runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-27:
Jeg bemærkede, at CD's ordfører, fru Sonja Albrink, talte om incitamenter til et godt køb, altså til en god bil.
Da der er en diskussion om, hvordan man kan gøre den enkelte bil mere miljøvenlig, men samtidig er en mere overordnet diskussion om, hvordan man kan sikre, at den samlede miljøbelastning fra den danske bilpark som helhed reduceres, skal jeg foreslå, at det Albrinkske forslag til vedtagelse får en ansigtsløftning, og derfor skal jeg på SF's og Enhedslistens vegne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at fremlægge flere alternative modeller til beregningsgrundlag for registreringsafgiften i forbindelse med ændring af den danske bilpark i en mere miljøvenlig retning, således at den samlede miljøbelastning fra den danske bilpark mindskes.
Modellerne skal belyse de grundlæggende hensyn til trafiksikkerheden, erhvervene, fordelingspolitikken og formuevirkninger for borgerne.
I sådanne beregningsgrundlag kan f.eks. indgå CO2-udledning, fossilt energiforbrug, vægt og motorstørrelse.
Det forudsættes, at modellerne udarbejdes inden for en provenuneutral ramme, idet der inden for denne ramme kan finansieres forsøg og tiltag, som i øvrigt kan fremme en miljøvenlig udvikling af den danske bilpark.
Modellerne forventes at indeholde en belysning af virkningen på markedet for brugte biler.
Regeringen opfordres endvidere til at fremskynde det igangværende arbejde mest muligt, så resultatet heraf kan fremlægges senest den 1. juni 2001.«
Jeg skal hermed anbefale, at dette forslag indgår i debatten.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-27:
Registreringsafgiften af motorkøretøjer og i øvrigt bilbeskatningen i det hele taget er der jo mange der har en mening om, og det har de seneste dages offentlige debat da også tydeligt vist.
Her er et emne, som man kan blive godt og grundigt gammeldags politisk uenig om, og det er vel ikke så ringe endda. Ikke desto mindre udmønter uenigheden sig ikke så forfærdelig meget.
Registreringsafgiften er blevet en skatteskrue, som efter CD's opfattelse kun bruges som en finansieringskilde og i langt mindre grad til fremtidssikring af miljø- og trafiksikkerhed.
Som eksempel kunne man jo nævne regeringens forslag tidligere i denne samling om afskaffelse af afgiftsnedslag for visse typer af sikkerhedsudstyr og tilsvarende forslagene om afgift af genopbyggede køretøjer og forslaget om forhandleravancen.
Det er alt sammen forslag, som ikke havde noget som helst at gøre med miljø- og trafiksikkerhedsfremmende værdier, men kun var provenuskabende.
Det skal dog retfærdigvis siges, at regeringen samtidig fremkom med en lex Lupo, men en helhedsløsning med store fremtidsperspektiver kan man ikke rigtig kalde dette tiltag.
Jeg har personlig flere gange spurgt, hvad arbejdsgruppen egentlig beskæftiger sig med, men er ikke blevet væsentligt klogere.
Det er derfor, Venstre, Det Konservative Folkeparti og CD synes, det vil være på sin plads at få en debat her i salen i dag, og den debat behøver jo ikke nødvendigvis at blive kedeligere af, at der i løbet af påsken, som mange måske har bemærket, er kommet et interessant indspark i den offentlige debat - et måske lidt overraskende indspark, men ikke desto mindre et interessant indspark.
Besvarelse
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-04-27:
Til fru Annie Lunde Hansen skal jeg sige: Ja, kvalitetsvurderingen er på vej.
Men der er nogle, som er lidt langsomme i det, og dem skal vi have rusket lidt op i.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-27:
Ja, jeg skal bare have bekræftet, at jeg forstod den socialdemokratiske ordfører korrekt, at han opfattede det som en banalitet, at vi fik indføjet, at det er den samlede miljøbelastning fra den danske bilpark, som kommer ind i det her arbejde.
Det er jo altid sådan, når man fremsætter et forslag, at man kan være lidt usikker med hensyn til, om det er nødvendigt eller ikke nødvendigt, men jeg forstod det sådan, at det blev betragtet som en banalitet.
