runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-17:
Kristeligt Folkeparti er enig i intentionerne i De Radikales forslag, men jeg er dog lidt usikker med hensyn til, om det er den rigtige metode, at godtgørelsen af omkostninger skal måles ud i millimeterstørrelse.
Jeg tror i hvert fald ikke, det giver mindre administrativt bøvl.
Intentionen om parallelitet mellem borgernes retssikkerhed på dette område og på en masse andre områder, altså parallelitet i, hvordan det offentlige optræder over for borgerne, når de er bagefter med et eller andet bidrag til det offentlige, er rigtig.
Det mangler vi faktisk på en række områder, og det vil vi meget gerne medvirke til at tage os af.
Da vi nu har hørt, at regeringen i går har fremsat et lovforslag om det samme emne, vil vi ikke give vores tilslutning til dette forslag.
Vi vil prøve at se forslagene i sammenhæng for at finde ud af, hvad vi synes der er bedst, og så skal vi nok give vores fulde tilslutning til et af dem, for intentionen er rigtig.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-01-17:
Jeg vil bare gerne spørge hr. Anders Samuelsen, hvorfor dette forslag kommer netop nu, lige præcis når De Radikale og Socialdemokratiet ikke længere er i regering sammen.
Hvorfor kom det ikke i løbet af de 9 år, de var i regering sammen, hvis det ikke har noget at gøre med Socialdemokratiets modvilje, som den socialdemokratiske ordfører i øvrigt også fremførte her fra Folketingets talerstol?
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-17:
Med hensyn til en sådan 9-årig periode, hvor Det Radikale Venstre var i regering sammen med Socialdemokratiet, er der dels nogle ting, man beslutter sig for på forhånd og derfor skriver ind i et regeringsgrundlag for at sikre, at man når frem til det.
De Konservative har jo også forsøgt at få skattenedsættelser kæmpet ind i et regeringsgrundlag med Venstre uden at have haft det store held med det.
Men derudover er der sager, som man rejser undervejs i forløbet, hvor man påpeger, at her er der faktisk noget, der også skal tages fat på.
Det har Det Radikale Venstre gjort adskillige gange under det tidligere regeringssamarbejde, og vi er faktisk også nået fuldstændig frem til målstregen og har fået det gennemført, præcis på samme måde som vi også ville have gjort her.
Derfor annoncerede vi klart og åbent fra Folketingets talerstol, at her var et felt, vi ville satse på, men så kom der et folketingsvalg, og nu har vi en anden regeringssituation.
Jeg har forstået på de nuværende regeringspartier, at de var meget indstillet på at gå ind i det arbejde, men jeg kan forstå nu, at det vil de ikke alligevel.
De vil tilsyneladende gerne sikre en ordning, som helt oplagt primært vil være til fordel for rådgivere og andre, som kan tjene penge på systemet, i stedet for at være et rimeligt system, der har det retssikkerhedselement i sig, som netop De Konservative plæderer så voldsomt for.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-01-17:
Det Konservative Folkeparti er tilhænger af at understøtte privat boligudlejning.
Det er klart, at der er et stort boligproblem i det hele taget i Danmark.
Lige nu er det vigtigt, at unge mennesker har noget at bo i.
Derfor mener vi, at forslaget fra regeringen er godt til på nuværende tidspunkt at løse dette boligproblem, i hvert fald for nogle unge mennesker.
Som det tidligere er blevet sagt i dag her fra talerstolen, har eksemplerne vist, at der er et potentiale
for mange flere værelsesudlejninger.
Det ønsker vi at understøtte.
Vi vil derfor også med dette forslag kunne forebygge situationer, hvor folk sort udlejer værelser.
Også det ser vi positivt på.
Det er klart, at der skal mange tiltag til på boligområdet, men vi mener, at dette forslag her og nu løser et konkret problem, i hvert fald for en række unge mennesker, og vi kan derfor tilslutte os forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Enhedslisten mener, at der udføres et godt stykke arbejde i foreninger og klubber af de frivillige ledere, og vi vil meget gerne være med til at afbureaukratisere deres arbejde, og det mener vi at det her forslag vil medvirke til.
