runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-23:
Det er, som om man står over for en tillidsafstemning mellem amter og kommuner.
Jeg synes godt, at man kan vælge den ene part uden samtidig at udtrykke mistillid til den anden part, og derfor kan jeg godt forstå hr. Carsten Hansens betragtninger om det her.
Man kan godt sige, at amterne sådan set har gjort tingene på en så god måde, at man ikke ønsker at fratage dem opgaven.
Jens Kirk (V), 2002-05-23:
Nu oplever jeg jo næsten daglig den glæde, det er, at bo ude
på landet,
også den glæde, at vi har en medarbejderbolig, som vi fik lov til at bygge for 30 år siden, og den glæde at bo sammen med den funktionær, som er ansat.
Vi har hørt tallene fra hr. Carsten Hansen, 140.000 og 36.000, og forresten har vi også hørt, at det er at sætte alt liv i stå på landet.
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Lad os starte bagfra med hr. Søren Gade.
Jeg vil sige, og det viser alle de mange ændringsforslag jo også, at selv miljøministeren og Venstre og De Konservative er blevet klogere undervejs.
Vi har påpeget mange svagheder ved det her lovforslag.
Men der er en lang række ting, jeg skal ikke remse alle op, hr. Søren Gade kan jo selv læse betænkningen og ændringsforslagene, blot sige, at de ændringsforslag, der er kommet, alle trækker den rigtige vej; det skal der ikke herske tvivl om.
Der er et enkelt, som vi ikke kan støtte, men ellers synes vi, at ændringsforslagene trækker den rigtige vej.
Det er bare ikke nok.
Vi synes, at man er gået for langt.
Jeg kunne så fortsætte og sige til hr. Eyvind Vesselbo, at vi har stor tiltro til det kommunale selvstyre.
Der er bare en række opgaver, sådan er det på en masse andre områder, hvor vi jo heller ikke har overladt det til det kommunale selvstyre at føre forhandlingerne, og vi mener at kunne se også af de frikommuneforsøg, som hr. Eyvind Vesselbos parti satte i gang i 1980'erne, da det var med i regeringen, at de små kommuner ikke kan modstå krav om udvidelse af virksomheder, krav om placering af boliger andre steder.
Jeg synes, det ville have klædt denne regering, om man havde ventet med at ændre det her og måske havde taget Wilhelmrapportens konklusioner med ind i det, man har gjort.
Men man har ikke ønsket det.
Hele vejen har man gjort, som man selv ville, men er dog blevet klogere på en række områder, bare eksemplet med, at gyllebeholdere ikke skulle fjernes, der skulle ikke tages landskabelige hensyn.
De kunne sådan ligge frit,
hvor man ville.
Det vidner da om, at det var uigennemtænkt, at det var hurtigt, at det var forhastet.
Uden høringssvar måtte vi førstebehandle, osv.
Det her har været ren ideologi, det har ikke været et spørgsmål om saglighed undervejs.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg vil gerne sige, at SF støtter Det Radikale Venstres ændringsforslag.
Vi er stadig væk kede af, at videncentret bliver nedlagt, fordi vi synes, at der er nogle funktioner, der oplagt hører hjemme der, og de har klaret det godt.
Det er på alle mulige måder en funktionsdygtig enhed, som burde overleve.
Men det her ændringsforslag vil give mulighed for, at man fastholder, at opgaverne bliver udført, og det er opgaverne, som et eller andet sted selvfølgelig er vigtige.
Så vil jeg bare gerne som kommentar til fru Margrethe Vestagers indlæg sige, at vi godt vil støtte ændringsforslaget med den lille krølle tilføjet, at det er ikke det ideelle for os.
Vi havde helst set videnscenteret bevaret.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-23:
I Venstre er vi enige i, at denne planlov er rygraden i planpolitikken i Danmark, og derfor mener vi også, det er vigtigt, at det er kommunalbestyrelserne og kommunalbestyrelsesmedlemmerne, som får indflydelse på det her.
Den 20. november sidste år var der kommunalvalg, og der blev valgt en masse kommunalbestyrelsesmedlemmer, også socialdemokratiske.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Carsten Hansen: Hvad er der galt med disse kommunalbestyrelsesmedlemmer?
Hvad er der galt med disse komunalbestyrelsesmedlemmer, så de ikke kan administrere lokalplanlægningen?
