runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Nu har den her regering ikke forladt regeringsposten endnu, og jeg forventer, at den vil vare mange år.
Så den statistik kan jeg ikke bekræfte.
Vi har i hvert fald tænkt os i denne her periode at sikre, at beskæftigelsen er højere, når vi når længere frem.
Så hr. Ole Stavad kan være helt rolig.
Vi arbejder også ud af den tangent.
Så vil jeg sådan set
godt bruge anledningen til at fremhæve et element til sikring af, at vi også på lang sigt har en sund beskæftigelsessituation, lav ledighed.
Det er holdbarheden i den offentlige økonomi.
Og det er en holdbarhed, som denne her regering i allerhøjeste grad sikrer, hvorimod det gælder for Socialdemokratiets forslag, at de sprænger alle rammer for en holdbar økonomi, og det er i hvert fald noget, som vil køre dansk økonomi ned og dermed også skabe stor usikkerhed omkring beskæftigelsessituationen og ledighedssituationen i årene fremover.
Jeg ville være meget bekymret som dansker, hvis Socialdemokratiet overtog magten og gennemførte de mange forslag, som de stiller til det her finanslovforslag.
Ole Stavad (S), 2004-12-09:
Jeg vil godt sige, at jeg bestemt ikke har Venstre mistænkt for ikke også gerne at ville have en højere beskæftigelse, på samme måde som jeg tror at vi hver især og alle partier her i Folketinget gerne vil det.
Men kan fru Rikke Hvilshøj give en forklaring på, hvis vi ser på de sidste 30 år, at hver gang vi har haft en borgerlig regering, har man forladt regeringen med flere arbejdsløse og færre beskæftigede, end da man tiltrådte?
Kan det ikke også hos Venstre give anledning til en overvejelse, om ikke den politik, man står for for at skabe en højere beskæftigelse, er forkert og ikke virker?
For det kan vel ikke være lavkonjunktur, man løber ind i hver gang, når vi ser over en 30-års-periode.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Skal jeg forstå det på den måde, at Socialdemokratiet kommer med forslag om at forbedre og udvide frit valg-mulighederne, for det vil regeringen tage meget positivt imod?
Der er ikke noget, vi hellere vil, end fortsat at udvikle frit valg-området.
Så det vil jeg da se frem til.
Omkring ældreydelsen er jeg lidt imponeret over fru Jette Bergenholz Bautrups definition af, hvem det er, der får den, men det tror jeg at de ældre, som er glade for at modtage denne her ydelse hvert år, til gengæld ikke bliver særlig glade for at høre.
Det er noget, som hjælper de ældre, som har absolut mindst til rådighed under deres tid som folkepensionister.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-12-09:
Jeg må sige, at fru Rikke Hvilshøj altså ikke lever ude i den virkelige verden.
Det er virkelig sådan, at de ældre har fået mindre hjemmehjælp.
Når man taler om de 500 mio. kr., så ser verden jo også sådan ud, at tre fjerdedele af det beløb jo er brugt til administration.
Frit valg-ordningen: Ja, der er frit valg, men ikke på alle hylder.
Så vil jeg godt sige om ældrechecken: Det er jo bluff.
Ud af 800.000 ældre er det 40.000, der kan få den fulde ældrecheck.
Det er jo ikke folk, der har knoklet; det er jo ikke folk, der har været ude på arbejdsmarkedet.
Det er simpelt hen, kan man sige, de medhjælpende hustruer, og det er hjemmearbejdende.
Og det er også fint nok, at de har fået den fulde ældrecheck, men det har de, der har knoklet ude på arbejdsmarkedet, ikke fået.
Og med hensyn til fattigdomsgrænsen: Tag ind på Mødrehjælpen; prøv at sidde ved telefonbordet.
Hver dag er der 90 familier, som får afslag på en julekurv.
De bliver henvist videre, og der får de også afslag.
Det er kun mere i telefonregning.
Prøv at komme til den virkelige verden.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Jeg vil sådan set gerne takke for spørgsmålet, for det giver mig anledning til netop at fortælle om alle de gode initiativer, som regeringen har taget på det her område.
På ældreområdet er der konkret i forhold til hjemmehjælpen – det er sådan set et kommunalt ansvar – fra regeringens side tilført 500 mio. kr. ekstra hvert evig eneste år, siden vi er trådt til.