Men jeg vil da godt lige have det bekræftet.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-27:
Jeg havde ikke forventet, at begrebet social ansvarlighed skulle inddrages i debatten om biler, men det kan vi da godt gøre.
om året i tabt registreringsafgift
Det kunne jo være, at det netop skulle gå fra det sociale område.
Der har vi et eksempel på, at Socialdemokratiet for første gang nogen sinde går den modsatte vej.
Man vil have mindre ind i afgifter.
Til gengæld vil man så forbyde større biler på danske landeveje.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-27:
at rette det spørgsmål, når vi nu taler afgifter på bilparken og vi taler om miljøsiden samtidig: Er den socialdemokratiske ordfører enig i, at selve miljødelen, det vil sige emissionsdelen, udledningsdelen, er stærkt mindsket, og at det vil komme dertil rent teknisk inden for en ret overskuelig fremtid - det vil nok sige i størrelsesordenen 15 år, 20 år - at vi formentlig slet ikke bruger benzin og diesel længere?
Vi vil stå over for et helt andet problem, nemlig at afgiftssiden vil komme under pres, når der kommer denne nye teknologi, fordi den nok vil være noget dyrere, hvis vi virkelig skal nå miljømålene.
Er det med i overvejelserne på den lange sigt også?
Jens Peter Vernersen (S), 2000-04-27:
Det er et fuldstændig klart svar på spørgsmålet om bilernes priser.
Det forudsatte jeg hr. Flemming Hansen også var bekendt med.
Danmark får billigere biler importeret end andre lande.
Hr. Preben Kjær fra Danmarks Automobilforhandler Forening skriver, at hvis den ændring, som Det Konservative Folkeparti foreslår, slår igennem, så vil priserne stige, dvs. de eneste, der får gavn af en sådan ændring, er de udenlandske producenter.
Det er ikke det danske bilfolk.
Lad mig så også sige om det oplæg, som Det Konservative Folkeparti har sendt frem, at når vi har sagt, det er useriøst, så er det, fordi man skriver, at det offentliges indtægter fra beskatning af biler i dag er ca. 25 pct. højere end ved regeringens tiltræden i 1993.
Jeg må sige til hr. Flemming Hansen, at i 1993 købte
befolkningen ikke nye biler.
Der blev solgt omkring 80.000 om året, fordi den konservativt ledede regering førte en sådan politik, at den danske befolkning ikke turde købe en ny bil.
Sådan er det ikke i dag.
Sådan har det ikke været i 1990'erne.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-27:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at CD's mål for bilpriser ikke har ændret sig spor.
Det, der gør, at jeg taler om sød musik, er jo, at vi havde meget svært ved under borgerlige regeringer også under Schlüters ledelse helt at få opbakning til vores synspunkter, når vi kom med dem.
Der var ikke den samme begejstring, så det er jo derfor, jeg hører musikken.
Når vi kommer ind på oplægget, og jeg synes også, man har ret til at lave oplæg, når man vil, synes jeg altså, det var så interessant, at jeg dykkede ned i det. Jeg vil gerne sige, at de 2 mia. kr., som man taler om der er i provenutab, er altså, når jeg regner det ud efter 1998-forbruget, 3 mia. kr.
Når vi taler om det her med at sælge nogle flere biler, så har jeg ikke spor imod det, for jeg er ikke så bekymret over, at vi får flere biler, som så mange andre er, men at man kan sige, at det kan blive provenuneutralt, den går ikke.
Enhver økonom ved, at den går ikke.
Nedsættelse af afgifter giver ikke automatisk en lukning i hullet af afgifter.
Det har vi ikke et eneste eksempel på i nyere politisk historie, dvs. de sidste 15-20 år.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-27:
Fru Clemensen forstår ikke, at Det Konservative Folkeparti fremlægger et oplæg midt under denne debat; det var så i øvrigt 8 dage før, den skulle komme.
Det er såmænd ikke så underligt.
Jeg synes, det ikke alene er en ret, men det er måske oven i købet en pligt for ethvert parti at fremkomme med sine synspunkter i en eller anden debatoplægsform.
Jeg synes under ingen omstændigheder, at en tilfældig forespørgselsdebat, som i øvrigt er udskudt i 14 dage eller 3 uger, fordi vi skulle have en ØMU-debat her i Folketinget, skal afgøre noget partis ret til at fremlægge sine synspunkter i debatform, og de har jo da heldigvis skabt stor interesse. Hr. Ole M. Nielsen er inde på det med bilernes alder.
