runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-24:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af at gennemføre regeringens valgløfter, og det er jo også det, forslaget her er udtryk for.
Centralistisk, en straf af kommunerne osv.
– nej, det her er ikke nogen straf.
Det er en håndsrækning til børnefamilierne.
Jeg tror faktisk, at også hr. Martin Lidegaard er klar over, at med de dyre lejligheder, ikke mindst i storbyerne, som jo ellers skulle være kerneområder for Det Radikale Venstre, har børnefamilierne måske ikke det store råderum i dag, og vi vil gerne give dem mere frihed og mere luft ved at styrke deres økonomi og ved at give dem flere muligheder, så de bedre kan prioritere deres indsats for at kombinere arbejdsliv og familieliv.
Det synes jeg faktisk er ganske, ganske positivt, vel vidende at vi jo samtidig hæver kvaliteten med de berømte 2 mia. kr., som har været centrale i debatten her.
Hr. Martin Lidegaards præmis er, at man ikke kan hæve kvaliteten, samtidig med at man sænker taksterne, men selvfølgelig kan man det.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Når Det Radikale Venstre har stillet det ændringsforslag, vi har, er det ikke for at gentage den lange debat, vi havde under førstebehandlingen, som handlede om, hvorvidt vi skal prioritere kvalitet eller takstnedsættelser i daginstitutionerne i Danmark.
Vores ændringsforslag er udelukkende et forsøg på at tage regeringen på ordet og spørge: Er der et frit valg i dette land?
Er det sådan, at kommunerne og forældrene kan få lov til at prioritere en bedre hverdag for deres børn i daginstitutionerne, eller vil Venstres valgstrateger proppe de takstnedsættelser ned i halsen på folk, selv om de ikke ønsker dem?
Svaret er desværre ret forstemmende.
Man vil godt skabe mere papirarbejde ude i kommunerne og vil godt diktere kommunerne, at de skal gøre det, men man vil ikke give kommunerne lov til at prioritere bedre bygninger, flere hænder og mere omsorg i de enkelte daginstitutioner.
Kommunerne skal bruge pengene til papirnusseri eller takstnedsættelser, og det forstår vi simpelt hen ikke kan være hverken social eller liberal eller konservativ politik.
Så siger regeringen: Jamen det er jo ikke et enten-eller, det er et både-og, og vi vil begge dele osv.
Men faktum i denne sag er, at regeringen i al evighed vil afsætte 1 mia. kr. om året til nedsættelse af taksterne, hvorimod den vil afsætte 500 mio. kr. om året i 4 år til forsøg og forskning inden for kvalitet, men ikke til noget, der kan føre til varig ansættelse af flere pædagoger, ikke til noget, der giver flere hænder i daginstitutionerne.
Det er midlertidige indsatser, og det vil sige, at man prioriterer takstnedsættelserne langt, langt højere end kvaliteten.
Det er baggrunden for det radikale ændringsforslag.
Jeg vil gerne kvittere med det samme for, at SF har besluttet sig for at støtte forslaget.
Regeringens veje er jo altid uransagelige, men hvad jeg virkelig ikke fatter er, at Enhedslisten og Socialdemokratiet ikke kan støtte vores ændringsforslag.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Jeg synes, det er alle tiders, at man faktisk også fra regeringens side siger: Vi vil gerne bruge nogle flere penge på børnefamilierne.
Men så står vi med det store spørgsmål: Hvad er det vigtigste?
Er det at sænke priserne eller hæve kvaliteten?
Jeg synes ikke, det er noget enkelt spørgsmål at svare på, og jeg mener ikke, der kan svares entydigt på det, hverken ud fra det ene eller det andet synspunkt, som nogle ellers har forsøgt.
Derfor er mit spørgsmål til den konservative ordfører: Mener den konservative ordfører, man kan svare helt enkelt på, at de penge gør mest gavn ved at sænke priserne?
Eller kan man sige det omvendte?
