runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
For det første vil jeg sige, at det, der for mig at se er det helt afgørende, og det, der er afgørende for regeringen, jo naturligvis er, at man holder sig inden for de hjemmelsbestemmelser, der nu engang er.
Vi ønsker ikke, at der skal være stor juridisk diskussion om, hvorvidt man benytter sig af den rigtige hjemmel.
Det andet, der er at sige,
er naturligvis, at EUsamarbejdet jo ikke er en statisk størrelse.
Det er et dynamisk samarbejde, som jeg mener er til meget stor gavn for Danmark og den danske befolkning, og derfor kan man jo ikke bebrejde Kommissionen eller for den sags skyld medlemslandene, at de ønsker at videreudvikle samarbejdet.
Der tror jeg, at Dansk Folkeparti og regeringen måske er en kende uenige på det punkt.
Men jeg begræder sådan set ikke, at man dynamisk forsøger at udvide samarbejdet.
Det, jeg bare synes er væsentligt, er, at man bruger de hjemler, der er til stede, retmæssigt.
Det tredje, jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, der nu blander det retlige forbehold ind i det, er: Det er jo ikke nogen hemmelighed, at mit parti ønsker det retlige forbehold væk, det ønsker det andet regeringsparti også, og jeg mener, at det skader Danmark, at vi ikke er fuldt ud med i det retlige samarbejde.
Jeg synes, at den måde, vi tænker på i Danmark, også på det retlige område, kunne komme de andre EU-lande til gavn.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-29:
Det er dejligt at kunne konstatere, at Dansk Folkeparti og justitsministeren i den her sag er enige.
Men så kunne jeg godt lide at vide, om ikke justitsministeren – jeg har forståelse for, at justitsministeren ikke kender og kan forholde sig til den konkrete sag – kan se et problem i, at man altså i et hjemmelsgrundlag, der er omfattet af danske retsforbehold, ikke kan gennemføre noget, fordi det er for snævert, og dermed udvider omfanget af et direktiv for at kunne indføre det i et sæt hjemmelsregler, som altså ikke er omfattet af det, som det danske folk har ønsket i 1973.
Det er jo fuldstændig undergravende for hele tankegangen om, at vi skal kunne afholde os fra at blive bundet af de retspolitiske beslutninger, som bliver truffet af EU's organer generelt, og jeg er glad for at høre, at også justitsministeren kan konstatere, at EF-Domstolen jo politiserer en lang række af disse sager.
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Det eneste, jeg kan sige til hr. Morten Messerschmidt, og det er sådan nogle helt overordnede betragtninger, er, at dette jo faktisk meget ofte er tilfældet, når man taler om at lovgive på det EUretlige område, sådan at der er en juridisk diskussion om, hvad det korrekte hjemmelsgrundlag er.
Og her er der naturligvis også ofte en diskussion, dels mellem forskellige ressortministre – jeg vil sige, at det indre marked i hvert fald ikke er noget, der hører under mit ressortområde – dels er der naturligvis også en diskussion af, hvor langt man kan gå i forhold til de retslige regler, man skal holde sig inden for.
Det, jeg kan sige på vegne af både Det Konservative Folkeparti og Venstre, er, at vi sådan set altid har anlagt en meget restriktiv betragtning af, hvornår man går ind og, om man så må sige, overbenytter de hjemmelsbestemmelser, der er i EU-lovgivningen.
Vi har generelt set været meget kritiske over for brugen af den såkaldte gummiparagraf, og derfor er det selvfølgelig også meget, meget væsentligt, at vi ikke kommer i en situation, hvor Kommissionen af politiske årsager ønsker at benytte en hjemmel, som vi ikke juridisk finder holder vand og er begrundet.
Jeg kender ikke den konkrete sag, som hr. Morten Messerschmidt nævnede, men jeg ken der selv fra min tid i Europaudvalget til talrige sager, hvor jeg synes, at Kommissionen er gået meget vidt i deres fortolkning af EU-bestemmelserne.
Der kunne være hele spørgsmålet omkring forbud mod tobaksreklamer osv., hvor jeg jo mener, at det har haft en klart sundhedsfremmende effekt, men hvor Kommissionen altså fortolkede det sådan, at det var indre marked –regler.
