runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Endnu en gang om niveauet mellem de to: Vi har integrationsydelsemodtagere, og vi har bistandshjælpsmodtagere.
Der er meget store forskelle i dag, for der stilles langt større krav til modtagerne af integrationsydelsen, end der gør til modtagerne af bistandsydelsen, skal hr. Skaarup lige notere sig.
Det er klart, at det her problem om afkortning, selvfølgelig skal løses på en rimelig og ordentlig måde, og det bliver det også.
Men jeg vil bare gentage: Beslutningen blev taget i forgårs, og jeg står ikke med - om jeg så må sige - en løsning på, hvordan den skal være.
Nej, der står ikke nogen steder, at ægteskab skal defineres sådan.
Det ved hr. Peter Duetoft også udmærket godt, og hr. Peter Duetoft ved også godt, at om Thyborønsagen har man sagt: Undskyld, det var en bommert, det var forkert.
Nu signalerer hr. Peter Duetoft til mig, at der kunne være andre sager.
Ja, jeg er fuldstændig overbevist om, det ved hr. Peter Duetoft også, at det bliver der taget hånd om i Udlændingestyrelsen.
Vi har faktisk fået en redegørelse om, at Udlændingestyrelsen vil sætte en intensiv virksomhed i gang over for deres ansatte.
Som sagt, de behandler 100.000 sager om året, og det er klart, der trænges til et brush up blandt dem.
Det er alt sammen sat i værk, så jo, der er behov for reguleringer en gang imellem, det er jo det, jeg har givet udtryk for her.
Det er det, ministeren har gjort her i efteråret - gået det igennem bl.a. på foranledning af, at hr. Duetoft rejste nogle problemer i sommer.
Det er nyttigt, og det skal gøres med jævne mellemrum, så vi sikrer os, at tingene ikke stivner i en fast skabelon.
Til fru Inge Refshauge
: Pengene - og jeg sagde det før - pengene er ikke 150 nye millioner.
En del af dem har været anvendt hidtil i kommunerne som sociale ydelser.
Det slipper kommunerne nu for.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Man lytter jo selvfølgelig med interesse til, hvad Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, sagde, der var Venstres holdning.
Og vi må da sige, at der for Dansk Folkepartis vedkommende var flere fornuftige initiativer i det, som fru Birthe Rønn Hornbech sagde, bl.a. at man skulle have set på det her med halalkød.
Skal vi tvinges til i skolerne at spise halalkød?
Det er meget interessant, at Venstre også har den samme opfattelse her som Dansk Folkeparti.
I den forbindelse vil jeg så også spørge, om det er sådan så, når nu der måske bliver en anden regering efter næste folketingsvalg - det tyder mange meningsmålinger på - Venstre da vil være klar til at gennemføre nogle af de initiativer sammen med Dansk Folkeparti.
Jeg hørte jo f.eks. meget kraftig kritik af integrationsydelsen eller rettere den ændring, der er sket fra regeringens side nu i forhold til integrationsydelsen.
Man sagde fra fru Birthe Rønn Hornbechs side, at det var at lægge gift for udlændingedebatten.
Det klare spørgsmål herefter til Venstre er jo, om Venstre efter næste folketingsvalg så vil være med til at genindføre integrationsydelsen.
Altså om Venstre vil være med til at sørge for, at det niveau, vi har kendt nu for integrationsydelsen igennem nogle måneder, inden regeringen har ændret på det her, vil blive genindført, sådan så integrationsydelsen er på det gamle niveau.
Inge Refshauge (DF), 1999-11-25:
Ja, nu siger fru Dorte Bennedsen godt nok, at de 150 mio. kr. ikke kommer til at belaste kommunerne.
De penge kommer fra staten.
Mig bekendt kommer pengene ét sted fra: fra skatteydernes lommer.
Så i sidste ende er det igen den arbejdende befolkning, der bliver bedt til kassen.
På alle andre områder her i samfundet svinges sparekniven, men ikke på udlændingeområdet.
Giver det da slet ikke nogen grund til eftertanke?
Jørgen Estrup (RV), 1999-11-25:
Efter fru Birthe Rønn Hornbechs sidste indlæg kan jeg ikke lade være med at spørge: Hvornår var det sidste gang, fru Birthe Rønn Hornbech blev kaldt racist?
Af hvem?
