runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2004-03-16:
Kan det hænge sammen med, at man ikke kan svare på spørgsmålet?
Altså man kan jo ikke stå på Folketingets talerstol og sige: Regeringen stiller krav til den femte landsdækkende radiokanal om, at der skal sendes 30 pct. dansk produceret musik, når alle her i salen godt ved, at det ikke er korrekt.
Det krav, der er stillet til den femte landsdækkende radiokanal, er, at der skal sendes ca. 30 pct. skandinavisk produceret musik, og alle i miljøet er enige om, at lige præcis den del af aftalen ikke er særlig brugbar, fordi eksempelvis amerikanske bands kan være produceret i Sverige.
På den måde får vi jo hverken mere ny dansk eller ny skandinavisk musik.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige til hr. Eyvind Vesselbo, at det er ærgerligt for dansk musik, at hele radiodelen bliver viftet til side af Venstre, for det forslag fra os skal jo også ses i den sammenhæng, at vi bliver nødt til at styrke hele den danske kunst og kultur, hvis vi for alvor skal have noget ud af det også som lyttere og seere, men mest som lyttere i den her sammenhæng.
Vi er glade for den handlingsplan, »Liv i musikken«, regeringen har fremlagt, men kan selvfølgelig undre os over, at også Venstres ordfører i dag bruger de rytmiske spillesteder som det helt store eksempel og en åbenbaring, når det i virkeligheden bare er tilbageførelse af de midler, man har sparet en gang.
Der er jo ikke noget nyt i det her.
Det er også derfor, vi beder Venstres ordfører i dag forholde sig til, om der ikke er takter i det her forslag, der kan bruges til at få dansk musik fremad.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-03-16:
Alle de andre nuancer, som fru Mette Frederiksen trækker frem her, er i den sammenhæng ikke særlig interessante.
Det er det, der er det centrale.
Alle de andre finurligheder virker ganske uinteressante på
Mette Frederiksen (S), 2004-03-16:
Jeg skal såmænd gerne opklare det spørgsmål, hr. Eyvind
Vesselbo stiller til sidst
Der er jo sådan set ikke noget til hinder for, at dansksproget musik også eksporteres.
Eksempelvis har vi et band, som er meget aktivt på den internationale scene lige nu, nemlig »Under Byen« fra Århus, som er dansksproget, men som alligevel klarer sig fantastisk flot også på det udenlandske marked, så det er der sådan set ikke noget til hinder for.
Deri er vi selvfølgelig uenige, for dansk kunst og kultur kan altid få det bedre, kan altid få bedre arbejdsbetingelser, men jeg har hæftet mig ved det, hr. Eyvind Vesselbo siger om de krav, der er stillet til Sky Radio, hvor Venstres ordfører siger, at der er stillet krav om 30 pct. danskproduceret musik.
Er det ikke korrekt forstået, at det er skandinavisk produceret musik?
Og er det i øvrigt ikke korrekt forstået, at det problem, der er lige præcis med, at det er skandinavisk produceret musik, gør, at eksempelvis amerikanske bands, som bliver produceret i Sverige, også tæller i den statistik, og at statistikken derfor ikke er særlig brugbar?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-03-16:
Jeg vil gerne starte med at sige, at da den konservative kulturordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være her, udtaler jeg mig også på De Konservatives vegne i den her sag.
Jeg vil gerne rose ministeren for hans tale i dag, fordi den jo klart dokumenterer, at det forslag, som vi her har til behandling, ligesom en række andre tidligere forslag fra Socialdemokratiet er et forsinket skud i bøssen.
Man er simpelt hen for sent ude.
Det forholder sig nemlig sådan, at regeringen allerede har taget fat på det område for mere end et halvt år siden med planen »Liv i musikken«, som nu ligger fremme her.
Vi er jo alle enige om, at vi ønsker at styrke produktionen og eksporten af dansk musik, og det er derfor, regeringen var på forkant i den her sag allerede i august måned.
Vi glæder os derfor også over, at regeringen, som det også fremgik af ministerens tale, allerede har sat gang i utrolig mange initiativer med henblik på at styrke dansk musik og eksport af dansk musik.
Vi er tilfredse med, at der med handlingsplanen »Liv i musikken« blev afsat 100 mio. kr. over de næste 4 år til både den klassiske og den rytmiske musik.
