Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Som allerede antydet i spørgsmål til den forrige ordfører har vi i Det Radikale Venstre den opfattelse, at regeringens naturpolitiske redegørelse opererer med en række målsætninger, som vi i og for sig et langt stykke hen ad vejen finder kan være et udmærket afsæt for en diskussion om, hvordan vi bedst muligt tilrettelægger den politik, der skal føres i de kommende år med henblik på at styrke vores naturgrundlag, udvikle biodiversitet og i det hele taget få bedre forhold på det samlede natur- og miljøområde.
Men det er ikke nok, at man alene har en række målsætninger, som er gode.
Det vigtige er også, at der er sammenhæng med de handlinger, som måtte ligge bag, at der er sammenhæng med de lovforslag og programmer, som måtte lægges frem for at sikre, at der så også sker en målopfyldelse.
FTTM006.fm Page 383
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Det har vi allerede været inde i en vis diskussion om under debatten i dag, men jeg vil godt understrege igen, at vi på det felt ikke synes at ambitionerne ligefrem springer i øjnene.
Der peges på en række instrumenter, som ligger nu, og som jo reelt er dem, vi har kendt i et godt stykke tid, og reelt er dem, som vi enten er i gang med at udmønte, eller som vi forbereder en udmøntning af på nuværende tidspunkt.
Den udmøntning skal selvfølgelig være medvirkende til at opfylde nogle af målsætningerne, men jeg synes, man med rimelighed helt kvalificeret kan sætte spørgsmålstegn ved, om det i sig selv vil være nok til at leve op til det, der jo altså på en række felter – synes vi – er fornuftige formuleringer på målsætningssiden, f.eks. at det samlede naturareal skal øges, at næringsstofbelastningen skal reduceres yderligere, at kvaliteten skal forbedres, at tilbagegangen af arter skal bremses, og at vi skal have større variation i det danske landskab.
Det er jo målsætninger, som kræver en betydelig indsats, og vi er da enige i det, som også er sagt tidligere fra den konservative ordfører om, at det selvfølgelig ikke er noget, der kan ske over night.
Men derfor er det ikke desto mindre meget mere vigtigt, at man så at sige får taget rigtigt fat så tidligt som overhovedet muligt.
Derfor synes vi også, at der er grund til at diskutere yderligere tiltag.
Et af de yderligere tiltag, vi ser som en mulighed, er det, som vi så allerede har debatteret lidt, nemlig det forhold, at hvis der skal skaffes flere økonomiske midler med det nuværende afsæt, sådan som Folketinget er sammensat, og med det nuværende afsæt for, hvad der er økonomiske rammer til, så ser vi klart, at den åbning, der i 2005 kom på EU-topmødet, hvor hver enkelt EU-land kan beslutte sig for at bruge dele af den traditionelle landbrugsstøtte på en anden måde end hidtil, nemlig til også at fremme en række natur- og miljøformål, bør vi drøfte seriøst i hele Folketinget for at se på, om ikke den kan opfylde en række målsætninger samtidig.
Det ville jo betyde, at man kunne holde sig inden for de økonomiske rammer, som tilsyneladende er meget vigtige for regeringen på det her felt, selv om der naturligvis burde være en stærkere økonomisk indsats bag naturpolitikken.
Vi vil altså gerne lægge op til, at man i regeringen i højere grad er åben over for at tage den diskussion.
Vi siger: Jamen vi vil gerne tage afsæt i en række af de her målsætninger og vi synes, de er fornuftige afsæt for en diskussion.
Vi har forstået, at det også er afsættet for miljøministeren; så håber vi også, man er lige så åben over for, at vi i al fald kan diskutere de principielle aspekter på det her felt, fordi det alt andet lige vil kunne medvirke til en målopfyldelse på en fornuftig måde.
Efter vores opfattelse bliver man jo nødt til at forholde sig til det billede, som også flere har været inde på i debatten, nemlig at selv om der på en række felter er fremgang, må vi stadig væk konstatere, at der er mange, mange udfordringer, som vi ikke på tilstrækkelig kvalificeret vis lever op til.
Vi vil også gerne understrege, at der er fremgang på en række felter, og det er jo netop sket som følge af en langsigtet indsats, som blev tilrettelagt fra slutningen af 1980'erne og op gennem 1990'erne.
Det er en indsats, som efter min opfattelse godt kunne have været prioriteret anderledes på en række felter, men som, uanset hvordan man vender og drejer det, naturligvis har haft en vis virkning, og uanset om man erkender det, også er en del af billedet.
Det er jo bl.a. tilbagegangen for både dyr og planter, hvor man over en lang periode i Danmark har oplevet en voldsom tilbagegang, og hvor der fortsat sker en tilbagegang.
Vi ved, at der er rigtig mange arter på listen over truede arter, og det er nødvendigt at forholde sig til, hvordan man i højere grad sikrer, at man ikke bliver ved med at have den tilbagegang, også selv om det går fremad på andre felter.
Det er en udfordring, som vi bliver nødt til at tage fat på, når vi taler om naturpolitikken.
