runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg synes, det var en på mange måder interessant ordførertale, fru Birthe Rønn Hornbech kom med.
På den ene side lød det i indledningen, at fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre slet ikke forstod, at Dansk Folkeparti kunne finde på at rejse en debat som denne her.
Det skulle nærmest være, hvis Dansk Folkeparti forudsatte, at der skulle nedlægges nogle politi- og retskredse.
Det forudsætter vi bestemt ikke.
Vi stritter imod det med næb og kløer.
Men så glæder jeg mig jo over, at fru Birthe Rønn Hornbech kørte videre med en stor kritik af, hvis man skulle formaste sig til at røre ved politi- og retskredsene; det synes vi da er glimrende.
Men jeg vil godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Retter den modstand mod nedlæggelsen af rets- og politikredse sig også efter situationen efter et folketingsvalg?
Kan vi regne med, at Venstre ikke vil være med til at nedlægge rets- og politikredse i det omfang efter et folketingsvalg?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-27:
Jeg er nødt til at henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt.
Det, der er afgørende for os, er ikke lige præcis antallet af rets- og politikredse.
Det, der er afgørende for os, er, at politiet og retsvæsenet er så effektivt som overhovedet muligt, og at borgerne får den bedste betjening.
Betjeningen af borgerne prioriteres altså langt højere, end om der skulle være 82 eller 87 retskredse.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-27:
Jeg takker for svaret og konstaterer, at der åbenbart er mindst to personer i den her sal, som ønsker, at der skal ske
et centralt initiativ.
Men jeg kan forstå, at ministeren er enig i, at det bedste ville være, at man havde et centralt direktiv, en bekendtgørelse, der sikrede, at det her også var en statsopgave.
Og det er på den baggrund jeg spørger, om ministeren ikke har mod på at genoptage den her diskussion, så vi kan sikre os, at der også fra statslig side bliver gjort noget ved den her sag.
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Vi har fået en virkelig god jordforureningslov, der tager sigte på at forebygge og fjerne alt det, der er sket efter lovens ikrafttræden.
Men vi har et hængeparti med hensyn til de gamle depoter.
Oprindelig foreslog jeg, at det skulle være en statsopgave, og vi skulle løse den professionelt, sådan at vi kørte igennem hele landet og ikke mindst fjernede den slags depoter.
Derfor er det Ringkjøbing Amt, der skal sørge for det her.
Jeg havde oprindeligt gerne set, at vi havde gjort det på en anden måde.
Men alle partier - som jeg husker det - måske med undtagelse af hr. Kolstrups parti, alle partier bortset fra det, ønskede, at det her skulle være en amtskommunal opgave. Så skal man ikke komme bagefter til mig og sige, at nu skal det her laves om.
Det er amternes ansvar, amternes pligt.
Hvis der er særlige forhold, som kan tilskrives noget, staten har et ansvar for, så må vi som enhver anden naturligvis bidrage med vores penge, og vi skal altid samarbejde. Hr. Kolstrup har fuldstændig ret i, at den opgave skal løses hurtigst muligt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-27:
Vi kan endnu en gang læse en historie om virksomheden Cheminova.
Siden dens oprettelse har der altid været en historie om, at nu siver der igen giftstoffer ud fra enten et depot eller direkte fra en ledning.
Amtet overvejer det, men der er udelukkende tale om en overvejelse.
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Ja, det, der har været problemet, har jo været at få planlægningen på plads.
Det er mit indtryk, at der faktisk er gjort en god indsats for at få planlægningen på plads for nedrivning af de gamle møller og opførelse af de nye møller, det er først ved at komme i gang nu.
Til gengæld er interessen meget, meget stor, så jeg tror personlig, at her venter der en meget betydelig investeringsaktivitet i de kommende år.
være med til at sørge for, at rigtig mange af de gamle og dårlige møller bliver erstattet af gode og velplanlagte møller i fremtiden.
Men det er altså ikke rigtig kommet i gang endnu, vil jeg gerne sige til hr. Touborg.
Tom Behnke (KF), 2001-03-27:
Ja, det sidste kan jeg afkræfte hundrede procent.
