runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-28:
Jeg vil fortsat vende mig mod den retorik, hvor man siger, at man nedlægger den.
Skal vi ikke blive enige om, at dens arbejde slutter, fordi vi i fællesskab lavede en 5-årig aftale, der udløber nu, og fordi fru Sandy Brinck ikke tog emnet op under de forhandlinger, der gik forud for det.
Er der ikke to muligheder?
Den første er, at det skulle være rigtigt, at referencegruppen skal fortsætte, skulle fru Sandy Brinck have taget det op under de sidste forhandlinger.
Den anden mulighed er, at vi - hvilket jeg synes er det mest saglige - i de næste satspuljeforhandlinger ser i fællesskab på, hvad vi bedst kan gøre for området, og ser bort fra, om det hedder en referencegruppe eller noget andet.
Sandy Brinck (S), 2004-05-28:
Ude på slotspladsen ligger der 762 bårebuketter, og det er en værdig og stærk måde at synliggøre problemets alvor, men også problemets omfang, på. Selv om der har været et fald i antallet af selvmord siden 1980, er der skræmmende udviklingstendenser, og antallet er også stadig alt, alt for højt.
Næsten 20 pct. af de 16-19-årige danskere har overvejet selvmord inden for det seneste år, og der er sket en stigning på 30 pct. i antallet
af selvmordsforsøg i den aldersgruppe fra 1999 til 2000.
Det er også bemærkelsesværdigt, at af de 762 selvmord, som fandt sted i 1999, stod mændene for hele 563.
Tendenserne bør sige os noget om, hvor vi skal sætte ind med forebyggelse.
Når der er klare mønstre, som viser, at nogle befolkningsgrupper er overrepræsenteret i selvmordsstatistikkerne, fortæller det os noget om disse gruppers livsvilkår, krisehåndtering osv. Uanset et generelt fald må vi altså sige, at antallet er for højt.
Som SF skriver i bemærkningerne, er det jo tankevækkende, at der dør flere af selvmord, end der dræbes i trafikken.
For at gøre det helt konkret dør der dagligt to medborgere, fordi deres liv er så miserabelt, at de ikke ser anden udvej end at tage deres eget liv.
Under SR-regeringen fik vi sammen med satspuljepartierne igangsat en handlingsplan, som skulle være 10-årig.
Nu er pengene, som fulgte med, ved at være brugt, og den referencegruppe, som fulgte planen, har regeringen besluttet at nedlægge i indeværende år.
Jeg har været inde på det i korte bemærkninger, men jeg skal ærligt indrømme, at ministerens udtalelser til Jyllands-Posten i dag ryster mig, fordi de vidner om, at ministeren har misforstået referencegruppens opgave.
Det er nemlig ikke sådan, som ministeren siger det til Jyllands-Posten, at referencegruppen skulle komme med anbefalinger.
Næh, referencegruppen skulle virkeliggøre de mange, omkring 100 anbefalinger, som Sundhedsstyrelsen allerede havde fremlagt.
Af diskussionen i dag er det allerede fremgået, at det ikke er alle anbefalinger, som er gennemført, og det virker ikke, som om regeringen har overvejet, hvilke af de tilbageværende der skal gennemføres.
Vi har ikke fået noget argument for, hvorfor de ikke skulle gennemføres, og der er derfor al mulig grund til, at vi fra Folketingets side tager debatten op og spørger: Hvad nu?
Regeringen har vel ikke tænkt sig at lade selvmord som samfundsproblem gå i glemmebogen?
Det tror jeg ikke, og jeg fornemmer også, at der er en fælles interesse i at bekæmpe problemet.
Men så kunne man bare ønske sig, at vi også kunne være fælles om at vedtage bl.a. dette beslutningsforslag. Socialdemokraterne synes, det er åbenlyst oplagt at tage diskussionen med udgangspunkt i de anbefalinger, som Sundhedsstyrelsen kom med, og se på: Hvor langt er vi nået?
Hvad er det, der mangler?
Hvordan kommer vi videre?
I forbindelse med den indsats skal vi kun beklage, at det organ, som kan lave den tværfaglige opfølgning, er lige nøjagtig det organ, som socialministeren frisk og frejdigt nedlægger.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Men jeg synes bare ikke rigtig, ministeren kom med en besvarelse, for når vi ikke kan få at vide eller få at se, hvad der står i redegørelsen, hvordan kan vi så vide, om skattehullet rent faktisk er lukket?
