runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-04-21:
Hr. Tom Behnke henviste i sin ordførertale til grundlovens § 78, hvor der jo bl.a. står, at foreninger, der virker ved eller søger at opnå deres mål ved vold eller anstiftelse af vold, kan ulovliggøres.
Samtidig er ordføreren så blevet spurgt om, hvor længe man skal vente.
Der skal noget konkret til, før man i hvert fald fra De Konservatives side vil støtte en konkret beslutning, som gør, at vi kan få ulovliggjort Hizb-ut-Tahrir.
14 dage efter den 11. september 2001, hvor vi havde det store attentat i USA, var Hizb-ut-Tahrir på gaderne her i Danmark foran moskeerne og delte løbesedler ud, hvori der stod, at man opfordrede til hellig krig.
Tom Behnke (KF), 2005-04-21:
Mine bemærkninger var udelukkende en sondring mellem den politiske vurdering og den juridiske vurdering, og da det er således, at det er juraen, der i givet fald skal opløse foreningen ved dom, så er vi nødt til at lytte til, hvad juraen siger.
Det andet spørgsmål, hvor længe vi skal vente, har jeg ikke på stående fod mulighed for at besvare.
Jeg tror ikke, der er nogen mennesker overhovedet der har mulighed for at sige, hvor mange år, måneder, uger, dage eller timer det drejer sig om.
Jeg sagde klart og entydigt, både i mit indlæg og til hr. Peter Skaarup før, at når grundlaget er til stede, har justitsministeren lovet, at hun sørger for, at Rigsadvokaten rejser en sag.
Rigsadvokaten har tilkendegivet, at når grundlaget er til stede, bliver der rejst en sag.
Mere tydeligt kan det ikke siges.
Når sagen ikke er rejst på nuværende tidspunkt, er det, fordi der juridisk er den vurdering, at vi risikerer at tabe sagen, og dermed taber vi mere, end vi vinder – også politisk.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Jeg synes, hr. Tom Behnke modsiger sig selv.
I ordførerindlægget bliver der sagt, at vi slet ikke kan gøre det, som Dansk Folkeparti beder os om.
Regeringen kan ikke gøre det.
Men for lidt siden gav hr. Tom Behnke mig ret i, at det kan justitsministeren faktisk godt gøre.
Det er altså en politisk og juridisk mulighed, som justitsministeren har, men som justitsministeren i dag bare vælger ikke at bruge.
Så er spørgsmålet: Hvad er det for et signal, vi sender, når vi vil vente med at bruge de muligheder, vi har, sådan som hr. Tom Behnke vil?
Altså, hr. Behnke vil vente indtil hvornår, indtil der er et drab, eller måske indtil der sker noget nyt?
Hvad er det, der skal ske?
Hvornår er det, det vil være rimeligt at bruge grundlovens § 78?
Skal vi vente 10 år eller 20 år?
Hvor lang tid skal vi vente i forhold til den mulighed, vi har?
Jeg forstår ikke hr. Tom Behnkes retorik her fra talerstolen: Enten har man muligheden og vil ikke bruge den, eller også har man ikke muligheden og vil bruge den.
Tom Behnke (KF), 2005-04-21:
Det sidste er korrekt.
Nu lagde jeg mærke til forskellen på den forespørgselsdebat, vi har i dag, og den, der var sidste gang.
Sidst refererede man netop til § 78, stk. 3.
Det har forespørgerne ikke gjort denne gang, og derfor tænkte jeg, at det er, fordi man ikke ønsker at diskutere § 78, stk. 3.
Anderledes kan jeg jo ikke tolke det.
Når forespørgerne laver om på deres forespørgsel, må der være en saglig grund til det.
Men det vil jo være tosset af ministeren, efter at Rigsadvokaten har sagt, at det er en dum idé, at gå ud og sige, men vi opløser den alligevel, vel vidende at vi formentlig taber sagen.
Det vil da være et politisk selvmål af dimensioner, uanset hvem det er, der er justitsminister, uanset hvad partifarven er.
Så jeg kan ikke forestille mig, at det er en god løsning på det.
Hvor længe vi skal vente?
Man kunne vende spørgsmålet om til Dansk Folkeparti: Hvor længe synes Dansk Folkeparti, vi skal vente?
Skulle vi have gjort det i går og så have tabt sagen, og hvad ville konsekvenserne have været af det?
