runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Det er ikke en væsentlig ændring.
Det er en præcisering, som det er sagt.
Hvor er hr. Svend Erik Hovmand valgt?
I et område med mange småsamfund med småbutikker?
Hvad siger detailhandelen?
Hvad siger De Samvirkende Købmandsforeninger?
Hvad siger
handelsstandsforeningerne lokalt?
Så vil jeg gerne understrege, at jeg nævnte, hvilke varer det var, der blev solgt på benzinstationerne.
Det er jo stort set de samme varer, som sælges i en række af de kiosker, der i øvrigt er åbne i henhold til den lukkelov, der er i dag.
Så lad mig sige omkring praksis: Vi ønsker ikke at ramme nogen, der har disponeret noget som helst.
Sagen er, at den praksis, der skal følges, er, at der ligger nogle domme og en praksis på det her felt, og de mennesker skal hr. Svend Erik Hovmand lade være med at gå og skabe usikkerhed for.
Det er ganske unødvendigt.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-10-29:
Da det nu er kommet frem, at godtgørelsen, der gives til de folk, der indsamler nikkel-cadmium-batterier, er momspligtig, lægges der op til, at indsamlingsgodtgørelsen forhøjes med 30 kr.
Det er fornuftigt, og det støtter Socialdemokratiet.
Henriette Kjær (KF), 1999-10-29:
Jeg vil sige lidt mere, for jeg synes, det er noget pjat, at Folketinget skal behandle det her forslag.
Jeg ved så ikke, hvis skyld det er, men det kan jo ikke passe, at vi skal diskutere, at bidraget skal sættes op fra 130 kr. til 150 kr.
Nu snakker man jo om, at vi har høj inflation i Danmark for tiden, og hvad så når vi næste gang skal sætte det op til 180 kr., skal vi så i Salen igen?
Knud Erik Hansen (SF), 1999-10-29:
Da SF's ordfører, hr. Jørn Jespersen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg kort redegøre for SF's holdning til dette.
Der er alene tale om justeringer af den eksisterende lov med henblik på at bevare det økonomiske incitament til indsamling af nikkel-cadmium-batterier efter godtgørelse, som pålægges moms.
Cadmium er på Miljøstyrelsens liste over uønskede stoffer og bør udfases hurtigst muligt.
I afventning af alternativer til cadmium i effektive batterier er det fornuftigt at sikre den højst mulige returprocent gennem økonomiske instrumenter som denne pantordning.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-10-29:
Når der i fremsættelsestalen står, at her er tale om et teknisk forslag, må vi fra Dansk Folkeparti sige: Jamen der er også lidt økonomi i det.
Det er 30 kr. mere pr. kg, som skal ud i cirkulation.
Men vi kan så sætte spørgsmålstegn ved, om ikke allerede det her skulle have været justeret for ca. 1 år siden, da lovgivningen omkring momsen også på det her område trådte i kraft.
Men selv om det er 30 kr. mere pr. kg, så ændrer det ikke vores opfattelse i Dansk Folkeparti: Vi er helt klart med på at sætte en stopper for enhver form for forurening, som måske kan svine vores samfund til, og dette gælder også batterierne.
De skal indsamles, og de skal genanvendes i den udstrækning, som det nu kan lade sig gøre.
Så vi støtter forslaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-29:
Da vores ordfører på dette område, hr. Ebbe Kalnæs, ikke kan være til stede, skal jeg tillade mig at fremlægge følgende: Det er helt i tråd med CD's holdning til udformning af tiltag på miljøområdet, at man forsøger at fastholde det attraktive element for indsamlingsvirksomhederne til at indsamle batterier til genanvendelse.
Ganske vist er det foreliggende lovforslag af overvejende teknisk karakter, men lovforslaget har en signalværdi.
Lovforslaget sikrer, at indsamlingsgodtgørelsen reguleres, så indsamlingsvirksomhederne ikke påføres tab, nu hvor godtgørelserne fra 1. januar 1999 er blevet momspligtige for tilskudsmodtageren.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Da partiets ordfører i denne sag, fru Vibeke Peschardt, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Det Radikale Venstre var i 1995 med til at vedtage loven om godtgørelse i forbindelse med indsamling af tungmetalholdige batterier. Med sin kontante præmie tilskynder godtgørelsesordningen borgere og virksomheder til at handle bæredygtigt ved at indsamle og aflevere de brugte batterier.