Jeg spurgte ministeren, om han kan garantere, at nu er det lukket, men det svarede ministeren ikke på. Så undrer det mig, at ministeren har måttet lede så mange år tilbage i ugeskriftet, 14 år tilbage tror jeg det var.
Vi andre har en helt dugfrisk skrivelse fra Justitsministeriets Lovafdeling, og her står der, at det normale er, at man udleverer kammeradvokatens redegørelser, så det forstår jeg ikke.
Men når det lovforslag, vi behandlede for lidt siden, blev sendt til fornyet udvalgsbehandling, vil jeg egentlig godt bede om, at vi også får forslaget her tilbage i udvalget, for det ville jo være skrækkeligt for skatteministeren, hvis der opstod den situation, at der var et skattehul, som ikke var lukket ordentligt.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-06-01:
Må jeg allerførst sige tak for en positiv modtagelse af forslaget og sige, at jeg synes, at den betænkning, der er afgivet, faktisk er ganske forstandig.
Her tænker jeg på stort set alle bidrag til betænkningen.
Jeg forstår godt de problemstillinger, der gives udtryk for, og glæder mig over, at et meget stort og bredt flertal i Folketinget siger, at nu skal dette hul lukkes effektivt.
Det er også det, der nu lægges op til.
Jeg vil gerne sige til hr. Albrechtsen, at det nu ikke var mig, der overfusede hr. Albrechtsens partifælle under førstebehandlingen, tværtimod.
Hvis hr. Albrechtsen læser mine bemærkninger, var de faktisk meget forsonende, men lad det nu ligge.
Det er sådan, at man havde en forventning om, at § 46 i elforsyningsloven sikrede en hermetisk tillukning.
Men en juridisk vurdering viste, at det kunne der være lidt fortolkningstvivl om, og disse juridiske tvister kan man jo ikke helt se væk fra.
I disse tilfælde har regeringen ligesom andre, der kan blive involveret i en retssag, behov for at kunne gøre sig overvejelser på grundlag af sagkyndig rådgivning, uden at andre får indsigt i rådgivningen.
Det er en problemstilling, som vi også vendte tidligere i dag under behandlingen af et andet lovforslag, og jeg tror, det er ganske almindeligt, at man spørger sin advokat uden at løbe risiko for, at problemet bliver alment kendt.
Det er derfor fast praksis, at regeringen ikke udleverer sådanne juridiske vurderinger til et folketingsudvalg, og det gælder også for disse vurderinger.
Angående eksempler på denne praksis kan jeg henvise til en artikel i Juristen fra 1990, side 360.
Derudover vil jeg gerne sige, at efter min opfattelse er vi med den betænkning, der er afgivet, landet på en fornuftig måde.
Jeg tror faktisk, vi er kommet så tæt på den rigtige løsning, som vi overhovedet kan komme i den øjeblikkelige situation.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Der var nogen debat under førstebehandlingen af dette lovforslag, fordi Enhedslisten advarede imod en generel elliberalisering og også imod mulighederne for den skattespekulation, der kunne åbnes for med elliberaliseringen.
Flere forligspartier overfaldt vores ordfører, men næppe var førstebehandlingen forbi, før skatteministeren fremkom med et ændringsforslag, fordi der er et hul i den gældende lovgivning.
Der er netop kommet svar til Skatteudvalget.
Jeg har ikke kunnet nå at gå rigtig i dybden med dem endnu, men det fremgår, at indtil nu har man faktisk tabt 230 mio. kr. - det er svaret på spørgsmål 8 - på grund af det skattehul, og så siger ministeren, at alle de skattehuller, han kender, skal lukkes - det står i spørgsmål 10 - men han kan naturligvis ikke give nogen garanti for, at der ikke er flere huller.
Jeg synes godt nok, at utrygheden breder sig.
Vi har jo også bedt om at få kammeradvokatens vurdering, og her svarer ministeren, at kammeradvokatens vurdering er indhentet som en del af det lovforberedende arbejde, og at der er praksis for, at denne type vurderinger ikke oversendes til Folketinget.
Derfor vil ministeren ikke udlevere brevvekslingen med
kammeradvokaten
Der er bare det ved det, at den almindelige praksis altså er - det har vi fra Justitsministeriets Lovafdeling - at det faktisk er normalt, at de ønskede oplysninger videregives med henblik på at sikre, at folketingsudvalgene har det fornødne saglige grundlag for at gennemføre lovgivningen.
