runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2005-03-16:
Det er sådan, at når man kommer på sygehuset, hvad enten man er ung eller gammel, så skal man færdigbehandles her, og man skal have den sygehusbaserede genoptræning.
Men vi er jo utrolig mange i det her land, der ikke bryder os om at ligge på sygehuset, og derfor handler det om at komme hjem i det nærområde, hvor man bor, eller i eget hjem og så få den genoptræning, det er muligt at give i kommunalt regi, på de her sundhedscentre.
Jeg forestiller mig ikke, at vi på nogen måde skal nedlægge sengepladser på baggrund af denne her reform, men det kan da godt være, at der nogle steder i det her land er for mange sengepladser.
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-16:
Man kan sige, at nu er der jo ikke megen erfaring, der tyder på, at fordi man udvider forebyggelsen og de tilbud, hvor gode de end er, fører det til mindre behandling.
Tror fru Birthe Skaarup, at det kommer til at ske, og er det et selvstændigt mål i det her, at det kommer til at ske?
Jeg har meget svært ved at tro på, at resultatet bliver, at der kommer færre behandlinger på sygehusene, og jeg er heller ikke sikker på, at det er en god idé, for noget af risikoen i det her er jo også, at resultatet for ældre patienter bl.a. er, at de eventuelt får en ringere behandling på et sundhedscenter, end de ellers ville være tilbudt på et sygehus.
Birthe Skaarup (DF), 2005-03-16:
Det er jo sådan, at pengene følger opgaven.
Og vi ved jo udmærket, at med denne her lovgivning er det sådan, at kommunerne bliver et stort element i vores sundhedsvæsen.
Jeg forestiller mig, som jeg også sagde i talen, at de her sundhedscentre, som jeg er helt overbevist om vil skyde op i det ganske land, kan få nogle opgaver, f.eks. de kronisk syge, som fru Charlotte Fischer omtaler, og give dem nogle elementære råd: Hvordan forhindrer jeg, at jeg skal indlægges på et sygehus, fordi jeg har en kronisk sygdom?
Det kan være KOL-patienter.
Vi ved, at der er rigtig mange, der har lungesygdomme, rygerlunger, og her kan man gå ind og få nogle sundhedsfremmende tilbud, så man netop undgår at blive indlagt på et sygehus.
Der, hvor vi kan gå ind og se på det, er jo, som man allerede gør utrolig mange steder, omkring rengøring, vask, køkkenfunktioner og den slags.
Det er det, vi taler om, når vi taler udlicitering i Dansk Folkeparti.
Per Kaalund (S), 2005-03-16:
Ja, i den region, men i de enkelte kommuner?
Tag f.eks. i Københavns omegn Vallensbæk Kommune, der er en velfungerende kommune, og Ishøj Kommune, nabokommunen, som har mange socialt dårligt stillede, mange indvandrere osv.
Der er mit gode spørgsmål: Hvordan vil Dansk Folkeparti stille sig til den problemstilling?
Skal de have skatteforhøjelser i Ishøj og skattenedsættelse i Vallensbæk på grund af den økonomi, kommunerne får med det her?
Vil man i givet fald være med til, at man til afklaring af disse ting fik nogle eksempler på bordet, der viste, hvordan de her nye finansieringsformer vil virke over for et par udvalgte kommuner?
Frank Aaen (EL), 2005-03-16:
Nu kan man jo komme til at gå lidt forkert i byen, når man læser et notat op, man via ministeren har fået fra embedsmændene.
Jeg spurgte ikke til øjenlæger eller praktiserende læger.
Jeg spurgte til fri adgang til sygehusene, og jeg forstod før på ordføreren, at det var sådan, at det var en fejl, at det var gledet ud.
Derfor vil jeg godt spørge, om det var korrekt opfattet, at der vil komme et ændringsforslag fra regeringen, der præciserer, at der er fri adgang til sygehusbehandling i Danmark.
Det må da være nemt at svare på.
For den sags skyld vil jeg gerne med formandens tilladelse afvente, om der måske kommer et lille notat, der kan hjælpe ordføreren.
Kommer der et ændringsforslag, der præciserer, at der er fri adgang til sundhedsydelser på sygehuse i Danmark?
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg vil bare meddele, at vi er fuldstændig enige om, at vi ikke skal betale for sundhedsbehandlingen i vores sundhedsvæsen.
