Frode Sørensen (S), 2001-03-01:
Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og det hedengangne Frihed 2000 har fremsat forslag om at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om ændringen af afgiften på pesticider, således at afgiften fremover rammer bekæmpelsesmidler med den største miljøbelastning.
Først vil jeg gerne slå fast, at formålet med pesticidafgiften det er at øge landmændenes incitament til at udnytte de mange muligheder, der er for at nedsætte forbruget af pesticider og dermed reducere disse stoffers belastninger af miljøet.
Jeg skal i den forbindelse minde om, at et enigt Bicheludvalg fandt frem til, at behandlingshyppigheden kan reduceres med 30-40 pct. uden væsentlige omkostninger for erhvervet og for samfundet. Endvidere anbefalede udvalget, at der skulle ske en generel nedsættelse af pesticidforbruget, hvilket lige præcis er det, afgiften er med til at sikre.
Jeg vil også gerne minde om, at vi har en godkendelsesordning for bekæmpelsesmidler, der sikrer, at de midler, der er særlig farlige for sundheden eller særlig skadelige for miljøet, sorteres fra.
Som det jo også ganske rigtigt fremgår af bemærkningerne
Jeg vil derfor på samme måde som min forgænger gøre det klart, at det i bemærkningerne nævnte eksempel om midlet Perimor ikke kan tages til indtægt for, at den nuværende afgift for pesticider er til mere skade end gavn for miljøet.
Generelt er det sådan, at et enkelt pesticids miljøbelastning kan være meget forskellig, alt afhængig af om man måler det i forhold til grundvand, dyr eller sundhed.
Det er netop det, der er det overordnede problem ved en pesticidafgift baseret på produkternes miljøbelastning.
Herudover har det hidtil også vist sig vanskeligt at udarbejde en entydig rangorden for pesticidernes belastning
af enkeltområder som eksempelvis grundvandet
Det er derfor utrolig svært at basere en afgift på de enkelte pesticiders egenskaber i forhold til belastning af miljøet og sundheden. At det er svært, er dog ikke ensbetydende med, at regeringen ikke vil forsøge.
Regeringen vil støtte en omlægning af pesticidafgiften, hvis en sådan omlægning er mulig i praksis.
Bicheludvalget anså behandlingshyppigheden for at være den bedste indikator for miljøbelastning ved brug af bekæmpelsesmidler i landbruget.
Som det jo også fremgik af debatten under førstebehandlingen af beslutningsforslag nr. B 66, anbefalede Bicheludvalget, at muligheden for at ændre pesticidafgiften fra en værdiafgift til en afgift på behandlingshyppighed skulle undersøges.
Derfor er der nedsat en bredt sammensat arbejdsgruppe under Skatteministeriet, og bl.a. deltager Miljø- og Energiministeriet, Fødevareministeriet, Dansk Plantenævn og Landbrugsraadet.
Princippet i en afgift på behandlingshyppighed er, at afgiften pr. behandling pr. ha er ens, uanset hvilket middel der anvendes.
Det er dog ikke muligt at lægge en afgift direkte på behandlingshyppigheden
Begrebet beskriver det gennemsnitlige antal gange årligt, det er muligt at behandle det samlede dyrkede landbrugsareal med den mængde bekæmpelsesmidler, der er solgt og anvendt i normale doser.
Resultatet af gruppens arbejde vil fremgå af en rapport, som endnu ikke er færdig, men jeg håber at se et færdigt eksemplar i løbet af kort tid.
Jeg har ikke på nuværende tidspunkt kendskab til det nærmere indhold i rapporten, men jeg ved, at den vil skitsere flere modeller for en omlægning af afgiften.
Rapporten vil også beskrive fordele og ulemper ved de respektive modeller.
Jeg har dog fået oplyst, at arbejdet viser, at en afgift pr. standarddosis er en tilnærmelse til en afgift på behandlingshyppighed.
Det skyldes, at der skal fastsættes afgiftssatser for hver enkelt stof, der er angivet en standarddosering for, men der skal også fastsættes satser for alle de stoffer, der ikke har en sådan standarddosering, og administrationen for myndighederne i forbindelse med afgiften vil blive mere omfattende og kompliceret end den eksisterende værdiafgiftslov og dermed også mere omkostningskrævende.
Dette skal naturligvis sammenholdes med de miljømæssige forbedringer, en omlægning af afgiften vil medføre.
Provenuet fra afgiften tilbageføres til landbruget.
Omlægningen skal give et afgiftsgrundlag med bedre miljøeffekt, hvorfor sigtet er provenuneutralitet.
Det betyder, at der vil ske en forskydning af afgiftsbelastningen mellem de forskellige midler; nogle vil få en lettelse, mens andre får en betydelig stigning.
Jeg vil foreslå, at vi ikke træffer beslutning om at ændre pesticidafgiften, før vi har haft lejlighed til at gennemlæse rapporten med arbejdsgruppens resultater.
På den baggrund vil vi være bedre informeret om mulighederne for en omlægning og kan på et sagligt grundlag drøfte en eventuel omlægning af pesticidafgiften.