runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2001-12-11:
Nu er det jo rent faktisk sådan, at vi, der ikke har siddet og fortolket og skrevet regeringsgrundlaget, ikke har det present her.
Sagen er den, at vi på nuværende tidspunkt diskuterer L 15. Så vil jeg godt kvittere ministeren for, at for første gang i den tid, jeg har beskæftiget mig med strafferet her i Folketinget, er der en konservativ, der siger, at tingene skal ses i sammenhæng.
Det synes jeg er godt.
Jeg synes dog stadig væk, at min problematisering af, hvad det er, ministeren ønsker, vi skal diskutere her i dag, kan stå til troende, for jeg aner ikke, hvordan ministeren i de enkelte lovgivninger, hvor ministeren sagde, at der skulle ske stramninger, vil gøre det.
Jeg aner ikke, hvad det er, stramningerne går ud på, og det er ikke regeringsgrundlaget, vi snakker om i dag, det er L 15.
Per Dalgaard (DF), 2001-12-11:
Jeg nævnte, at vi vil se på omkostninger for detailleddet.
Vi vil ikke udelukkende prioritere detailleddet.
Vi vil selvfølgelig se på sagen totalt.
Martin Lidegaard (RV), 2001-12-11:
I Det Radikale Venstre har vi jo taget del i det store trafikforlig og kan derfor også tiltræde lovforslaget.
Jeg bed mærke i, at hr. Svend Heiselberg gjorde meget ud af, at dette netop var en del af det store forlig, og hos De Radikale har vi jo en tradition for at tænke i helheder, så vi opfatter også det store forlig som det, der fulgte efter pinsepakken, efter jernbaneforliget.
Morten Homann (SF), 2001-12-11:
Så kan jeg bare konstatere, at man har prioriteret sådan, at man også har miljøvurderet Nors Omfartsvej, sådan at den lå klar først.
Så må jeg jo tage den tidligere regering med i besværgelserne om, at man har prioriteret Nors Omfartsvej som et af de vigtigste projekter for dansk trafikpolitik.
Jacob Buksti (S), 2001-12-11:
Nu er det ingen hemmelighed, at SF ikke er med i den her investeringsaftale.
Den eneste årsag til, at den kommer til beslutning først og allerede lå som et forslag fra den tidligere regering,
er, at vi altså er i den situation, at vi skal overholde landets lovgivning, når det drejer sig om miljø, miljøvurdering og den slags ting, og der er det altså sådan - så kan SF lide det eller ej - at miljøvurderingen, VVM-vurderingen, er færdig, netop afsluttet for Nors Omfartsvej, men det er den ikke for alle de andre projekter, som SF gerne vil have prioriteret.
Morten Homann (SF), 2001-12-11:
Det har været lidt spændende at se den nye regerings signaler omkring trafikpolitikken her i dens første spæde uger.
Der er i hvert fald tage to ting, som bagefter står mejslet fast i min hukommelse: Det har for det første været
Det var, som det blev sagt, en del af den store pakke, som blev vedtaget her sidste vinter, og jeg kan forstå, at af den lange række initiativer til nye trafikinvesteringer i Danmark, som stod i pakken, er denne her omfartsvej det mest presserende, som den nye regering har valgt at tage hul på, altså næst efter Femer Bælt-forbindelsen.
Det er åbenbart vigtigere end udbygningen af motorvejsnettet omkring København, det er vigtigere end S-togene til Roskilde, vigtigere end at rette op på trafiksikkerheden på en række af de mange andre strækninger, som ligger rundtomkring i landet, og det må man tage til efterretning.
Jeg savner nogle ting i det her forslag.
Jeg savner en vurdering af, at det her ikke alene er miljømæssigt bæredygtigt, men at det også er økonomisk bæredygtigt at bruge 120 mio. af skatteydernes kroner på at lave en omfartsvej ved Nors.
Det stiller jeg mig lidt tvivlende over for.
Som jeg ser det, vil der være væsentlig mange andre ting, som man kan bruge 120 mio. kr. på, hvis man skal rette
op på trafikken i Danmark.
Så jeg vil sige, at medmindre man sådan har sin daglige gang i og omkring Nors, så er det svært at få vendt virkeligheden sådan, at det er den mest presserende trafikinvestering, som vi står over for i Danmark.
Jeg synes, vores rolle i Folketinget er at træde et skridt tilbage og se sådan med hele landets briller på, hvordan man bruger skatteydernes penge bedst, og der har vi i SF lidt svært ved at se, at trafikinvesteringer på en omfartsvej ved Nors er den største udfordring, som dansk trafikpolitik står over for.