Og det vil der ikke alene være en juridisk, men så sandelig også en politisk diskussion af, og den skal vi fortsætte med at have.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-29:
Jeg var meget glad her til morgen, da jeg kunne konstatere, at justitsministeren ville være til stede i dag, for der er en ting, der har naget mig lidt.
Det drejer sig om et udkast til et direktiv om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område.
Sagen er den, at man oprindelig har lagt an til, at dette direktiv skulle gennemføres med hjemmel i Nicetraktatens artikel 61 c, hvor Danmark som bekendt har et forbehold, fordi det er del 4, altså retsforbeholdet.
Man har så efterfølgende sagt, at det her hjemmelsgrundlag er for snævert, og derfor overfører man det til artikel 95, altså reglerne om det indre marked, og dermed er Danmark pludselig omfattet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad regeringens holdning er til, at man sådan kan switche imellem forskellige hjemmelsgrundlag og dermed komme uden om det danske retsforbehold.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-29:
Nu har det godt nok været vores erfaring i forbindelse med kommunalreformen, at Socialdemokratiet foretrak ligesom at smide beton ud over det hele og sige, at vi har et totalt statisk samfund, at intet må ændre sig.
Men det er ikke vores udgangspunkt, og derfor kan hr. Bjarne Laustsen heller ikke få en garanti fra min side om, at der ikke er nogen gymnasier, der lukker på noget tidspunkt i nogen som helst fremtid.
Det, der er interessant, er, at unge mennesker får den uddannelse, som de ønsker, at der er et godt lokalt uddannelsestilbud.
Hvis vi nu ser på det nordlige hjørne af Nordjylland, som hr. Bjarne Laustsen også er bekendt med, kunne det jo netop være interessant, at et EUC Nord gik i tæt samarbejde med gymnasiet i Frederikshavn, gik i tæt samarbejde med gymnasiet i Fjerritslev om at skabe et overordnet udbud af gode uddannelser, så de unge mennesker også i det område, ligesom på Bornholm, i Sydsjælland eller andre steder, får et regulært tilbud, en palet af flere muligheder.
Ole Stavad (S), 2005-03-29:
Jeg vil gerne spørge justitsministeren om en sag, som jeg tror hun kender, og som vi har haft lidt diskussion om, men desværre uden at jeg har fået noget svar.
Staten har solgt Statens Bilinspektion.
I den forbindelse er der nogle opgaver, som overføres til rigspolitiet omkring køreprøver for store køretøjer m.v., og der er en række medarbejdere, vel omkring et halvt hundrede stykker, halvtreds måske, som ikke ved, hvor de ender henne, når vi når frem til den 1. januar 2006.
Det første brev til justitsministeren, jeg har kopi af, er dateret den 1. oktober, altså for et halvt år siden.
Jeg synes, justitsministeren skylder de mennesker – skidt med mig – at give dem et svar om, hvad der kommer til at ske med deres arbejdssituation.
Vil de stadig være ansat?
Jeg er nødt til at sige til justitsministeren, at det vel er for sent at håbe på en hurtig afklaring.
Det drejer sig om et halvt år for medarbejdere, der er tilknyttet en virksomhed, der er blevet solgt, der skal overføres til rigspolitiet, og hvor rigspolitiet jo hidtil har sagt, at de vil uddanne egne medarbejdere, og det betyder vel, at i hvert fald en del af de her medarbejdere skal fyres.
Det er jo justitsministeren, der er chef.
Det er justitsministeren, der må stille et krav om, at nu må der komme en afklaring og et svar fra rigspolitiet, for det er jo efterhånden lang tid siden, at den her sag blev sendt over til rigspolitiet.
Som sagt var den første henvendelse til justitsministeren personligt den 1. oktober.
Efterfølgende er det sendt til statsministeren – der er det gået over, fordi det i sagens natur også har involveret Trafikministeriet – og derfor må vi vel kunne få et svar.
Vil ministeren, hvis ikke hun vil give svaret i dag, give en dato?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-29:
Jeg har også læst historien i Politiken i dag og noteret mig den problemstilling, der er her.
