runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Hvis det er provenuneutralt, og det i øvrigt er den samme gruppe mennesker, man så pålægger den nye afgift, som man så letter fra en anden afgift, så er det ikke i strid med skattestoppet.
Men jeg vil bare påpege igen, at sådan som forslaget er formuleret, og det er jo det konkrete forslag, vi diskuterer her, er det formuleret, som at vi laver en Maut eller en kørselsafgift af samme størrelse som den, tyskerne har, hvilket er på 89 øre pr. kørt kilometer.
Det giver samlet set et provenu på ca. 900 mio. kr.
Når man så skal fraregne for det første eurovignetdelen, som er ca. 340 mio. kr., og derudover vægtafgiften, som man så i øvrigt ikke kan fraregne, giver det samlet set stadig væk et provenu.
Hvis forslaget fra Socialdemokraterne derfor er at sige, at det, man kunne gøre, var, at man i stedet for at tage det tyske niveau, der hedder 89 øre pr. kørt kilometer, så sætte beløbet ned, så det så i øvrigt matcher med, hvad man betaler for eurovignetordningen, nej, så er det ikke i strid med skattestoppet.
Beslutningsforslaget fra De Radikale pålægger regeringen at skulle indføre kørselsafhængige afgifter på tunge køretøjer i lighed med den tyske Maut, som er en vejbenyttelsesafgift for tunge køretøjer på de tyske motorveje, der trådte i kraft den 1. januar 2005.
Jeg kan sige med det samme: Vi kan ikke støtte forslaget fra Venstres side.
I dag betaler den tunge trafik i Danmark allerede afgift via eurovignetordningen, der er tidsafhængig.
Det vil sige, at man betaler pr. dag, pr. måned eller pr. år.
De Radikale har godt nok i beslutningsforslaget skrevet, at eurovignetordningen ikke giver incitament til effektiv kørsel, men det er jeg faktisk ikke enig i.
Vognmandsbranchen i dag er udsat for stor konkurrence, og de professionelle vognmænd optimerer rent faktisk deres kørsel i både Danmark og i udlandet.
Jeg mener derfor, at de professionelle vognmænd i Danmark allerede under det eksisterende afgiftssystem – det her eurovignetsystem er i øvrigt et fælles system for Danmark, Sverige, Belgien, Holland og Luxembourg – faktisk sikres en effektiv kørsel.
Så indførelse af en kørselsafgift som den tyske Maut vil ikke ændre på effektiviteten i vognmandsbranchen set med mine briller.
Af beslutningsforslaget fremgår det også, at De Radikale regner med, at der vil være et yderligere provenu på kørselsafgifterne i forhold til den eksisterende ordning.
Set med Venstres øjne er det en ekstra skat, og det ønsker vi ikke fra Venstres side.
Det ville også være i strid med regeringens skattestop.
Endelig vil jeg sige, at der i forudsætningerne for forslaget, hvis man vælger at lave en Maut eller en kørselsafgift fuldstændig magen til den tyske, indgår, at vægtafgiften for tunge køretøjer skal fjernes, hvilket skulle være med til, at man omlægger det provenu til en Mautløsning.
Det kan altså ikke lade sig gøre rent EU-mæssigt, som jeg er orienteret, fordi vi via EU-reglerne faktisk har regler for minimumssats på vægtafgifter.
Klaus Hækkerup (S), 2005-05-13:
Nu sagde Venstres ordfører, at forslaget om at indføre Maut’en ville være i strid med skattestoppet, fordi provenuet ville blive større end det, man skulle bruge til at nedsætte vægtafgiften med, fordi man ikke må afskaffe vægtafgiften, da vi ligger på minimumssatsen i EU.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Jeg har også tidligere fra talerstolen, når vi har diskuteret kørselsudgifter, sagt, at vi vil følge den tyske Maut meget, meget tæt, og at vi vil følge erfaringerne med den.
En af de erfaringer, man gør sig lige i øjeblikket, er bl.a., at der er en sivetrafik, for i henhold til det EU-direktiv, der blev vedtaget for knap 3 uger siden, er det kun på motorvejsnettet, at der må opkræves kørselsafgift som den tyske Maut.