Kaj Ikast (KF), 2001-12-11:
Der er nogle ting, man kan glæde sig over i Trafikudvalget, og der er nogle ting, man lærer at kende meget godt. Norsvejen har vi lært at kende meget godt.
Jeg ved ikke, hvor mange år vi har planlagt den og kørt den frem og tilbage, og nu er vi altså så kommet i den situation, at vi fik den med i det store forlig, og det glæder mig meget.
Folk kan godt sige, at det er hr. Svend Heiselbergs skyld, og det må de også gerne, men det er nu også borgerne oppe i Nors, der har presset os alle sammen, fordi trafikken er meget stor.
Når man ser på, hvordan trafikken egentlig ser ud i Hanstholm, så er det i hovedsagen lastbiler, og det er meget, meget farligt i den lille by.
Derfor er det med stor glæde, at vi støtter
dette lovforslag.
Poul Fischer (DF), 2001-12-11:
Omfartsvejen er beliggende på rute 26 mellem Århus og Hanstholm, og den indgår i den internationale forbindelse Vestlink fra Norge til Tyskland, og denne etape udføres som led i flere etapers trafikforbedringer på denne strækning.
I tilknytning til denne etape et er der i lovforslaget medtaget en etape to, der går fra denne forlægning i sydlig retning til hovedlandevej 426.
Denne strækning skal også på sigt udbygges fra hovedlandevej til motortrafikvej.
Der er for begge etaper udarbejdet de for anlægget nødvendige undersøgelser og høringer, og Dansk Folkeparti har bemærket, at de berørte kommuner, Thisted og Hanstholm, samt Viborg Amt, ingen bemærkninger har til lovforslaget.
Dansk Folkeparti har dog bemærket, at enkelte berørte lodsejere har indvendinger imod lovforslaget, hvilket Dansk Folkeparti vil se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Finansieringen af etape et er med i forslaget til finanslov 2002, mens etape to først vil kunne udføres på et senere tidspunkt, når der er økonomiske midler til det.
Dansk Folkeparti kan umiddelbart tiltræde lovforslaget, endskønt det virker forkromet til trafikmængden.
Historien har dog vist på trafikområdet, at man med 20-30 års forsinkelser har anlagt for småt, og det er ligeledes uholdbart, at man sender den tunge trafik ind gennem byer. Alt i alt vil lovforslagets gennemførelse forbedre trafik- og miljøforholdene for borgerne i Nors, ligesom vejforbindelsen vil reducere transportudgifterne for erhvervslivet.
Dansk Folkeparti kan ligeledes anbefale lovforslagets § 2 om ophævelse af hovedlandevejsstrækninger, der er blevet overflødiggjort ved andre vejetableringer mellem Gunderup og Bjergby ved Hjørring.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-11:
Det kan i og for sig undre, at den nye regering har valgt den her sag til at give et markant trafikpolitisk signal.
Her er jo tale om en sag, som hverken trafikpolitisk eller overordnet samfundsmæssigt på nogen måde kan begrundes i forhold til det betydelige antal skatteyderkroner, der anvendes på sagen.
Derfor er det en nærmest symbolsk handling, at man altså demonstrativt ønsker at anvende 120 mio. kr. på et formål, som slet ikke står mål med så betydeligt et beløb.
Hvis man kigger på sagen, må det erkendes, at der er 55 boliger, der har trafikstøjgener fra den vej, der går igennem byen.
Hvis man anvendte disse 120 mio. kr. på at opføre 55 nye boliger, der lå således, at de ikke var generet af støjen, ville man altså kunne bygge et hus til godt 2 mio. kr. til erstatning til hver husstand - et ganske pænt hus.
Det viser jo noget om, hvor absurd den her bevilling er.
Hvis man lokalt i amtsrådet er interesseret i en omfartsvej, vil det naturligvis ikke være noget, Enhedslisten her i Folketinget vil blande sig i, men det her er jo en del af et motortrafikvejsprojekt, som jo overhovedet ikke har noget som helst med de 55 huse at gøre.
Årsdøgnstrafikken på vejen
har jeg forstået ligger omkring 3.000.
Jeg vil sige, at hvis vi i Århus skulle til at bygge motortrafikveje alle de steder, hvor der er en årsdøgnstrafik på 3.000 på vejene, så er jeg bange for, at f.eks. den gade, jeg bor på, også pludselig ville blive lavet til en motortrafikvej.