Men denne normale praksis har ministeren altså tilsidesat i denne sag.
Nu er vi blevet ekstra opmærksomme på det.
Vi blev overfuset ved førstebehandlingen, men så viste det sig efterfølgende, at der var et skattehul, og nu viser det sig så, at vi ikke kan få det materiale, som skal til for at bedømme, om man nu så også har fået lukket alle de skattehuller der findes - hvilket jeg alvorligt vil betvivle i betragtning af, hvor kompliceret elliberaliseringen er.
Vi kunne jo høre, at lige for et øjeblik siden drøftede forligspartierne indbyrdes, hvad de egentlig har aftalt, og de nåede ikke til nogen egentlig konklusion.
Erik Mortensen (S), 2004-06-01:
Det er kun for at give en servicemeddelelse.
Af en eller anden mærkelig grund er hverken Socialdemokratiet eller Det Radikale Venstre nævnt som tilhængere af ændringsforslaget, og derfor vil jeg godt meddele her, at det er begge partier.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Vi er jo enige om, at når vi taler om transportvejene - uanset om det er el eller gas - er det vigtigt for konkurrencen og fuldstændig afgørende, også for mig som minister, at det er staten, der har den afgørende indflydelse, så vi får en fair konkurrence.
Derfor er der ikke andet at sige, end at jeg ligesom partierne i Folketinget er enig i, at det er vigtigt, at staten har indflydelse på de overordnede net, ligegyldigt om vi taler el eller gas, og jeg har altså ikke i sinde at sælge Gastra til en eller anden kommerciel ejer.
Erik Mortensen (S), 2004-06-01:
Jeg kan selvfølgelig kun være enig med de to foregående ordførere fra SF og Det Radikale Venstre, men man bliver selvfølgelig lidt nysgerrig og må spørge: Hvad ligger der egentlig bag, hvis Gastra ikke skal fungere sammen med EnergiNet Danmark?
Hvad skal det så?
Jeg tror, mange andre end jeg er spændte og spørger: Jamen hvad skal Gastra egentlig bruges til?
Fru Anne Grete Holmsgaard siger, at i øjeblikket er det mere eller mindre en pengemaskine, men der kunne måske også blive tale om et salg, så jeg tror nok, nysgerrigheden efterhånden tager overhånd.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Jeg synes ikke, jeg kan tilføre debatten ret meget mere ud over at sige, at Gastra ikke er med i den aftale, vi har indgået, men at vi vender tilbage for at diskutere Gastra.
Jeg har også tilkendegivet, at jeg ikke er tonedøv, og at jeg ved, hvad flertallet i Folketinget mener, og det er jo altid flertallet i Folketinget, der bestemmer.
Nu er gas og el jo forskellige ting, og vi har tidligere, da vi stadig sad i forhandling, diskuteret, om det skal ligge i samme selskab.
Det, jeg kan sige, er, at det er et flertal i Folketinget, der beslutter, hvor det skal ligge.
Vi har gentagne gange diskuteret det her i Folketingssalen, og jeg kan ikke bidrage med andet end at sige: Vi kommer jo tilbage til EnergiNet Danmark på et tidspunkt, og så beslutter vi, hvordan Gastra og EnergiNet Danmark skal se ud.
Martin Lidegaard (RV), 2004-06-01:
Det er lidt svært at vurdere, om vi kan komme længere, men er ministeren ikke enig i, at det sådan set også har været en del af hele forhandlingsforløbet, at gas og el skulle tænkes sammen, og at den løsning, der skal findes for hele systemansvaret, derfor også skulle tænkes om gas og el sammen?
Ministeren er forhåbentlig ikke kun påvirket af, at der nu er et flertal i Folketinget, ministeren er forhåbentlig også påvirket af sin indre overbevisning, for så kunne vi være lidt sikrere på, at det også ender med den løsning.
Jeg er helt på det rene med, at der er delspørgsmål, som bl.a. vedrører DONG og DONG's fremtid, og som selvfølgelig bør diskuteres, men det er ikke det, vi afæsker ministeren en forklaring om i dag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-01:
Det forstår jeg ikke at ministeren ikke kan, for det her har han vidst i lang tid, og jeg kan ikke se, hvorfor der er ting vedrørende DONG, der også skal afklares med DONG.