Jeg ved det ikke.
Altså i dag er to ud af fem biler mere end 10 år gamle, og når jeg tænker på katalysatorer og alt, hvad vi kommer på, hvor vi her i Folketinget har været enige om, at det var godt og sundt for miljøet, og at det var rigtigt, da vi gjorde det, jeg tror det er 7 år siden, så synes jeg, det må være en god ting, at flere biler har disse moderne faciliteter, så de ikke ødelægger miljøet.
Derfor tror jeg helt bestemt, at den samlede miljøbelastning bliver mindre med en hurtig udskiftning af bilerne. Hr. Aage Frandsens priselasticitetsdiskussion og min egen.
Ja, det er jo et spørgsmål om hver sin tro.
Der er jo sådan set ikke nogen grund til at diskutere den.
Jeg føler mig overbevist om, at hvis vi sænker prisen på en bil 15 pct., så bliver der solgt flere.
Vi kan godt prøve, om nogle professorer på Handelshøjskolen skulle have den samme opfattelse.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-27:
Hr. Flemming Hansen inddrog spørgsmålet om priselasticiteten.
Nu er hr. Flemming Hansen jo ikke bilhandler, men skohandler, og der gælder det jo nok 100 pct. Men det, der er pointen med hensyn til biler, er, at prisen i Danmark er ganske høj, så høj, at avancen er relativt lavere i forhold til andre lande.
Det vil sige, at hvis man lader afgiften falde i Danmark, så er der basis for, at avancen kan stige.
Det er også det, bilforhandlerne selv har været inde på.
Det betyder så, at prisen ikke falder tilsvarende.
Det er derfor, at den tro på, at Keynes' økonomiske teorier i virkeligheden kan bruges ud over alle grænser, ikke holder.
De Konservative bruger den her, ligesom de også bruger den på indkomstskatten.
De tror, at hvis man sætter den ned, arbejder folk mere.
Den holder ikke, for i nogle situationer er den pris, der er på en vare, ikke en pris, som alene er bestemt af priselasticitet.
Den er også i høj grad bestemt af, hvad markedet kan bære.
Bilerne vil efter alt at dømme ikke falde tilsvarende i pris over for kunderne, hvis man sætter afgiften ned.
Det er det, nogle mennesker, der har mere forstand på det end jeg og også hr. Flemming Hansen har, siger.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-27:
Det var hr. Flemming Hansens oplysning om, at nu er to ud af fem biler ældre end 10 år.
Tidligere var det kun én ud af fem biler.
Men at det skulle være et egentligt miljøproblem, at vi ikke får dem skiftet ud, fordi nogle nyere kører længere pr. liter, det må jeg indrømme at jeg ikke forstår.
Når vi har så mange biler om 10 år, er det jo, fordi bilerne i forhold til for 10-20 år siden ikke nær ruster op, som de gjorde i gamle dage.
Så har vi også typisk beholdt de gamle biler som nr. 2 bil.
Altså hjemme hos os er det sådan, at nr. 1 bil kører fem gange så mange kilometer som nr. 2 bil.
Dér er det så, jeg vil spørge den konservative ordfører, om man har overvejet miljøbalancen.
Er det bedre at skifte den gamle ud - den dér køb og smid væk-mentalitet - eller er det bedre at beholde den gamle bil, som ikke kører ret meget, selv om den går lidt færre kilometer pr. liter benzin?
Der må være to miljøhensyn, man skal veje op mod hinanden.
Susanne Clemensen (CD), 2000-04-27:
Jeg synes, jeg sporer en vis inkonsekvens mellem den konservative ordførers udsagn om, hvad De Konservative gerne vil gøre på det her område, og hvad de så rent faktisk i praksis er medforslagsstillere til.
For De Konservative er jo medforslagsstillere til en forespørgsel til skatteministeren om regeringens arbejde med at udforme modeller til omlægning af registreringsafgiften for motorkøretøjer.
Og samtidig fremlægger hr. Flemming Hansen en ny model med udgangspunkt i den norske model til beregning af registreringsafgiften.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår det heller ikke, når De Konservatives ordfører samtidig siger, at man vil ende med at stemme for det forslag til vedtagelse, som er fremsat her af en bred kreds af partier.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens bemærkninger til.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-27:
Jeg er glad for, for ikke at sige stolt over, interessen for det konservative oplæg, og det er jo, fordi det er noget, der interesserer alle mennesker og også alle partier.
