Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-10-07:
For 25 år siden sagde et flertal i befolkningen ja til Europa.
For 8 år siden væltede folk i Østeuropa Berlinmuren til det frie demokratiske Europa.
For 5 år siden var Danmark gået i stå med arbejdsløshed og gældsætning, modløshed og indadvendthed.
Der manglede politisk vilje og tro på, at vi kunne forny og udvikle det danske samfund.
Tre stykker nyere historie.
Tilsammen danner de afsæt
for nogle ganske afgørende beslutninger om Danmarks fremtid, beslutninger, som vi skal træffe i løbet af denne samling. Vælger vi rigtigt og vælger vi ansvarligt, holder vi fast i vore egne samfundsværdier, så kan vi give Danmark den bedst tænkelige start på det 21. århundrede. Politik gør en forskel.
På fire et halvt år er Danmark som forvandlet.
Danmark er nu i fremgang; vi har vist, at vi godt kan.
Vores vej - den danske vej - er ikke en kopi af andres veje.
Den er ikke kommet ved at efterligne eller ved at ligge i læ af andre.
Den er kendt, og den er respekteret i udlandet.
Regeringen har fremlagt sin vision for Danmark år 2005.
Vi vil ruste Danmark og hver enkelt borger til at klare sig i det nye århundrede.
Regeringen er fast besluttet på at fastholde fremgangslinien for Danmark, ikke alene til gavn for dem, der kan selv, ikke alene til gavn for de fleste, men til gavn for alle, for hele den danske befolkning.
For hvad hjælper vel det, at vi sikrer overskuddet på betalingsbalancen, hvis der er underskud på samhørighed og på fællesskabsfølelse.
For regeringen er der to overordnede beslutninger i denne samling: for det første folkeafstemningen om Amsterdamtraktaten, for det andet den nødvendige justering af økonomien.
Sammen med disse to overordnede beslutninger vil regeringen tage en række initiativer, og jeg vil i min redegørelse i dag samle mig om fem hovedområder, der er helt centrale for vores hverdag:
Kvalitet
i den offentlige service
2. Familiens trivsel og børnenes uddannelse.
3. Bedre miljø og sunde fødevarer.
4. Et dynamisk erhvervsliv og arbejdsmarked.
5. En konsekvent rets- og udlændingepolitik. Og nu til de to overordnede beslutninger: I det store internationale billede har vi i de senere år vist, at et lille land - vort land - godt kan gøre sig gældende.
Det er et land, der gør en forskel.
Det har været et travlt år for Danmark i udenrigspolitikken, et år med mange milepæle: topmøder i EU, i OSCE og i NATO og besøg af USA's præsident.
Det var et år, hvor dansk udenrigspolitik høstede stor anerkendelse.
Også i kampen for menneskerettigheder vil Danmark fortsat være i front; det har skabt stor respekt om Danmark i verden.
FN's 52. generalforsamling afholdes i denne tid.
Verden har brug for et stærkt og effektivt FN.
Det kræver reformer, og det kræver økonomi.
Danmark har givet FN's generalsekretær sin helhjertede og fulde støtte.
Blandt FN's mange opgaver skal jeg nævne, at FN især bør fortsætte sin aktive linie for rydning af antipersonelminer i krigsplagede lande, så flygtninge kan vende hjem og nye flygtningestrømme kan undgås.
Danmark har også været særdeles aktiv i udformningen af en række initiativer, når det gælder internationale aftaler om miljøet.
Nu gælder det om på FN's globale klimamøde i Kyoto at formindske den menneskeskabte drivhuseffekt og forbedre klodens klima.
Også her vil Danmark være én af frontløberne.
Danmark har også været i front på den internationale scene, når det gælder OSCE.
Vi har i år haft formandskabet, og vi har udfoldet et særdeles aktivt formandskab.
OSCE har bidraget afgørende til, at vi i Østeuropa nu kan holde en række konflikter nede og forebygge andre.
Albanien er jo det gode eksempel. NATO-topmødet i Madrid tidligere på året var et historisk vendepunkt, et vendepunkt for organisationens bidrag til sikring af freden i Europa.
I Østersøområdet er det regeringens ambition at følge op og at se en nordeuropæisk region blomstre i kultur, samfundsmønster, beskæftigelse og økonomi.
Regeringen vil bruge sit formandskab for Østersørådet i år til at sætte yderligere skub i samarbejdet.
Den største trussel mod freden i Europa er stadig situationen i det tidligere Jugoslavien.
Danske soldater gør en stor og anerkendelsesværdig indsats.
Hvis der bliver behov for, at danske soldater bliver i Eksjugoslavien, også længere end hidtil planlagt, så er regeringen positivt stemt herfor. Og så til det europæiske spørgsmål.
I det kommende folketingsår skal vi ved en folkeafstemning træffe beslutning om Danmarks placering i Europa.
Vi, regeringen, har lært af folkeafstemningen den 2. juni 1992, og vi har lært af folkeafstemningen den 18. maj 1993.
Vi har lært, og vi har lyttet.
Danskerne vil godt være en del af Europa.
Europa må også godt være en del af Danmark, men også kun en del.
Det lykkedes, det lykkedes.
For det første:
Amsterdamtraktaten er jo selve forudsætningen, fundamentet for udvidelsen af EU til også at omfatte landene i Øst- og Centraleuropa, ganske enkelt forudsætningen for et fredeligt Europa, også for vore børn og for vore børnebørn. For det andet: Amsterdamtraktaten er ganske enkelt bedre end den, vi har.
Den er et klart fremskridt for de danske mærkesager: demokrati, menneskerettigheder, bedre samarbejde om miljø og beskæftigelse, mærkesager, som vi jo deler i Folketinget og i samfundet.
For det tredje: De fire danske forbehold står intakte og sikrede, som regeringen lovede den danske befolkning.
Jeg tror, at enhver kan erindre ordene »før, under og efter«.
Sådan forholder det sig.
Den ny traktat er jo at sammenligne med nye vedtægter
for en forening, men EU er ikke en forening, hvor vi skal samarbejde om hvad som helst.
Vi skal samarbejde om det nødvendige.
Vi skal samarbejde om lige præcis de spørgsmål, som vi ikke kan løse hver for sig, hverken mere eller mindre.
I den ny traktat er der klare holdninger og klare mål. Kampen mod arbejdsløsheden, ja, den er fortsat hvert enkelt lands hovedansvar, men nu vil vi tage ved lære i fællesskab af fortidens fejl.
Vi vil undgå, at vi eksporterer problemerne til hinanden i nedgangstider, og vi vil sikre, at vi får mere beskæftigelse til gavn for os alle sammen i opgangstider.
På EU-topmødet i november tager vi fat i praksis.
Vi ved jo også godt, at syreregnen ikke standser i Padborg.
Gamle atomkraftværker i Østeuropa er ikke alene deres problem, men er jo i virkeligheden også vort problem. Med de nye miljøbestemmelser i Amsterdamtraktaten kan vi bedre bekæmpe den forurening, der kommer over grænserne, og vi kan bedre sikre vores fælles miljø, for vores fælles miljø er jo vores fælles ansvar.
Allervigtigst, allervigtigst for Danmark og for vores fremtid og for de andre landes fremtid, allervigtigst er, at Amsterdamtraktaten betyder, at vi nu kan gå i gang med at begynde opbygningen af et helt, et udelt Europa.
Nu kan vi omsider give de øst- og centraleuropæiske lande, herunder de tre baltiske lande, håndslag om et kommende medlemskab.
Ingen - og jeg gentager: ingen - skal efterlades i usikkerhed.
Vi skal på topmødet i december træffe beslutning om, hvordan udvidelsesforhandlingerne skal tilrettelægges.
Der bliver ikke tale om en kvart udvidelse eller en halv udvidelse.
Der bliver tale om en hel udvidelsesproces, om en sammenhængende proces, der vil strække sig en hel del år ud i fremtiden.
Danmark er forrest, når det gælder miljøstøtten til Østeuropa, herunder også til de baltiske lande.
er det vigtigt, at ansøgerlandene lever op til miljøkravene, og det vil Danmark hjælpe aktivt med til. Vi skal være med til at sætte præg på udviklingen. Nærhedsprincippet står nu tydeligere end før.
Der er trukket en klarere streg mellem vores egen selvbestemmelse og det, vi ønsker EU skal samle sig om.
Et ja ved den kommende folkeafstemning vil tegne et perspektiv for Danmark i Europa.
Et nej vil sætte Danmark på sidelinjen, og det ønsker regeringen ikke.
Dér hører Danmark ikke hjemme!
Regeringen fremsætter allerede i dag lovforslag om Danmarks tilslutning til Amsterdamtraktaten
, og folkeafstemningen vil finde sted torsdag den 28. maj 1998.
Der bliver tid til en grundig debat, både her i Folketinget
og ikke mindst i befolkningen.
Så til den anden overordnede beslutning, regeringen lægger op til, nemlig økonomien.
Danmark er i fremgang, og håbet og troen på fremgangen er genskabt.
Vi har vist, at et flittigt folk er at finde i Danmark, når bare det får chancen, og danske virksomheder har vist, at de har talent og styrke til at gribe de nye udfordringer.
Regeringen har gennem sin økonomiske politik - med bl.a. reformerne af arbejdsmarkedet og skattesystemet - lagt nye, bedre og mere stabile rammer til rette.
Vi har fået en bedre offentlig service med mindre tyngende offentlige udgifter, vi har overskud på finanserne, renten og inflationen er historisk lav, og der er overskud på betalingsbalancen.
Men det er ikke medvind udefra, der har bragt dansk økonomi i god form.
Vore største handelspartnere, Tyskland og Sverige, halter bagud, og vi skal faktisk lede længe rundt i Europa for at finde andre lande, hvor det går lige så godt som i Danmark.
Mange steder her i landet er der en situation, hvor praktisk talt alle er i arbejde, og måske allerbedst: De unges arbejdsløshed er nedbragt med to tredjedele.
Hver gang der for 4 år siden var 3 unge arbejdsløse, er der i dag kun én, og om få år får vi heldigvis svært ved at finde den ene.
Den nye generation så at sige
Med et Danmark i fremgang kan vi se ind i en fremtid, hvor langt færre er henvist til passiv forsørgelse, og hvor alle, der kan arbejde, faktisk kommer i arbejde.
Vi har en stærk pligt til at sikre, at den nye generations fremtid ikke skal tynges helt urimeligt af gamle ubetalte regninger.
Både pengegælden og miljøgælden skal ned, og regeringen vil kompromisløst fastholde den kurs, folket og regeringen har slidt så hårdt for sammen med et flertal i Folketinget, og som har givet så gode resultater.
Men vil man holde retningen, skal man have en fast hånd
på rattet, og går det for hurtigt, må man lette foden lidt på speederen.
Det er derfor, regeringen i dag foreslår en opstramning af finanspolitikken.
Lige nu kører vi lidt for hurtigt, og derfor vil vi - som vi hele tiden har sagt det - ufortøvet justere den økonomiske politik, så vi holder ret kurs og ret tempo.
Vi må ikke, ja, vi vil ikke løbe selv den mindste risiko for at ødelægge de gode tider, vi har fået tilvejebragt i Danmark.
Vi må forebygge i stedet for at reparere, når skaden er sket.
Vi vil ikke have inflationsspøgelset manet frem igen.
Vi skal ikke skrue vort forbrug så hurtigt i vejret, at vi mister overskuddet over for udlandet og dermed ikke kan få udlandsgælden bragt ned, som vi har besluttet at gøre.
Vi vil ikke tøve med at gøre det rigtige, men vi vil ikke bringe os i en situation, hvor vi bliver tvunget til at udløse dramatiske indgreb som kartoffelkuren i sin tid.