Derfor er vi i udgangspunktet positive over for det.
Vi mener også, at det er fornuftigt, at reglerne for momsfritagelse for sådanne organisationer i så vidt omfang som muligt følger reglerne for skattefritagelse.
Vi vil derfor gå positivt ind i arbejdet omkring det her forslag.
Det kan jo tænkes, at skatteministeren kan fremlægge et, der er bedre, det ved man aldrig.
Vi vil dog håbe på, man hurtigst muligt får afbureaukratiseret området, så arbejdet bliver nemmere i organisationerne.
Dog vil vi tage højde for, om det eventuelt kunne være en idé at overveje en maksimumgrænse for, hvor stor omsætningen kan være i sådan en forening, hvis den skal beholde sin status som momsfri.
Det kan godt være, der er idé i ikke at have en grænse, men det er noget af det, vi vil kigge lidt nærmere på.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Vi kan støtte forslaget.
Jeg er klar over, at skatteministeren sagtens kan komme med noget, som indebærer, at der kommer færre penge til skatteministeren, for skatteministeren har den indstilling, at han vil have få penge i kassen. Vi opfatter det her forslag positivt og har svært ved at forstå, at det ikke skulle lette byrderne både administrativt for foreningerne og vel også for Told og Skat.
Så vi har altså lidt svært ved at forstå den der indvending, men det kan selvfølgelig være, at holdningen er, at når man har noget, der er bedre, har man svært ved at sige, at det, andre kommer med, er nogenlunde.
Det kan være, det er det, der er årsagen til den der afvisning.
Det er da legitimt nok, at regeringen med det flertal, som de jo har og bruger hele vejen igennem, siger: Vi kan lave noget, der er anderledes, og det vil vi så have banket igennem, og så må Socialdemokratiets og De Radikales forslag lide den skæbne, at det ikke kan vedtages.
Men vi havde tænkt os at støtte det, fordi det efter vores opfattelse ville være en hjælp til foreningerne.
Vi vil gerne se på det, skatteministeren kommer med, for det kan jo også være, at skatteministeren en gang imellem tænker på andet end at miste provenu og også tænker på at sikre, at tingene bliver sådan, at de er administrativt lettere at have med det at gøre.
Den mulighed vil jeg ikke udelukke.
Jeg har forstået på skatteministeren, at han i øjeblikket modtager mange gode ideer til, hvordan man kan gøre systemet enklere.
Det hilser jeg meget velkomment, hvis det kan lade sig gøre, bare det ikke betyder, at der er alt for mange penge, der fosser ud af skatteministerens kasse.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-17:
Det Radikale Venstre kan heller ikke støtte det her forslag, og vi har faktisk næsten de samme argumenter som SF.
For det første er vi fuldstændig imod at komplicere vort skattesystem yderligere i forhold til, hvordan det er i dag.
Vi er imod, at man på den måde udhuler skattesystemet.
I sidste ende bliver vi nødt til at hæve skatten på arbejde.
Det kan man så ikke gøre i den her regering, og så skal man i hvert fald ud at pege på, hvor man så vil hente pengene henne.
For det andet mener vi klart, at det her er et blufnummer ud over alle grænser.
Der er to områder, hvor det her kan have en effekt, og det er for leje-/andelsboliger med en leje under 3.000 kr. om måneden, eller også er det for ejerboliger, som har en værdi under 1,8 mio. kr.
Hvor mange af dem findes i den nærmeste omegn af København og Århus, hvor det her for alvor er et problem?
Der findes jo ikke nogen, for at sige det ligeud.
Nogle få stykker kunne man måske finde.
Det er kort sagt et blufnummer.
Vi støtter hverken særordninger i vores skattesystem eller blufnumre.
Derfor er vi imod.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Det er helt rigtigt, at der ikke er nogen, der kan sige, at de er imod, at der skal komme flere ungdomsboliger, at vi skal løse boligproblemerne.
Og det er også helt rigtigt, at det kommer meget an på metoden.
Flere boligministre er kaldt i samråd omkring de katastrofalt lange ventelister, især i uddannelsesbyerne.
I København vurderes det i øjeblikket, at 6.000-7.000 unge står på venteliste til en bolig.