Ser man specielt på den rytmiske musik, er der afsat 30 mio. kr. til spillestederne, 8 mio. kr. til transportstøtte, 2 mio. kr. til MIDEM 2004.
Der er også taget en række nye initiativer, der skal styrke beskyttelsen af musikernes ophavsret, ligesom vi også synes, at det er positivt, at der via public service-kontrakterne med Danmarks Radio er sikret mere dansk musik i radio og tv, som ministeren jo også lige understregede.
Sky Radio er pålagt at spille 30 pct. dansk musik.
Endelig er man på uddannelsesstederne også i gang med at styrke uddannelserne kunstnerisk og kommercielt.
Oven i alt det kommer, at der nu er nedsat et udvalg, der skal se på fremtidsudsigterne for dansk pladeproduktion, og som også kan komme med forslag til konkrete initiativer. Ja, det kan jo egentlig dårligt være bedre.
Så hvorfor det her forslag?
I lyset af de mange gode tiltag mener Venstre og De Konservative ikke, at der er brug for yderligere nye tiltag i form af eksportstøtte, offentlige indkøbsordninger, talentpuljer, som der forslås i forslaget.
Regeringen har taget nogle meget stærke initiativer på det her område, og vi må nu afvente, hvad arbejdsgrupperne kommer frem til af resultater.
Der er det jo vigtigt, at det er fagfolk fra branchen selv, der kommer med forslag til nye redskaber, frem for at de kommer fra politikere på Christiansborg.
I den forbindelse er det vel egentlig vigtigt at understrege, at der er ting, som jo også i det her forslag må undre.
Eksport af dansksprogede musikproduktioner?
Det er svært at se meningen med det forslag, men det kan være, ordføreren kan forklare det tydeligt og klart, sådan at vi forstår, hvad der menes med, at dansksprogede musikproduktioner skal eksporteres til udlandet.
Venstre og De Konservative kan som nævnt ikke støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-03-16:
Hvis vi skal give forslaget karakter - det synes jeg jo altid er urimeligt, for alle forslag er jo gennemsyret af en sympatisk tilgang, nemlig at man vil gøre det bedre - så synes jeg, det er et sympatisk forslag, Socialdemokratiet er kommet med, men redskaberne er ikke de rigtige, at lave en enlig musikproduktionsstøtte er ikke rigtig.
Der er nogle af de andre elementer i forslaget, som man kan arbejde videre med, og det har vi jo udvalg til at se på, men at give direkte støtte til indkøb af danske musik-cd'er er altså ikke den rigtige vej i 2004.
Undskyld, jeg siger det.
Det har ikke noget at gøre med, at jeg vil være negativ
over for et forslag, som tager fat på et spændende emne, men det har noget at gøre med, at det ikke er den rigtige måde at angribe det på.
De redskaber, vi brugte i musikhandlingsplanen fra august måned, er den rigtige måde at gøre det på.
Det handler om rekruttering, talentpleje og at komme ud og spille musikken og præsentere dansk musik i udlandet.
Ole Sohn (SF), 2004-03-16:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at forudsætningen for, at vi også har et godt, sprudlende musikliv om 10 år, 15 år, 20 år, er, at man satser på hele fødekæden.
Det har sådan set også altid været SF's politik og er også baggrunden for, at vi fremsætter forslag til lov om rytmiske spillesteder.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at det forslag, Socialdemokratiet er kommet med, ikke kan være et bidrag, et element i det.
Det er jo ikke sådan, at man skal sige, at hvis vi vedtager Socialdemokratiets forslag, så skal vi ingen fødekæde have, så skal vi ikke satse på musikskoler.
Sådan har jeg ikke oplevet forslaget.
Jeg har simpelt hen bare set på, at for at fødekæden kommer til at hænge sammen, er det vigtigt, at vi fra samfundets side understøtter nogle af de talenters mulighed for at komme ud med deres musik, og det bliver mere og mere nødvendigt i en tid, hvor der bliver færre og færre pladeselskaber, som udgiver, for det hæmmer forskelligheden frem for det modsatte.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-03-16:
Der må jeg desværre sige, at det er en ministers lod at fortælle omverdenen, at verden er mere nuanceret end som så.