Vi husker jo alt for godt, hvordan titusinder af arbejdspladser gik tabt, og vi husker, hvordan mange familier oplevede, at deres hus gik på tvangsauktion.
Vi har ikke brug for at bremse hårdt op.
Der skal ikke skæres i velstand og i velfærd, 1998 bliver stadig et endnu bedre år end 1997, men tempoet i fremgangen skal være en anelse mindre hektisk.
Denne gang vil denne regering være på forkant; den vil justere i tide, og den vil justere på en socialt rimelig måde for at sikre beskæftigelsen også på længere sigt. Vi vil ikke angribe menneskers muligheder for at blive i deres bolig eller købe sig en bolig; men stigningen i både det private og det offentlige forbrug i Danmark må dæmpes næste år.
Vi ved jo godt, at privatforbruget er langt den største post i familien Danmarks budget, og det stiger lidt for meget i øjeblikket.
Derfor er der brug for, at danskerne sparer lidt mere op.
Regeringen vil derfor foreslå, at vi alle i 1998 lægger 1 pct. af lønnen til side til ekstra pensionsopsparing i Arbejdsmarkedets Tillægspension.
Regeringen vil naturligvis også på ny gennemgå statsbudgettet med tættekam.
Her vil det være vores mål at spare 2 mia. kr. ekstra, og endelig vil regeringen foreslå opstramninger i arbejdsmarkedets rådighedsregler samt en forenkling af voksen- og efteruddannelsesområdet. Forslagene tilsammen vil ikke ramme de ydelser, der retter sig mod børnefamilier, pensionister og syge. Regeringen vil afvise forslag om forringelser i kommunernes økonomi, der bremser nødvendige forbedringer i sygehuse, ældreomsorg, børnepasning og skole; men regeringen forudsætter, at de kommunale udgifter næste år ikke udvikler sig hurtigere, end det rent faktisk er aftalt i sommer.
Regeringens nye initiativer skal ses i tæt sammenhæng
med det allerede fremsatte forslag til finanslov for 1998. For at opnå den nødvendige justering af den samlede økonomi må også de budgetforbedringer, der er indarbejdet i finanslovforslaget - herunder større arbejdsgiverforpligtelse for sygedagpenge og justeringer af visse afgifter - indgå i oplægget.
Jeg vil nu vende mig til regeringens initiativer på de fem hovedområder, jeg omtalte indledningsvis.
For det første kvaliteten i den offentlige service: »Danmark år 2005« er ikke en vision om at nedbryde velfærdssamfundet og lade markedskræfterne klare det hele.
Det er tværtimod en vision om et dansk velfærdssamfund, der bringes ind i det nye århundrede i en ny, strømlinet og livskraftig udgave med endnu flere i arbejde, endnu færre på overførsler og langt, langt mindre gæld.
De samlede offentlige udgifter tynger allerede nu langt mindre i samfundets økonomi end for 4 år siden, især fordi færre mennesker er henvist til at leve på overførselsindkomst.
De statslige driftsudgifter er ikke vokset, og ved effektiv prioritering er der inden for uændrede budgetter skabt plads til nye initiativer.
Langt de fleste offentligt ansatte findes ude i kommuner og amter og gør et godt arbejde for at levere velfærdssamfundets kerneydelser: vuggestuer, børnehaver, folkeskole, gymnasier, hjemmehjælp, sygehuse, plejehjem osv.
Det er alt sammen områder, hvor danskerne har en berettiget forventning om at få tilbudt service af ordentlig kvalitet.
Men alt for stramme budgetter i årene frem til 1993 førte til åbenbare servicebrist og uacceptable ventetider.
Vi husker jo alle sammen avisoverskrifterne og tv-reportagerne om de utilfredsstillende forhold dengang.
De sidste års udgiftsstigninger er imidlertid sket i et tempo, der ikke kan fortsætte i de kommende år; det er der enighed om mellem regeringen og de kommunale organisationer.
Men det er samtidig lige så klart, at der i årene frem til år 2005 vil være vigtige nye opgaver, der skal løses, og at der skal gennemføres de nødvendige serviceforbedringer inden for det offentlige.
Derfor må vi overalt i det offentlige skærpe vor opmærksomhed over for, om kræfterne og pengene nu bruges på den rigtige måde: Er der stiv organisation?
Er der bureaukratisk tankegang?
Så skal der råbes op!
Det helt overordnede hensyn må være, at borgerne altid får kvalitet, får valuta for deres skattekroner; men det får de kun, når medarbejdernes talenter bruges bedst muligt, og når medarbejderne har inspirerende arbejdsvilkår.
Folketinget bør ikke blande sig i, hvordan kommunerne løser deres opgaver.
Folketinget bør alene fastholde, at det er kommunernes folkevalgte, der har det politiske ansvar for finansiering, for lige adgang, for kortere ventetid, for kvalitet og for valgmuligheder.
Det er dem, der må vurdere, om private leverandører kan yde borgerne en bedre service, end det kommunale system kan.
Vi må lære af hinanden på tværs, vi må lære af hinanden, også det offentlige og de private imellem.
Men, men, men - selv med den mest vellykkede fornyelse af den offentlige service - og vi lærer af hinanden - findes der intet mirakel, der, som jeg har hørt det fremhævet fra visse sider, på kort sigt kan fremtrylle nye tocifrede milliardbeløb i besparelser.
Der findes kun to måder: enten ved voldsomme nedskæringer - og det ønsker regeringen ikke - eller ved brugerbetaling på nøgleområder som sundhed, uddannelse og ældreomsorg.
Det ønsker regeringen heller ikke!
Sandheden skal frem: Løfter om store skattelettelser er derfor enten en trussel om, at den private pengepung skal betale for det, der i dag betales over skatter og afgifter, eller også er det et katastrofalt bidrag til på ny at slå hul på samfundets kasse.
Vore sygehuse skal fungere godt, og de skal fungere uden lange ventetider.
Amterne har i de sidste 4 år satset store midler på at nærme sig dette mål.
Meget er investeret i ny teknik og moderne behandlingsmetoder, og samtidig er der kommet bedre information og muligheder for at bestille »tid til behandling«, det såkaldte bookingsystem.
Vi ser nu de begyndende resultater i form af kortere ventetider til behandling og til operation.
Det frie sygehusvalg i det offentlige er så småt begyndt at blive en realitet, og vi skal videre ad den vej, så de mennesker, der ønsker hurtigere behandling, kan få det ved at opsøge et andet sygehus, hvor ventetiden er kortere.
Vi skal ikke slappe af, før sygehusenes problemer er løst, og derfor vil regeringen følge op på Sygehuskommissionens arbejde med analyser af vore sygehuse som serviceenheder.
Det vil naturligvis ske i samarbejde med sygehusejerne.
Er kvaliteten og produktionen tilfredsstillende? Er det den rigtige ledelsesmåde, vi anvender?
Er samspillet mellem de enkelte personalegrupper, som det skal være?
Regeringen vil drøfte resultaterne af en sådan analyse og mulige initiativer med amterne, sygehusledelserne og personaleorganisationerne.
Når man bliver indlagt på et hospital, er man ofte bange og bekymret, og man er selvsagt sårbar i sådanne situationer.
Men patienterne har også rettigheder, og derfor vil regeringen fremsætte et samlet lovforslag, som bringer klarhed, som samler, klargør og styrker patienternes retsstilling på hospitalet.
Det handler jo om selvværd, det handler om respekt for den enkelte, og det handler om kvalitet.
I politik plejer vi at tale om en række områder, og desværre plejer vi også at anvende dette udtryk om mennesker - i dette tilfælde mennesker, som kræver særlig opmærksomhed, mennesker, som vi skylder at indfri løfterne til, mennesker, som har sårede og sårbare sind.
Både omsorgen for de psykiatriske patienter, de fysiske rammer på sygehusene og botilbudene har ikke været tilstrækkelige.
Nu er vi omsider efter års indsats begyndt at komme på rette vej - igen som et resultat af et godt samarbejde mellem stat, amter og kommuner.
Ret vej er ikke hele vejen.
Retningen er sat, og vi skal fortsætte ad den vej i årene, der kommer.
De ældre har krav på, at sundhedsvæsenet fungerer, og at der er god forsyning af ældrevenlige boliger.
Siden 1993 er det samlede antal ældreboliger vokset.
Vi har satset målrettet netop på flere ældreboliger for at give vore ældre mulighed for at opretholde en tilværelse, der ligger så tæt som muligt op ad den tilværelse, de hidtil har kendt.
Hjælpen skal være vel tilrettelagt.
Det er vigtigt, at det, der bliver lovet, også bliver holdt.
Det kan de ældre ikke være tjent med.
Regeringen ser positivt på, at der nu lokalt tilbydes de ældre valgmuligheder, når det gælder praktisk hjælp i hjemmet.
Så til det andet store område: Familiens trivsel og børnenes uddannelse.
Familieliv og arbejdsliv skal hænge bedre sammen.
Det er godt for børnene, at deres forældre har arbejde, men det forhold, at mange flere småbørnsforældre er kommet i arbejde i de senere år, er en stor del af forklaringen på den voldsomme vækst i efterspørgslen, vi har set, efter offentlig børnepasning.
Der er i årene 1993-97 skaffet ekstra 130.000 børnepasningstilbud i danske kommuner.
Kommunerne har faktisk udrettet mere, end vi for fire år siden troede var nødvendigt for fuld dækning af behovet, men der er endnu et stykke vej til målet.
Vi ved også godt, at mange småbørnsfamilier har brug for en mindre stresset hverdag.
Regeringen vil derfor opfordre arbejdsmarkedets parter til at drøfte en udvidelse af adgangen til deltidsarbejde for ansatte med små børn.
Regeringen vil som bidrag til større ligestilling i ansvaret for småbørnene komme med forslag om en to ugers forlængelse af barselorloven for mænd.
På de statslige arbejdspladser vil der blive givet tilbud om adgang til hjemmearbejdspladser.
Større hensyn til familiernes behov vil i sig selv fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd, og som led i styrkelsen af ligestillingen vil regeringen også forslå at ændre pensionslovgivningen, sådan at kvinder og mænd får udbetalt den samme årlige pensionsydelse.
Børnene er nøglen til fremtiden.
Skolen er nøglen til børnenes fremtid.
Vores fremtid afgøres derfor i høj grad af, hvordan skolen er nu.
Regeringen har - inden for de gode rammer, folkeskolen angiver - igangsat en lang række initiativer og forsøg med at gøre tingene anderledes, end vi plejer.
Lærere, forældre, kommuner, politikere - alle har vi et ansvar for kvaliteten i folkeskolen; alle er vi optaget af, at børnene lærer at læse, lærer at skrive, lærer at regne, og at de lærer at bruge en computer. Vi kan ikke være bekendt at give vore børn mindre end det bedste.
Vi skal ruste dem alle til at uddanne sig videre, og vi er på rette vej.
Der er skabt flere pladser på gymnasier, på erhvervsskoler, på universiteter og på læreanstalter.
Otte ud af ti er nu i gang.
I år 2000 er det vores mål, at det er ni ud af ti.
Regeringens mål er et tilbud om en god ungdomsuddannelse til alle, uanset om man nu vælger fagligt, teoretisk eller en kombination deraf.
Vi vil inspirere til, at flere vælger en faglig uddannelse; ellers bliver der jo mangel på håndværkere på fremtidens arbejdsmarked.
Regeringen vil i efteråret indlede trepartsdrøftelser
Vi forventer, at parterne også ved forårets overenskomstforhandlinger vil vise ansvarlighed, som de har gjort det hidtil, så vi kan fastholde moderate omkostningsstigninger og skabe flest mulige nye ekstra job. Vi skal drøfte, hvordan vi i fællesskab kan fremme udviklingen af et rummeligt arbejdsmarked, hvor mennesker med nedsat arbejdsevne kan fastholde eller genvinde beskæftigelsen.