Og hvorfor har vi ikke hørt noget om den retssag, der blev anlagt i den anledning?
Er der ét eneste eksempel?
Det ville jeg være glad for at høre.
Men i øvrigt synes jeg, at det er interessant at høre Venstre, som slår sig op på at være imod forskelsbehandling, at ville beskytte familien, at ville varetage børns tarv; det gælder blot ikke for udlændinge, der vil familiesammenføres.
Alligevel siger fru Birthe Rønn Hornbech: Vi skal have strammet op på de krav, folk må rejse til Tyrkiet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Men også når man hører hr. Poul Erik Dyrlund, må man jo konstatere, at friheden til at sige sin mening har ringe kår herinde, fordi man bliver altså skudt motiver i skoene, i stedet for at der bliver taget stilling til standpunkterne.
Nu skal det så diskuteres, om jeg pisker en stemning op.
Jeg synes, det var mere relevant at diskutere det, jeg sagde.
Jeg refererer jo kun til, hvad socialdemokrater har udtalt i avisen.
Så vil jeg sige til hr. Estrup: I modsætning til hr. Estrup har jeg den opfattelse, at folk såmænd kan kalde mig, hvad de vil, uden at jeg gider anlægge retssag.
Problemet er jo netop, at ordet racist jo i den grad har fået en devaluering, fordi ikke mindst personer i hr. Estrups parti jo ønsker at tale om småracisme og den slags ved både den ene og den anden lejlighed. Så vil jeg sige, at jeg mener ikke, at det er i strid
Og det er jo det, der sker ustandselig; at de bliver presset til ægteskaber.
Det vil vi godt dæmme op for, og vi synes, det er helt urimeligt, at den form for tvangskultur og kvindeundertrykkelse skal foregå her i Danmark, og det er helt fantastisk, at en radikal ordfører vil gå løs på mine ideer om at gøre noget ved det frem for at gå løs på det fantastiske problem, det er, at masser af kvinder flygter fra deres ægteskab, bliver slået ihjel, flygter til kvindekrisecentre.
Det synes jeg var mere vigtigt at tale om.
Så var det Dansk Folkeparti, der ville fremsætte forslag sammen med Venstre om halalslagtning.
Nu kan jeg ikke huske, hvad Dansk Folkeparti mener, men jeg kan sige, hvad vi mener.
Folk skal jo have lov til at spise, hvad de vil inden for dyreværnslovgivningens rammer, men ingen kommuner skal tvinges til at give offentlig støtte til den slags bespisning.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Jeg synes, fru Birthe Rønn Hornbech bruger megen gold retorik.
Venstres ordfører sagde: Frihed til at sige sin mening her i salen har ringe kår.
Det synes jeg nu ikke den har, men jeg kan da i hvert fald sige, at muligheden for at få et svar fra Venstres ordfører tilsyneladende ikke er til stede.
Derfor forsøger jeg igen:
Indledningen på fru Birthe Rønn Hornbechs tale var, at regeringens integrationspolitik har spillet fallit. Nu taler vi om integrationsloven, og derfor stillede jeg et spørgsmål: Hvad var det for stramninger, Venstre ville have i integrationslovens bestemmelser om, hvordan vi giver muligheder - og netop, set fra vores side, meget bedre muligheder - for den nye integration, der er lagt til rette efter den nye integrationslov?
Må vi godt få nogle konkrete svar på det?
Den lægger jo netop meget kraftigt op til, at folk skal blive selvforsørgende meget hurtigere, end det har været tilfældet tidligere, fordi der i hele lovgivningskomplekset er nogle meget kraftigere incitamenter til at få hul ind til arbejdsmarkedet, hvilket er en bydende nødvendighed for at gøre flygtninge selvhjulpne og dermed være med til at fremme den gensidige forståelse for de fremmedes vilkår her i landet.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Jeg stillede tidligere under debatten her i dag fru Birthe Rønn Hornbech et spørgsmål.
Når nu fru Birthe Rønn Hornbech siger, at det, at regeringen har hævet integrationsydelsen op til kontanthjælpsniveauet, vil medføre gift for udlændingedebatten, så spurgte jeg i den forbindelse fru Birthe Rønn Hornbech, om Venstre, når man måske efter næste valg får et flertal sammen med andre partier, på den baggrund så vil sørge for, at den vurdering, regeringen har lagt frem i forhold til integrationsydelsen, bliver trukket tilbage. Altså vil Venstre efter næste folketingsvalg sørge for, at det bliver muligt, at den dér integrationsydelse bliver geninført?