Jeg har ikke ved stillingtagen til, om vi skulle være medforslagsstillere på det her forslag, vurderet, om vi på den måde kunne komme regeringen i forkøbet.
Det har jeg overhovedet ikke.
Jeg har vurderet indholdet, og indholdet synes jeg er godt, og jeg synes, det er rigtigt.
Regeringen fremsætter et lovforslag, som efter min tolkning af beslutningsforslaget lever op til beslutningsforslaget.
Dermed er vi enige, og jeg synes, at vi skal prise den enighed, der er bredt i Folketinget, frem for at blive ved med at padle rundt i, hvem det var, der kom først, hvorfor de gjorde det, og om det var for at drille, eller det var reelt osv.
Med hensyn til beslutningsforslaget, der taler om, at sygeplejerskerne skal væk fra hjemmeplejen, er det, som jeg læser beslutningsforslaget, et ønske om at styrke social- og sundhedsassistenternes og sundhedshjælpernes uddannelse på en sådan måde, at de får mulighed for at overtage nogle af de funktioner, som sygeplejerskerne i dag varetager f.eks. i hjemmeplejen, og dermed, at sygeplejerskerne i højere grad kan komme til at varetage sygeplejerskefunktioner på hospitalerne.
Men det er ikke sådan, at vi med vores tilslutning til beslutningsforslaget her mener, at sygeplejerskerne skal helt væk fra hjemmeplejen.
Det mener vi ikke, for der vil være opgaver, som sygeplejerskerne stadig væk vil være de bedste til at varetage, men det ville dog være godt, om de, der i forvejen hovedsagelig kommer hos de ældre og yder en service dér, også kunne varetage nogle af de funktioner, som sygeplejerskerne kan, sådan at der om den ældre er så få personer som muligt, en tryghed i den ældres dagligdag, frem for at det først er en hjælper, der kommer, så er det en assistent, der kommer, og så er det en sygeplejerske, der kommer, en masse forskellige mennesker, der farer ind og ud af huset hos den ældre.
Kunne vi samle det lidt på nogle færre personer, tror vi på, at det vil styrke trygheden, og vi tror på, at det vil være et løft i hele sundhedssektoren, hvis det var sådan, at hjælperne og assistenterne kunne overtage nogle af sygeplejerskernes funktioner.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-27:
Der foregår i øjeblikket en heftig debat om de mange ansøgninger, der ligger i amterne, om tilladelse til at nyetablere eller udvide de meget store svinefabrikker, og jeg bemærkede, at miljø- og energiministeren var i DR's Nyhedsmagasin sidste torsdag.
På baggrund af en konkret sag på Møn vil jeg gerne spørge, om det er miljøministerens opfattelse, at en ansøgning, der vedrører en meget stor udvidelse af en eksisterende svineproduktion, som ligger i nærheden af, og som skal udsprede gylle oven på drikkevandsområder, der i forvejen er hårdt belastet med nitrat, automatisk vil føre til, at amtet skal lave en såkaldt VVM-vurdering, altså vurdere virkningerne på miljøet.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvilke muligheder har ministeren for at gribe ind, hvis et amt alligevel undlader at foretage en VVM-vurdering, fordi man overser det efter min opfattelse helt automatiske krav om at lave en sådan vurdering, når der er drikkevandsinteresser på spil?
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Jeg er glad for, at spørgeren rejser den sag.
Jeg tror, at den optager os alle sammen meget.
Regeringens holdning - hvis jeg må starte med den - skal der ikke herske tvivl om.
Udvidelser af anlæg skal fuldt ud respektere hensynet til naboer, drikkevandsbeskyttelse og beskyttelse af naturområder.
Vi har taget en lang række konkrete skridt, og vi vil følge op, så snart Miljøudvalgets betænkning foreligger.
Jeg vil nødig gå ind i en konkret sag, men som den er beskrevet her - men jeg er altså nødt til at tage det forbehold - foreligger der et oplagt tilfælde, hvor der skal foretages en VVM-vurdering.
Det vil sige en vurdering af virkningerne på miljøet efter reglerne.