Derfor står der også i bemærkningerne – det kommer til at stå i bemærkningerne – at det handler om fri og lige adgang.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-16:
Jeg vil gerne holde fast i det her, for det står netop ikke i bemærkningerne.
Der er blevet sendt et selvstændigt brev, hvor man diskuterer præcis det her med fri og lige adgang.
Det, der selvfølgelig er bekymringen, er, at hvis det ikke står direkte i lovteksten, hvad der er gratis, og hvad der ikke er gratis, så vil det selvfølgelig være en kilde til en del debat om, hvorvidt man skal indføre brugerbetaling eller ej i sygehusvæsenet.
Det kan godt være, at hr. Hans Andersen ikke selv er af den overbevisning, at man skal begynde at betale for det, men det kunne tænkes, at der var nogle, der syntes det på et andet tidspunkt.
Derfor er det væsentligt, at Venstre her giver en ordentlig forklaring på, hvorfor man ikke på den ene eller den anden måde får skrevet det her ind i lovteksten eller i bemærkningerne til forslaget, så al tvivl er fejet af banen.
For Venstre må også have en interesse i, at det står klokkeklart, at man selvfølgelig aldrig skal betale for ydelser på sygehuset.
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Men det ændrer ikke ved, at der i bemærkningerne til denne lov står fri og lige adgang, og at vi ikke hermed ændrer på det, at man møder op og får gratis behandling på sygehuset, og at man møder op hos sin tandlæge og betaler det, det koster i dag.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-16:
Det er en meget lovteknisk forklaring.
Man kan kalde det en bortforklaring på noget, der er helt centralt i det danske sundhedsvæsen, nemlig fri og lige adgang til de danske sundhedsydelser.
Jeg kan i løbet af et splitsekund skrive et ændringsforslag, således at hr. Hans Andersen kan være tryg ved, at man stadig væk skal betale for sin tandlæge.
Det ved hr. Hans Andersen også godt.
Hr. Hans Andersen ved også godt, at hvis vi ikke får fri og lige adgang sat ind i denne her bestemmelse, går der ikke mange år, før man gradvis begynder at putte forskellige typer af betaling ind i det danske sundhedsvæsen, for revolutionen vil jo ikke være så stor.
Så tager vi bare en lillebitte skive af salamien.
Det ved hr. Hans Andersen også godt, og det er der, den ideologiske debat i virkeligheden står.
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Det korte svar er, at når vi skriver let og lige adgang, så handler det jo om, at der fortsat skal være gratis adgang, når man henvender sig på et sygehus, til sygehusets ydelser og behandlinger.
Men det er således, at vi jo ikke med det her lovforslag ændrer på, at man betaler, når man henvender sig til eksempelvis sin tandlæge.
Dermed kan man sige, at hvis man ikke skriver fri, så er fru Anne Baastrup med til ligesom at sløre, hvad vi ønsker.
For vi ønsker, at der skal være gratis sygehusbehandling, men det omfatter jo ikke, at vi skal gøre det gratis at gå til tandlæge.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-16:
I går havde vi en lang og munter debat om hele rammen for bl.a. også det her lovforslag, nemlig kommunalreformen.
Under de mange debatter kom ministeren med en præcisering, nemlig fri og lige adgang til sundhedsvæsenet.
Vi har også fået et brev i Sundhedsudvalget, hvor ministeren præciserer fri og lige adgang.
Jeg vil derfor spørge: Hvad har hr. Hans Andersen imod et ændringsforslag, hvoraf det tydeligt fremgår, at der er fri og lige adgang til det danske sundhedsvæsen?
Thor Pedersen (V), 2005-03-16:
Det er jo et utroligt ønske om, at man skal baste og binde tanker og ideer, om at gøre ting bedre i et eller andet formalistisk regelsæt, for sandheden er, at det jo ikke er Freja, der bestemmer.
Det er en uvildig komité, der er nedsat til at sige: Er det her noget, der er spændende?
Hvad skal vi vælge?
Det vil sige, at dem, der har siddet og skulle beslutte, altså ikke er dem, der har haft interesser i grunden selv – eller i salg af grunden.
Lad dog nu bare lige sådan friheden til også at tænke og vurdere kvaliteter og udfordringer for fremtiden få lov at slå igennem.