Så det her er markeringspolitik.
Det er markeringspolitik fra en borgerlig regering.
Det er et politisk signal.
Sagligheden i det må man sige er rimelig fraværende, og derfor kan Enhedslisten naturligvis ikke støtte lovforslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2001-12-11:
Vi kan selvfølgelig også fra Socialdemokratiets side støtte lovforslaget, ikke bare fordi det er en del af et samlet trafikforlig, vi, da vi var i regering, indgik med den daværende opposition, men også, som den tidligere ordfører understregede, fordi det er vigtigt med en udbygning af vejforbindelsen op til Hanstholm.
Det er for os i Socialdemokratiet vigtigt, at vi tager hensyn til, at der overalt i landet er en rimelig trafikafvikling, og også at de forskellige lokale trafikforbindelser fortsat bliver forbedret, sådan at vi kan sikre en rimelig trafikafvikling også i de kommende år.
Så vil jeg godt fuldstændig tilslutte mig det, den forrige ordfører, hr. Svend Heiselberg, gav udtryk for.
Ingen skal mistænke ham for, at det er, fordi han er valgt i Thy, at denne her vejstrækning nu bliver omlagt og trafikforholdene i Thy dermed forbedret.
Det er en sag, der ligger os alle på sinde.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-12-11:
Jeg taler fortsat ikke om forsikringer.
Jeg taler om muligheden for, at kommunen ud fra en konkret stillingtagen til en konkret families situation har mulighed for at gå ind og hjælpe folk videre i verden.
Det kan være i situationer, hvor man er trængt ud af arbejdsmarkedet.
Det kan være i situationer, som jeg nævnte, hvor man har en ældre medborger, som har brug for massiv pasning, pleje og omsorg, fordi han f.eks. har nedslidte hofter og må gå og vente på at få en hofteoperation.
Det kan være en ung studerende, der er ved at blive presset ud af sit studium, fordi vedkommende ikke kan passe det på grund af en sygdom, der er ventetid til at blive behandlet for.
Det er alle de dér situationer, hvor vi ønsker at sætte mennesket først.
Mennesket først - det er en ledetråd for denne regerings sygehuspolitik.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lone Møller (S), 2001-12-11:
Nu taler ministeren meget om passiv forsørgelse, og jeg vil derfor godt spørge: Omhandler passiv forsørgelse også førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere, psykisk syge og andre, som måske i en længere periode end sygedagpengeperioden skal være underlagt sådan en klausul, eller hvad ministeren kalder det?
Har ministeren dermed lagt op til, at alle skal have mulighed for at få en forsikring til sygdomsbehandling, selv om de passive penge måske ikke bliver mere aktive, i og med at de bliver udbetalt altid?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-12-11:
Det er ikke hverken min eller regeringens intention, at den frihedsgrad, vi ønsker at give kommunerne til at bruge de penge, som er opkrævet, på at gøre folk raske og hjælpe dem videre i livet fremfor bare at fastholde dem på passiv forsørgelse, skal være en tidsbegrænset mulighed.
Det er ikke vores udgangspunkt.
Det, jeg har sagt til dagspressen, er, at hvis der er en ængstelighed i forhold til at give denne frihedsgrad,
så er jeg selvfølgelig indstillet på, at man laver en solnedgangsklausul i den her lovgivning, sådan at den virker et år eller to, hvorefter man revurderer den. Det er det, jeg har sagt.
Det er ikke et udtryk for, at det er et ønske, jeg har om, at det skal være en tidsbegrænset frihedsgrad.
Jeg synes personlig, og regeringen synes, at det skal være en permanent frihedsgrad.
Anne Baastrup (SF), 2001-12-11:
Det er faktisk et af de mest interessante spørgsmål, når man beskæftiger sig med købeloven: Hvem er førsteprioriteten?
Er det detailleddet, eller er det den enkelte forbruger?
Og dér må hr. Per Dalgaard med den udmelding, som Dansk Folkeparti er kommet med her, klart kunne sige: Hvordan vil man prioritere, når der står to parter over for hinanden, er det forbrugeren eller er det detailleddet?
Svend Heiselberg (V), 2001-12-11:
Lovforslaget er en udløber af den politiske aftale af 24. januar i år, som blev indgået blandt et bredt flertal af repræsentanter her i Folketinget.
Aftalen drejer sig om væsentlige vej- og jernbaneinvesteringer i Danmark.