Jeg har ikke mulighed for selv at gribe ind i den slags sager, men de pågældende, naboer eller hvem det ellers er, kan indklage spørgsmålet for Naturklagenævnet, og foreligger der en pligt til at lave en VVM-vurdering, så vil Naturklagenævnet naturligvis også give dem medhold.
Men jeg vil ikke tage stilling til en konkret sag, som jeg ikke kender.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-27:
Jeg forstår godt, at ministeren ikke kan tage stilling til en konkret sag, men det er jo af stor interesse at få de generelle principper klargjort, for dem tror jeg også der er en del forvirring omkring, ikke alene i amterne, men også i befolkningen som sådan.
Og jeg er glad for, at ministeren fastslår, at når der er drikkevandsinteresser på spil, så er alene det forhold med til automatisk at udløse en VVM-vurdering - eller burde i hvert fald være det.
Andet spørgsmål er derfor: Hvis vi også har et følsomt naturområde, der f.eks. er udpeget som EU-habitatområde, og som bevisligt vil blive væsentligt belastet af en øget ammoniakfordampning og en øget nitratudledning, er det så ikke også i sig selv en automatisk henvisning til en VVM-vurdering, der ligger i det forhold?
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Når man er under, så skal der foretages en screening, det vil sige en sortering af ansøgningerne, alt efter om de skal eller ikke skal undergives VVM.
Og når amterne skal tage stilling, så er alle de hensyn, som hr. Jørn Jespersen nævner, afgørende og efter min mening i en lang række tilfælde udslaggivende.
Alligevel vil jeg meget, meget nødig udtale mig om konkrete sager, men jeg er helt enig i den retsopfattelse, som hr. Jørn Jespersen gør gældende.
Vi skylder imidlertid landmændene, og vi skylder kommunerne, at de her regler bliver tydeligere, og vi vil gøre alt, hvad vi kan for, at det sker, lige så snart Miljøudvalget er færdigt.
Det er afgørende, at amterne har de nødvendige redskaber i deres værktøjskasse til at kunne styre denne her udvikling.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-27:
Jo, men er det ikke rigtigt forstået, at den nye præciserende vejledning, som miljøministeren udsendte den 23. februar, netop bl.a. har til formål at præcisere, at når der er følsomme naturområder, der bliver påvirket af en udvidelse eller en nyetablering, så lægger det op til en VVM-vurdering, uanset om udvidelsen samlet kommer op over 250 dyreenheder eller ej?
Jeg kunne forstå på ministeren i tv i torsdags, at det var ministerens vurdering, at det især var i borgerligt ledede amter, at man måske ikke helt havde styr på de her regler.
Kan miljøministeren ikke bekræfte, at Storstrøms Amt har et socialdemokratisk ledet amtsråd, og at der måske var behov for, at ministeren og hans partikolleger talte lidt sammen om en sådan mere konsistent socialdemokratisk holdning til de her sager?
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Vi har jo netop udstedt den vejledning for at gøre det synspunkt gældende, at hvis man har under 250 dyreenheder og man ligger i nærheden af et naturområde, der er udsat,
så må det forhold være meget tungtvejende, når det drejer sig om at udløse en VVM.
Altså som udgangspunkt skal der laves en VVM, men det er en vejledning.
Vi skal frem til egentlig bindende regler i forbindelse med regelsættet, efter at Wilhjelmudvalget er færdigt.
Jeg tror, at der er en partipolitisk holdningsforskel - det kan man se i en række af de jyske amter - med hensyn til, hvor stort et problem man mener udvidelse af svinefarmene er, og det er vel ikke unaturligt i et demokrati, at der kan være disse holdningsforskelle.
Skulle der være en socialdemokrat, der efter hr. Jespersens og min opfattelse har placeret sig på den gale side, så behøver det jo ikke at betyde, at holdningen er dårlig, så kan det jo betyde en retsvildfarelse.
Er der tale om en retsvildfarelse, vil jeg meget gerne deltage i opklaringen.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-27:
Mit sidste spørgsmål går på, om ministeren kan bekræfte mig i, at den vejledning, der blev udsendt den 23. februar, ikke ændrer den gældende retstilstand, men blot præciserer den, sådan at også ansøgninger, der er modtaget før den 23. februar, naturligvis skal følge de regler, der er præciseret og velbeskrevet i vejledningen af 23. februar.