Sammen med Dansk Folkeparti har vi indført en ældreydelse for de økonomisk svageste ældre.
Vi har givet de ældre en valgfrihed inden for hjemmehjælpsordningen, som i sig selv er med til at give en stor kvalitet for de ældre i deres hverdag.
Vi har givet dem en sikkerhed for, at de kan få den hjemmehjælp, som de er blevet lovet.
Det er bare for at nævne nogle få af de områder, for nu lyser den røde lampe.
På børneområdet har vi også lavet et løft.
Vi har givet børnefamilierne skattelettelser.
Vi har givet dem frit valg på daginstitutionsområdet.
Nu lyser den røde lampe rigtig meget.
Jeg vil gerne følge op.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-12-09:
Hvad er det nu lige, Venstre vil med deres finanslov på ældreområdet, børneområdet, familieområdet?
Det, man har set, er utrolig mange nedskæringer inden for de sidste 3 år netop på ældreområdet.
På børneområdet i forbindelse med udsatte børn har vi inden for de sidste 3 år set endnu flere familier, end der nogen sinde har været før, der lever under fattigdomsgrænsen.
Men hvad er det reelt, Venstre gør?
De er de glade givere af 168 mio. kr. til landbruget med nedsættelse af ejendomsskatterne.
Det er jo selvfølgelig landmanden, som skal have den nedsættelse, det er erhvervslivet, det er vennerne inden for regeringen.
Det, der reelt er sket, er, at man har lovet de ældre mere praktisk hjemmehjælp.
Hvad har de fået?
Mindre.
Det kan bevises.
Egenbetaling, hvis ældre skal til fysioterapeut eller andet.
Der er kommet så meget egenbetaling.
Det vil sige, at man har taget lettelserne under noget helt andet.
Jeg kunne godt lide at vide: Hvad er det, Venstre egentlig vil over for familierne, når vi ser – også inden for Mødrehjælpen – hvor mange der har søgt julepakke?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Jamen vi giver ikke nogen nye tilskud til landbruget.
Vi har absolut ingen planer om at give nye tilskud til landbruget.
Men at reducere tilskuddet og så lette på skatterne ser vi en meget naturlig sammenhæng i, for vi skal jo under alle omstændigheder også på sigt gerne sikre, at landbruget har en god konkurrenceevne, og jeg anser landbruget som en del af det samlede erhvervsliv og sådan set ikke mere end det.
Tilskuddene skal vi gerne have afviklet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-09:
Jeg troede, at påstanden om, at EU-tilskuddet falder, når det rent faktisk stiger, og at man bruger det som begrundelse, var en fortalelse.
Det korte af det lange i det her er jo, at man, på trods af at EU-tilskuddet stiger, vælger at reducere grundskylden, at reducere jordskatterne med den begrundelse, som så er forkert.
Det er jo det, der er problemet.
Man begrunder det med, at EU-tilskuddet falder – det stiger – og så siger man, at så skal landbruget have noget mere.
Det virker da meget påfaldende.
Der er ikke noget at sige til, at borgerne ude i landet spørger: Hvad er det, Venstre gør?
Hvad er det, regeringen gør?
Er det vennerne, der bare skal have 168 mio. kr. som et klap på skulderen?
Og ikke nok med det; man har jo allerede tilkendegivet, at man fortsætter linjen næste gang.
Og endelig virker det jo helt tåbeligt og umuligt, at man har tilkendegivet, at EU-støtten skal fjernes, at den skal sænkes, for hvis man så fremover sænker EU-støtten og giver tilsvarende tilskud i Danmark, hænger det jo ikke sammen, det må fru Hvilshøj da erkende.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Jeg ved godt, at hr. Jens Peter Vernersen nødig vil sørge for, at borgerne og dansk erhvervsliv inklusive landbruget får en større andel at råde over, og at man på landbrugets vegne dermed skaffer flere arbejdspladser; det er en klar forskel.
Men der er en sammenhæng i afviklingen af EU-landbrugsstøtteordningerne og nedsættelsen af amtsgrundskyldspromillen på landbrugsjord.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-09:
Det må da bero på en fortalelse, når fru Rikke Hvilshøj siger, at landbruget skal have en nedsættelse af jordskatterne på 168 mio. kr., fordi EU-tilskuddet bliver sat ned.