Hr. Kalnæs
Han siger oven i købet, at det er sød musik i hans ører, og at han gerne vil gøre en fornuftig forretning.
Ja, hvem vil ikke det?
Det er jo også derfor, vi stemmer for den vedtagelse, der fremsættes, fordi vi siger: O.k., når ministeren påstår, at han ikke kan nå det, så er det i orden, at vi venter til den 1. juni 2001, så giver vi alle hinanden en fair chance.
Derudover kan man formentlig og forhåbentlig - det er i hvert fald den søde musik, vi drømmer om at opleve - få et oplæg, som kan danne baggrund for meget nødvendige ændringer.
Og det er det, jeg hører, at vi alle er enige om.
Hr. Klaus Kjær var lige ved at komme til at rose Det Konservative Folkeparti.
Jeg holdt godt fast i gelænderet og siger tak.
Men hr. Klaus Kjær spørger ligesom hr. Jens Peter Vernersen: Hvad med provenuneutraliteten, hvordan kan I støtte denne vedtagelse?
Altså det er jo således, at man såmænd bare behøver at have taget den lille grønthandlereksamen.
Derfor kan det sagtens være provenuneutralt, selv om den enkelte bil falder i afgift.
For det vil den gøre efter det oplæg, vi stiller,
med omkring 15 pct.
Det lægger vi ikke skjul på.
Det er også rigtigt, at det er 2 mia. kr.
Men vi er sikre på, at der sælges så mange flere biler.
Det er jeg sikker på vil ske, det er jo argumentationer, jeg har hørt fra regeringspartier og andre utallige gange, når vi har diskuteret andre forhold end lige bilbeskatning.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-27:
Ja, jeg har også været på nettet, og jeg må sige, at meget af den tekst, der er på nettet, jo er sød musik for en CD'er, som igennem 27 år har bakset med det her problem.
Samtidig må jeg også sige, at når Dansk Folkepartis ordfører taler om at springe op og falde ned og alt det dér, så går jeg ud fra, at det er, fordi hr. Flemming Hansen ved, der ikke er et flertal her i Folketinget, som er parat til at lave nedsættelser for alvor, men at vi sammen er ved at gøre
en fornuftig forretning med ministeren om i hvert fald at få indrettet afgifterne, så vi får de bedste og mest miljøvenlige biler.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Flemming Hansen, om vi nu holder fast ved det her til et senere tidspunkt.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-04-27:
Der har selvfølgelig været en del interesse om de synspunkter, Det Konservative Folkeparti har fremlagt vedrørende bilbeskatningen, nok mest, fordi de fleste, der har set dette papir, har tilkendegivet, at der jo ingen sammenhæng er i det.
Allerede beregninger på nuværende tidspunkt viser ikke, at sagen bliver provenuneutral.
Jeg tror også, at hr. Flemming Hansen ved, det er sådan, at det alene vil koste omkring to mia. kr. i manglende indtægter.
Det er beregninger, der er lavet allerede på nuværende tidspunkt.
Lad mig så også tage fat i det andet synspunkt.
Jeg har her et udklip fra Kristeligt Dagblad den 26.4, hvor - hvis jeg må citere - hr. Preben Kjær siger, at lavere afgift næppe vil gøre biler billigere.
Altså et helt andet synspunkt end det, hr. Flemming Hansen fremfører.
Det fremgår også heraf, at 1990'erne har været det bedste årti for bilejerne.
Aldrig har der været solgt så mange biler i Danmark: 143.000 i 1999.
Må jeg minde om, at da hr. Flemming Hansens regering gik af, var tallet det halve.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-04-27:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg godt tilkendegive, at der står i forslaget til vedtagelse, som vi jo er med i, at den danske bilpark skal gå i en mere miljørigtig retning - en mere miljørigtig retning.
Det er samlet set den danske bilpark, vi tænker på her.
Det mener jeg ikke der er så meget at tage fejl af, men jeg kan høre på de spørgsmål, hr. Søren Kolstrup stiller, at det kan han være usikker på.
Jeg mener, det er skrevet ret præcist.
