runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-26:
Det er et spørgsmål til hr. Frank Aaen.
Hvis hr. Frank Aaens synspunkter skulle være korrekte, at det er uheldigt med et forbud, fordi så reagerer børnene imod det, så skulle hr. Frank Aaen jo også have været imod, at man i det hele taget gav skolerne frihed til at lave forbudet derude.
Så burde de overhovedet ikke have den mulighed, for det er jo uheldigt efter hr. Frank Aaens mening.
Eller er det, fordi vi siger, at nu er der meget forskellige regler?
For nogle laver nogle klare regler, og andre gør ikke noget ved det; de vil ikke beskytte og sikre
et godt miljø.
Er det, fordi hr. Frank Aaen er imod, at man har ensartede regler, og at man dermed fra Folketingets side sikrer folk et godt nærmiljø?
Frank Aaen (EL), 2000-10-26:
Jeg tror på, at beslutninger, der er truffet, efter at man har lyttet til de folk, som beslutningen vedrører, efter at man har inddraget dem i en debat, efter man har fået dem til at træffe en beslutning, har langt større virkning, end hvis vi herfra bare kommer og dutter de unge noget i hovedet.
Der er ikke ét ungt menneske i Danmark, der fornemmer, at de er blevet taget med på råd i den her sag.
Vi kommer bare med en lov og siger: Værsgo, sådan skal det være.
Men jeg afviser ikke forbud, det går vi jo ind for mange steder.
Jeg rejser bare diskussionen: Er man nu helt sikker på, at forbud er den bedste måde at få de unge mennesker i tale på?
Hvis man beslutter på en skole gennem en debat og en efterfølgende afstemning, at man vil ikke have rygerum til eleverne på den skole, så tror jeg da, det er en meget stærkere beslutning, end hvis beslutningen kommer herfra.
Birthe Skaarup (DF), 2000-10-26:
Vi har et forslag lidt senere her i dag, hvor vi også vil komme ind på de her ting.
Derfor er det nødvendigt, at man ændrer befolkningens forbrug af bl.a. tobak, som dette forslag her er udtryk for, hvor der vil ske en skærpelse af gældende lovgivning specielt med henblik på forebyggelse
, så børn og unge uanset alder ikke begynder at ryge, samt at samme gruppe ikke udsættes for passiv rygning.
Lovforslaget forbyder rygning, når børn og unge mennesker opholder sig i folkeskoler, ungdomsskoler, kostskoler osv.
Det er også nævnt i lovforslaget, men vi er da udmærket klar over det, at mange unge har nogle helte, som de ser ryge og derfor ønsker at efterligne.
Endvidere ved vi da også, at der er mange unge piger, der ønsker at holde vægten eller ønsker at tabe sig, og på den baggrund begynder de at ryge, hvilket efter vores mening er nogle af de steder, hvor vi må kunne sætte ind.
I forslaget er nævnt enkelte undtagelser, hvor rygeforbudet kan fraviges, nemlig hvor det kan være særlig konfliktfyldt at håndhæve rygeforbudet, og det er jo, hvor de belastede unge mennesker er, men også de unge mennesker på de psykiatriske afdelinger.
I Dansk Folkeparti kan vi gå ind for forslaget, selv om vi ikke er meget for forbud - det må jeg klart sige her - men vi kan se, at rygningen har nogle alvorlige skadelige virkninger, selv om man kun er passiv tilskuer til dem, der ryger. Vi synes i Dansk Folkeparti, at vi har en forpligtelse til, men selvfølgelig også et ønske om, at sætte endnu mere fokus på folkesundheden og dermed få sat middellevealderen op
i Danmark.
Ingen skal mod deres vilje udsættes for tobaksrøg, specielt når vi efterhånden er så oplyste, som jeg tidligere har nævnt.
Rygningen er en af hovedfjenderne i bekæmpelse af eksempelvis kræft, men også børn og unge pådrager sig rygerelaterede sygdomme som astmatisk bronkitis og astma.
Jeg kan ikke lade være med at sige her, at jeg tror, at såfremt tobakken blev opfundet i dag, så ville den faktisk blive betegnet som et rusmiddel og blive forbudt. Dansk Folkeparti mener ikke, at det er utidig indblanding med denne skærpelse af den gældende lovgivning.
Vi skal sende et klart signal til vores børn og unge om, at det er skadeligt at ryge.