Det er jo debatteret her i Folketingssalen med fødevareministeren, og det er godtgjort, at EU-tilskuddet på bundlinjen faktisk stiger fra 7,2 mia. kr. til 8,0 mia. kr.
På trods af at det er fremlagt præcis sådan, vælger man altså at kompensere med 168 mio. kr.
Er der noget at sige til, at mange folk går og tænker på, at Venstre nu giver et sådant beløb til vennerne i landbruget, som der her er tale om?
Jeg forstår i hvert fald meget godt, at det er den tanke, der falder befolkningen ind.
Man får altså et større EU-tilskud, 800 mio. kr. mere.
Så siger man i regeringen, at tilskuddet er faldet, og så kompenserer man med 168 mio. kr.
Jeg går ud fra, at det er en fortalelse, når det også bliver fremlagt af fru Hvilshøj.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det holder jo simpelt hen ikke.
Det er en meget stor grad af sortsyn, fru Anne Baastrup her udviser.
Er der noget, den her kommunalreform sikrer, så er det de svageste på det sociale område, hvor vi får fjernet de gråzoner, der er i dag, hvor borgerne, igen specielt de socialt svageste, de handicappede, i dag oplever at være kastebold mellem kommuner og amter.
Nu sikrer vi borgerne myndighedsansvaret ét sted, så det er et kæmpe løft for borgerne, hvor vi selvfølgelig også forventer, at kommunerne i fremtiden vil løfte den opgave med den kvalitet, som lovgivningen kræver, og som der ellers har været indtil videre.
Så det sortsyn kan jeg simpelt hen ikke anerkende.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-09:
Nu må kommunerne jo rent faktisk melde ind, hvordan de har tænkt sig at slå sig sammen, og de skal, går jeg da ud fra at regeringen mener, begynde at tænke nu: Hvordan skal vi klare efteruddannelse, hvilke personalegrupper skal hvorhen?
Det giver aktuelle udgifter i 2005; så meget må fru Rikke Hvilshøj da kunne regne ud.
Men jeg kan så forstå, at fru Rikke Hvilshøj mener, at kommunerne er så velhavende, også når de er blevet slået sammen, på trods af den milliardudgift, de får ekstra på grund af de ekstra omkostninger ved at blive slået sammen, at de godt kan klare det.
Så er det eneste svar på spørgsmålet om, hvordan de gør det: ved at skære ned.
Ved at skære ned på den undervisning, som de allerallersvageste børn skal have.
Den vidtgående specialundervisning for handicappede børn bliver der skåret ned på.
Skoler bliver nedlagt.
Daginstitutioner for de dårligt stillede børn bliver nedlagt.
Venstres svar er at få ødelagt velfærdssamfundet for de allerallerdårligste, en start på minimalstaten for de handicappede børn.
Er det fru Rikke Hvilshøjs svar?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
I første omgang må vi konstatere, at den finanslov, vi behandler her, er finansloven for 2005, og der er ikke nogen kommunalreform i 2005.
Så det er klart, at der ikke er sat nogen penge af i 2005 til en kommunalreform.
Men så må vi også sige, at som udgangspunkt forventer vi, at de udgifter, der måtte være, kan klares inden for de ret store kommunale budgetter.
Ellers vil jeg formode, at det bliver et emne, som er naturligt at tage op, når regeringen forhandler med kommunerne og Amtsrådsforeningen her til sommer, som der er tradition for.
Men jeg mener ikke – uanset hvordan man vender og drejer det – at det er et relevant emne for finansloven for 2005.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-09:
Men jeg tror, det beror på, at hr. Nicolai Wammen og andre socialdemokrater glemmer at fortælle, at vel er der en gevinst, men der er jo kun en gevinst til en særlig bestemt gruppe børnefamilier, nemlig de børnefamilier, der gør det, som Socialdemokraterne gerne vil have, og får deres børn passet under nøjagtig den form for pasning, som Socialdemokraterne godt kan lide.
Andre mennesker, der får passet deres børn på en anden måde, og som ønsker at indrette deres hverdag på en anden måde end den måde, Socialdemokraterne finder rigtig, får bare en mindre børnecheck, og så får de i øvrigt en kæmperegning, og de får ikke nogen som helst mulighed for at få finansieret pasningen af deres børn.
Det er derfor forkert, når Socialdemokraterne skriver, at de ønsker at gå væk fra, at det er økonomien, der er afgørende for den måde, folk får passet deres børn på.
