runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2002-05-23:
Til hr. Frank Jensen vil jeg sige, at hvad angår Finansministeriets rolle, så formoder jeg, at regeringen har overvejet meget nøje, hvordan Finansministeriet skulle inddrages med henblik på den fremtidige folkeskole, og det har ministeren jo også lige været oppe og redegøre for.
Til fru Bodil Kornbek vil jeg sige, at vi synes, børnehaveklassen skal være obligatorisk og, som jeg også sagde før, rumme flere skoleorienterede emner.
Men der skal ikke være tale om egentlige lektioner, som vi kender fra en 1. klasse, men mere om en målrettet indlæring gennem leg, f.eks. kan man gennem leg lære børnene bogstaverne at kende, så de er godt rustede til 1. klasse.
Det er det, vi taler om, vi taler ikke om, at de skal til at gå i 1. klasse i børnehaveklassen.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Jeg vil bare gerne være helt klar på, at jeg har forstået fru Helle Sjelle.
Børnehaveklassen
: Skal børnehaveklassen være obligatorisk og indeholde helt klare boglige fag?
Ulla Tørnæs (V), 2002-05-23:
Som jeg var inde på i min besvarelse, foregår der i øjeblikket en række drøftelser med Kommunernes Landsforening
bl.a. med udgangspunkt i mit oplæg om »10 skridt mod en bedre folkeskole«.
Lige præcis det oplæg er også inddraget i de aktuelle forhandlinger omkring kommunernes økonomi.
Det er fuldstændig korrekt, at der har været et møde i går - det første møde i forhandlingerne om kommunernes økonomi - og regeringen har besluttet, at folkeskolen naturligvis vil være et vigtigt emne under kommuneforhandlingerne.
I de kommende møder vil jeg som undervisningsminister og dermed ressortminister for folkeskolen naturligvis deltage i de kommende kommuneforhandlinger.
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Den konservative ordfører sagde, at nu var det tid for et løft til skolen, og så lå der måske også i det et løft i budgettet eller hvad?
Er det nu finansministeren, der sidder og forhandler folkeskoleforlig? Jeg har forstået det sådan, at finansministeren i går har sagt til pressen, at nu sidder finansministeren og forhandler om »10 skridt mod en bedre folkeskole« sammen med KL's formand og nogle andre fra KL's sekretariat.
Hvad er det så, vores rolle bliver?
Nu står vi her en sen aftentime og diskuterer indhold og skolereform, og samtidig sidder finansministeren ovre i den røde bygning ved siden af og forhandler de økonomiske rammer og hele økonomien omkring skolen.
Hvordan hænger det sammen i den konservative optik?
Helle Sjelle (KF), 2002-05-23:
I Det Konservative Folkeparti er vi positive over for de synspunkter, som undervisningsministeren har fremført i dag.
Det er imidlertid vigtigt for os Konservative at tilkendegive nogle klare prioriteter i forhold til den fremtidige udvikling af folkeskolen.
Det er noget, der optager os meget.
For os er det et meget, meget afgørende mål, at kvaliteten i folkeskolen er i top.
Fremtidens børn og unge skal være godt rustet til at møde fremtidens udfordringer, og det har Folketinget et stort ansvar for at de er. Nogle af de ting, vi Konservative prioriterer i udviklingen af fremtidens folkeskole, er bl.a. følgende: Børnehaveklassen skal rumme flere skoleorienterede emner; eleverne skal tidligt i deres skoleforløb præsenteres for deres første fremmedsprog og karaktergivning; folkeskolen skal lære alle elever at benytte de mest almindelige edb-redskaber tidligt i skolen; de sidste år i folkeskolen skal være mere mål- og erhvervsrettede; der skal være en bedre mulighed for at opdele eleverne efter deres faglige niveau; timetallet skal sættes op i dansk og matematik, og vi ser også gerne en styrkelse af fagene historie og geografi.
Desuden skal der være bindende læseplaner, så vi bevarer den fælles folkeskole, selv om vi øger fleksibiliteten; kristendomsundervisningen skal være obligatorisk for alle uden mulighed for fritagelse, og endelig synes vi også, som det tidligere er nævnt fra denne talerstol, at faget idræt skal opprioriteres.
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at Danmark skal have en fælles folkeskole af høj kvalitet, men folkeskolen trænger til et løft, og det løft har vi nu chancen for at give den.