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er en præcisering af den eksisterende retstilstand.
Hvis der bliver behov for ændring af retstilstanden for at beskytte vores naturområder,
Så svaret på spørgsmålet er ja.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-27:
Af de vejledende retningslinjer, som ministeren har udsendt netop til amterne, som så har videresendt dem til kommunerne for at have et sæt fælles, overordnede spilleregler, som disse landbrug skal vurderes efter, både screening og VVM, fremgår det også, at det normalt vil være sådan, at det vil tage 14 dage.
Det skal ikke behandles politisk, men kan besluttes i amtet, og 14 dage vil være en passende tid.
Det rundspørge, jeg har foretaget til et par amter, synes jeg efterlader det indtryk, at man arbejder på det, men at der er meget længere ventetid end 14 dage, måske 3 måneder.
Er der nogle initiativer, så vi kan afhjælpe, at vi ikke kommer til at hænge fast i denne her pukkel, der er for øjeblikket?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg var glad for langt hovedparten af den konservative ordfører, hr. John Vinthers, tale, for den var igen en afvisning af, at vi skal gøre det sværere for borgerne at få en ordentlig behandling hos politiet og retskredsene.
Og det glæder mig, at både Venstre og De Konservative støtter de synspunkter, som også andre partier herinde har, herunder Dansk Folkeparti. Men det, der undrer mig lidt, er jo, at man så ikke vil støtte det forslag til vedtagelse, der ligger, for det ligger jo fuldstændig klart, at de kommissionsarbejder, der er gjort færdige, viser, at man vil have færre retskredse.
Første udkast angående spørgsmålet omkring politikredse fra kommissionen viser jo også, at man vil have færre politikredse, og vi er alle sammen rundtomkring i kommunerne, de, der er medlem af de kommunale råd, blevet spurgt, hvad holdningen har været til det her emne, og mange steder har holdningen været, at man har været modstander af det. Så derfor er diskussionen der.
Vi ved nogenlunde, hvor vi står.
Justitsministeren har til JydskeVestkysten sagt, at han går ind for færre politi- og retskredse, og derfor mener jeg egentlig ikke, at der er ret meget at diskutere.
Derfor vil jeg da godt spørge De Konservative, om det har noget at gøre med, at man ikke reelt mener, at man støtter, at man skal prioritere de mindre samfund højt, for det er jo konsekvensen.
Hvis man ikke støtter det her, så støtter man ikke det, der tidligere er blevet vedtaget i Folketinget, nemlig at vi skal sikre, at de små samfund og landdistrikterne får gode forhold.
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Vi skal beskytte naturen, vi skal beskytte drikkevandet, vi skal beskytte naboerne, og vi skal gøre det ved at få så klare regler som muligt.
Vi skal ikke beskytte naturen ved at stresse dem, der søger, med lange sagsbehandlinger.
Det tilhører et kafkask univers, som Danmark ikke vil henregnes til.
Jeg tror, man må lade, at netop i øjeblikket er der i mange amter ud fra meget konkrete, lokale vurderinger tvivl om, hvordan reglerne skal forstås, og det er derfor, jeg har udsendt ikke bare anvisninger på, hvordan sagerne hurtigt kan ekspederes, men også præciseret de eksisterende regler.
Og når det har sat sig bl.a. i lyset af den udveksling, vi har haft her i dag, så tror jeg, man kan gennemføre en meget hurtigere ekspedition.
Så ville man i mange tilfælde simpelt hen sige, at der skal være en VVM-vurdering, og det kan man jo sige hurtigt og inden for de 14 dage, det drejer sig om, hvis der altså eksempelvis er tale om betydelige naturværdier. Hermed sluttede spørgsmålet.
Altså de regler, vi har, hviler på en enig indstilling fra Dansk Camping Union og alle andre, og har til formål at sikre campingpladser som det, de er, nemlig ikke sommerhusområder, men steder, hvor folk kommer med deres vogn og kan gøre ophold i kortere eller længere tid.
Nogle af de gamle campingpladser har udviklet sig til sommerhusområder, og det vil vi gerne afvikle, som hr. Hans Christian Schmidt med rette gør opmærksom på.