Man ønsker netop via økonomiske midler at gøre det attraktivt at få passet børnene på en bestemt måde og gøre det meget uattraktivt og derfor umuligt særlig for de fattigste grupper i samfundet at få passet deres børn på andre måder.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-09:
Nu er spændingen rundtomkring i landet ved at falde.
Kommunerne er ved at finde ud af, hvordan de fysiske rammer er.
Det, der så bare er lidt forskrækkende, er, at regeringen slet ikke i sin finanslov har taget højde for de økonomiske konsekvenser, der er forbundet med kommunalreformen.
Alene i it regner de med at det koster minimum 15 mio. kr.
Derudover er der efteruddannelse og andre ting, ændringer af bygninger osv., i størrelsesordenen 40-50 mio. kr., uden at de er sikre på, at det er det rigtige tal.
De skriver så til indenrigsministeren og beder om at få økonomi til overhovedet at håndtere denne her kommunalreform, og hvad er svaret: 0 kr.
Hvordan ser fru Rikke Hvilshøj på det problem?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg må sige, at jeg har meget svært ved at forstå fru Charlotte Dyremoses måde at se det her på.
Virkeligheden for langt, langt de fleste danske børnefamilier er, at man skal have passet sit barn, og at det sker i en daginstitution eller en dagpleje.
Virkeligheden for langt de fleste danske familier er, at det virkelig er en tung post på budgettet.
Der kan man selvfølgelig som fru Charlotte Dyremose vælge at sige, at det er bare ærgerligt, og det må man selv klare udeomkring, eller man kan vælge at gøre noget andet.
Man kan som politisk parti vælge at sige, at det vil man gøre noget ved.
Det er det, Socialdemokraterne gør med det her forslag.
Det er ikke, fordi vi vil tvinge nogen til noget, men fordi vi gerne vil give langt de fleste, der får passet deres børn i daginstitutioner og i dagpleje, en bedre økonomi, så de kan tilrettelægge deres familieliv på en måde, som er godt for dem og deres børn.
Jeg synes da, at fru Charlotte Dyremose burde være glad.
Fru Charlotte Dyremose, som kommer fra et parti, der fra tid til anden tør tænke frække tanker i regeringen, burde, da jeg har forstået, at Det Konservative Folkeparti er et familievenligt parti, sige: Det her vil vi gerne arbejde for i regeringen.
Men det kan vi jo nå at høre under hr. Lars Barfoeds indlæg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Ja, det er jo noget træls noget at få at vide lige som indledning her
Jeg har forstået, at Socialdemokratiets store problem er, at man ikke har taletid nok i medierne, herunder vel også i Folketingssalen, for det går jo også ud til den undrende befolkning, der sidder og lytter til det, hr. Nicolai Wammen siger.
Derfor synes jeg jo, at det er herligt, at hr. Nicolai Wammen nu får lejlighed til at svare på et spørgsmål i relation til et af de ændringsforslag, der er stillet.
Det er et ændringsforslag fra Det Radikale Venstre, som ønsker at afsætte 325 mio. kr. mere til et forventet højere antal indvandrere til det danske samfund.
De har nogle tanker om, at en ændret fortolkning af de internationale konventioner vil medføre, at der kommer flere familiesammenførte her til landet, og det koster så altså bl.a. de her penge.
Leif Mikkelsen (V), 2004-12-09:
Nu får vi jo gentaget, at der i Socialdemokratiets optik er noget, der hedder et skatteloft.
Vi ved her i dag, at vi har et skattestop, som er en hellig sag, og som har betydet, at befolkningen kan være helt sikker på, at ingen skatter og afgifter stiger.
Det er der stadig væk en betydelig glæde over, fornemmer jeg, i de samme forsamlingshuse.
Derfor er det værd at spørge den socialdemokratiske ordfører i dag: Er det her omtalte skatteloft sådan en nagelfast sag, hvor man kan regne med, at ingen skatter og afgifter kan stige, eller er det bare sådan en drøm, hvor et loft skulle ligne et stop, men egentlig bare blev en omlægning med det velkendte socialdemokratiske resultat, nemlig stigende skatter?
