runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-10:
Som medlem af et regeringsparti har jeg med lidt forundring hørt på den udveksling mellem hr. Peter Brixtofte og hr. Jes Lunde, som lige har fundet sted, for jeg kan forstå, at der er bevægelser i terrænet.
Men jeg må nu også indrømme, at jeg har hørt meldingerne tidligere i aften fra hr. Peter Brixtofte og hr. Flemming Hansen som indbyrdes meget forskellige.
Så hvad det er for et kompromis, hr. Peter Brixtofte vil være med til, er stadig væk en stor gåde for mig.
Derimod står det helt klart for mig, hvad det er, hr. Flemming Hansen har tilbudt.
Det var han meget præcis med, og det synes jeg da er interessant for én, som i øvrigt ikke har del i denne aftale, kan jeg se, for den skal jo åbenbart indgås mellem SF og V og K, kan jeg forstå på det hele.
Men med dette forslag om at ændre selskabsligningen tages der et skridt, som Det Radikale Venstre bifalder, for vi har længe været foruroligede over meldingerne om den meget forskellige ligningsindsats i kommunerne, og vi har været foruroligede over de røster om den manglende retssikkerhed i skattesystemet, som disse forskelle har givet anledning til.
Og når forliget herinde så har indebåret, at man skulle gå i gang med det nu, har vi sagt: Det går vi så i gang med, for vi har ikke noget at indvende imod princippet om at flytte selskabsligningen for de større selskaber over i statsligt regi.
Det synes vi er helt igennem fornuftigt, og derfor har vi ikke haft noget at indvende imod den del af finanslovaftalen.
Tværtimod har vi bifaldet det.
Men hvad der så i øvrigt skal ske med de meldinger fra folk, der ikke har været med i forligsteksten her,
bliver jo interessant at se.
Måske forhandles der netop i disse sekunder tværs over gulvet.
Det kan vi ikke rigtig gennemskue, men jeg er i hvert fald nysgerrig observatør til det spil, der foregår.
Peter Brixtofte (V), 1997-12-10:
Der er to punkter, der for mig og Venstre er afgørende, og det ene er spørgsmålet om nogle meget store firmaer i Danmark, som er internationale, og som man må sige måske skulle lignes nationalt.
Venstre har forståelse for, at man godt kunne finde en ordning på det, men der er 70.000 selskaber, der kommer ind med den her vedtagelse - 70.000 selskaber - og der er kun et meget lille antal selskaber, som opfylder de andre kriterier.
Derfor er det forkert at føre 70.000 selskaber ind under en forkert ordning af hensyn til nogle få hundrede.
Hvorfor ikke komme ind de steder, hvor man måske så siger: Ud fra nogle kriterier synes vi ikke, det fungerer ordentligt, kunne vi ikke lave det om dér?
Men som det er i forslaget, starter man med at smadre alle selskabsligninger i alle kommuner, og derefter skal Told og Skat ud og udlicitere det.
Og dér har jeg Kommunernes Landsforenings ord for, at der vil kommunerne ikke byde.
Flemming Hansen (KF), 1997-12-10:
Fru Elisabeth Arnold siger, at der er forskellige meldinger fra Venstre og De Konservative, men man kan jo så sige, at efter hr. Peter Brixtoftes indlæg her er der ikke længere forskellige meldinger.
Jeg tror, vi har sagt det samme.
Vi har endda nævnt de samme 70.000 og ca. 1.000.
Og det, jeg gerne vi have belyst
- det er til fru Elisabeth Arnold, men det gælder også fru Sonja Albrink -
, selv om jeg godt forstår, at når man laver en finanslovaftale, er det svært at ændre de holdninger, man nu har lagt sig på, men en finanslovaftale baserer sig jo normalt på noget økonomi, og vi har flere ordføreres udtryk for, der ikke er økonomi i det her, der vedrører finansloven, om det var så urimeligt at vente en måneds tid og lave et ordentligt stykke arbejde.
Det har vi jo en meget god kutyme for i Skatteudvalget, synes jeg nok, og det plejer fru Elisabeth Arnold da i allerhøjeste grad at medvirke til.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-10:
Nu kan man jo høre, at der er bevægelse også hos hr. Peter
Brixtofte
Der bliver straks udarbejdet nye modeller her under selve debatten, og det er noget af det, som vi af og til er ude for i skatteordførerkredsen.