Vi glæder os til arbejdet med at skabe et solidt fundament, der målrettet satser på kundskab, kvalitet og kreativitet.
Vi ser frem til de kommende folkeskoleforhandlinger, som forhåbentlig ender med et bredt forlig.
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Nu skal vi nok ikke lave forlig her i aften, men jeg synes da, at fru Marianne Jelved lægger op til konstruktive drøftelser også om ophævelse af det forbud, der er i den eksisterende lovgivning, imod det at arbejde med fremmedsprog - her engelsk - tidligere end det, der er lovligt i dag efter lovgivningen.
Kan man få ophævet det forbud i loven, er vi da kommet et væsentligt stykke.
Det er da i hvert fald det, som vi hører bliver efterspurgt, både når vi taler med forældre og også med praktikere ude i skolen, med lærerne.
Men som sagt: Lad os drøfte videre med det fælles mål, at det forbud i hvert fald kan ophæves.
Til fru Gitte Lillelund Bech: Jeg er ked af, at tiden er så kort under de her forespørgsler, vi kunne godt have brugt 10 minutter som minimum til talerne, men jeg vil sige, at jeg er helt enig med fru Gitte Lillelund Bech i, at skolen gennem undervisningsdifferentiering skal give alle børn muligheder.
Det kan meget vel ske ved, at man er i fællesskabet i klassen, hvorigennem man får udviklet sin sociale kompetence, sin personlige kompetence ved at være sammen med elever, der ikke er helt så stærke som én selv på det faglige felt, men man skal selvfølgelig have de udfordringer rent fagligt, som éns udviklingsniveau tilsiger.
Det var jo det, der var hele målsætningen med at tage udgangspunkt i den enkelte elev, som vi fik ind i skoleloven i 1993 og med baggrund i undervisningsdifferentiering.
Jeg ved godt, at det ikke er slået fuldt igennem ude i skolerne, og det tager tid at få en ny lov til at slå igennem.
Vi troede også, at den privatpraktiserende folkeskolelærer var afgået ved døden med den nye lov, men det tager også tid, inden vi får alt det ind med undervisningsteam osv. Men jeg er også sikker på, at det, at man har underviserteam omkring klassen, er med til at sikre, at man i højere grad kan tilgodese de fagligt stærke elever, og at der kan være fokus fra lærerside på dem, og at de får tilstrækkelige udfordringer.
Der er også kommuner, der nu sætter fokus på de fagligt stærke, bl.a. Lyngby-Taarbæk, hvor vi for nylig var ude at høre om det program, de har der.
Så man er bevidst om det, og det er for så vidt godt.
Vi skal have alle elever med.
Til fru Kornbek: Nej, vi mener ikke, at man skal være tvunget til at gå i skolefritidsordningen, men vi mener til gengæld, at den tid, som mange børn fra specielt 1., 2. og også 3. klasse tilbringer i skolefritidsordningen i dag, skal udnyttes til også at stimulere de ting, der hører skolen til.
De er ikke bare blevet parkeret eller i pasning, der skal også være et spændende udviklingsmiljø, hvor man sagtens kan understøtte noget af det, der også foregår i skolen.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Det er også lige omkring skole og SFO.
Hr. Frank Jensen sagde i sin tale, at der jo er pædagoger i børnehaveklasser og sådan.
Ja, men det er der jo ikke noget nyt i, det er jo det samarbejde, der fungerer særdeles vel mange steder.
Så hvad er egentlig målet for Socialdemokratiet?
Er målet med de beskrivelser, hr. Frank Jensen nu er kommet med, en heldagsskole? Er det målet i al sin enkelhed?
Det ville da være fint nok at få på banen, for dermed vil det også være et mål, at alle børn skal gå i SFO.
Ellers kan det her jo ikke lade sig gøre; de børn, der ikke går i SFO, bliver så udelukket fra nogle ting omkring undervisning, og det, der foregår i skolen, skal jo også foregå i SFO, og hvornår har man så fri, og hvornår kan man egentlig få lov til at tilrettelægge sin fritid selv osv.?
Så er målet en heldagsskole?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Nu spørger jeg endnu en gang: Har Socialdemokratiet nogen planer om også at gøre noget for de bogligt stærke elever?
Grunden til, at jeg spørger, er, at fra Venstres side mener vi, at der skal være udfordringer for hver eneste elev, både den bogligt svage og den praktisk svage, både den bogligt stærke og den praktisk stærke.
