, dvs. frem mod stabilitet.
Jeg forstår, at hr. Holger K. Nielsen er glad for den stabilitet, der var under Saddam Hussein, og det kan jo bekræftes, at der i hvert fald var større grad af stabilitet for store befolkningsgrupper, ikke for alle, og slet ikke for dem, der døde af den stabilitet, men for mange.
Skulle vi ikke lige prøve at dreje sporet en lille smule?
Skulle man ikke prøve at se på, at der rent faktisk er blevet afviklet tre demokratiske valg i Irak med massiv folkelig opbakning?
Skulle man ikke prøve at kigge på, at der er en markant vækst i Irak?
17 pct. forventes i indeværende år.
Arbejdsløsheden er voldsomt faldende, efterspørgslen er voldsomt stigende, der er etableret mange forretninger og virksomheder, en fri presse er groet op, og man har oplevet en eksplosiv udvikling i adgangen til internettet, som jo er adgangen til viden, adgang til omverdenen.
Omkring 4.500 var knyttet til internettet før krigen, efter krigen er man oppe på 150.000.
Er der ikke bare en lille smule grøde, som selv hr. Holger K. Nielsen kan få øje på?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-19:
Den der debat om, at vi var så glade for stabiliteten under Saddam Hussein, synes jeg vi burde have haft i starten af 1980'erne, da vi jo kritiserede Saddam Hussein og Irak meget, meget kraftigt imod den daværende borgerlige regerings ønske.
Man kunne ikke mande sig op til overhovedet at gøre noget som helst.
Hvorfor ikke?
Fordi man havde brug for Irak i kampen imod Iran.
Vesten støttede Irak i den krig, der var mod Iran, fordi man anså Iran for at være farligere for Vesten.
Derfor støttede man Saddam Hussein.
Det er den brutale sandhed i det.
Så jeg giver ikke ret meget for, at det skal bruges nu her i dag.
Men jeg vil bare gøre opmærksom på, at det altså stort set er det eneste sted i Europa, hvor et regeringsparti giver udtryk for den jubeloptimisme, som fru Pia Christmas-Møller giver udtryk for her.
Og den er i stik modstrid med det, vi har hørt fra Forsvarets Efterretningstjeneste om situationen.
Den der papegøjesnak har jeg hørt hele dagen, hvor Venstre bliver ved med at sige, at man skal tage FN alvorligt.
Der er ingen tænkende mennesker i det her land, der overhovedet kan tage det alvorligt, når Venstre siger det, når man ved, at den danske regering var flintrende ligeglad med FN, da krigen startede i 2003.
Altså, hør nu her, så ubegavet er befolkningen jo heller ikke, at den ikke godt kan gennemskue det hykleri, der ligger der.
Det, som er det essentielle her, er, at så længe du har en amerikansk ledet besættelse, hvad du stadig væk har, så længe er der tale om, at de tropper, der – som jeg sagde før – stod for krigen, stod for drabet på i tusindvis af civile irakere, skal stå for genopbygningen.
Det kan bare ikke lade sig gøre på en ordentlig måde.
Det er essensen i det her.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-01-19:
Altså, jeg ved ikke, om hr. Holger K. Nielsen nogen sinde melder sig ind i den virkelige verden og prøver at tage bestik af situationen.
Jeg prøver at hage mig fast i det, der kunne tolkes som en lille smule fremadrettet i hr. Holger K. Nielsens ordførerindlæg, nemlig bekymringen for den almindelige iraker, den almindelige borgers muligheder.
Vel, der er uroligheder, der er sikkerhedsmæssige problemer.
Det gør vi.
Men parallelt hermed er det jo vigtigt, at der sker en civil udvikling, hvor folk får mere velfærd, får arbejde, får uddannelse, får sanitære forhold, som er sundhedsbefordrende osv.
Hr. Holger K. Nielsen var i sit ordførerindlæg inde på, hvilke betydelige summer der er brug for i genopbygningen af landet.
Og det er der.
Man har vurderet, at der er behov for omkring 36 mia. US-dollar.
Der er allerede givet tilsagn fra donorlandene om i størrelsesordenen 32 mia. US-dollar.
