Per Kaalund (S), 2003-03-12:
Socialdemokratiet er enig i, at der er behov for at få belyst den sikkerhedspolitiske situation, og at der udarbejdes en ny trusselsvurdering, hvor selvfølgelig også international terrorisme indgår.
Direkte angreb på Danmark er ikke sandsynligt.
Til gengæld må det forudses, at der i vores nærområder, Balkan, Kaukasus, Mellemøsten, nordlige Afrika osv., stadig væk vil kunne opstå konflikter af politisk, økonomisk og etnisk årsag, ligesom international terror kan ramme alle vegne. Det nuværende forlig på forsvarsområdet, som rækker til og med år 2004, det vil sige, der er halvandet år tilbage, har medført mange ændringer også med øget vægt på internationale opgaver.
Lokalt har der jo været kasernenedlæggelser og en lang række andre foranstaltninger, og der er i internationale opgaver gjort en stor indsats fra dansk side, hvilket også pengeforbruget beviser.
Men fremover skal der satses endnu stærkere på det internationale samarbejde.
Forsvar af vores demokrati, retssamfund, menneskerettigheder m.v. vil i høj grad komme til at foregå uden for Danmarks grænser.
Det gode spørgsmål er så: Er vores forsvar indrettet på denne situation?
Socialdemokratiets svar er, at det er det langtfra.
Der forestår store ændringer på samme måde, som vil ske i en række andre NATO-lande.
Socialdemokratiets bud på fremtiden for forsvaret er beskrevet i det nylig udsendte oplæg »Nye trusler - nyt forsvar«.
NATO skal efter vores opfattelse fortsat være fundamentet for vores forsvarspolitik, og vi ved, at der i NATO er store forandringer på vej i lyset af den internationale udvikling og også i forbindelse med udvidelsen med de øst- og centraleuropæiske lande.
Dansk forsvar må selvfølgelig forholde sig til de kommende forandringer i kommandostrukturer m.v., ligesom der må skeles til opbygningen af den militære dimension i EU, herunder især Danmarks muligheder for på sigt at kunne deltage i EU-opgaver, herunder også de såkaldte Petersbergopgaver og andre humanitære indsatser.
Derfor er det klart Socialdemokratiets politik, at EU-forbeholdet på forsvarsområdet skal fjernes.
Der vil efter Socialdemokratiets opfattelse være behov for at se på en lang række forhold, som også ministeren nævnte i sin besvarelse af forespørgslen i dag.
Det gælder både overordnet ledelse i forsvaret, det gælder flere værns fælles løsninger, det gælder nye kommandostrukturer, det gælder mobilitet og hurtige reaktioner, og det vil sige, hvor man skal kunne rykke hurtigt ud.
Vi ved, at specialstyrkerne givetvis skal styrkes.
Vi ved, at værnepligten skal drøftes, og vi er indstillet på at gå rimelig stærkt til værks der.
Det gælder både spørgsmål om, i hvilket omfang der skal fastansættelser til, det gælder spørgsmålet om værnepligtstiden, i givet fald den opretholdes, og herunder også rekrutteringsproblemer.
Med hensyn til hjemmeværnet ønsker vi der en vurdering
også i lyset af den debat, der allerede har fundet sted her i dag, som også fremgår af vores oplæg, af, hvor stor indsatsen skal være, hvilke opgaver man skal se på.
Dele af det er der ikke så meget tvivl om, marinehjemmeværnet osv. kan givet fortsætte med de opgaver, de foretager.
Men vores ønske er, at vi får vurderet hjemmeværnets indplacering, opgaver og størrelse i en fremtidig vurdering.
Jeg skal så slutte med at sige, at vi i Socialdemokratiet også satser på et kommende forlig på forsvarsområdet.
Vi lægger også vægt på, at befolkningens holdning og engagement varetages på god vis, og vi kan således støtte forslaget til vedtagelse som fremsat af hr. Ulrik Kragh på vegne af forligspartierne.