Jo tidligere børn og unge begynder at ryge, desto større risiko har de nemlig for at udvikle sig til storrygere.
Men naturligvis kræver det her lovforslag også, at forældrene gør en alvorlig indsats for at hindre, at deres børn får en debutalder med hensyn til rygning.
Og for at intet skal være glemt her fra Dansk Folkepartis side, så må folketingspolitikerne også gribe i egen barm og leve op til, at der ikke ryges her i Folketingssalen.
Det kan ikke nytte noget, at vi med store armbevægelser går ud og prædiker om rygningens skadelige virkninger, såfremt vi ikke har orden i eget hus.
Som sagt er vi i Dansk Folkeparti ikke meget for forbud, men her er der i sundhedens tjeneste et forslag, der er yderst nødvendigt. Og så kan jeg ellers fortælle, at hele Dansk Folkepartis folketingsgruppe bakker op om den indstilling, som jeg som sundhedspolitisk ordfører har.
Birthe Skaarup (DF), 2000-10-26:
Nu nævnte hr. Holger Graversen, at man i Socialdemokratiet var villig til at gå ind og lempe på forbudet i ungdomsklubber og lign.
Så skal jeg lige høre her: Vil Socialdemokratiet så ikke her lave særskilte rygerum for rygere?
Det vil jeg godt lige have på det rene, inden vi går videre i debatten.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-26:
Jeg synes da også, der er nogle spørgsmål til hr. Holger Graversen her.
Det er et udmærket lovforslag, men der er nogle lidt løse formuleringer, og jeg vil stille spørgsmålene: Hvordan vil hr. Holger Graversen sikre, at loven overholdes? Hvilke klagemuligheder har eleverne?
Og hvilke sanktioner er der, hvis loven ikke efterleves, f.eks. bøder eller andet, over for de ansvarlige?
Holger Graversen (S), 2000-10-26:
Til fru Birthe Skaarup, om vi vil være med til at lave særskilte rygerum: Jeg går ud fra, at der menes for voksne, pædagoger og lærere.
Det må naturligvis være skolebestyrelsens, skolens, kommunens opgave i fællesskab at finde ud af de praktiske ting.
Det behøver vi ikke at påtage os herfra.
Men som sagt, pædagoger og lærere kan vi ikke forbyde at ryge - det skal vi heller ikke - så længe det ikke sker sammen med børn.
Til Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Kjeldsen, der spurgte, hvordan vi vil sikre os, at loven bliver overholdt:
Det er i hvert fald et godt signal, og jeg tror, det er med til at støtte måske specielt de forældre, der har lidt svært ved at sætte nogle grænser for deres børn, men jeg tror også, det er med til at støtte dem ude i skolerne og andre steder, så man kan gennemføre de ting her konsekvent.
Med hensyn til sanktioner: Hvis det bliver overtrådt alt for mange gange, så kan man jo bruge de almindelige regler for medarbejdere om påtale osv., men det er jo egentlig ikke det vigtigste.
Det vigtigste er, at de ting, vi begynder på, bliver ført ud i livet, og det skulle gerne være konsekvent, så vi har store forhåbninger om, at det nok skal forbedre situationen på området.
Birthe Skaarup (DF), 2000-10-26:
Det kan være, jeg har formuleret det forkert.
Det, jeg ville have at vide, var, om man ville lave særskilte rygerum til de unge mennesker, der kommer i ungdomsklubberne.
Det synes jeg er væsentligt at få klarlagt.
Holger Graversen (S), 2000-10-26:
Det må også være klubbens, kommunens opgave at sørge for sådan et rum, hvis man mener, det skal til.
Nu ved vi jo ikke, hvor langt vi kan komme på det område, jeg har bare åbnet for efter aftale med ministeren, at vi vil se på de ting med hensyn til klubber og ungdomsskoler.
Man kunne jo forestille sig - det kunne da være min idé
- at man siger, det kun er indendørs, man kræver røgfrihed på de områder.
Holger Graversen (S), 2000-10-26:
Så kom det igen: En undskyldning for ikke at være med til noget, nemlig en henvisning til, at folk ryger hernede.
Man har jo netop strammet op på rygereglerne her, og jeg håber bestemt, at det bliver overholdt.
Ellers skal det påtales, og jeg synes kort og godt, at den til enhver tid siddende formand skal bortvise dem, der ryger her i salen.