Amerikanerne står for 22 milliarder dollar og har doneret de 11 milliarder dollar.
Danmark er et lille land, og det reflekterer sig selvfølgelig i, at beløbet er noget mindre, men vi har afsat 500 mio. kr., og derefter har vi faktisk også for nylig besluttet at eftergive en gæld på 250 mio. kr., dvs. næsten 1 mia. kr. har vi fra dansk side bidraget med.
Er det da ikke værd at hæfte sig en lille smule ved?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-19:
Jeg synes, jeg præcis ser, at vi kan få en interessant diskussion.
Fru Pia Christmas-Møller siger, at USA har afsat 22 mia. dollar.
Men kunne det så ikke være relevant at se på, hvad man har brugt på krigen?
Bush fik en bevilling på 79 mia. dollar, da krigen startede.
Hvis nu fru Pia Christmas-Møller kunne gøre sig et tankeeksperiment og overveje, hvad disse 2.000 mia. dollar kunne have været brugt til, hvis man i tide havde støttet oppositionen i Irak, hvis man havde støttet civile projekter i hele den muslimske verden, hvordan tror fru Pia Christmas-Møller så, at man bekæmper terrorismen bedst?
Jeg kender godt svaret.
Jens Rohde (V), 2006-01-19:
Ja, det svar er da i hvert fald først og fremmest, at vi har en irakisk befolkning, som nu har haft tre demokratiske valg, og som er blevet befriet fra Saddam Hussein.
Havde det stået til hr. Holger K. Nielsen og SF, så havde Saddam Hussein jo siddet der endnu.
Det havde jo været bottom line i hele den her diskussion
Desværre, desværre, men sådan er det.
Det, jeg synes er interessant, er, at hr. Holger K. Nielsen anklager Venstre for hykleri med hensyn til det at tage FN alvorligt.
Fair nok, det kan hr. Holger K. Nielsen så mene.
Men dermed siger hr. Holger K. Nielsen så også, at SF er hyklere, fordi SF ikke tager det alvorligt, at de soldater, der er der nu, rent faktisk er der på et FNmandat.
Hr. Holger K. Nielsen forsøger at undskylde sin egen manglende tagen FN-mandatet alvorligt med, at Venstre ikke tager FN alvorligt.
Jeg vil godt spørge hr. Holger K. Nielsen, om han synes, at den enes fejl undskylder den andens?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Set i bagklogskabens klare lys kunne det da have været en udmærket idé.
Det er klart, at når to ministre i et samråd kommer med de intentioner, at de vil gennemføre en forsøgsordning, er det, fordi man på det tidspunkt har en klar opfattelse af, at det kan gennemføres inden for de rammer, man kender.
Det viser sig så desværre, at det kan det ikke, og at man er nødt til at afvise det af formelle grunde, nemlig den ekspropriatoriske karakter.
Jeg synes, det er ordentligt og redeligt og retfærdigt, at det bliver gjort, men også, at man så arbejder videre med de intentioner, som vi jo åbenbart er enige om, nemlig ønsket om, at der skal gennemføres miljøzoner i byerne.
Her kan vi jo sige, at de byer, København, Frederiksberg, Aalborg og Århus, som har søgt, får en mulighed for at lave det inden for rammerne af den lovgivning, som vi så senere vil se.
Per Clausen (EL), 2006-01-20:
Det er selvfølgelig positivt, at regeringen nu vil tage initiativ til at fremsætte et forslag, der skaber lovhjemmel for det her.
Men synes hr. Christian Wedell-Neergaard ikke, at det ser en anelse besynderligt ud, at man starter en proces tilbage i 2002, hvor man opfordrer kommunerne til at komme med forslag til forsøgsordninger, og hvor det så efterfølgende viser sig, at det forslag til en forsøgsordning, der kommer fra Københavns Kommune, i hvert fald ifølge Justitsministeriet er ulovligt?
Så viser det sig, at det nok ikke kan lade sig gøre at lave forsøgsordninger i København, der kan holde vand, og så bliver man nødt til at lave en lov.
Ville det ikke have været en meget god idé, hvis Justitsministeriet og andre, der har forstand på det her, allerede tilbage i 2002 eller bare i 2003 havde sagt, at det er nødvendigt at finde en permanent ordning, for det er den eneste måde, det kan lade sig gøre på?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Nu vil jeg sige, at jeg ikke har taget æren for noget som helst.