Hvad vil Socialdemokratiet med de bogligt stærke elever?
Så vil jeg også udbede mig et svar på, om det, som hr. Frank Jensen var inde på i sin forrige besvarelse omkring SFO og inddragelsen af SFO, så ikke i høj grad minder om en heldagsskole?
Endelig vil jeg spørge i forbindelse med de seneste svar, som hr. Frank Jensen gav mig, hvor hr. Frank Jensen nævnte, at man ved udviklingen af forskellige didaktiske metoder på den facon kunne fremme fagligheden, om det skal forstås sådan, at Socialdemokratiet nu ikke længere mener, at der skal være metodefrihed i folkeskolen?
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Der er jo en omsiggribende lyst til, at børnene skal lære mere og mere tidligere og tidligere.
Det har vi jo drøftet igennem årene på mange måder.
Sådan som lovgivningen er indrettet nu, er de yngste elever maks. i skole 5 timer om dagen, og det spørgsmål, jeg stiller nu, er ikke specielt rettet til hr. Frank Jensen, men nu byder lejligheden sig: Er vi ikke også nødt til at drøfte, hvor mange timer om dagen børn kan kapere at være i undervisningssituationer?
Det kunne jeg godt tænke mig at få
Det andet, jeg kunne spørge om, var: Jeg tror, at alle, der deltager i debatten her i dag, mange gange har opdaget, at der, hvor der er udviklingsmuligheder og mulighed for at gøre tingene på andre måder, er der en energi og et engagement hos lærerne, som gør, at ting lykkes, mens det, hvis det er noget, man får påduttet, og som man ikke selv tror på, straks er vanskeligere at se for sig, at det bærer noget godt i sig. Hvis man nu ville give skolen større frihed, kunne man så forestille sig, at man løsnede bestemmelsen om, at man tidligst må begynde i 4. klasse og sagde, at det senest skulle være i 4. klasse, og så lod det være op til skolerne?
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Der er lavet undersøgelser om, hvornår børn og unge bedst tilegner sig et nyt fremmedsprog.
Vi hørte også om deres store ønske om at kunne arbejde i 3. klasse, ja, endda måske tidligere, med fremmedsprog.
Det er selvfølgelig ikke den traditionelle undervisning, og det er ikke bare at tage de bøger, man bruger i fremmedsprogsundervisingen i 4. klasse og sige, at nu rykker vi det ned, og så bruger vi det materiale i 3. klasse.
Det er slet ikke sådan, vi forestiller os.
Det er muligheden for dér at arbejde med de begreber, som indgår i det engelske sprog, som børn jo altså også meget tidligt bliver fortrolige med i dag, fordi de bruger det som et arbejdssprog, når de bruger computeren.
Så det er en mere glidende overgang til den mere strukturerede engelskundervisning, som vi kender, efter de undervisningsmaterialer, der i dag bruges i 4. klasse.
Jeg er klar over, at det kræver, at der udvikles systematisk og også ordentligt materiale for at kunne lave en tidligere fremmedsprogsundervisning i 3. klasse, og vi er naturligvis også indstillet på, at der skal være tid til at kunne udvikle det, inden engelsk indgår som en del af undervisningen i 3. klasse.
Til fru Gitte Lillelund Bech: Jeg var glad for, at der i Venstres ordførertale også indgik overvejelser om det med, hvorvidt en ekstra dansktime var nok til at få de 18 pct. med.
Det viste en åbenhed fra Venstres side.
Det her er mere komplekst.
Skal vi styrke læsningen, skal vi have de sidste 18 pct. med, så kræver det altså, at vi ikke bare siger, at det er 1 time mere fra 1.-3. klasse.
Det er udvikling af en didaktisk metode, det er udvikling af materialer, det er erkendelse af, at børn lærer forskelligt, og hvis vi erkender det, kan vi også se, at dansk f.eks. er et fag, der indgår i alle fag, og derfor kan vi prøve at se vores danskundervisning som en del af alle fag, og se, hvordan vi kan bevare evnen og styrke lysten til læring af dansk, også lysten til at læse.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Jeg tror, at jeg vil holde lidt fast i det med den tidlige sprogundervisning.
Nu lever vi jo i sådan en globaliseret tid, og vi skal blive gode til sprog og alt det her, så kom
jeg lige til at tænke på: Hvad vil Socialdemokratiet med de bogligt stærke elever?