Der er jo også valgt mange socialdemokratiske kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Hvorfor kan de ikke lave en ordentlig lokalplanlægning, disse socialdemokratiske kommunalpolitikere?
Henriette Kjær (KF), 2002-05-23:
Jeg vil gerne sige tak for den debat, vi lige har haft, og også tak for den måde, man har klaret udvalgsbehandlingen på i Socialudvalget.
Jeg synes, der har været mange gode spørgsmål, hvor vi har haft mulighed for at præcisere de tekniske ting, der kunne være i lovforslaget, og som umiddelbart var svære at forstå, og derfor synes jeg, hele processen har været god.
Vi har, som det blev nævnt af Venstres ordfører, nu givet kommunerne to forskellige muligheder at vælge imellem, når de skal lukke private leverandører ind.
Jeg synes faktisk, det er endt meget fornuftigt, og er glad for de ændringsforslag, der er stillet.
Fru Grete Schødts stillede mig et helt konkret spørgsmål angående fortolkningen.
Jeg vil gerne her fra talerstolen give fru Grete Schødts mit ord på, at vi er fuldstændig enige.
Det er sådan, at hvis man vælger den model, hvor man maksimalt vil have fem og minimum to udbydere, bliver det også muligt at byde på et helt plejehjem, hvis man kan sige det på den måde - ikke kun byde på enten den praktiske hjælp eller den personlige pleje eller på maden.
Det bliver
alle de opgaver, der er tilknyttet til plejehjem, også udgående plejefunktioner fra plejehjemmet.
Her er vi fuldstændig enige, og det vil blive beskrevet i en vejledning, så der ikke er nogen tvivl om det ude i kommunerne.
Der blev nævnt noget om, at forslaget er meget bureaukratisk, men det mener jeg nu ikke det er.
Man skal faktisk allerede i dag beskrive det politiske niveau.
Det er
en øvelse, man burde have gjort allerede, men vi ved af erfaring, at ikke alle kommuner har gjort det.
Derfor mener jeg, at den snak om, at forslaget vil føre til en masse bureaukrati, er fuldstændig overdrevet og dybest set bunder i en ideologisk modstand mod forslaget, som jeg ikke rigtig kan stille noget op over for.
Det er et spørgsmål om, at der er visse partier, der slet ikke bryder sig om, at der skal private leverandører på banen, og så synes jeg egentlig bare, at man skulle sige det ligeud, for så ved vi da, hvor vi har hinanden.
Jeg er som sagt glad for de ændringsforslag, der er blevet stillet, og jeg er sikker på, at vi får et rigtig godt lovforslag og en rigtig god ældrepleje i fremtiden.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-23:
Man kan være enig eller uenig i udlicitering, vil jeg sige til ministeren.
Det er diskussion nummer ét, men den synes jeg ikke der er nogen grund til at trætte med lige nu, for det er en meget langvarig diskussion, som vi har haft over mange år.
Diskussion nummer to er: Nu skal hver eneste dansk kommune tvinges ud i en beskriveropgave.
Jeg sad og så TV-Syd hjemme i mit område for nylig, og jeg vil bare melde til Folketingets medlemmer, at en stor kommune som Esbjerg udliciterede sit område, og det er ikke en lille kommune, det er en stor kommune med 60.000-70.000 indbyggere.
Ét firma!
Hvordan tror man så, det kommer til at se ud, når vi kommer
rundt i de små kommuner?
Hvorfor kan partier, der normalt hylder det kommunale selvstyre som f.eks. Venstre, gå ind for det?
De Konservative har en mere statsorienteret model, men er det ikke underligt, at man nu pålægger kommunerne at beskrive noget, som er meningsløst?
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Det er jo dejligt at lytte til en, der selv bor ude på landet.
Jeg bor i øvrigt i Danmarks største landbrugskommune, det er Odense nemlig.
Men jeg vil sige til hr. Jens Kirk, at når vi snakker om detailhandel, skriver ministeren selv det, jeg har forsøgt at sige, og som i hvert fald alle ordførerne på området godt ved: der vil været nogle vindere.
20-30 af de største byer vil blive de klare vindere på grund af dette forslag.
Derudover har ministeren i et svar til mig også sagt, at der vil være 36.000 ejendomme på over 30 ha, der uden nogen form for dokumentation kan bygge en ekstra bolig.
