runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Jeg tror, at for alle dem, der har deltaget i forhandlingerne, har der ikke været nogen som helst tvivl om, hvilken vægt Det Radikale Venstre lagde på den 15. februar 2006.
Jeg er ikke sikker på, at fru Charlotte Dyremose var til stede, men jeg ved i hvert fald, at hr. Hans Andersen var til stede og kan bekræfte det, jeg sagde, og ministeren kan selvfølgelig også.
Ministeren sagde: Nej, nej, nej, der er ikke tale om, at vi på nogen måde kan ændre nogen dato.
Det vil så sige, at hele situationen omkring rammeaftalen faldt væk – forstået på den måde, at det, vi ønskede, var, at der blev etableret en rammeaftale, inden man hjemtog, og at der også skulle være enighed om hjemtagelsen.
Det faldt væk, fordi datoen den 15. februar 2006 ligger totalt fast.
Det var i hvert fald et af punkterne, og et andet punkt, vi lagde vægt på, var, som jeg også sagde, spørgsmålet om refusionsbeløbene.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Jeg forstår, at De Radikale ser de samme problemer i det system, vi har nu, som jeg selv har bemærket, og jeg er utrolig glad for opbakningen til, at det ikke er væsentligt, hvem der driver institutionen i den sidste ende, til at kommunerne rent faktisk kan påtage sig ansvaret, til decentraliseringsprocessen og til, at det er en fordel med én indgang.
Den opbakning er jeg utrolig glad for.
Med hensyn til økonomien ved vi jo, at den skal afklares ved en fremtidig udligningsreform, og derfor er mit spørgsmål til den radikale ordfører ganske enkelt: Ville Det Radikale Venstre i virkeligheden have kunnet stemme for lovforslaget, hvis vi bare havde udskudt processen 1 år?
Så ville jeg gerne have hørt det under forhandlingerne.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Nu skal jeg for det første huske at sige tak for alle de pastiller, folk så sødt har givet mig, for det gør, at jeg er i stand til at svare på spørgsmålene – jeg ved ikke, om jeg er i stand til det indholdsmæssigt, men i hvert fald stemmemæssigt.
Jeg vil gerne sige, at vi hele tiden har sagt – ellers havde vi jo heller ikke drømt om at gå til forhandlinger – at der er gode ting i forslaget.
Ellers havde vi jo ikke siddet time efter time hos socialministeren sammen med andre gode ordførere.
Men jeg tror sådan set også, at hr. Hans Andersen er klar over, hvad det er, vi er gået efter.
Vi er gået efter at prøve på at få en højere grad af klarlægning af økonomien, og vi har prøvet at få at vide, om vi i forbindelse med refusionsordninger og andre ordninger kunne få sikkerhed for, at de enkelte borgere i den enkelte kommune ikke blev usynlige.
Det tror jeg er fantastisk vigtigt.
Vi er også gået efter, at der blev skabt ro i forbindelse med overdragelsen af institutionerne, fordi vi tror, at for de mennesker, der bor på eller er afhængige af de institutioner, er ro, ro og atter ro afgørende.
Men det betyder ikke, at der ikke kan laves forandringer.
Det skal bare ske på en ordentlig måde, og hvis man overtager en institution uden at kende en rammeaftale, er der usikkerhed om institutionen.
Hans Andersen (V), 2005-06-16:
Jeg får nu bekræftet, at der er en lang række gode ting i dette lovforslag, og det glæder mig.
Med hensyn til enigheden: Ja, der skal netop være enighed om denne rammeaftale mellem kommunerne, og derfor må jeg endnu en gang sige, at det fremstår i hvert fald for mig noget uklart, hvorfor De Radikale ønsker at stemme imod dette lovforslag, når man i øvrigt kan fremhæve de mange gode tiltag, der er i lovforslaget.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Der er gode ting i denne reform.
Det har jeg aldrig lagt skjul på, og derfor synes jeg også, det er ærgerligt, at der har været stædighed angående det, som for os har været det afgørende omdrejningspunkt, nemlig at kommunerne skulle blive enige i forbindelse med rammeaftalerne, og at der dermed skulle være enighed om, hvem der skal drive de højt specialiserede institutioner.
Hans Andersen (V), 2005-06-16:
Under den tidligere debat med fru Mette Frederiksen fra Socialdemokraterne var konklusionen, at denne reform samlet set er en forringelse.