Der sker ting og sager, mens debatten foregår, og det synes jeg da som medlem af et folkestyre er utrolig spændende at være med til.
Det er noget af det, der gør det sjovt at være herinde.
Og jeg synes, det er interessant at se, at både Venstre og De Konservative er på vild flugt fra deres tidligere meget stejle afvisning af det her forslag.
Nu vil de gerne forhandle.
Nu er der spændende ting i det.
De vil gerne være med.
Det er vi fra radikal side meget interesseret i, men der er selvfølgelig også andre parter at tage hensyn til.
Flemming Hansen (KF), 1997-12-10:
Jeg synes, det er lige stærkt nok at sige, at vi er på vild flugt.
Vi står ved en førstebehandling, og det har ikke været diskuteret før.
Jeg gjorde som formand for Skatteudvalget den undtagelse at sige til organisationerne: Vi har så kort tid at behandle det på, at I gerne må komme i deputation, inden vi førstebehandler forslaget.
Det gjorde de kl. 9.30 i formiddags.
Så man kan da ikke sige, at vi er på vild flugt, fordi vi lægger op til at lave et stykke fornuftigt politisk arbejde.
Frank Aaen (EL), 1997-12-10:
Enhedslisten er enig i, at der er brug for at løfte ansvaret for ligningen af selskaber op på et højere niveau for at sikre en mere ensartet og effektiv ligning.
Vi er enige i det foreslåede, at efter aftale kan det praktiske arbejde foretages i de kommuner, der har styr på det, og at det også oftest nok vil være sådan, at mindre virksomheder fortsat vil blive lignet på det kommunale niveau, medens større og mere komplicerede sager flyttes op i regionerne.
Vi er også enige i den forenkling, hvor ansvaret for skat, moms og afgifter samles i samme instans.
Det giver ikke alene en forenkling, det giver selvfølgelig også, hvis man vil bruge det, en bedre mulighed for at afsløre snyd ude i virksomhederne.
Og så kan vi forhandle på det grundlag med de partier, der er enige i det.
Ellers tror jeg, at det bliver en trænering, hvor man bare ønsker at forhale og eventuelt forpurre forslaget.
Derfor vil jeg også godt sige til V og K, som siger, at det kun er de store, der skal flyttes op på statsligt niveau:
Nej, det er jo ikke rigtigt.
Lad mig bare nævne med fare for igen at få en selskabstømmer i hovedet af hr. Peter Brixtofte, at selskabstømmerne jo helt udelukkende var mindre selskaber.
Momssnyden, som i dag er en meget brugt måde at snyde det offentlige for penge på, foregår også i mindre selskaber.
Og jeg tror, at hvis man går snydet igennem, vil man opdage, at det typisk foregår i de mindre selskaber. Jeg kan godt nævne et eksempel på, hvordan jeg mener, at det kan gå grueligt galt, når vi har givet kommunerne ansvaret.
En fjerdedel af alle de selskaber, der blev tømt af selskabstømmerne, passerede enten i startfasen eller i slutfasen Gentofte Kommune.
En kommune her i landet med et par procent af landets befolkning havde samlet en fjerdedel af alle selskabstømte selskaber over kommunens skatteligning.
Derude skyldes i dag 400 mio. kr. på grund af selskabstømning.
Det havde jo sådan set nok været en god idé, at det ikke var Gentofte Kommune, der af den ene eller anden årsag var lidt forsømmelig i de sager.
Men lad mig sige med det samme, at vi altså ikke har nogen tiltro til, at det at flytte det op på statsniveau i regionerne er en garanti for effektivitet og for, at der ikke er huller i administrationen.
Jeg er sådan set bange for, at selv om det havde været told- og skatteregionen, der i den periode havde haft ansvaret for ligningen, havde det såmænd nok alligevel ikke stoppet selskabstømningen, og det er en helt anden historie.
Vi har tiltro til, at der bliver større chance for effektivitet, når det bliver flyttet op, end der er i dag.
Sonja Albrink (CD), 1997-12-10:
Det gammelkendte mundheld »lighed for loven« gælder ikke bare for mennesker med forskellig baggrund, men selvfølgelig også for virksomheder uanset størrelse og geografisk placering.
En virksomhed skal hverken straffes eller begunstiges, fordi den ligger i en eller anden bestemt kommune, og derfor har CD under finanslovforhandlingerne med regeringen drøftet muligheden for at gøre selskabsligningen mere ensartet.