Eller kan man måske sige, at det bedste er at lade dem, der har skoen på, og ved, hvor den trykker, afgøre, hvor pengene skal bruges og måske endda bruges i en kombination, hvor man både sænker taksterne lidt, samtidig med at man øger kvaliteten?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-24:
I Det Konservative Folkeparti er vi nærmest lykkelige over dette lovforslag.
Vi synes, det er meget, meget ambitiøst, at man først har sænket taksterne for de allermindste og nu tager skridtet videre, så det bliver fra 3 år og op til skolealderen, og som man kan se i regeringsgrundlaget, er der også et ønske om at hæve børnechecken for de allermindste fra 2008.
Det illustrerer netop, at i Det Konservative Folkeparti og regeringen tager man børnefamiliernes situation alvorligt og ønsker at sikre en sammenhæng mellem arbejdsliv og familieliv.
Det er egentlig en meget paradoksal kritik, vi har hørt fra specielt Det Radikale Venstre i denne forbindelse.
I flere debatter har hr. Martin Lidegaard brugt argumentet om de 75 pct. rigeste familier i Danmark, og det er jo også en ret stor del af familierne i Danmark som sådan.
Men vi tilgodeser jo de sidste 25 pct. med fripladser osv., så vi har også en god social profil her.
Det, der er styrken, er, som også andre ordførere har været inde på, at denne regering altså er i stand til at sænke taksterne og give mere luft i hverdagen til børnefamilierne, samtidig med at den hæver kvaliteten.
Jeg synes også, det er værd at påpege, at vi i forvejen bruger 29 mia. kr. på vores daginstitutioner, men denne regering har lagt en linje, hvor man ambitiøst ønsker at styrke hverdagen og give mere luft i økonomien til den langt væsentligste del af børnefamilierne her i Danmark, og det støtter vi fuldt og helt fra Det Konservative Folkepartis side.
Jeg er sådan set også meget, meget begejstret for, at Socialdemokraterne støtter både regeringens forslag og også den ambitiøse linje, vi har lagt for familiepolitikken.
Jeg synes bare, at når man tænker på den plads, som det populistiske forslag fra Socialdemokratiet fik i valgkampen, må det i hvert fald mane til besindighed og eftertanke: Vil socialdemokratiske udspil have den store vægt, når det kommer til stykket?
Det var jo det store slagnummer, men vi må jo sige, at Socialdemokraterne har skiftet politik på også det område.
Jeg synes, det er positivt, at man går i regeringens retning og bakker op om den ambitiøse familiepolitik, regeringen fører, og det vil jeg kvittere for.
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Hvis jeg forstår spørgeren rigtigt, er det i virkeligheden et spørgsmål til den tekniske del af lovforslaget om, at der ikke er nogen øvre grænse for, hvad man kan opkræve som forældrebetaling.
Det er jo et faktum, at det er den del, der ligger i den redaktionelle ændring, som nu skal indfases, og som vi også gjorde bemærkninger til.
Vi er slet ikke stemt for, at man skal kunne indrette luksusbørnehaver på denne måde.
Vi har stemt imod det, men vi kan jo ikke forhindre, at det gennemføres redaktionelt, når et flertal i Folketinget med regeringspartierne og Dansk Folkeparti ønsker at indføre den slags luksusbørnehaver.
Jeg håber, jeg har forstået spørgerens spørgsmål rigtigt.
Jeg skal da beklage, hvis det er så svært for den konservative ordfører at acceptere, at Socialdemokratiet bevæger sig i den retning, som vi i valgkampen lovede at gøre; at det er så svært at rumme for den konservative ordfører, skal jeg da beklage.
Men det er nu ikke så uvant for os at være sunde og fornuftige og tage bestik af, hvordan virkeligheden ser ud, sådan er vi bare.
Men hvis det ikke lever op til den konservative ordførers forventninger, er der altså ikke noget at gøre ved det, og hvis vi på et tidspunkt skulle få brug for gode råd til en valgkamp, tror jeg altså nok, at vi vil vende os andre steder hen end til De Konservative, skal jeg bare lige hilse og sige.
Om den tekniske deling af lovforslaget er det sådan, at vi bare ikke synes, det er en smuk måde, forslaget er skruet sammen på.