Dansk musiks udfordring bliver altså ikke løst ved, at vi giver produktionsstøtte til danske cd'er.
Jeg beklager, men det gør den altså ikke.
Det handler om en fødekæde, det handler om rekruttering, det handler om en helt anden form for præsentation af dansk musik herhjemme.
Den har kig på hele vores uddannelsessystem, det handler om at komme ud og spille live.
Vores allerstørste problem i Danmark lige nu inden for musikken er ikke at få udgivet en dansk musik-cd.
Det er det altså ikke.
Det er kigge på hele fødekædeproblematikken, og det er at kigge på, hvordan dansk musik får en placering i forhold til udenlandsk musik.
Derfor har vi fra den borgerlige regerings side, støttet af Dansk Folkeparti, lavet det helt utraditionelle, at vi har givet plads i Danmarks Radio og de kommercielle radioer til dansk musik, for øvrigt også meget mere, end man nogen sinde har gjort under den tidligere regering.
Det er det, der betyder noget.
Vi vil bare gerne gøre det endnu bedre for den, men vi mener altså, at det er andre instrumenter, man skal trække på i den sammenhæng.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-03-16:
Jeg har prøvet at kigge efter i forslaget til folketingsbeslutning, hvor meget der står om unge af anden etnisk herkomst end dansk, for hr. Per Dalgaard brugte meget tid i sit indlæg på at sige, at det var dem, der tyngede i statistikken, og det især var dem, der gjorde, at ungdomskriminaliteten stadig væk var så høj.
Ole Sohn (SF), 2004-03-16:
Jeg synes, det er en lidt kunstig debat, der har udviklet sig, for jeg forestiller mig da, at ministeren er indstillet på eller i hvert fald har et ønske om at få en større - med et nydansk ord - diversitet, forskellighed, i musikudbuddet, og at den tendens, vi ser, hvor der sker en stadig monopolisering af pladepriserne, er til skade for bredden og talentmassen.
Derfor havde jeg da forestillet mig, at ministeren ville være meget mere positiv over for det af Socialdemokratiet fremsatte forslag.
Nuvel, jeg ved godt, at en minister sjældent vil acceptere oppositionens forslag, men ministeren kunne i det mindste give det medløb, sådan at vi fik en mere konstruktiv debat frem for at kritisere, kritisere, kritisere, når ministeren dybest set godt ved, hvad der skal til. Når ministeren var nede i Cannes for at promovere dansk musik, er det så ikke også vigtigt, at der er et løft til hele den underskov, den talentmasse, så den kan komme ud med sin musik?
Det bliver jo sværere, jo færre og mere ensartet producenterne er.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-16:
Nu tror jeg ministeren skal huske på, at indkøbsordningen er et element ud af en samlet strategi, som skal ses i sammenhæng med dels produktionsstøtte, dels øgede midler til eksport.
Er det ikke rigtigt, at kun fire pladeselskaber sidder på størstedelen af dansk cd-produktion og dansk musikproduktion i det hele taget, faktisk et sted mellem 75 og 90 pct.?
Og er det ikke også rigtigt i den forbindelse, at de fire pladeselskaber, som er store, i al væsentlighed også udgør en del af et globalt marked og faktisk er underafdelinger af store multinationale pladeselskaber?
Der er selvfølgelig forskel på, hvem store pladeselskaber så synes er interessante for et marked.
Så det, vi kan se lige nu i det danske musikudbud, er, at de sikre, dem, man er sikker på kan sælge, har meget let adgang til at få udgivet deres cd'er, mens andre og måske i virkeligheden mere kunstnerisk interessante, hele vækstlaget, det nye, har sværere ved at få adgang.
Jeg kan ikke lade være med at spørge ministeren her til sidst: Er det ikke rigtigt, at nogle af de bands, ministeren var i Cannes med, faktisk ikke har kunnet få udgivet deres cd'er i Danmark, men netop har måtte gå til udlandet?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-03-16:
Jeg ledte forgæves efter spørgsmål, men det kom her til allersidst.
Det er altså ikke rigtigt, at jeg sagde, at der bliver udgivet for mange cd'er.
Jeg sagde, at der bliver udgivet nok cd'er i Danmark i dag.
Der er en stor forskel.