Usagligt nok bredte den opfattelse sig, at netop Nors Omfartsvej var kommet med i aftalen, fordi den tilfældigvis ligger i min hjemegn.
Det er selvfølgelig en uartig mistanke.
En omfartsvej ved Nors har stået på ønskeseddelen, siden Hanstholm Havn i 1967 blev taget i brug, og derfor er lovforslaget en glædelig julegave til Thy.
Selvfølgelig kan der argumenteres for, at der er andre steder i landet, hvor der er mere trafik end på denne del af rute 26. Men skal vi alene gå efter det, så vil denne del af landet aldrig komme i betragtning, når der skal foretages offentlige investeringer.
Løsningen af problemet på de mere trafikerede områder er ikke at udsulte de svageste områder, men derimod at sætte mere skub i udbygningen af vores infrastruktur generelt.
Derfor hilser Venstre også med tilfredshed, at der i forbindelse med aftalen blev aftalt et bredt udsnit af trafikinvesteringer over hele landet, og vi vil i Venstre arbejde for, at der kan aftales flere og nyere infrastrukturinvesteringer.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-12-11:
Det undrer mig noget, at hr. Keld Albrechtsen ikke kender til forholdene i Nordjylland, og at han ikke ved, at der er 100 km til de motorveje, som hr. Keld Albrechtsen omtalte, fra det område, vi her snakker om.
Det kan vel ikke være rigtigt, at det er nødvendigt at forlange at få motorveje for at få en ordentlig trafikforbindelse fra Thy-området?
Det er faktisk det, jeg forstod på hr. Keld Albrechtsen er det, man skal forlange.
Det er vel en fornuftig måde at få afviklet trafikken på, at det er en motortrafikvej i stedet for en motorvej, man stiller krav om.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-11:
Jeg vil sige, at jeg ikke selv umiddelbart havde opfattet mit eget indlæg sådan, at det, jeg pegede på, var byggeri af en motorvej.
Hvis det virkelig kunne forstås sådan, må jeg indrømme, at så har jeg udtrykt mig meget uklart.
Så jeg ved ikke rigtigt, hvordan den misforståelse kan være opstået.
Men jeg synes ikke selv, jeg har bidraget til den.
Lissa Mathiasen (S), 2001-12-11:
Derfor er det også godt, at man, netop når vi taler om det på europæisk plan, har en mulighed for at kunne lave harmoniseringer, sådan så man kan sikre forbrugerne et bedre beskyttelsesniveau på et langt bredere plan.
Så langt så godt - det er det også i forhold til det her direktiv
, men man kan jo godt undre sig over, at man ikke var i stand til, når nu man skulle lave et direktiv, at gå bare et par skridt længere.
Det sagde jeg også sidste gang, vi havde det her oppe.
Men der er da nogle ting, der er gode i det her, det vil jeg godt medgive.
Det er i den grad en forbedring.
Det andet, som jeg godt vil tage op, er, at en reklamation inden for 2 måneder fra det tidspunkt, hvor forbrugeren faktisk har opdaget mangelen, altid vil være rettidig.
Det er også godt at få præciseret.
Det tredje, som jeg også synes man med rimelighed kan nævne som noget godt,
er, at forbrugeren nu som udgangspunkt får ret til at vælge mellem en ny vare eller at få varen repareret, såfremt den er mangelfuld.
Det er fire små, gode ting, der ligger her.
Men jeg vil også godt tage en femte ting op, som glæder mig, for det var noget af det, der måske var sat spørgsmålstegn ved i forbindelse med den sidste behandling af det tilsvarende lovforslag, og det er dér, hvor man går ind fra ministerens side - som man også gjorde fra den daværende socialdemokratiske ministers side - og overimplementerer.
Man går ind og siger, at erhvervsdrivende får en mulighed for tilsvarende at kunne lave en aftale om de 2 år i forbindelse med klage over en vare.
Det synes jeg er godt, fordi det faktisk stiller de erhvervsdrivende i en rimelig situation set i forhold til, hvis de ellers kun havde 1 år. Men det her gør jo ikke - hvis vi kigger generelt på vores forbrugerbeskyttelse - at vi så ikke samtidig, som jeg også har gjort det tidligere, bør stille det spørgsmål: Hvornår agter man fra regeringens side at lægge an til en egentlig revision af købeloven?
Jeg mener, at vi gentagne gange har fået demonstreret, at der er behov for en egentlig revision.