Vi skal give plads for dem, der endnu ikke har fået en chance.
Det handler om, at virksomhederne i højere grad skal påtage sig et socialt ansvar.
Det handler også om »projekt arbejdspladsfastholdelse«, som er vigtigt som initiativ, og vi har allerede gode erfaringer hermed.
Fleksjobbene skal udbredes som et positivt alternativ til, at alt for mange henvises til førtidspension.
Så skal vi også enes om en aktiv seniorpolitik, vi skal tilskynde til et senere og mere gradvist tilbagetrækningsmønster.
Og heldigvis får arbejdspladserne jo også i stigende grad brug for at bevare de ældres erfaringer.
Derfor skal vore ældre have reelle muligheder for at gå ned i arbejdstid frem for helt at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Men et langt og et godt arbejdsliv bliver jo altså kun en virkelig realitet med et ordentligt arbejdsmiljø.
Arbejdsmiljøet er stadig væk ikke godt nok.
Der sker fortsat nedslidning og alt, alt for mange ulykker på danske arbejdspladser.
Jeg vil meget indtrængende opfordre danske virksomheder og arbejdsmarkedets parter til at prioritere arbejdsmiljøindsatsen meget højere.
Vi skal også være foregangsland på dette område.
I sidste folketingssamling fik regeringen vedtaget de lovforslag, der udmønter dele af handlingsprogrammet »Rent arbejdsmiljø år 2005«.
Den indsats vil blive forstærket nu.
Der indføres en belønningsordning for virksomheder, der gør en særlig ekstraindsats ud over det, loven stiller krav om, for at forbedre arbejdsmiljøet.
Regeringen vil også fortsætte sin offensive miljøpolitik.
Det er vores næste store felt.
Vi har alle et ansvar for, at vi ikke videregiver en negativ miljøarv til vore børn og vore børnebørn.
Beskyttelsen af vandmiljøet og grundvandet skal være bedre.
Vi vil ikke acceptere, at drikkevandet forurenes og vore fjorde dør af iltsvind.
Reguleringen af landbrugets brug af gødning har ikke været god nok.
Der skal ske en bedre udnyttelse af husdyrgødningen, og naturgenopretningen skal forstærkes.
Regeringen vil i dette folketingsår fremsætte forslag om indførelse af en kvælstofafgift.
Regeringen har de to sidste år forbudt 170 af de mest miljøbelastende pesticider, men vi har ikke nået målene i pesticidhandlingsplanen.
Der er derfor behov for at stramme op.
Regeringen vil fremsætte lovforslag om en mærkbar forhøjelse af pesticidafgiften.
Bæredygtigt landbrug, rent vand og sunde fødevarer er tre sider af samme sag.
Danmark skal være foran med kvalitetskravene.
Regeringen vil i denne samling lægge fundamentet for en ny og forenklet fødevarelovgivning.
Det skal styrke kvalitetsarbejdet, og det skal skabe gennemsigtighed i produktionen.
Forbrugerne skal kunne stole på, at de fødevarer, de køber, er sunde og rene.
Vi vil ikke acceptere sygdomsfremkaldende bakterier i vores mad.
Forbruget af medicin skal reduceres.
Regeringen vil skærpe kontrollen med forbruget af veterinær medicin.
Ser vi på vores erhvervsliv og vores arbejdsmarked, kan vi jo se et arbejdsmarked i Danmark, der fungerer langt mere smidigt end andre steder i Europa og meget bedre end for få år siden.
Det er en meget væsentlig del af baggrunden for en enestående stærk fremgang i dansk beskæftigelse - en fremgang, vi hidtil har kunnet forene med lav inflation.
Vi har bevaret - og vi vil bevare -
et godt dagpengesystem, som ikke bare giver lønmodtagerne økonomisk tryghed under ledighed, men også, og det skal man huske, fritager virksomhederne for omkostninger ved lange opsigelsesvarsler, som vi kender det i andre lande.
Arbejdsmarkedsreformerne har givet mennesker tryghed og styrke i forandringen med klare rettigheder og pligter for de ledige til at komme i gang igen. Vi har massivt øget indsatsen for efteruddannelse og igangsætning af de ledige.
Ungeindsatsen har været en entydig succes.
Indsatsen over for de langtidsledige er blevet stadig mere ambitiøs og med resultater.
Kortvarig og ofte perspektivløs jobtræning erstattes nu mere og mere af uddannelse og af puljejob, der har perspektiv både for den enkelte og for samfundet.
Og med Danmark i fremgang oplever vi stadig mangel på bestemte kvalifikationer nogle steder, samtidig med at der er høj ledighed andre steder.
Regeringen vil derfor foreslå, at ledige fremover efter seks måneder kan anvises og skal søge et rimeligt arbejde
også uden for deres hidtidige fagområde
Regeringen ønsker, at efteruddannelsesmulighederne så på den anden side forenkles og udnyttes endnu bedre.
Derfor foreslår vi, at brugerbetalingen på faglige efteruddannelser, AMU-kurser, skal afskaffes.
Vi vil opfordre arbejdsgiverne til at tænke mere langsigtet og tænke mere offensivt og derfor bruge uddannelsesorloven langt mere til at opkvalificere deres egne medarbejdere. Dansk erhvervsliv har jo i de seneste år haft stærk fremgang.
Næsten 100.000 flere medarbejdere, stærkt forbedrede overskud, rekordhøje aktiekurser og et rekordlavt
antal konkurser er det synlige resultat.
Fremgangen er udtryk for god og fremsynet ledelse i vældig, vældig mange virksomheder.
Men fremgangen er også et produkt af en økonomisk politik, der har understøttet erhvervenes behov for god markedsudvikling, rolig lønudvikling, lav rente, veluddannede medarbejdere, et godt forskningsmiljø, en aktiv erhvervspolitik og god udbygning af infrastrukturen.
Derfor har regeringen besluttet gennem de seneste år at iværksætte en række initiativer til at mindske de administrative byrder for virksomhederne.
Især mindre virksomheder har jo fået afskaffet en lang række gebyrer og afgifter.
Nu iværksætter regeringen et nyt projekt, der inden udgangen af 1998 vil sikre, at virksomhederne kan overgå til elektronisk indberetning af års- og skatteregnskaber og andre statistiske oplysninger, og samtidig vil regeringen give mindre virksomheder en betydelig administrativ aflastning: et tilbud om at etablere let og billig adgang til at overdrage administrative opgaver til særlige servicevirksomheder.
Vi vil styrke samarbejdet mellem virksomheder og forskningsinstitutioner, ikke mindst for at styrke Danmarks placering på informationsteknologiområdet, og vi vil forøge indsatsen på de videregående IT-uddannelser i samarbejde med erhvervene.
Ser vi på vores rets- og udlændingepolitik, har borgerne krav på effektiv retshåndhævelse.
Politiet skal have styrke og teknologi til synligt og effektivt at bidrage til borgernes tryghed og kriminalitetens bekæmpelse.
Hvor der er stigende problemer, skal der også være en ekstra politiindsats og en hurtig strafforfølgning.
Siden flerårsaftalen fra 1995 har politiet fået uforudsete og arbejdskrævende ekstra opgaver.
Regeringen vil derfor invitere forligspartierne til en forhandling om justering af politiaftalen.
Regeringen vil samtidig tage initiativ til den fornødne udbygning af fængslerne, så de »negativt stærke fanger« kan isoleres på betryggende måde. Domstolenes uafhængighed og særlige stilling skal styrkes.
Forslaget til en omfattende domstolsreform vil derfor blive genfremsat allerede i næste uge.
Det gælder også regeringens forslag om større åbenhed omkring dommernes bijob.
Justitsministeren vil afgive en redegørelse til Folketinget om reduktion af ventetider inden for retssystemet.
Så er der offentlighedsprincippet, som desværre i nogle situationer er blevet misbrugt - misbrugt til at forfølge og chikanere offentligt ansatte.
Regeringen vil fremsætte lovforslag, der begrænser aktindsigten i personalesager for at skabe større retssikkerhed for de ansatte, og det gælder for offentligt som for privat ansatte.
Fordi man er offentligt ansat, skal man ikke være offentligt udhængt. Regeringen vil fastholde en flygtningepolitik, der bygger på både humanisme og konsekvens.
Vi skal med endnu større effektivitet bekæmpe menneskesmugling og forhindre illegal indvandring fra sikre lande, og til dem, der får lovligt ophold her i landet, skal vi i deres egen interesse, i vores fælles interesse, stille større krav.
Lad os sige det, som det er: Den hidtidige integration af udlændinge har ikke været god nok.
Der har i alt for høj grad været tale om klientgørelse og passiv forsørgelse.
Regeringen vil fremsætte forslag til en helt ny integrationslov, der både omfatter flygtninge og nye familiesammenførte indvandrere.
Sigtet er, at de nyankomne får ret og pligt til at finde en plads på arbejdsmarkedet og klare sig selv.
Der skal bruges flere penge på at få flygtninge og indvandrere i arbejde og færre på underhold.
Vi overvejer at gøre permanent opholdstilladelse til noget, der ikke gives automatisk efter 3 år, men noget, man skal kvalificere sig til gennem en målrettet indsats: ved at integrere sig i det danske samfund, ved at lære sproget, ved at undgå at stifte større gæld til det offentlige og undgå kriminalitet.
Det enkelte menneske, den enkelte udlænding vil opleve, at der stilles krav i Danmark, men man vil også opleve, at det skaber forudsætningen for et langt mere positivt syn på de udlændinge, der får permanent opholdstilladelse i Danmark.
Alt dette skal naturligvis ske med fuld respekt for personlige, kulturelle og religiøse forskelle.
Ret og pligt i udlændingepolitikken betyder også, at vi skal bekæmpe den modvilje, der møder indvandrere på det danske arbejdsmarked.
Fordi man har et fremmed navn, behøver
man ikke at have svært ved at få arbejde. Regeringen har taget initiativ til, at statens arbejdspladser lever op til deres ansvar, men det er naturligvis helt afgørende, at også de private virksomheder og kommunerne udviser fantasi, åbenhed og tolerance over for folk med anderledes baggrund og et anderledes navn.
Rigsfællesskabet:
Regeringen lægger vægt på et nært og et tillidsfuldt samarbejde mellem alle dele af rigsfællesskabet.
Vi glæder os over, den færøske økonomi gennem de seneste par år har gennemgået en på flere punkter meget positiv udvikling.
Indkomsterne har været stigende, arbejdsløsheden har været faldende, og som noget meget, meget vigtigt for Færøerne er udvandringen vendt, og landskassen havde i 1996 overskud.
Der budgetteres nu også med overskud i
1997 og i 1998.
Regeringen glæder sig over den positive udvikling, som vi håber vi kan videreføre i årene fremover.
Regeringen ønsker det nytiltrådte grønlandske landsstyre held og lykke med det forestående arbejde.
Råstofforvaltningen skal efter aftale mellem regeringen og landsstyret overdrages til Grønlands hjemmestyre - en historisk aftale.
Administrationen flyttes til Nuuk under landsstyrets ansvar.
Regeringen håber, at der fremover vil vise sig store muligheder på råstofområdet til gavn for beskæftigelsen og til gavn for indkomsterne for Grønland og i Grønland.
Vi ved helt sikkert, at store forandringer sker i vort samfund, men vi ved også, at fremskridt forstået som forandring til noget bedre er noget, vi selv skal kæmpe for.
Hvis vi som ansvarlige politikere skal bevare befolkningens tillid
, skal vi vise vilje til at finde nye og bedre svar.
Jeg har redegjort for vores visioner i dag, for vores mål for Danmark år 2005 og for den kurs, regeringen vil insistere på for at nå disse mål.
Vi har talt om fem plus to vigtige områder for vores fælles fremtid.