Eller hvad er det, drømmen er?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Socialdemokratiet vil meget gerne på skatteområdet sænke skatten på arbejdsindkomst, for det tror vi er noget af det allervigtigste vi kan gøre, så der kan blive skabt flere arbejdspladser, og for at de danske familier har nogle penge til sig selv.
Det synes vi er en god måde at gøre det på.
Vi har sammen med Det Radikale Venstre også sagt, at vi vil lave et skatteloft.
Det bygger jo på flere principper: Det første – det var jeg inde på – er, at vi vil lette skatten på arbejde og derved styrke beskæftigelsen; og så vil vi sikre, at borgerne ikke skal betale en større andel af deres indkomst i skatter og afgifter; og så vil vi også gå ind i forhold til brugerbetaling og lægge et loft dér på offentlig transport og meget andet, f.eks. busser og tog, hvor man ellers har fået et ordentligt gok i nøden ude i mange børnefamilier.
Leif Mikkelsen (V), 2004-12-09:
Når vi sådan holder julehygge her i salen, kan man jo godt få et indtryk af en skyttegravskrig, og det er egentlig lidt synd for et muligt samarbejde.
Jeg vil godt tage mit afsæt et andet sted.
Vi har desværre fået det demonstreret meget tydeligt i den række af ønsker, hr. Nicolai Wammen har udtalt i dag.
Hvad er det så, vi kan forvente på skatteområdet?
Frygten er simpelt hen, at skatten vil stige eksplosivt, hvis ulykken skulle ske med denne her nye ønskeregering.
Hvad kan befolkningen egentlig forvente sig i lyset af den bekymring og de ønsker, der udtales her i dag?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg respekterer, at man kan se på det her på forskellig måde.
Jeg må bare sige, at det, der er vigtigt for os, er at sende et klart signal til de danske børnefamilier: Hvis Socialdemokratiet kommer i regering efter næste valg og kan skabe et flertal for det sammen med andre partier, så vil vi have, at det maksimalt må koste 1.000 kr. at få passet sit barn i en daginstitution.
Men jeg respekterer, at der er nogle, der ikke synes, at det er en god idé, at vi indretter vores samfund på netop den måde.
Det er jo det fine ved, at vi er forskellige partier, og at vi har forskellige holdninger til det.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-09:
Jamen er det ikke lidt specielt, at man, hvis man vil have del i de sociale ydelser, så skal sende sine børn i institution?
Får forældrene efterfølgende reelt nogen valgmulighed, hvis bare økonomien betyder en lille smule?
Var det ikke bedre at sige, at det koster så og så meget for det offentlige at få et barn passet, og de midler stiller vi frit til rådighed, så forældrene kan finde ud af, hvad der er bedst for deres barn, og hvad der passer ind i deres familiestruktur og ind i de ønsker, de har til deres børns opvækst?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg tror, det er meget vigtigt at sige, af forældrene jo fortsat har muligheder for at vælge den løsning, de har lyst til.
Det står forældrene fuldstændig frit for.
Det, vi gerne vil, og det, vi også har gjort en del ud af at sige, er, at langt de fleste forældre i det her land får passet deres børn i en daginstitution eller hos en dagplejer.
Det er noget, der virkelig kan mærkes i en families budget.
Det vil vi gøre ved at sænke daginstitutionspriserne til 1.000 kr. om måneden.
Det synes vi er et rigtig godt forslag.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-09:
Nu kender jeg jo hr. Nicolai Wammen som en seriøs politiker, der normalt har styr på økonomien, men man kan blive helt forpustet, når man hører om alle de ting, som Socialdemokraterne vil give penge ud til.
Jeg håber, at der er sammenhæng mellem indtægter og udgifter.
Det, mit spørgsmål skal gå på til hr. Nicolai Wammen, er omkring institutioner og måden, som børn passes på i det her samfund.
Kan hr. Nicolai Wammen oplyse mig om, hvilke andre muligheder forældrene har end at vælge den løsning, som Socialdemokraterne anviser?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Vi læser overhovedet ikke talrækkerne bagfra, men vi nøjes ikke bare med at kigge på redegørelser og fine plancher fra regeringen.
Vi tillader os at kigge ud til de mange, mange unge mennesker og deres lærere og forældre, som sender nogle klare signaler til os andre om, at der skal ske mere i folkeskolen, der skal ske mere i forhold til vores uddannelser, der er brug for nogle flere ressourcer.
Der må vi bare sige, at vi er i Socialdemokratiet parat til at give det et løft.