Jeg vil bare spørge, om De Radikale er enige i, at den er en forringelse, når vi kigger på, hvordan tingene fungerer i dag.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Nu tog det mig ca. 10 minutter at argumentere for, hvorfor vi ikke kan stemme for forslaget, og det har jeg altså ikke mulighed for at gentage i en kort bemærkning.
Men jeg nævnte bl.a. rammeaftalerne som omdrejningspunktet.
Regeringspartierne lægger afgørende vægt på driftsansvaret, mens vi lægger afgørende vægt på, at det er en ordentlig institution til gavn for borgerne, og ikke om det er den ene eller den anden, der driver den.
Derfor mener vi også, at der skal gives så god tid, at vi sikrer os, at den institution, der skal overflyttes, også kan overflyttes på ordentlige vilkår, og at der frem for alt ikke skabes usikkerhed hos de mennesker, der er på institutionen.
Hvis man har arbejdet med det område – og det har de fleste socialordførere – ved man også, at usikkerhed i forbindelse med f.eks. botilbud og alt sådan noget er virkelig, virkelig skadeligt for handicappede mennesker.
Ro, stabilitet og sikkerhed er fuldstændig afgørende i de situationer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-06-16:
Det, jeg bad fru Lone Dybkjær om at forholde sig til, var måske ikke i så høj grad, hvorfor Socialdemokraterne mener det, de mener, men lige præcis hvad De Radikale mener.
Jeg forstår på fru Lone Dybkjær, at De Radikale mener, at én indgang er godt, og det vil sige, at det kan jeg føje til listen, der siger, at De Radikale har tillid til kommunerne, og at De Radiale har et ønske om decentralisering.
Det er jo også de tre overordnede punkter i strukturreformen.
Men jeg bliver nødt til at spørge fru Lone Dybkjær: Jeg forstod også, at VISO er en god idé, og hvad er det så, der er galt?
Hvad skal der helt konkret til, hvis De Radikale skal kunne stemme for lovforslaget?
Som jeg mindes det, har De Radikale jo heller ikke stillet ændringsforslag til forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Jeg kan oplyse hr. Christian H. Hansen om, at det har vi ikke brug for sommerferien til at tænke over.
Men hr. Christian H. Hansen må have glemt at høre efter alt, hvad der er blevet sagt i denne debat.
Jeg begrundede netop regeringens afvisning af beslutningsforslaget med, at det indeholder et krav om, at der skal indføres maksimalpriser i de kommunale madordninger, hvilket jeg ikke synes er rigtigt.
Jeg synes, det er en kommunal opgave.
Ole Stavad (S), 2005-06-16:
Jeg er lidt ked af, at det er, som om Venstres og De Konservatives ordførere, her er det så den konservative ordfører, ikke har gjort sig ulejlighed med at læse de meget grundige betænkningsbidrag, vi har skrevet, hvor vi meget præcist har klargjort, hvad vi mener er problemet.
Jeg vil godt sige, at forslaget her kan der ikke repareres på, så vi mener, at vi kan stå inde for det med ændringsforslag.
Dette forslag kan man kun gøre en ting ved, og det er at stemme det ned.
Men vi har angivet, hvor vi mener, at vi kunne være gået ind og have løst nogle af problemerne eksempelvis med sundhedsbidraget fra kommunerne.
Der har vi lagt op til i de drøftelser, vi har haft hos ministeren, at se, om vi ikke kunne få lavet en model; vi har ikke ekspertise til at lave den.
Det har ministeren afvist og har sagt, at hvis det var sådan, at der skulle laves om på den sundhedsmodel, der var, så var der ikke mere at forhandle om.
Så vi kan sige, at der ikke har været nogen invitation eller nogen åbning fra regeringens side til overhovedet at have en drøftelse med oppositionen på det område.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-16:
Det, der får mig til at tage ordet, er, at Venstres ordfører påstod, at slagtning uden forudgående bedøvelse ikke finder sted her i landet.
Jeg synes, det er utroligt, at et medlem af Venstre kan påstå, at det ikke finder sted.
De grupper, der har den opfattelse, at det skal være halalslagtning og schæchtning, har altså deres egne steder, hvor de slagter dyrene, og de sender dem selvfølgelig ikke til Danish Crown, eller hvor det nu kan være, for at få dem slagtet.
