Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-18:
Jeg er meget tilfreds med, at vi i dag kan drøfte dette lovforslag.
Og så har jeg hørt lidt kritik af, at det er gået så hurtigt.
I min verden er det ikke gået hurtigt, men meget langsomt, for de første drøftelser mellem den daværende danske regering og landsstyret deltog jeg selv i, og det var så langt tilbage som i november i 2000.
Det var lige efter, at forhandlingerne om selvstyre for Færøerne var kollapset i oktober 2000, hvor man på Færøerne, inklusive hr. Høgni Hoydal, tog beslutning om, at nu ville man overtage alle de sagsområder, som det var muligt at overtage.
Problemet var bare, at det var kun en del af dem, som vi ifølge hjemmestyreloven kunne overtage, og derfor var det nødvendigt at få en ny lov, sådan at man ikke sag for sag skulle gå både til Lagtinget og Folketinget for at få hjemmel til at overtage disse sager.
Det blev sagt her i dag, at vi ikke kan overtage de her fem punkter, som står som undtagelser.
Det er ikke det, der står i lovforslaget.
Baggrunden er, at man igennem længere tid har arbejdet med: Hvad er det, der skal være den ydre skal for rigsfællesskabet?
Det juridiske arbejde, som er kommet ud af det, er så, at de fem punkter her, statsforfatningen, statsborgerskab i Det Danske Rige, Danmarks Riges Højesteret, udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik og valutaog pengepolitik, er den ydre skal for suveræniteten og enheden i riget.
Derfor omfatter dette lovforslag ikke disse fem punkter.
Men alle andre områder kan vi nu overtage, selvfølgelig i samarbejde med de danske myndigheder, så vi får en ordentlig overtagelse af de sagsområder, og vi skal selvfølgelig betale for de sagsområder, som vi tager ansvaret for.
Der har været en lille diskussion om måden at få denne her lov til at træde i kraft både på Færøerne og i Danmark, og det er selvfølgelig både et juridisk og et politisk spørgsmål.
Helt tilbage fra hjemmestyreordningens tid har der været uenighed mellem Færøerne og Danmark om, hvorvidt hjemmestyreloven var en aftale eller var delegeret fra Danmark.
Man har her fundet en pragmatisk løsning, så man ikke behøver at komme helt ud af balance med hensyn til de juridiske spidsfindigheder.
På samme måde var det så meningen, at man skulle fremsætte tilsvarende lovgivning her i Folketinget og få den vedtaget her.
Her er det så, at det juridiske spiller ind, hvor man kommer ind på § 7 i hjemmestyreordningen, som siger, at ethvert forslag, som skal til behandling i Folketinget, også skal sendes i høring på Færøerne.
Når det er hjemmestyret, som skal give dette her tilsagn, er det både landsstyret og Lagtinget.
Derfor var det sådan en mærkelig konstruktion, vi oplevede i Lagtinget, Men jeg er meget glad for, at de danske og færøske myndigheder blev enige om, at dette altså er en måde at gøre det på.
Det kan være lidt kryptisk at gøre det på denne måde, men det er i hvert fald vigtigt, at vi nu kan vedtage et lovforslag, som indeholder nøjagtig det samme, som Lagtinget har besluttet for 1 uge siden.
Det er en pragmatisk måde at gøre det på, men det er det, som skal til for at kunne finde løsninger, så vi kan komme videre i den proces.
Vedrørende det andet lovforslag, som er L 170, om personalemæssige spørgsmål har vi i hvert fald set i praksis, at det har været utrolig svært at få de personalemæssige forhold på plads, efter at vi har overtaget et sagsområde.
Vi kan dagligt se i Lagtinget, at vi får nogle efterdønninger fra overtagelser, som vi har lavet for år tilbage, hvor det personalemæssige ikke er kommet med i første omgang.
Det er ikke særlig rart for de mennesker, som er involveret i dette.
Derfor synes jeg, at det er meget vigtigt, at den lovgivning også kommer på plads, og her de danske og færøske myndigheder så enige om, hvorledes det skal gøres.