Vi synes, vi alle sammen skal bestræbe os på at lave gode lovforslag, og derfor synes vi, det ville se meget pænere ud, hvis man delte det.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Nu skal vi jo huske, at det her altså er en andenbehandling, og det, vi diskuterer, er det ændringsforslag, vi har stillet, og som går ud på, at i stedet for at vi herindefra skal proppe en takstnedsættelse i munden på både kommuner og forældre, der ikke vil have den takstnedsættelse, giver vi dem frihed til at prioritere den milliard kroner, som de selv vil.
Nu ved jeg godt, at De Konservative og Venstre har indledt et kapløb om, hvem der kan være mest centralistisk og lave mest detailstyring af kommunerne, og jeg vil meget nødig være dommer i den konkurrence.
Men har De Konservative overhovedet ikke overvejet – bare overvejet – at i stedet for at lægge ryg til at indfri Venstres valgløfter kunne man give forældrene og kommunerne det frie valg mellem bedre kvalitet og nedsættelse af taksterne?
Per Clausen (EL), 2006-05-24:
Jeg vil bare have den socialdemokratiske ordfører til at bekræfte, at hvis man først beslutter, at forbedringer på daginstitutionsområdet skal finansieres ved, at brugerne af daginstitutionerne skal betale en højere pris, og hvis man også accepterer, at den kendsgerning, at kommunerne har for få penge, skal kompenseres ved at give kommunerne bedre mulighed for at opkræve flere penge fra de mennesker, der har brug for at få deres børn passet, har man betrådt den vej, hvor der faktisk ikke findes noget øvre loft for, hvor høje priserne i daginstitutionerne kan blive.
Line Barfod (EL), 2006-05-30:
Ingen tvivl om, at jeg synes, det er ualmindelig modbydeligt at lave optagelser med børn.
Jeg synes, vi skal gøre, hvad vi kan for at bekæmpe det.
Jeg vil bare gerne være sikker på, at vi gør det på en ordentlig måde.
Der er store forskelle på, hvordan man opfatter det i forskellige lande.
Det vil jeg gerne have noget mere grundigt belyst, og jeg vil gerne have, at det er ordentligt gennemtænkt, før vi går så langt som til at ophæve kravet om dobbelt strafbarhed i forbindelse med børneporno.
Jeg kan forstå det, hvad angår argumentet om, at man udnytter børnene seksuelt.
Det er grundigt gennemdrøftet.
Vi har diskuteret og også fået lavet betænkningen om, at det ikke med det er meningen at ramme en 15-årig, der er sammen med en 14-årig i et land, hvor det er tilladt at være sammen med en 14-årig.
Men i forbindelse med børneporno mener jeg altså, at vi er nødt til at have en grundigere drøftelse af det end det, vi kan nå på den her tid, og derfor kan vi ikke støtte det ændringsforslag, der ligger.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 og 2 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-30:
Det fremgår af betænkningen, at vi vil redegøre for vores stillingtagen her ved andenbehandlingen.
Ved førstebehandlingen var vi kritiske over for det her lovforslag, og jeg må sige, at behandlingen i udvalget ikke har mindsket vores kritiske holdning til det.
Jeg kan sige, at vi vil stemme for de socialdemokratiske ændringsforslag; de vil gøre det her lidt mindre uspiseligt, hvis de bliver gennemført, så derfor vil SF støtte dem.
Niels Sindal (S), 2006-05-30:
Man skulle tro, at udgangspunktet for en ny lodslov ville være sikkerheden i de danske farvande, sikkerheden med hensyn til så vel miljø som til, at hvert skib kunne få en ordentlig lods.
Men udgangspunktet er et helt andet: Det er Konkurrencestyrelsen, der gerne vil have konkurrence.
Jeg mener ikke, det er fornuftigt at udsætte 57 daglige lodsninger for konkurrence fordelt på 132 lodser.
Allerhelst havde jeg set, at forslaget blev trukket og vi kunne starte forfra.
Vi er bange for, at sikkerheden sættes over styr, at pligten til at sikre lodsning kommer til at flyde, og at den privatisering, der ligger i forslaget, med flere organisationer simpelt hen vil gøre tingene dyrere.