Det skyldes bl.a., at satspuljemidlerne nu bliver brugt til en større samlet indsats til initiativer, der skal styrke indsatsen for bekæmpelse af vold mod etniske minoritetskvinder, og de, der har søgt på puljen, bl.a. Kvinderådet, vil få en melding herom.
De ansøgninger vil også komme i betragtning i forbindelse med den anden pulje, som snart vil komme i udbud, men situationen er altså, at i lige præcis den pulje, der er søgt på, er der ikke flere penge.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-03-29:
I Politiken fra i dag kan man læse en nærmest skandaløs historie om, at to projekter med det formål at styrke indvandrerkvinders muligheder for at deltage i samfundslivet og i foreninger her i Danmark, trues af lukning.
Det er jo et problem, der ligger på integrationsministerens bord, og jeg vil egentlig godt give integrationsministeren mulighed for at blive populær, at skyde papegøjen, ved her og nu at kunne sige, at der er penge på vej til disse projekter.
Mit spørgsmål går på, om det er sådan, at disse projekter en af de nærmeste dage kan forvente at blive reddet ved hjælp af de nødvendige penge.
Det er jo trods alt ikke de store beløb, det drejer sig om.
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Jeg vil sige, at jeg har fuld forståelse for, at borgere, og sådan set også de ansvarlige i en politikreds og de menige betjente, kan opleve frustration, når de en gang imellem ikke synes, at ressourcerne slår til.
Men nu er der et begrænset antal betjente, og dem må man forsøge at bruge efter bedste evne og efter et, synes jeg, ud fra et borgersynspunkt meget forståeligt princip om, at der, hvor problemerne er størst, er nok også der, hvor der skal være flest betjente.
Selvfølgelig er det beklageligt, når der er politikredse, der lige pludselig oplever en massiv stigning i antallet af straffelovsovertrædelser, det kan være voldstilfælde, men det kan også være indbrud og andre ting.
Vi forsøger så løbende, bl.a. også via lovgivningen, at forbedre politiets efterforskningsmuligheder.
Vi har jo et lovforslag under behandling her om dna-registre, der gerne skulle medvirke til, at der er flere voldsforseelser og flere indbrud, der bliver opklaret, så politiet ikke bruger unødig mange kræfter på at opklare noget, der egentlig via en forholdsvis enkel teknik kan opklares.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Troels Ravn (S), 2005-03-29:
Det er også udmærket med den borgerservice, som justitsministeren her redegør for, men jeg vil gerne spørge helt konkret, om ikke det gør indtryk på justitsministeren, at en lokal politimester på baggrund af et voldsomt stigende antal voldstilfælde får afslag på en ansøgning om tilførsel af ekstra ressourcer til politikredsene.
Der er her tale om, at et meget stort antal borgere føler utryghed under de her forhold.
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Jeg vil sige, at det er sådan, at det normalt er Rigspolitichefen, der i samarbejde med de enkelte politimestre går ind og vurderer normativt, hvor meget politipersonale der er behov for til at løse en given opgave.
Det er naturligvis klart, at der, når man kigger ud over danmarkskortet, tegner sig et meget broget billede.
Nogle steder er der meget kriminalitet, andre steder er borgerne så heldige, at det er mere trygt at færdes, og det skal selvfølgelig også afspejle sig i den måde, man prioriterer politiressourcerne på.
Jeg vil sige, at vi har lavet en rigtig, rigtig god finanslovaftale med Dansk Folkeparti, som har medført, at der fra sidste år og til og med næste år vil blive uddannet 450 politibetjente ekstra.
Det betyder sådan set, at alle politikredse i landet fremover, når politieleverne er færdiguddannet, vil kunne blive tilført ressourcer til at være med til at løse de borgernære og efterforskningsmæssige opgaver, der er.
Så mit svar er, at politiet i dag sådan set fordeler ressourcerne efter, hvor behovet er størst.
Det er klart, at der, hvis der er en akut situation, er mulighed for at få tilkendt assistance, men derudover har regeringen sammen med Dansk Folkeparti sikret, at der kommer rigtig mange nye betjente, som kan medvirke til at gøre tingene nemmere fremover.
