runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Nu har man jo mange tanker, når man ligesom lader det her fare igennem hovedet.
Men jeg må sige, at det primært har været miljøet.
Og vi kan sige, at jordpriserne jo også har gjort, at det, at vi kunne tænke i den slags teknik, gør, at det vil være fremmende for miljøet.
Det er det, der er det vigtigste.
Ole Glahn (RV), 2005-11-17:
Jeg glæder mig over en vis udvikling i de svar, hr. Jens Kirk giver.
For nu får vi besked på, at det var det primære, og det vil sige, at der altså åbenbart også er noget sekundært.
Det er sådan set det, jeg spørger om.
Har det været med sekundært, for at tage hr. Jens Kirks egne ord, i overvejelserne, at det her giver mulighed for, at man kan udvide svineproduktionen på de enheder, der er i dag, i kraft af, at man får noget kvælstof, som man kan få afbrændt?
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Nej, det har altså ikke været i tankerne.
Det, der har været i tankerne, er, at vi bedre kan varetage også de miljøinteresser, der er rundtomkring i landet.
Vi kan tage den sårbare natur ud og begrænse, kan vi sige, muligheden for husdyrgødning, altså kun at lægge det på de robuste jorde i fremtiden.
Det må absolut være en stor miljøgevinst.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-17:
Jeg vil faktisk godt fortsætte i samme spor.
Når hr. Jens Kirk siger, at det primært er miljøet, man har tænkt på, så kunne jeg godt tænke mig at få et klart svar på den sekundære del af det, eller sagt på en lidt anden måde: Hvordan kan Venstre give en garanti for, at det her virker på miljøet, og at det ikke bare betyder, at vi får endnu flere svin i de områder, hvor vi i forvejen har for mange svin?
Det er en mistanke, som jeg ikke helt kan frigøre mig for og helst ikke vil overlade alene til ministeren.
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Nu har jeg nok opfattet igennem årene, at hr. Touborg altid har mistanke til det meste, regeringen gerne vil gøre, og mener, at der skulle ligge noget bagved.
Hvis vi så samtidig med at forbedre miljøet kunne have lidt flere grise på en enkelt ejendom og fortsat opfyldte harmonikrav osv., så gjorde det vel ikke noget?
Kristen Touborg (SF), 2005-11-17:
Jeg kan forstå, at Venstres holdning er lidt svingende.
For lidt siden sagde Venstres ordfører, at det var af hensyn til miljøet, og at det vel ikke gjorde noget, at man kunne opretholde den samme produktion.
Det synes jeg sådan set lød meget hensigtsmæssigt.
Når jeg får min ordførertale, har jeg også tænkt mig at komme med en model til, hvordan jeg kan hjælpe Venstre med, at vi når dertil.
Men nu siger Venstre, at så gør det vel ikke noget, at der bliver en større produktion.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-17:
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvor hr. Jørn Dohrmann har fået oplyst, at miljøet vil få gavn af den procedure, regeringen har valgt, og jeg vil gerne bede om at få oplyst, hvor hr. Jørn Dohrmann har fundet det.
Der står jo netop i arbejdsgruppens rapport, og det er også citeret i lovforslaget, at der vil blive en gevinst under forudsætning af, at man fastholder det nuværende produktionsniveau, og det er jo præcis det, der er problemet.
Jeg kan godt følge hr. Jørn Dohrmann i, at der selvfølgelig også skal være et incitament for landmanden til at skibe sig ind i det, men spørgsmålet er jo: Skal der slet ingen gevinst være for miljøet?
Skal det være sådan, at det kvælstof, man fjerner ved at brænde gyllen af, kan man efterfølgende trække fra i sit regnskab og bare producere nogle flere dyr, så resultatet af miljø- og naturregnskabet bliver nul, men landmanden får et plus på bundlinjen, fordi han kan producere nogle flere dyr?
Det er sådan set bare det, jeg spørger om, og vil Dansk Folkeparti stille krav om, at det totalt set skal betyde, at der bliver forurenet mindre med kvælstof og fosfor af det danske landbrug?
Frank Aaen (EL), 2005-11-17:
M017S11601207ALFV.FM Page 1193
Monday, January 23, 2006 10:30 AM terfølgende regner ned som gødning, som forurener naturen.