Og for os er det vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at begrænse udledningen af tungmetaller i naturen, ligesom vi synes, det er vigtigt, at brugt materiale indsamles i så stort et omfang som muligt.
Nu har Told- og Skattestyrelsen som bekendt afgjort, at der skal betales moms af godtgørelsessummen.
Det siger sig selv, at der er risiko for, at det vil reducere incitamentet til at indsamle batterierne, og det skal vi selvfølgelig rette op på.
Det kan ske med vedtagelsen af lovforslaget her, som jo netop sikrer, at de oprindelige økonomiske betingelser i godtgørelsesordningen fortsat vil være til stede.
Det Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Det varer ikke længe for mig at sige, at vi kan tilslutte os lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-29:
Jeg skal beklage, at jeg kom lidt i sidste øjeblik.
Jeg vil sige på mit partis ordførers vegne, at Enhedslisten støtter forslaget, som jo har det sigte at begrænse de miljømæssige skader fra cadmium.
Jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren om de mere overordnede tiltag for generelt at udfase brugen af tungmetallet cadmium.
Men nu vil jeg altså stille spørgsmålet, om ministeren kan bekræfte, at EU har arbejdet på et direktivforslag, som havde til formål at begrænse brugen af cadmium i batterier, og om det er korrekt, at EU har stoppet dette forslag, stoppet det arbejde, opgivet det, fordi man er bange for, at verdenshandelsorganisationen WTO ikke vil acceptere et sådant indgreb fra EU's side.
Bjarne Laustsen (S), 1999-10-29:
Jeg ved ikke, om der er ved at blive indført en ny praksis i Folketinget, men normalt mener jeg, det er sådan, at partierne får lejlighed til at melde, hvad de mener om et givet lovforslag.
Det har jeg ikke hørt Venstre mene noget om endnu, det har været talen udenom.
Når Venstre nu spørger, hvem det her skal gavne, kunne man passende spørge: Hvilke interesser plejer Venstre så i den her sag. Er det kun de store butikscentres?
For hvis det kun er markedskræfternes frie spil, vil de små butikker dø, og så er der jo ingen valgmulighed, ej heller i landdistrikterne og i landområderne og i nærområderne, som Venstre ellers gerne plejer at ville beskytte.
Svend Auken (S), 1999-10-29:
Jeg takker for tilslutningen; der er tale om en ren og skær teknisk tilpasning.
Jeg synes godt, man kan overveje fru Henriette Kjærs tanke, men lad os gøre det under udvalgsarbejdet.
Til hr. Keld Albrechtsen
kun den bemærkning: Jeg kender intet til den sag, men jeg vil meget gerne svare på det i udvalget, også meget gerne svare hurtigt.
Jeg har aldrig hørt den historie.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Jeg vil blot sige, at det er jo noget sent, vi kommer til at behandle regeringens lovforslag, så jeg synes, at dette, at vi skal mødes i dag med så kort varsel, er ganske uanstændigt over for lovgiverne.
Jeg synes, at regeringen burde have givet sig den nødvendige tid, så vi havde mulighed for at få de høringssvar, som man har sendt ud til organisationerne, og lovgiverne her på Christiansborg vitterlig havde mulighed for at tage stilling til den side af sagen.
Jeg synes simpelt hen ikke, regeringen kan være bekendt at fare sådan frem.
Pia Gjellerup (S), 1999-10-29:
Jeg kan konstatere, at Dansk Folkeparti har været i stand til, før de har set regeringens forslag, at forholde sig fuldstændig kontant og klart til en afskaffelse, men ganske ukontant og ganske uklart til en gradvis afskaffelse.
Dansk Folkeparti har altså været i stand til det uden nogen som helst forberedelse, må jeg hermed konstatere, og hr. Egil Møller understreger det også selv.
Det bekræfter så min formodning og mine bemærkninger om, hvordan beslutningsforslaget er blevet udformet.
Derudover vil jeg sige, at det forslag, vi også behandler - altså regeringens forslag - handler om en nøje præcisering af den lov, vi har i dag.
