runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-12:
Man kan jo mange gange få sådan nogle dejavu-oplevelser, når man står herinde, for det her minder fuldstændig om den debat, jeg havde med ministerens forgænger, hr. Bertel Haarder, for en 3-års-tid siden, hvor vi også på det tidspunkt fortalte, at der var det her problem med, at regeringens egne ministerier ikke levede op til målsætningen om at ansætte etniske minoriteter.
Der fik vi også en historie om, at Integrationsministeriet har ansat folk, men at alle de andre ministerier ikke har.
Men Integrationsministeriet er som arbejdsplads jo meget lille i forhold til mange andre ministerier, hvis man lægger dem sammen, så jeg synes, det er noget snak.
Spørgsmålet er, om årsagen til, at regeringen er så handlingslammet, er, at man har en partner, Dansk Folkeparti, hvis leder, fru Pia Kjærsgaard, udtaler til Ritzau Bureau, at partiet har som udgangspunkt, at indvandrere og udlændinge ikke skal integreres i Danmark, men sendes tilbage, hvor de kommer fra.
Dansk Folkepartis udgangspunkt er altså, at indvandrere og udlændinge ikke skal integreres i Danmark, men sendes tilbage, hvor de kommer fra.
Hvordan kan man overhovedet lave integrationspolitik med et parti, der har det som udgangspunkt?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-12:
Nu kan jeg i hvert fald sige på mit eget ministeriums vegne, at der ligger det sådan set meget flot.
Når vi kommer med det her udspil, er det jo også, fordi vi siger, at det ikke er godt nok i dag.
Det er også derfor, at regeringen allerede har lavet en overenskomst, hvor vi har vægtet at få lavet de her integrationsstillinger, denne her 8020-model, netop fordi det er noget, regeringen prioriterer.
Det, vi nu gør, er en opfølgning af den overenskomst, hvor vi siger, at vi vil sikre, at den også bliver fulgt.
Det er et af redskaberne.
Efter at vi nu har set, hvordan forløbet har været, tager vi nu hånd om det, opsætter en målsætning og peger også på nogle redskaber, som vi har brugt.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-12:
Ministeren siger jo så noget om de statslige arbejdspladsers forpligtelse til at ansætte etniske minoriteter svarende til andelen i befolkningen, og så vil jeg gerne spørge ministeren: Nu har regeringen jo haft magten i 4 år i hvert fald, hvordan kan det så være, at regeringens egne ministerier er så langt bagefter i forhold til de målsætninger, som regeringen satte for 4 år siden om at få etniske minoriteter ansat i ministerierne?
I regeringens egne ministerier, hvor regeringen jo som arbejdsgiver har en meget, meget direkte indflydelse på at ansætte etniske minoriteter, ligger andelen af etniske minoriteter langt under, hvad den gør i mange private virksomheder.
Regeringen synes, at nu skal regeringen handle – som ministeren selv siger, regeringen vil hellere handle end at tale – men det, regeringen har gjort de sidste 4 år i forhold til at agere arbejdsgiver, er vel bare at tale og sætte målsætninger op og ikke handle, i og med at der ikke er ansat etniske minoriteter på de arbejdspladser, som regeringen som arbejdsgiver direkte har indflydelse på.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-12:
22.000 kr. er det rigtige beløb, så det vil jeg holde fast i.
Virkeligheden er altså, at der er en gruppe af kontanthjælpsægtepar, som er fanget i en fælde, og det er en problemstilling, som vi sammen med en række andre initiativer også tager fat om i det her oplæg.
Karen J. Klint (S), 2005-05-12:
Jeg har næsten lyst til at sige, at hvis ministeren vil være lige så handlingsorienteret i den her debat, som ministeren lagde op til i den forrige debat at regeringen er,
er det lige før, vi kunne slutte snakken nu, når jeg hører ministeren være så positiv.
Når ministeren siger, at man gerne vil være med til at lave noget, at man også gerne vil være med til at ophøje noget til en lov, hvis vi bare får det skruet rigtigt sammen, er det om muligt endnu mere positivt end det, der blev sagt den 14. april sidste år.