Dansk Folkeparti overvejer slet ikke den mulighed, og det bør man altså gøre.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Men hvor længe skal vi vente?
Hr. Tom Behnke siger, at vi skal vente og se, men hvor længe skal vi vente?
Skal vi vente, indtil man gør alvor af truslerne om drab på jøder eller gør alvor af truslerne om at udslette de regenter, der står i vejen for en hellig krig i Irak?
Er det så længe, vi skal vente?
Eller hvor lang tid skal vi vente?
Er det 2, 3 eller 5 år?
Det er det spørgsmål, man må stille.
Hr. Tom Behnke forsøger i sin ordførertale at sige, at det faktisk slet ikke er en mulighed for Folketinget, det er slet ikke en mulighed for justitsministeren at gøre det, som Dansk Folkeparti gerne vil.
Men der vil jeg så spørge hr. Tom Behnke: Er det ikke korrekt, at justitsministeren ved brug af grundlovens § 78, stk. 3, har en mulighed for midlertidigt at forbyde Hizb-ut-Tahrir og derefter prøve sagen ved domstolene?
Er det ikke en mulighed?
Er det ikke en politisk mulighed, regeringen har, som den bare i øjeblikket ikke vil bruge, men som den kan bruge?
Tom Behnke (KF), 2005-04-21:
Jeg skal jo ikke stå her og belære hr. Langballe om, hvordan man træffer beslutninger i Folketinget, og hvilke muligheder der er for at rejse og gennemføre sager af politisk karakter.
Det er der ingen grund til.
Det er jeg helt overbevist om at hr. Langballe ved, så det er der ingen grund til at dvæle mere ved.
Når vi i dag har en forespørgselsdebat, så er det naturligvis fuldt ud lovligt.
Vi kan diskutere, hvad vi har lyst til.
Vi kan stort set beslutte, hvad vi har lyst til.
Det var den politiske beslutning og vurdering, at hvis det kunne lade sig gøre, så skulle det gøres.
Rigsadvokaten melder tilbage, at den ikke holder, man skal lade være med at gøre det.
I den situation har vi altså fra konservativ side den opfattelse, at vi hellere vil vente lidt endnu, til vi har en god, solid sag, vi kan vinde, end risikere at skulle tabe sagen.
Det ville være altødelæggende og katastrofalt, som jeg sagde før, hvis vi taber en sådan sag, og det ser det ud til vi vil på det nuværende grundlag.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-21:
Jamen så må jeg da spørge hr. Tom Behnke: Mener hr. Tom Behnke, at den folketingsforhandling, vi fører lige i øjeblikket, er direkte grundlovsstridig?
Det tror jeg da vil interessere Folketingets formand, der sidder lige ved siden af.
Vi går vel alle sammen ud fra, har vel alle sammen den forudsætning for diskussionen her, at det, vi foretager os nu, altså er fuldkommen legitimt, og når vi fører en forhandling med henblik på at træffe en beslutning, så er det altså en politisk beslutning.
Men den politiske beslutning kan så ikke stå alene, der skal følge en domstolsafgørelse efter, og den er juridisk.
Jeg synes, det er en mærkelig sammenblanding, eller en mærkelig trækken skellet det forkerte sted, hr. Tom Behnke foretager.
Jeg vil godt lige gentage mit spørgsmål: Mener hr. Tom Behnke selv – det er jo det, der er afgørende, jeg spørger ikke om Rigsadvokatens mening – at konkrete opfordringer til drab på bestemte befolkningsgrupper kan karakteriseres som anstiftelse af vold?
Og mener hr. Tom Behnke i øvrigt ikke, at det har været en kollektiv foreningsopfordring bragt på hjemmesiden i Hizbut-Tahrirs navn og ikke en opfordring fra enkeltpersoner?
Tom Behnke (KF), 2005-04-21:
Jeg er glad for spørgsmålet, for jeg kan se, at der var en enkelt linje, jeg havde glemt i min ordførertale, inden tiden randt ud, og det var, at naturligvis har vi fra konservativ side den holdning, at i det omfang nogen borger her i landet, hvad enten vedkommende er medlem af en forening eller ej og hvis medlem af en forening så uanset hvilken forening, handler sådan, skal vedkommende straffes konsekvent og hårdt.
Så simpelt er det.
Med hensyn til at have deponeret sin holdning eller sin mening det ene eller det andet sted: Folketinget er ikke en domstol.
