Mariann Fischer Boel (V), 2000-01-27:
Beslutningsforslag nr. B 51, som Enhedslisten har stået fadder til, minder jo lidt om det forslag fra Dansk Folkeparti, som vi skal behandle om et øjeblik.
Det drejer sig jo om fødevarer og om, hvorvidt levnedsmiddelbutikkerne har deres hygiejnemæssige forhold i orden, om kontrollen er god nok, og om der skal være mulighed for at lukke fødevarebutikkerne f.eks. ved at inddrage enten et SE-nummer eller et momsnummer.
I Venstre sætter vi kvaliteten i højsædet.
Vi mener selvfølgelig ikke, at det er ligegyldigt, hvad man spiser, og selvfølgelig skal kvaliteten af de fødevarer, der bliver solgt i butikkerne, være i orden.
Derfor hilser vi også ånden i Enhedslistens forslag velkommen.
Og jeg skal da være den første til at medgive, at selv om vi herhjemme har levnedsmidler af en meget høj
kvalitet
, når de forlader produktionsstedet og ofte også forædlingsvirksomhederne, så er der eksempler på, at man kan finde fødevarer, hvor sidste salgsdag for længst er overskredet, ligesom det jo ikke er alle butikker, hvor hygiejnen bliver sat i højsædet.
Men den nye fødevarelov er, som fødevareministeren også var inde på, jo først trådt i kraft her den 1. januar, og vi er også overbeviste om, at de regler, der ligger i den nye fødevarelov, vil medvirke til, at butikker, der ikke overholder hygiejnekravene med hensyn til opbevaringsforholdene, og som ikke kan finde ud af, hvordan tingene skal håndteres, simpelt hen vil blive lukket.
Et af resultaterne af fødevareloven er, at vi får de her 11 nye regioner eller centre for levnedsmiddelkontrol, og at de får mulighed for - som fødevareministeren også nævnede, og som jeg synes er en vigtig pointe - at udstede administrative bøder.
Altså man skal ikke rundt om hele systemet, før man kan fange de butikker, der ikke kan overholde reglerne.
Vi har i dag sådan omkring 11.500 fødevarebutikker, og det er jo klart, at det er en bred og en blandet skare, som vi vel ikke ser nogen interesse i at minimere.
Altså der skal jo gerne være plads til dem, men vi skal selvfølgelig stille nogle krav.
Men jeg synes, at hvis det er en lille kerne af brodne kar, et lille mindretal - for det er jo ikke marioriteten af butikker, der er noget galt med - der er med til at give branchen et dårligt image, fordi de ikke kan finde ud af at rette sig efter reglerne, så må det være helt relevant, at de får en bøde.
Sådan er vilkårene som sagt, og nu må vi se, hvordan fødevareloven kommer til at virke. Enhedslisten foreslår også, at butiksejere får tilsendt informationer om reglerne og lovgivningen i forbindelse med salg af fødevarer, og at de også får pligt til at sætte sig ind i dem.
Jeg må nok indrømme, at det er min opfattelse, at Enhedslistens beslutningsforslag ikke er sådan helt up to date i forhold til virkeligheden.
Og for ligesom at prøve at finde ud af, hvordan reglerne er i dag, har jeg ringet til Fødevaredirektoratet for at høre, hvordan man håndterer det her problem.
I forbindelse med lovens ikrafttræden havde man store helsides annoncer i landets største aviser.
Der blev trykt 740.000 foldere med de nye regler, der var klart udspecificerede.
Der er blevet sendt breve til samtlige producenter, butikker og importører, og så er der en hjemmeside, der bliver løbende ajourført.
Så mulighederne for dels at få at vide, hvordan tingene hænger sammen, og dels selv at sætte sig ind i dem, er altså til stede i dag.
Så selv om Enhedslistens intentioner bag beslutningsforslaget er positive nok, har udviklingen overhalet forslaget.
Jeg er overbevist om, at den nuværende fødevarelov nok skal være i stand til at sikre en bedre kvalitet på hylderne i de butikker, der ikke rigtig kan finde ud af, hvordan reglerne skal administreres, eller som har en helt anden kulturbaggrund, når vi snakker hygiejne i nordeuropæisk forstand.
Så lad os nu give fødevareloven en chance, og med det udgangspunkt kan Venstre ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.