Den er blevet behandlet meget grundigt her i Folketinget, så der skulle ikke være så mange ting, der kommer bag på nogen, og der er sandelig ikke så mange ting ude i den verden, vi handler med og i og om, der vil blive ændret - overhovedet ikke noget, der kan måle sig med hr. Egil Møllers forslag.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Mange mennesker er forståeligt nok optaget af lukkeloven.
Mange forbrugere ønsker at kunne handle på alle tidspunkter af døgnet, og andre forbrugere ønsker, at de små butikker kan overleve, også i landområderne.
De ansatte er optaget af deres arbejdstid, og store butikker vil gerne have frit slag rent konkurrencemæssigt over for de små butikker, som omvendt ønsker den nuværende fordel i lukkeloven fastholdt.
De Samvirkende Købmænd mener, at den eksisterende lukkelov har reddet 500-600 småbutikker fra at blive lukket. Jeg vil gerne sige, at vi ønsker, der er et reelt og frit valg for alle forbrugerne, for alle befolknings- og aldersgrupper, uanset om man har bil eller ikke har bil.
Vi ønsker et varieret butiksudbud og en geografisk bred spredning, og sagen er derfor ikke så enkel, at man med hovsaløsninger bare kan vælte den nuværende lukkelov omkuld.
Efter den seneste række forsøg på at afprøve grænser i lukkeloven er det derfor nødvendigt at genoprette den hidtidige retstilstand, som egentlig var intentionerne i lukkeloven.
Det gør vi ikke for at være restriktive, vi gør det for at genoprette retstilstanden.
Vi gør det, fordi vi i forvejen har aftalt en samlet revision af loven om et års tid, og vi gør det, fordi vi ønsker en gennemtænkt og velfunderet diskussion og beslutning om lukkeloven og ikke bare løber efter de populistiske fribilletter.
Et stort analysearbejde er sat i gang i Erhvervsministeriet, og på grundlag af dette vil vi få et langt bedre grundlag for en diskussion om, hvorvidt vi skal bevare, ændre, præcisere eller afskaffe lukkeloven, og i Socialdemokratiet går vi ind i denne debat om fremtidens lukkelov med et frit og åbent sind.
Derfor giver vi tilslutning til de ændringer, der sker i forbindelse med lovforslag nr. L 77, fordi vi hermed vil understrege, at der altså ikke er tale om et forsøg på en revision af den grundlæggende lukkelov, men tværtimod en præcisering af de punkter, den indeholder om jernbane- og rutebilstationer, havneregler osv., og at der hermed tilvejebringes et fornuftigt administrationsgrundlag for loven.
Vi mener også, at med de regler, der er lagt op til for butikker, som overskrider de grænser, der er sat for en omsætning på 13,8 mio. kr., giver man også dem en chance for, at de selvfølgelig fortsat kan få lov til at eksistere.
Det betyder, at vi giver fuld opbakning til denne præcisering af lukkeloven, og det betyder samtidig, at vi afviser det fremsatte beslutningsforslag nr. B 24.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Jeg har et par spørgsmål til ordføreren.
Det blev nævnt, at man vil genoprette retstilstanden.
Spørgsmålet er: Er der ikke en retstilstand for øjeblikket?
Så vil jeg godt lige henvise til de bemærkninger, der er i regeringens lovforslag om, at det skulle være en beskyttelse af de mindre butikker.
Her kan jeg oplyse, at landets 1.660 tankstationer sælger langt flere dagligvarer end de 23 OBS- og Bilkavarehuse tilsammen, og alligevel har tankstationerne lov til at holde åbent døgnet rundt ugens 7 dage.
Tankstationernes årsomsætning uden benzinsalg og moms er 6,5 mia. kr. eller 10 pct. af dagligvaremarkedet.
Mener den socialdemokratiske ordfører, at dette er en beskyttelse af de mindre virksomheder?
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Nu skal det jo understreges, at hvis man tager hele grundlaget for den eksisterende lukkelov, var ideen jo netop at sikre de mindre butikker en chance.
Det er det, der er hele intentionen, og det, vi gør med lovforslaget her, er, at vi ikke tillader, at der flyttes grænser ved fiflerier om, hvorvidt det nu er den ene eller anden type butik.