Så kan jeg som en afsluttende serviceoplysning sige, at en af de nye gode ting, der blev indført i forbindelse med politiforliget, som blev indgået med Dansk Folkeparti, er, at man kan gå ind på sin politikreds og så se, hvad det er for en kriminalitet, som den politikreds typisk har som problem, og hvordan det lokale politi vil løse det, og så kan man sammenligne med f.eks. nabokommunerne.
Hvad har de af ressourcer, og hvordan løser de opgaverne?
Det tror jeg nogle gange i hvert fald kan være med til, at der skabes en vis forståelse for, at ressourcerne ikke er ubegrænsede, men at man prøver at bruge dem der, hvor problemet er størst.
Troels Ravn (S), 2005-03-29:
Mit spørgsmål omhandler, hvorledes justitsministeren prioriterer tilførslen af ressourcer/mandskab til politikredsene.
Baggrunden for mit spørgsmål er konkrete forhold i Ribe Politikreds, hvor den lokale politimester som følge af et markant stigende antal voldstilfælde i weekenderne i Vejen by uden held har søgt om tilførsel af ekstra ressourcer til politikredsen.
Jeg kan oplyse, at mens der i 2004 var 25 tilfælde af vold i Vejen, har der allerede været 17 tilfælde i år.
Så hvad skal der til, for at justitsministeren vil tilføre flere ressourcer til politikredse, der eksempelvis hærges af vold?
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Jeg ønsker bestemt også, at der bliver givet et svar, der er så fyldestgørende, at der bl.a. i forbindelse med nogle af de spørgsmål, som hr. Morten Bødskov her har stillet, kommer klare tilkendegivelser.
Så man kan sige, at det faktisk er et ret bekræftende svar.
Nu har vi ventet ganske længe, og derfor skal det, der kommer, naturligvis være noget, der har et reelt indhold.
Det mener jeg sådan set også man skylder de borgere, som har henvendt sig, og som er bekymrede for deres fremtid.
Det, de som minimum har krav på, er i hvert fald at få klar besked og at få at vide, hvad fremtidsudsigterne er.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 9
Morten Bødskov (S), 2005-03-29:
Bare for en sidste opfølgning.
Kan vi få en tilkendegivelse af, at justitsministeren i det svar, som hun er ved at udarbejde, vil prøve at give et overblik over, hvor mange årsværk der skal bruges til den her opgave, at der kommer et bud på, hvad det er for kvaliteter og kvalifikationer, der skal ligge i det her, at der kommer et bud på, hvilke krav det stiller til den uddannelse, som de her politifolk skal igennem, og at man så sørger for, at der lynhurtigt kommer et svar til de her medarbejdere, som i dag er usikre på deres jobsituation og deres fremtid?
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Jeg kan ikke sige andet, end at jeg som sagt allerede har spurgt Rigspolitichefen, hvordan processen bliver, og har bedt om, at vi kan få en så tilstrækkelig grundig redegørelse, at det også er muligt at besvare de borgerhenvendelser, der er.
Det er jeg fuldt ud tryg ved at Rigspolitichefen nok skal foranledige.
Og jeg har bedt om, at der bliver en mulighed for at få en så grundig redegørelse, at det er muligt at give nogle fyldestgørende svar, men naturligvis også, at processen kører, som den skal.
Jeg har ikke nogen som helst grund til at sætte spørgsmålstegn ved, om der fuldt ud er overblik over situationen og tingene kører, som de skal.
Men her er der altså konkrete borgere, der har henvendt sig, efter at staten har solgt dele af en virksomhed, og der synes jeg, at det mest rigtige er at sørge for at give et ordentligt og grundigt svar på de borgerhenvendelser, som er kommet.
Morten Bødskov (S), 2005-03-29:
Men det er vel ikke forkert at antyde, at det her område er en kende uforberedt, i og med at vi inden for trekvart år skal overflytte temmelig store, komplicerede opgaver til rigspolitiet.
Det, vi har svært ved at forstå, er bare, at selv de folk, der er involverede i det, ikke engang kan få et svar, at de ikke kan få at vide, hvad sker der med deres eget job, at de ikke kan få at vide, hvem der skal varetage opgaven, hvis de ikke skal gøre det, hvad omfanget er af de opgaver, der vil ligge, og hvor mange mennesker der skal bruges.