To overordnede, en europæisk og en økonomisk dansk, og fem hovedområder, der betyder så meget for danskeres hverdag.
Vi har talt om, hvorfor vi skal sætte farten en anelse ned for at nå sikkert videre frem til vort mål.
Det er afgørende for regeringen, at vi fastholder helheden og det rigtige tempo i de nødvendige beslutninger.
Viljen til at gøre det nødvendige er jo også politik.
Regeringen vil ikke lade sig lamme af taktiske manøvrer og uansvarlige meldinger fra anden side, for handlingslammelse får jo bare små problemer til at vokse sig store og alvorlige problemer til at forblive uløste.
I en situation, hvor der er behov for en vis justering i forbruget, nytter det ikke at komme med store løfter om skattelettelser, som der ikke er dækning for, eller med forslag om ensidige nedskæringer over for samfundets dårligst stillede, bl.a. dem på pension, efterløn eller dagpenge.
Den økonomiske udfordring, vi nu står over for, må ikke misbruges til ideologiske skoleridt.
Der er en opgave, og den skal løses ordentligt og med fornuft, så de sidste 5 års fremgangslinje kan fortsætte.
Befolkningen har betroet os, Folketing og regering, et meget stort ansvar.
Lad os nu ikke svigte dette ansvar.
Regeringen har som mindretalsregering opnået alle sine resultater i samarbejde med andre.
Danmark er i fremgang.
Det skal vi fastholde.
Må jeg foreslå, at vi indleder Folketingets arbejde med at udbringe et leve for Danmark.
Danmark leve!
I denne skriftlige del af redegørelsen gives en kortfattet omtale af de lovforslag og forslag til folketingsbeslutning, som regeringen ved begyndelsen af det nye folketingsår forventer at fremsætte i løbet af folketingsåret.
Denne del af åbningsredegørelsen indeholder endvidere oplysninger om ministerredegørelser til Folketinget.
Lov om støtte til handicappede i erhverv Forslaget skal bl.a. ses som et led i indsatsen for at skabe et rummeligt arbejdsmarked.
Loven samler de gældende regler for støtte til handicappede inden for Arbejdsministeriets område, bl.a. reglerne om personlig assistance til handicappede i erhverv, handicappede ansøgeres fortrinsadgang ved ansættelse hos offentlige arbejdsgivere, bevilling til stadepladser og taxikørsel.
Der forventes også fastsat regler
om arbejdspladsindretning samt eventuelt andre regler, der tager sigte på at få handicappede i ordinær beskæftigelse eller i skånejob/fleksjob.
Med forslaget sikres endvidere et uændret provenu til Arbejdsmiljørådets og branchemiljørådenes indsats i forbindelse med gennemførelsen af EU's 3. skadesforsikringsdirektiv.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med socialministerens forslag om ændring af lov om forsikring mod følger af arbejdsskade og lov om forsikringsvirksomhed og forventes fremsat samtidig hermed.
til de lediges faglige og geografiske mobilitet, ligesom opmærksomheden om arbejdsmarkedsrelevansen af de lediges uddannelsesforløb øges.
Desuden afskaffes etablerings- og igangsætningsydelsesordningerne.
Bidraget fastsættes på grundlag af lønsum og eksisterende egenbidrag.
Ændringen i personskatteloven sikrer, at bidraget er fradragsberettiget i den almindelige skattepligtige indkomst på linje med ordinære pensionsbidrag.
Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag:
Ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.
Forslaget vedrører opfølgning på seniorpolitiske initiativer, herunder eventuel opfølgning på anbefalinger fra Seniorpolitisk Initiativudvalg.
Ændring af lov om retsforholdet mellem arbejdsgivere og funktionærer
Såfremt en kvindelig funktionær bliver uarbejdsdygtig som følge af graviditet, skal arbejdsgiveren betale hende
halv løn i indtil 5 måneder.
Tilsvarende gælder, såfremt arbejdsgiveren ikke mener at kunne beskæftige hende, uanset at funktionæren ikke er uarbejdsdygtig.
Dette vil i givet fald kunne ske i forbindelse med en almindelig revision af funktionærloven, som på en række punkter må anses for forældet.
Arbejdsministeren vil give Folketinget følgende redegørelse:
Den nye lov om leje af almene boliger indeholder en række bestemmelser overført fra lov om leje og lov om almene boliger m.v. Der fastsættes endvidere nye bestemmelser om beboerklagenævn for det almene byggeri.
En samlet lejelov for det almene byggeri og de nye beboerklagenævn vil indebære en væsentlig styrkelse af retssikkerheden for den enkelte boligtager i det almene byggeri.
Lov om leje af erhvervslokaler m.v. Som opfølgning af Lejelovskommissionens betænkning, jf. ovenfor, vil der blive fremsat lovforslag, der dels tager udgangspunkt i aftalefrihed for parterne, men med beskyttelse af lejerne i opsigelsessituationer, dels indeholder eventuelle overgangsordninger for eksisterende lejeaftaler.
Forslaget vil betyde en forenkling af regelsættet for udlejning af erhvervslejemål, ligesom det vil fjerne regler, der hidtil har skabt usikkerhed for investorer i erhvervsejendomme.
Forslaget forventes også at ville give en bedre og hurtigere tilpasning af lejen og øvrige kontraktsvilkår til markedsforholdene.
Lov om leje af private udlejningsboliger Forslaget indebærer en modernisering af lovgivningen bl.a. på baggrund af anbefalingerne i Lejelovskommissionens betænkning, jf. ovenfor.
Lovgivningen forenkles bl.a. med henblik på at gøre reglerne mere brugervenlige, og der etableres huslejenævn over hele landet, eventuelt som fælleskommunale nævn.
Beboerindflydelsen styrkes bl.a. ved, at der gives beboerne indflydelse på vedligeholdelsen og forbedringen af ejendommene.
Der søges også skabt bedre incitamenter for udlejerne til at gennemføre forbedring og vedligeholdelse af ejendommene.
Det vil endvidere bl.a. blive foreslået, at ordningen om tilskud til ansættelse af beboerrådgivere videreføres i perioden 1998-2002, og at statens samtykke altid skal indhentes, forinden der foretages nedrivning af almene boligejendomme.
Der foreslås endelig ændringer vedrørende det statslige administrationsgebyr for nyt alment boligbyggeri.
De ændrede finansierings- og styringsregler indebærer endvidere ændringer i byfornyelseslovgivningen.
Lovforslaget fastsætter endvidere kvoten for støttede private andelsboliger for 1998.
Endelig foreslås ændringer vedrørende det statslige administrationsgebyr for nyt andelsboligbyggeri.
Rådet skal bl.a. fungere som tænketank vedrørende generelle byggepolitiske emner og udføre analyse- og udviklingsopgaver for ministeriet og byggesektoren i øvrigt.
På den baggrund foreslås lovens formålsbestemmelse ændret, ligesom de i loven fastsatte regler om rådets størrelse og repræsentantskabet foreslås ændret.
Ændring af lov om bygnings- og boligregistrering Der vil bl.a. blive foreslået en ophævelse af forbudet mod anvendelse af ejendomsdata i forbindelse med markedsføring og bestemmelser om samarbejde med forsyningsvirksomheder.
Lov om adresser Lovforslaget indebærer en samling af en række gældende
lovbestemmelser om adressering i én lov.
Med forslaget styrkes grundlaget for en bedre udnyttelse m.v. af data på ejendomsområdet.
Med forslaget indføres hjemmel til, at Elektricitetsrådet kan pålægge elforsyningsselskaberne at føre tilsyn med elektriske installationer.
Forslaget betyder endvidere, at private og offentlige selskaber stilles ens for så vidt angår tilsyn med stærkstrømsanlæg.
Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag:
Ændring af lov om andelsboliger og andre boligfællesskaber
På baggrund af forarbejderne til lov nr. 383 af 10. juni 1997 vedrørende stop for arrest og udlæg i en andel i en andelsboligforening arbejdes der videre med spørgsmålet om udlæg i og afholdelse af tvangsauktion over andele i andelsboligforeninger med henblik på eventuelt via lovgivning at løse udestående problemer.
Boligministeren vil give Folketinget følgende redegørelser:
- Byggepolitisk redegørelse
Handlingsplan for tilgængelighed for handicappede i byggeriet ERHVERVSMINISTEREN
Ændring af markedsføringsloven I regeringens forbrugerpolitiske strategi, der blev offentliggjort i april 1997, er det foreslået, at forbrugernes retsstilling styrkes ved en række ændringer af markedsføringsloven.
Forslaget betyder en styrkelse af Forbrugerombudsmanden.
Det foreslås bl.a., at aftaler mellem Forbrugerombudsmanden og en branche skal være bindende, og at Forbrugerombudsmanden på visse områder får mulighed for at udstede forbud/påbud over for erhvervsdrivende.
Forslaget betyder også, at reglerne om garanti i markedsføringsloven styrkes, og at det tværgående markedsføringstilsyn styrkes.
Lov om et uafhængigt center for forbrugerinformation Som led i den forbrugerpolitiske strategi foreslås også oprettet et uafhængigt center for forbrugerinformation.
Lovforslaget indeholder regler om centrets opbygning, styrelse og opgaver.
Med lovforslaget sikres hjemmel til, at kompetencen til at bevilge statslig forprojektkapital kan overføres til innovationsmiljøerne.
Der sker endvidere justering af kravene til anpartsselskaber, der er ejere af registrerede skibe.
Endvidere moderniseres lovens regler om opbevaring af regnskabsmateriale, således at der tages hensyn til udviklingen i informationsteknologien.
Loven herom foreslås derfor ophævet.
Forslaget indebærer også en række moderniseringer og rationaliseringer af reglerne.
Forslaget betyder en udsættelse af den i lovens § 37 forudsatte revision i folketingsåret 1997/98.
På baggrund af den hurtige udvikling på betalingsformidlingsområdet gennemføres en række pilotprojekter og undersøgelser.
Erhvervsministeren vil give Folketinget følgende redegørelse:
- Den erhvervspolitiske redegørelse
FINANSMINISTEREN
Det har endvidere vist sig ønskeligt at forenkle og modernisere visse andre bestemmelser i tjenestemandsloven, bl.a. bestemmelserne om ansættelse af EU-borgere. Som konsekvens af de foreslåede ændringer i tjenestemandsloven foreslås en mindre ændring af tjenestemandspensionsloven.
Ændring af lov om pensionering af civilt personel i forsvaret Som led i opfølgningen på overenskomstforhandlingerne
foreslås tilgangen til civilarbejderpensionsordningen lukket, således at loven alene omfatter personel, der er ansat den 31. marts 1998 eller tidligere.
Forslaget sigter mod en nedsættelse af renten for statsgaranterede studielån ved tilbud om refinansiering i Hypotekbankens bankvirksomhed.
Endvidere skal låntagere på et tidligere tidspunkt kunne danne sig et overblik over mulighederne og vilkårene for eftergivelse af deres gæld.
Lov om tilskud til Grønlands hjemmestyre Den nuværende lov om tilskud til Grønlands hjemmestyre udløber med udgangen af 1998.
Regeringen og hjemmestyret har indledt forhandlinger om tilskuddet efter 1998, og der forventes fremsat lovforslag herom i februar 1998.
Lov om tilskud til Færøernes hjemmestyre Den nuværende lov om tilskud til Færøernes hjemmestyre udløber med udgangen af 1998.
Regeringen og hjemmestyret har indledt forhandlinger om tilskuddet efter 1998, og der forventes fremsat lovforslag herom i marts 1998.
FORSKNINGSMINISTEREN Lov om digital signatur Lovforslaget indebærer mulighed for at kunne underskrive digitale dokumenter ved hjælp af en såkaldt »digital signatur«.