Der er altså lastbiler, som nu siver ud og kører på parallelvejene, hvilket er et problem, man i øvrigt også har set i Frankrig, da man lavede betalingsmotorveje dernede.
Så jo, vi vil følge det tæt.
Det vil jeg medgive.
Men jeg vil også lige påpege, at det her forslag jo ikke er et spørgsmål om, at man skal overveje, om man vil gøre det her.
Forslaget hedder, at »Folketinget opfordrer regeringen til at indføre kørselsafgifter«, ikke til at overveje at indføre kørselsudgifter.
Så hr. Lidegaard har skrevet i sit eget forslag, at det her er et ønske om at indføre kørselsafgifterne.
Og hvad skal man bruge provenuet til?
Det fremgår jo også meget, meget klart af det EU-direktiv, som Ministerrådet godkendte den 21. april.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Nu kommer det ikke helt bag på mig, at fru Gitte Lillelund Bech leder febrilsk efter en begrundelse for at afvise et forslag, som alle eksperter og alle trafikale forskere i stort set alle andre lande i Europa inklusive Sverige nu bevæger sig i retning af.
Det her er et meget, meget moderat forslag, der går ud på at begynde at overveje en indførelse, og som vi skriver, er vi fuldstændig fleksible over for anvendelsen af provenuet.
Man må gøre med provenuet præcis, hvad man vil.
De må give det til vognmændene i julegave, de må bruge det til hvad som helst.
Vores forslag er en ny reguleringsform, for alle er enige om, at det er en bedre reguleringsform for miljøet osv.
Men nuvel, jeg forstår, og det skal vi ikke skændes mere om, at regeringen ikke er parat til at bide til bolle nu.
Men jeg synes godt, at man så måske kunne overveje noget lidt blødere.
Man kunne måske overveje at sige, at hvis nu ministeren siger, at han har en tidshorisont på 1-2 år, kunne man så ikke bruge den mellemliggende periode til at blive lidt klogere på det og kigge lidt på, hvad de andre lande har gjort og på deres erfaringer med det?
Det ene spørgsmål handler om, hvorvidt det virker, altså om kørslen bliver mere effektiv.
Det er ikke noget, vi har grebet ud af den blå luft, for vognmandsbranchen selv har jo lavet store beregninger.
Der kører mange halvfyldte og kvartfyldte lastbiler rundt i Danmark.
Der er vel ikke nogen tvivl om – vil fru Gitte Lillelund Bech ikke give mig ret i det? – at princippet om, at forureneren betaler, og at jo mere man slider på vejene, jo mere man forurener, desto mere betaler man, som princip er mere sundt end det andet, hvor man betaler en engangsafgift, og så kan man køre alt det, man vil.
Det er vel trods alt et bedre incitament i hvert fald, det kan vi godt blive enige om, så skal vi så se, hvor meget det virker.
Er vi ikke enige om det?
Så er der diskussionen om provenuet og sådan noget.
Nu diskuterede vi jo tidligere på dagen det der med skattestoppet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Debatten om, hvilken incitamentsstruktur man skal have, og om man skal betale en vægtafgift eller en registreringsafgift eller en kørselsafgift a la eurovignetten, eller om man skal betale for, hvor meget man kører på vejen, havde vi også tidligere i dag.
Det er to forskellige måder at anskue afgifterne på.
Med hensyn til provenuet fremgår det jo af hr. Martin Lidegaards beslutningsforslag, at der vil være et nettoprovenu på 350 mio. kr.
Det står på 3. linje, side 3.
Man siger, at hvis vi laver en afgift på samme niveau som i Tyskland, hvilket er ca. 89 øre pr. kilometer, og man afskaffer den nuværende vignetordning og vægtafgiften, så vil man samlet set få et provenu på 350 mio. kr.
Det er i strid med skattestoppet.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Jeg vil bare spørge hr. Martin Lidegaard, om han ikke er enig i, at et vigtigt pejlepunkt er, at vi skal væk fra olieøkonomien, og det gør jeg, fordi jeg ved, at hr. Martin Lidegaard jo tidligere også har fremsat forslag om at sætte fokus på en fremtid uden olie.