Mange står faktisk ude på åben mark og slagter de dyr, fordi der ikke skal være offentlighed om det.
Jeg ved ikke, hvor Venstres ordfører har trådt sine barnesko, men det er i hvert fald ikke M053S47324871subh.fm Page 4882
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM på landet, for så ville han være klar over, at den slags foregår utrolig mange steder i små slagtehuse rundtomkring i landet uden bedøvelse af dyrene, fordi blodet skal løbe ud af dyrene, mens de lever.
Det må være en mærkelig verden, Venstres ordfører lever i.
Det kan godt være, det er inde i byen.
Der foregår selvfølgelig ikke halalslagtning inde midt i København, medmindre der er nogle, der har dyr på altanen og får dem slagtet her.
Det skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige noget om, det kender jeg ikke noget til, men ude på landet sker der direkte slagtning uden bedøvelse.
Per Clausen (EL), 2005-06-16:
Justitsministeren har allerede svaret på et § 20spørgsmål om, hvorvidt der foregår slagtninger uden bedøvelse i Danmark.
Jeg har stillet det spørgsmål, og jeg har fået det svar, at det gør der ikke, og det betyder selvfølgelig også, at det ikke er det allerstørste dyrevelfærdsproblem, vi har i Danmark.
Jeg må sige til hr. Christian H. Hansen, at det vel ikke kan overraske ham, at Venstre og De Konservative indtager den holdning til dyrevelfærd, når vi tænker på, hvilken holdning de indtager til den måde, vi behandler dyr på i dansk landbrug med transporter, tilstanden i staldene osv.
Problemet er jo bare – og det vil jeg ikke undlade at sige – at når vi kommer til de virkelig store dyrevelfærdsproblemer her i landet, synes jeg, det kniber en lille smule med at få støtte fra Dansk Folkeparti.
Men det skal ikke forhindre, at vi hjælper med at løse et lille problem, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at løse de store problemer.
Jeg synes bare, at overraskelse og skuffelse over Venstre og De Konservative i denne sag er der ingen grund til at have.
Nu har man Det Mosaiske Troessamfund at hænge sin hat på her, ellers er det jo landmændenes humane sindelag eller indtægterne i landbruget, man hænger sin hat på.
Man finder altid en undskyldning, og det må hr. Christian H. Hansen bare sande, også i dette tilfælde.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-16:
Det er et helt deja-vu, for præcis den samme debat havde vi under førstebehandlingen, men lad os bare tage den igen.
Jeg sagde præcis det samme til hr. Christian H. Hansen under førstebehandlingen, men lad mig da gentage mig selv.
Der foregår ikke slagtninger uden bedøvelse nogen steder i landet, sådan som situationen er i dag, og det tror jeg egentlig også godt hr. Christian H. Hansen ved alt om.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-16:
Jeg er da glad for, at Venstres ordfører siger, at disse former for slagtninger ikke finder sted i Danmark, og da Venstre jo er en del af regeringen, vil det altså sige, at hvis jeg stiller et spørgsmål til justitsministeren, kan jeg få en bekræftelse på, at disse slagtninger overhovedet ikke foregår i Danmark.
Jeg vil gerne have Venstres ordfører til at bekræfte, at det vil kunne fremgå af svaret på et § 20-spørgsmål, at de ikke finder sted i Danmark.
Så vil jeg også gerne, for det nåede jeg ikke i første omgang, takke Enhedslisten for støtten til forslaget.
Det er dejligt at se, at Enhedslisten er et parti, der som et af de eneste partier ud over Dansk Folkeparti bakker op om bedre dyrevelfærd i Danmark.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-16:
Nu var jeg jo ikke valgt i den tidligere samling, så derfor kan jeg ikke fortælle, hvorfor Venstre nu gjorde det, som de gjorde, dengang de var i opposition, men jeg kan fortælle, hvad vi har gjort nu.
M053S47324871subh.fm
Page 4881
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Det er altså sådan, at vi står her og diskuterer en situation, som reelt ikke eksisterer her i landet, for der foregår nemlig ingen halalslagtninger.
Derudover er det sådan, at hvis vi kigger generelt på lovgivningen i resten af Europa, følger vi normerne i resten af Europa, og den tredje begrundelse for, hvorfor vi har besluttet det, vi har gjort, er altså religionshensyn.