Vi vil derfor sige, at nationalparkudfordringen jo også skal tages op på en sådan måde, at den i høj grad lever op til de her målsætninger.
Hvis den skal det, tror vi, det er vigtigt, at man FTTM006.fm Page 384
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
så at sige har et så bredt grundlag som muligt, når vi lukker op for etableringen af de første nationalparker.
Det vil sige, at man har en variation af typer af nationalparker, som betyder, at man rent faktisk også indholdsmæssigt kan leve op til de målsætninger, som er listet op her i den naturpolitiske redegørelse.
Det kræver altså, at man bevæger sig mod et andet antal af nationalparker end den ene, som på et tidspunkt har været miljøministerens udsagn, og det blev så til to.
Nu kan jeg jo høre, at den konservative ordfører nærmer sig de tre, og det er da den rigtige vej.
Jeg tror ikke, der skal lægges så mange flere tal til, før vi begynder at have en situation, hvor man kan leve op til nogle af de målsætninger, som ligger i redegørelsen.
Så det er selvfølgelig et instrument, som vi også gerne vil diskutere med regeringspartierne, nemlig hvordan man bedst muligt udnytter den her målsætning.
Til sidst synes vi, det er vigtigt, at man tør anvende ordet krav lidt mere, end det gennemgående er anvendt i naturredegørelsen.
Det er faktisk ret begrænset, hvor man i naturredegørelsen bruger ordet krav.
Det eneste sted, man bruger det, er – og jeg citerer: »Hvis vi tænker os om og går i dialog med erhvervet og stiller de rigtige krav, så kan udfordringerne bl.a. løses med hjælp af investeringer i udviklingen og anvendelsen af ny teknologi, og politiske krav skal skubbe på den udvikling.«
Det er jo rigtigt, når man opfatter ordene, som de står der.
Det, der er afgørende, er så, at de rent faktisk også får et indhold, altså, at de politiske krav skal udformes på en sådan måde, at de er drivkraft for den udvikling, vi vil have, hvis vi skal opfylde målsætningerne.
Det vil vi gerne fra Det Radikale Venstres side hjælpe til med at formulere, således at der er sikkerhed for, at det så også betyder højere grad af målopfyldelse.
Vi har jo taget fat i det samarbejde, vi i øjeblikket har om miljøregulering af landbruget, hvor der jo er en kombination af penge og krav, som skal give anledning til, at det skal gå fremad.
Også når det relaterer sig til vores livsførelse og til vores forbrug, synes vi der er grund til at diskutere, hvordan kravene kan formuleres, så de ændrer på tingene.
I parentes bemærket
kan man jo her sige, at når vi diskuterer naturredegørelse, så diskuterer vi selvfølgelig ikke trafik og energi, for de ligger i deres selvstændige ministerier.
Men de to områder er måske helt afgørende for, at man i virkeligheden også er i stand til at opfylde nogle af målsætningerne i den naturpolitiske redegørelse.
Derfor bør man naturligvis også sikre, at der er en sammenhæng over til de to områder: trafikområdet og energiområdet.
Men også på det felt, vi beskæftiger os med – måske med overlap til fødevareområdet – vil der kunne stilles krav, der betyder, at man faktisk kommer længere i målopfyldelsen.
Vi vil især opfordre regeringen til at gå ind i en dialog på de områder, og her vil jeg pege på en øget satsning på økologi.
Målsætninger om, at man rent faktisk på nogle felter udvikler det erhverv, der hedder landbrug, således at det er langt mere miljøvenligt end det, vi ser i dag, ville betyde en øget satsning på økologi.
En målsætning om, at man f.eks. får en så og så stor procentdel af det danske landbrug omlagt til økologi, vil i høj grad kunne være medvirkende til, at man opfylder målene, så det er et felt, hvor vi gerne vil udfordre regeringen.
Et andet felt er – måske også stadig væk lidt overlap til et andet område, men dog også til det, vi beskæftiger os med – hele det marine miljø, hvor der også er god grund til at forholde sig til, hvordan man udøver erhverv i det miljø i dag.
Man kunne tilrettelægge fiskeri – for den sags skyld også skibsfart, men i al fald fiskeri – på en sådan måde, at det medvirker til målopfyldelse, og at det er langt mere skånsomt end det, vi ser i dag.
Der er altså steder nok at tage fat på, også hvis man vil bruge ordet krav og udmønte det i noget egentligt for at opfylde de indledende målsætninger.
Det Radikale Venstre er klar til at deltage i den diskussion.
Vi glæder os faktisk til det, og vi er glade for, at der på det her felt – sådan oplever vi det lidt i de her måneder og i det her år – sendes nogle andre signaler end dem, der lød, da regeringen i sin tid trådte til.
Lad os nu lade være med at træde rundt i det, men kigge fremad i stedet for og sørge for, at vi også på det her område får sat en ordentlig dagsorden, som sikrer en miljømæssig bæredygtig udvikling og styrker vores naturgrundlag.