Vi skal have mere faglighed i dansk, mere faglighed i matematik, tidligere engelskundervisning.
Jeg kunne godt tænke mig at få den her tidlige engelskundervisning helt konkret: Hvad forestiller man sig f.eks. i antal timer og indhold?
Jeg tror på, at når man møder et sprog, er det ikke et spørgsmål om, at man altid skal møde det så tidligt som muligt, men det er antallet af timer, det er mængden, man bliver mødt med i det sprog, der er vigtig. Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad viser
undersøgelser på det område, er det godt med tidlig sprogundervisning, eller er det bare igen, at det lyder så godt, at vi er internationale, og vi skal møde engelsk tidligt i skolen?
I det svar, jeg fik fra fru Gitte Lillelund Bech, er jeg enig i én ting: Klasselæreren er et omdrejningspunkt - korrekt - men efter den øvrige beskrivelse, der her blev givet med denne store mængde af ord, må jeg bare konstatere, at det altså er en ny klasselærerfunktion, fru Gitte Lillelund beskriver.
Men det vil jeg ikke bruge tid på nu, for der er et spørgsmål, og dette er min sidste chance: Der er et forligsbrud, men jeg mener, at det er utrolig vigtigt ligesom at komme videre også på det område og spørge: Hvad nu?
Hvordan skal vi tackle folkeskolen i Folketinget?
Vi har jo det her fælles ansvar.
Hvordan skal det nu udmøntes i fremtiden?
Hvor er det, vi er på vej hen?
Har fru Gitte Lillelund nogen forestilling om, hvad hun syntes, der kunne være godt, vigtigt osv.?
Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Det er jo rarest i politik, at man ved, hvor man har hinanden, at der er klarhed i standpunkterne og synspunkterne, og jeg synes, at den her debat er blevet noget mudret.
Jeg vender tilbage til det, vi havde fat i før, nemlig det der med, at det ikke er en traditionel niveaudeling.
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører lægger afstand til den traditionelle niveaudeling, for det viste sig jo, at da vi havde den, valgte forældrene og eleverne den fra, og vi stod jo altså, da vi skulle lave skoleloven i 1993, med, at forældrene simpelt hen havde vendt den ryggen.
Så kan man selvfølgelig ikke genindføre den nu, for forventelig har forældrene ikke ændret opfattelse af niveaudeling. Så forsøger man nu med nogle nye ord, men man vedkender sig, at der jo er en eller anden form for niveauopdeling af børnene.
Skal forældrene så tages ud her?
Altså jeg synes, det her bliver noget rod, og jeg synes, at det bliver svært for forældre og elever selv at være med i den proces.
Hvem skal danne de her hold, som ordføreren for Venstre er inde på? Jeg synes altså, at det bedste er overskuelighed og klarhed og så samarbejde mellem forældre og skole og barn om udvikling af barnets kundskaber.
Jeg synes, at Venstres ordfører skylder os en forklaring på, hvad det er for en utraditionel niveaudeling, vi nu skal have ind ad bagdøren.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Til fru Marianne Jelved: Det er fuldstændig korrekt, at aldersintegreret undervisning er det, som vi forbinder med, at man kan have børn eller grupper af børn i forskellige aldre eller på forskellige klassetrin, 1., 2., 3. klasse, som undervises sammen i kortere eller længere perioder.
Jeg forstår fuldt ud fru Marianne Jelveds kommentar om, at hvis man sætter alle dem, som er på samme udviklingstrin, sammen, så er det jo lige pludselig en niveaudeling igen.
Men hele vores pointe med at ønske en øget holddeling og aldersintegreret undervisning er, at man ikke gør det fra dag ét, børn starter i skolen, til de slutter i skolen og går på sommerferie.
For os er det meget vigtigt, at man arbejder med holddeling på baggrund af mange forskellige områder.
Det kan være på baggrund af, at eleverne selv vælger, hvem de har lyst at arbejde sammen med.
Det kan være på baggrund af, at der er nogle, der har behov for at få et ekstra skub i engelsk, eller som er kommet lidt længere i engelsk og derfor skal stimuleres lidt ekstra.
Det kan være, at pigerne og drenge læser hver for sig, fordi det kunne være fornuftigt
rent socialt at tænke den del ind.