Det vil blive dyrere, at man skal have flere lodser, og at man skal have flere organisationer til at styre mere bureaukrati.
Det ene skal sikre en afgrænsning af det, der hedder regional lodsning, som flyder i lovforslaget, og det andet skal sikre, at de små havne kan få lods.
Struer, Nykøbing Falster og Aabenraa kan risikere ikke at få lods til en ordentlig pris med det her lovforslag.
Vi vil gerne medvirke til ændringer, og allerede nu kan man se, at lodssystemet har nedsat priserne med 10 pct., så vi vil gerne ændre strukturen i systemet.
Kan man ikke stemme for de to ændringsforslag, vi har stillet her, ja, så forudser jeg, at vi må mødes næste år samme tid til en revision.
Morten Bødskov (S), 2006-05-30:
Bare som en kort bemærkning.
Vi har lidt svært ved at forstå, hvorfor man var kommet til den konklusion, at man ikke havde taget den her bestemmelse med, for når vi taler om seksuel udnyttelse af mindreårige, var argumentet fra vores side, at selve fastholdelsen af den seksuelle udnyttelse af den mindreårige er det, der finder sted ved børneporno.
Det kan man diskutere om er seksuel udnyttelse eller ej.
Vi mener, at selve børnepornoen, det, at man altså er i besiddelse af den, er en fastholdelse af en seksuel udnyttelse af mindreårige.
Det er det, der er argumentet for, at vi fra Socialdemokraternes side ikke vil lave den adskillelse, som man ellers har lavet i lovforslaget.
Derfor er det taget med, og også fordi vi jo i lyset af, hvad vi har lavet herhjemme, har styrket den her indsats meget voldsomt de senere år.
Line Barfod (EL), 2006-05-30:
Princippet om dobbelt strafbarhed er noget, vi normalt er meget varsomme med at ændre på, altså det princip, at hvis vi skal straffe en person i Danmark for noget, der er begået i et andet land end i Danmark, så skal det også være strafbart i det andet land, det er blevet begået i, ligesom det er strafbart i Danmark.
Det er normalt ret vigtigt at opretholde det princip, fordi man derved tager hensyn til, at hvert land selv kan bestemme, hvad der skal være strafbart i deres eget land, at vi f.eks. i Danmark kan bestemme, at abort ikke skal være strafbart, og derfor selvfølgelig ikke ønsker, at andre lande skal beslutte, at man skulle kunne straffe kvinder for at have fået foretaget abort i Danmark, for her ønsker vi ikke, det skal være strafbart.
Derfor skal der rigtig gode grunde og meget grundige overvejelser til, hvis vi skal ophæve princippet om dobbelt strafbarhed.
Der er nogle vigtige forbrydelser imod menneskeheden, krigsforbrydelser, hvor man internationalt har besluttet, og Danmark har tilsluttet sig, at her fastholder man ikke kravet om dobbelt strafbarhed.
Så har der i de senere år været nogle ganske, ganske få undtagelser, hvor vi siger, at her er nogle meget grove forbrydelser, som vi kan se indimellem bliver begået i udlandet, og hvor vi mener, det er vigtigt at sige, at de skal kunne straffes, uden at vi har kravet om dobbelt strafbarhed.
Der har været spørgsmålet om omskæring af kvinder, og der har været spørgsmålet, som vi har i det her lovforslag, om at udnytte børn seksuelt.
Der har været lavet grundige undersøgelser, man har set på, hvordan lovgivningen er i forskellige lande rundtom i verden, og har kunnet se, at det er meget, meget få tilfælde, der er tale om, fordi næsten alle lande har den samme lovgivning som Danmark.
Men mellem første- og andenbehandlingen er der så pludselig kommet et ændringsforslag fra Socialdemokraterne om også at ophæve kravet om dobbelt strafbarhed i forbindelse med børneporno, uden at der ligger nogen undersøgelse af, hvordan lovgivningen i forskellige lande rundtom i verden er i forbindelse med børneporno.
Hvad vil konsekvenserne være?