Men hr. Winther understreger farligheden af tobaksrøg, understreger en hel masse andre ting, men alligevel er der grænser for, hvad vi skal gøre.
Han tillod sig at tale om dobbeltmoral.
Er der dobbeltmoral nogen steder i salen her, så findes den vist hos Venstres ordfører.
Så må jeg sige: Hr. Jørgen Winther har jo tidligere været på talerstolen om den sag her eller lignende, hvor man ikke rigtig har kunnet finde ud af, om det er hr. Winthers egen mening, eller om det er hans gruppes mening, han udtrykker.
Det kunne vi da godt spørge til også her i dag.
Er det hr. Jørgen Winthers egen mening, han gør rede for, eller er det hele Venstres gruppes mening?
Niels Bloch Jespersen (S), 2000-10-26:
Jeg synes, det var interessant at høre, hvordan Venstre ved hr. Jørgen Winther undgår at snakke om det, det handler om.
Men hvad med børn?
Det er jo det, vi taler om her. Så vil jeg spørge hr. Jørgen Winther, om han med vores fælles faglige baggrund kan bekræfte, at antallet af børn med allergi er steget voldsomt i de sidste 15-20 år, og at der i den generation og de årgange, der fødes nu - hvis ikke vi gør en særlig indsats - kan risikere at være mellem 20 og 25 pct., som vil være allergikere, og en af de mest velkendte årsager dertil er rygning.
Det andet, jeg vil spørge hr. Jørgen Winther om,
er: Er det virkelig rigtigt, at vi efter 5-10 år med opfordring til kommunerne om at regulere det her nu skal overlade til nogle pædagoger - sådan hørte jeg hr. Jørgen Winther sige det - at regulere det?
Hvilket bud har Venstre på at sikre, at en årgang af nyfødte børn ikke bliver allergikere, ikke udsættes for kræftrisiko?
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-26:
Jeg må desværre sige, at hr. Jørgen Winthers ordførertale skuffer mig.
Hr. Jørgen Winther erklærer sig enig i synspunkterne, men vil ikke rigtig gøre noget ved det.
Vi må jo sige, at er det et spørgsmål om at lægge det ud, så er det demokrati, så er det jo flertallet, der bestemmer, og er det rimeligt?
Det er ligesom i et tog: hvis der er en, der vil have et vindue lukket, så skal man respektere det.
Og så er det for at sikre børnene og for at undgå skader på børnene.
Anni Svanholt (SF), 2000-10-26:
Det var jo lidt ejendommeligt at høre Venstres ordfører, som jo ellers i meget lang tid taler varmt for, at nu skal vi gøre noget for forebyggelse osv.
Men lige her i dag vil man så ikke gøre noget.
Jeg vil sige til hr. Jørgen Winther: Det, der blev sagt dér, er jo det, man har prøvet og prøvet at sige siden 1995.
Men det er ikke ligefrem det, vi har oplevet.
Men Venstre siger åbenbart: Nej, vi overlader det fortsat til, at det hele skal klares derude - og så sker der nok ikke så meget.
Men det er åbenbart dér, Venstre står.
Jørgen Winther (V), 2000-10-26:
Det pudsige er jo sådan set, at vi nok alle sammen er enige om, at rygning er så utrolig farligt, og at der skal gøres meget ved det.
Det eneste punkt, vi er uenige om, er, hvem der skal gøre det.
I Venstre vil vi gerne have, at det er en decentral beslutning, og derfor vil jeg gerne svare hr. Holger Graversen fra Socialdemokratiet, at det, jeg siger her, er udtryk for hele Venstres gruppes holdning.
Alle Venstrefolk stemmer nej til dette her forslag, fordi vi føler, at der ikke skal være for mange love her i Folketinget.
Det, der kan træffes beslutning om decentralt, skal der træffes beslutning om decentralt. Så var der fru Yvonne Herløv Andersen, som var enig med mig i et meget væsentlig punkt, nemlig at man først skal holde op med at ryge herovre i grebningen, i siden, før man går videre i samfundslovgivningen, og det vil jeg sige mange tak for.
Så var det hr. Bloch Jespersen, der sagde, at det drejer sig om børn.
Det drejer sig virkelig om børn.
Derfor håber jeg også, at vi har nogle ansvarlige forældre i skolebestyrelser, der vedtager så mange rygeforbud som overhovedet muligt i skolerne.
Sad jeg selv i en skolebestyrelse, ville jeg stemme for rygeforbud.