Vi er som folketingsmedlemmer ikke jurister.
Vi skal træffe politiske beslutninger.
Men det, der lægges op til med forespørgslen her, er, at man skal bruge grundloven, og at ministeren skal pålægge Rigsadvokaten at rejse en sag jævnfør grundloven, og der er det altså en juridisk vurdering, der kommer til at ligge til grund og ikke en politisk.
Hvis man vil træffe en politisk beslutning, så foregår det på en helt anden måde end at opfordre til, at man bruger grundloven.
Grundloven er jura, og det er juridiske vurderinger, der ligger til grund for, om der skal rejses en sag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-04-21:
De var godt nok kommet ind ad en anden dør og skulle sætte sig oppe i et hjørne og skamme sig lidt, havde man indtryk af.
Men der er altså også kvinder, der deltager i Hizb-ut-Tahrir-møder, i hundredvis, skulle jeg hilse og sige.
Om det der med humoren vil jeg gerne sige, at jeg har lidt svært ved at se humoren i det ud fra det, ordføreren lægger for dagen.
Jeg synes, at det er lidt forfladiget bare at bruge humoren i denne debat.
Jeg kan ikke se, hvad der er af humor i det.
I Tyskland har man forbudt Hizb-ut-Tahrir, fordi organisationen har som mål at udslette Israel og opfordrer til voldsanvendelse, især til fordrivelse af og drab på jøder.
Hvad er der af humor i det?
Det er i hvert fald ikke den humor, vi har i Dansk Folkeparti, men det er måske den måde, man har humor på i SF?
Jesper Langballe (DF), 2005-04-21:
Hr. Tom Behnkes ordførertale landede jo det samme sted som hr. Morten Bødskovs, nemlig at det var hos Rigsadvokaten, man fuldstændig havde deponeret afgørelsen.
Men ud over det syntes jeg måske nok, at hr. Tom Behnkes ordførertale var noget mere tænksom.
En beslutning, som tages i Folketinget, er pr. definition en politisk beslutning.
Det, der ikke er en politisk afgørelse, er den afgørelse, dommerne senere skal træffe.
Men om Folketinget vil træffe beslutning om at få slæbt Hizbut-Tahrir for retten, det er klart en politisk beslutning.
Jeg vil gerne spørge hr. Tom Behnke, for hr. Tom Behnke gik jo virkelig ind i grundlovens ordlyd: Når der står anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende, mener hr. Tom Behnke så ikke, at direkte opfordringer til drab på bestemte befolkningsgrupper må defineres som anstiftelse af vold?
Anne Baastrup (SF), 2005-04-21:
For SF er det uhyre vigtigt, at man standser enhver form for udvikling i retning af, at der kan ske konsekvenser af trusler, herunder at de, hvis truslerne er strafbare, naturligvis kan strafforfølges.
Jeg siger bare, at vi angiveligt har medlemmer i en forening i Danmark, der har opfordret til, at alle rettroende muslimer skulle tage til Irak.
Hvorfor er der ikke nogen, der vil være med til at spørge, hvordan det kan være, at de er i Danmark?
Hvordan kan det være, at de overhovedet eksisterer her?
Hvorfor er de ikke alle sammen i Irak, siden det tilsyneladende var det vigtige?
Det var mit budskab her.
Vi skal gå på alle de ben, vi overhovedet kan i den her debat.
Vi skal forfølge dem strafmæssigt, vi skal argumentere mod dem, vi skal gøre dem til grin, og vi skal demonstrere mod dem.
Det er jo de spilleregler, vi har i et demokrati, og så har vi en grundlov, der har en ganske klar løbebane for, hvad der skal ske, hvis det er sådan, at grundloven overtrædes.
Jeg har den grundlæggende opfattelse, at terrorister ikke har deres egen hjemmeside, hvor de holder offentlige møder, og i øvrigt ikke går i fjernsynet osv.
Hvis man vil foretage reelle alvorlige samfundsomstyrtende terrorhandlinger, tror jeg altså ikke, at det er ved konstant at vise sit ansigt.
Jeg tror, at den reelle fare er dem, der lever skjult.
Så vil jeg sige til hr. Jesper Langballe, at jeg mener, at vi rent faktisk skal bruge den indvendige side af hovedet.
Vi skal huske på, at vi, selv om vi får forbudt foreningen, jo ikke får forbudt de mennesker, der har de holdninger.