Jeg har tværtimod helt ordentligt og redeligt fortalt, hvilken gang den her sag har haft, og det er vel ikke at tage æren.
Men udgangspunktet var jo det samråd, der var i Miljøog Planlægningsudvalget, hvor to ministre redegjorde for, at det kunne lade sig gøre at lave forsøgsordninger inden for den gældende lovgivning.
Derfor er det da også en skuffelse, at det ikke kan lade sig gøre inden for de gældende rammer, og derfor må der nu skabes den nødvendige lovhjemmel til, at det kan lade sig gøre.
Per Clausen (EL), 2006-01-20:
Jeg kan jo forstå, at pointen her er, og det er den positive udlægning, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti stemmer imod det her lovforslag, fordi de til efteråret gerne vil tage æren for at gøre noget ved partikelforureningen, så hr. Dohrmann og hr. Wedell-Neergaard og de andre kan komme og sige, at de gør noget.
Så håber man på, at alle andre har glemt, hvor lang tid der er gået.
Det, jeg synes også er pointen i den her diskussion, er, at det, der indtil i går var et eksempel på, at regeringen havde gjort noget, nemlig at man har indført en forsøgsordning, åbenbart var en dårlig idé.
Det var spild af tid.
For det kan da ikke komme som en overraskelse for hr. Christian Wedell-Neergaard, at hvis man skulle gennemføre forsøg på det her område, ville det koste penge for vognmændene.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Når vi nu for lidt siden har hørt ministerens meget fine gennemgang af, hvorfor der er behov for at få det her kulegravet yderligere, lyder det næsten, som om vi nu kan spørge ordføreren, om ikke man kan støtte ministerens fortsatte arbejde med at få det kortlagt, herunder også at finde ud af, om det nu er partikelfiltre, der skal til på de biler, der kører derude i dag, eller om man skal til at anvende andre metoder.
Jytte Wittrock (S), 2006-01-20:
Når nu man har afsat de der 30 mio. kr. til at investere i partikelfiltre, og der p.t. kun er brugt 3 mio. kr., ser det jo ud, som om det ikke er gulerod nok.
Kan vi ikke konstatere, at den forhindring, der er lige nu, er, at det grundlovsmæssigt ikke er i orden, hvis det er et forsøg?
Er der så andre forhindringer ifølge Det Konservative Folkeparti, når man fjerner det med forsøg?
Hvad er det så, der skal legitimere, at vi trækker tiden ekstra ud?
Det forstår jeg ikke.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Ja, det går vi ind for.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Det er ikke første gang, og det bliver næppe heller sidste gang, at hr. Christian Wedell-Neergaard har det svært med en sag.
Sagen er jo, at hr. Christian Wedell-Neergaard som De Konservatives miljøordfører et langt stykke ad vejen har utrolig fornuftige holdninger, men han er desværre i den situation, at hans parti er medlem af regeringen, der ikke har dem.
Derfor må han igen stå og slå knuder på sig selv, for han går sådan set ind for alt det, som det her forslag indeholder, men har åbenbart fået besked på, at det ikke går: Vi skyder sagen til hjørnespark igen.
Det må være utrolig frustrerende.
Nu skal hr. Christian Wedell-Neergaard ikke tage det personligt, men han er tilfældigvis miljøordfører for Det Konservative Folkeparti, hvis justitsminister netop har afslået et forslag.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge: Går Det Konservative Folkeparti ind for, at der skal filtre på tunge køretøjer efter EURO I-, II- og III-normer?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Vi afviser naturligvis det her forslag, som det foreligger.
Men vi ønsker, at der bliver lavet en permanent ordning, således at ministeren i det lovarbejde, der skal ligge til grund for det initiativ, arbejder med en permanent ordning for miljøzoner.
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Det er rigtigt nok, men det er faktisk ikke det forslag, vi behandler i dag, for vi har jo netop taget konsekvensen af den argumentation og sagt, at for at komme ud af den diskussion om, at det var en forsøgsordning, og at den derfor ikke kunne være så hård, så laver vi nogle permanente ordninger.