Vores problem i Danmark i dag er ikke, at der bliver udgivet for få cd'er, for det er altså nemt at sidde og lave cd'er derhjemme.
Derfor mener vi ikke, det er rigtigt at give en sådan form for støtte, som man giver i Norge.
Den har været nødvendig i Norge af historiske hensyn og fungerer sådan set ganske tilfredsstillende.
Det er den måde, som Socialdemokratiet beskriver i sit forslag, altså at man køber cd'er ind til bibliotekerne, til skolerne, som man så kan låne ud.
Det giver jo så et andet konkurrenceaspekt, som regeringen har taget højde for, og som vi vil lancere senere,
nemlig at vi vil præsentere en karensperiode for udlån af dansk musik på bibliotekerne, for vi er bange for, at man ikke vil købe musikken, når man bare kan gå ned og låne den eller nærmest få den foræret.
Med det forslag, som Socialdemokratiet lægger op til her, hvor man giver til biblioteker og skoler,
hvorfor skulle folk så overhovedet købe den musik?
Det betyder jo, at man overhovedet ikke mere kan sælge mere musik.
det er jo bare statsstøtte på god sovjetisk maner med, at man køber noget musik, og så tror man det bliver produceret, fordi man får nogle penge for det.
Meningen er, at man skal få skabt et marked for dansk musik.
Kulturpolitik er ikke bare mæcenvirksomhed, men det er også mæcenvirksomhed, det er altså også at støtte dansk kultur.
Generøsitet er, når man flytter penge over til organisationer, som på statens vegne giver penge videre, som ikke er organisationernes penge, men statens penge.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-16:
Jeg vil selvfølgelig gerne starte med at takke ministeren for, at man er positivt imødekommende over for forslaget.
Det er jo sådan set ikke noget, der skal gavne Socialdemokratiet, men netop dansk musikliv, så tak for det.
Det kan selvfølgelig undre mig, at ministeren brugte den vending, at staten generøst bruger penge på musik.
Jeg troede, vi førte kulturpolitik og ikke det, ministeren lægger op til, men det er en helt anden sag.
Jeg hæftede mig selvfølgelig ved ministerens mange rosende ord om de rytmiske spillesteder.
Det er dejligt, for det var nemlig den tidligere SR-regering, der gennemførte den lovgivning, og er det i virkeligheden ikke sådan, at de penge, ministeren taler om i dag, blot er en tilbageførsel af de meget voldsomme besparelser, den borgerlige regering udsatte lige præcis spillestederne for med sin første finanslov?
Ministeren talte meget om de rytmiske spillesteder og Cannes, men der mangler jo noget mellem de to ting, og det er lige præcis derfor, vi har fremsat beslutningsforslaget.
Der er behov for, at vi her i Danmark ser musiklivet som et samlet hele og styrker hele miljøet, og jeg er sådan set ikke enig med ministeren i, at der bliver udgivet for mange cd'er.
Der bliver måske ligefrem udgivet for få cd'er, fordi der faktisk er mange, der ikke har adgang til dette marked, som meget, meget få pladeproducenter sidder på i dag, så er ministeren ikke enig i, at også det producerende led har behov for en håndsrækning?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-03-16:
Nu er jeg jo konservativ, så derfor ændrer jeg aldrig et vindende hold.
Det er rigtigt, at rapporten konkluderer - dog ikke helt
så entydigt, som ordføreren beskriver det - at der er problemer på nogle af områderne, og at genreorganisationerne fordeler pengene på en fornuftig måde
Men det skulle da også lige mangle.
Staten har generøst givet de organisationer en pose penge, som de så fordeler videre.
Det kan være, vi kan fordele pengene bedre, jeg har ikke nogen bedre løsning nu, men det kan være, vi kan prøve at se på, hvordan man får præsenteret dansk musik koncentreret og i samarbejde med andre på en bedre måde.
Hermed lægger jeg imidlertid ikke op til nogen afgørende ændringer.
Det kan være, vi stadig skal gøre brug af genreorganisationerne, som for en stor dels vedkommende fungerer ganske udmærket, så ordningen fortsætter som hidtil.
Men det har vi ikke taget stilling til endnu, for vi har ikke evalueret rapporten, som vi lige har fået, og vi har endnu ikke set på, om der er nogen alternativer.