Jeg synes, det var et meget klart spørgsmål, jeg stillede, men jeg har ikke rigtig fået noget svar, så derfor vil jeg godt lige gentage endnu en gang, at det, vi er interesserede i at vide, er: Hvis der bliver et andet flertal efter næste folketingsvalg, vil Venstre så sørge for, at det her forslag bliver trukket tilbage og integrationsydelsen geninført?
Jørgen Estrup (RV), 1999-11-25:
Venstres ordfører er jo kendt som en dame med stærke meninger, og det har jeg, og det tror jeg mange andre har, stor respekt for, men det er jo altså ikke nok her i salen at have stærke meninger; man må altså også svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Derfor synes jeg, det er aldeles utilfredsstillende, at fru Birthe Rønn Hornbech starter en diskussion om familiesammenføringer, hvor vi spørger, om det virkelig er meningen, at man skal gå videre i den retning, hvor man ikke lader forældre og børn være sammen, og så får at vide, at det her er et spørgsmål om Venstres synspunkter om tvangsægteskaber, hvor man er helt speciel, påstår man, hvad man jo ikke er.
Nøjagtig det samme gør sig gældende, når jeg spørger fru Birthe Rønn Hornbech: Hvornår blev påstanden om, at fru Birthe Rønn Hornbech er racist, sidste gang rejst?
Det vil jeg gerne have et svar på, og ikke en eller anden udenomssnak om, at der skulle have været nogle radikale, som havde beskyldt fru Birthe Rønn Hornbech for småracisme.
Hvornår var det så?
Kan vi ikke få nogle klare svar i stedet for den form for udenomssnak?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jamen jeg kan kun sige til hr. Poul Erik Dyrlund: Når man har hævdet, at der ikke var tale om diskrimination sidste år, og man nu vil give mere, så er det altså en positiv særbehandling, men lyt ellers til partifællerne! Så vil jeg sige til hr. Jann Sjursen: Der var så én - og det vidste jeg selvfølgelig godt - der turde vedstå sin tro og sige, at islam er vantro, men det er jo en meget væsentlig diskussion, hr. Jann Sjursen så rejser, når han siger, at opgaven for landets lovgivende forsamling så er at finde på løsninger.
Vi er jo enige om, at der skal være fuldkommen religionsfrihed i Danmark inden for lovgivningens rammer.
Men forskellen på kristendom og islam - og det behøver jeg jo ikke fortælle hr. Jann Sjursen - er jo netop, at islam insisterer på nogle særlige rettigheder, fordi religionen skal give sig udtryk i ydre tegn.
Det er jo præcis det, som kristendommen ikke skal.
Og det er det, der er problemet, hvor jeg siger: Jamen de skal ikke have særrettigheder i form af, at de skal kunne mase sig ind foran danskere, f.eks. hvor der kræves uniformsreglement, at de så skal have en særlig rettighed, så de ikke skal opfylde uniformsreglementet. Men jeg vil gerne gentage, hvad jeg tidligere har sagt:
Det er helt grundlæggende for Venstre, at folk har lov til at gå med tørklæde, men man må altså bare overholde de normer og sædvaner, der er på arbejdspladsen, og så må man altså tage det med, at det koster noget, at man insisterer på at gå med tørklæde.
Det er vi ikke tilhængere af.
Faktisk følger det af det kristne budskab om næstekærlighed, at det ikke er noget, man selv kan programmere sig til, at man skal være åh, så næstekærlig, for sin næste vælger man ikke selv.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-11-25:
Naturligvis er talerstolen åben til at sige, hvad man måtte ønske.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om, og det vil jeg ikke overhovedet klandre nogen for at gøre.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at jeg dog synes, det må være på sin plads, når man står her på talerstolen, at man så også kan dokumentere de påstande, man kommer med.
I formiddags, da jeg var på talerstolen, brugte jeg i min sidste vending udtrykket sladder.
Jeg skal være så ærlig at sige, at det fortrød jeg egentlig, da jeg gik ned fra talerstolen.
Men jeg er også nødt til at konstatere, at efter jeg har hørt fru Birthe Rønn Hornbechs svar, fortryder jeg det ikke: Man henviste til pressen, man henviste til, hvad der var foregået i den socialdemokratiske gruppe osv., og man kom ikke med nogen dokumentation af sin påstand!