Derfor skal vi vide, at der, hvis vi opnår det mål, som vi jo er enige om her i Folketinget, nemlig at vi meget gerne ser, at Hizb-ut-Tahrir ikke eksisterer som forening, så bare kommer en anden gruppering, og den danner måske ikke en forening.
Hvor er de så henne?
Det er jo den der demokratiske samtale, jeg synes, vi skal have for at komme lidt længere, et skridt videre, end da vi havde diskussionen sidste gang i maj.
Line Barfod (EL), 2005-04-21:
Jeg ved ikke, hvor hr. Peter Skaarup skulle have fået fra, at jeg ikke skulle mene, at man skulle bekæmpe nogle holdninger, hvis kun nogle få havde dem.
Jeg synes, at det er afgørende at bekæmpe fundamentalistiske holdninger, uanset om det er en lille forening eller en stor forening, men det er klart, at jo større foreningen er, jo større er problemet, og endnu vigtigere bliver det at bekæmpe det.
Jeg synes, at det er utrolig vigtigt at bekæmpe de holdninger – både fra Hizb-ut-Tahrir, nazipartiet og andre – ligesom jeg generelt mener, at det er vigtigt, at vi kæmper imod dem, der ønsker at begrænse de demokratiske rettigheder, der ønsker at slås for kvindeundertrykkelse og andet.
At man i nogle lande har valgt at vedtage et forbud mod den type foreninger har en anden historisk baggrund end den, der gælder i Danmark.
I Danmark er det sådan, at en forening skal forbydes, hvis den virker ved vold.
Det er noget, domstolene tager stilling til, og det sagde jeg meget klart i min ordførertale.
Hvis betingelserne er opfyldt, skal man selvfølgelig prøve sagen ved domstolene, nøjagtig ligesom i forhold til alle andre typer straffesager.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Er det den logik, fru Line Barfod fremfører her fra talerstolen, eller hvad er det for en logik?
Har fru Line Barfod den opfattelse, at det først vil være grund nok for Enhedslisten til at komme med et forbud, hvis Hizb-ut-Tahrir bliver en meget stor forening, et meget stort parti, eller hvis Hizb-utTahrir gør alvor af de trusler, de er fremkommet med, f.eks. om drab på jøder?
Så vil jeg godt spørge om en anden ting.
Jeg lagde mærke til, at Enhedslisten kritiserede SF's formand hr. Holger K. Nielsen meget, da han under valgkampen udtalte, at man skulle opløse foreningen Hizb-ut-Tahrir.
Betragter fru Line Barfod det som en sejr for Enhedslisten, at SF under den debat, vi har i dag, åbenbart ikke længere mener det og ikke vil gøre noget ved det, men vil vente og se?
Line Barfod (EL), 2005-04-21:
Det enkelte menneske har et stort ansvar for sine handlinger.
Den, der sætter sig og skriver trusler eller går ud og udfører voldshandlinger eller andet, skal klart stå til ansvar for sine handlinger og straffes for det, vedkommende har foretaget sig.
Det er der overhovedet ingen tvivl om.
Når vi gerne vil se på, hvad vi kan gøre for at forebygge, at den slags handlinger finder sted, hvad enten vi snakker om vold eller trusler; når vi gerne vil forebygge, at nogle kan finde på at få den slags holdninger, der kan føre til, at man foretager den slags handlinger, så prøver vi at se på, hvad årsagerne er til, at nogle får de holdninger, at nogle føler sig tiltrukket, hvad enten det er af Hizb-ut-Tahrir, nazipartiet eller andet.
Vi prøver at se på: Hvad er det så, der nogle gange får andre til ikke at blive tiltrukket af det?
Hvad kan vi gøre for at forebygge?
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Fru Line Barfods indlæg gav sådan nærmest indtryk af, at det er samfundets skyld, at vi har Hizb-ut-Tahrir, at samfundet er skyld i, at vi har de her tendenser.
Må jeg ikke godt gøre fru Line Barfod opmærksom på, at så er det også det tyske samfunds skyld, så er det også det svenske samfunds skyld, så er det også de europæiske landes skyld, at man har Hizb-ut-Tahrir, og der har man anderledes håndfast, f.eks. i Tyskland, grebet ind over for Hizb-ut-Tahrir og forbudt organisationen.
På den baggrund er mit spørgsmål altså: Er det alle disse samfunds skyld, at vi har Hizb-utTahrir?
