Rikke Hvilshøj (V), 2000-03-28:
Dette er et lovforslag affødt af en finanslovaftale mellem regeringen, SF, Enhedslisten og CD, og som Venstre derfor hverken har lod eller del i.
Lovforslaget består af to elementer.
Det ene drejer sig om, at a-kasser med dette lovforslag får pligt til at hjælpe medlemmer med at få godtgørelsen for 1. og 2. ledighedsdag udbetalt hos arbejdsgiveren.
A-kasserne får bemyndigelse til at vurdere, om et medlem er berettiget til godtgørelsen, og derefter kræve betaling fra virksomheden.
Først og fremmest er vi i Venstre meget betænkelige ved, at a-kassen, der i sådan en sag ikke er en uvildig part, men er sat til at varetage sine medlemmers interesser, får bemyndigelse til at vurdere sager og kræve betaling fra virksomhederne.
For blot at nævne ét ankepunkt: A-kassen har ikke alle de oplysninger, der skal til for overhovedet at kunne vurdere, om medlemmet er berettiget til godtgørelsen.
Derudover mener vi, at det her lovforslag er at skyde gråspurve med kanoner.
Arbejdsministeren vurderer, at det her kommer til at dreje sig om 500 sager; det er det, man regner ud fra.
Det svarer til udbetalte godtgørelser på 570.000 kr., hvis alle sagerne drejer sig om både 1. og 2. ledighedsdag.
Det vil man bruge minimum 1,7 mio. kr. på at inddrive, og oveni kommer alle de omkostninger, som loven ikke tager højde for, i a-kasserne og i høj grad hos erhvervslivet.
I december måned blev der vedtaget et lovforslag, L 29,
hvor betalingsfristen for den her godtgørelse blev udvidet.
Jeg synes, man skulle lidt vente og se på, hvordan statistikken for udbetaling af de godtgørelser kommer til at se ud, når den lov har fået lidt effekt, for mit indtryk er, at det her lovforslag bygger på noget statistik, hvor man har vurderet og spurgt til udbetaling af godtgørelsen alt for tidligt i forløbet.
Derudover står der i lovforslaget, at hvis sagen går til ankenævnet, skal denne udgift finansieres ved gebyrer.
Man forventer, at omkostningerne bliver omkring 500.000 kr. ved 500 sager.
Det er 1.000 kr. i gebyr til virksomheden pr. sag.
Hvis virksomheden skal udbetale dagpengegodtgørelse for 1. og 2. ledighedsdag, kommer det til at dreje sig om 1.140 kr.
Det er en meget, meget dyr og omkostningstung sagsgang for afkrævning af 1.140 kr. Det sker i dag i det fagretlige system i langt de fleste tilfælde stille og roligt, men det kan nogle gange tage tid.
Jeg har forstået, at over de seneste 10 år, er der 40 sager, som er endt i voldgiftssager.
Det er ikke mange sager.
Endelig er min anke, at lovforslaget ikke er sendt i testpanel, hvilket ikke er i overensstemmelse med regeringens egne målsætninger.
Jeg vil kraftigt anbefale, at det her lovforslag bliver sendt i testpanel.
Den anden del af lovforslaget handler om at harmonisere fradragsreglerne i forbindelse med arbejde og indtægter for personer, der modtager uddannelsesgodtgørelse, således at krone til krone-fradraget ændres til timefradrag, så det er sammenfaldende med reglerne for dagpenge og efterløn.
Venstre mener, det er en rigtig ændring, der skal tilskynde den aktiverede til i højere grad at påtage sig arbejde ved siden af aktiveringen.
Det kunne jo være, at denne indgang til et regulært job kunne føre til fuld, varig beskæftigelse eller være med til at øge den enkeltes samlede kvalifikationer.
Men til trods for Venstres positive indstilling over for den sidste del af lovforslaget, kan Venstre ikke stemme for lovforslaget, som det ligger her.