Jeg sidder i en bestyrelse på Randers Statsskole, hvor jeg også kæmper for det.
I Århus Amtsråd er jeg også positiv over for rygeforbud på de forskellige sygehuse, men der skal bare være plads til rygerne, der skal også være et rygerum til rygerne.
Der skal være plads til os alle.
Venstre har den rummelige holdning, at der skal være plads til både rygere og ikkerygere her i samfundet.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-10-26:
Til hr. Jørgen Winther: Der er noget, som man må lære, når det drejer sig om kommunikation, og kommunikation er det, den modsatte part har forstået.
Så jeg vil nok sige, at jeg vil tro, at hr. Jørgen Winther også i sin uddannelse som læge har hørt om begrebet viljedøv, og jeg tror, det er den diagnose, jeg vil give hr. Jørgen Winther.
Holger Graversen (S), 2000-10-26:
Plads til alle, det er også vores motto - bare ikke man generer andre.
Ellers må folk gøre, som de vil.
Man skal i hvert fald ikke genere vores børn.
De er det bedste, vi har, og man skal ikke pådrage dem sundhedsrisiko og fare.
Det kan jeg ikke forstå at Venstre ikke kan være enig i.
Decentrale beslutninger er bedst: Ja, det er rigtigt, men vi må da godt afstikke nogle linjer herovrefra, det gør vi jo i tide og utide.
Hvad med alle de regler, vi lavede om dyrevelfærd?
Der er i alle mulige petitesser beskrevet, hvad man må og ikke må.
Er børnene ikke vigtigere?
Det er utroligt, hvad man må høre her fra Venstre. Så blev der talt noget om rygerum.
Skal det opfattes, som om hr. Winther ønsker rygerum for elever, og i givet fald fra hvilket klassetrin?
Jørgen Winther (V), 2000-10-26:
Jeg bliver spurgt af hr. Holger Graversen, om jeg ønsker rygerum: Dér vil jeg gerne sige, at jeg synes ikke, at 12-14-årige skal ryge, men jeg har respekt for, at skolebestyrelserne træffer beslutning om, at disse heller ikke skal ryge i de forskellige skoler osv.
Det regner jeg med, og jo mere vi diskuterer det, des bedre vil det selvfølgelig blive.
Så er der fru Yvonne Herløv Andersen, der taler om det at lytte til det, man gerne vil høre, og om, at man kan være viljedøv.
Jeg vil gerne sige, at nu har jeg udtrykt ganske ærligt her, at jeg taler på hele Venstres folketingsgruppes vegne.
Så vil jeg gerne spørge fru Yvonne Herløv Andersen, om man har fået overtalt hr. Arne Melchior til at stemme for det her forslag, eller hvordan og hvorledes sagen nu er.
For det synes jeg kunne være spændende at høre.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-10-26:
Når nu hr. Jørgen Winther ikke kan holde spændingen ud, til CD får sin plads i ordførerrækken, så vil jeg sige til hr. Jørgen Winther, at i CD's gruppe er det lykkedes mig som ordfører at overbevise langt størstedelen af gruppen.
Der vil være en eller to, der afgiver dissens.
Til det der med deja-vu og folk, der står og ryger ude i grebningen, og rollemodeller, vil jeg bare sige: Der er jo gjort noget ved det.
For jeg henvendte mig sammen med den tidligere sundhedsminister, hr. Carsten Koch, til Folketingets formand og Folketingets direktør for at få overholdt de rygeregler, der er herinde, som er vedtaget i samarbejdsudvalget og tiltrådt af Præsidiet.
Der blev så sendt et brev til samtlige grupper, hvor man spurgte om, hvordan man forholdt sig til det.
Og det, man så vendte tilbage med, er ikke udmøntet endnu.
Jeg går da ud fra som en selvfølge, at man ikke skal stå og ryge dér, når Folketingets medlemmer har pladser inde ved siden af.
Og hvis det bliver sådan, så vil jeg hilse det med glæde.
Så skal vi ikke de næste 10 år stå og diskutere, at så længe de ryger derude i grebningen, så synes jeg heller ikke, at vi skal gøre noget ved det, som hr. Winther fra Venstre siger.
Holger Graversen (S), 2000-10-26:
Det lykkedes hr. Tom Behnke at afspore debatten.
Folk skal have lov til at ryge, hvis de vil ryge.