Hvad er det for nogle sager, hvor vi kan risikere at komme til at straffe folk for at have begået noget, der ikke er strafbart i det land, hvor de har begået det?
Det mener jeg ikke er en ordentlig måde at vedtage noget så vidtgående som at gå imod et af vores grundlæggende retsprincipper på.
Hvis man skal gøre det, skal det være ordentligt undersøgt, hvad konsekvenserne er, og det skal være ordentligt gennemdrøftet.
Det kan man ikke bare komme med som sådan et ændringsforslag til andenbehandlingen og vedtage uden en ordentlig behandling.
Så hellere fremsætte et særskilt beslutningsforslag om det til efteråret og få en ordentlig undersøgelse af, hvad konsekvenserne er, hvordan lovgivningen er i andre lande osv.
Det synes jeg vil være en mere ordentlig måde at gøre det på, end at man her kommer med et sådant ændringsforslag, hvis konsekvenser vi slet ikke kender.
Kim Christiansen (DF), 2006-05-30:
Der er jo et gammelt ordsprog, der siger: Æres den, der æres bør.
Det falder åbenbart fru Anne Baastrup lidt svært at ære Dansk Folkeparti for det, vi rettelig bør æres for, nemlig at vi har sørget for, at der bliver nogle flere døgnåbne stationer, og at der bliver en større borgernærhed.
Under normale omstændigheder mener jeg, det er noget, der ligger SF meget på sinde, det var det i hvert fald, da vi diskuterede kommunalreform.
Formanden for udvalget behøver jeg ikke stå her og forsvare.
Han er ikke til stede, og jeg synes måske ikke, man skal skyde på nogen, der ikke er her.
Vi har kæmpet for den samme sag og har de samme synspunkter, og på trods af de små divergenser, fru Anne Baastrup og jeg måtte have i spørgsmålet om, hvorvidt der skal være døgnåbent eller ej, synes jeg stadig, vi samlet set er nået frem til et godt resultat.
Anne Baastrup (SF), 2006-05-30:
Jeg vil bare lige sige til hr. Kim Christiansen, at det altså er irriterende, når man snakker med Dansk Folkeparti om, hvordan vi skal gribe det her an, samtidig at læse i avisen, at der loves hvad som helst.
Hvor vil hr. Kim Christiansen finde de ekstra betjente, så de kan få døgnåben station i Fredericia og Middelfart?
Det er jo det, hr. Peter Skaarup lover.
Jeg vil meget gerne være med til, at vi simpelt hen får konkretiseret de konsekvenser, lovforslaget får for Fredericia og Middelfart.
Hvis der er meget ballade i de to byer torsdag, fredag og lørdag, er det nødvendigt at holde åbent på de tidspunkter, men døgnåbent vil altså sige, at man også skal bruge 2 gange 2 mandetimer søndag, mandag, tirsdag og onsdag, og så er der ikke betjente nok, hvis alle de kriminelle skal fanges.
Det, der bare har været problemet hele vejen igennem, er – for at sige det helt åbent – at vi gang på gang er løbet ind i, at formanden for Folketingets Retsudvalg har lovet, at hvert hjørne skulle have sin egen domstol, at alle politistationer skulle være døgnåbne, og at der i øvrigt skulle komme 25.000 ekstra betjente – nå, det er måske en lille smule overdrevet.
Men det har været enormt svært at forklare sig, når man kommer ud og snakker med folk, som spørger: Hvorfor skaber I ikke flertal sammen med Dansk Folkeparti?
Folk vil gerne have, at deres station er døgnbemandet, de vil gerne have en mindre retskreds osv.
Nu har vi så indgået aftalen, og vi er alle sammen optaget af, at Fredericia og Middelfart, som kommer i morgen, fordi de er kede af det og er utilfredse, kan vende hjem med en viden om, hvad der kommer til at ske, og om forskellen mellem, at man har en hovedpolitistation, hvor hele vagtberedskabet sidder, og man i øvrigt åbner stationen, når det er nødvendigt.
Det er jo også vigtigt for de mennesker ...