Jeg havde håbet, at Det Konservative Folkeparti ville have lyttet lidt til det, når så mange unge mennesker sender et så klart signal.
I betragtning af, at KU vist lige har haft 100-års-jubilæum, så håber jeg ikke, at de eneste, der er tilbage i Det Konservative Folkeparti, også rækker 100 år tilbage.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Hr. Nicolai Wammens sortsyn strækker sig så langt, at han er begyndt at læse tal i omvendt rækkefølge af, hvordan de skal læses.
Det synes jeg bare de unge mennesker, som lytter til debatten her, skal være opmærksomme på, også dem, som er bekymrede for, om vi bruger færre penge på gymnasierne.
Det er faktisk steget fra 73.000 kr. til 75.000 kr. på de år.
Det er jo ikke sådan, at vi bruger færre penge på gymnasierne, men vi bruger flere penge på gymnasierne.
Jeg tror måske, at al den pessimisme i Socialdemokratiet simpelt hen skyldes, at man læser talrækkerne bagfra.
Det er måske det, der er forklaringen.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Det er rart at se hr. Lars Barfoed i vanlig god form.
Han mente, at jeg havde taget fejl i hele min tale, men det er jo hans ret.
I forhold til uddannelsesområdet er jeg også glad for, at der er så mange unge mennesker herinde i dag.
Det var jo stort set den største demonstration med unge mennesker, vi så for ikke så længe siden, som stod ude på Slotspladsen, hvor de unge sendte et signal til os herinde om, at der er sket massive forringelser på deres uddannelser.
Selv der, hvor der bliver tilført midler, følger de ikke med set i forhold til antallet af nye elever.
Det nytter jo ikke noget, at man giver 1 kr. mere, hvis der er behov for 2 kr. mere, fordi der eksempelvis er flere elever.
Derfor er det noget, man burde lytte til også i Det Konservative Folkeparti.
Der står 30.000 unge mennesker og siger: Det, I har leveret, bekymrer os dybt, for vi vil gerne have en uddannelse, vi vil gerne kunne klare os i en globaliseret verden, hvor vi ved, at vi skal konkurrere med de bedste andre steder fra, og de muligheder, I giver os for det, er simpelt hen for ringe.
Der er sket massive besparelser på ca. 4 mia. kr. på uddannelsesområdet.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jeg synes jo fortsat, at Socialdemokratiet ser meget sort på tilværelsen.
Jeg kunne forstå, at tonen er meget pessimistisk.
Der er mange ting, som hr. Nicolai Wammen mener går i den forkerte retning.
Der er mange eksempler at tage fat på, hvor man kan sige, at hr. Nicolai Wammen fuldstændig har misforstået, hvad der foregår.
F.eks. tror hr. Nicolai Wammen, at beskæftigelsen falder.
Den er faktisk steget det seneste år og stiger yderligere næste år.
Her går det faktisk efterhånden rigtig godt.
Nu er der jo mange unge mennesker til stede som tilhørere i salen.
De interesserer sig sikkert for uddannelserne og er måske blevet lidt bedrøvet af hr. Nicolai Wammens tale, for hr. Nicolai Wammen skaber jo det indtryk, at vi nu bruger færre penge på uddannelser, færre penge på folkeskolen og på gymnasierne osv.
Her synes jeg bare, at hr. Nicolai Wammen skal bekræfte, at vi faktisk bruger over 3 mia. kr. mere på uddannelse, end vi gjorde, da vi havde en socialdemokratisk ledet regering.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet er to partier, som har et meget, meget tæt samarbejde, men som er kommet med hver sit finanslovbud.
Det, jeg kan sige, er, at vi er fuldstændig enige om, at det, der er sket under denne her regering, er omfattende besparelser på miljøet.
Vi havde jo meget håbet, da vi fik en ny miljøminister, fru Connie Hedegaard, at det havde ændret sig, men nedskæringskursen er fortsat.
Det Konservative Folkeparti har åbenbart ikke styrken internt i regeringen til at sætte finansministeren på plads.
Han sidder meget roligt, og det gør han, fordi han ved, at det er ham, der sidder på pengekassen.
Der er jo ikke sket nogen ændring, fordi vi har fået en ny miljøminister.
Nu rejser han sig.
Det kan være, at der kommer nogle penge.
Det ville være dejligt.