Vi har med Højesterets dom i eternitsagen i Aalborg fået påvist og vel også fået en meget klar hilsen fra Højesteret om, at de mener, at der er behov for en lovrevision.
Så jeg vil godt spørge helt konkret og håber også, at jeg får et svar i dag fra justitsministeren: Hvornår agter man at lave et kommissorium i forhold til at få en egentlig revision af købeloven?
Jeg har et andet spørgsmål til justitsministeren.
Er det noget, som justitsministeren i samarbejde med erhvervsministeren arbejder videre på, således at vi rent faktisk også ser et udspil til en ny klagenævnsreform?
Anne Baastrup (SF), 2001-12-11:
Jeg vil godt spørge hr. Per Dalgaard, om den bemærkning skal forstås på en sådan måde, at Dansk Folkeparti vil vælge at prioritere detailleddet forud for forbrugeren, hvis der kommer en konflikt her?
Flemming Hansen (KF), 2001-12-11:
Jeg takker for den meget overvældende, positive tilslutning
til lovforslaget.
Jeg synes, Fru Tove Videbæk sagde det meget rigtigt.
Det er ikke nyt.
Der har været et meget grundigt forarbejde, og det er i øvrigt forligsstof.
Til en enkelt ordfører skal jeg sige, at det at nogle kan være så ufine at antyde noget om hr. Heiselbergs gode ret til at stemme for det her lovforslag, kan jeg slet ikke forstå.
Og til hr. Morten Homann, som vistnok ikke er her mere, skal jeg bare sige, at det at bringe Femer-forbindelsen ind i det her synes jeg måske nok er lidt ude af proportioner, hvis jeg må sige det sådan.
Og jeg synes i øvrigt, at min forgænger, hr. Jakob Buksti, meget venligt svarede hr. Morten Homann, at det her altså er forligsstof, og vi har det sådan i Folketinget, at vi overholder de forlig, der er indgået.
Jeg takker mange gange for tilslutningen.
Tove Videbæk (KRF), 2001-12-11:
Dette lovforslag er jo ikke nyt.
Det er ikke sådan lige kommet på tapetet efter den 20. november 2001, men der er arbejdet meget længe og meget grundigt med det.
Der er foretaget VVM-undersøgelser, borgerhøringer, borgermøder, og der er overvejet alternative linjeføringer.
I forbindelse med aftalen om finansloven for 1999 mellem den tidligere regering og flere andre partier var Kristeligt Folkeparti med i en aftale, hvor man blev enige om at afsætte en vejpulje, hvoraf en del blev aftalt anvendt til at gennføre en VVM-undersøgelse af en omfartsvej ved Nors.
Og i januar 2001 indgik den tidligere regering så en aftale med en række partier om vej- og jernbaneprojekter.
Der var Kristeligt Folkeparti ikke med i hele aftalen.
Vi var med i jernbaneprojekterne, men ikke i vejprojekterne.
Forslaget har vi egentlig ikke yderligere bemærkninger til, men vi vil indgå i et positivt udvalgsarbejde omkring forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2001-12-11:
Lovforslag nr. L 9 blev fremsat af den tidligere regering som L 26 og blev førstebehandlet den 9. oktober 2001.
Det her er altså en genfremsættelse, og der er ikke foretaget væsentlige indholdsmæssige ændringer.
Der var bred opbakning fra alle partier dengang, så det er der nok også i dag.
Selve lovændringerne i lov om køb er en implementering af Europa-Parlamentets direktiv fra 1999 om forbrugergarantier.
Det er vigtigt, at vi får ens regler i EU.
Det stiller de danske kvalitetsvarer i en mere lige konkurrencesituation i forhold til de billigere udenlandske produkter, som ikke altid har samme høje standard
som de danske kvalitetsvarer.
Det er også vigtigt i forhold til den øgede internationale e-handel.
Der gives en klar beskrivelse af vilkårene, der handles på.
Der gives bedre muligheder og vilkår for forbrugerne, og reglerne kan ikke fraviges til ugunst for forbrugerne.
Jeg vil gerne fremhæve, at for det første forlænges klagefristen ved køb fra 1 til 2 år, og den samme fordel gælder for engrosleddet i forhold til producenten.
For det andet skal sælger ikke kunne tage et generelt forbehold mod mangler, men udelukkende et specifikt, konkret og påpeget forbehold.
For det tredje skal forbrugeren ved reklamation kunne vælge mellem reparation eller omlevering.
