Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-04:
I Danmark har vi en særlig dansk skoletradition.
Det billede vil vi i Kristeligt Folkeparti bevare, hvor vi på den ene side har en folkeskole, som udvikler sig, som er spændende, og som har et kvalitativt fint indhold, og på den anden side har de frie skoler, hvor den frihed, der ligger i undervisningen - det at kunne få lov til at vælge en skole ud fra overbevisning, tro eller ideologi - og den mangfoldighed, det medfører, er en styrke for det samlede danske skolebillede.
Vi har i dag en friskole, som fungerer godt inden for den eksisterende lovgivning.
Vel, vi ved godt, at det er konstateret, at nogle få skoler ikke formår at håndtere den frihed, der også er på det område, og ej heller kan leve op til de faglige standarder, der kræves.
Den viden er på ingen måde ny, og på baggrund af den blev der jo senest i 1998 strammet op, således at den eksisterende lovgivning nu giver mulighed for at indføre fuldt tilsyn med undervisningen på en skole.
Og netop den aktuelle lukning af en friskole er jo et bevis på, at reglerne fungerer.
Hvorfor ikke bruge de muligheder for at gribe ind og tage hånd om de problemer, der er, som vi faktisk allerede har i dag?
Der må jo være muligheder i loven, der åbenbart ikke bliver fulgt op på, i hvert fald ikke konsekvent, så hvorfor ikke gribe ind, når der er de muligheder i eksisterende lovgivning?
For langt den største del af skolerne er disse stramninger, der er tale om med lovforslaget, unødvendige, da de jo ingen problemer har med at overholde gældende lovgivning.
Man kunne sige, at på baggrund af få urolige - skulle vi sige elever, der er uden for pædagogisk rækkevidde
vælger regeringen altså en kollektiv straf.
Den form for pædagogik mener vi ikke i Kristeligt Folkeparti giver de nødvendige ønskede resultater. I forhold til lovforslagets § 1 må vi jo sige, at vi er
en smule overraskede.
Jeg tog det faktisk for givet, at borgere og institutioner skal respektere lovene i Danmark
, og det gælder selvfølgelig alle love.
Hvad er det, der får ministeren til at ønske, at det lige er menneskerettighedskonventionen, der skal forberede eleverne til at fungere i samfundet?
Hvorfor er det lige netop den, der skal nævnes i § 1?
Hvad med straffeloven?
Ja, hvad med grundloven?
Er disse love og principper, som de bygger på, mindre væsentlige end menneskerettighedskonventionen, hvis man skal fungere i det danske samfund?
Ifølge bemærkningerne har det hidtil været en underliggende forudsætning for at kunne drive en friskole, at skolen respekterer menneskerettighederne.
Men hvad er det helt konkret for en ændring af retstilstanden, man vil opnå med ændringen af § 1?
Lovforslaget lægger op til en styrkelse af tilsynet.
Det foreslås, at det valgte eksterne tilsyn ud over dansk, matematik og engelsk fremover også skal indeholde et tilsyn med elevernes standpunkt i historie, samfundsfag og de naturvidenskabelige fag.
Hvis de problemstillinger, der er, og som jo også er en begrundelse for dette lovforslag, kan løses ved, at der bliver set på en styrkelse af tilsynet, vil vi gerne deltage i en dialog om dette under udvalgsarbejdet.
Men tilsynet er jo som sagt blevet styrket før, og det har åbenbart ikke løst de problemer, som regeringen finder at der er.
Så endnu en gang må jeg opfordre til, at ministeren bruger de muligheder, der er i lovgivningen, som ministeren har vist for ikke så lang tid siden, og bruger de muligheder fuldt ud, inden vi endnu en gang griber ind med en stramning.
Som sagt vil vi gerne drøfte dette lovforslag, men vi er meget skeptiske over for de linjer, der ligger nu, og er på ingen måde begejstrede.