Så hvis ministeren vil være med til at forhandle, kan det her punkt få en utrolig kort sagsbehandling.
Så tak for det.
Så lige en efterlysning: Kan vi sammen skride til handling her?
Troels Ravn (S), 2005-05-12:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og kvittere for en god og konstruktiv debat, om end det naturligvis er skuffende, at modtagelsen af forslaget ikke umiddelbart har en bred tilslutning.
Nu er det ikke overraskende, at den borgerlige del af Folketinget vil have frivillige grupper og organisationer til at forestå denne opgave med integrationsfamilier.
Men skal pæne ord for alvor følges op af handling, er det altså nødvendigt med konkrete tiltag, og frivillighed er ikke vejen på det her område.
Socialdemokraterne ønsker ikke, at Danmark fortsat skal være et samfund, hvor forskellige kulturelle grupper lever isoleret og med egne normer og værdier.
Vi ønsker ikke, at der skabes endnu større skel mellem etniske danskere og flygtninge/indvandrere.
Socialdemokraterne vil tage et forpligtende medansvar, for at flygtninge/indvandrere kan integreres i det danske samfund og blive en del af vores fællesskab, at børn af flygtninge og indvandrere får en god skolegang, uddannelse og job, at voksne flygtninge/indvandrere får en god bolig og plads på arbejdsmarkedet, og at også flygtninge/indvandrere får et godt liv.
Hvis de forskellige partier i Folketingssalen virkelig vil gøre noget for, at integrationen lykkes, og virkelig mener, at de er fremsynede og handlingsduelige, så er det nu, at de bør komme op af stolene og se på dette forslag med positive øjne.
Det er rigtigt, at nogle organisationer, eksempelvis Dansk Flygtningehjælp, med nogen succes har anvendt en model som den, vi skitserer her i vores forslag.
Men det fungerer altså absolut ikke lige godt alle steder.
Og det, der bliver sagt, er, at det skal formaliseres, at ordningen skal være forpligtende, og at kommunerne er nødt til at medvirke aktivt.
Mange kommuner mener rent faktisk, at en ordning med integrationsfamilier er en god ting.
Man siger rundtom i kommunerne, at det er den allerbedste vej til integration, jævnfør min tidligere oplistning af de positive følgevirkninger, og man vil gerne det her.
Jeg glæder mig til de fortsatte drøftelser i Integrationsudvalget vedrørende forslaget og håber således stadig væk på, at den borgerlige del af salen kan overbevises om, at det her forslag fortjener en bedre skæbne, end der lægges op til.
Lise von Seelen (S), 2005-05-12:
I den sidste runde sagde fru Pia Kristensen, at vi Socialdemokrater havde én barriere i forhold til at kunne støtte forslaget fuldt ud, og det var barrieren med den faste pris på de 40 kr.
Der er altså flere barrierer på den økonomiske del, bl.a. at vi slet ikke ønsker, at vi her på Slotsholmen skal være med til at fastsætte den del af opgaven, for den hører til ude i kommunerne.
Så der var mere end en barriere på den økonomiske del.
Så vil jeg godt spørge til det sidste, som fru Pia Kristensen nævner.
Det har dansk Folkeparti ikke forhandlet ind i de tidligere finanslove.
Skal jeg forstå det på den måde, at vi kan forvente, at Dansk Folkeparti ved næste års finanslov vil gå ind og stille forslag om, at der må ske nogle forbedringer for de ældre?
Er det sådan det skal forstås?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Jeg synes, det er helt oplagt at følge initiativerne undervejs og se, hvad resultaterne er, ligesom jeg også har været inde på, at der er ting, der allerede nu skal udbredes, for at vi har et ordentligt erfaringsgrundlag, når vi er nået igennem de 3 år.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-05-12:
Jeg vil godt spørge ministeren, om man planlægger en form for midtvejsevaluering eller status over de erfaringer, man har opsamlet i det projekt, som kører under satspuljen for nuværende.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-05-12:
Jeg vil gerne indledningsvis sige tak til Dansk Folkeparti for dette gode initiativ, som i hvert fald principielt er et godt initiativ, og derfor kan støttes fra vores side.