Det er børns velfærd.
De har ikke den frie vilje til at sige: Nej, jeg vil ikke være i jeres røg.
Og det kan påvirke dem, så de selv begynder osv.
Det er ikke det, det drejer sig om.
Det er ikke hr. Tom Behnke eller andre voksne mennesker, det her drejer sig om.
Det er at prøve på at skabe nogle bedre rammer for børn at vokse op i, bl.a. andet et røgfrit miljø.
Birthe Skaarup (DF), 2000-10-26:
Dansk Folkeparti er medforslagsstiller til dette beslutningsforslag, og det er vi naturligvis på baggrund af, at vi mener, det er yderst nødvendigt at sætte ind med en særlig målrettet indsats for at forebygge en række af de sygdomme, som rammer store dele af befolkningen.
I regeringens udspil til folkesundhedsprogram over en 10-årig periode er der mange gode intentioner om at forbedre danskernes sundhedstilstand, men efter vor opfattelse er de ikke beskrevet målrettet nok.
almindelighed, men også over for risikogrupper.
Alt for mange i 30-50-års-alderen dør meget tidligt, ofte af svær sygdom.
Middellevetiden har en kedelig bundrekord i Danmark, og derfor ønsker vi i Dansk Folkeparti en endnu bedre strategi over for eksempelvis de fire sygdommes vedkommende, som er omtalt i forslaget.
Knogleskørhed rammer også mænd, men specielt kvinder.
Der er måske noget med, at vi må indrette vores hjem anderledes.
Man skal lære løfteteknik.
Det kan forbedre livskvalitet og være med til at hindre følgesygdomme som ben- og knoglebrud, og det er vitterligt, når der først er sket et brud, at man mange gange ved denne sygdom får stillet diagnosen knogleskørhed.
Hjerte-kar-sygdomme - her ved vi, at de sunde madvaner, motion, rygning påvirker denne sygdom i både positiv og negativ retning.
Men operative indgreb mod denne sygdom er et af de områder, hvor man bruger rigtig mange ressourcer. Overfølsomhedssygdomme har vi set mange mennesker lide af og specielt her i de senere år.
Det er efterhånden hver fjerde her i landet, som er overfølsom over for et eller andet.
både eksem, snue og astmatiske sygdomme.
Aldersdiabetes ved vi også at der er stadig flere i befolkningen der får.
Det er en af hovedhjørnestenene, som vi også må finde nogle problemløsninger på.
Det er en sygdom, som ender kedeligt både med blindhed og amputationer.
Derfor er vi medforslagsstillere til dette beslutningsforslag.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-10-26:
Jeg vil også tage fat i hr. Tom Behnkes bemærkning om, at det er frivilligt at ryge, og at folk ved, de kan dø af det, så det har de taget stilling til, og derfor kan man ikke gribe ind i den personlige frihed.
Det siger faktisk også de, der ryger og drikker.
De kalder det livskvalitet, lige indtil den dag de får fjernet en lunge, eller indtil den dag de har kronisk bronkitis.
Så er det ikke længere livskvalitet.
Ingen børn eller unge forestiller sig, at de nogen sinde bliver handicappede af røg.
De kan godt forestille sig, at de måske dør tidligere,
men det er ret abstrakt.
Men det at få et handicap gennem mange, mange år er der ingen børn og unge, der forestiller sig.
Og derfor: Vi kan ikke fraskrive os det ansvar, vi har over for børn og unge i denne sag.
At begynde at sige, at det her handler om personlig frihed for voksne, har altså ingen sammenhæng med det, lovforslaget her handler om.
Sandy Brinck (S), 2000-10-26:
Ja, det er ikke altid, man lige kan finde en grimasse, der kan passe.
Sådan havde jeg det, da jeg læste det her beslutningsforslag,
og jeg synes faktisk ikke, det er blevet meget lettere, efter at vi for nogle få timer siden havde behandlingen af lovforslaget om røgfri miljøer, for da sagde Venstres ordfører, at der alligevel er grænser for, hvad man skal lovgive om.
Fra socialdemokratisk side vil vi altså ikke være med til at pålægge regeringen at fremsætte lovgivningsinitiativer i en sådan detaljeringsgrad. Ser vi på indholdet, skal jeg ikke gentage ministerens gennemgang, som jo tydeligt viste, at der allerede er mange tiltag i gang både over for de konkrete sygdomsgrupper, som beslutningsforslaget trækker frem, og også langt bredere.