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Det korte svar til hr. Frank Aaen er ja.
Til hr. Frank Aaen kan jeg sige, at ordføreren mener, at han er på fast grund, og det er jo ikke det første sted i verden, man prøver den her teknik.
Nu prøver vi at få mulighed for at indføre den her i landet, så vi kan tage den i brug og dermed gavne miljøet.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-11-17:
Man kan sige, at dette lovforslag er med til at fjerne nogle af de forhindringer, der er på nuværende tidspunkt, bl.a. forhindringen for udvikling af landbrugets mulighed for anvendelse af afbrændingsteknologi og andre teknologier.
Forslaget giver fødevareministeren hjemmel til at fastsætte regler om, at kvælstoffet i husdyrgødning og forarbejdet husdyrgødning, der er afbrændt i et miljøgodkendt forbrændingsanlæg, kan fratrækkes virksomhedens samlede forbrug af kvælstof.
Dansk Folkeparti håber, at det kan være med til at støtte udviklingen og skabe initiativ til anvendelse af ny miljøteknologi, også i landbruget.
Et andet element i lovforslaget er offentliggørelse af jordbrugsvirksomhedens gødningsregnskaber.
Det opnås med forslaget, at naboerne og selvfølgelig også andre kan følge bedre med i den indsats, der gøres for at styre gødningsforbruget, og i Dansk Folkeparti tror vi, at det er godt med denne åbenhed, bl.a. når det drejer sig om miljøforhold.
Den kan være med til at styrke forståelsen mellem den almindelige borger og landbrugserhvervet.
I Dansk Folkeparti er vi godt klar over, at landbruget har taget dårligt imod dette krav om offentlighed.
Men vi betragter det faktisk som et gode, at der nu bliver mere åbenhed, og vi tror også, at landbrugserhvervet i hvert fald på længere sigt vil erfare, at det faktisk kan være en fordel for landbrugserhvervet med den åbenhed, der er lagt op til i lovforslaget.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte det.
Et af de andre elementer i lovforslaget er, at der nu gives mulighed for, at uforarbejdet fjerkræ- og hestegødning, der afsættes til udlandet, kan trækkes fra virksomhedens samlede forbrug af kvælstof.
Men det er nok væsentligt at præcisere, at reglerne for, hvornår eksport og samhandel af uforarbejdet gødning kan ske ud fra miljømæssige og veterinære hensyn, er de samme som hidtil; det ændres der altså ikke på.
At lovforslaget gør det muligt, at det kvælstof, som man eksporterer eller skaffer sig af med via samhandel, kan tages ud af gødningsregnskabet, forenkler også tingene og gør det hele lidt mere logisk. Samlet set kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget, og vi ser frem til en positiv og effektiv udvalgsbehandling.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-17:
Jeg forstod ikke helt ordførerens sidste bemærkning om, at det er logisk, at man kan fratrække i gødningsregnskabet, så jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Når hovedkonklusionen i den rapport, der er lavet om emnet, konkluderer, at der vil komme en miljøgevinst, hvis den nuværende produktion fastholdes, er det så Dansk Folkepartis opfattelse, at en eventuel gevinst ved at tillade afbrænding af husdyrgødning i en eller anden form skal komme miljøet til gavn i form af en lavere miljøbelastning?
Eller skal gevinsten kunne bruges til at producere flere svin, så man på den måde får ædt gevinsten for miljøet op?
Hvad er Dansk Folkepartis holdning, stiller man nogen krav her?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-11-17:
Socialdemokratiet har før i tiden udtrykt det sådan, at det ikke er antallet af svin, men svineriet, det kommer an på, og det synes Dansk Folkeparti er meget dækkende.
Både miljøet og landmanden får en gevinst, og det er selvfølgelig vigtigt, for vi får ikke nogen til at investere i ny teknologi, hvis det kun er den ene part, der skal betale.
Derfor er det os meget magtpåliggende, at der er to vindere i denne sag, og egentlig er der endnu flere, for vi kan jo spørge: Hvad med alle de slagteriarbejdere, der skal ansættes?
M017S11601207ALFV.FM Page 1195
Monday, January 23, 2006 10:30 AM
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Nu tolker hr. Kristen Touborg jo altid de ord, der bliver sagt, som hr. Touborg gerne vil.