Kan vi få den dokumentation, eller skal vi stadig væk henholde os til sladderen fra Venstres side?
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Ja, vi er jo hurtige somme tider, men o.k. Fru Birthe Rønn Hornbech var i sin korte bemærkning tidligere i debatten inde på retten til at have en tro, og at vi har religionsfrihed her i landet.
Det er vi enige i.
Fru Birthe Rønn Hornbech lagde også vægt på, at hvis man har en anden tro, skal man også have mulighed for at sige fra over for indholdet af den tro, som andre har og praktiserer, og fru Birthe Rønn Hornbech sagde vist sågar, at i en kristen forstand må man betragte muslimer som vantro.
Det kan jeg såmænd nok også være enig i.
Men det, som jo er opgaven for landets lovgivende forsamling, for Folketinget, er jo at formulere løsninger for hele vort folk, for alle de mennesker, der bor her, uanset deres åndelige habitus.
Vi skal formulere løsninger for vort samfund, der vedrører både de vantro og ateisterne såvel som de kristne, muslimerne og jøderne, og hvad vi ellers kunne nævne i vores samfund, fordi vi skal være et helt samfund.
Det synes jeg er væsentligt at få sat på plads, hvor jeg synes, at fru Birthe Rønn Hornbech i sin korte bemærkning kom til at lægge hovedvægten på den forskel, der er på folks tro, og hvor jeg selvfølgelig også som kristen forbeholder mig retten til at tage en debat om dette med andre, som har en anden tro, end jeg har.
Peter Duetoft (CD), 1999-11-25:
Jeg synes ikke, fru Birthe Rønn Hornbechs selvvalgte martyrium er særlig rart at høre på, altså det dér med, at alle kalder én racist, og at alle ikke lader én sige, hvad man vil.
Jeg vil godt vide, om fru Birthe Rønn Hornbech synes, at nogle af de sager, der er nævnt dér, var specielt fornuftige afgørelser.
Og når jeg spørger, er det jo, fordi man kan risikere i løbet af et eller andet antal år, at der sidder en regering, hvor fru Birthe Rønn Hornbech har en vis indflydelse på, hvordan den slags skal administreres, og så er det jo meget rart at vide, hvordan holdningen er til det.
Ikke for at fortsætte den teologiske diskussion, men jeg vil bare igen vende tilbage til Bjergprædikenen.
Fører det så ikke også i fru Birthe Rønn Hornbechs kristendom til, at man selvfølgelig så skal skabe rammerne for, at de andre kan agere.
Det er ikke det, jeg har hørt fra fru Birthe Rønn Hornbech.
Det betyder ikke, at man skal være enig med dem, og det betyder slet ikke, at man skal følge det, de andre vil, men man skal vel give plads, og det synes jeg ikke det lyder så meget til i fru Birthe Rønn Hornbechs indlæg her i dag.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Jeg har fuld forståelse for, at i de højere teologiske luftlag, hvor fru Birthe Rønn Hornbech bevæger sig, kan det være svært at forholde sig til helt konkrete spørgsmål, men jeg vil alligevel prøve at gentage et spørgsmål og komme med to nye.
Det spørgsmål, jeg vil gentage, er, om det er et enigt Venstrebagland ude i kommunerne, som går imod, at den her integrationsydelse bliver ændret.
Det andet spørgsmål, jeg har, går på, at fru Birthe Rønn Hornbech sagde, at vi skal ændre familiesammenføringsreglerne, så en ung pige af tyrkisk afstamning ikke skal tvinges til at gifte sig med en analfabet fra en lille tyrkisk landsby - jeg tror, det var det, fru Birthe Rønn Hornbech sagde.
Det er jeg sådan set meget enig i at en sådan pige ikke skal tvinges til, men spørgsmålet er, om hun skal have lov til det, og derfor vil jeg godt bede fru Birthe Rønn Hornbech redegøre for, om hun skal have lov til det, hvis hun har lyst til det.
Og det tredje spørgsmål, jeg vil stille, er om det dér med forskelsbehandling: Mener fru Birthe Rønn Hornbech, at det var rimeligt med den gamle integrationsydelse, som betød, at en 67-årig nytilkommen flygtning på integrationsydelse fik under halvdelen af, hvad en dansk folkepensionist fik?