Hvis forslaget kan gennemføres på en sådan måde, at det medfører positive konsekvenser for pensionister, der er omfattet af forslaget, er det naturligvis noget, vi kan støtte.
For det er jo noget, som også fru Lone Dybkjær var inde på, der forbedrer folks frihed til at bevæge sig frit inden for det danske kongerige.
Jeg mener, at min opgave som politiker er at medvirke til forbedringer, og i den udstrækning det kan medføre forbedringer for de pågældende persongrupper, vil jeg naturligvis også støtte forslaget.
Når det er sagt, må også jeg erkende, at der er en række tekniske besværligheder, der bør kigges meget omhyggeligt på.
Jeg mener, at det både kan ske i Udvalget vedrørende Grønlandske Forhold og i Færøudvalget med henblik på at finde løsninger, så vi kan undgå de eventuelle problemer, som det ville kunne medføre.
Jeg vil med andre ord meget gerne medvirke til en ordning, hvorefter det sikres, at ingen stilles ringere end i dag, og at eventuelle nyordninger, der måtte indføres, måtte være frivillige for folk fra Danmark, Færøerne og Grønland.
Med disse ord vil jeg endnu en gang gerne sige tak til Dansk Folkeparti for et positivt initiativ.
For os er det ikke så afgørende, hvor afsenderen kommer fra, det er indholdet.
Det er muligt, at nogle af formuleringerne ikke er helt så elskværdige, som man kunne ønske sig, men initiativet, sådan som jeg forstår det, udspringer af et godt formål.
Derfor støtter jeg på vegne af den nordatlantiske gruppe og på vegne af mine kolleger i den nordatlantiske gruppe principielt forslaget.
I øvrigt vil jeg tilslutte mig fru Lone Dybkjærs opfordring til regeringen om at være aktiv med henblik på at indføre tiltrængte forbedringer.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-12:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, vil jeg oplæse hendes ordførertale: Som altid, når det drejer sig om forhold i Grønland og på Færøerne, mener Enhedslisten, at det er helt centralt, hvad grønlændere og færinger selv mener.
Det er fornuftigt, at der bliver lige ret for danskere og andre, der har boet i Danmark, og som ønsker at medtage folkepensionen til Grønland.
Det skal selvfølgelig kunne lade sig gøre på samme sæt og vis, som det kan lade sig gøre til andre lande.
Men som også andre ordførere i øvrigt har påpeget, er der en række problemer i den måde, som forslaget er udformet på, som kan betyde, at intentionerne i forslaget ikke bliver opfyldt.
Det er noget, som vi også vil se på under udvalgsbehandlingen, og vi håber, at vi sammen kan nå frem til et forslag, som er rimeligt og retfærdigt.
Jeg vil også lige nævne, at der er nogle undertoner i enkelte passager i bemærkninger til forslaget, som vi tager afstand fra.
Det er undertoner af, at det ville være godt, hvis grønlændere rejste hjem frem for at blive i Danmark i deres alderdom.
I Enhedslisten mener vi, at det skal være et helt frit valg at ville rejse eller ikke rejse og ikke nogen undertoner af, at man er uønsket.
Det er selvfølgelig muligt, at jeg tager fejl, men i så fald vil det kun glæde mig, at Dansk Folkeparti har ændret kurs i forhold til deres udmeldinger om mennesker af anden etnisk herkomst.
Anne Baastrup (SF), 2005-05-12:
Derfor har Dansk Folkeparti jo ganske ret i, at det her er uholdbart, men som fru Karen Klint sagde, da hun nøje gennemgik reglerne, skal vi jo være opmærksomme på, at vi ikke ved bare at sige ja til det her placerer os i en situation, hvor vi kommer til at overse noget.
Derudover er der det – og det synes jeg Dansk Folkeparti skal have skældud over – at vi ikke laver regler, som vedrører Grønland og Færøerne, medmindre selvstyret er med både i Grønland og på Færøerne.
Det må være udgangspunktet for enhver form for lovgivning her i Danmark, at vi viser respekt over for de selvstyrende dele af Danmark.
Grønland og Færøerne skal have mulighed for, naturligvis, at være med i en ændring af pensionssystemet på den måde, som Dansk Folkeparti har foreslået.