Der er nemlig lagt op til, at det lige præcis er andre aktører, der ud fra en helt anden kunstnerisk, kulturel og arkitektonisk viden er i stand til at bedømme vinderprojekter, og så er det i virkeligheden derefter op til, ikke til Freja, men til Københavns Kommune at se, om de bliver båret frem af den samme storhed i projektet, som dommerkomiteen åbenbart er blevet.
Jeg vil ikke gøre mig til dommer.
Men jeg synes ikke, man skal baste og binde den frie tanke.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-03-16:
Jeg forstår i grunden godt hr. Søren Pinds karakteristik af Freja, nemlig det med, at det var sådan en sidegadeejendomsmægler, for hvad er det, en sidegadeejendomsmægler altid tager sin tilflugt til, når vedkommende bliver anklaget for at handle umoralsk?
Så siger den pågældende: Jeg holdt mig inden for loven og reglerne, og det er jo rigtigt.
Men synes finansministeren ikke, det kunne være værd at beskæftige sig bare et øjeblik med konsekvenserne af, at Freja er en meget stærk økonomisk aktør på det her område, og at Freja derfor kan være med til at gennemtrumfe nogle beslutninger, som måske ikke er særlig fornuftige set ud fra et kultursynspunkt og ud fra arkitektoniske synspunkter?
Vi kan jo masser af steder i landet, ikke bare i København, se, hvad konsekvenserne bliver, når stærke økonomiske interesser presser kommuner og amter til at agere på en måde, hvor hensynet til det at tjene penge sættes over hensynet til miljøet.
Derfor synes jeg faktisk, at finansministeren skylder os et svar.
Mener finansministeren, at et statsligt selskab har andre pligter end at overholde love og regler?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-16:
Jeg forstår bare ikke, hvorfor det ikke skal stå i lovteksten.
Hvorfor er det så væsentligt for Venstre, at det her lillebitte ord ikke kommer til at stå i lovteksten?
Enhver er jo i stand til rent lovteknisk at sørge for, at vi ikke kommer til at skulle have gratisydelser på en række andre områder, selv om Enhedslisten gerne så det.
Så jeg forstår ikke, hvorfor det er et kernepunkt for Venstre, at ordet fri udgår?
Netop fordi det bliver et kernepunkt for Venstre, kan jeg ikke lade være med at have en mistanke om hvorfor.
Så hvorfor ikke feje enhver tvivl af banen og sige: Selvfølgelig vil Venstre ikke brugerbetaling på sygehusene – ved at få det her ord skrevet ind i teksten igen?
Thor Pedersen (V), 2005-03-16:
Man kommer med en idé, og så er det op til myndigheden at beslutte, om de vil bære den idé igennem eller ikke vil.
Mit kunstneriske og, om man så må sige, åndelige liv er sådan, at jeg synes, det er spændende med ideer, og jeg synes ikke, politikere i almindelighed skal afskære fra ideer.
Men det, politikere skal beslutte, er, om ideen er bæredygtig, om det er noget, der er til fordel, om man bør gennemføre det i lokalplanproceduren, altså med respekt for alle de regler, der ligger under lokalplanproceduren.
Hvis man beslutter det, så er det i overensstemmelse med det, vi i Folketinget har lovgivet om, nemlig at sige, at får man gode, spændende ideer, så skal man drøfte dem med borgerne, hvis ikke de nøjagtigt passer ind i de forudsætninger, man tidligere har haft.
Det er jo det, der også hedder udvikling.
Det er vel i virkeligheden, at man løbende vurderer, om det, man har besluttet før, passer til nutiden, om der er spændende ting i fremtiden.
Det er jo ikke usædvanligt, at man ændrer lokalplaner, det gør man på mange områder, både når det gælder erhverv, kunst og kultur.
Jeg synes, man skal lade ideer blomstre, men jeg siger igen, at alt jo er inden for gældende regler, for skal man ændre, så er det beskrevet, hvordan man ændrer, i lokalplanerne.
Det fremgår ingen steder, at man ikke skal overholde den, fordi overholdelsen er jo den fysiske aktivitet.
Det har ikke noget at gøre med ikke at overholde reglerne.
Jeg sagde udtrykkeligt: Alle regler skal overholdes.