Gastra er skilt ud i sit eget selskab, men der er den lille finte ved det, at staten kan gafle overskuddet fra Gastra hvert år, men det kan staten ikke, når det kommer ind under EnergiNet Danmark.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er tilfredsstillende, at ministeren ikke giver en klar udmelding: Er ministeren indstillet på at få Gastra med over i EnergiNet Danmark, eller er ministeren ikke indstillet på det?
Spørgsmålet kommer jo ikke som en tyv om natten, det kommer ikke som et overraskelsesspørgsmål til ministeren her i dag, så der har faktisk været tid til at tænke over det.
Er ministeren en minister, der står op som en mand, som vil noget og siger, at selvfølgelig skal Gastra med?
Eller gemmer han sig bag finansministeren?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Jeg mener også, at der er forhold vedrørende DONG, som vi er nødt til at diskutere, og samtidig må jeg sige, at det er vigtigt, at vi fik skilt tingene ad, så jeg kan ikke komme med en klar udmelding om ja eller nej angående Gastra i dag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-01:
Ministeren sagde, at han ikke er tonedøv, og at han godt kan se og høre, at der er et flertal, der vil have Gastra lagt sammen med EnergiNet Danmark, men at vi ikke har lovgivningen om Gastra til behandling her og nu.
Det gode spørgsmål er så: Når ministeren fremlægger den lovgivning til efteråret, vil den så indeholde, at Gastra er med i EnergiNet Danmark?
Spørgsmålet kan sådan set besvares meget enkelt med et ja eller et nej, og det er temmelig afgørende, om det bliver et ja eller et nej.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Jeg vil starte med at sige tak til ordførerne for et godt, men ofte også vanskeligt forhandlingsforløb.
Jeg tror, at vi har lavet en rigtig god aftale for Danmark, så vores energiinfrastruktur nu kommer på plads, og vi får mulighed for at indrette vores infrastruktur sådan, at vi kan møde den liberalisering, vi ser i hele Europa.
Der ligger mange elementer i de to aftaler, som gjorde, at det var muligt at nå frem til et forlig.
Jeg synes, at når vi taler om så store tiltag, som har betydning for forbrugerne, for erhvervslivet og for beskæftigelsen, er det vigtigt, at vi kunne enes om det. Der var nogen kritik fra hr. Erik Mortensen.
Jeg mener ikke, den er helt berettiget, men jeg vil ikke bruge dagen i dag til at diskutere det.
Fru Anne Grete Holmsgaard spurgte direkte til en ting, nemlig fremtiden for Gastra.
Jeg er jo ikke tonedøv, og jeg er fuldstændig opmærksom på, at et flertal i Folketinget ønsker, at Gastra skal indgå i EnergiNet Danmark.
Det mener Socialdemokratiet, Kristendemokraterne, De Radikale og Dansk Folkeparti, ja, faktisk alle regeringens forligspartnere, også. Nu er det jo ikke EnergiNet Danmark, vi lovgiver om her i forbindelse med andenbehandlingen og tredjebehandlingen af dette lovforslag, så spørgsmålet om, hvordan staten fremover skal håndtere sit ejerskab på gassiden, må vi komme tilbage til, når vi skal udforme lovforslaget om EnergiNet Danmark.
Der kan også være spørgsmål vedrørende ejerskabet til DONG, som vi bør diskutere, og det vil jeg komme tilbage til, når vi skal oprette EnergiNet Danmark.
Det er klart, at vi må se på både sejladssikkerheden og miljøet, og når screeningen er gennemført, er jeg selvfølgelig klar til at tage diskussionen med aftaleparterne om, hvor havmølleparken i Østdanmark skal placeres.
Endnu en gang vil jeg på trods af modsætningerne sige tak til ordførerne.
Jeg ved godt, at vi har været lidt i bekneb med tiden, men det er jo ikke altid, man lige kan bestemme, hvornår et forlig skal indgås.
Jeg vil også sige tak til Energiudvalget for en god behandling af de mange spørgsmål og understrege, at ministeren jo også er mødt op i samråd, når det var nødvendigt.
Martin Lidegaard (RV), 2004-06-01:
Jeg skal ikke gentage hele debatten fra førstebehandlingen, men blot i tråd med det, som fru Anne Grete Holmsgaard var inde på, efterlyse en tilkendegivelse om Gastras fremtid.