Derfor må jeg sige til hr. Kristen Touborg, at det altid har været sådan, at der er 10-12 pct. af grisene, der flytter adresse hvert år.
Der er blevet større og større koncentrationer, men det medfører jo ikke, at der i de enkelte områder bliver flere grise.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-17:
Jeg vil gerne henlede hr. Jens Kirks opmærksomhed på side 13 i rapporten, som er baggrund for det her lovforslag, hvor der netop står, at det her vil kunne bidrage til en begrænset forurening.
Og så står der: med en uændret husdyrproduktion.
Det vil sige, at forudsætningen i rapporten er, at man ved en uændret husdyrproduktion, hvis man bruger den her miljøteknologi, kan reducere miljøbelastningen.
Så må man jo også kunne konkludere den anden vej rundt og sige: Hvis der ikke er en uændret husdyrproduktion, står der jo her, så får vi ikke den miljøgevinst, som Venstre taler om.
Derfor vil jeg meget gerne spørge om meningen med at introducere den her teknologi fra Venstres side: Er det en miljøteknologi, vi indfører for miljøets skyld, eller er det for, at den enkelte landmand skal kunne producere noget mere og tjene noget mere, og så får han hele gevinsten?
Hvorfor har man ikke på en eller anden måde sikret sig, at den her gevinst i et omfang også kommer miljøet til gode?
Det synes jeg ville have været væsentlig bedre.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-17:
Dette lovforslag sikrer en harmonisering af reglerne på området inden for EU.
Det er et stadig stigende problem, at krænkelser over for rettighedshavere finder sted, ikke mindst i lande med mindre restriktive regler end herhjemme.
Det kan være udøvende kunstnere inden for billedkunst, musik, lyrik og foto.
Det kan være radio- og tv-virksomheder, musik-, software- og filmproducenter.
Vi Konservative finder det endvidere positivt, at rammen for erstatning med dette lovforslag kan blive fastsat efter krænkerens fortjeneste, da der kan være stor forskel på omfanget af krænkelsen.
Dette er en skærpelse af den nuværende praksis, som vi finder både nødvendig og rimelig.
For at sikre konsekvens giver lovforslaget mulighed for at tilbagekalde krænkende varer fra handelen og mulighed for at tilintetgøre de redskaber, der var anvendt til at fremstille varerne.
Forslaget beskytter og sikrer innovation, kreativitet, investeringer og forbrugernes sikkerhed.
Endvidere fjernes en barriere for varernes fri bevægelighed i det indre marked.
På den baggrund kan vi i Det Konservative Folkeparti støtte dette lovforslag.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-17:
Venstres ordfører gjorde noget ud af at sige, at det her var en teknologi, man gerne vil indføre af hensyn til miljøet, hvilket er et synspunkt, jeg fuldt ud deler.
Det, jeg så ikke helt kan forstå, er, at hr. Jens Kirk også henviste til en arbejdsgrupperapport, der dannede baggrund for, at man nu vil åbne op for at kunne afbrænde fraktioner af husdyrgødning.
Der ligger jo noget i lovforslaget her, som slet ikke er med i arbejdsgruppens rapport, nemlig muligheden for, at når man har taget teknologien i anvendelse, har opført nogle værker og begynder at afbrænde husdyrgødning i en eller anden form, skal man kunne trække det fra i sit regnskab, så man efterfølgende faktisk kan få lov til at producere nogle flere dyr til den samme belastning.
Hvis det bliver konsekvensen, så kommer den her teknologi ikke miljøet til gode overhovedet, for man risikerer, at det, der kunne have været en miljøeffekt, bliver spist op ved en forøget produktion af f.eks. svin.
Det kunne man forestille sig.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Hvorfor er det med i lovforslaget, når det ikke er med i rapporten?
Kan det ikke risikere at medføre, at der ingen miljøgevinst kommer overhovedet?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-11-17:
Det er ganske klart, at vi vil se på alle de forslag, som jeg forventer Socialdemokratiet vil komme med, fordi man nu har meldt så kraftigt ud, at der skal være nogle gevinster.
Vi lægger også meget vægt på, at der bliver gevinster, men det skal være for både miljøet og beskæftigelsen, altså for landmanden, så alle får nogle gode incitamenter til at investere i miljøteknologisk rigtigt udstyr i fremtiden.