Det er fuldstændig legitimt for Københavns Kommune at komme ind i en lokalplansprocedure, hvis de mener, noget er bedre for kommunen, at ændre en lokalplan gennem høring, og hvad dertil hører, sådan er det jo bygget op, og den ret har enhver kommune jo til at få, om jeg så må sige, indspark til at gøre det endnu bedre.
Så det har ikke noget at gøre med at bryde regler eller gøre noget forkert.
Det er noget at gøre med at lægge op til, at man kan føre ideer frem, og så må myndigheden beslutte i hele den decentrale proces, der ligger bag lokalplanproceduren, om det er så godt, at det er noget, man vil gennemføre eller ikke vil gennemføre.
Og det er altså noget, der er lagt ud af Folketinget til en ren kommunal beslutning, og det er jeg meget tilfreds med.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-16:
Kunne finansministeren løfte sløret for, hvorfor vi overhovedet skal have en planlovgivning, hvis staten alligevel opfordrer til, at man ikke overholder den?
Thor Pedersen (V), 2005-03-16:
Nu er Freja jo ikke bygherre.
Jeg vil også godt sige, det jo heller ikke er sådan, at indtægten er størst ved, at det her projekt gennemføres, Sådan er det jo ikke.
Og derfor vælger jeg den løsning at sige, at det ikke generer mig, at man giver en frihed til arkitekter til at komme med forslag.
De bestemmer helt suverænt, og den ret har de også.
Jeg har ingen interesse i, om man så må sige, at begrænse udfoldelsesmuligheden for de arkitekter, der har en idé til, hvordan man kan skabe et spændende byggeri.
Og jeg vil ikke være dommer over, om det er spændende eller ikke er spændende.
Det skal, om man så må sige, ligge i Københavns Kommune.
Der kan sikkert siges meget godt om det og måske også meget dårligt om det, men det er ikke noget, jeg skal være dommer over.
Per Clausen (EL), 2005-03-16:
Jeg kan godt forstå det, finansministeren siger, men jeg synes måske, at finansministeren skulle gøre sig nogle overvejelser.
Thor Pedersen (V), 2005-03-16:
Nu vil jeg med det samme sige, at jeg jo ikke er dommer eller skal bedømme, men jeg vil jo så give dem den credit, at der vel er nogle, der har tænkt nogle tanker om noget, som bryder et mønster: Kan man gøre noget spændende?
Nu tænker jeg lidt på, hvad man har set af spændende projekter i Paris under Mitterrand, som man bagefter egentlig bedømte som stor, stor kunst bygningsmæssigt, arkitektonisk.
Derfor synes jeg ikke, man skal blokere for selve baggrunden med at lade arkitekter tænke tanker, at have en uafhængig komité, der bedømmer projekterne, og hvor det hele er forankret i den myndighed, der har planlovgivning under sig – det er her Københavns Kommune – og som skal vurdere, om det er noget, som man mener er et bidrag til en spændende udvikling i København, eller det ikke er.
Alle, private og andre, har jo adgangen til at sige
Om det er så noget, man vil synes er positivt set med Københavns Kommunes øjne, skal jeg jo ikke vurdere.
Det er en fuldstændig fri ret, man har i kommunen til at vurdere, hvordan man i virkeligheden mener, plangrundlaget skal være.
Per Clausen (EL), 2005-03-16:
Jeg er helt enig i, at beslutningen i denne sag ligger i Københavns Kommune, men jeg synes måske alligevel godt, vi kunne have det synspunkt, at det var meget godt, hvis statslige selskaber gjorde andet end bare at overholde love og regler.
Vi kunne jo godt have det synspunkt, at det ville være godt, hvis et statsligt byggeselskab valgte et andet udgangspunkt i modsætning til en række private, som jo har en klar interesse i at tjene så mange penge som muligt og derfor ofte forsøger at få vredet plangrundlaget.
Vi synes faktisk, man skulle forsøge at finde den bedst tænkelige løsning inden for de rammer, der nu engang er besluttet, og som i Københavns Kommune jo er nogle meget gamle rammer, der er besluttet af hensyn til kulturarven og andre ting, i stedet for at lægge op til, at Freja står i spidsen for en politik, som tyder på, at man satser på en tæt bebyggelse, en bebyggelse, der satser på at tjene så mange penge som muligt.
Er det det, der skal være Frejas, det statslige ejendomsselskab, rolle på markedet?
Nu går vi til en lidt anden boldgade, må man sige, efter denne meget spændende eksercits i de økonomiske lovmæssigheder.