Omvendt kan køber ikke blot forlange et prisnedslag, hvis sælger kan reparere eller omlevere. Men vi skal ikke være blinde for, at der kun er én til at betale i sidste ende, når forbrugeren får bedre vilkår - det er nemlig forbrugeren selv.
Vi skal nok heller ikke være blinde for, at den professionelle, kværulantiske forbruger opnår mest, og at den tålmodige forbruger taber tilsvarende. Nogle vil måske søge at opnå en evighedsgaranti ved i tid og evighed at prøve at klage, lige inden 2-års-fristen udløber.
Derfor skal lovforslaget være afbalanceret og ikke ukritisk føje ethvert krav fra forbrugeren.
Det er også vigtigt for Venstre, at vi med dette lovforslag skaber lige vilkår for danske producenter, leverandører og forbrugere set i forhold til udenlandske producenter, leverandører og forbrugere.
Så som sagt i oktober vil Venstre tilslutte sig lovforslaget på en konstruktiv måde og deltage aktivt i udvalgsarbejdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-11:
Jeg har forstået, at der for så vidt ikke er
specielt mange ulykker i lige netop den landsby - det er der vist ved et vejkryds uden for landsbyen, men det løses ikke ved det her - men hvis der i landsbyen er et kraftigt behov for at gøre noget ved støjproblemet, vil vi gerne i drøftelse med amtsrådet om, hvordan man kan løse de støjproblemer. Men det har jo ikke noget at gøre med spørgsmålet om en motortrafikvej.
Der er mig bekendt, men det kan ministeren jo bekræfte, ikke noget trafikafviklingsproblem overhovedet.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-12-11:
Så må jeg jo forstå det sådan, at det, vi må være henvist til, er et hestespor eller sådan noget i den retning.
Jeg håber ikke, at det er forbigået hr. Keld Albrechtsens opmærksomhed, at Hanstholm er Nordeuropas port mod både Island, Skotland og Nordvestnorge, så der er rigtig mange muligheder for, at man ad denne vej har en trafikpassage, og det er den trafikpassage, man er med til at styrke i det her forslag ved det, at den ikke skal føres gennem bymæssig bebyggelse.
Derfor er mit spørgsmål stadig væk: Kan hr. Keld Albrechtsen virkelig få sig til at sige, at det, vi skal, er enten at nedlægge Nors landsby, eller også skal vi lave nogle hestespor for de dér store trafikpassager?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-11:
Nu er det så nogle hjulspor, som man vil skyde mig i skoene.
Det er ikke nemt.
Jeg har forstået det sådan - og det kan ministeren jo bekræfte - at der ikke er noget problem med at føre trafikken frem.
Det, det drejer sig om, er, at der er 55 boliger, som i en vis udstrækning er generet af støj.
Og det er da naturligvis ubehageligt.
Det kunne der nok gøres noget ved for væsentlig mindre end 120 mio. kr.
Det er blot, hvad jeg sådan har forsøgt at antyde, at det bare er ude af proportioner.
Jeg synes ikke, at der er et trafikalt behov for en motortrafikvej, det er der jo vitterlig ikke.
Der er da ingen, der kan gå herop og sige, at der er et trafikalt behov herfor med en årsdøgnstrafik på 3.000.
Det kan man da ikke påstå.
Der var nogle, der sagde, at det var nødvendigt, for ellers fik man aldrig motortrafikveje i den egn.
Uanset trafikmængden skulle man have en motortrafikvej.
Men det er en politisk vurdering.
Det var hr. Heiselbergs begrundelse.
Det er fair nok.
Man kan vælge bare at asfaltere.
Per Dalgaard (DF), 2001-12-11:
Lovforslag nr. L 9 er et forslag, der er baseret på et EF-direktiv, som udvider garantiperioden ved køb.
Det gælder også, hvis varen er mangelfuld, eller hvis denne viser sig ikke at holde inden for normal anvendelse.
Dansk Folkeparti har al mulig sympati for forbrugerens retsstilling ved køb, men vi må også se på, hvad det egentlig vil betyde for detailhandelen, og derfor vil vi under udvalgsarbejdet selvfølgelig finde ud af, om det har nogle uhensigtsmæssige omkostninger for detailleddet. Det skal også bemærkes, at lovforslaget, i og med at det er et EF-direktiv, ville være blevet foreslået og gennemført, uanset om vi havde stemt imod eller ej, og derfor mener Dansk Folkeparti, at EU's råderet over Danmark bør ophøre.