Ole Stavad (S), 1999-04-13:
Jeg vil godt takke for overvejende positive bemærkninger til, om jeg så må sige, det kunstneriske indtryk.
Jeg ser sådan for mig de gode gamle dage, da vi kun havde én tv-kanal, hvor vi alle sammen sad og kiggede på isdans, og hvorefter man sad og ventede på karaktererne, først for det kunstneriske indtryk og siden for den tekniske værdi.
Her må det vist være det kunstneriske indtryk og derefter det provenumæssige.
Det er det, der er gået igen i ordførernes bemærkninger.
Jeg vil godt i den forbindelse rette en tak til det udvalg, som har gjort forarbejdet til det her, og hvori der jo har været en række eksterne repræsentanter.
Det er faktisk et meget stort, meget flot arbejde.
Jeg vil godt adressere takken til udvalgets formand, tidligere departementschef Jens Rosman, som sidder med her i dag og følger sagen til dørs.
Jeg synes, det er et godt arbejde.
Det er en lov, som har en lang historie, der startede tilbage ved svenskekrigene, og som er forældet i dag og ikke svarer til fremtiden.
Jeg glæder mig over, at det også er fremgået af alle ordførernes bemærkninger, således som jeg har lyttet mig til det, og derfor har der på den side af sagen været overvejende positive indgange til forslagene her.
Jeg har også lyttet mig til, at alle de steder, hvor der har været lettelser på det provenumæssige, har der været varm og udelt tilslutning.
Til gengæld har der været mange bemærkninger i forhold
til boligejerne, som jeg knap helt forstår.
Venstres ordfører startede og kritiserede, som jeg hørte det, regeringen og i den sammenhæng selvfølgelig ikke mindst mig for ikke at følge udvalgets indstillinger på området.
Hvis jeg havde fulgt udvalgets indstillinger, var boligstemplet blevet sat op fra 0,6 pct. til 1 pct.
Jeg synes, det var et forkert signal, og jeg loddede, at hvis jeg kom med den indstilling og havde skrevet det uændret ind i lovforslaget, ville et flertal i Folketinget formentlig sige, at det måske ikke lige nøjagtig var den afvejning, de politisk ville foretage.
Også her var det min opfattelse, at et flertal i Folketinget sandsynligvis ville sige: Er det nu det rigtige på dette tidspunkt, når vi ser på det private forbrug og ikke mindst i den sammenhæng også det lånefinansierede privatforbrug, at sende et signal om, at nu vil vi, ud over at den midlertidige forhøjelse udløber pr. 1. december, også nedsætte stemplet på pantebrevslån fra 1,5 pct. til 1 pct.?
Derfor ser forslaget ud, som det ser ud.
Der er jo ikke nogen, der entydigt kan komme og sige, at det her betyder en højere udgift for boligejerne.
Altså stemplet er uændret, hvad enten vi ser på den del, der vedrører tinglysning af skødet, eller vi ser på pantebrevene. Så er det rigtigt, at regeringen foreslår, at vi forhøjer de 1.200 kr. til 1.400 kr., men meget ofte, når man skal ud og købe bolig, skal man også hen og optage et lån i et pengeinstitut, hvor man hidtil har skullet betale en stempelafgift i den sammenhæng. Jeg tror - vil jeg sige til hr. Kristian Jensen og andre, der har været inde på det her - at man vil finde lige så mange eksempler, hvor afgiften, man skal betale i forbindelse med en bolighandel, vil være faldende, som hvor den vil være stigende.
Men jeg tror, at det er meget små beløb, vi taler om.
Det er måske 100-200-300-400 kr. den ene eller den anden vej, alt efter hvordan den konkrete handel er skruet sammen.
Men der har fra regeringens side været lagt op til noget omkring bolighandel, som vi med rimelighed kunne sige var neutralitet, i modsætning til den indstilling, der lå som hovedindstilling om det provenumæssige.
Men det er ikke sådan, at udvalget, vil jeg gerne understrege, har gravet sig dybt ned og sagt, at de skulle være de klogeste på, hvordan provenuet skal skrues sammen, men de har givet nogle anvisninger, og deres hovedanvisning var, at vi skulle forhøje boligstemplet fra 0,6 pct. til 1 pct. Derfor mener jeg faktisk i forhold til de fleste af de bemærkninger, der er faldet fra de fleste af ordførerne på det punkt, at jeg med det lovforslag, som vi her har til behandling, allerede har imødekommet de synspunkter, som jeg havde forventning om ville komme fra ordførerne.
Med hensyn til provenuneutralitet mener jeg, vi har lagt oplysningerne meget præcist, åbent og ærligt frem.
Hvis vi tager år 2000, der er det første år, det her forslag skal virke, må vi sige, at vi får ca. 300 mio. kr. mere ind, end vi ville have fået med den eksisterende lovgivning, men da det midlertidige, forhøjede pantebrevsstempel udløber pr. 1. december, vil det altså betyde, at vi ville efterlade et hul i kassen i forhold til 1999 og i forhold til 1998 på de dér godt 300 mio. kr. Man kan selvfølgelig altid diskutere, om det er provenuneutralitet og i forhold til hvad.
Jeg glæder mig meget over, at der har været meget principielle positive tilkendegivelser fra stort set alle ordførerne.
Med hensyn til det langsigtede provenu kan vi sige, at da det her er noget, der vil vokse en lille smule over en årrække, ja, så kan vi altså ikke ramme provenuneutralitet i år 2000, hvis ikke vi er parat til at acceptere, at det giver en lille smule ekstra, når vi kommer hen i 2002, eller hvornår nu pengene kommer.
Men det får vi jo klaret af i løbet af dagen i dag, da regeringen også er kommet med forslag, der koster penge, uden i det samme forslag eller på samme måde at anvise nøjagtigt, hvor pengene hentes.
Så hvis den ramme kan være én, vi har forståelse for at vi forsøger at få forhandlet det her inden for, mon så ikke vi finder hinanden?
Det tror jeg ville være til gavn for, at vi kan få en stempellovgivning, som kan fungere i det virkelige liv i fremtiden.