Som udgangspunkt er vi positive, men vi bliver nødt til lige at få afdækket, at der ikke er problemer forbundet med det.
Lone Dybkjær (RV), 2005-05-12:
Jeg forstår, at ministeren gerne vil udarbejde endnu en pjece, og det kan da sikkert være nyttigt nok.
Det kan indimellem virke, som om vi har fået en pjeceminister.
Jeg bliver næsten dårlig, når jeg hører, at det er meget besværligt med brøkregning i vore dage, og at det er meget besværligt at kombinere to systemer.
I betragtning af de hjælpemidler, vi teknisk set har fået, virker det altså på mig en anelse hyklerisk at stå og tale om den slags ting.
Det er ikke de der brøkberegninger, der er besværlige, det kan være regelsættet, der er besværligt.
Jeg er så i øvrigt enig i, at hvis der skal foretages nogle ændringer, og det tror jeg faktisk at der skal – på den måde er vi positive over for forslaget, for vi mener, at der er nogle oplagte urimeligheder – skal det selvfølgelig for det første være grundigt undersøgt, og for det andet skal der være tale om gensidighed og ikke ensidighed i vores samarbejde med Færøerne og Grønland.
Det er ligesom her fremgået både af ministeren og også af andre talere, at tingene er fuldstændig fastlåste.
Sådan som jeg oplever diskussionerne i øjeblikket, er rigsfællesskabet ikke længere, hvad det har været, forstået på den måde at der er store selvstændighedstanker både i Grønland og på Færøerne.
Det synes jeg er fair og ordentligt.
Men netop det, at der er det, og netop det, at der på den måde også er mobilitet i tingene, synes jeg også gør, at vi andre også må være en smule mobile og kigge på, hvilke ordninger vi har i dag, og om de overhovedet svarer til dagens situation.
Det føler jeg i virkeligheden ikke at de gør.
Vi må konstatere, at mennesker rejser rundt i verden på en helt anden måde, end de har gjort før, og det synes vi i øvrigt er en god og positiv ting.
Det bliver ikke en mindre god og positiv ting, når man faktisk har fået tid til det i sit pensionistliv, måske i højere grad end man havde det i sit arbejdsliv.
Og så må det jo være om for os lovgivere at gøre det på en sådan måde, at det ikke virker hindrende på menneskers udfoldelsesmuligheder.
Vi synes derfor, det er meget vigtigt, at vi får en meget grundig diskussion af det her forslag og muligvis – der kan vi jo så prøve at snakke med Grønland og Færøerne – også af nogle andre emner, der ligger på de her områder, så vi kan gøre tingene på en anden måde.
Vi synes derfor, at regeringen bør være aktiv og ikke bare afvise forslaget, men prøve at gå ind i noget ikke bare sådan oplysende arbejde i forhold til udvalget – det er selvfølgelig nødvendigt – men også prøve at se på: Hvad er det for noget, vi kan ændre, og er det ikke rimeligt, at vi ændrer på nogle ting, når forholdet i rigsfællesskabet ændrer sig, når mennesker ændrer sig, og når verden i øvrigt ændrer sig?
Kirsten Brosbøl (S), 2005-05-12:
En af de ting, som man peger på i Reden – Stop Kvindehandel, er netop også det her med de 15 dage.
Ministeren er inde på, at kvinderne ikke udnytter den her periode fuldt ud, hvor man faktisk fra Redens side peger på, at det også kan have noget at gøre med, at det tilbud ikke er tilstrækkeligt med hensyn til at sikre kvinderne, fordi det her problem omfatter tvang, skam og skyld, og det er meget problematisk for de her kvinder at finde ud af, hvad de skal gøre i den her situation.
Mange af kvinderne forsvinder også, inden de overhovedet kommer frem til at vidne i en retssag.
Er det ikke noget, der også bør kigges på i den her evaluering af handlingsplanen?
Karen J. Klint (S), 2005-05-12:
Socialdemokraterne er enige i, at dansk folkepension bør kunne tages med ud af landet, uanset hvilket land man vælger at flytte til efter opnået ret til folkepension, og det virker lidt ulogisk, at der inden for rigsfællesskabet er begrænsninger heri.