Det er jo rigtigt, som SF's ordfører var inde på, at vi fra mange partiers side har lagt stor vægt på, at vi fik en samlet løsning.
Det skyldes i al enkelhed, at et samlet systemansvar, der får til opgave at sikre fremtidens energiforsyning i Danmark, netop bør omfatte både gasforsyningen og elforsyningen, så der er god logik i det.
Vi har accepteret fra forligspartiernes side, at der ikke kom en løsning i samme åndedrag, som vi lavede aftalen, men det var under den klare forudsætning, at der hurtigt ville komme et udspil fra ministeren om, hvordan det blev integreret.
Jeg vil gerne efterlyse en bekræftelse af, at det er noget, ministeren arbejder på højtryk med ud fra
en klar målsætning.
Jeg vil gerne kvittere for den meget store respekt, som ministeren udviser over for Folketinget og flertallet i Folketinget.
Sådan har jeg forstået ministerens holdning
hidtil, og derfor foruroliger det mig selvfølgelig, at ministeren ikke engang på dette forholdsvis generelle plan kan give denne tilkendegivelse.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-01:
Jeg forstår ikke, hvorfor ministeren siger, at udvalget nok skal få regeringens svar til Kommissionen i den udstrækning, de foreligger, for jeg kan da ikke forestille mig, at de ikke foreligger.
Brevet fra Kommissionen er dateret den 14. maj 2004.
Det er sendt til Danmarks permanente repræsentation i Bruxelles, og svaret skal være givet senest 10 arbejdsdage efter afsendelsen, så svaret må da være givet.
Jeg kan ikke forestille mig, at regeringen er mindre omhyggelig med at overholde datoer, når den skal svare Kommissionen, end da den skulle sende allokeringsplanen ud. Her var det overordentlig vigtigt, at den blev sendt til Kommissionen, det var vigtigere end at sende den i høring, så derfor blev allokeringsplanen simpelt hen ikke sendt i høring.
Den blev bare sendt af sted til Bruxelles.
Det må da også være sådan, når det gælder svaret til Bruxelles, så jeg vil gerne bede ministeren svare på: Har regeringen lavet et svar til Bruxelles, eller har regeringen ikke lavet et svar til Bruxelles?
Peter Christensen (V), 2004-06-01:
Vi har også set vurderingen af, om identitetskravene er opfyldt i lovforslaget.
Også jeg vil gerne medgive, at sammenhængen mellem den skattemæssige behandling af CO2-kvoter og den skattemæssige behandling af sildekvoter ikke er entydig.
Jeg synes, at når man skal vurdere og drøfte et sådant lovforslag, og man konstaterer, at det ikke er grundlovsstridigt, skal man også se på indholdet af forslaget: Hvad er det, der rent konkret foreslås?
Her er jeg nødt til kraftigt at understrege, at grunden til, at vi støtter forslaget, er, at det sådan set cementerer det udgangspunkt, som modtagerne af kvoterne har haft helt fra starten.
Situationen er altså ikke ny for fiskerne, det er netop den skattemæssige behandling, som de også forventede, da de købte kvoterne, og det vil sige, at den udmelding, der kom for over 1½ år siden, men som der nu er skabt tvivl om, cementeres og slås fast med lovforslaget. Derfor kan man sige, at der ikke ligger noget nyt i forslaget, og derfor synes jeg, at når man tager en drøftelse af, om forslaget kan behandles nu, er det vigtigt at holde sig for øje: Er det grundlovsstridigt?
Så er det klart, at behandlingen skal afsluttes omgående, men det er det ikke.
Og derefter: Er der vægtige grunde til, at det ikke fremsættes særskilt, altså efter sommerferien, men skal gennemføres nu? Jeg synes, der er tungtvejende årsager til det, og det skal slås fast med det samme, at den situation, som fiskerne har forventet skulle være gældende for et køb af en kvote, stadig er den, de kan regne med.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Da vi i Enhedslisten så dette lovforslag om, at lovforslaget om CO2-kvoter lige pludselig også skulle omfatte sildekvoter, troede vi først, at der var tale om en vittighed fra ministerens side, for sildekvoter og CO2-kvoter er jo unægtelig to ret så forskellige ting.