Kim Christiansen (DF), 2006-05-30:
Det, der fik mig lidt op af stolen, var egentlig, at samtidig med at fru Anne Baastrup roste alle ordførerne og roste det gode samarbejde, var hun også lige nødt til at smide en sten eller to i nakken på Dansk Folkeparti.
SF kan åbenbart ikke rigtig indgå i en debat, uden at der skal smides lidt smuds efter Dansk Folkeparti, og det synes jeg egentlig ikke vi har fortjent.
Vi kan være enige eller uenige om, hvorvidt antallet af døgnbemandede stationer er relevant, men jeg kan sige, at det er fastsat ved nogle meget saglige beslutninger, som tog udgangspunkt i befolkningsgrundlag og kriminalitetsgrad.
Bare til fru Anne Baastrups orientering: Det er jo ikke tanken, at der bare skal sidde nogle og tænde og slukke for lyset.
Tanken er jo, at de betjente, der er til stede, faktisk skal udføre forskellige funktioner.
Det, der også har været incitamentet for os, har selvfølgelig været, at der ikke skal køres alt for langt med detentionsanbringelser osv.
Vi tror, det er fornuftigt nok, og ifølge Justitsministeriet reducerer antallet af døgnåbne stationer jo heller ikke antallet af årsværk.
Det var blot en lille kommentar til fru Anne Baastrup.
Thomas Krog (SF), 2006-05-30:
Det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde at få en tilfredsstillende ordning for de her mennesker.
Vi synes jo, det er noget, vi har hørt før, nemlig under førstebehandlingen.
Men man kan også sige, at der ingenting er sket.
Sidst handlede det om, at antallet manglede at blive klarlagt, og at der manglede at komme nogle ting på plads, som er helt på plads nu.
Hvad er undskyldningen så nu?
Hvad er det, der mangler at blive afklaret?
Det koster penge, men jeg vil godt spørge hr. Bent Bøgsted, om han ikke kan bekræfte, at de mennesker, Dansk Folkeparti ikke vil være med til at hjælpe, er mennesker, der helt uskyldigt er røget ud af arbejdsmarkedet, har mistet deres forsørgelsesgrundlag og går for enten 0 kr. eller kontanthjælp.
Det er de mennesker, Dansk Folkeparti ikke vil være med til at hjælpe.
Er det ikke rigtigt?
Søren Gade (V), 2006-05-30:
Jeg kan sige, at det er mig lige så magtpåliggende, at der er en forsyningspligt for lodser til de små havne, som det er for hr. Niels Sindal.
Og jeg kan sige, at det alene beror på, at vi skal have et mere effektivt lodsvæsen, samtidig med at forsyningssikkerheden opretholdes.
Så vil jeg gerne lige sige til hr. Niels Sindal, at det er sådan, at der blev nedsat et lodsudvalg bestående af de tre hovedinteressenter i Danmark, nemlig Søfartens Ledere, havnene og Danmarks Rederiforening.
Og jeg må konstatere, at man afleverede et stykke arbejde, som stort set, uden at der blev ændret særlig meget, blev lavet om til det lovforslag, vi behandler i dag, og derfor er det altså stort set et enigt lodsudvalgs anbefalinger, vi behandler her i Folketinget.
Intentionen er ikke at gøre forsyningssikkerheden eller sejladssikkerheden dårligere i Danmark, tværtimod.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 38 stemte for, 68 imod; 1 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 36 stemte for, 63 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Bent Bøgsted (DF), 2006-05-30:
Jeg er enig med hr. Jørgen Arbo-Bæhr i, at forhandlingerne bliver genoptaget efter sommerferien.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-30:
Sludder og vrøvl!
Hr. Bent Bøgsted ved godt, at Enhedslisten vil gå med i forhandlingerne, hvis vi bliver inviteret, og for hver evig eneste ekstra person, vi kan redde fra at miste sygedagpengene, vil vi blive gladere og gladere.
Er hr. Bent Bøgsted enig i det, eller vil hr. Bent Bøgsted hellere læne sig op ad sin enighed med regeringen og passe på, at den ikke bruger for mange millioner?