Så er det, jeg synes, at kæden hopper lidt af for hr. Christian Wedell-Neergaard, for så må alt, hvad hr. Christian Wedell-Neergaard har sagt indtil nu, jo føre til, at man vil være positiv over for at gøre det til en permanent ordning, ligesom vi gjorde med renserierne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Vi er ikke uenige om de politiske intentioner, men den foreslåede lovændring er efter vores vurdering uegnet.
Vi ønsker, at ministeren får mulighed for at gennemføre det her mere tilbundsgående arbejde som forberedelse til en lovændring, og at man så tager et egentligt lovinitiativ.
Det synes jeg er helt berettiget.
Det er ikke noget med at slå knuder på sig selv.
Det er ingen skade til, at vi er enige om de politiske intentioner.
Så er vi ikke enige om, hvordan de skal gennemføres, men en regering har jo til enhver tid lov til at komme med et forslag, og vi tilslutter os, at det er den rigtige måde at gøre det på.
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Hvis det er tilfældet, hvad er så problemet?
For jeg går ud fra, at De Konservative også går ind for, at forureneren betaler, og at der selvfølgelig skal være en overgangsordning, hvor vognmændene kan få filtrene anbragt.
Men hvis Det Konservative Folkeparti går ind for det, er det altså svært at forstå, hvorfor man vil afslå det her.
Det er klart, at man sikkert kan finde en bedre juridisk formulering, end vi har kunnet finde, og det er muligt, at man skal have en anden paragrafinddeling osv., men basalt set handler det om, hvorvidt man er klar til at indføre filtre på de her køretøjer eller ej, og det er jo et politisk spørgsmål.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Vi har tilkendegivet, at vi ønsker en permanent ordning, som det er foreslået af oppositionen, men oppositionens forslag er uegnet til at gennemføre det.
Jytte Wittrock (S), 2006-01-20:
Jeg er glad for, at vi får belyst, hvad der også er af træghed i den her proces.
Men jeg kan stadig væk ikke forstå, at man kan slippe af sted med at sige, at der er visse forhindringer.
Hvad er det for »visse« forhindringer, ud over at det ikke kan være et forsøg?
Man må da kunne være lidt mere præcis, når man er klar til at sige fra over for det her.
Eller er det bare en almindelig tradition for, at der er nogle, der holder sammen i politik, og andre, der ikke gør det?
Er det kun det, der ligger bag lige nu?
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Jeg er klar over det, men jeg havde fået den forståelse, at der kun var én repræsentant for forslagsstillerne, der skulle på talerstolen.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Det lyder, som om hr. Martin Lidegaard virkelig har sat sig ind i de her ting, så jeg vil godt spørge: Hvor stor er forskellen fra de her EURO IVog EURO V-normer til EURO III-normer med hensyn til, hvor meget man reducerer partikeludslippet, når man skifter normer?
Det er jo meget vigtigt i den debat her, for vi går altså fra at have en EURO 0-norm, EURO I, II, III og IV.
Så jeg vil godt spørge hr. Martin Lidegaard: Hvor stor en reduktion får man, når man går fra EURO III til EURO IV?
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Jeg må erkende, at jeg ikke er i stand til på stående fod at huske den bestemte procentsats fra EURO III til EURO IV.
Men det, jeg kan huske, er, at Københavns Kommune i forhandlingsoplægget til regeringen netop udtrykkeligt har undtaget EURO IV, nøjagtig som hr. Dohrmann ønsker det.
For det er selvfølgelig rimeligt at sige, at når vi når en vis standard, og når vi kommer op i de nye køretøjer, som i forvejen er indrettet sådan, at partikelforureningen ikke er så voldsom som for EURO I og II, er det helt naturligt at tage dem ud.
Det er hr. Dohrmann og jeg ikke uenige om.
Det er just derfor, at det undrer mig sådan, at Dansk Folkeparti stemmer imod det, for det, vi lægger op til, er netop at undtage EURO IV – og så selvfølgelig også i sagens natur EURO V og VI, og hvad der nu måtte komme.
Så det er jo ikke der, vores uenighed er.
Faktisk har jeg svært ved at se, hvor uenigheden er.