Situationen er altså fuldstændig uholdbar, og det har den været alt, alt for længe.
Flere boligministre har lovet, at nu skulle der gang i sagerne, men det har begrænset sig til et par møder med borgmestre fra kommuner med de længste ventelister, og så er der lavet firefarvede foldere med ministerportrætter om alternative boformer for unge.
Det var først, da man i forbindelse med den seneste kommuneaftale lettede kommunernes indskudskapital fra 14 pct. til 7 pct. - i øvrigt et Enhedslisteforslag - at der er kommet gang i byggeriet.
Og det er godt, men det er ikke godt nok endnu.
Tidligere boligministre har haft en pulje til uddeling
til private udlejere.
Puljen blev ikke anvendt.
Der stod 18 mio. kr. på en konto i ministeriet, der var tiltænkt private udlejere, såfremt de ville leje ud til flygtninge og indvandrere.
Ikke engang denne her kontante præmiering kunne få dem til at deltage i at løfte deres del af det boligsociale ansvar.
Nu ser vi så et forslag om at give skatterabatter til boligejere, et bundfradrag på 24.000 kr.
Det kommer nok ikke bag på nogen, at ej heller Enhedslisten kan støtte det her forslag, fordi der igen er tale om en politik, hvor den, der har nok, skal have mere.
Skatterabatterne ville gøre større gavn, hvis de blev givet til SU-modtagerne, der er hårdt presset af de stigende huslejepriser.
Vi kan ikke støtte forslaget, men vi deltager gerne i at arbejde for at bygge nye ungdomsboliger og nye kollegier.
Derfor stiller vi i forbindelse med den kommende finanslov et forslag om at afsætte 1,2 mia. kr. til opførelse af flere boliger, og det er selvfølgelig et finansieret forslag.
Boligproblemerne løses ikke ved at give ejerne flere fradrag, men ved, at der bygges flere boliger.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-17:
Dette forslag er jo bare et af flere forslag, som skulle give flere boliger til unge, som Enhedslistens ordfører også nævnte: nedsættelse af den kommunale grundkapital.
Ministeren lovede på mødet i tirsdags, at man tager drøftelser med de private, og at der vil blive lavet tiltag, som også kunne sætte gang i det private boligbyggeri, som også gavner de unge.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Nej, det vil give de studerende en bedre tilværelse.
Som jeg sagde, stiller vi forslag til finansloven om at sætte l,2 mia. kr. af til bygning af nye boliger.
Det er det, der giver nye boliger.
Det andet giver bare de studerende en bedre hverdag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-17:
Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig det forslag her.
Det er ikke, fordi vi tror, at det flytter så utrolig meget, men jeg tror godt, at det kan fremskaffe lidt flere boliger.
Nu var hr. Aage Frandsen inde på, at hvis nogle boede i en for stor lejlighed og kunne leje et værelse ud, så kunne de jo flytte til en anden lejlighed.
Ja, det synes jeg også var ideelt, men det har vi jo forhindret ved de utrolige flytteomkostninger, vi har i Danmark.
Det er jo helt vildt, som det koster at flytte.
Ejendomsmæglerne er alt for dyre, og vi har moms på ejendomsmæglersalær og på advokatregninger og på flytning og hist op og kom herned.
Det koster alt for meget.
Og derfor har vi manglende fleksibilitet på boligmarkedet.
Det synes jeg virkelig er et stort problem.
Jeg synes, det er helt fint, at vi prøver det her.
Og skulle det gå for vidt og blive for dyrt, kan vi da bare sætte fradraget ned igen.
Det er jo kun et spørgsmål om, at der er politisk flertal for det, og det skifter jo sådan noget og har gjort det efter valget, har jeg lagt mærke til.
Vi er ikke så bange for at tilslutte os det her og prøve, om det giver lidt flere boliger.
Man kan også vælge at anlægge sådan en bæredygtighedsvurdering på det.
Der må det trods alt være mere bæredygtigt at udnytte de boliger, man har, end at give sig til at bygge nogle nye, hvilket vi jo altså også mener at man skal, men vi skal udnytte de ressourcer, vi har, og der passer det her fint.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-17:
Jeg vil gerne takke for en velvillig modtagelse af dette forslag.