Vi synes, det er vigtigt, at man, når man er religiøs, har mulighed for at udøve sin religion efter dens retningslinjer.
Det er de tre kontante grunde, som gjorde, at vi besluttede os for at forkaste beslutningsforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-16:
Jeg takker for Venstres ordførers bemærkninger, hvor det blev sagt, at netop Det Mosaiske Troessamfunds synspunkter havde vægtet højest for Venstre.
Nu er det jo sådan, at under førstebehandlingen af forslaget kunne vi sådan set ikke få at vide, hvad det var, der var sket, og hvilke synspunkter Det Mosaiske Troessamfund var kommet frem med.
Jeg ved godt, at de har været i åbent samråd i udvalget om sagen, men der må være kommet et eller andet specielt på bordet.
Der må jo være ændret noget, siden vi sidst havde debatten, for
da Venstre sad i opposition og ikke havde regeringsmagten, fandtes Det Mosaiske Troessamfund også, og det havde nøjagtig de samme synspunkter dengang.
Hvad er det, der har overbevist Venstre denne gang?
Jeg synes, det kunne være interessant, at vi får en fuldstændig klar beskrivelse af det i dag, og jeg synes, ordføreren skal gå op og give denne klare beskrivelse nu, for ellers trækker debatten ud.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-16:
Nu fortæller hr. Christian H. Hansen, at han er skuffet over Venstre, og derfor føler jeg mig kaldet til at komme herop og fortælle, hvorfor vi har taget den beslutning, vi har taget.
Der skal ikke være tvivl om, at vi selvfølgelig også har diskuteret denne sag meget i Venstres gruppe, men det er en enig gruppe, der står her i dag.
Vi har kigget meget på sagen, og det skal ikke være nogen hemmelighed, at især det, som vi har hørt fra Det Mosaiske Troessamfund, har gjort indtryk på os, fordi vi synes, det er vigtigt, at der er hundrede procents religionsfrihed her i landet.
Vi skal jo heller ikke glemme, at der faktisk ikke foregår halalslagtning nogen steder i landet, sådan som tingene ligger i dag.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-16:
Det er lidt en mærkelig situation.
Da forslaget blev fremsat sidst, fik jeg støtte fra Venstre og De Konservative til forslaget.
Da tilkendegav man fra de to partiers side, at man ønskede at støtte forslaget.
Så er der sket det i mellemtiden, at Venstre og De Konservative er blevet regeringspartier, og så fremsætter man selvfølgelig forslaget igen i håb om, at de to partier står ved det, de sagde sidste gang.
Men vi må konstatere, at det gør man ikke.
Man har denne gang valgt at sige, at man stemmer imod forslaget.
Det er en total ændring af kursen i forhold til det, man sagde dengang, og det er i hvert fald ikke en tilkendegivelse af det, som regeringen jo tit bryster sig af, nemlig at den går ind for bedre dyrevelfærd.
Tværtimod må jeg sige, at regeringen viser sit sande jeg ved den afstemning, der skal ske nu.
I den debat, der sidste gang var i Folketingssalen om forslaget, tilkendegav De Konservative, at de var delt i spørgsmålet.
Jeg må sige, at egentlig burde regeringen nedlægge Det Dyreetiske Råd.
Regeringen har jo nedsat Det Dyreetiske Råd som noget, den vil lytte til i sager om bedre dyrevelfærd, og nu har Det Dyreetiske Råd så udtalt sig og har tilkendegivet, at det synes, der skal indføres et forbud mod halalslagtning.
Udtalelsen er kommet, og regeringen får muligheden, men den siger fuldstændig fra.
Den siger simpelt hen: Det, som Det Dyreetiske Råd kommer med, kan vi ikke bruge til noget.
Regeringen lytter ikke til sit eget råd, som den selv har nedsat.
Det er ikke særlig godt synes jeg, og det er i hvert fald ikke godt for dyrene.
Jeg er meget skuffet over regeringen i denne situation, og jeg må konstatere, at regeringen sætter religion foran dyrevelfærd.
Så er det slået fast én gang for alle.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-16:
Da hr. Kristen Touborg ikke kan være til stede, skal jeg meddele, at SF’s folketingsgruppe er delt i denne sag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-16:
Når vi stemmer imod, er det ganske enkelt på grund af den kamikazekurs, DF følger her.