Lone Møller (S), 2004-03-16:
Formålet med det er netop at støtte en udvikling, som har et bredt kulturelt sigte.
Ministeren siger, at genreorganisationerne måske ikke skal ind, og lad os nu se, og lad Kunstrådet komme til.
Konsulentundersøgelsen fra Deloitte & Touche påpeger rent faktisk, at det er utrolig vigtigt, at genreorganisationerne stadig er med til at fordele midlerne, og derfor vil jeg spørge, om ministeren på den baggrund vil sikre, at genreorganisationerne bliver ved med at have en vigtig stemme i forbindelse med fordeling af offentlige støttemidler, sådan som de har i dag.
Det mener Socialdemokratiet er utrolig vigtigt, og det ville være dejligt at få et tilsagn fra ministeren på netop dette område.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-03-16:
Vi kan godt rumme det hele heroppe, så fru Lone Møller kan bare skyde løs.
Det er rigtigt, at hvis man studerer den norske ordning, er det en glimrende ordning for Norge, som er i en helt speciel situation.
Men det, der er sket med den nye digitale udvikling, er jo, at det er blevet billigere, nemmere og logisk set en helt anden situation, end det nogen sinde har været tidligere, når det handler om få udgivet cd'er.
Det er jo ikke som i de gode gamle dage, hvor vi satte grammofonpladen på pladespilleren derhjemme, nu er det cd'er, der er optaget digitalt, og som man også kan optage derhjemme.
Det er relativ nemt og billigt at udgive cd'er i dag, så den norske ordning er en ordning fra en svunden tid, som jeg ikke mener vil være relevant for udvikling af dansk musik i dag.
Det er helt andre instrumenter, vi skal bruge.
Det handler om, at man kan komme ud og spille på spillestederne, det handler om, hvordan vi kan styrker fødekæden, det handler om, hvordan vi finder talenterne i musikskolerne, MGK og på konservatorierne, og det handler i det hele taget om, hvordan vi kan skabe et musikmiljø herhjemme.
Det handler derimod ikke så meget om at få udgivet nogle flere cd'er.
Dem bliver der udgivet mange af, og jeg har i hvert fald ikke hørt nogen brokke sig over, at de ikke kan få udgivet deres cd'er, for det er sådan set relativt nemt.
Derfor mener jeg, det vil være en unødvendig ordning, som ikke vil have nogen effekt.
Lone Møller (S), 2004-03-16:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren.
Jeg kan forstå, at der er specielt to områder, som ministeren ikke kan støtte, nemlig indkøbsordningen og at man måske kan lægge lidt mere indflydelse ud til genreorganisationerne.
Morten Bødskov (S), 2004-03-16:
Beslutningsforslaget her sigter jo på at gøre ordningen permanent og landsdækkende.
Kunne man forestille sig, at regeringen ville være med til uden for rammerne af et politiforlig og et kriminalforsorgsforlig, eller hvor man nu ellers kunne putte sådan en argumentation hen, at se på at gøre det her til et projekt?
For vi ved, det virker, og prisen for det er forholdsvis lille, hvis vi nu skal være helt ærlige.
Lene Espersen (KF), 2004-03-16:
Jeg er faktisk glad for den tilbagevenden til det reelt politiske, som hr. Morten Bødskov lægger op til i sit spørgsmål, og vil så sige, at regeringen jo ikke har forhandlet på skrømt; vi har været meget positivt indstillet over for en udbredelse af konfliktrådsordningen.
Jeg ser den som et rigtig godt alternativ til for nogle at komme videre i deres liv, ikke kun offeret, men også gerningsmanden, og der har været ekstremt gode positive resultater i de tre politikredse, hvor man har haft etableret en konfliktrådsordning.
Det er også derfor, vi har valgt at lade den fortsætte.
Når det så er sagt, må jeg så også sige til hr. Morten Bødskov, at det jo også var med under den flerårsaftaledrøftelse, som også hr. Morten Bødskovs parti indgik i, men der var altså ikke penge til det.
Men det, som jeg kan forstå socialministeren nu er i færd med, er at undersøge muligheden for konfliktråd for de unge kriminelle som et alternativ.