De kan bygge én pr. ejendom, og der vil alt i alt være 136.000
eller 140.000, der kan bygge en ekstra bolig, og det er ganske mange
På Fyn, hvor jeg som nævnt kommer fra, vil det betyde, at vi får en bygningsmasse i landdistrikterne, der er større
end Faaborg Kommunes samlede antal huse
Det er da ganske voldsomt, og selv hr. Jens Kirks egne organisationer har gjort opmærksom på, at forslaget er et miskmask.
Man ønsker ikke alle de ekstra boliger og udvidelsen af alle de industrier, som burde ligge i industriområderne og ikke ude på landet.
Pia Kristensen (DF), 2002-05-23:
Man kan jo diskutere ideologi med hensyn til privatisering og udlicitering, men jeg synes egentlig også, det er lidt vigtigt at beskrive formålet med lovforslaget.
Det er jo at skabe nogle bedre rammer for den ældrepolitiske indsats, og det mener Dansk Folkeparti helt klart at forslaget lægger op til.
Det er positivt, at hjemmehjælpsmodtagere nu får mulighed for selv at vælge, hvilke personer der skal udføre de visiterede ydelser.
Der er lagt op til en langt større fleksibilitet, så hjemmehjælpsmodtagerens individuelle ønsker og behov kommer i første række.
Dansk Folkeparti mener helt klart, at der er tale om en væsentlig medmenneskelig forbedring, når de pågældende personer selv kan vælge, hvilke opgaver der skal løses, og det er også væsentligt, at modtagere af hjemmehjælp nu får retskrav på erstatning for aflyste timer.
Lovforslaget sikrer også, at ældre får mulighed for frit at vælge en ældre- eller plejebolig på tværs af kommunegrænserne, og et sidste, men vigtigt element er, at ægtefæller og samlevende kan flytte sammen på et plejehjem, selv om det kun er den ene part, der er visiteret til en plejehjemsplads.
Det synes vi faktisk er meget, meget positivt.
Alt i alt så lægger lovforslaget op til, at ældre danskere nu får langt større indflydelse på deres egen tilværelse, og det kan Dansk Folkeparti selvfølgelig kun bifalde.
Søren Gade (V), 2002-05-23:
Jeg kunne forstå på hr. Carsten Hansen, at Socialdemokratiet stemte imod det samlede lovforslag, men alligevel kom han i sit indlæg ind på, at der var visse delelementer, som man godt kunne støtte fra Socialdemokratiets side.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Carsten Hansen, hvilke elementer det så er i L 59, som man i givet fald kunne støtte fra socialdemokratisk side.
Henriette Kjær (KF), 2002-05-23:
Jeg skal bare kommentere Det Radikale Venstres forslag, som jeg ikke støtter.
Forslaget indebærer, at der eventuelt skal oprettes en ny institution, og jeg mener ikke, der skal oprettes nye institutioner, når vi allerede har institutioner, der arbejder med ligestilling som f.eks. universiteterne, hvor der foregår køns- og kvindeforskning, Socialforskningsinstituttet og Kvinfo, som jo indsamler og formidler viden.
Det er så ganske rigtigt, at det at igangsætte nye undersøgelser og andet kommer til at ligge i Ligestillingsministeriet, og det tror jeg ikke vil give de store problemer.
Det er jo også meget betinget af, hvad der debatteres, hvad Folketinget i øvrigt også ønsker belyst, hvad jeg vil være meget lydhør over for.
Sådan er det sådan set også i dag, at man på baggrund af, hvordan ligestillingsdebatten udarter, får behov for at få belyst nogle emner, og sådan vil det bestemt også være i fremtiden.
Så vil jeg bare lige ganske kort sige til fru Sophie Hæstorp Andersen, at jeg ikke har sagt, at der jo skulle skæres et sted for at finansiere det forslugne skattestop.
Bare så vi er helt på det rene med, at det var fru Sophie Hæstorp Andersens egen fortolkning.
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-23:
Jeg synes, det er tankevækkende, at ministerens fantasi er så begrænset i forhold til et lovforslag, som ministeriet selv har ydet teknisk bistand til at fremstille. Hele pointen ved lovforslaget er, at opgaven bliver lovfæstet, at ministeren udpeger en bestyrelse, at denne bestyrelse udbyder opgaven for at finde det bedst kvalificerede miljø i Danmark til at varetage løsningen af den samlede opgave.