Det er klart, at opgaven kunne være grebet an på mange forskellige måder, som jo hver især har sine fordele og ulemper.
Men som ministeren her har løst problemet, synes vi i CD, at ministeren deler sol og vind lige.
De kommuner, der har ekspertisen og tilstrækkelig arbejdskraft til at lave en ordentlig selskabsligning,
skal fortsætte med det, og i de mange mindre kommuner, hvor der ikke er et eller ganske få større selskaber, er der simpelt hen ikke mulighed for at opbygge en ordentlig ekspertise og erfaring i selskabsligning, og jeg er sikker på, at alle er tjent med, at ligningen her bliver lagt i en større pulje. Told og Skat skal sikre, at ligningen over hele landet bliver ensartet, og at forskelligartet indsats ikke gør det mere fordelagtigt for selskabet at ligge i en kommune frem for i nabokommunen.
Det har bestemt ikke været meningen med en kommunal selskabsligning.
Endelig synes jeg også, at det er værd at bemærke, at der ikke er lagt op til nogen ændring i den kommunale andel af selskabsskatterne, så CD kan give sin tilslutning til skatteministerens forslag, selv om der naturligvis godt kan være nogle detaljer, som vi skal se på under udvalgsbehandlingen.
Flemming Hansen (KF), 1997-12-10:
Jeg skal starte med at sige, at skatteministeren indledte med en meget morsom bemærkning om, at nogle af de borgerlige ordførere gentager sig selv.
Jeg registrerede nemlig, at hr. Buksti var oppe otte gange og fortælle om Rigsrevisionens beretning af 13. maj 1997.
Den står anført i lovforslaget, så den kender vi godt. Så skal jeg rose skatteministeren, fordi han har indset fornuften i, at vi får forhandlet om det her.
Jeg vil gerne igen tilkendegive, at vi ikke trækker noget i langdrag.
Skatteministeren kan sige, at vi er færdig den 1. februar eller den 1. marts, og så er vi færdige.
Hvis skatteministeren inviterer til forhandlinger, så kommer vi. Vi håber, at han inviterer, så kan vi godt sammen nå et rimeligt resultat.
Det tror jeg på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-10:
Først til fru Elisabeth Arnold
Dansk Folkeparti anerkender og respekterer og støtter
faktisk også, at Danmark er medlem af internationale konventioner.
Vi har også sagt, f.eks. når det drejer sig om flygtningepolitik, at vi selvfølgelig respekterer de internationalt indgåede aftaler, men at vi mener, at det er muligt at stramme den danske flygtningepolitik uden at komme i konflikt med internationale aftaler.
Det kan vi måske tage en debat om på et andet tidspunkt, men det er bare for at markere, at Dansk Folkeparti ikke går imod, at Danmark er med i internationale aftaler og konventioner.
Men vær nu lige ærlig: Det europæiske samarbejde er af en helt anden karakter. Det er jo ikke bundet op på tanken om, at det skal udvikle sig mellemstatsligt via konventioner og den slags; det er jo bundet op på en selvstændig retsorden med en selvstændig domstol og med en kommission, der kan være udfarende, osv. Og det er jo en opbygning, som har karakter af et eget land med nogle delstater.
Så kan vi diskutere rækkevidden, og hvor hurtigt man går frem, osv., men det er jo sagen i en nøddeskal, og derfor er det naturligvis noget helt andet.
Og så blot lige til hr. Duetoft:
Jeg vil godt anholde, at jeg skulle være sur, for det er jeg under ingen omstændigheder.
Jeg prøver at være et glad menneske og føler også, at jeg er det.
Og Dansk Folkeparti er et glad parti. Men jeg vil gerne sige, at når vi taler om krig versus fred, så er vi på fredens side, og vi ønsker et godt og stabilt samarbejde med vore nabolande, som selvfølgelig er baseret på fredelig sameksistens og fredelig samtale, men det har helt ærligt ikke noget at gøre med et projekt, hvor man nærmest skal kunne styre hinanden ned til mindste detalje og stemme hinanden ned.
Kim Behnke (FP), 1997-12-10:
Det var jo en lang vaden rundt i ingenting af en forligspartner.
Nu spørger jeg hr. Jes Lunde, som det også var tilfældet på det foregående forslag:
Hvad vil hr. Jes Lunde gøre, når Folketingets Skatteudvalg i morgen har programsat og afgivet betænkning over det her forslag?