Forslaget opstiller de tekniske og juridiske rammer for anvendelsen af den digitale signatur, herunder en autorisationsordning for nøglecentre, der skal kunne verificere den enkeltes digitale signatur over for omverdenen.
Lovforslaget sidestiller dermed generelt den digitale signatur med en egenhændig underskrift.
Lovforslaget er en opfølgning på redegørelsen fra bl.a. forskningsministeren, justitsministeren og erhvervsministeren om ligestilling af digital og papirbaseret kommunikation.
Lov om Statstidende Formålet med forslaget er at revidere og ajourføre den eksisterende Statstidendelov fra 1903.
Loven skal skabe grundlag for at udgive Statstidende i elektronisk form.
Den almindelige retsvirkning af en offentliggørelse knyttes til den elektroniske offentliggørelse, når der er etableret almindelig adgang til den elektroniske udgave på folkebibliotekerne.
Loven indeholder desuden en række bestemmelser om den skriftlige udgave, som først ophører, når den almindelige elektroniske adgang er sikret.
Forslaget fremsættes efter aftale med hjemmestyret.
Lovforslaget samt de nedenfor anførte yderligere lovforslag på forskningsministerens område er en opfølgning af den politiske aftale om teleliberalisering.
Lovgivning om forbrugerbeskyttelse på teleområdet Lovgivningen vedrører bl.a. udbygning af oplysningspligten over for forbrugerne med hensyn til abonnements- og aftalevilkår og konsekvenserne af manglende opfyldelse fra teleselskabets side.
Forslaget omhandler bl.a. rammerne for etablering og udnyttelse af master til radiokommunikationsformål.
Sigtet er en »grøn« mastelovgivning, der sikrer en udstrakt fælles udnyttelse af eksisterende og nye master.
Forslaget vil samtidig medvirke til at sikre bl.a. nye mobilselskaber reelle muligheder for at etablere egen radioinfrastruktur og til at sikre reel adgang til etablering af radiokædeforbindelser m.v. Forslaget vil eventuelt også omfatte en udbygning af den eksisterende lovgivning om adgang
til videreformidling m.v.
Ændring af lov om graveadgang og ekspropriation m.v. til telekommunikationsformål
Lovgivningen vedrører bl.a. rammer for lige og åben adgang til offentlige myndigheders og forsyningsvirksomheders arealer og kabelføringsveje, herunder rammer, der sikrer åbne og offentlige udbudsprocedurer, rammer for omkostningsdeling m.v. Ændring af lov om teleterminaludstyr og ændring af lov om beskyttelse mod elektromagnetiske forstyrrelser Lovgivningen omhandler en generel revision af den gældende lovgivning om standardisering, specifikation, typegodkendelse m.v. af teleterminaludstyr samt den gældende lovgivning om elektromagnetisk udstråling.
Forslaget skal dels sikre overensstemmelse med den øvrige lovgivning på teleområdet, dels overensstemmelse med gældende EU-regler.
Forslaget vedrører ophævelse af den koncessionslovgivning, der danner grundlaget for Tele Danmarks tidligere eneret på visse dele af telekommunikationsområdet.
Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag:
Lovgivning vedrørende År 2000-problemet Der kan være behov for lovgivning i forbindelse med det såkaldte År 2000-problem, der vedrører fejl i edb-systemer og elektronik ved overgangen til det næste århundrede. Forskningsministeren vil give Folketinget følgende redegørelse: - Redegørelse om ligestilling af digital og papirbaseret kommunikation.
FORSVARSMINISTEREN
Det forudsættes, at kvinderne fuldt ud skal træde i stedet for værnepligtige mænd og erstatte et tilsvarende antal mænd i mobiliseringsstyrken. Der foretages konsekvensændringer af lov om ferie og lov om orlov inden for arbejdministerens område.
Lovændringerne vil også omfatte en række justeringer og tekniske ændringer af reglerne om godtgørelse, pensionsmæssig sikring m.v. i forbindelse med tjeneste i udlandet.
FØDEVAREMINISTEREN
Formålet er at skabe en forenklet og overskuelig lovgivning og at gennemføre en modernisering af kontrolsystemet.
Lov om økologisk jordbrugsproduktion
Interessen for økologiske produkter er stigende.
På trods af deres landskabsmæssige og lægivende betydning er beplantninger omkring bygninger, gylletanke og tekniske anlæg ikke omfattet af lovens formål, og mange af denne type læplantninger er i forfald.
Lovforslaget præciserer retningslinjerne og betingelserne for at yde støtte til forsøgsfiskeri og videnskabelige undersøgelser, der udføres med henblik på undersøgelse af alternative fiskemuligheder, fangstteknikker m.v.
Desuden indføres bemyndigelse til at yde støtte til produktudvikling i det primære fiskeri.
Herudover forventes forslaget at indeholde enkelte mindre justeringer af lovens regler.
Der forventes også behov for at ændre bestemmelserne om Det Centrale Husdyrbrugsregister med henblik på at muliggøre registrering af forbruget af veterinærmedicin og antibiotiske vækstfremmere.
Endelig forventes der foretaget ændring af reglerne om bekæmpelse af sygdomme hos akvakulturdyr gennem tørlægning af dambrug.
Reglerne skal sikre en mere konsekvent anvendelse af reguleringssystemerne.
Regelændringerne sker i sammenhæng med kapacitetsreguleringen
for flåden.
I forbindelse hermed ønskes forbedrede muligheder
Ændring af lov om regulering af fiskeriet I sammenhæng med ændring af lov om saltvandsfiskeri forberedes stramninger af reglerne om tilladelse til at anvende fartøjer til erhvervsmæssigt fiskeri.
Ændring af lov om førstegangsomsætning af fisk Som led i en gennemgang af det gældende bevillingssystem for fiskeauktioner forventes fremlagt forslag om en liberalisering af adgangen til at drive fiskeauktion.
Erhvervet har i stedet ønsket en mere direkte tilbageføringsmodel.
Der overvejes en tilbageføring opgjort på grundlag af momsbelagt omsætning i jordbrugsvirksomheder.
Forslaget er et led i regeringens plan for at reducere forbruget af antibiotika i fødevareproduktionen.
Med lovforslaget udvides adgangen til at fastsætte regler om oplysningspligt for foderstofvirksomheder og landmænd, bl.a. således at myndighederne på bedriftsniveau kan få et overblik over forbruget af de nævnte tilsætningsstoffer.
De påtænke ændringer vedrører dels en tilpasning af de miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger, dels foranstaltninger til forbedring af produktion og afsætning af honning.
Endvidere foreslås lovbestemte minimumsfrister for udsendelse af dagsorden til møderne i kommunalbestyrelser og amtsråd samt fremlæggelse af materiale til medlemmers gennemsyn.
Ændring af lov om kommuners og amtskommuners udførelse af opgaver for andre offentlige myndigheder
Det følger af revisionsbestemmelse i loven, at denne skal tages op til revision i folketingsåret 1997/98.
Der er nedsat et udvalg, der skal foretage en vurdering af, hvilke erfaringer der er indvundet med loven.
Udvalgets arbejde skal være afsluttet i januar 1998.
Der vil på denne baggrund blive taget stilling til, i hvilket omfang der måtte være behov for ændringer af loven.
Ændring af lov om folketingsvalg i Grønland Formålet med lovforslaget er at erstatte den hidtidige ordning med personlige stedfortrædere med en ordning, hvorefter de ikkevalgte kandidater af samme parti henholdsvis kandidatforbund indtræder som stedfortrædere i tilfælde af midlertidig eller varig mandatledighed.
Formålet med forslaget er endvidere at åbne mulighed for, at der kan brevstemmes på skibe hjemmehørende i Grønland, uanset om disse sejler i indenrigsfart samt at lovfæste fristen for indlevering af kandidatanmeldelser.
Loven erstatter bestemmelser, der i dag findes i ø-støtteloven under Miljø- og Energiministeriet.
Det vil være forslagets målsætning at gøre integrationsindsatsen mere individuelt tilpasset med henblik på at styrke den enkelte udlændings muligheder for at etablere et liv som selvhjulpen.
Lovforslaget skal lægge op til en bedre kombination af intensiv sprogtræning og intensiv jobforberedelse samt større fleksibilitet i integrationsperiodens længde.
Forslaget skal samtidig præcisere den enkelte udlændings egne pligter.
Udvisningsbetænkningen indeholder bl.a. forslag til ændringer, der indebærer en forenkling og justering af udlændingelovens bestemmelser om udvisning.
Forslaget indeholder endvidere præciseringer og justeringer af procedurerne i forbindelse med udvisning.
Der foretages en nødvendig tilpasning til det lovforslag om beskyttelse af personoplysninger m.v., der fremsættes af justitsministeren for at implementere Rådets direktiv om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger.
Forslaget indeholder endvidere ændringer
om færingers og grønlænderes værnepligt under ophold i Danmark samt delvis ændring af Værnepligtsnævnets funktion og sammensætning m.v. Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag:
Ændring af lov om valg til Folketinget og ændring af lov om kommunale valg Der skal eventuelt gennemføres tekniske ændringer af reglerne om brevstemmeafgivning i institutioner, der drives efter reglerne i bistandsloven, som følge af ikrafttræden pr. 1. juli 1998 af lov om social service, der delvis træder i stedet for bistandsloven.
Ændring af lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner og amtskommuner
Lovforslaget er en opfølgning på regeringens redegørelse til Folketinget om landdistrikterne.
Hensigten er, at kommuner fra en pulje skal kunne ansøge om støtte til kommunal finansiering af en række udviklingsprojekter under udvalgte EU-støtteordninger.
Puljen foreslås oprettet i tilknytning til den pulje, der er afsat til særlig vanskeligt stillede kommuner og finansieres af bloktilskuddet. Indenrigsministeren vil give Folketinget følgende redegørelse: - Landdistriktsredegørelse JUSTITSMINISTEREN
Lovforslaget er udarbejdet på grundlag af Domstolsudvalgets betænkning nr. 1319/1996 og har til formål at markere domstolenes uafhængige stilling ved etablering af en selvstændig domstolsstyrelse, som skal have til opgave at varetage de bevillingsmæssige og administrative opgaver i relation til domstolenes virksomhed.
Efter forslaget skal domstolsadministrationen fortsat ressortmæssigt være en del af Justitsministeriets område, men justitsministeren skal ikke have instruktionsbeføjelser over for Domstolsstyrelsen, og det retlige ansvar for Domstolsstyrelsens virksomhed vil som konsekvens heraf alene påhvile Domstolsstyrelsens bestyrelse.
Lovforslaget er med nogle ændringer en genfremsættelse af et lovforslag, L 276, der blev fremsat i maj 1997.
Lovforslaget bygger på Domstolsudvalgets betænkning nr.
1319/1996
og har til formål at gennemføre en række ændringer af retsplejelovens regler som konsekvens af den ændring i strukturen for domstolenes administration, der foreslås gennemført i forslag til lov om Domstolsstyrelsen.
Som led heri foreslås bl.a., at der i retsplejeloven angives en række kriterier, som skal tillægges vægt ved besættelse af dommerstillinger, og at der skabes mulighed for, at advokater kan konstitueres som dommere i en kortere periode.
Lovforslagets formål er en revision af psykiatriloven fra 1989 som følge af en revisionsbestemmelse i loven.
Et hovedpunkt i lovforslaget er en forenkling af klageordningen.
Der foreslås også bestemmelser, der skal sikre en hurtig behandling af klagerne.
Blandt de øvrige ændringer kan nævnes et forslag om, at en klage ikke skal tillægges opsættende virkning, hvis tvangsbehandling er nødvendig for at afværge, at patienten udsætter andre for nærliggende fare.
Arbejdsgruppen har bl.a. til opgave at overveje, om der er behov for lovændringer på området og i givet fald at udarbejde udkast til sådanne ændringer.