Vi genskaber retstilstanden, giver fred og ro og tid til en fornuftig analyse af området, fordi det er dybt kompliceret, indeholder et hav af dilemmaer på den ene og på den anden side, hvis man ophæver eller ændrer eller beholder, og vi skal have tid til at tage den diskussion.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige til hr. Egil Møller, at på tankstationer i Danmark er 55 pct. af det, de sælger, tobak, 30 pct. er »snold« og under 20 pct. er almindelige dagligvarer.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Hr. Claus Larsen-Jensen anfører, at man ønsker tid til at forbedre den lovgivning, vi kender i dag - noget, der måske er ret så umuligt, som den nu er skruet sammen.
Men når ordføreren nu selv nævner, at man skal anvende tiden fornuftigt, kan ordføreren så forklare, hvorfor forslaget her skal jaskes gennem Folketinget?
Kunne parlamentarikerne ikke forvente, at man foretog de sædvanlige udvalgsarbejder med de tider, vi kender?
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Jeg synes lige, jeg vil erindre hr. Egil Møller om, at rent faktisk har vi en lov, der gælder fra 1995 til år 2000, hvor den skal revideres.
Det, vi gør her, er, at vi siger, at når nogle begynder at pille ved retsgrundlaget og skaber tvivl om det, retter vi op på det, og så tager vi fat på en ny diskussion.
Men alle og enhver ved jo, at sidste gang blev lukkeloven et kompromis mellem en række hensyn.
Vi ville gerne have et varieret udbud af butikker, vi ville gerne have butikker på landet, og vi ville i øvrigt gerne sikre, at forbrugerne fik en udvidet åbningstid til rådighed, osv. osv. Det er det, der ligger i den eksisterende lukkelov, og så tager vi en diskussion om, hvorvidt det skal ændres i den nye.
Det har vi en gammel aftale om, og den efterlever vi.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Ordføreren anfører, at man ønsker, at forbrugerne har mulighed for at vælge blandt et varieret udbud af varer, og Dansk Folkeparti er enig heri.
Men hvis man vil opfylde det ønske 100 pct., ophæver man lukkeloven, giver alle forretninger lige muligheder og favoriserer ikke nogle på andres bekostning.
Derved opnår man det, som ordføreren egentlig godt ønsker.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Jeg vil da ikke afvise fru Pernille Sams' påstand om, at der kan være tale om konkurrenceforvridning, at der er nogle, der ikke får lov at lukke op, nogle, som ikke kan udnytte deres mulighed.
Men jeg kan ikke rigtig forestille mig, hvem det er, for hvis de ligger i en rutebilstation, må de stadig væk have lov at lukke op hele ugen rundt, hvis altså ikke de kommer over omsætningen på 14 mio. kr., og på den måde, vi administrerer den bestemmelse, så risikerer de ikke, at de kommer over de 14 mio. kr., inden at vi får revisionen af loven, så den risiko synes jeg ikke er ret stor.
Altså vi administrerer jo ikke loven, der er ingen, der kontrollerer folks budgetter, når de lukker op.
Man kan bare starte, ikke sandt, og inden det bliver konstateret, at man er over den grænse, så når vi jo at få loven revideret. Men så vil jeg løse problemet med den røde lampe.
Altså nu er der lidt mere tid til at prøve at forklare, hvad man vil have sat i stedet for det her.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Jeg gentager: Lukkeloven skulle sikre en fordel for de mindre butikker, så vi kunne sikres et varieret udbud.
Er det de små detailhandlere, der skal have lov til at overleve?
Er det de små skotøjshandlere, eller hvem er det, der skal have lov at overleve?
Det her kræver en smule omtanke, og derfor skal vi lade være med at lave ændringer på sådan et område med hovedet under armen, hvis de får nogle gevaldig negative konsekvenser.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Fru Pernille Sams mener, at jeg mener, at det er rimeligt, at det er dybt urimeligt, men mener også, at man vil håndhæve loven, som den er, og det er det, vi mangler løsningen på.
Det vil være endnu mere dybt urimeligt, at andre så skulle have hele den tid til at misbruge loven.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Undskyld - som økonomiministeren har været ude med, at lukkeloven er væk om 10 år?