Men jeg vil gøre det på en menneskelig, forstående måde, sådan at der bliver en lang overgangsperiode og de pågældende får mulighed for at indrette sig.
Jeg vil da meget gerne på den givne foranledning undersøge, hvordan det her virker.
Vi har jo lidt haft det samme problem med sommerhusene.
Men jeg vil meget gerne benytte denne her lejlighed til at love hr. Hans Christian Schmidt, at jeg undersøger forholdene, hvordan det går, og så kan vi jo tale om det ved en senere lejlighed.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-27:
Det vil jeg gerne kvittere for; det synes jeg er godt.
Og det er klart, at selv om der også er mulighed for overgangsordninger, så er det her, problemet ligger, for de, der ellers ville langtidscampere, når tallet bliver mindre, kan ikke komme ind og få en plads.
Men jeg er glad for ministerens tilkendegivelse og håber
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Det er jo det at finde en afvejning.
Når man er på campingferie, så ønsker man at komme hen et sted, hvor folk er i den samme situation, som man selv er, man er på farten, man er med sin vogn osv.
Dér tror jeg ikke, det gør noget, at nogle enkelte har boet der i en længere periode, men hvis hele pladsen er præget af, at det er fastliggere, jeg havde nær sagt med perlegrus og flagstang osv., altså åndeligt talt, så er det en anden oplevelse, og vi vil gerne, også af hensyn til vores udenlandske gæster, give mulighed for, at man kan opleve de danske campingpladser på den gode måde.
Derfor er det en balance, og jeg vil meget gerne være med til at undersøge, hvordan reglerne virker osv., men alle vi, der har arbejdet med det her: de kommunale organisationer, Dansk Camping Union, Friluftsrådet, har været enige om, at der skulle en opstramning til, men at den til gengæld - det var mit synspunkt - skulle ske på en ordentlig og menneskelig måde.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-27:
Jo, men sådan, som jeg oplever ministerens svar her, så tror jeg også, at det spørgsmål, jeg har stillet, er dækket ind.
Jeg vil så blot sige, at min oplevelse er, at der findes mange borgere, som har stor fornøjelse af at have en campingvogn og også bo i den hele sommeren.
Ikke mindst børn har stor fordel af det, for i hvert fald nogle familier har meget svært ved at købe sommerhus, som jo er kommet meget højt op i pris.
Jeg tror faktisk, at vi vil få et stigende tryk på det her område, men jeg er godt tilfreds med, at ministeren vil tage hånd om det og undersøge, hvordan det udvikler sig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aase D. Madsen (DF), 2001-03-27:
Der er kommet en ny bekendtgørelse om, at mindre vindmøller kan saneres, og de kan saneres, således at de får adgang til tre gange så stor en kapacitet til en meget stor overpris på den el, som de skal producere fremover.
Det kan andre nye vindmølleejere ikke få.
Mener ministeren ikke, at der ligger et gavemoment eller en formuefordel eller fordel på anden måde fra statens side, når man på den måde giver disse nuværende vindmølleejere en meget, meget stor præference?
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Det er en kæmpe fordel for det danske samfund, at vi har været i stand til at skifte så hurtigt fra forurenende energikilder til vedvarende energikilder.
Vi kommer vel i år op på 2.400 MW på land, og det er en ottedobling på mindre end 10 år.
Vi bygger nu havvindmøller, Dansk Industri har en kanonstor eksport, en milliardeksport, og det vokser og vokser fra år til år, men der er én ting, der er dårlig, og det er, at vi har for mange ineffektive møller, der er placeret forkert.
Dér har de partier, og det er et meget bredt flertal her i Folketinget, der står bag elreformen og de øvrige energireformer, været enige om, at der skulle gives en tilskyndelse til dem, der ejer de gamle møller, til at få dem revet ned og erstattet af betydelig færre, men mere effektive møller.
Fru Aase D. Madsen ved, at for at få dem til det i et kapitalistisk samfund skal der altså være en økonomisk tilskyndelse, og det er der også i denne her ordning, så svaret er ja.
Aase D. Madsen (DF), 2001-03-27:
Ministeren er meget skråsikker på det her, men ministeren svarede ikke på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om der ligger et gavemoment.