Arbejdsgruppen forventes at afgive betænkning i løbet af kort tid.
På grundlag af arbejdsgruppens betænkning vil der blive fremsat lovforslag om ændring af offentlighedsloven vedrørende aktindsigt i personalesager.
Lovforslaget vil endvidere indeholde forslag om ændring af reglerne om bl.a. aldersforskel mellem adoptanter og adoptivbørn og om det antal børn, et ægtepar kan adoptere.
Det foreslås, at norske, svenske og islandske statsborgere sidestilles med danske statsborgere i relation til indgåelse af registreret partnerskab.
Endvidere vil lovforslaget eventuelt indeholde forslag til en præcisering af reglerne for politiets adgang til at anvende agenter.
I betænkningen foreslås ændringer af retsplejeloven, der medfører en udvidet adgang for medierne til aktindsigt i domstolenes sager.
Det foreslås også, at journalister får adgang til at udtale sig, inden retten træffer afgørelse om dørlukning og om referat- og navneforbud, og at medierne får adgang til at kære rettens afgørelser herom.
Herudover indeholder betænkningen bl.a. forslag om adgangen til at tegne og bruge referatbåndoptager under retsmøder.
Betænkningen har været sendt til høring og har været forelagt Retsplejerådet.
Det foreslås at ophæve straffelovens bestemmelse om lediggang
under sådanne forhold, at der er grund til at antage, at man ikke ernærer sig på lovlig vis, herunder ved prostitution.
Uden for det strafferetlige område vil prostitution fortsat ikke være lovligt erhverv.
Lovforslaget vil indeholde den nødvendige følgelovgivning i den forbindelse.
Der foreslås endvidere bl.a. en modernisering af straffelovens bestemmelser om alfonseri m.v.
Ændring af våben- og eksplosivstofloven
Loven vil blive foreslået ændret på en række punkter, herunder vedrørende lyddæmpere, teleskopsigtemidler, kraftige luftdrevne våben og blyhagl.
Endvidere vil der blive stillet forslag til en bemyndigelsesbestemmelse, der gør det muligt at fastsætte nye regler om skydebaner og feltskydningsterræner.
Ændring af kasinoloven
Lovforslaget fremsættes på grundlag af en revisionsbestemmelse i den nugældende kasinolov.
Forslaget vil endvidere indeholde forslag til regler om spil i restaurationer og spillehaller på baggrund af en betænkning fra forlystelsesudvalget, der forventes afgivet i efteråret 1997.
Ændring af dyreværnsloven Der forventes snarest at ville blive fastsat administrative bestemmelser om privates hold af farlige dyr samt om erhvervsmæssig opdræt af og handel med dyr.
I tilknytning hertil samt i forbindelse med regler om zoologiske haver vil der være behov for at få tilvejebragt et særlig sagkyndigt råd, der kan bistå politiet i forbindelse med de sager, der forelægges politiet på de nævnte områder.
Ændring af lov om mærkning af cykelstel
Loven foreskriver, at mærkning skal ske ved indhugning i stellet.
På baggrund af henvendelser fra cykelfabrikanter og anbefalinger fra en arbejdsgruppe under Rigspolitichefen vil loven blive foreslået ændret, således at stelmærkning ud over ved indhugning skal kunne foretages på lignende godkendt måde, der ved prægning i materialet sikrer, at stelmærkningen ikke let kan fjernes.
Ved lovforslaget gennemføres de lovændringer, der er nødvendige for, at Danmark kan ratificere denne konvention.
Endvidere foreslås det, at grove overtrædelser af momsloven bliver omfattet af straffelovens § 289 om groft skattesvig, som har en strafferamme på 4 år.
Lov om politiklagenævn i Grønland
Den Grønlandske Retsvæsenskommission har foreslået, at der forud for afslutningen af arbejdet i kommissionen gennemføres en lov om behandling af klager over politipersonalet i Grønland.
Kommissionens forslag vil danne grundlag for et lovforslag om oprettelse af et grønlandsk politiklagenævn, der på centrale punkter vil ligne den danske ordning.
Lovforslaget skal inden fremsættelsen forelægges for Grønlands hjemmestyre.
Retsplejerådet har behandlet spørgsmålet om kompetencefordelingen mellem byretter, landsretter og Højesteret.
Formålet har først og fremmest været at overveje behovet for en vis omlægning af de sagstyper, der i dag behandles af Højesteret.
Betænkningen fra Retsplejerådet vil foreligge i løbet af kort tid.
Betænkningen vil efter en høring danne baggrund for et lovforslag om ændring af retsplejeloven.
Lov om beskyttelse af personoplysninger m.v. På baggrund af den betænkning, som forventes afgivet i november 1997 af Udvalget om Registerlovgivningen,
Justitsministeriets Småsags-udvalg vil i løbet af kort tid afgive betænkning om en hurtigere og enklere behandling af småsager.
Betænkningen indeholder forslag om en særlig procesform for visse retstvister af mindre værdi, sådan at borgerne får adgang til rådgivning om og behandling af sådanne krav på en let, hurtig og billig måde.
Betænkningen vil sammen med høringsudtalelser om betænkningen og en udtalelse fra Retsplejerådet danne grundlag for et lovforslag om ændring af bl.a. retsplejeloven.
Såfremt der er anledning hertil, vil der blive forslået ændringer i straffelovens bestemmelse om, at forhold, der begås i udlandet, også skal være strafbare i det pågældende fremmede land.
En arbejdsgruppe under Sundhedsstyrelsen har i en rapport anbefalet, at grænsen for, hvornår der er tale om en spontan abort, og hvornår der er tale om et dødfødt barn, nedsættes fra udløbet af 28. graviditetsuge til udløbet af 22. graviditetsuge.
Rapporten har været til høring hos en lang række myndigheder og organisationer.
På den baggrund overvejes det at ændre den nævnte grænse.
Endelig kan der eventuelt blive spørgsmål om at fastsætte en tidsmæssig grænse for, hvornår en abort kan gennemføres.
Etisk Råd har netop afgivet en udtalelse om dette spørgsmål.
Lov om fuldbyrdelse af straf m.v. Straffelovrådet forventes i begyndelsen af 1998 at afgive betænkning om en straffuldbyrdelseslov.
På grundlag af betænkningen og høringssvar vil der eventuelt blive fremsat forslag til lov om fuldbyrdelse af straf m.v.
Samtidig vil der eventuelt blive fremsat forslag til ændringer i anden lovgivning som følge af gennemførelsen af straffuldbyrdelsesloven.
Straffelovrådet har foreslået, at adgangen til partsaktindsigt i sager vedrørende straffuldbyrdelse begrænses for at undgå, at indsattes oplysninger til fængselsmyndighederne misbruges af andre indsatte.
Rådets forslag, der skal ses i sammenhæng med en straffuldbyrdelseslov, vil eventuelt danne grundlag for et lovforslag om ændring af forvaltningslovens bestemmelser om partsaktindsigt, således at retten til aktindsigt begrænses i sager bl.a. om valg af afsoningsinstitution og overførsel til anden afsoningsinstitution.
Justitsministeren vil give Folketinget følgende redegørelse:
- Redegørelse om reduktion af ventetider i retssystemet KIRKEMINISTEREN Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag:
Ændring af den kirkelige lovgivning på Færøerne Kirkeministeriet har for øjeblikket et antal forslag til kgl. anordninger om ikrafttræden på Færøerne af de kirkelige hovedlove til høring hos det færøske Lagting.
Forinden anordningerne sættes i kraft på Færøerne, er det nødvendigt at ophæve lov for Færøerne om kirkernes styrelse, ligesom der skal foretages ændringer i enkelte bestemmelser i lov om oprettelse af Færøernes Stift.
Fremsættelse af lovforslag beror på høringen af det færøske hjemmestyre.
Ændring af lov om ansættelse i stillinger i folkekirken m.v. Der er nedsat en arbejdsgruppe, der skal vurdere behovet og mulighederne for en mere fleksibel besættelse af præstestillinger.
Formålet med lovforslaget er at ændre den nuværende bibliotekaruddannelse til en informationsvidenskabelig uddannelse med et bredere sigte og en større fleksibilitet som følge af informationssamfundet og arbejdsmarkedets behov.
Bestemmelsen har til formål at sikre, at en væsentlig del af befolkningen kan følge sådanne begivenheder i tv uden at skulle betale ekstra for det.
De enkelte medlemslande har efter direktivet mulighed for at udarbejde lister med sådanne begivenheder.
Lovforslaget vil dels indeholde en bestemmelse om, at danske tv-foretagender skal respektere andre landes lister, dels en bemyndigelse for ministeren til at udarbejde en dansk liste.
Endvidere vil lovforslaget indeholde et forbud mod erhvervsmæssig omsætning af piratdekoderkort eller andet udstyr, som muliggør uautoriseret adgang til krypterede radio- eller tv-udsendelser.
Der findes på nuværende tidspunkt ikke i dansk lovgivning et direkte forbud mod piratdekoderkort.
Forslaget medfører endvidere bl.a. en række ændringer af betydning for det digitale område.
Ændring af lov om regionale kulturforsøg Der er for perioden 1. januar 1996 til og med 31. december 1999 etableret en række regionale kulturforsøg.
Det nærmere indhold af de enkelte forsøg er fastsat i treårige forsøgsaftaler indgået mellem kulturministeren og forsøgsregionen.
Ændringsforslaget, der indebærer, at alle forsøgene slutter den 31. december 1999, stilles med henblik på at give tid til en grundig evaluering af forsøgene og for, at eventuel ny lovgivning kan træde i kraft i umiddelbar forlængelse af afslutningen af samtlige forsøg.
Kulturfonden har spillet en vigtig rolle for synliggørelsen af det lokale kulturliv, og den har etableret en frugtbar forbindelse mellem den brede, folkelige kultur og den professionelle, etablerede kultur, men en nyorientering synes påkrævet.
Med forslaget omdannes Kulturfonden til Kulturministeriets Udviklingsfond.
Omdannelsen sker for at koncentrere den kulturpolitiske indsats på færre, men banebrydende projekter af høj kvalitet, for at kunne støtte projekter, der falder uden for de eksisterende støtteordninger og for at kunne påtage sig en opsøgende og igangsættende virksomhed.
Ændring af lov om statstilskud m.v. til zoologiske haver Der er fire zoologiske haver, der modtager statstilskud i henhold til zoo-loven: Københavns Zoologiske Have, Aalborg Zoo, Odense Zoo og Givskud Zoo. Lov om statstilskud m.v. til zoologiske haver påtænkes revideret med henblik på en revision af tilskudssystemet og en eventuel udvidelse af gyldighedsområdet.
Lovrevisionen vil endvidere tilstræbe at bringe loven i overensstemmelse med den kommende EU-henstilling om hold af vilde dyr.
Ændring af lov om offentlige arkiver Lovforslagets formål er primært at justere bestemmelserne om arkivering af materiale med personoplysninger i sammenhæng med justitsministerens revision af lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger.
Ændring af lov om teater
DST-ordningen har fungeret siden 1991, og udviklingen har vist et behov for at forbedre ordningens nuværende rammer og indhold.
Lovforslaget fremsættes nu således, at de foreslåede ændringer kan have virkning fra år 2000, hvor de gældende aftaler udløber.
Kulturministeren vil give Folketinget følgende redegørelse
Kulturpolitisk
redegørelse
MILJØ- OG ENERGIMINISTEREN Initiativer til styrkelse af indsatsen for et bedre vandmiljø Regeringen fremlagde i september måned et udspil til styrkelse af indsatsen for et bedre vandmiljø.
Som opfølgning vil der - ud over et forslag om en kvælstofafgift - blive taget de nødvendige lovgivningsinitiativer.