Er der slet ikke et ansvar hos de mennesker, der går ind i Hizb-ut-Tahrir, altså hos de mennesker, der sætter sig til skrivemaskinen og helt logisk ud fra deres politiske opfattelse kommer med opfordringer til drab på jøder og opfordringer til drab på regenter, der står i vejen for, at man kan føre hellig krig i Irak?
Anne Baastrup (SF), 2005-04-21:
Det er altid meget svært med dansk humor, specielt når man slår over i ironi.
Jeg har sagt, at vi skal gå ud og sige: Hvordan kan det være, at I såkaldt rettroende muslimer opfordrer rettroende muslimer til at tage til Irak, og I så selv har jeres egen forening her?
Det var ironi.
Det var dansk ironi, jeg forsøgte at foreslå vi også kunne bruge i hele den her kamp mod fundamentalistiske og antidemokratiske bevægelser i det danske samfund.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-21:
Jeg vil godt benytte lejligheden til også at rose fru Anne Baastrup lidt for det signal, som jeg hørte, nemlig spørgsmålet om, hvad de egentlig laver her.
Det er jo dejligt at høre, nu også fra fru Anne Baastrup, at man tilsyneladende har fået et andet syn, at man gerne vil have hjemsendt nogle flere personer.
Det bakker også lidt op om det, hr. Søren Pind har udtalt, nemlig at de pågældende men nesker skal hjemsendes i forbindelse med en nedlæggelse af Hizb-ut-Tahrir.
Så har vi også løst det problem med, hvor de så skal gå hen,
som jeg også kan høre bekymrer fru Anne Baastrup en lille smule.
Anne Baastrup (SF), 2005-04-21:
Politimesteren i Glostrup skal hele tiden sikre, at der ikke er kvinder, der får den type trusler.
Det er vigtigt, at man ikke bare nøjes med at gå efter at få opløst den her forening.
Der skal bruges en lang række forskellige håndtag, og jeg synes i og for sig ikke, det ville være så dårlig en idé at spørge, hvordan det kan være, at Hizb-utTahrir overhovedet eksisterer her i Danmark i dag.
Hvorfor kommer hr. Peter Skaarup ikke med en undren over det?
De skal jo ikke være her, de skal jo være i Irak.
De har jo ikke nogen steder at gå hen, hvis ikke vi har et ordentligt socialt sikkerhedsnet, hvis ikke vi har nogle ordentlige tilbud til dem om uddannelse og arbejde.
Vi skal give dem muligheden, så de af sig selv overhovedet ikke hører på, hvad Hizb-utTahrir og den type folk tænker og siger.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Det er noget af et stilskifte, noget af en ændring i SF's politik, som vi i Dansk Folkeparti hilser med glæde, at også hr. Holger K. Nielsen indså, at der var et alvorligt problem, og at der skulle gøres noget ved det.
Det er også derfor, at jeg så kan være meget undrende over for SF's holdning her i Folketingssalen i dag.
Jeg har deltaget i debatter med hr. Holger K. Nielsen, f.eks. på TV 2 Lorry, hvor hr. Holger K. Nielsen sagde: Det er vigtigt, at vi får opløst den forening.
Det skal vi gøre.
Vi skal føre en sag, og det haster.
Jeg kan konstatere, at SF her i Folketingssalen ikke udtrykker, at man vil føre en sag, og at det haster.
Anne Baastrup (SF), 2005-04-21:
Jeg forsøgte bare at nuancere, hvilke virkemidler vi har.
Den type trusler over for disse mennesker er fuldstændig uacceptabel, og det skal politiet retsforfølge.
Det skal undersøges og retsforfølges, hvis man overhovedet på nogen måde kan finde frem til, hvem der har sendt de breve, ingen tvivl om det.
Det er centralt for mig, at vi bruger de mange forskellige virkemidler, og der er en effektiv social indsats på Vestegnen jo noget af det, som skolerne i den grad forsøger på.
Det handler bare om at finde de rigtige måder at foretage det sociale arbejde på, så de unge fyre, som det jo drejer sig om, der bliver grebet af Hizb-ut-Tahrirs fuldstændig sindssyge tankegang, bliver ledt på andet spor.
Det er vigtigt, at vi anvender den viden, vi har om, hvordan vi bekæmper fundamentalisme på alle de mange forskellige måder, vi har.