Derfor siger jeg også bare: Det vil give en gevinst til alle parter.
Det giver en gevinst til miljøet, og det giver også den gevinst, at landbruget kan producere flere slagtesvin, eller andet for den sags skyld, og så har det også en afledt effekt.
Det giver nogle arbejdspladser, og i den sidste valgkamp lagde alle jo stor vægt på, at vi fik arbejdspladser i Danmark og ikke eksporterede dem.
Miljøet bliver den store vinder, men erhvervet bliver også den store vinder, fordi der kommer flere arbejdspladser.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-17:
Kunne jeg ikke bare bede Enhedslistens ordfører om at bekræfte, at det, der sådan set er fuldstændig enighed om her i dag, er, at vi fastholder gratisprincippet i Danmark, og at vi er i den lykkelige situation, at når sagen kommer op i WTO og i EU, så er vi enige om her i det danske Folketing alle for en at gå ned og slås for, at vi kan bevare det gratisprincip i Danmark?
Det synes jeg sådan set er en af konklusionerne i dag, og det synes jeg er en positiv konklusion, som jeg egentlig også synes at Enhedslisten burde kunne stille sig bag.
Per Clausen (EL), 2005-11-17:
Jeg noterer mig, at Det Radikale Venstres ordfører siger, at der er enighed om, at vi skal slås for det princip.
Jeg vil bare sige, at det ikke er det, ministeren har sagt.
Ministeren har sagt, at man ikke har nogen hensigt om at indføre betaling, og det er altså noget ganske andet.
Marion Pedersen (V), 2005-11-17:
Dette lovforslag om patent- og ophavsret fremsættes som følge af EF-direktiv nr. 48 fra sidste år, og det er det EF-direktiv, som Danmark skal have implementeret senest i april 2006.
Det drejer sig om intellektuelle rettigheder, og det vil være med til at stille danske rettighedshavere bedre i en retssag, end de er i dag.
M017S11601207ALFV.FM Page 1188
Monday, January 23, 2006 10:30 AM
Med denne nye lov vil der som noget nyt i forhold til den gældende lov blive givet mulighed for, at retten ved udmåling af erstatningen kan tage hensyn til den fortjeneste, som den person har haft, der har krænket en andens rettigheder.
Herudover indeholder forslaget en bestemmelse om, at retten i civile sager om krænkelser kan træffe beslutning om at dømme krænkeren til at tilbagekalde kopivarerne fra handlen og til at tilintetgøre de værktøjer, som man fremstiller varerne med.
Endelig kan man også blive dømt til at offentliggøre retsafgørelsen.
Venstre kan derfor fuldt ud støtte lovforslaget.
Niels Sindal (S), 2005-11-17:
Jeg kan ligesom Venstres ordfører tilslutte mig det her lovforslag.
I Socialdemokratiet synes vi, det er et klart fremskridt, ikke mindst fordi man nu får ens regler, men også fordi man stilles bedre.
De folk, der har nogle rettigheder, stilles bedre generelt.
Det er et fornuftigt forslag, så det støtter vi fuldt ud, og jeg skulle hilse fra fru Anne Grete Holmsgaard og sige, at SF også har i sinde at tilslutte sig forslaget.
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige, at sådan opfatter Venstre det ikke.
Vi opfatter det sådan, at det bliver lettere på den enkelte ejendom eller i de områder, hvor man tager det her i anvendelse, at sige, at her har vi måske nogle sårbare områder, som vi bedre kan tage ud og lægge hen under miljøvenlige foranstaltninger.
Det er jo tanken med det hele at sige: Vi ved, hvor vi har problemerne henne; vi ved, hvilke jorde der er robuste, og hvilke der ikke er robuste.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-17:
Lovforslaget implementerer EF-direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelse af intellektuelle rettigheder.
Medlemslandene inden for EU har i dag store forskelle i reglerne vedrørende håndhævelse af intellektuelle rettigheder.
Disse forskelle bevirker, at der er en tendens til, at forfalskninger og piratkopier især bliver fremstillet og solgt i lande, der griber mindre effektivt ind over for disse krænkelser.
Effektive midler til at håndhæve M017S11601207ALFV.FM Page 1189 Monday, January 23, 2006 10:30 AM disse rettigheder er afgørende for innovation og et velfungerende indre marked.