Dermed fritages ministeren for enhver form for mistanke om, at ministeren bruger de 5 mio. kr. til at fremme forskningsmæssige formål, der passer i ministerens daglige politiske kram.
Det, ligestillingsdebatten har brug for, er et vidensmæssigt fundament, som kan binde den kønsforskning sammen, som faktisk finder sted i Danmark, men som foregår fragmenteret og i meget små miljøer.
Vi har miljøer, som gerne vil løfte denne her opgave, ligesom videnscenteret gerne vil løfte den, og jeg fatter ikke, at ministeren ikke vil bruge den model, som er præcis den samme model som i L 130, der lige har passeret direkte til tredje behandling, på det her område, netop for at sørge for, at en uafhængig, ansvarlig bestyrelse i forhold til opgavens samlede volumen sørger for, at de bedst egnede varetager den.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Det er sådan set det samme, jeg også lige ville komme ind på.
Vi vil fra SF's side understrege, at det, vi netop lægger op til, er, at selv om vi ikke bryder os om det, så - når nu videnscenteret faktisk bliver nedlagt - siger vi, o.k., så lad os da i det mindste redde de opgaver, der skal udføres.
Der er altså ikke tale om, at ændringsforslaget lægger op til, at der skal oprettes et nyt videnscenter eller noget, der ligner det, tværtimod.
Der lægges op til, at de opgaver bliver udført, og at ministeriet eller denne uafhængige bestyrelse kan gøre det.
Det er for mig at se en mulighed for ministeren til at sige, jamen jeg vil meget gerne stilles frit med hensyn til, hvem der skal løse denne her opgave.
Det behøver ikke at være videnscenteret, men lad os da i det mindste sikre os, at de opgaver bliver løst, så det ikke bliver et eller andet tilfældigt flertal i Folketinget, som kommer til at dreje ligestillingen over i den retning, de gerne vil.
Jens Kirk (V), 2002-05-23:
Jamen det er jo fantastisk, at Odense nu er blevet til en landsby.
Det må være en af de lidt større.
Men her snakker man byplanlægning, og så kommer man igen tilbage til landet.
Hvad er det, man siger i Socialdemokratiet?
Før havde man glæde af samarbejdet, og der er ikke for mange derude i forvejen, så kunne man da ikke få glæde af samarbejdet igen?
Det er lidt betonagtigt at høre hr. Carsten Hansen sige, at det og det har vi nu engang vedtaget her i Folketinget.
Men tyder lovgivningsarbejdet ikke på, at ikke alt, hvad vi vedtager her i Folketinget, varer evigt?
Kommer vi ikke somme tider på bedre tanker, og kunne det her ikke også være en god tanke set fra hr. Carsten Hansens side?
Margrete Auken (SF), 2002-05-23:
Nu har jeg i forfærdelig mange år været medlem af Danmarks Naturfredningsforenings repræsentantskab, hvor der jo sidder mange Venstrefolk og mange Konservative.
Det har været en meget vigtig forening, også for Venstre og De Konservative, og dengang var der nogle - især hos De Konservative i øvrigt, men de er helt stille nu - som gik ind for, at Danmark var danskernes, og at det ikke var dem, der tilfældigvis havde pengene og magten, der bestemte.
Danmark var danskernes, og man skulle sikre, at der blev passet på det danske land, så det var alle danskeres og der var adgang til det.
Jeg tror, at en af de vigtigste årsager til, at vi skulle have en folkeafstemning, er det skræmmebillede, jeg synes, jeg ser for mig, når jeg hører hr. Eyvind Vesselbo og for den sags skyld også andre af Venstres medlemmer beskrive, hvordan de synes, Danmark skal se ud.
De fratager faktisk de kommunalbestyrelsesmedlemmer, som vil slås for noget andet, redskaberne til at beskytte det danske land mod meget kortsynede pengeinteresser, og den diskussion må vi da have.
Skal det være hr. Eyvind Vesselbos overbebyggede land, hvor man bare kan plotte bygninger op, eller det frie, smukke, åbne danske land, som vi faktisk har reddet indtil nu?
Jens Kirk (V), 2002-05-23:
Jamen så glæder det mig meget, at vi nu får dette lovforslag vedtaget, og jeg kan kun anbefale folk at gøre brug af det så hurtigt som muligt.