Men i forlængelse heraf vil jeg godt tillade mig at undre mig over, at beslutningsforslaget begrundes i en kritik
af regeringens folkesundhedsprogram, som forslagsstillerne kalder for overordnet, bredt og løst
Den kritik er vi uenig i, hvilket ministerens gennemgang jo fint begrundede.
Folkesundhedsprogrammet opstiller faktisk to overordnede målbare og ambitiøse målsætninger, nemlig at gennemsnitslevetiden skal op, og den sociale ulighed i sundhed skal ned.
Og som sagt: Mange konkrete tiltag er i gang.
Vi ønsker at tilrettelægge indsatsen med udgangspunkt i mennesker og ikke i diagnoser og systemer.
Man kunne jo spørge forslagsstillerne: Hvorfor lige de her diagnoser?
Det kan også give sig udslag i hjertesygdomme, slagtilfælde, slidgigt eller andre funktionshæmmende sygdomme - hvilken sygdom er jo individuelt.
Her tror jeg måske, vi er ved det, der adskiller os fra forslagsstillerne, nemlig tilgangsvinklen til folkesundhed.
Nationale strategier for lige nøjagtig de fire nævnte sygdomme kunne være en konkret opfølgning, men beslutningsforslagets egne bemærkninger viser jo meget flot, at flere af de her folkesygdomme har samme årsagssammenhæng, nemlig en usund livsstil og livssituation. Fra socialdemokratisk side støtter vi, at man tager fat om nældens rod, nemlig livsstil og livssituation.
Det er ikke den nemmeste opgave at stille sig selv, men det er klart den mest virksomme. Summa summarum, vi vælger at være ambitiøse, og regeringen er på visse punkter lidt foran beslutningsforslaget, og vi har et helt andet udgangspunkt end forslagsstillerne, nemlig mennesker frem for diagnoser, og på den baggrund afviser vi det fremsatte beslutningsforslag.
Henriette Kjær (KF), 2000-10-26:
Det er utrolig glædeligt, for det burde kunne skabe grobund for en massiv og effektiv indsats på området.
I dette beslutningsforslag, som vi er medforslagsstillere til,
lægges der op til at gøre en betydelig indsats i forhold til det, vi desværre kan kalde nogle store folkesygdomme.
Mange mennesker bliver ramt af knogleskørhed, hjerte-kar-sygdomme, astma, allergi og aldersdiabetes.
Derfor vil det være en menneskelig gevinst, men så sandelig også en samfundsmæssig gevinst, hvis vi kunne minimere omfanget af de pågældende sygdomme samt minimere omfanget af de menneskelige lidelser.
Vi synes derfor, det er en god og fornuftig strategi, at man opprioriterer den forebyggende indsats over for befolkningen som helhed, men bestemt også, at man målretter indsatsen efter folk i risikogrupperne, altså bevidst søger de mennesker, der har en stor risiko for at blive ramt af en bestemt lidelse.
Vi ved, at man lokalt inden for udvalgte lidelser har opnået utrolig gode resultater, og at det nytter at gøre en ekstra indsats.
Sådan kan man på hvert enkelt område sikre sig en god forebyggelse.
Og hvis man så også får et godt samspil med de praktiserende læger, så er meget nået.
Det vil eventuelt kræve efteruddannelse på nogle områder, ligesom den enkelte patient kommer til at benytte sig mere af den praktiserende læge, end vedkommende gør i dag.
Det vil så betyde, at det kommer til at koste nogle flere penge.
Det Konservative Folkeparti har da også i sit oplæg til finanslov afsat 60 mio. kr. til at styrke forebyggelsen.
Vi har kigget lidt på den engelske model, hvor man har sat sig nogle helbredsmål for udvalgte folkesygdomme.
Det kunne man også benytte sig af i den her forbindelse, hvor ideen er, at man inden for en årrække sætter sig et mål om at nedbringe omfanget af en given sygdom.
Så ministerens tilsagn om at lave et målprogram er superpositivt set ud fra vores vinkel.
De skal have indflydelse på planerne og skal forelægges alle de positive gevinster, man kan opnå ved dette.
Men vi synes altså, at der er behov for, at man får lidt mere struktur på det, end der er i regeringens folkesundhedsprogram, og kunne vi blive enige om det, så alle kunne ende med at blive glade, så ville meget være nået.