Det er altså alle mulige former for holddeling, så man opnår, at også børn, der er på forskellige udviklingstrin, samarbejder, for det tror vi faktisk der er en hel del i.
Til fru Bodil Kornbek vil jeg meget kort sige: Fra Venstres side er det meget vigtigt, at vi kommer - og vi er blevet indkaldt, der er i hvert fald udgået en invitation allerede den 10. april - til fortsatte drøftelser om folkeskolens fremtid, og for Venstre er det altså meget vigtigt, at vi får lavet en bred folkeskoleaftale, fordi vi tror, det er væsentligt, at folkeskolen ikke bliver kastebold fra den ene side af Folketingssalen til den anden. Til hr. Frank Jensen med hensyn til hvor forældrene er henne, hvis det er sådan, man skal dele på forskellig måde:
Der vil jeg faktisk igen henvise til Heibergskolen på Østerbro, som jeg kender rimelig godt, for jeg har været med til at påbegynde den skole og tage beslutning om, hvordan den skole skulle fungere.
Den måde, man arbejder på der, er, at man arbejder med aldersintegreret undervisning en del af tiden, man har forskellige lærerteam, som tilsammen planlægger, hvad der skal ske med gruppen af børn, og man trækker i høj grad på forældrene, fordi man har valgt at sige, vi laver individuelle elevplaner, vi tager samtaler med forældrene, når vi synes, det passer ind.
På den facon er forældrene faktisk aktive medspillere også i forbindelse med holddelingen af børnene.
Vi ønsker ikke, at det enten er forældrene, der alene siger, de gerne vil have, at Sofie går på hold A om formiddagen og hold B om eftermiddagen, eller at det er læreren, der alene siger, at Sofie skal gå på hold A om formiddagen og hold B om eftermiddagen.
Nej, det hele sker i et samspil mellem forældre, lærere og børn afhængigt af, hvad det er for nogle kompetencer, man skal understøtte for det enkelte barn.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Jeg bliver altså mere og mere forvirret over, hvad det egentlig er Venstre vil - hvis det er sådan, at Venstres ordfører gider høre efter - jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det nye, Venstre vil, er.
Det, Venstre siger her, er da noget, som man kan med den nuværende folkeskolelov.
Det handler da bare om, at man skal have nogle kommuner, der gider være med til at videreudvikle deres folkeskoler, at man har nogle aktive skolebestyrelser og nogle aktive ledere af skolen. Jeg forstår slet ikke, at det skulle være specielt nyt.
Jeg har mange andre gode eksempler rundtomkring i landet, hvor man også er meget langt i forsøget på at lave forskellige typer undervisning af børnene.
Sågar da mine egne unger gik i skole i 1980'erne, brød vi da også folkeskolen ned i perioder og lavede nogle andre ting på kryds og tværs.
Så det nye og det sådan ekstraordinære forstår jeg slet ikke.
Men jeg vil godt have besvaret to spørgsmål:
Det ene, som jeg ikke fik besvaret før: Hvad mener Venstre med fleksibilitet?
Det andet er: Hvor mange timer skal børnene have, når de skal have mere i dansk og regning og engelsk?
Hvor mange timer skal de små børn gå i skole?
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Jeg blev faktisk lidt beroliget af fru Gitte Lillelund Bechs svar.
Altså jeg tror, det er meget rigtigt, at det er meget godt at have store og små elever sammen i visse situationer; det har jeg selv haft meget glæde af i fordums dage. Jeg tror også, det er vigtigt, at vi måske giver os tid til på et tidspunkt i Uddannelsesudvalgets regi lidt at dyrke det udviklingsarbejde og den forskning, der ligger.
Det tror jeg kunne gøre at vi måske kunne tale os sammen på en eller anden måde, og det vil jeg i hvert fald gerne bidrage til.
O.k., jeg forstod også på fru Gitte Lillelund Bech, at der er mange skoler, der ikke på nuværende tidspunkt bruger det rum, der er til holddeling, og så hørte jeg det næsten, som om man erkendte fra Venstres side, at det ikke var nødvendigt at ændre på det regelsæt.
Hvis jeg har misforstået det, vil jeg altså meget gerne bede om at få konkretiseret, hvordan ændringerne skal være.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-23:
Jeg beklager meget, at jeg ikke fik svaret på fru Anne Baastrups spørgsmål om fleksibiliteten.