Hvis vi nu siger, at det er det ene pejlepunkt, og det andet pejlepunkt er, at vores egne olieressourcer jo rimelig hurtigt begynder at holde op – det er jo en økonomisk katastrofe, som jeg heller ikke synes regeringen nogen sinde tager ind, det er sådan set værre end efterløn og den slags diskussioner – synes hr. Martin Lidegaard så ikke, at vi også skulle prøve at fortsætte debatten ud fra de to perspektiver?
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-17:
Det er jeg hundrede procent enig i, det er en enorm udfordring, vi står over for.
Vi har lige fået tallene for produktionen i Nordsøen, den topper i år og falder allerede fra næste år.
Så det er jo en meget konkret problemstilling, kan man roligt sige.
Når vi kigger på udviklingen på verdensmarkedet, hvad angår oliepriserne, så ved vi, at det går én vej, og det gør det selvfølgelig, fordi efterspørgslen er så voldsomt stigende, og
fordi de områder, som vi får olien fra, alle sammen har problemer.
Så vi kan forudse med meget stor sikkerhed, at vi får højere oliepriser.
Så det er helt klart et oplagt fokusområde at prøve at finde alternative teknologier inden for.
De, der finder nogle alternativer, der batter noget, har i hvert fald sikret sig en fremtid på verdensmarkedet.
Det er jeg meget enig i.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-17:
Men det er klart, at når vi kommer til de enkelte projekter, så vil der jo være uenighed om, hvor meget vi skal satse, og hvor meget vi skal gøre på de enkelte felter.
Derfor kunne jeg spørge fru Anne Grete Holmsgaard, hvordan prioriteringen vil være for SF.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-17:
Ja, det er helt klart vores holdning i Det Radikale Venstre, at vi skal arbejde med konkrete målsætninger for energibesparelser, for klimareduktioner og også gerne for uafhængighed af olie i fremtiden, vindmøller osv.
Vi synes også, det er spændende at gå ind og kigge nærmere på landbruget, hvor vi jo også har en stor nicheproduktion.
Men de konkrete målsætninger er det, der giver os anledning til at diskutere midlerne, og der bliver det vigtigt både at have nogle langsigtede målsætninger og nogle kortere målsætninger, som er mere realistiske.
Jeg kunne godt tænke mig lige at tilføje til det med olien, at noget af det fortvivlende her er, at hele transportsektoren, som jo vokser og vokser i øjeblikket som følge af hele globaliseringen af verdenshandelen, og som jo også er den, der bruger det meste af olien, lige præcis er den, som ingen har ønsket at tage fat på.
Man kan sige mærkeligt bagvendt, at det, at vi får de her meget stigende oliepriser, kunne måske være en anledning til, at vi får en lejlighed til at tage den diskussion op igen, og at der tydeligvis om ikke i den danske regering så i hvert fald i EU er ret stor villighed til at tage fat på den diskussion.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-17:
Jeg fristes næsten til at sige, at fru Anne Grete Holmsgaard drømmer, men hvad drømmer fru Anne Grete Holmsgaard om?
Fru Anne Grete Holmsgaard er jo åbenbart kommet til et punkt i sit liv, hvor hun kan se lyset, og der vil jeg da gerne høre, hvad det er for nogle projekter, for når jeg taler om miljøteknologi, så drømmer jeg om det store teknologispring, den store innovation, som har international interesse.
Jeg kan høre på fru Anne Grete Holmsgaard, at hun bl.a. drømmer om forsatsruder og den slags, og det er vi jo ligesom på en eller anden måde forbi.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Vindmølleindustrien har jo sat nogle ambitiøse mål for vindmølleudbygningen i Danmark, nemlig 50 pct. af al elproduktion i 2025, så vidt jeg husker.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Nu nævnte hr. Christian Wedell-Neergaard klimaområdet som et af de to områder, og det ved jeg mere om end landbrugsområdet.
Derfor vil jeg godt spørge: Er det, der blev sagt her, udtryk for, at hr. Christian Wedell-Neergaard synes, at man godt kunne identificere nogle teknologier og så sige, at netop for de her teknologier giver man et tidsbegrænset – tidsbegrænset, tidsbegrænset, tidsbegrænset! – tilskud, så man rent faktisk får mulighed for at skabe det marked, som igen kan få prisen på produkterne til at falde, sådan at man nærmer sig et markedsniveau?