Mener fru Birthe Rønn Hornbech, at det er rimeligt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jeg er skuffet over, at ikke engang hr. Arne Melchior hører efter, hvad der bliver sagt.
Jeg har ikke på noget tidspunkt påstået, at biskop Kjeld Holm har sagt, at han er imod tørklæder - nu forstår jeg, at hr. Arne Melchior mener, at han har været imod tørklæder; det anede jeg ikke.
er, at biskop Kjeld Holm som enhver anden dansk præst siger - senest forrige søndag kunne man også høre biskop Arendt sige det - at kristeligt er det selvfølgelig udtryk for vantro, hvis man tror, at man gør noget rigtigt i Vorherres navn ved at tage et tørklæde på eller spise noget bestemt mad. Det er det, enhver luthersk kristen ved, at sådan hænger
Så vil jeg sige til SF: Nej, vi er overhovedet ikke imod, at institutionerne finder praktiske løsninger, tværtimod; da der var en socialdemokratisk borgmester, der overhovedet skulle diktere, hvad der foregår i institutionerne, sagde vi: Nej, det skal de selvfølgelig selv finde ud af.
Det, jeg siger, er, at vi aldrig skal pålægge nogen kommune for skatteborgernes penge at servere andet end god dansk mad; resten må de selv betale, eller hvordan de nu kan finde ud af det i institutionen.
Det er da klart, at jo mere man kan finde ud af på arbejdspladserne, i baderummene og på institutionerne, jo bedre.
Vi er jo netop det parti, der ikke ønsker regler, men ønsker, at folk selv finder ud af det.
over for arbejdsgiverne, så de ikke må afvise folk med tørklæde, men godt med hiphop-hatte og rockermærker og alt muligt andet.
Det er jo ikke en rimelig form for ligebehandling.
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Fru Rønn Hornbech fik minsandten sagt, at hun ikke har frihed til at sige, hvad hun vil.
Jeg ved ikke, om det var en anklage mod formanden eller mod forretningsordenen, men jeg har ikke hørt nogen ordfører bestride fru Rønn Hornbechs muligheder og ret til at sige, hvad hun vil, og det gør hun jo også hele tiden, så det er i hvert fald helt ude i hampen.
Men så blev biskop Kjeld Holms navn taget forfængeligt, og han blev citeret for, at han er imod, at visse mennesker iklæder sig tørklæder.
Må jeg minde om, at det har biskop Kjeld Holm engang ment, men han er i mellemtiden blevet formand for Nævnet for Etnisk Ligestilling, og jeg har drøftet denne sag personlig med ham foruden i avisen, og jeg tør citere biskop Kjeld Holm for, at han er frisindet; han anerkender forskellene, inklusive måden, man ønsker at bade på, og inklusive, hvad man ønsker at spise, og inklusive, at man har ret til at gå med tørklæde, hvis det nu er det, man vil.
Jeg synes ikke, den ikketilstedeværende biskop Kjeld Holm skal hænge på et citat, som er klart forkert.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Jeg må sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at jeg stadig væk mangler et svar omkring integrationsydelsen. Hvad vil Venstre omkring den?
Vil man være med til reelt at ligestille danskere og flygtninge i forhold til integrationsydelsen, eller er det bare noget med, at nu får flygtningene noget mere? Vil man være med til at ligestille dem?
Det vil jeg egentlig godt have et svar på, for det synes jeg er vigtigt.
Så manglede jeg noget omkring frisind og tolerance.
Jeg oplever faktisk, at Venstre har en anden baggrund end at sige: Jamen det er jo meget vigtigt, det, der foregår i daginstitutionerne, at vi som forældre kan finde nogle praktiske løsninger på nogle problemer, og det er jo det, der foregår omkring halalkød.
Har Venstre noget imod, at forældre taler sammen i daginstitutioner og finder ud af, at vi har forskellige kulturer, at vi har nogle forskellige vaner, og at vi så finder en praktisk løsning om halalkød?
Det er jo det, der rent faktisk foregår i institutionerne.
Har Venstre noget imod dét?
Så kom op og sig nej, hvis man ikke har noget imod det i stedet for at køre op med en hetz imod fremmede kulturer, som for mig at se ikke udtrykker den tolerance, som jeg egentlig synes, at Venstre nogle gange i hvert fald i ord sætter meget højt.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech kom jo uden om at svare på de konkrete spørgsmål, der blev stillet af hr. Poul Erik Dyrlund og af hr. Jørgen Estrup.