Så må jeg sige, at når hr. Flemming Hansen inddrager firmabilbeskatningen og bringer det i sammenhæng med en social retning, så har jeg aldrig set - men der kan jeg forstå vi ser helt forskelligt på det - at det kunne være særlig asocialt at beskatte firmabiler, som koster over 450.000 kr.
Det kan jeg ikke se kan være særlig asocialt.
Jeg har godt set nogle tal, som De Danske Bilimportører har lagt frem.
Jeg troede heller ikke, at hr. Flemming Hansen alene lagde disse tal til grund, men også de oplysninger, som bliver beregnet fra ministeriet.
Men at det skulle være særlig asocialt at beskatte biler, der koster mere end 450.000 kr., det synes jeg måske nok virker som en tilsnigelse.
Og så må jeg sige til hr. Ebbe Kalnæs
: Det, som vi forholder os til nu - og det er også det, som hr. Ebbe Kalnæs' partifælle og ordfører på sagen forholder sig til - det er spørgsmålet om benzinforbruget, det er spørgsmålet om miljøet, det er spørgsmålet om diesel.
Det er de ting, der indgår, og det er jo selvfølgelig også derfor, at hr. Ebbe Kalnæs' parti er med i forslaget og har været initiativtager
til forespørgslen med et forslag til vedtagelse.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-04-27:
Jeg har et spørgsmål til socialministeren: Socialministerens forgænger, nuværende indenrigsminister Karen Jespersen, lovede at foretage en kvalitetsvurdering af plejehjemmene, så der kunne sammenlignes fra kommune til kommune, hvordan plejehjemmene fungerede, også med hensyn til, hvad der blev lavet for de ældre for de penge, man opkrævede.
Der var stor forskel på, hvor meget f.eks. ældre på Sjælland fik udbetalt af deres pension i sammenligning med nogle kommuner i Jylland, og jeg vil gerne spørge, om den kvalitetsvurdering er på vej.
Klaus Kjær (DF), 2000-04-27:
Jeg forstår ikke rigtig argumentationen for, at De Konservative kan støtte det fremsatte forslag til vedtagelse.
Det indeholder jo netop ikke noget krav om nedsættelse af registreringsafgiften.
Efter det meget hårde og voldsomme oplæg, der har været fra De Konservatives side i weekenden om en generel nedsættelse af bilbeskatningen med 15 pct., forstår jeg ikke, at De Konservative kan støtte et forslag, som først forudsætter provenuneutralitet, men - og ikke mindst - alene indebærer en omlægning af registreringsafgifterne og ikke en nedsættelse af registreringsafgifterne. Jeg forstår ikke, at Det Konservative Folkeparti oven på den meget hårde udmelding, der har været om en generel nedsættelse af vægtafgifterne, som Dansk Folkeparti i øvrigt støtter, på den måde springer op som løver og falder ned som lam og tilslutter sig et forslag til vedtagelse, som alene går på en omlægning af registreringsafgiften.
Der er jo en glimrende lejlighed til nu at få markedsført det oprindelige forslag om nedsættelse af registreringsafgiften.
Tove Videbæk (KRF), 2000-04-27:
Til fru Annie Lunde Hansen: Nej.
Mit spørgsmål til regeringen gik netop ud på at få oplyst, hvilke initiativer der er sat i gang på dette område, og hvor langt man er med handlingsplanen, og her mener jeg naturligvis både i kommunerne og i amterne og i staten som sådan.
hvor langt man er kommet med handlingsplanen, og det håber jeg at få svar på senere, når ministeren skal til at svare.
Jørn Pedersen (S), 2000-04-27:
Jeg kan allerede nu afsløre for Dansk Folkeparti og andre, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget til vedtagelse fra Dansk Folkeparti.
Og det hænger sammen med den argumentation, jeg har brugt tidligere i dag, at selv om der kan være sympati for dele af forslaget, er det meget svært at få øje på, hvad det egentlig koster osv., og vi vil ikke på nuværende tidspunkt være bundet af en bestemt prioritering, hvor det netop er de punkter.
Jeg synes, vi har snakket om mange andre punkter her i dag, der kan være mindst lige så væsentlige, så derfor stemmer vi imod vedtagelsen, når det kommer dertil.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-27:
Jamen kontanthjælpsmodtagere skal jo på et eller andet tidspunkt ud på arbejdsmarkedet.