Vi ved jo begge, at markedet er unfair, fordi vedvarende energiteknologier jo ikke har nogen miljøulemper, men bliver sammenlignet med teknologier, som ikke betaler for deres egne miljøskader eller sundhedsskader.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-17:
Nu kender jeg ikke den rapport, og jeg havde håbet, at hr. Steen Gade havde nævnt de fire områder, som er fremhævet i rapporten.
Jeg vil særlig fremhæve landbrugsområdet og klimaområdet som to af de satsningsområder, hvor der er behov for at skabe grundlag for en ny og aktiv indsats, og hvor jeg tror på, at vi kan få et gennembrud på flere punkter inden for de kommende år.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Det er jeg helt enig i.
Så kommer min opfølgning om at identificere områderne.
Der så jeg jo gerne, at vi i dag var kommet et skridt videre.
Jeg mener, at der ligger en række konkrete initiativer lige på hånden, der kan iværksættes.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-17:
Jeg vil godt starte med at sige, at når man skal støtte den her type projekter, så skal man først identificere områder inden for forskning og udvikling, hvor der sker en udvikling, der ser positiv ud, og der må man så finansiere disse enkeltprojekter.
Det samme gælder for virksomhederne.
Man er nødt til at differentiere og derved skabe grundlag for, at særlige virksomheder med særlige produkter, der virker særlig lovende, nyder fremme frem for at have en mere generel ordning.
En af mulighederne er en push and pullstrategi, altså »push« i form af ny viden og nye projekter og »pull« i form af tilskud, så markedet trækker produkterne frem, og så at det alt sammen reguleres af, at der skabes en efterspørgsel, og det gør der, hvis man har et miljøproblem, man vil løse.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Foruden flere andre interessante ting synes jeg, at det mest interessante, som hr. Christian Wedell-Neergaard sagde, var i den sidste bemærkning, og det er jeg helt enig i, nemlig at det her er det mest interessante område at få koblet miljø og skabelsen af beskæftigelse sammen på i fremtiden.
Det, jeg vil spørge hr. Christian Wedell-Neergaard om, er, om den konservative ordfører er enig i, at det ikke går bare at betragte erhvervslivet under et.
Man kan heller ikke bare gå hen og spørge Dansk Industri eller dansk landbrug: Hvad synes I?
Vi er nødt til, hvis vi skal satse målbevidst på at skabe arbejdspladser, at få det til at hænge sammen med miljøproblemerne, og vælge de industrier ud, som jeg kalder solopgangsindustrierne, og i nogen grad vælge de andre fra.
Er hr. Christian Wedell-Neergaard enig i det?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Det, der vel var det første spørgsmål, var, om vi ville fjerne afgiften.
Derfor er jeg nødt til at sige, at det ikke er sikkert, at det er den eneste løsning, der findes på det her problem.
Vi vil lægge maksimalt pres på regeringen, for at vi får det her gennemført.
Derfor ønsker vi, at vi får en dialog med regeringen om det problem, der findes her: Hvad kan vi gøre?
Hvad er der af handlemuligheder?
Inden vi giver et endeligt tilsagn på det her område, er vi nødt til at vide, hvad det er for nogle scenarier, vi er oppe imod, og derfor er vi nødt til at tage den her diskussion med regeringen om, hvordan vi så gør det mest funktionelt, og hvordan vi gør det, sådan at vi tilgodeser, at vi også har nogle fremadrettede projekter, vi kan starte.
Derfor er vi åbne over for den her diskussion, men det endelige resultat har vi ikke på nuværende tidspunkt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Det var søreme meget at flytte undervejs.
Mit spørgsmål er sådan set: Vil Dansk Folkeparti lægge stemmer til, at vi løser det problem, der er for Måbjergværket, i denne her samling, sådan at Måbjergværket kan realiseres, og sådan at det undgår at miste det tilskud på 28 mio. kr., det har fået tilsagn om fra EU?
Det kan der sådan set svares ja eller nej til.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Nu er det sådan, at jeg ikke tror på, at det, som fru Anne Grete Holmsgaard ligesom fremlægger her, er den eneste løsning, der findes på det her problem.
Jeg har tilfældigvis i dag hørt, at der er andre måder, man eventuelt kunne løse denne problemstilling, som man nu står i her, på.