Direktivet har til hensigt at skabe ensartede betingelser for håndhævelsen af rettighederne i medlemslandene, hvilket vil være en fordel for de danske virksomheder.
Der er i lovforslaget en ny erstatningsbestemmelse, der som noget nyt i forhold til gældende retstilstand giver mulighed for, at retten ved udmålingen af erstatningen kan tage hensyn til krænkerens fortjeneste.
Bestemmelsen giver også retten mulighed for at fastsætte høje erstatninger for krænkelse af rettigheder.
Herudover indeholder forslaget bestemmelser, hvorefter retten kan træffe beslutning om, at krænkende varer og de redskaber, der har været anvendt til fremstillingen af varerne, kan tilbagekaldes fra handelen og tilintetgøres.
Der er også i lovforslaget en ny bestemmelse, der giver retten mulighed for i krænkelsessager at bestemme, at der skal ske en offentliggørelse af retsafgørelsen.
Det er nødvendigt for at kunne håndhæve sine rettigheder og giver muligheder for retsforfølgelse af krænkere og tilbagekaldelse af varer.
Med begrundelse heri vil Det Radikale Venstre stemme for forslaget.
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Nærværende lovforslag indeholder fire hovedelementer.
Første hovedelement er en fjernelse af barriererne for udvikling af alternativ anvendelse af husdyrgødning på grund af bl.a. strukturudviklingen inden for landbruget, som fører til en koncentration af husdyrproduktion i store enheder.
Derfor er der skabt grundlag for udvikling af metoder til reduktion af forurenings- og lugtproblemer.
Især i husdyrtætte områder vil der være mulighed for at sikre fosforbalancen og vandmiljøet ved at fjerne næringsstoffer fra området.
En tværministeriel analyse foretaget i foråret viste, at en afbrænding af fiberfraktion til energiproduktion vil bidrage til en begrænsning af fosforog kvælstofudledning i de områder, der leverer til afbrændingen.
I forlængelse heraf er det besluttet at undersøge fordele og ulemper ved afbrænding af den øvrige tørstofholdige husdyrgødning, f.eks. mink- og fjerkrægødning.
Ovennævnte kan være med til at bevare den animalske landbrugsproduktion og dermed de tilknyttede arbejdspladser.
Det andet hovedelement er indførelse af hjemmel til offentliggørelse af oplysninger om gødningsregnskab, resultater og kontrol af eventuelle forbud samt administrative bøder.
Hensigten med offentliggørelse af gødningsregnskab og vedtaget administrativt bødeforlæg er at lade kendskab til gødskning med husdyrog handelsgødning indgå i den lokale debat.
Med et reelt kendskab til jordbrugsvirksomhed, der eventuelt har overgødsket, gives borgerne et bedre grundlag til at deltage i debatten om miljøforhold i det pågældende område.
Med lovforslaget kan offentliggørelse kun finde sted, såfremt jordbrugsvirksomheden tydeligt og skriftligt er blevet gjort opmærksom på, at vedtagne administrative bøder vil medføre offentliggørelse på internettet.
Det tredje hovedelement er en yderligere samordning af Fødevareministeriets regler om gødningsanvendelse og Miljøministeriets regler om harmoni.
Lovforslaget medfører, at en virksomheds produktion af kvælstof ved husdyrgødning fremover skal beregnes efter faktiske produktionsforhold.
Fjerde og sidste hovedelement er en hjemmel for fødevareministeren til at indhente oplysninger fra andre offentlige myndigheder og foretage samkøring af disse oplysninger.
Bestemmelsen tænkes brugt i forbindelse med kontrol af, om mængden af kvælstofholdige gødninger, som jordbrugere indfører direkte fra tredjelande eller samhandler direkte her i landet, også figurerer i vedkommendes gødningsregnskab.
Venstre kan støtte forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2005-11-17:
Dansk Folkeparti kan overordnet støtte en politik, der forbedrer ophavsretten, og derfor kan vi bakke op om et politisk tiltag, der set i forhold til dagens retstilstand kan hæve strafferammen.
Det forekommer Dansk Folkeparti rimeligt, at man ved udmålingen af erstatningen kan tage højde for den fortjeneste, som lovovertræderen har haft i forbindelse med ulovlighederne.