Der er jo ingen tvivl om, at formålet med forslaget er at skaffe nogle flere ungdomsboliger.
Jeg synes, det virker utrolig hult, når folk, der ellers taler meget om de unges boligbehov, står her og nedgør et forslag, som ud fra et ressourcemæssigt synspunkt, bæredygtighedssynspunkt, økonomisk synspunkt, ud fra stort set alle synspunkter er positivt.
At vi udnytter den boligreserve, vi har i dette land, til noget fornuftigt, synes jeg er helt fantastisk at man kan gå imod.
Hr. Morten Bødskov skulle da også vende sig meget for overhovedet at finde et argument.
Til sidst mente han, han havde fundet et hår i suppen ved at tale om det usikre provenuskøn.
Det er forbløffende, synes jeg, at Socialdemokratiet i sin frustration over et regeringsskifte er kommet så langt ud, at man går imod et forslag af den karakter her, som virkelig kan være til gavn for mange unge specielt i de områder, som det her drejer sig om.
Dansk Folkeparti siger ja.
Kristeligt Folkeparti siger ja.
Hr. Aage Frandsen siger nej, og hr. Aage Frandsen siger
selvfølgelig nej sådan ud fra mere ideologiske synspunkter; det kan man da forstå.
Jamen altså her får man et fradrag.
Hvad er alternativet?
Alternativet er at bygge nogle ungdomsboliger, som jo skattemæssigt, provenumæssigt osv. vil koste mindst lige så meget.
Hr. Anders Samuelsen er lidt på samme galej, når han siger »af hensyn til systemet«.
Hvem sagde »mennesket først«?
Jamen hvorfor skal vi dog ikke tage hensyn til de unge? Er det dog ikke vigtigere at tage hensyn til de unge frem for et skattesystem, som hr. Anders Samuelsen mener vil få en lille skønhedsplet, hvis man gør det her?
Alt i alt tror jeg, at de unge har grund til at glæde sig over, at der heldigvis er et flertal bag dette forslag.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Først lige som en slags oplysning: Jeg skal ikke forsvare Socialdemokratiets argumentation, men det er jo altså ikke, fordi Socialdemokratiet er i opposition, at de er imod forslaget.
Det her forslag har vi set i Folketinget før fra de daværende oppositionspartier, og da var vi nogle, der var imod, og vi har sådan set stadig det samme standpunkt, og det går jeg også ud fra at Socialdemokratiet og De Radikale har.
Om de er i regering eller i opposition, de har det samme standpunkt.
Der er andre partier, der skifter standpunkt, når de kommer i regering; det har jeg også lagt mærke til.
Jeg vil godt spørge skatteministeren: Er det, som hr. Samuelsen nævnte, ikke korrekt, med hensyn til hvor lidt det betyder?
Er det ikke korrekt, at det betyder så utrolig lidt?
Og at dem, der i virkeligheden har glæde af det, er udlejerne - også nogle af de eksisterende udlejere?
Vi må have boret lidt nærmere i, hvem det er, der rent faktisk får glæde af det.
Skatteministeren ved heller ikke, hvor stort tabet kunne være.
Morten Bødskov (S), 2002-01-17:
Jeg vil bekræfte hr. Aage Frandsens udlægning af Socialdemokratiets synspunkter i forhold til det her forslag fra tidligere.
Nu stod skatteministeren heroppe og talte i vældig fine vendinger om en såkaldt boligreserve, men kunne vi ikke for det første få at vide, hvor stor skatteministeren rent faktisk mener denne boligreserve er.
Og for det andet: Hvor mange boliger, værelser til unge, mener skatteministeren, det her vil betydede.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Skatteministeren får det jo til at lyde, som om det her forslag er en revolution på boligområdet, får det til at lyde
, som om unge mennesker skal glæde sig over det her forslag, fordi unge i al fremtid så vil have en bolig.
Det er jo ikke tilfældet.
Det her er en lille flig af et forslag.
Det her er jo ikke noget, som skaber ekstra boliger.
Det skaber måske et værelse hist, et værelse pist, men mest af alt skaber det flere penge ned i lommerne på dem, der i forvejen har mest.