Det kan jo ikke nytte, at de får lov til at tjene penge, samtidig med at de får bistandshjælp, så er der jo mange andre, der også skal til det, og hvor er vi så henne?
Det kunne jo godt være, som hr. Frank Aaen nævnte det i formiddag, at det kunne give et rigtigt arbejde, ja, det er muligt, men loven er nu engang sådan, at man ikke både kan få bistandshjælp og så tjene til, hvad man ønsker, det kan man altså ikke.
Enten det ene eller det andet.
Enten en lønindkomst eller også bistandshjælp.
Frank Aaen (EL), 2000-04-27:
Ja, det forklarer jo yderligere Dansk Folkepartis sociale sindelag.
For det, man omhyggeligt har undgået også her, er et af de forslag, vi har om bistandsmodtagere og muligheden for at tjene lidt ved siden af bistandshjælpen.
Jeg vil godt sige, at en bistandsmodtager får så lidt fra det offentlige, at der ingenting er tilovers, når det daglige liv med mad og husleje, og hvad der skal til, er finansieret.
Der er ikke noget at lægge til side til ferie, der er ikke noget at lægge til side til en familiefest ved den runde fødselsdag, der er intet at lægge til side til større investeringer i tøj eller i anskaffelser til boligen.
Intet.
Og det, vi foreslår, er, at vi skal give bistandsmodtagere ret til at tjene bare lidt ved siden af bistanden, uden at kommunen straks inddrager alt.
Jeg synes, det er et meget socialt forslag, og jeg synes, det er meget interessant, at Dansk Folkeparti lige præcis ikke ønsker at tage det forslag med, når de skal sige, hvad de støtter i vores vedtagelse.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-27:
Indtægtsbestemt: Ja, for dem, der har råd til det, men ellers er det jo tilskuddet, der følger børnefamilierne, og de skal selvfølgelig betales.
Dansk Folkeparti fremsætter følgende: Forslag til vedtagelse
Jørn Pedersen (S), 2000-04-27:
Det sidste tror jeg faktisk er meget rigtigt.
Jeg vil godt citere fru Inge Refshauge: »betale skal man under alle omstændigheder«.
Men jeg tror, at det, der er det interessante spørgsmål for børnefamilierne,
er: Hvor meget skal vi betale?
Mener Dansk Folkeparti stadig væk, at man skal betale den fulde pris?
Det kan man jo svare ganske enkelt på.
Jeg spurgte ikke til, hvilke måder man havde tænkt sig at organisere børnepasningen på, jeg spurgte konkret til taksterne, for hvis man kigger i Dansk Folkepartis principprogram, er det jo et centralt element, og det er dér, man vil finansiere mange af de merudgifter, man ellers vil lave: det er ved, at børnefamilierne skal betale for at få passet deres børn.
Er det er stadig væk gældende socialpolitik i Dansk Folkeparti?
Skal børnefamilierne selv betale prisen for at få børnene passet?
Inge Refshauge (DF), 2000-04-27:
Først til hr. Villy Søvndal: Stadig væk er jeg godt klar over, at nedskæringen på hjemmehjælpen begyndte i 1980'erne, det ved jeg godt, og hver eneste gang hjemmehjælpen har været diskuteret her i salen, har jeg altså også været med til at fremhæve, at den er for dårlig. Nu kan jeg ikke rigtig huske, hvad det var, hr. Frank Aaen var inde på, jo, det var arbejdsmarkedspolitikken: Ja, det kan godt være, at vores politik på arbejdsmarkedsområdet er, at man skal skære ned i statstilskuddet, men stadig væk mener jeg, at der kan findes penge andre steder end lige på statstilskuddet.
Og til hr. Jørn Pedersen omkring børnefamilierne: Jamen taksterne bliver hævet i de kommuner, der har børnepasningsgaranti, men vi mener, et frit valg i børnepasningen ville være godt, at familier kan slå sig sammen om at passe nogle børn og sådan noget, det behøver jo ikke at foregå i institutioner det hele.
Det mener jeg vi kan gøre, og det har da også været oppe her i Folketinget, at vi kan gøre mange ting på det område for, at folk får mere frit valg, men betale skal man jo under alle omstændigheder.