Hvis foreningen blev opløst ved dom, ville de der mennesker alligevel bruge den type trusler.
Det er det, vi hele tiden skal huske på.
Altså angsten for fundamentalisterne i foreningen Hizb-ut-Tahrirs navn har vi alle sammen, men vi skal bare vide, at selv om de bliver opløst, kan vi stadig væk være bekymrede, hvis vi glemmer den sociale vinkel, altså hvis vi glemmer, at det er de rodløse unge, der bliver grebet af det her.
Det skal vi forhindre.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Politimester Jørgen Bro har i Glostrup Politikreds afleveret en redegørelse til Folketingets Retsudvalg omkring de her forhold.
Der konstaterer politimesteren, at muslimske familier modtager breve gennem brevsprækken med rette navn på kuverten, hvori det anføres, at koner og døtre går umoralsk klædt, og at det er husfaderens pligt at sørge for, at de klæder sig anstændigt.
Det anføres i brevene, at vi og Allah holder øje med dig og dine kvinder, og brevene er underskrevet af Hizb-ut-Tahrir.
Anne Baastrup (SF), 2005-04-21:
Jeg tror, at hr. Søren Pind fuldstændig har misforstået mit budskab.
Jeg siger: Hvordan kan Hizb-ut-Tahrirs medlemmer på deres hjemmeside opfordre til, at muslimer tager til Irak og kæmper mod koalitionsstyrkerne, samtidig med at de tilsyneladende selv er her i landet?
Derudover skal vi naturligvis også bekæmpe dem, hver gang der kommer en strafbar trussel.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at man ikke kan bevæge sig rundt på Nørrebro, ingen tvivl om det.
Truslerne forsvinder jo ikke på Nørrebro.
De går bare lidt under jorden måske, så det bliver sværere for PET og Københavns Politi at finde ud af, hvem der er kommet med dem.
Det er vigtigt for mig, at mennesker kan gå i Danmark uden at blive udsat for trusler, at unge ikke under nogen omstændigheder kan stå i en situation, hvor de bliver grebet af den der terminologi og de opfordringer.
Søren Pind (V), 2005-04-21:
Nu kom jeg jo til at grine på grund af mikrofonen, og det var egentlig ikke meningen, for det, der bragte mig på banen, var fru Anne Baastrups bemærkning om, dels at man skulle grine lidt, og det er jeg da ellers normalt meget villig til, dels at man skulle gribe ind, hvis der var nogen som helst form for konsekvens.
Jeg er altså nødt til at sige, at jeg under valgkampen oplevede, at Politiets Efterretningstjeneste udstyrede et medlem af dette Folketing, hr. Naser Khader, med livvagter på grund af trusler fra de pågældende kredse.
I min by, København, oplevede jeg, at komikeren Farshad Kholghi, som jo prøver at tage tingene med et smil, måtte fraflytte Nørrebro, fordi han ikke kunne være på Nørrebro på grund af både konkrete og mere henkastede trusler imod sig.
Så jeg synes, at vi skylder de mennesker så meget respekt, at vi ikke fra landets højeste talerstol blot gør det til et spørgsmål om at tage tingene med det danske smil.
Anne Baastrup (SF), 2005-04-21:
Hr. Jesper Langballe ved eller burde vide, at Københavns Politi netop har afsluttet undersøgelser om den sag og den her opfordring og nu har sendt det videre til Statsadvokaten med henblik på at undersøge, om dette i sig selv er strafbart.
Den sag kører.
Mit ærinde var bare at se tingene lidt fra en anden side og spørge, hvordan det kan være, at der er et eneste medlem af Hizb-ut-Tahrir her i Danmark.
Den opfordring, de kom med, er jo fuldstændig indholdsløs.
De er jo til grin, at de kan være her i Danmark, hvis de forlanger, at folk skal tage til Irak og kæmpe mod koalitionsstyrkerne.
Den vinkel synes jeg også det kunne være interessant at se det fra.
Denne forening er intet andet end vores frygt for den.
Det synes jeg hele tiden vi skal holde fast i.
Denne forening er intet, hvis vi sikrer, at rodløse unge ikke tiltrækkes af den, fordi de skal have et andet tilbud.
Vi skal gøre denne forening indholdsløs.
Men vi skal bare vide, at disse mennesker stadig væk er her i samfundet.
Deres virkemidler skal vi gøre fuldstændig ubrugelige.