Er det De Radikales politik?
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-29:
Jeg lyttede med stor interesse til den radikale ordførers tale, og det er jo den officielle radikale politik, vi her blev præsenteret for.
Jeg forstod, at Det Radikale Venstre siger og har den opfattelse, at denne lov alene rammer dem, der overtrådte reglerne i den gældende lov.
Vil det sige, at denne lov ingen betydning har for dem, der ikke har udnyttet deres ret til at holde søndagsåbent, hvis de havde kunnet det tidligere?
Vil det sige, at denne lov ingen betydning vil få for dem, der etablerer sig i fremtiden, for at udnytte de muligheder for søndagsåbning?
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Jeg har fuld respekt for, at den normale ordfører ikke har mulighed for at være til stede, og jeg synes også, afbudet må være glædeligt for den pågældende.
Men jeg kan alligevel ikke dy mig for at stille et spørgsmål så til ordføreren for Det Radikale Venstre: Er der i Det Radikale Venstres gruppe total opbakning til regeringens lovforslag?
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Det er mit ønske, at hr. Morten Helveg Petersen lige i øjeblikket med glæde i ansigtet kigger på sin nyfødte søn.
Det har intet med opstramning at gøre, det er en præcisering af gældende lov.
Til hr. Svend Erik Hovmand, der stillede spørgsmål om dem, der har brudt loven: Jeg har ikke udtalt mig med den dømmende magt bag mig.
Jeg har talt om dem, der bevidst har forsøgt at prøve grænserne af på loven, og det er altså noget andet.
Til hr. Egil Møller vil jeg sige: Ja, der er fuld opbakning i den radikale folketingsgruppe om forslaget.
Jeg blev også spurgt om en udtalelse fra økonomiministeren og kan bekræfte, at hun har udtalt sig om forholdene om 10 år, men det er ikke det, der er til debat i dag.
Det er en præcisering af den eksisterende, gældende lov.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-29:
Fru Dorit Myltoft siger, at det, hun ønskede at tale om, var dem, - og nu citerer jeg - »der bevidst har forsøgt at prøve grænserne af på loven.
Fair nok, fair nok.
Men jeg spørger, fordi fru Dorit Myltoft siger, at de, der bevidst har forsøgt at prøve grænserne af på loven, er de eneste, der bliver ramt af denne såkaldte præcisering.
Hvis det er det, fru Dorit Myltoft mener, vil jeg spørge: Vil det så sige, at denne lov ingen betydning har for de butikker, der ikke indtil nu har udnyttet deres ret til at holde søndagsåbent?
Og vil det sige, at denne lov ingen betydning har for nye butikker, altså butikker, der ikke er bygget eller etableret endnu?
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Jeg synes ikke, det kan være så svært at svare på, hvad De Radikales politik er med hensyn til lukkeloven.
Det er faktisk det, vi taler om her i dag.
Det er om emnet lukkeloven, og derfor er det vel et relevant og meget enkelt spørgsmål: Er det korrekt, at når økonomiminister Marianne Jelved siger, at om 10 år er lukkeloven væk, er det De Radikales politik - ja eller nej?
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Jeg har bemærket mig, at to ordførere for partiet Venstre har forsøgt at holde en debat om lukkeloven i dag.
Men jeg har forsøgt at holde en debat om det lovforslag, der er lagt frem i dag, og som er en præcisering af gældende lovgivning.
Til hr. Svend Erik Hovmand vil jeg sige, at for de butikker, der efter gældende lov har udnyttet deres ret til at holde åbent, får det her ingen indflydelse.
De, der har haft åbent, får nu en længere periode med mulighed for at søge dispensation for det.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-10-29:
Jamen jeg taler ikke om dem, der har udnyttet loven.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Til hr. Svend Erik Hovmand vil jeg sige, at de butikker skal søge om dispensation.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Jeg synes, det var et trist syn på erhvervslivet, som Kristeligt Folkeparti gav udtryk for.
Jeg vil gerne spørge Kristeligt Folkeparti: Lukkeloven, den er altså kun til for service, altså for handelslivet, handelsejernes skyld og ikke for forbrugernes skyld?
Og det vil altså sige, at forbrugerne altså er til for handelslivet og ikke omvendt.