Det er den, vi stemmer imod, og det fremgår sådan set tydeligt af det, jeg har sagt i dag, det fremgår af betænkningen, og det fremgik også af førstebehandlingen.
Jeg ved godt, at hr. Morten Messerschmidt elsker at stå og kaste om sig med tal og paragraffer, men det er bare så enkelt, som jeg også har sagt til hr. Morten Messerschmidt: Vi prøver at finde en forhandlingsløsning, og vi gider ikke føre den markeringspolitik, som ikke fører til en forhandlingsløsning.
Så kan man jo gøre det enkelt og løgnagtigt, som hr. Morten Messerschmidt gør, ved at stille sig op på denne talerstol og sige, at det er at konkurrere på de dårligst mulige vilkår på arbejdsmarkedet, men det er det jo netop ikke.
Det er jo netop det, vi ønsker at komme væk fra.
Så er der noget, jeg tilsyneladende har fuldstændig misforstået.
Hr. Morten Messerschmidt har på adskillige vælgermøder rundtomkring og på EU-møder, også nogle, hvor jeg selv har været til stede, givet klart udtryk for, at hr. Morten Messerschmidt sådan set er glimrende tilfreds, hvis man kan få et EU, der kun har det frie marked og ikke har nogen som helst regulering, der sikrer, at arbejdstagerne er beskyttet.
Jeg synes sådan set, hr. Messerschmidt skulle se på sin egen navle, hvis han vil se en superliberalist.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Af Finansudvalget.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Forslaget til folketingsbeslutning vedtoges enstemmigt med 103 stemmer.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-16:
I så fald lykkedes det ikke særlig godt, for markeringen er ikke rigtig tydelig hos SF.
Jeg har med stor interesse læst det betænkningsbidrag, som SF har afgivet, især om de tanker, man gør sig om det liberalistiske Europa over for det sociale Europa, og det er præcis de samme tanker, som vi gør os i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker ikke en situation, hvor man i Europa skal konkurrere på den laveste fællesnævner for lønninger, arbejdsmiljøregler osv. osv.
Men det, fru Anne Grete Holmsgaard med sit parti her allierer sig med, er jo netop den liberalistiske model.
Det er muligt, at det er Bolkestein, der har fremstillet direktivet, men det er jo Barroso, som har forsvaret det med næb og kløer.
Det er jo Barroso, som har insisteret på, at det bare drejer sig om at skabe så meget vækst i Europa som muligt, og så er det sådan set ligegyldigt, om vi taber arbejdspladser i Danmark, eller om vi vinder arbejdspladser i Danmark.
Det er ikke relevant, og derfor kan jeg bare ikke forstå, hvordan man på den ene side kan tale så M053S47324871subh.fm
Page 4879
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-16:
Det lyder faktisk for mig, som om hr. Morten Messerschmidt hverken har hørt, hvad SF sagde under førstebehandlingen, eller har læst SF’s betænkningsbidrag.
Hvis han havde hørt, hvad vi sagde under førstebehandlingen, og hvis han havde læst betænkningsbidraget, så kan det sandelig ikke komme som en overraskelse for hr. Morten Messerschmidt, at vi mener, at direktivet skal være baseret på værtslandsprincippet.
Så undskylder hr. Morten Messerschmidt sig med, at han kun har været herinde i 4 måneder.
Det er rigtigt nok, og det undskylder mange ting, men det undskylder jo ikke, at han ikke lytter, når der er nogle, der under førstebehandlingen gør det meget klart, at det er uklogt at køre en konfrontationslinje og presse det her til en afstemning i dag, hvis det er sådan, at han rent faktisk gerne vil have, at man får et ordentligt direktiv.
Det er derfor, jeg egentlig tror, at det er Dansk Folkeparti sådan set hamrende ligeglad med.
Jeg tror sådan set, at det her er markeringspolitik, og at det er meget vigtigere for Dansk Folkeparti at lave markeringspolitik end at skabe et virkeligt resultat på det her område.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-16:
Jeg kan sagtens tåle, at der bliver stillet krav og betingelser, men at kræve, at jeg skal følge en proces i halvandet år, når jeg kun har været medlem af parlamentet i 4 måneder, er måske dog lidt for høje krav.
Det må selv fru Anne Grete Holmsgaard kunne indse.