Jeg tror også, at der i politiets regi er nogle spørgsmål, som kunne trænge sig på.
Der mangler grundlæggende svar på den her opgave, og hvordan den skal udføres.
Det forstår jeg at der er rigtig mange der er bekymrede for, og derfor er det vel ikke forkert at antyde, at det gerne må gå lidt stærkt, og at der måske er en kende uforberedthed i det her, i og med at der er trekvart år tilbage, til opgaven skal overføres til rigspolitiet?
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at det jo ikke er sådan, at det her er kommet som en overraskelse, og at rigspolitiet først i går egentlig fandt ud af, at det her var en ny opgave, som politiet skulle løse.
Det har været en proces, som har været undervejs i et stykke tid, og foranlediget af en række borgerhenvendelser samt en henvendelse fra hr. Ole Stavad har jeg bedt Rigspolitichefen om at redegøre for, hvordan forløbet bliver.
Så det er noget, der har været under forberedelse igennem længere tid, og derfor afventer jeg naturligvis, hvad Rigspolitichefens tilbagemelding bliver.
Jeg synes ikke, at der er nogen grund til at opstille det, som om man er uforberedt på situationen, men det er klart, at det vil være formålstjenligt, at en afklaring med hensyn til de pågældende medarbejdere og en redegørelse for den videre proces kan blive meldt ud ganske snart.
Derfor har jeg nu bedt Rigspolitichefen om at fremskynde, at vi får en besvarelse af de spørgsmål.
Det er netop det, som Rigspolitichefen skal svare på, nemlig hvordan man har tænkt sig overgangsfasen, men også, hvordan forløbet vil være efter den direkte overdragelse.
Så jeg vil sige, at så snart jeg har en tilbagemelding fra rigspolitiet, vil jeg selvfølgelig også foranledige, at Folketinget får kendskab til det.
Morten Bødskov (S), 2005-03-29:
Det vedrører den samme sag, og jeg skal også beklage, at de mennesker, som her er i klemme, ikke har fået nogen som helst form for svar og jo faktisk med hensyn til job og familie og andet lever i en stærk uvished og utryghed om, hvad der skal ske i fremtiden.
Men når justitsministeren så ikke er i stand til at give nogen som helst form for sikkerhed for, at de folk, der har udført det her hverv, også vil kunne beskæftige sig med det i fremtiden, vil jeg gerne prøve at angribe problematikken fra en lidt anden side.
Har justitsministeren, som jo er øverste ansvarlig for politiet, nogen opfattelse eller nogen fornemmelse af, hvad der så skal ske med de opgaver, der kommer til politiet?
Underforstået: Nu skal opgaverne overgå til rigspolitiet her pr. 31. december 2005.
Der er trekvart år til, at de her opgaver skal ligge hos politiet.
Har man nogen plan for, hvem der skal tage sig af dem?
Har man igangsat en uddannelse?
Har man nogen oversigt over, hvor meget og hvor mange årsværk der i grunden kræves, for at de her opgaver kan blive varetaget på betryggende vis?
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Jeg må sige til hr. Ole Stavad, at jeg ikke kan stå her og udstede jobgarantier.
Valgkampen er slut, og jeg synes sådan set ikke, at det ville være passende at stå her og begynde at love, at der er nogle medarbejdere, der kan få et arbejde et nyt sted, når jeg for det første stadig væk ikke fra Rigspolitichefen har nogen udtalelse om, hvad der præcis kommer til at ske, og for det andet slet ikke er klar over, hvordan den nye private virksomhed har tænkt sig at drive det her videre.
Så en sådan garanti hverken kan eller vil jeg give, men det, jeg vil love hr. Ole Stavad, er, at med hensyn til det, jeg er blevet bedt om at forholde mig til og komme med en afklaring af, kommer besvarelserne til at foreligge meget, meget hurtigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 8
Ole Stavad (S), 2005-03-29:
Et sidste lille kort spørgsmål: Vil ministeren så ikke give det tilsagn, at hendes udgangspunkt – lad os sige det på den måde – for den løsning, der skal findes, må være, at de medarbejdere stadig væk har et ansættelsesforhold i staten gående ud på at udføre den opgave, de er uddannet til, også efter at opgaven flyttes fra Trafikministeriet og over til Justitsministeriet og dermed rigspolitiet?