Hvornår skal alle disse miljøvurderinger og grundige analyser osv. foregå?
Er det fra om et kvarter og så til i morgen, når Skatteudvalget mødes?
Eller hvordan vil SF håndtere den situation, at man leverer stemmer til noget, man er inderligt imod?
Det kan jo ikke nytte noget, at man går herop og siger, at man synes, det skal være en hel masse andre steder, på papæsker, på vaskepulver i granulatform, og jeg ved ikke hvad, og man så i morgen leverer stemmerne til, at det bras her bliver vedtaget.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-10:
Hr. Kristian Thulesen Dahl var så venlig at beskrive det, som han mente var tilhængernes vision om Europa, som et stort,
magtfuldt, stormagtslignende Europa, som skal bestemme en hel masse over de enkelte medlemmer.
Og så var han så venlig også at præsentere sin egen vision om et nyt Europa, nemlig et Europa, hvor alle landene selv bestemmer over alting: tobaksreklamerne i Jyllands-Posten, grænsekontrollen og modtagelsen af flygtninge osv. osv. Men det er jo ikke rigtigt, for selv de mest isolationistiske lande i Europa, f.eks. Schweiz, er medlemmer af internationale konventioner og har tiltrådt både menneskerettighedskonventionen og flygtningekonventionen og er medlemmer af Europarådet, hvor de også har tiltrådt tiltag mod forurening og tiltrådt andre former for samarbejde, hvor man altså er nødt til at enes om nogle af de spørgsmål, der skal løses gennem grænseoverskridende samarbejde. Så det hjælper ikke noget at sige, at EU bare er en stor magtfaktor, som undertrykker det enkelte lands handlefrihed. Alle landene har nogle forpligtelser til at være med i et samarbejde, og hverken Norge eller Schweiz er jo frigjort fra indflydelsen fra landene omkring dem.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-12-10:
Jeg tror godt, at Dansk Folkeparti kan konkludere, at den nye indenrigsminister aldeles ikke har sat sig ind i den betænkning, der lå tidligere, end ikke kender den.
Det er altså bare min konklusion.
Så må jeg sige til ministeren: Da jeg spurgte, om det var umagen værd, svarede ministeren, at det var det vel for regeringen.
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Jeg kan høre, at fru Pia Kjærsgaard fortsætter med karaktergivning af den nye minister.
Det overlader jeg fuldstændig til folketingsmedlemmernes egen bedømmelse.
Jeg håber, at det, vi fremlægger her, må samle et bredt flertal.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-12-10:
Så vil jeg bare spørge til allersidst: Har ministeren, siden ministeren tiltrådte, revurderet sin opfattelse af, at der sidste år kom 1.000 flygtninge til Danmark, sådan som ministeren svarede i sit første interview i Danmarks Radios tv-udsendelse »Profilen«?
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Der henvises til en udsendelse, der blev sendt den 20. oktober, »Profilen«, hvor der var sådan en lille gættekonkurrence om forskellige ting.
I selve udsendelsen korrigerede jeg det, så vidt jeg husker.
Det burde være nok, og ellers er det jo sendt skriftligt til Folketingets medlemmer, hvor man kan se, at jeg har korrigeret det.
Men det er jo ikke interessant; det er jo fortsat karaktergivning, man er ude på.
Og fortsæt bare med det, så fortsætter jeg med integrationspolitikken og udlændingepolitikken til gavn for Danmark i stedet for det småkævl, der kommer frem her. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1997-12-10:
»Vil ministeren redegøre for sagsgangen mellem Københavns Kommune og Indenrigsministeriet i spørgsmålet om konstituering i Københavns Kommune efter valget til borgerrepræsentationen den 18. november 1997?«
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Det drejer sig om konstituering i Københavns Kommune, og jeg er blevet anmodet om at redegøre for sagsgangen mellem Københavns Kommune og det ministerium, jeg er chef for, Indenrigsministeriet, i spørgsmålet om selve konstitueringen efter valget til borgerrepræsentationen den 18. november i år.
Denne vicedirektør spurgte, om det ville være lovligt, at overborgmesteren ved borgmestervalget, som foregår ved forholdstalsvalg, anmeldtes som en énmandsgruppe, så der altså blev en gruppe på 1, en på 33 og en på 21, for lige at trække det op.
Afdelingschefen svarede, at dette efter ministeriets opfattelse ville være lovligt.