Det er jo et gavemoment fra borger til borger.
Den store overpris skal betales af borgerne, og der vil jeg spørge: Kan det virkelig være rigtigt, at man juridisk kan tage penge fra én gruppe borgere og fylde dem over i en anden specielt udvalgt gruppes lommer i form af den overpris, som man giver?
Det er et rent og skært gavemoment i mine øjne.
Ja, det er jo rigtigt, det der med fordelingspolitikken, men jeg synes, det er lidt dårligt at skyde os i skoene, at vi specielt i Dansk Folkeparti er glade for at flytte værdierne fra de højestlønnede til de lavestlønnede.
Jeg tror, det er lige modsat, hr. minister, og det ved ministeren udmærket godt. Med hensyn til at flytte rundt på gaverne der, så er det jo normalt, at i det øjeblik, man får en gave forærende, så skal man betale en eller anden form for skat af den.
Og ja, der kommer noget skat, men der ligger jo også en formueværdi, en kapitaliseret formueværdi i det, og det er det, jeg spørger, om ministeren vil få et eller andet juridisk responsum på.
Jeg synes, det er en meget, meget speget sag, og jeg har også hørt andre steder, at der ligger nogle problemer i den sag.
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Ja, man betaler selvfølgelig skat, når man tjener penge på denne her ordning.
De, der ejer de her møller, betaler skat i dag, og nu får de nogle nye møller, og her skal de også betale skat af den indtjening, de har.
De skal ikke betale formueskat.
Hvorfor skal de ikke betale formueskat?
Fordi formueskatten er afskaffet.
Hvis nu fru Aase D. Madsen vil genindføre formueskatten specielt for vindmølleejere, der ejer nye møller i stedet for gamle møller, så er det et forslag, der er så komplekst, så interessant i sin bagvedliggende tankegang, at jeg ikke har intellektuel kapacitet til at svare på det inden for svarrammen på 1 minut.
Aase D. Madsen (DF), 2001-03-27:
Ja, ja.
O.k. o.k. o.k.
Ministeren kan kalde det, hvad ministeren vil, men så må jeg jo spørge skriftligt og bede om det andre steder.
Jeg vil gerne have en udredning af, hvad type af gavemoment der ligger i det.
Man kan jo næsten ikke forære fem flade øre væk, uden man skal betale skat.
Her forærer ministeren og de partier, der har været med til det, direkte en formuefordel fra den ene borger til den anden, uden at det har passeret nogen som helst finanslov eller noget som helst.
Derfor vil jeg gerne have at vide, om der kan ligge noget juridisk i det?
Så kan ministeren kalde det formueskat, eller hvad der er afskaffet, eller hvad ministeren vil.
Jeg vil bare gerne have en juridisk udredning af, hvad der ligger i den her sag.
Det er ikke helt så ligetil, som ministeren gerne vil gøre det.
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Jeg har ikke haft det sarteste ønske om at forvirre fru Aase D. Madsen.
Jeg synes, fru Aase D. Madsens spørgsmål har kastet betydelig forvirring ind i mit sind.
Og hvis det kan bidrage til at gøre hende glad at få udredt de her ting, som er fuldstændig legitime, så er hun meget velkommen til at stille mig de spørgsmål.
Jeg skal sørge for, at hun får et ordentligt svar.
Hvorfor giver vi - ikke en gave - men et incitament?
Det gør vi, fordi vi er interesserede i at få en masse gamle, grimme møller væk og få dem erstattet af nogle færre, bedre ydende møller.
Det er til fordel for alle i det danske samfund.
Vi får mere strøm og et kønnere landskab, og det er det, jeg arbejder for.
Det vil jeg godt være med til også som elforbruger at give en lille skilling til.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-27:
Ministeren siger, at vindmøller i forhold til eksporten og CO2 har været en stor succes.
Det er jeg enig i.
Nu vil jeg godt vide, hvor stor succes der har været med at få fjernet de gamle vindmøller.
Jeg har forstået spørgsmålet derhen, at de nye giver tre gange så stor effekt som de gamle vindmøller.
egentlig med at få de gamle vindmøller fjernet?