Hvad med at bruge de penge på at lave nogle boliger i stedet for?
Jeg vil gerne høre skatteministeren, om han, hvis han er så villig til at gøre situationen bedre for unge mennesker, så vil støtte et forslag om at afsætte 1,2 mia. kr. til at bygge nogle boliger for.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-17:
Det Radikale Venstre støtter indførelsen af den her momsfritagelse for velgørende og på anden måde almennyttige foreningers salg af varer og ydelser i forbindelse med afholdelse af foreningsaktiviteter.
Det var et forslag, som de tidligere regeringspartier arbejdede på, og som vi nu lægger frem i salen.
Jeg skal på den baggrund meddele, at Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-17:
Hvad med den ressourcebevidsthed, som Enhedslisten ellers taler så meget om?
Hvad med udnyttelse af den boligmasse, som vi allerede har bygget?
Hvad med den bæredygtighedsudvikling, som Enhedslisten er så optaget af?
Jeg synes oprigtig talt, det lyder hult.
Og jeg synes altså også, Socialdemokratiet må have det lidt svært. Socialdemokratiet gør et stort nummer ud af, at det her er et kæmpe problem for dem, der ejer boliger.
Jamen herreste gud, hvor mange er det, vi taler om?
Det er jo ikke noget kæmpe stort tal - om det er 5.000 eller 8.000 eller hvad - men det er under alle omstændigheder en hjælp i den rigtige retning, uden at vi behøver at bygge mere, uden at vi behøver at lave nye infrastrukturer, uden at vi behøver at investere i store, nye boliger, som vi ikke har samfundsøkonomisk basis for at investere i. Det er meget nemt for Enhedslisten at slå ud med armene og sige: Bare afsæt nogle milliarder.
Det kender vi godt, den har vi hørt før.
Her er et lille bitte forslag, det giver ikke den helt store effekt, det er jeg enig i, men det giver en effekt, og det gør det for meget, meget, meget små penge.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-17:
»Mennesket før systemet.
« Jeg synes da, at det var meget underholdende at høre skatteministeren før, men det var ikke særlig seriøst. Det Radikale Venstre har lagt et komplet forslag frem, som Venstre på grund af, at de har et eller andet rigidt skattestop, som de skal forholde sig til, ikke er i stand til at imødekomme, et forslag, som faktisk ville være en kæmpemæssig hjælp for størstedelen af befolkningen i forhold til at gennemskue skattesystemet.
Det være så det.
Noget andet er, at hvis det her forslag har en stor, stor effekt, må det jo i sig selv blive dyrt i manglende skatteindtægter. Hvis det har en lille bitte effekt, bliver det ikke ret dyrt.
Der er meget, der tyder på, at det her ikke bliver ret dyrt, men det komplicerer skattesystemet.
, og det er det, jeg mener bliver overset her.
Det her forslag kommer til at gøre en lille bitte forskel, men komplicerer systemet.
Man kan frygte, at det er det, der kommer til at kendetegne denne her regering, at det er en regering, der gør en lille bitte forskel og så heller ikke mere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Det er utroligt, at man med hån i stemmen kan sige: Så skal
vi bare bruge en masse penge på det.
Ja, gu fan' skal vi da bruge en masse penge på det her; det er da et kæmpe stort problem.
6.000-7.000 mennesker i København står uden bolig, så selvfølgelig skal vi da bruge en masse af samfundets ressourcer på at løse det problem. Så siger ministeren: Det har vi hørt før, at venstrefløjen blot beder om at få sat nogle milliarder af på finansloven.
Det er jo ikke sådan, at vi stiller ufinansierede forslag, ej heller i denne her sammenhæng.
Tværtimod har jeg tidligere i dag peget på et sted, hvor vi kunne få mellem 5 og 15 gange så mange penge ind i statskassen, som jeg her står og lover ud.
Morten Bødskov (S), 2002-01-17:
Det er jo et ganske interessant spørgsmål om, hvad pokker effekten ville være af det her.
Formålet med forslaget er jo, som der rigtigt nok står, og som vi er enige i, at man skal afhjælpe den mangel på ungdomsboliger, som viser sig hvert år specielt ved studiestart.