Afdelingschefen henviste derved til bestemmelserne i § 24, stk. 3, i den kommunale styrelseslov.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1997-12-10:
Jeg kan forstå ministerens redegørelse således, at ministeren ikke på noget tidspunkt selv har været involveret i kontakten med Københavns Kommune i spørgsmålet om, hvordan og hvorledes loven skulle forstås med hensyn til de konstitueringsmuligheder, der er i Københavns Kommune.
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Jeg har ikke på noget tidspunkt været involveret, og jeg har, som jeg vistnok sagde tidligere, været meget forbavset over, at det kunne laves på den måde, men jeg må tage til efterretning, at det kan det, lovligt endda.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-10:
Ministeren nævner her i sin seneste besvarelse, at ministeren er blevet meget forbavset over, at det har kunnet foretages på denne her måde inden for lovlighedens rammer, og jeg tror, vi er flere, der deler det synspunkt med ministeren.
Også af de reaktioner, der er kommet, har man kunnet se, at det har overrasket mange, at man har kunnet lave denne her fidus i sidste øjeblik.
Derfor vil jeg gerne spørge indenrigsministeren, om det, at det nu er kommet op til overfladen, at dette her kan ske, har givet ministeren anledning til at overveje eventuelle forandringer i den eksisterende lovtilstand, så man ikke kommer ud for det her, der vel, selv om det er lovligt, må betegnes - og det vil jeg gerne høre ministerens kommentarer til - at være i hvert fald på kanten af det, der har været ånden i lovgivningen.
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Når jeg var forbavset, så er det, fordi jeg selv, hvad man jo bliver mindet om mange gange, kommer fra Århus, hvor vi har magistratsordning, og det har København også endnu, men det har de ikke efter den 1. januar.
Da har de en mellemformsstyre, en slags udvalgsstyre.
Det er klart, at det, jeg taler om her, ikke kan foregå i en magistratskommune.
Dem er der kun én tilbage af, nemlig Århus.
Dér er man nødt til at vælge rådmænd og borgmestre i ét forholdstal.
Men det kan det i en hvilken som helst anden kommune i Danmark, og derfor er jeg nødt til at sige, at når jeg blev forbavset, var det nok, fordi jeg tænkte i de gamle baner, at det stadig væk var en magistratsordning.
Det var det så ikke.
Nu har jeg ikke fået lejlighed til at tage stilling til det forud.
Jeg har ikke overvejet, om der skal laves en lovændring.
Skulle man gøre det, skal man i al fald have gennemgået, hvilke konsekvenser det vil få for 274 kommuner i Danmark, for der er jo mange enmandsgrupper her i landet, og jeg tør ikke sige, om man på den måde kommer til at ramme forkert, så det har jeg ikke overvejet.
Men det er klart, at hver gang der sker noget - der sker for øvrigt så meget ved denne konstituering i år - får man lejlighed til at overveje et eller andet.
Så jeg vil da ikke sige, jeg ikke overvejer, hvad der skal ske, men et lovforslag har jeg ikke lovet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-10:
Hvis jeg kan tage ministerens svar som udtryk for, at ministeren nu vil undersøge muligheden for at gribe ind over for denne her praksis, vil jeg sige, at så er jeg tilfreds med svaret.
Jeg vil gerne høre ministeren, om det er sådan, det kan tolkes, for der er ingen tvivl om, at man virkelig har været nede og granske mulighederne for at ændre de konstitueringsaftaler, der lå, med det her kunstgreb.
Der er heller ingen tvivl om, at når det kom bag på så mange - det er jo ikke bare ministeren, der er forbavset - så er det, fordi det er en unormal praksis, man her anvender.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministerens svar kan tages som et tilsagn om, at der nu sættes et arbejde i gang for at analysere muligheden for at komme det til livs.
Thorkild Simonsen (S), 1997-12-10:
Det var også en lidt besynderlig konstellation.
Sådan er der foregået meget, så jeg vil ikke sige generelt, at lige nøjagtig denne sag er værre end en række andre sager.