Det er så hendes sag.
Nu vil jeg bede om, og det er sagt uden undertoner eller overtoner, et konkret svar fra Birthe Rønn Hornbech, som sagde, at der er utrolig mange sociale ekstraydelser, som folk på integrationsydelse kan få i modsætning til danskere.
Det vil jeg gerne have en helt kort og stilfærdig redegørelse
Det synes jeg kunne være interessant at høre.
Jeg vil stå ved, at jeg synes, at fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre klumrede sig ud af integrationsloven ved afstemningen.
Det er fuldstændig korrekt, at Venstres holdning blev bestemt af, at regeringen trak et ændringsforslag.
Men kendsgerningen er, at det ændringsforslag vedrørte udlændingeloven og ikke integrationsloven, og Venstre endte med at stemme for udlændingeloven og undlod at stemme for integrationsloven.
Det er altså i mine øjne klumreri.
Det nye i integrationsprogrammet er jo udvidelsen og sammenknytningen af sprogundervisning og arbejdsmarkedstilknytning med den hensigt, at så kommer de nytilkomne lettere til at glide ind på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg at hr. Søren Søndergaard er enig med mig i.
Men tror hr. Søren Søndergaard virkelig, at muligheden for at få arbejde og arbejdsmarkedstilknytning bliver større, hvis flygtningene fortrinsvis bor i København, i Århus og i nogle få andre store byer?
Eller kan hr. Søndergaard
ligesom vi andre se, at vi lærte noget af de erfaringer, vi fik med bosnierne, som blev placeret i flygtningelandsbyer spredt ud over hele landet, og som jo gav dem en helt anderledes let og hurtigere tilgang til arbejdsmarkedet, og som også på en helt anden måde gav dem et socialt netværk der, hvor de nu var placeret.
Det er jo den samme tankegang, der er i dette her, og man må altså undskylde mig: Hvis man kommer fra et eller andet sted i verden, så tror jeg ikke - der kan være noget
med familie, man skal placeres sammen med - at man har nogen forestilling om, hvorvidt det er i Silkeborg, eller det er i Randers, man bliver placeret.
Vi må gøre det, sådan at vi bedst mulig måde sikrer disse mennesker en mulighed for at komme ind i vores samfund.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jamen vi er ikke enige i den vurdering, vil jeg sige til hr. Henrik Svane, og jeg ser også, at der er udlændinge, der udtaler, at nu vil motivationen til at gøre noget for at få arbejde og selvforsørgelse forsvinde, og det er præcis det, vi frygter.
Til hr. Skaarup - og jeg undskylder, at jeg ikke kan svare på alt, for det er taletiden jo ikke til - som har spurgt før: Hvordan ser integrationsloven ud, når vi kommer i regering?
Ja, det vil jeg da ikke lægge mig fast på i dag.
Jeg kan jo ikke garantere for, at vi kommer i regering i morgen, desværre, men der er mange andre måder at gøre det på
end den model, vi har her.
Den kan godt være betænkelig af forskellige, principielle grunde.
Men det, det drejer sig om, er i hvert fald, at man tilskyndes til at tage arbejde, og det var vi sådan set også enige i, da vi sidste år undlod at stemme for loven, men det mener vi altså forsvinder nu. Jeg må bedrøve hr. Estrup med at sige, at jeg ikke fører dagbog over, hvad folk kalder mig, men forskellige bemærkninger viser jo her, at vi ikke kan føre en afslappet debat: »Jeg har stærke meninger«, men det har forhåbentlig alle folketingsmedlemmer.
»Jeg vil have et martyrium.«
»Jeg bevæger mig i de højere teologiske luftlag.
« Hvad er det for noget?
Hvorfor er det mine motiver og ikke sagen, vi diskuterer?
Det var faktisk det, jeg havde håbet.
Så skylder jeg hr. Duetoft i flere omgange at svare på hans spørgsmål om, hvad jeg mener om sagsbehandlingen i udlændingeadministrationen i sommer.
Jamen, jeg må sige til hr. Duetoft så klart, som det overhovedet er mig muligt: Jeg kan ikke fordrage, hvis folk får en ringere eller en bedre retsstilling, fordi en politiker går i pressen med sagerne.