Om et år eller to vil man opleve, hvilken fornøjelse det vil være at bo på landet.
Nu får to familier
igen lov til at bo sammen på landet, det er længe siden, man har prøvet det, så gå endelig i gang.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-23:
Jeg vil godt på SF's vegne kvittere for det, Socialdemokratiet har fået bragt ind i lovforslaget med ændringsforslagene.
De betyder, at forslaget er mindre slemt, end det var før, og dermed har jeg også tilkendegivet, at når vi kommer til tredjebehandlingen, vil vi uanset ændringsforslagene ikke stemme for det.
Jeg synes, forslaget fortjener en lidt principiel debat.
Hr. Flemming Oppfeldt var i sit ordførerindlæg inde på, at forslaget vil give job til mange, og det tror jeg er rigtigt.
Jeg tror, at ufattelig mange bureaukrater vil få arbejde fra nu af i en situation, hvor hver eneste kommune, selv om det er helt udsigtsløst, skal lege udlicitering og skal beskrive og beskrive og beskrive i et meningsløst omfang, fordi der formentlig ikke er én eneste virksomhed, der byder på opgaven. Jeg kan se, at hr. Langballe er til stede.
Han siger, at jeg ikke er nogen stor profet, men jeg vil godt prøve en lille profeti: Når vi kommer frem efter årsskiftet, hvad er der så samlet set sket med ældreområdet?
Der er sket følgende: Regeringen giver ½ mia. kr. til ældreområdet, og samtidig laver man kommuneaftaler, der - som adskillige Venstreborgmestre har gjort rede for i dagspressen - tvinger kommunerne til at spare endnu mere.
Til gengæld får man opbygget et stort kommunalt bureaukrati.
Jeg ved, at nogle af Dansk Folkepartis medlemmer har en fortid i Fremskridtspartiet, hvor man talte imod papirnussere og den slags, der sad og flyttede rundt på papirer.
Se, dem bliver der mange af, dem bliver der mange af.
Det er her, den store indsats på området kommer til at ligge.
Opgaverne skal beskrives, og rapportmængden vil stige i et helt utroligt omfang, samtidig med at de ældre vil få mindre hjemmehjælp.
Det synes jeg bare man skal gøre sig klart.
Resultatet er, at når vi kommer til tredje behandling, vil vi stemme imod forslaget som helhed, uanset at vi støtter ændringsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-23:
Jeg kan godt bekræfte, at Enhedslistens amtsrådsmedlem i en række sager har spurgt mig, om han skulle stemme for, at der kunne gives tilladelse til at oprette en aftægtsbolig i forbindelse med landbrug. I en række sager har jeg anbefalet ham at stemme ja, og det har han så gjort, og et flertal i amtsrådet har gjort det.
Jeg tror også, vi har et enkelt amtsrådsmedlem fra Århus til stede, som måske kan informere Venstres gruppe, så der måske er to vidner på, at det forholder sig på den måde.
Omkring miljøproblemerne, hvis der i højere grad kommer industri ude i tiloversblevne landbrugsbygninger
: Jo, der vil nok være nogle gener ved det, men der synes jeg egentlig, at man skulle vedtage en bedre lov, som differentierede det mere.
Jeg kan godt se nogle muligheder for, at der kunne være visse virksomheder, som etablerer sig i tiloversblevne landbrugsbygninger.
Jeg kan godt forestille mig, at man får oprettet flere lokale butikker, hvor man sælger produkter fra landbruget måske en enkelt gang om ugen, har nogle gårdbutikker, som er velfungerende, og som er med til at skabe noget mere liv og noget mere afsætning ude på landet, men det er jo ikke det, der lægges op til er sigtet her.
Der er ikke nogen styringsredskaber, som kan gøre, at det er det, som bliver udviklingen.
Man åbner helt liberalt op og siger, at nu kan folk bare etablere sig, og hvis de så får behov for at blive lidt større, så får de tilladelse til at udvide i stedet for at flytte hen i nogle industriområder, hvor der er en infrastruktur og en afstand til beboelse, som gør, at det er hensigtsmæssigt, at man kunne placere sig der i stedet for.
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Man er jo af og til nødt til at benytte anledningen til at komme på talerstolen og stille et spørgsmål.
Jeg synes, det var en ganske udmærket tale.