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er ikke, om det lige nøjagtig er det enkelte værk, der bliver sat i gang på nuværende tidspunkt.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi lægger maksimalt pres på regeringen ved at sige: Her har vi et af de projekter, som vi virkelig synes om, og som vi gerne ser etableret.
Hvordan kan vi gøre det?
Vi vil gerne lægge pres på regeringen for at få nogle helt klare tilsagn på det her område, og det tror jeg selv at miljøministeren bagefter vil gå ind og bekræfte: at vi i hvert fald netop har lagt pres på regeringen, for at vi får gennemført det her.
For vi synes, det er meget vigtigt, at vi bl.a. får Måbjergværket startet, hvis det kan lade sig gøre.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Hr. Dohrmann talte om biogas og nævnte eksplicit Måbjergværket ved Holstebro, altså det værk, som med en ny teknologi kan blive til et sted, hvor man både laver biogas og separerer den afgassede gylle bagefter.
Problemet er bare, at det værk ikke kan blive til noget, medmindre vi får ændret reglerne, så det værk ikke skal betale affaldsafgift af en raffineringsproces.
Mit spørgsmål til hr. Jørn Dohrmann er: Vil hr. Jørn Dohrmann være med til at ændre den regel, hvis det skulle gå sådan, at vi ikke får regeringen med på at ændre den i denne samling?
Det synes jeg er interessant, for hvis hr. Jørn Dohrmann siger ja til det, har vi sådan set sikret os et flertal for, at Måbjergværket kan realiseres.
Prioriteringen fra vores side ville være at tage de teknologier, som er på spring, og som der er et stort potentiale i, og give dem et tidsbegrænset tilskud, og jeg vil gerne sige sådan set ikke mere end lige til øllet, for at holde gang i teknologiudvikling og via det få skabt, man kan godt sige et nichemarked på hjemmemarkedet, som kan danne grundlag for, at man så får en lavere pris og en fortsat kvalitetsudvikling af de her produkter, sådan at man til sidst når frem til, at de kan klare sig på markedsvilkår.
Hvis jeg skulle pege på nogle konkrete teknologier på nuværende tidspunkt, så vil jeg pege på dem inden for energi, som er det, jeg ved mest om.
Der ville jeg pege på de store solvarmeanlæg, som der er et meget stort potentiale i, så ville jeg pege på at få løst problemerne med separation i forbindelse med biogasanlæg, og så ville jeg pege på solcellerne, som er en lille niche på dansk jord, men som er en niche, der kan blive meget, meget interessant for os også i forbindelse med udviklingen af bygningsdesign og bygningselementer.
Det var de tre ting, jeg konkret ville pege på, som haster allermest her og nu ud over at få skabt pladserne til, at vores landmøller, som vi har en aftale om, rent faktisk bliver bygget og kommer op og giver vind.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Man kan stå heroppe og høre meget sludder selv fra fru Pernille Blach Hansen.
Når fru Pernille Blach Hansen ikke vil forstå det, er det helt klart, at al kommunikation ligesom er udelukket her, og man trænger ikke ind til den, der skal modtage budskabet.
Jeg vil bare gentage: Øststøtten går i dag via EU og kommer så over til dem, der før modtog øststøtten direkte.
Det er blevet bekræftet af bl.a. statsministeren mange gange, når man har diskuteret det her, at pengene bliver kanaliseret rundt på den måde.
Det er klart, at hvis fru Pernille Blach Hansen ikke ønsker at forstå, at det sted, vi fører pengene igennem, har fået et nyt navn, så er det et problem, som man har i den socialdemokratiske gruppe.
Men sådan er det.
I dag er det EU, der fører pengene over i det, vi førhen kaldte øststøtten.
Danmark er stadig væk med til at give, sådan at der er mulighed for at gennemføre nogle af de her projekter, men blot igennem EU i dag.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
Nu har jeg hørt meget sludder igennem tiden fra hr. Jørn Dohrmann, men det her er tæt på at være topmålet.
Vil hr. Jørn Dohrmann være venlig at bekræfte – og det kan man se i diverse finanslove, som hr. Dohrmanns parti har lagt stemmer til – at den danske øststøtte er blevet meget, meget voldsomt beskåret?