Lovgivning om beskyttelse af det danske grundvand
Der blev i marts 1996 nedsat et Drikkevandsudvalg, som har til opgave overordnet at vurdere, om det gældende lovgrundlag sikrer en tilstrækkelig beskyttelse af grundvandet.
Udvalget vil i løbet af efteråret afgive sin endelige betænkning.
Dette arbejde forventes at være færdigt i løbet af efteråret.
Der vil, når resultatet af de nævnte initiativer foreligger, blive fremlagt et samlet lovforslag på området, bl.a. indeholdende regler om ansvar for fremtidige forureninger.
Forslaget indeholder også bestemmelser om nedsættelse af et råd til afløsning for det nuværende råd for renere teknologi og genanvendelse.
Endelig vil lovforslaget indeholde ændrede administrative bestemmelser om procedurer m.v. for tilskudsforvaltning.
Der kan gives tilskud til udvikling, markedsføring, anskaffelse og anvendelse af energieffektivt og energibesparende udstyr i bygninger.
Lovene vedrører tilskudsordninger, der fungerede i slutningen af 1970'erne og i 1980'erne.
Alle disse tilskudsordninger er ophørt og ophæves hermed. Ændring af lov om statstilskud til energibesparelser m.v. i erhvervsvirksomheder Lovforslaget åbner mulighed for, at el- og energiselskaber på særlige betingelser kan indgå i finansieringen af industrielle kraftvarmecentraler, uden at det medfører nedsættelse af det investeringstilskud, der i dag kan tildeles sådanne anlæg.
Lovgivning om affaldsbehandling:
En sådan ordning skal sikre, at virksomhederne etablerer og løbende vedligeholder systemer for egenkontrol og dokumentation.
Bl.a. skal lovforslaget muliggøre en certificeringsordning i forbindelse med etableringen af den skrotningsordning for biler, som Miljøstyrelsen sammen med branchen arbejder på at etablere.
Bestemmelsen i miljøbeskyttelseslovens § 49 om kommunale fællesskaber på affaldsområdet foreslås ændret med henblik på at ligestille kommunale fællesskaber og kommuner, således at også kommuner kan pålægges pligt til at modtage affald fra andre kommuner.
Ændringen tager sigte på de helt særlige situationer, hvor de kommunale myndigheder ikke kan blive enige om en hensigtsmæssig affaldsforvaltning inden for regionen.
Der vil endvidere blive overvejet andre lovændringer, der er nødvendige for at sikre, at kommunerne kan leve op til forpligtelserne på affaldsområdet.
Lovgivning om råstofforvaltning for Grønland Som opfølgning på de igangværende forhandlinger mellem regeringen og Grønlands hjemmestyre om overførsel af råstofforvaltningen for Grønland til hjemmestyret forventer regeringen at fremsætte forslag om ændring af lov om mineralske råstoffer i Grønland samt forslag til konsekvensændringer i en række andre love.
Forslaget herom vil imidlertid ikke kunne fremsættes i den kommende folketingssamling.
Der er derfor behov for en midlertidig ordning for de 20 års-bevillinger, der udløber fra 1998.
Lovforslaget giver miljø- og energiministeren hjemmel til at forlænge de nugældende bevillinger i en kortere periode på 1 - 2 år.
Formålet med aftalen er at skabe rammer for en samordnet beskyttelse af trækkende vandfugle.
Aftalen dækker det afrikanske og det europæiske kontinent samt dele af Asien.
Aftalen medfører ikke behov for lovændringer.
Der vil blive lagt vægt på en rimelig afgrænsning
i forhold til ansvarlige virksomheder.
Miljø- og energiministeren vil give Folketinget følgende redegørelser: - Affaldsredegørelse - Redegørelse om Dansk Olie og naturgas A/S - Energipolitisk redegørelse
MINISTEREN FOR UDVIKLINGSBISTAND Ministeren for udviklingsbistand vil give Folketinget følgende redegørelse: - Redegørelse om den nationale og internationale udmøntning af »Platform for Action«, opfølgning af Verdenskvindekonferencen i Beijing i september 1995 SKATTEMINISTEREN
I den forbindelse overvejes det at samle skattelovgivningens opkrævningsregler i en skatteopkrævningslov.
Dette indebærer, at Momsnævnet, Motornævnet og Ankenævnet for Bidrag til Arbejdsmarkedsfondene nedlægges.
Det overvejes ligeledes at indføre en klageafgift på alle klagesager til Landsskatteretten og at yde omkostningsdækning i sådanne sager.
Forslagene udbygges bl.a. med forslag om afskrivningsadgang for bygninger til brug for bondegårdsferie, jf. Indenrigsministeriets betænkning om landdistrikterne.
Herudover foreslås ligningsloven ændret således, at der i overensstemmelse med EU-retten gives bortseelse henholdsvis fradrag for udenlandske sociale bidrag ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.
Efter kommissoriet skal udvalget stræbe efter at færdiggøre sit arbejde med henblik på lovgivning i folketingsåret 1997-98.
Ændring af forskellige skatte- og afgiftslove Forslaget ændrer en række skatte- og afgiftslove - afskrivningsloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven, selskabsskatteloven, ligningsloven, ejendomsavancebeskatningsloven og boafgiftsloven - med henblik på en objektivering m.v. af en række regler om dispensationer eller tilladelser.
Forslaget forventes også at indeholde regler om ligestilling af skattemyndighederne og skatteyderne for så vidt angår adgangen til at inddrage nye krav under en domstolsprøvelse af en skattesag.
Forslaget indeholder regler, der sikrer elværkers skattefrihed, når der udøves sideordnede aktiviteter efter elforsyningsloven.
Der indføres almindelig skattepligt for disse aktiviteter.
Ændring af fusionsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven og aktieafgiftsloven Der overvejes ændringer i fusionsskatteloven som opfølgning på Økonomiministeriets lov om investeringsforeninger og specialforeninger.
I aktieafgiftsloven foreslås fritagelsesbestemmelserne i fusions- og fissionstilfælde ændret.
Det overvejes endvidere at inddrage anparter under aktieafgiften.
Endelig foreslås det at harmonisere og forenkle reglerne i aktieavancebeskatningslovens vedrørende aktieombytning, således at reglerne bliver ens, uanset om der er tale om aktier i selskaber inden for eller uden for EU.
Der foreslås endvidere ændringer af boafgiftslovens regler om gaver mellem ugifte samlevende.
Ændring af pensionsbeskatningsloven Formålet med forslaget er at foretage en afgrænsning i pensionsbeskatningsloven af ugifte samlevende, så denne gruppe får skattemæssigt samme muligheder som ægtepar for at få udbetalt pension, når den ene part dør.
Ændring af lov om skattefri virksomhedsomdannelse Forslaget justerer bl.a. reglerne for interessentskaber.
De skattemæssige regler vedrørende investeringer i miljøvenlige mindre skibe til nærtrafik lempes, jf. betænkning til lovforslag nr. L 201 afgivet af Folketingets Erhvervsudvalg den 15. maj 1997.
Det foreslås, at der ikke kan opnås fradrag, såfremt ydelsen ville have været strafbar som bestikkelse i Danmark.
Reglerne om tildeling af tipsmidler forventes revideret, herunder reglerne om kredsen af modtagere og systemet for fordelingen af tipsmidlerne.
Der skal endvidere foretages ændringer af loven, således at Grønland og Færøerne får tildelt en forholdsmæssig andel af tipsmidlerne.
Der henvises til justitsministerens forslag om ændring af kasinoloven.
Ændring af momsloven Det foreslås, at reglerne om afregning af moms ændres, så de særlige regler om lang kredittid for afregning af moms for landbrug og fiskeri m.v. ophæves.
Ændring af lønsumsafgiftsloven
Kredittiden for afregning af lønsumsafgift foreslås nedsat.
For den del af lønsumsafgiften, der afregnes kvartalsvis, har virksomhederne en kredit på 3 måneder og 15 dage med indbetaling af afgiften.
Det foreslås, at afregningstiden for denne del af afgiften nedsættes til 15 dage.
Udvidelsen sker i to trin: For indkomståret 1998 skal kun selskaber og foreninger m.v. med en skattepligtig indkomst på over 10 mill. kr. betale acontoskat.
Fra og med indkomståret 1999 skal alle selskaber betale acontoskat.
Der foreslås endvidere mindre tekniske justeringer af reglerne.
Regeringen undersøger derfor mulighederne for at rette op på dette, herunder at justere visse miljøafgifter.
Som følge heraf skal der foretages konsekvensrettelse i lov om afgift
af vejbenyttelse
Formålet med forslaget er at begrænse antallet af gamle sager, der skal behandles manuelt i forbindelse med årtusindeskiftet.
Forslaget har til formål at skattefritage hæderspriser, der uddeles af mellemstatslige organisationer eller institutioner, hvor Danmark er medlem eller deltager.
Ændring af fusionsskatteloven og skattestyrelsesloven Der kan blive tale om ændringer af fusionsskatteloven og skattestyrelsesloven i forbindelse med økonoministerens lovændringer, der skal lette håndteringen af pengeinstitutkriser.
Endvidere overvejes andre mindre justeringer af loven.
Lovændringen forudsættes at have virkning fra 1. januar 1998.
Initiativer og opfølgning af regeringens redegørelse til Folketinget om status for pesticidhandlingsplanen fra 1986.
Planen havde som mål at halvere pesticidforbruget inden 1997.
På baggrund af redegørelsen vil der blive fremsat forslag om en forhøjelse af pesticidafgiften Lov om en kvælstofafgift Med henblik på at begrænse kvælstofudledningen fra landbruget agter regeringen at fremsætte lovforslag om en kvælstofafgift i foråret 1998.
Love om dobbeltbeskatningsoverenskomster Folketinget skal godkende dobbeltbeskatningsoverenskomster ved lov.
Ved udformningen sikres, at tillægsbelåning omfattes, mens omsætningen af ejerboliger samt nybyggeriet ikke berøres.
Skatteministeren vil give Folketinget følgende redegørelse
Samtidig ophæves en række særregler om arbejdsskadeforsikring i lov om forsikringsvirksomhed.
Forslaget er en opfølgning på en betænkning fra Arbejdsskadeudvalget fra december 1994 og en række efterfølgende udvalgsarbejder.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med arbejdsministerens forslag om ændring af lov om arbejdsmiljø og forventes fremsat samtidig hermed.
Kommunerne vil få hjemmel til at standse ydelsen, såfremt der ikke modtages svar fra den pågældende.
Det foreslås, at det alene er de sociale myndigheder, der har kompetencen til at godkende sådanne opholdssteder som generelt egnede.
Med overflytningen indføres der ankeadgang for kommunens afgørelser.
Samtidig får de private arbejdsgivere og frivilligt forsikrede selvstændige erhvervsdrivende mulighed for at vælge, om de selv vil afholde udgiften til sygedagpenge i de to første sygedage eller betale en højere præmie til forsikringsordningerne.
Forslaget medfører også, at forsikringsselskaberne får pligt til at orientere skadelidtes opholdskommune, når der udbetales erstatning til skadelidte som følge af en personskade.
Formålet er at lette kommunernes brug af regresbestemmelsen i sygedagpengeloven.
For at forenkle regelsættet om arbejdsskadeforsikring overvejes det, om arbejdsulykker, der er indtrådt før den 1. april 1978, og erhvervssygdomme, der er anmeldt før samme dato, i fremtiden skal behandles efter tilsvarende regler som for sager efter 1. april 1978.
Arbejdet forventes afsluttet med udgangen af 1997, og der kan på denne baggrund blive tale om at ændre reglerne på området.
Socialministeren vil give Folketinget følgende redegørelse:
Medieudvalget anbefalede, at der skulle ændres på finansieringsinstituttets tildelingskriterier og på tilsynsrådets sammensætning.