Statsministeren, som jo er finansministerens øverste politiske leder, har ofte talt om det personlige ansvar, og det bliver også tit inddraget både moralsk og på anden vis i forhold til ministre.
Det, det her spørgsmål handler om, er, om staten også har en rolle i forhold til at vise et godt eksempel, eller om det er ligegyldigt, hvad staten gør, når det handler om det.
Når man ser, hvordan det statslige ejendomsselskab Freja, der ligesom lægger op til og opfordrer arkitekter til at udfordre de planmæssige begrænsninger, har ageret, kunne man godt stille sig selv det spørgsmål, om det er den måde, vi ønsker, at staten skal vise andre folk, der agerer på det område, hvordan de skal opføre sig.
Sagen har vakt meget stor opmærksomhed i København.
»Er det udtryk for, hvordan regeringen ønsker grundejere skal agere, når det statslige ejendomsselskab Freja i forbindelse med arkitektkonkurrencen om byggeri på Krøyers Plads opfordrede arkitekterne til at »udfordre« de planmæssige begrænsninger, f.eks. etageantal, som findes i Københavns middelalderby?«
Thor Pedersen (V), 2005-03-16:
Det er lige efter lærebogen, at det er gået galt for dem.
Det er jo ikke i modsætning til almindelig økonomisk teori, at det er gået galt.
Nej, det er jo lige præcis efter lærebogen, at det går galt.
Hvis man ikke sørger for at samle midler sammen i gode tider til at bruge i dårlige tider, så går det galt.
Hvis man bruger alle ressourcer i gode tider, så har man ikke noget at stå imod med i dårlige tider.
Så det er lige efter lærebogen og efter virkelighedens verden, at det skulle gå galt.
Jeg vil også godt sige, at det heller ikke er uden problemer i USA, at man kører med store underskud.
Det er en del af problemet, og man vil jo se, at det også er sådan, det vurderes i amerikansk politik.
Så har de den fordel, at de har en reservevaluta, som folk er meget glade for at have uanset hvad.
Det tager altså årtier at opbygge en valuta som reservevaluta.
Det er ikke noget, man selv bestemmer, det er noget, den globale udvikling bestemmer.
Jeg vil blot sige, at det, der er sket, er lige efter lærebogen.
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Venstre ikke ønsker at indføre betaling for behandling på sygehuset eller betaling for, når en person går til sin læge eller speciallæge.
Det vil jeg gerne sætte en tyk streg under.
Det ønsker Venstre ikke at medvirke til.
Hr. Frank Aaen kommenterede så ikke mit svar vedrørende udbud og udlicitering, men jeg kan forstå, at det åbenbart ikke er fornuftigt, at regionerne skal overveje, hvordan de bruger res sourcerne bedst muligt med henblik på at få nedbragt ventelister og at få behandlingen udført på den bedst mulige måde og i den bedste kvalitet.
Det kan jeg forstå at hr. Frank Aaen ikke optaget af.
Det skal man åbenbart ikke gøre sig særlig umage med i de fremtidige regioner.
Men jeg har en anden opfattelse, nemlig at regionerne faktisk er meget optaget af at gøre det bedst muligt og gerne vil have muligheden for hele tiden at afdække, om der er nogle, der kan gøre det bedre, og det synes jeg de skal gøre.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-16:
Der er ikke meget ved ideer, hvis de ikke kan realiseres, og det må være udgangspunktet, når vi fra statens side udskriver en arkitektkonkurrence, at der kommer nogle forslag, som rent faktisk skal bygges og holder sig inden for den lovgivning, der er, og også helst holder sig inden for budgettet.
Så derfor må jeg spørge ministeren: Er det ikke hul i hovedet at bruge penge på en arkitektkonkurrence, hvor der så bliver udviklet nogle ideer, der ikke er i overensstemmelse med planlovgivningen og derfor ikke kan bygges?
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg vil bare meddele, at Venstre ikke ønsker at ændre på den fri og lige adgang til sygehusbehandling.
Der er fri og lige adgang til behandling på ens lokale sygehus.
Der er fri og lige adgang til behandling på Rigshospitalet.
Der er fri og lige adgang til behandling hos ens praktiserende læge.
Og det ønsker vi skal fortsætte sådan.
Det står der sådan set og kommer også til at stå i bemærkningerne: fri og lige adgang.