Under afsnittet om de provenumæssige konsekvenser står der: »Provenuvirkningen af forslaget er højst usikker og knytter sig såvel til antallet af udlejere ...« og andet.
Kunne man ikke godt forestille sig, at den usikkerhed, som ligger omkring provenuvirkningerne, også har indvirkning på en usikkerhed omkring effekten af forslaget, og at den meget, meget flotte retorik, som ministeren svinger sig op på, måske er noget hul, når det kommer til stykket.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-17:
Det er imidlertid en forudsætning for momsfritagelsen, at den ikke vil fremkalde konkurrencefordrejning i forhold
til de momsregistrerede virksomheder.
I bemærkningerne til forslaget er der nævnt en række kriterier, som kan lægges til grund ved vurderingen af, hvorvidt fritagelsen medfører ulige konkurrence.
I bemærkningerne nævnes det bl.a., at sælger en forening f.eks. sodavand til en pris, der svarer til den vejledende udsalgspris, vil fritagelsen ikke være konkurrencefordrejende.
Derudover er det en betingelse, at overskuddet anvendes fuldt ud til foreningens formål, og at overskuddets anvendelse kan dokumenteres.
Jeg vil gerne slå fast, at der er mange gode intentioner i dette forslag.
Regeringen arbejder med en række forslag, der har det sigte at gøre det lettere at drive forening i Danmark, at reducere de administrative byrder for foreningerne, og at løse nogle af de økonomiske problemer, som også nævnes her.
Vi har allerede bebudet en række forslag, som vil blive fremsat inden for regeringens første 100 dage.
Der vil allerede komme nogle om en uges tid.
Et af disse forslag vil være et forslag om momsfritagelse for foreninger, et forslag, der vil være mere vidtgående end det forslag, der her lægges på bordet.
Regeringen vil på den baggrund ikke anbefale L 37.
Peter Christensen (V), 2002-01-17:
Det er glædeligt at se, at de tidligere regeringspartier endelig har taget den holdning til sig, at foreningslivet skal lettes for nogle af de helt urimelige administrative byrder. Man kan selvfølgelig altid fundere lidt over, om det ikke ville have været klædeligt, at de samme mennesker havde fremsat det her lovforslag for meget længe siden.
Men det er selvfølgelig altid prisværdigt, at man vil lette de administrative byrder.
Spørgsmålet ved det her lovforslag er så, om man gør det på tilfredsstillende vis.
Det mener vi helt klart ikke er tilfældet.
Lad os afvente Skatteministeriet, der nøje gennemgår det her område og vil komme med et noget mere gennemarbejdet forslag, et forslag, som på en masse områder vil gå langt videre.
Særregel på særregel er ikke svaret på deres problemer.
Derfor håber vi i Venstre, at ministeriet vil kigge grundigt efter muligheden for at løse det her problem på en mere generel måde, så momsfritagelsen gennemføres uden alle mulige undtagelser.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at de berørte parter ved Danmarks Idræts-Forbund har stejlet over, hvad den tidligere regerings forslag indeholdt, og som det her forslag også indeholder.
De mener, at det gør tingene endnu mere indviklede, end de eksisterende regler.
Danmarks Idræts-Forbund udtalte den 30. december i Jyllands-Posten: »Hvis det var blevet gennemført, vil de frivillige faktisk få endnu sværere betingelser end nu.
Embedsmændene havde fyldt siderne med forbehold, og for hver pind blev det stadigt sværere at finde ud af«.
Det er mit helt klare indtryk, at den holdning også er dækkende for de andre idrætsorganisationer, der er her i landet.
Lad mig slå fast, at Venstre mener, at det frivillige arbejde er helt uundværligt.
Sagen er, at det danske samfund netop ville få det svært, hvis alle disse frivillige ildsjæle ikke blev belønnet.
De skal i det mindste kunne koncentrere sig om det frivillige arbejde, de gør så godt, og de skal ikke belemres med opslidende papirnusseri.
Derfor ser Venstre frem til at se ministerens kommende og med sikkerhed bedre forslag på området, og vi kan derfor ikke støtte det her forslag.