Vil hr. Jørn Dohrmann så også samtidig bekræfte, at det faktisk har været noget, som i den grad gavnede både miljøet, de globale miljøproblemer og de danske skatteyderes pengepung, fordi det har skabt flere arbejdspladser i Danmark for relativt få penge?
Det var faktisk – for at sige det på godt jysk – en rigtig god forretning, både for miljøet og for Danmark.
Hvis Dansk Folkeparti mener noget med, at man skal have så meget som muligt for sine penge, hvad angår miljøet, skulle vi så ikke tilbage til det minimumsniveau, vi var på før, så Danmark fik noget ud af det både miljømæssigt og økonomisk?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Lad os så sige, at solvarme får et begrænset tilskud i et begrænset antal år med henblik på at få det ind på markedet, og derefter må det klare sig selv.
Er vi enige om, at det kunne være en god fremgangsmåde for at få en i øvrigt vældig god og ydende teknologi ind på vores fjernvarmeområde?
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Ordføreren gør meget ud af energibesparelser, og at der er et stort potentiale, er jeg faktisk ganske enig i.
Men jeg har også set i dagspressen, at SF ønsker at etablere en varmesparefond på 400 mio. kr.
Det er jo et ganske stort beløb.
Hvad får den enkelte varmeforbruger ud over en højere varmeregning ud af at skulle betale 400 mio. kr. ind til en sådan fond?
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Vi er enige i, at det er meget vigtigt med en strategi for, hvorledes man kommer ud af Irak, og hvordan man får det afviklet.
Nu ligger det jo sådan, at den før omtalte rapport fra Forsvarets Efterretningstjeneste siger i punkt 8, sidste punktum: »Men der vil formodentlig være flertal for en officiel markering af, at de multinationale styrker kun er i Irak i en tidsbegrænset periode.«
Det skulle altså være det irakiske parlament som sådan.
Det må vel også gøre et indtryk på Venstre, at der sandsynligvis selv i den irakiske midlertidige regering og parlament er en opfattelse af, at det kun bør være i en tidsbegrænset periode.
Jeg vil spørge, om disse markeringer her og fra de lande, der har sat en dato på, ikke gør indtryk på Venstre.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Der fremgik rent faktisk det her beløb på de 400 mio. kr.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Det, jeg først og fremmest gjorde opmærksom på, var, at jeg var meget enig med Socialdemokratiet og også Det Radikale Venstre i, at det er vigtigt at lytte til FN.
Når man så siger det, ser man S og R fare op som trold af en æske og sige, at det er et meget stort problem.
Jeg forstår ikke, hvorfor S og R har lagt sig fast på, at man ønsker at træffe en beslutning om, hvornår man skal forlade Irak, uden at der er et nyt FN-mandat, som kan foregribe en begivenhed, som vi ikke kender på nuværende tidspunkt, og uden at have spurgt irakerne.
Det har været to vigtige nøgleord for den danske regering, det har også været nøgleord, som S og R før har brugt, men det må man konstatere ikke er noget, de ønsker at leve op til.
I forhold til en exitstrategi synes jeg ikke, synes Venstre ikke, at den rigtige exitstrategi er at give en dato.
Det er netop at være med til at sende det signal, at forholder de sig roligt frem til den dato, så er der rig lejlighed til at lave ballade, når vi så har forladt landet, når vi har forladt Irak.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Nu er det jo sådan, at det, uanset om man kalder det øststøtten, eller hvad man kalder det, ikke nytter noget, når man faktisk får pengene andre steder fra.
Nu er det jo sådan, at de penge, der engang hed øststøtten, giver man i dag i stedet til EU, så EU kan give pengene til de Østlande, der måtte have behov for det.
Så hvis vi måler det på antallet af kroner og øre, som vi bruger på det, så går det igennem EU i stedet for, og derfor bruger vi stadig væk penge på den udvikling, som foregår ovre på den østlige side.
Derfor er der ikke sket den reduktion, som man har lagt op til i diskussionen her.
Man har så kaldt det noget andet, og det har fået et andet navn, men det er en anden ting, det er en anden diskussion.
Det er jo nemt at forholde sig til det, som fru Pernille Blach Hansen siger, nemlig at øststøtten er lig med nedskæring.
Nej, det er bare igennem en anden kanal.