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Jeg vil sige til hr. Ole Stavad, at jeg er fuldstændig enig i, at der skal være en hurtig afklaring, og jeg er også frygtelig ked af, at det ikke er muligt for mig i dag at kunne give et mere præcist svar, for jeg tror under alle omstændigheder, at en afklaring og en præcisering af, hvad det så er, der kommer til at ske, vil være i alles interesse.
Men det er jeg simpelt hen ikke i stand til at gøre i dag.
Jeg vil naturligvis foranledige, at der kommer svar så hurtigt som muligt til både hr. Ole Stavad og naturligvis de medarbejdere, som det her omhandler.
Som sagt er det ikke det hele, der hører under mit ressortområde, men den del af det, som jeg føler jeg har et ansvar for og skal svare for, svarer jeg naturligvis også for.
Ole Stavad (S), 2005-03-29:
Jeg har også respekt for, at ministeren selvfølgelig her på stående fod ikke har alle oplysningerne.
Men når jeg alligevel havde håbet på, at jeg kunne have fået noget mere at vide, er det jo, fordi den her sag har været forfulgt på forskellig vis, uden at der er sket noget som helst.
Jeg sidder også tilbage med en meget stor undren over, hvorfor virksomhedsoverdragelseslovens bestemmelser ikke beskytter de her medarbejdere, når man sælger en virksomhed, hvor en del af opgaverne overføres til en anden statslig myndighed, og når vi sidder med en kommunalreform, hvor regeringen har sagt til alle medarbejderne, at her vil de alle sammen opnå i det mindste den beskyttelse.
Hvorfor sker det ikke her?
Hvorfor skaltes og valtes der på den måde?
Jeg synes, at justitsministeren nu må træde i karakter og må sige til rigspolitiet: Den her sag skal afklares, og samtidig skal der findes en afklaring, der er anstændig for de her medarbejdere.
Lene Espersen (KF), 2005-03-29:
Jeg ville ønske, at jeg kunne give en dato, for jeg synes også, at ikke mindst de mennesker, som det her handler om, har krav på, at der kommer en afklaring af deres forhold.
Men jeg er simpelt hen ikke i stand til i dag at redegøre for, hvad der så skal ske med de medarbejdere, der bliver ladt tilbage; hvor mange af dem, der bliver overført.
Dansk Bilinspektion er jo solgt til et andet privat firma, og jeg er simpelt ikke så meget inde i ansættelsespolitik eller andet, at jeg kan redegøre for, hvad der kommer til at ske med de pågældende.
Men naturligvis har jeg spurgt til, hvad Rigspolitichefens planer er, og jeg skal foranledige – ikke mindst som følge af hr. Ole Stavads spørgsmål i dag – at der også kommer en hurtig besvarelse tilbage til hr. Ole Stavad, men selvfølgelig først og fremmest til de mennesker, som det her berører.
Jeg vil sige til hr. Ole Stavad, at jeg også skal være den første til at beklage, at der ikke er kommet svar – det gælder også den henvendelse, som jeg fik under valgkampen, hvor det blev konkretiseret i forhold til personer, der også var i Nordjylland.
Jeg vil sige til hr. Ole Stavad, at som det er hr. Ole Stavad bekendt, har jeg jo bedt Rigspolitichefen om nu at kommentere sagen, så vi får et overblik over, hvordan fremtiden kommer til at se ud.
Jeg må sige, at jeg også i dag har modtaget henvendelse i den post, jeg fik her i påsken, om selv samme emne.
Så det korte af det lange er: Jeg synes også, at der er gået for lang tid, og derfor har jeg også rykket for, at der kommer en hurtig afklaring af spørgsmålet, men jeg kan ikke sige, hvad det ender med, for jeg afventer at høre, hvad rigspolitiet kommer med af bud.
Og jeg skal nok foranledige, at det kommer til at ske ganske snart.