Men vi fandt altså ud af, at det var ministerens alvor, og vi bad gennem Skatteudvalget Lovsekretariatet om at vurdere identiteten af forslaget om sildekvoter, og som det allerede er nævnt af hr. Erik Mortensen, har Lovsekretariatet i Parlamentarisk Afdeling konkluderet, at det af hensyn til lovkvaliteten ville have været mest korrekt at gennemføre forslagene om ændringer som et selvstændigt lovforslag med tre behandlinger.
Vi har også fået bekræftet på spørgsmål til ministeren, at lovforslaget ikke har været i høring hos fiskerne.
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt at få en tilkendegivelse fra ministeren af, at det ikke er den korrekte fremgangsmåde, som er anvendt her.
Jeg tror, det var fru Aase D. Madsen, der under det foregående punkt stillede forslag om, at også lovforslaget her bør gå tilbage til udvalget.
Det vil jeg gerne støtte, for så kan vi få mulighed for også at få afklaret denne sag.
Det fremgår af notatet fra Parlamentarisk Afdeling, at i tilfælde af, at et ændringslovforslag ikke er klart i strid med grundloven, men spørgsmålet alligevel rejses, har Udvalget for Forretningsordenen besluttet, at spørgsmålet i første omgang overlades til fagudvalget, for at fagudvalget
kan beslutte, hvad der videre kan ske.
Det vil altså sige, at det er op til fagudvalget at tage stilling til, om lovkvaliteten og kvaliteten af det, der foregår, kan betragtes som værende høj nok, og jeg håber, ministeren vil forholde sig til det.
Erik Mortensen (S), 2004-06-01:
Vi er selvfølgelig indstillet på at fastholde
vores indstilling om at undlade at stemme til forslaget, fordi det er bundet direkte op på kvoteloven, som vi jo stemmer imod. Da jeg så svaret fra Lovsekretariatet om identitet eller mangel på samme, må jeg nok sige, at jeg blev lidt loren ved hele foretagendet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvem der tør udtale, at Lovsekretariatets beskrivelse af forløbet og spørgsmålet om identitet holder i landsretten eller i byretten for den sags skyld.
Som jeg læser det, er det en yderst betænkelig sag at blande de ting sammen. Bedre bliver det sådan set ikke af, at ministeren nævner, at efterfølgende vil makrelkvoter kunne behandles en gang til efteråret.
Det duer ikke.
Jeg synes ikke, det er rimeligt over for udvalget, at spørgsmålet skal behandles med så kort varsel, og så har vi oven i købet beskrivelsen fra Lovsekretariatet om identitetsspørgsmålet.
Jeg synes, det er kritisabelt, at vi skal køre sagen på denne måde.
Men indstillingen om at undlade at stemme holder formentlig, hvis der ikke efterfølgende, formentlig i morgen, kommer andre oplysninger om identitetsspørgsmålet.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Vi kunne godt starte en debat om dansk erhvervspolitik her i forbindelse med diskussionen om CO2-kvoteloven, men jeg vil blot sige til hr. Erik Mortensen, at så kunne vi jo diskutere mange andre elementer.
Så kunne vi også diskutere, hvorfor der ikke straks er et flertal i Folketinget, som støtter, at vi skal bruge 16 mia. kr. til en højteknologisk forskningsfond, og vi kunne også diskutere forskningsbevillingerne.
Selvfølgelig kan der skabes arbejde mange steder, men det er jo også et spørgsmål om, hvornår og hvordan vi bruger pengene fra statens side.
Det er jo hele tiden et spørgsmål om, hvor mange penge man sætter af.
Man kan diskutere, om man vil sætte x millioner kroner af til andre erhvervsfremmeprojekter, og man kan diskutere, om man vil sætte skatten på arbejde ned.
Det handler om prioriteringer hele vejen igennem, og jeg står ved regeringens politik.
Erik Mortensen (S), 2004-06-01:
Jeg hæftede mig ved ministerens gentagne bemærkninger om, at der også skal være arbejdspladser til folk i blåt arbejdstøj og ikke kun til akademikerne.
Så må spørgsmålet være - også i forlængelse af det indslag fra Tyskland, vi så i aftes, hvor man virkelig præciserede antallet af arbejdspladser, der er skabt i forbindelse med bl.a. vindmølleproduktion - om ikke en massiv satsning på alternative energisystemer, både vindmøller og andre teknikker, dette sagt af hensyn til fru Aase D. Madsen, også vil være med til at skabe arbejdspladser i Danmark til dem og ikke bare arbejdspladser til akademikere.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Det kan jeg kun bekræfte.