Så jeg kan i og for sig ikke uddybe det mere.
Thor Pedersen (V), 2005-03-16:
Jeg kan sige om det rent principielle, og det er selvfølgelig også helt afgørende for det spørgsmål, som spørgeren stiller, at statslige selskaber følger gældende love og regler, ingen tvivl om det.
Det er et ultimativt krav.
Inden for de rammer er det imidlertid op til selskaberne at træffe beslutningerne.
Vi har et lovfæstet regelsæt, og så har de inden for de rammer friheden til at træffe beslutninger.
Freja ejendomme har oplyst mig om, at formålet med at udskrive en idékonkurrence var at skabe det bedst mulige beslutningsgrundlag for den fremtidige bebyggelse på Krøyers Plads, som spørgeren jo henviser til.
For at få belyst hele potentialet, rummet af muligheder, valgte Freja ejendomme ved opstartmødet at give mulighed for, at man kunne komme med spændende ideer eller forslag, at man altså ikke lod sig, om jeg så må sige, baste af de rammer, der lå, men kunne komme med ideer.
Her gælder det jo, at konkurrenceprogrammet, som blev oplyst af Freja ejendomme, blev gennemarbejdet i samarbejde med Københavns Kommunes afdeling Plan & Arkitektur, og det beskrev de gældende forhold, herunder kommune- og lokalplan, og der blev udpeget en råd givende komité med deltagelse af uafhængige, faglige bedømmere til at vurdere de modtagne forslag.
Det er den proces, det så har været igennem.
Her skal man så også være opmærksom på, at det er et lokalt anliggende, altså Københavns Kommunes, at behandle vinderprojektet, og det er op til Københavns Kommune at følge gældende procedurer for ændringer i kommune- og lokalplaner, der jo i sidste ende forudsætter, at man har et flertal i Borgerrepræsentationen.
Det vil sige, at man kan komme med nogle forslag.
Hvis lokalplanen, om jeg så må sige, ikke matcher forslaget, så er det op til lokalplanmyndigheden, altså Københavns Kommune, at vurdere, om ideen er så god, at man vil ændre i et plangrundlag eller man ikke vil.
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Til fru Line Barfod: Det er således, at det jo heller ikke er gratis i dag at blive behandlet i sundhedsvæsenet.
Det koster nogle ressourcer.
Dem betaler amterne i dag.
I fremtiden vil det blive således, at kommunerne skal være med til at betale for den omkostning, det er at behandle den enkelte patient.
Der har jeg den opfattelse, at vi er fuldstændig enige om, at patienten ikke skal betale for sygdomsbehandling; patienten skal ikke betale, når man i fremtiden henvender sig hos den praktiserende læge.
Jeg synes, at det er vigtigt at få slået fast, at der f.eks. i forslag til sundhedsloven i § 61 vedrørende almen praksis står, at lægehjælp hos almen praksis er vederlagsfri.
Ligeledes vedrørende speciallægepraksis står der i § 65, at det også er vederlagsfrit.
Så jeg synes, at det er vigtigt herfra at understrege, at Venstre ikke ønsker at være med til at indføre betaling for at gå til læge.
Det er også understreget i vores forslag til sundhedslov, som vi behandler i dag.
Det er jo ikke forskelligt fra i dag, hvor mange andre bruger deres egen øjenklinik og så bruger et supplement hos private øjenlæger, der kan hjælpe med at behandle patienterne.
Jeg synes sådan set, at det er meget fornuftigt, at man går ind og gør sig de overvejelser en gang imellem.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Det står nu krystalklart, at Venstre ønsker at ændre den nuværende tilstand, hvor ordet fri og lige adgang står i loven, til, at man ikke ønsker, at det skal stå i den nye lov.
Hvis man ønskede, at det skulle stå i lovteksten, ville det være meget simpelt rent lovteknisk at gøre det.
Når man så samtidig indfører, at der skal betales en brugerbetaling, ikke i dag af borgerne, men af kommunerne, så man får indført princippet om, at hver gang en borger indlægges, udløser det en regning, så er det meget svært ikke at have mistanken om, at man på et eller andet tidspunkt ønsker at flytte den brugerbetaling fra kommunerne til borgerne.
Den mistanke ville man svække væsentligt, hvis Venstre ville åbne for, at vi får ordet fri ind i lovteksten.