Jeg forstår, at fru Elisabeth Arnolds partifælle fru Margrethe Vestager ikke helt har forstået, hvad konfliktråd går ud på, for hun havde i sin noget fejlagtige opgørelse over råd, nævn og puljer konfliktråd opstillet som et nyt råd, der skulle etableres under Socialministeriet - det tager jeg nu mest som udtryk for, at man var meget ihærdig med at tælle rådene - men det er faktisk med henblik på, at vi så dér måske kan udvide ordningen for de unge, der begår lovovertrædelser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
Jeg kan aldrig rigtig blive klog på, når jeg diskuterer med repræsentanter for Socialdemokratiet, om man er ked af, at regeringen gør noget, eller om man er glad for, at regeringen gør noget.
Det lyder, som om man faktisk er lidt bedrøvet over, at vi nu igangsætter en storstilet plan, der kan bringe 22.000 ekstra i arbejde.
Det er vel ikke et selvstændigt formål for Socialdemokratiet at tale et opsving ned, sådan at man i virkeligheden har det bedre med arbejdsløshed?
Jeg synes, det er en meget akavet situation, som Socialdemokratiet påfører sig selv, at man ikke vil glæde sig over, når der bliver gjort noget mod arbejdsløsheden.
Vi øger opkvalificeringen, omskolingen, efteruddannelsen.
Vi giver borgerne flere penge i skattelettelser.
Det er, som om det er en ulykke, vi står i her i landet.
Derfor må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg synes, vi skal diskutere det glædelige, der er i denne her plan. Jeg forstår da godt, at Socialdemokraterne af partitaktiske grunde er meget bedrøvede over, at der bliver gjort noget ved det, for det ville da være bedre med en regering, der ikke gjorde noget, men sådan er det altså ikke.
Nu interesserer vi os for at få de arbejdsløse i arbejde
igen, og det er formålet med planen.
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-16:
Jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren, hvad der er sket siden sidste tirsdag. Vi diskuterede forholdene med hensyn til arbejdsløsheden, herunder bl.a. den meget store arbejdsløshed i Nordjylland.
Da var der bestemt ingen grund til at gøre noget som helst.
Det sidste punkt, som et flertal i Folketinget vedtog,
Det står så i regeringens plan nu, kan jeg forstå.
Hvad nyt er der i det?
Hvad skal der komme ud af det her?
Det, der er problemet i forhold til arbejdsløsheden og til at få nogle af de her folk i beskæftigelse igen,
er alle de barrierer, der er indført, for at man ikke kan komme til at bruge nogen af pengene.
Der er jo penge nok i forvejen, man kan simpelt hen bare ikke komme til at bruge dem.
Hvornår åbner ministeren for det?
Hvad ligger der i den plan, som ministeren fremlægger her i dag, om, at de, der er arbejdsløse, kan komme til at få noget uddannelse?
Man har jo ingen arbejdspladser i posen.
Det, man her lover folk, er skattelettelser uden sigte på, om det giver nogen arbejdspladser.
Ellers vil vi i hvert fald gerne høre om det.
Thor Pedersen (V), 2004-03-16:
Nu vil jeg sige, når man ser på, hvordan det er gået Danmark, må man jo se på, hvordan det er gået på velfærdsområderne.
Har vi vækst på vore velfærdsområder, eller har vi ikke vækst?
Har man skåret ned i Tyskland, eller har man ikke skåret ned?
Øger vi velfærden?
Har der nogen sinde været en socialdemokratisk regering, der totalt set har brugt flere penge på offentlig velfærd end det, der finder sted i år?
Er der nogen sinde brugt flere penge på danskere i reale værdier?
Aldrig nogen sinde.
I sammenligningen med Tyskland må man lige sige, hvad det var, man gjorde i Tyskland omkring velfærd.
Man har skåret ned.
Vi er i stand til at øge, det gør vi i år, og det gør vi næste år.
Den store forskel er måske, at vi sådan set har en sund offentlig økonomi, der sætter os i stand til stadig at have vækst i de offentlige servicetilbud og gøre en massiv indsats.
På trods af det, der påføres os udefra ved faldende konjunkturer, er vi her i stand til med baggrund i pæne nationale tal at øge indsatsen for, at flest muligt kommer i arbejde på det private arbejdsmarked, og det er jo det, vi gør.
Hermed sluttede spørgsmålet.