Som forslaget er udformet, kan det ikke udelukkes, at nogle stilles dårligere end i dag.
Der er derfor forhold, som der skal ses mere på og findes andre løsninger på end dem, der er opstillet i beslutningsforslaget.
Vi vil derfor gerne være med til at bede regeringen om sammen med hjemmestyret, både i Grønland og på Færøerne, at finde løsninger på de beskrevne problemer, så mobiliteten inden for rigsfællesskabet, også for pensionisterne, ikke begrænses negativt på grund af forskelligheden i pensionslovgivningen de tre steder.
Vi er enige i målet, men vi skal finde en løsning på ophold i rigsfællesskabets lande, så pensionsalderen ikke kommer til at trække fra i ens pensionsberegning eller vil kræve en så omfattende administration, fordi forslaget her indregner, at Grønland og Færøerne pensionsmæssigt skal betragtes som værende lande uden for EU og EØS.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget, som det er i dets nuværende form, men vil gerne sende en opfordring til regeringen og hjemmestyret i de to øvrige lande i rigsfællesskabet om at se på problemerne.
Hans Andersen (V), 2005-05-12:
Dansk Folkeparti ønsker med dette forslag, at man skal kunne medtage sin danske folkepension til Grønland og Færøerne, ligesom man skulle kunne tage den med til lande uden for rigsfællesskabet.
Forslaget er fremsat på baggrund af en række henvendelser fra en person, der uheldigt er kommet i klemme i systemet på grund af en fejlinformation fra sin kommunes side.
Det kan derfor ved første blik synes sympatisk, at man skulle kunne tage sin danske pension med til andre dele af rigsfællesskabet, men det rokker imidlertid ikke ved, at forslaget her rummer en række problemstillinger.
Ministeren har ved sin besvarelse af tidligere stillede spørgsmål klart redegjort for problemstillingerne, og dem synes jeg at forslagsstillerne lidt mangler at tage i betragtning.
Sagen er jo, at der inden for rigsfællesskabet er gensidighed og samme ret til optjening af folkepension, uanset hvor i rigsfællesskabet man vælger at bosætte sig i optjeningsperioden.
Til gengæld kan de enkelte dele af rigsfællesskabet selv indrette deres eget pensionssystem gennem deres eget lokale selvstyre.
Ved udbetalingen af folkepensionen er det derfor bopælen i den aktuelle del af rigsfællesskabet, der er afgørende for størrelsen af den udbetalte folkepension.
Konsekvensen af forslaget her, hvor sympatisk det end lyder, er, at man øger uligheden inden for de enkelte dele af rigsfællesskabet, hvis man kan tage den danske pension med til Grønland eller Færøerne, hvor systemet er indrettet anderledes.
Med forslaget vil nogle borgere i rigsfællesskabet tabe og andre vinde, afhængigt af hvor og hvor længe de har opholdt sig i de enkelte dele af rigsfællesskabet.
Konsekvensen vil endvidere være, at det som følge af optjeningsprincippet bliver meget administrativt tungt at skulle lave en brøkpension af de forskellige pensionssystemer.
, hvad med eksempelvis førtidspensionen?
I Venstre er vi tilhængere af rigsfællesskabet og den eksisterende ordning, der i bund og grund er simpel at administrere og gennemskuelig for den enkelte.
Vi er tilhængere af optjeningsprincippet og den gensidighed, der ligger i det nuværende system.
Men lad det ikke dermed være sagt, at kommunerne ikke kan og skal blive bedre til at informere om de regler og muligheder, der er i systemet.
Det skal de.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Jeg skal gerne tilkendegive, at vi under udvalgsarbejdet kan få hentet en række eksempler frem og få belyst, hvad konsekvenserne vil være.
Det afhænger jo helt og aldeles af den pågældendes situation, om det vil være en fordel eller det vil være en ulempe.
Som bekendt vil jeg gerne tage initiativ til, at vi sikrer, at kommunerne laver en bedre indsats for at informere om, hvordan de gældende regler egentlig er.