Må jeg ikke også spørge, om de tankstationer, som sælger flere fødevarer, end de sælger benzin, ikke er konkurrenter?
Må jeg ikke også spørge om, hvorvidt Shell hører til kategorien de små erhvervsdrivende, stakkels små erhvervsdrivende, Shell!
Må jeg ikke også sige til den opfattelse, at Østeuropa har fået fri markedsøkonomi og liberalisme: De har fået, desværre, anarkistiske forhold i mange områder.
Og det har intet, intet at gøre med liberalisme.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Det var Dansk Folkepartis ordfører, der sagde, at det var forbrugerne, vi skal tage os af.
Jamen jeg mener faktisk, at det var det, jeg sagde. Jeg tror helt ærligt ikke, at forbrugerne tænker sig om, når de går ud og handler om søndagen, og at de derved mener, at det er det optimale, at man skulle kunne handle altid.
Jeg tillader mig da også en gang imellem at handle i Føtex, selv om jeg faktisk er drøntræt af den koncern, fordi det er min magelighed at komme dér forbi, og fordi jeg synes, de har en flot butik.
Og det tror jeg ikke at forbrugerne gør, når de siger, at de gerne vil kunne handle 7 dage om ugen.
Det bliver dyrere og dårligere for dem på lang sigt. Til hr. Jens Hald Madsen: Er lukkeloven kun til for de handlendes skyld?
Nej, det har jeg lige besvaret, at det mener jeg bestemt ikke at den er.
Jeg mener i høj grad, at den er til for at beskytte forbrugerne, nemlig også til beskyttelse af de forbrugere, der ønsker at have et godt udvalg af butikker.
Det er da sandelig ikke for de handlendes skyld, at jeg ønsker et alsidigt butiksliv, nogle spændende bycentre med et godt udvalg og med god faglig betjening, osv.
Jo, det er de.
Mange af dem er jo også små selvstændige erhvervsdrivende, der driver tankstationer, og dem har jeg da ikke noget imod. Jeg har da heller ikke noget imod koncerner.
Når de vel at mærke udfylder en passende plads i systemet, så er der da ikke noget i vejen med koncerner.
Omkring Østeuropa: Det kan vi jo selvfølgelig analysere forskelligt, men det, jeg ser i Østeuropa, var, at de ønskede markedsøkonomi, og det har de fået.
Velbekomme!
Men de har ikke haft tid til at udvikle det ganske vist komplicerede samfund, som vi har, der sætter nogle sunde begrænsninger, somme tider måske nogle forkerte begrænsninger, for den frie udfoldelse, men trods alt et noget bedre system med en noget bedre indkomstudjævning, en noget bedre beskyttelse af de svage i vores samfund end det, de har i øjeblikket i Østeuropa.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Hr. Ole M. Nielsen siger her fra talerstolen, at han ikke er sikker på, at forbrugerne tænker sig om.
Ja, det kan han have lov at mene, og det synes jeg også at man skal have lov til at mene om, hvad man vil.
Men jeg vil altså ikke undervurdere forbrugerne og borgerne.
Hvorfor skal de ikke have muligheder for selv at vælge, hvornår de vil købe ind?
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Jeg troede, at Kristeligt Folkeparti stod meget for moral og etik.
Jeg kan forstå, at moral altså kan gradbøjes på den måde, at man godt kan være imod Føtex og Dansk Supermarked, og så samtidig handle der, fordi man altså ikke gider at gøre andet, fordi man lige er i nærheden.
Det er altså den form for moral, man altså kan have.
Det er jo selvfølgelig udmærket. Den anden ting er en beskyttelse af forbrugerne.
Men det er jo bare så underligt, at når der er åbent om søndagen, så burde forbrugerne jo slet ikke komme, fordi det er jo den beskyttelse, man taler om.
Det er jo bare det, at forbrugerne gerne vil og har lyst til at handle om søndagen.
Det er sådan set det, der er pointen i det her, og jeg kan altså ikke se, hvad forskellen er på Shellkoncernen og på Dansk Supermarked.
Hvordan kan det være, at Dansk Supermarked er en mere ond koncern, end Shell er?
Dansk Supermarked er trods alt dansk.