Men med den baggrund, hr. Søren Egge Rasmussen har, kunne jeg spørge, om han ikke kan bekræfte, at de fleste tilfælde i både Århus og andre steder, nemlig i helt op til 76 pct. af tilfældene, har man faktisk fået lov til at bygge en bolig ude på landet, hvis der vel at mærke var dokumenteret et behov for det. Men nu ændres det jo, således at der ingen dokumentationskrav skal være, når det er over 30 ha, og under 30 ha skal man som udgangspunkt have tilladelse.
Kan hr. Søren Egge ikke bekræfte, at det vil give store problemer i nærheden af Århus og andre steder, hvor man vil få en masse boliger, og uden for Århus, Odense og især København, hvor der mangler en masse boliger.
Så vil jeg da spørge hr. Søren Egge: Tror Enhedslisten ikke, at det giver nogle voldsomme miljøproblemer med en masse industri udeomkring, hvor man bare kan få lov til at udvide og bruge overflødiggjorte landbrugsbygninger? Mener hr. Søren Egge ikke, med den baggrund hr. Søren Egge har, at det var bedre, at industrikvartererne kom til at ligge i Århus, Odense, Aalborg osv.?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Hvorfor tror ordføreren fra Enhedslisten, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti gennemfører denne lovgivning, når der ikke er nogen, der kan lide den?
Jeg synes måske, vi kunne bruge lidt tid på at analysere psyken hos det borgerlige flertal her i salen og spørge, hvad grunden kan være til det.
Jeg spørger faktisk fuldstændig åbent, fordi jeg ikke selv forstår det.
Men alligevel stemmer regeringen imod det ændringsforslag, som oppositionen har stillet på netop det område, så det er jo ikke engang Landboforeningen og Dansk Familielandbrug, man støtter med lovforslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Om få dage vedtager et flertal i Folketinget en lov, som får overordentlig vidtrækkende konsekvenser for dansk natur, for fremtidens generationer og for vore egne rekreative muligheder.
Vi har hidtil levet i et land, som på enestående vis har formået at kombinere de rettigheder, der er forbundet med den private ejendomsret, med hensynet til fællesskabets behov.
Vi har formået at samle bebyggelsen i små og store byer og reservere landet til de mennesker, som har deres udkomme her.
Vi har formået at holde det åbne land netop åbent, og vi har givet gode vilkår for udsynet.
Men nu får snæversynet overtaget.
Regeringen haster en lovgivning igennem, som fundamentalt ændrer grundloven for forvaltningen af Danmarks natur.
Der er tale om en lovgivning, som får irreversible konsekvenser, for når et hus først er opført, rives det jo ikke bare ned igen.
Netop fordi der er tale om en lovgivning, som har så vidtrækkende konsekvenser - ikke så meget for nutidens generationer som for fremtidens - er det så meget desto mere beklageligt, at dette lovforslag hastes gennem Folketinget uden den nødvendige grundighed og uden en ordentlig høringsproces.
Men endnu mere beklageligt er det, at regeringen vælger alene at støtte sig til et meget snævert flertal i Folketinget i en sag, som berører hele Danmarks befolkning, og som den oven i købet ikke bare kan lave om ved at stemme anderledes ved næste valg.
Selv om et eventuelt nyt flertal laver planloven om efter næste valg, kan der jo ikke rettes op på de ulykker, der allerede er sket.
Tænk bare på, hvad det har kostet at få Skjern Å til at bugte sig igen, efter at man for mange år siden besluttede at rette den ud.
Hvis man så bare i det mindste kunne se, hvem det er, regeringen vil glæde med den nye lovgivning.
Hvem er det, der støtter miljøministerens og regeringens lovforslag?
Alt, hvad der kan krybe og gå af organisationer, har beklaget den nye lovgivning.
Kære miljøminister
- fortæl Folketinget, fortæl den danske befolkning: Hvem er det, regeringen vil tilgodese med lovforslaget?
Nævn os nogle organisationer ud over KL, som støtter ændringen af loven.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk og hr. Eyvind Vesselbo, om de kender til de muligheder, lokalplanlægningen giver kommunalbestyrelserne.
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk, om ikke denne landbrugsmedhjælper lige så godt kunne bo i en ny bolig i den nærliggende landsby, og jeg vil også gerne spørge hr. Jens Kirk, om han kender andre foreninger end Venstres Ungdom, der støtter denne ændring af planloven.