Her skal jeg gerne medgive, at der nok er eksempler på, at kommunerne ikke er opmærksomme på de forskellige regler, og at man simpelt hen er nødt til at gøre et stykke arbejde for at sikre, at folk bliver vejledt ordentligt fra første færd af.
Pia Kristensen (DF), 2005-05-12:
Jeg er enig med socialministeren så langt, at der har været et svigt fra kommunernes side.
De folkepensionister, som har henvendt sig til os, efter at vi har fremsat vores forslag, og det er faktisk ikke så få,
siger netop, at de er blevet vildledt af både kommunerne og Den Sociale Sikringsstyrelse, at de er rejst til Grønland i den tro, at de kunne medbringe deres folkepension.
Selvfølgelig må sådan noget præciseres, hvis det her beslutningsforslag ikke skulle blive vedtaget.
Det er det ene.
Men jeg kan ikke rigtig forstå det regnestykke, socialministeren stiller op.
Jeg vil ikke sætte spørgsmålstegn ved, at der måske er folkepensionister, der kan miste penge på at medtage deres optjente danske folkepension.
Det er altså et tab på ca. 2.500 kr.
Vi kan måske få undersøgt i udvalgsarbejdet, hvordan de rigtige regnestykker ser ud.
Pia Kristensen (DF), 2005-05-12:
Som vi sagde under valgkampen – og vi står fast på det – er et af vores krav til de kommende finanslovforhandlinger, at de 500 mio. kr., eller hvilket beløb det nu kan blive, skal øremærkes til flere hjemmehjælpere.
De skal hverken bruges til vuggestuer, børnehaver, fodboldbaner eller noget som helst andet.
De skal bruges i hjemmehjælpen.
Det er et klart krav, som vi vil gå til finanslovforhandlingerne med.
Det står vi fast på.
Jeg kan give den garanti, at Dansk Folkeparti står ved vores ord.
Vi står ved, at vi ønsker, at der skal være en bedre hjemmehjælp til vores ældre medborgere.
Men jeg kan selvfølgelig ikke stå her og garantere, hvad kommunerne gør.
Det ville dog være utopi.
Anne Baastrup (SF), 2005-05-12:
Vil fru Pia Kristensen så også give en garanti for, at fru Pia Kristensen vil anerkende, at forudsætningen for, at kommunerne kan give en ordentlig ældreservice, er, at de rent faktisk får et råderum på mere end 0,3 pct., vel vidende at regeringspartierne jo i valgkampen også har prioriteret en lang række andre ting?
Det, vi kan se med den vækstramme, man lægger ud til kommunerne nu, er, at det hele bliver slugt af almindelige lønstigninger, almindelige glidninger i øvrigt, således at det bliver nedskæringer, vi kommer til at se, samtidig med at der skal ske de her meget omkostningsfyldte sammenlægninger.
Pia Kristensen (DF), 2005-05-12:
Nu er det jo sådan, at statens budget vedtages en gang om året, og Dansk Folkeparti har været med i de finanslovaftaler, der har været, siden VK-regeringen trådte til.
Når vi har indgået en aftale med regeringen, så holder vi den.
Vi er økonomisk ansvarlige, og vi bryder ikke den aftale, så vi kommer ikke med udgiftskrævende forslag.
Derfor kan vi heller ikke støtte forslag fra andre partier, der er udgiftskrævende, men vi kan jo altid tage det med i vores prioriteringer til næste års finanslov.
Så vil jeg sige, at give de ældre en værdig alderdom, og at der skal flere hjemmehjælpere til, er sandelig også noget, vi vil arbejde meget hårdt på, og det er jo op til partierne, hvordan man vil prioritere.
Vi har ikke lagt skjul på under denne her valgkamp, at vi ville prioritere ældreområdet meget højt.
Vi ved godt, der er gået meget til administration på grund af omstillingsprocessen med indførelsen af det frie valg, men vi sagde under valgkampen, at de penge, der fremover skal afsættes til en bedre hjemmehjælp, skal øremærkes, og at de skal gå til flere hjemmehjælpere.
Vi sagde det under valgkampen, det står vi fast på, og det er også det, vi går til finanslovforhandlingerne med.