Ændring af udvalgsloven og bestyrelsesloven
Forslaget betyder, at ministeren kan undlade at besætte medlemsposter, hvis myndigheder eller organisationer ikke indstiller både kvinder og mænd i overensstemmelse med den gældende lovgivning.
Forslaget vil eventuelt indebære en ændring af den gældende lov om embedslægeinstitutioner.
Lov om patienters retsstilling Formålet med lovforslaget er at styrke patienters retssikkerhed i forhold til sundhedsvæsenet og at understøtte tillids- og fortrolighedsforholdet mellem patienterne og sundhedsvæsenet samt dettes forskellige personalegrupper.
Med lovforslaget sker dels en styrkelse og præcisering af patienternes retsstilling, dels en samordning af de centrale regler om patienternes selvbestemmelse og retssikkerhed, der allerede måtte være indeholdt i eksisterende love eller andre regler, eventuelt sædvanepraksis.
Ændring af lov om offentlig sygesikring Formålet med lovforslaget er at skabe hjemmel for tilskud til lægeordinerede ernæringspræparater for personer, der lider af sygdom eller svækkelstilstande.
Beslutningsforslaget skal danne grundlag for, at Danmark kan ratificere konventionen.
Det overvejes at foretage en revision af den gældende lovgivning bl.a. med henblik på at inddrage den primære sundhedssektor.
Ændring af lov om tandpleje m.v. Formålet med forslaget er at sikre brugerne af den særlige amtstandpleje et relevant tandplejetilbud, herunder specielt de tandplejetilbud, der retter sig mod tidligere særforsorgsklienter.
Sundhedsministeren vil give Folketinget følgende redegørelse
Forebyggelsespolitisk
redegørelse
TRAFIKMINISTEREN Lov om buskørsel På baggrund af Buslovudvalgets delrapport, som forventes afgivet i efteråret 1997, vil der skulle ske ændringer i lov om buskørsel og de tilhørende administrative regler.
Ændringerne vil hovedsagelig bestå i friere forhold for fjernbustrafikken og en ændret sammensætning af Persontrafikrådet.
En ændring af lov om luftfart foreslås for at tilvejebringe hjemmel til ratifikation af den ændrede Eurocontrol-konvention vedrørende lufttrafikstyring.
Endvidere foreslås i lyset af den internationale udvikling på området en nedsættelse af promillegrænsen fra 0,4 til 0,2 promille for personer, der gør tjeneste i et luftfartøj.
Lovforslaget vil endvidere give trafikministeren bemyndigelse
til at fastsætte betaling for benyttelse af jernbanen.
Lovforslaget skal regulere åbningen af skinnenettet for konkurrence samt give hjemmel til, at der kan opkræves betaling for kørsel på skinnenettet.
Der vil endvidere blive skabt hjemmel til, at trafikministeren kan implementere fremtidige EU-retsakter vedrørende jernbanedrift.
Lov om etablering af den selvstændige offentlig virksomhed DSB m.v. Der blev den 24. oktober 1996 indgået en supplementsaftale til DSB-rammeaftalen af november 1994.
Som udmøntning af aftalen fremsættes lovforslag om, at DSB den 1. januar 1999 etableres som en selvstændig offentlig virksomhed, jf. Post Danmark modellen, og at der under den selvstændige offentlige virksomhed kan etableres de i aftalen forudsatte datterselskaber.
Lov om visse hovedlandevejsstrækninger Lovforslaget forventes bl.a. at omfatte ophævelse og ændring af en række projekterings- og anlægsbemyndigelser vedrørende hovedlandevejsnettet.
Forslaget er delvis en opfølgning på den i sidste folketingssamling vedtagne ændring af vejloven, der bl.a. indebærer, at 2/3 af statsvejnettet overføres til amterne pr. 1. januar 1998.
Der vil endvidere blive foreslået nye tiltag på kontrol- og sanktionsområdet, herunder opprioritering af tungvognskontrollen og skærpede sanktioner for overtrædelse af køre-hviletidsbestemmelserne, ikke mindst i gentagelsestilfælde.
Herudover kan mindre ændringer af færdselsloven komme på tale.
Ændring af lov om fremgangsmåde ved ekspropriation vedrørende fast ejendom og ændring af lov om offentlige veje og lov om private fællesvej Lovforslaget vedrører ændrede regler om fremgangsmåden ved ekspropriation og særlige regler om information af borgerne ved større anlægsprojekter.
Der kan endvidere blive tale om ændring af vejlovenes bestemmelser om klageadgang, således at visse beslutninger først kan iværksættes efter klagefristens udløb. Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag: Lov om anlæg af jernbanestrækninger mellem Eriknauer og Horsens og mellem Horsens og Skanderborg Som forudsat i projekteringsloven om udretning af jernbanestrækningen fra Eriknauer til Horsens og fra Horsens til Skanderborg vil der, når den igangværende offentlige høring m.v. er afsluttet, blive fremsat forslag til anlægslov, såfremt »udretningsløsningen« vælges.
Lovforslaget vil i givet fald indebære, at rejsetiden med tog mellem Århus og Fredericia forkortes, og at banens kapacitet forøges.
Lov om ændring af statshavnestrukturen Der overvejes ændringer af den fremtidige statshavnestruktur, herunder af ejerskabsforholdet for statshavnene.
- Trafikpolitisk redegørelse
Lovforslaget vil indebære, at Danmark kan tiltræde Amsterdamtraktaten, der er resultatet af EU's regeringskonference i 1996-97.
Amsterdamtraktaten vil efter ratifikation i medlemslandene ændre Den Europæiske Unions traktatgrundlag.
PfP-SOFA'en forudses tiltrådt af NATO-landene og PfP-landene.
NATO-SOFA'ens geografiske anvendelsesområde vil hermed blive udstrakt til PfP-landene.
Det nærmere omfang af følgelovgivning er endnu ikke fastlagt.
Der sigtes derfor mod, at NATO-SOFA'ens regler også vil kunne anvendes uden for NATO og PfP-sammenhæng.
Folketingsbeslutning om Danmarks ratifikation af De Forenede Nationers konvention om et omfattende atomprøvestop Traktaten om et omfattende atomprøvestop blev vedtaget af FN's 51. generalforsamling den 10. september 1996 og åbnet for underskrift den 24. september samme år.
I tilknytning til traktaten oprettes en organisation, hvis formål det er at tilse, at traktaten efterleves.
Et globalt overvågningssystem bestående af 321 forudsete målestationer udgør sammen med retten til internationale inspektioner og kontrol grundelementet i traktatens verifikationssystem.
Folketingsbeslutning om Danmarks ratifikation af protokoller om Polens, Ungarns og Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse af Den Nordatlantiske Traktat Protokollerne om Polens, Ungarns og Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse af Den Nordatlantiske Traktat forventes undertegnet i december 1997.
Konventionen vil forbyde produktion, oplagring, eksport og anvendelse af personelminer.
Folketingsbeslutning om Danmarks ratifikation af Det Europæiske Charter for Regional- eller Mindretalssprog
Det Europæiske Charter har til formål at beskytte og styrke anvendelsen af regional- eller mindretalssprog som en vigtig del af Europas kulturarv.
Charteret indebærer en forpligtelse for deltagerlandene til at fjerne enhver form for diskrimination på grund af sprog og til at fremme anvendelse af regional- eller mindretalssprog i uddannelsessystemet, i relation til offentlige administrative myndigheder og domstolene, i medierne samt i kultur- og samfundslivet i øvrigt, herunder det økonomiske og sociale liv. Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag: Lov om udvidelse af Danmarks søterritorium Forslaget tilsigter en udvidelse af Danmarks søterritorium fra de nuværende 3 sømil indtil 12 sømil med mulighed for tilsvarende udvidelse omkring Grønland og Færøerne.
En udvidelse af Danmarks søterritorium betyder en øget geografisk udstrækning af Danmarks højhedsret - suverænitet - og dermed almene jurisdiktionskompetence.
Hermed åbnes for fastsættelse og håndhævelse af danske regler - både offentligretlige regler, herunder straffeloven, og privatretlige regler - på et større geografisk område end hidtil.
Uddannelserne skal også være attraktive og relevante for gymnasialt uddannede.
Endvidere foreslås andre mindre justeringer af loven.
Ændring af lov om Arbejdsgivernes Elevrefusion Lovforslaget indebærer en besparelse pr. 1. januar 1998 i statens tilskud til AER vedrørende udgifterne til elever under skolepraktik.
Tilsynsbestemmelserne foreslås ændret bl.a. således, at det bliver muligt for undervisningsministeren at pålægge kommunerne at føre fagligt tilsyn med en fri grundskole.
Ændring af lov om folkeskolen Forslaget vedrører undervisningspligtens opfyldelse på sociale institutioner og forsøgs- og udviklingsarbejder i indskolingsforløbet.
Ændring af en række love på uddannelsesområdet
Forslaget vil indeholde en afklaring vedrørende vilkårene for betaling i forbindelse med lejrskoler m.v.
Støtten bortfaldt i forbindelse med omlægningen af elevstøtte til driftstilskud for folkehøjskoler, men virkningerne for ungdomshøjskolerne har været kraftige.
Endvidere er der behov for en sikring af skolernes lokale forankring bl.a. gennem regulering af adgangen til at gennemføre aktivitet i kommuner, der ikke yder grundtilskud.
Endelig er der behov for sikring af daghøjskolernes skolemiljø og kvaliteten af deres tilbud.
For produktionsskolerne foreslås en permanent hjemmel til at yde godtgørelse for befordringsudgifter.
Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag:
Forslaget indeholder regler om klageadgang og tilsyn med prøver, niveaudeling af undervisningen og fastsættelse af bestemmelserne om formålet og tilrettelæggelsen af undervisningen i de enkelte fag.
Lovgivning om elevers og studerendes medbestemmelse og demokratiske indflydelse i uddannelsessystemet
Der overvejes en opfølgning på redegørelsen om demokrati i uddannelserne.
Formålet er at sikre bedre vilkår for elevers og studerendes medbestemmelse på uddannelsesinstitutionerne og inddragelse i den overordnede uddannelsespolitiske rådgivning.
Hensigten er endvidere at skabe større sammenhæng i vilkårene for medbestemmelse op gennem uddannelsessystemet.
Titlerne kan opnås ved at gennemføre indholdsregulerede forløb eller frie uddannelser, som kan kombineres fra et bredt udvalg af voksenuddannelsestilbud.
Videreuddannelsessystemet bygges op som et pointsystem, som sigter mod at give voksne mulighed for at udvikle deres jobkompetence gennem hele arbejdslivet.
Undervisningsministeren vil give Folketinget følgende redegørelser: - Redegørelse om demokrati i uddannelserne - Redegørelse om højskolernes situation - Redegørelse om merit og fleksibiliteten i de videregående uddannelser - Redegørelse om institutionsstruktur på de videregående uddannelser - Redegørelse om uddannelser og erhvervsliv - Redegørelse om uddannelses- og erhvervsvejledning
Desuden foreslås ændringer for at sikre en ensartet regulering af koncernforhold og ændringer af reglerne om forvaltningen af og rådgivning om langsigtet opsparing.
Der foreslås endvidere ændringer for at lette håndtering af pengeinstitutkriser, ændringer som led i den generelle regelforenkling og konsekvensændringer som følge af ØMU'en.
Lov om investorgarantiordninger
Forslaget implementerer direktiv om en investorgarantiordning af 17. februar 1997.
Loven vil give investorer i investeringsservicevirksomheder - fondsmæglerselskaber og pengeinstitutter - en beskyttelse, der svarer til den beskyttelse, som indskydere i pengeinstitutter har i medfør af indskudsgarantidirektivet.
Forslaget vil betyde en større sikkerhed for de pågældende investorer og kan dermed have positive erhvervsmæssige konsekvenser. Økonomiministeren vil give Folketinget følgende redegørelse: - Redegørelse om den finansielle sektor