Dansk Folkeparti er ligeledes enig i, at krænkende varer eller redskaber, som har været anvendt i forbindelse med fremstillingen af ulovlige kopivarer, kan kræves fjernet fra markedet.
Med disse kommentarer skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget i det videre udvalgsarbejde.
Ole Glahn (RV), 2005-11-17:
Idet jeg går ud fra, at også hr. Jørn Dohrmann har været med i det lovforberedende arbejde, kvitterer jeg for, at vi nu har fået en klar udmelding om, at det altså også handler om, at landmanden kan få lejlighed til at producere nogle flere svin.
Så vil jeg gerne spørge hr. Jørn Dohrmann: Hvis der skal tages miljøhensyn, er der jo en følgevirkning af, at der produceres mange svin på en enhed.
Hvad vil man gøre ved det?
Hvad vil man gøre for de naboer, der klager over det?
Og hvad vil man gøre for de landsbysamfund, hvor husene ikke kan sælges, fordi der lugter sådan af gylle fra svinefarmen, at der ikke er til at være?
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Jeg har bare sådan et lille kort spørgsmål til hr. Frank Aaen, jeg skal ellers ikke ulejlige ham.
Men hvis vi nu ved hjælp af ny teknik kunne tage lugten fuldstændig væk fra en animalsk produktion og vi kunne sænke miljøforulempningen til næsten nul, ville hr. Frank Aaen og Enhedslisten så have noget imod, at der f.eks. blev en hel del flere grise i Danmark?
Ole Glahn (RV), 2005-11-17:
Nu skal jeg ikke kommentere hr. Jørn Dohrmanns udlægning af mit første spørgsmål, men bare spørge: Hr. Jørn Dohrmann siger, at forslaget vil gavne miljøet, men vil det helt konkret gavne miljøet, hvis der kommer flere svin på en svinefarm, og der ikke er foretaget nogen ekstra tiltag over for lugtgener og luftforurening?
Frank Aaen (EL), 2005-11-17:
Ministeren mente, jeg var mod samhandel.
Det er jeg ikke, jeg drikker jo masser af kaffe hver eneste dag.
Vi skal selvfølgelig handle sammen, men en produktion, der baserer sig på massiv import af foderstoffer fra Sydamerika, en produktion i Danmark, som er utrolig miljøbelastende og oven i købet er blevet sådan, at gyllen skal produceres i Danmark, hvorimod forarbejdningen sendes til udlandet, og hvor vi efterfølgende sender en meget stor del af vores griseproduktion til Japan, som med fordel kunne købe det i nabolandene i stedet for, er ikke nogen klog samhandel hverken miljømæssigt eller anden måde.
Vi vil gerne have landbrugsproduktion i Danmark, men vi vil meget hellere satse på økologi og på at producere fødevarer af høj kvalitet i stedet for bare at producere en masse skinker.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-17:
Jeg er glad for, at Enhedslisten deler regeringens synspunkt om at have en visionær økologipolitik.
Det er jeg kun glad for.
Men jeg er også nødt til at sige, at jeg tror, hr. Frank Aaen godt ved, at Japan har den holdning, at hvis der er noget, der kommer først, så er det fødevarekvalitet og fødevaresikkerhed.
Det ville vel være lidt underligt, hvis en dansk fødevareminister skulle rejse til Japan og sige til japanerne, at det altså ikke går, at de bliver ved med at købe produkter fra Danmark, at de må købe dem fra nogle andre lande, når jeg ved, at Danmark ligger først med fødevaresikkerhed og fødevarekvalitet.
Det hænger jo ikke sammen.
Frank Aaen (EL), 2005-11-17:
Jeg synes godt, ministeren kunne forholde sig til, om det er klogt at have en landbrugsproduktion, der i den grad er baseret på transporter over mange tusind kilometer af enorme mængder.
For det er en miljøbelastning.
Nu har ministeren jo tidligere været minister for miljøet og burde vide, at det er en voldsom belastning af det globale miljø.
Derfor er det da et valg, man skal gøre sig, om man med det her lovforslag vil fortsætte udviklingen med den konventionelle svineproduktion, eller om man vil gå en anden vej og sige, at vi vil gøre meget mere for at fremme den økologiske fødevareproduktion, hvor det ikke er enorme mængder, men høj kvalitet, der er i centrum.