Jeg er meget glad for, at fru Anne Grete Holmsgaard på vegne af sit parti udtrykker sig så utvetydigt i denne her sammenhæng, at man så klart går ind for et værtslandsprincip, og jeg vil derfor bare spørge ganske kort, hvor det præcis er i det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, at der står, at man ikke ønsker et værtslandsprincip.
Hvad er det præcis for en passage, for en sætning, for et ord i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som fru Anne Grete Holmsgaard overhovedet kan tolke i den retning, at det her går i en anden retning end den, som fru Anne Grete Holmsgaard gerne vil?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-16:
Det er jo ret tydeligt, at hr. Morten Messerschmidt er en mand, der mere er til de hurtige kick end til det lange, seje træk.
Hvis nu hr. Morten Messerschmidt havde læst, hvad der står i betænkningsbidragene og havde fulgt debatten, så ville han vide med lysende klarhed, at der er et flertal herinde, der går ind for, at et servicedirektiv skal være baseret på et værtslandsprincip og ikke på et oprindelseslandsprincip.
Det er jo sådan set fremgået meget klart.
Nu handler det her jo om en forhandling, en lang, sej forhandling, hvor det, vi ønsker, det, Socialdemokraterne ønsker, og en række andre ønsker, er, at man rent faktisk skal få ændret det direktiv, der ikke er fremlagt under hr. Barroso, som hr. Morten Messerschmidt sagde, men under hr. Bolkestein, der var kommissær for det her i den tidligere kommission.
Det handler simpelt hen om at få lavet en aftale på et område, der er meget kompliceret.
Det er jo ikke noget forslag til en aftale, der ligger i Dansk Folkepartis forslag.
Det er en række synspunkter, men det er ikke noget forslag til en aftale, og mig bekendt har hr. Morten Messerschmidt heller ikke løftet en finger for rent faktisk at få lavet en aftale.
Der er jo nogle af os, der har brugt halvandet år fra starten af, hvor vi begyndte at kritisere det her og gnave os ind på en aftale.
Jeg tror på, at vi M053S47324871subh.fm Page 4878
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
kan få en aftale, men det er selvfølgelig det store og lange og seje træk, hvor man ikke kan stå heroppe og slå ud med armene og benene og sige, hvor gode vi er, og så i øvrigt få noget stemt ned, vel vidende at der er et flertal herinde, der går ind for, at servicedirektivet skal være baseret på et værtslandsprincip.
Jeg kan da ikke lade være med at få den tanke, at det her i virkeligheden meget mere handler om noget andet for hr. Morten Messerschmidt, end det handler om servicedirektivet, nu er det måske lidt post festum,
men at hele ideen er at få fremstillet det her som et spørgsmål om forfatningstraktaten, hvad det jo absolut intet har med at gøre.
Den propaganda, Dansk Folkeparti kørte i marken, da det her blev lagt frem, var jo: Se, hvor elendig forfatningstraktaten er, for her har vi servicedirektivet.
Det gjorde man, vel vidende – for det ved hr. Morten Messerschmidt godt – at det her direktiv er fremlagt på grundlag af Nicetraktaten.
Men det var jo guf for hr. Messerschmidt i den politiske propaganda, og så vil han hellere køre linen ud, end han vil tage det lange, seje slid.
Velbekomme, det skal nok glæde både dansk fagbevægelse og fagbevægelsen i de andre lande.
Svend Auken (S), 2005-06-16:
Det er jo en helt forkert debat.
Det er jo den egentlige kløft.
Der er jo et flertal for at bruge værtslandsprincippet som udgangspunkt.
Det er jo det, jeg har sagt flere gange.
Men der vil komme modifikationer undervejs.
Sådan er det jo i en forhandling, og derfor skulle man glæde sig over sejren.
Jeg tror, at hr. Messerschmidt i sin nyfundne glæde over at støtte dansk fagbevægelse og danske faglige synspunkter skulle prøve at studere, hvad Dansk Folkeparti har lagt stemmer til på arbejdsmarkedet i de sidste 3½ år.
Hver eneste gang man har haft muligheden for at gå imod dansk fagbevægelses interesser, har man gjort det, man har gjort det efter mørklagte forhandlinger i Finansministeriet eller i Beskæftigelsesministeriet, og man har gjort det hver gang.
Min prognose er, at så længe det flertal eksisterer, vil hr. Messerschmidt hver eneste gang troligt troppe op i det flertal, der vil stemme imod dansk fagbevægelse.