Jeg vil ikke give tilsagn om det nu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jette Gottlieb (EL), 1997-12-10:
»Betyder aftalen fra det ekstraordinære topmøde om beskæftigelsen i EU, at ministeren agter at fremrykke aktiveringspligten til efter 12 måneders ledighed?« Skriftlig begrundelse
Af dagpressen fremgår det, at ministeren foreslår aktiveringen fremrykket til efter et år, men det gør en væsentlig forskel, om det er en pligt, der indebærer, at dagpengeperioden dermed vil blive nedsat til et år.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det for at få en fornemmelse af regeringens lidt mere langsigtede arbejdsmarkedspolitiske planer, og jeg refererer til, at ministeren i Politiken den 22. november, hvor man omtalte EU's beskæftigelseskonference, udtalte: Vi kommer til at fremrykke de tilbud, vi skal give efter senest 24 måneder, og vi starter arbejdet næste år.
Vores mål er, at vi bliver det første EU-land, der lever op til EU's nye retningslinjer.
Det fremgår af den artikel, at de ledige skal have tilbud om aktivering allerede efter 12 måneders ledighed.
Så kommer mit spørgsmål: Er der med denne aktivering tale om et tilbud, eller er der tale om en aktiveringspligt, og vil det sige, at man eventuelt kan miste dagpengene, hvis man ikke siger ja til et sådant tilbud?
Jytte Andersen (S), 1997-12-10:
Danmark har været et af de mest aktive lande i EU, når det drejer sig om at sætte beskæftigelsen på dagsordenen, for fælles og forpligtende målsætninger på dette område er nødvendige, hvis det skal lykkes at nedbringe den høje europæiske arbejdsløshed.
Derfor mener jeg også, det er vigtigt, at Danmark er et foregangsland, når det drejer sig om at føre de vedtagne målsætninger ud i livet.
Hvordan EU-målsætningerne mere præcist skal udmøntes i dansk arbejdsmarkedspolitik,
skal vi selvfølgelig overveje nærmere.
Mange forskellige hensyn må indgå i de videre overvejelser om, hvilken model man skal vælge.
Ét hensyn er, at aktiveringsindsatsen fortsat skal indfange de målgrupper, som har størst behov for tilbud, og herudover er det vigtigt, at vi medtænker fordelene ved en regionalt tilpasset indsats i overvejelserne om en fremtidig aktiveringsindsats.
De regionalt styrede arbejdsmarkedspolitiske organer har bevist deres styrke ved de senere års positive udvikling på arbejdsmarkedet.
Udmøntning af EU-målsætningerne vil betyde, at flere ledige end i dag skal have et tilbud, men de præcise merudgifter er naturligvis afhængige af, hvilken model der vælges.
Der er altså tale om et kompliceret samspil mellem forskellige hensyn, som alle må indgå i overvejelserne, og der er derfor nedsat et embedsmandsudvalg med henblik på at undersøge, hvordan den tredje fase af arbejdsmarkedspolitikken skal være, altså videreudviklingen af den nuværende arbejdsmarkedsreform, og de henstillinger og de beslutninger, som EU har truffet, indgår naturligvis i embedsmandsudvalgets overvejelser.
Vi får senere mulighed for konkret at tage stilling til, på hvilken måde det skal implementeres i dansk arbejdsmarkedspolitik.
Jette Gottlieb (EL), 1997-12-10:
Jeg vil takke for svaret, men jeg vil gerne spørge lidt dybere med hensyn til, hvad der ligger i ordet tilbud, for det er for mig ikke helt veldefineret.
Jeg skal lige tilføje, at hvis der er tale om tilbud sådan i almindelig daglig tale, så er jeg selvfølgelig meget begejstret, hvis vi her knæsætter, at man skal have mulighed for at få tilbud, før man træder ind i aktivperioden.
Jeg mener, der er et stort behov for fremrykkede tilbud.
Jytte Andersen (S), 1997-12-10:
Som jeg sagde før, er der nedsat et embedsmandsudvalg med henblik på at videreudvikle arbejdsmarkedsreformen, når indfasningen omkring dagpengeperiodens længde på to år og tre års aktiveringsperiode er tilendebragt, og det er den i 1998.
Det er embedsmandsudvalget blevet bedt om at kigge på og
derudover på anbefalingerne fra EU.
Dertil er også at sige, at jeg har indledt trepartsdrøftelser med arbejdsmarkedets parter om det samme spørgsmål, nemlig hvordan man får den tredje fase af arbejdsmarkedspolitikken til at virke bedst muligt i en tid med højkonjunktur med stigende beskæftigelse.
Så det er selvfølgelig for tidligt nu at sige noget præcist om, hvordan tingene skal finde deres løsning.