For Venstre at se
er fleksibilitet det, at man giver kommunerne en øget frihed til, hvordan de planlægger skoledagen, at de ikke er låst fast i f.eks., at timerne er meldt ud til at være en ugenorm i stedet for en årsnorm.
Det er noget af det, vi forbinder med fleksibilitet.
Det er også, at de ikke, som jeg også nævnte før, er låst af, at der i folkeskoleloven i dag står, at eleverne kun må holddeles 50 pct. af tiden.
Det er også et af de steder, hvor vi gerne vil give øget fleksibilitet.
Med hensyn til, hvor mange timer de mindre elever skal gå i skole,
Vi kan så tage diskussionen, og det håber jeg vi kan komme til i forhandlingerne, om, hvordan man så udmønter det.
Men reelt er det her et tilsagn om, at vi synes der skal en øget indsats ind i dansk og matematik.
Jeg kunne formode, at vi også er fuldstændig enige om, at 1 time mere ikke er det, der giver, fordi det er indholdet af timen, der betyder noget.
Det kunne også tænkes, som jeg har hørt i hvert fald tidligere Socialdemokratiet har meldt ud,
at det også kunne være et spørgsmål om at have tolærertimer eller på anden måde gå ind og stimulere i dansk og matematik.
Men for os at se
er det her et signal om, at vi ønsker, at dansk og matematik skal styrkes i de mindre klasser.
Til fru Marianne Jelved vil jeg sige, at jeg synes faktisk også, det kunne være meget interessant at dyrke den forskning, som ligger inden for det her område, netop med den aldersintegrerede undervisning og også med klassedannelsen, hvordan klassedannelsen anvendes, og hvad klassedannelsen stimulerer og ikke stimulerer, for så tror jeg faktisk, vi kunne få en hel del at vide.
Med hensyn til ændringer af regelsæt tror jeg faktisk, jeg kommenterede til hr. Frank Jensen, at vi også er interesseret i, at man i de mindre klasser i perioder vil kunne dele efter fagligt niveau.
Hvis man læser reglerne, som de er i dag, strikt, så har man faktisk ikke lov til at gøre det fra 1. til 7. klasse.
Det var et af de steder, hvor vi godt kunne forestille os, vi kunne lave en ændring.
Helle Sjelle (KF), 2002-05-23:
Til hr. Frank Jensen vil jeg blot sige, at jeg tror da, at det kan være meget nyttigt, at man finder ud af, hvad tingene egentlig koster, før man sætter sig til forhandlingsbordet og forhandler i detaljer om, hvad en eventuel ny folkeskolelov
skal handle om
Det behøver jo ikke at være noget negativt, at man faktisk undersøger, hvad tingene koster.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Så kommer 100.000-kr.s-spørgsmålet: Hvordan vil Venstre sikre, at kommunerne rent faktisk giver flere dansk- og matematiktimer?
Fru Kornbek kom jo ind på spørgsmålet om minimumstimer, hvor fru Gitte Lillelund Bech var meget interesseret i at få Kristeligt Folkepartis sådan nærmere præcisering af det bud, men jeg synes, det kunne være meget interessant at få Venstres bud på, hvordan de i virkeligheden vil tvinge kommunerne til at levere de her timer.
Jeg går naturligvis ud fra, at der er fulgt penge med, når man nu stiller de her krav til kommunerne.
Det vil jeg også gerne have bekræftet.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-23:
Hvilken skole vil Socialdemokratiet?
Hr. Frank Jensen siger, jeg er ikke helt sikker på at citere korrekt, at SFO skal støtte skolens undervisning mere struktureret, at SFO og skole skal være en helhed.
Hvilken skole taler vi om i fremtiden?
Er det en helhedsskole?
SFO skal altså ikke mere være et tilbud til dem, der har lyst til det og brug for det, men nu skal der være helhed.
Hvilken fremtidsskole ser
hr. Frank Jensen?
Det var spørgsmål ét. Så har jeg et andet spørgsmål, og det er om engelsk i 3. klasse.
Jeg kunne spørge ganske enkelt: Hvorfor det?
Hvad forestiller man sig ved at få engelsk ned i 3. klasse?
Er det et 2-timers-fag og i stedet for hvad?
Skal der være flere timer i 3. klasse?
Eller kan hr. Frank Jensen se en idé i det, når jeg siger, at engelsk skal styrkes, men at det måske også kan gøres på andre måder end ved en tidligere sprogstart?