runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2004-02-18:
Så vil jeg prøve at skabe lidt hoved og hale på forvirringen i hr. Søren Søndergaards hoved.
Nogenlunde de samme formuleringer kan man såmænd finde i Enhedslistens vedtægter.
De spilleregler har vi, fordi Det Konservative Folkeparti er en politisk forening for mennesker, der arbejder for at skabe et samfund baseret på gode, sunde, konservative værdier.
De kan for øvrigt anbefales, kan jeg sige til hr. Søren Søndergaard. Foreningen har naturligvis ret til at ekskludere medlemmer, der modarbejder dette formål, men det er ikke det samme, som at partiet er imod ytringsfrihed.
Svend Aage Jensby (V), 2004-02-18:
Må jeg starte med at sige til hr. Hækkerup, at jeg tror, det altid er godt at søge den direkte kilde.
Jeg har talt med Aalborg Stiftstidende, jeg har den her, og jeg skal gladelig sende et eksemplar af avisen over, når jeg nu kommer hjem på kontoret.
Hvad der så står i Frederiksborg Amts Avis, kan jeg jo ikke forholde mig til; det er altså, om jeg så må sige, andenhåndsviden, der bliver gengivet.
Som jeg sagde i mit svar til hr. Hækkerup den 5. november sidste år, vil beslutningerne om forsvarets struktur blive taget ud fra, hvad der er rationelt, militært og økonomisk forstandigt.
Det holder vi fast på, og selvfølgelig kan der også, når disse forhold er undersøgt, indgå regionale hensyn.
Vi har områder i Danmark, som er hårdt ramt.
Man kan se på Bornholm, hvis man fjernede alt militær der; der er også forhold, der gør sig særlig gældende i Sønderjylland.
Jeg husker, at vi havde en debat for nogen tid siden, hvor jeg tror det var hr. Kaalund, der nævnte, at der er sådanne områder, vi bliver nødt til at se på.
Så det vil jeg bestemt ikke afvise, og der er jeg helt enig i det, statsministeren har sagt forleden til Ritzau.
Klaus Hækkerup (S), 2004-02-18:
Hermed sluttede spørgsmålet.
»Vil ministeren, efter at statsministeren har udtalt, at regeringen vil inddrage regionalpolitiske overvejelser i det kommende forsvarsforlig, sikre, at der forud for forhandlingerne om et kommende forsvarsforlig foretages beregninger af, hvad det vil koste at samle søværnets uddannelser i hovedstadsområdet ved at overflytte søværnets sergent- og reserveofficersskole til Auderødlejren?«
Svend Aage Jensby (V), 2004-02-18:
Det er jo sådan set det, jeg lige har stået og sagt, nemlig at der må indgå en bred vifte af hensyn, men først og fremmest militære og økonomiske hensyn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2004-02-18:
Jamen jeg har bestemt ikke grundlag for at dementere forsvarsministerens påstand om, at regeringens politik har medført øget arbejdsløshed overalt i landet, både i Nordjylland, i Frederiksborg Amt og for den sags skyld også i Sønderjylland og i resten af landet.
Ingen tvivl om det.
Spørgsmålet er, hvordan det her skal håndteres set i forhold til, at man nu muligvis skal til at omplacere nogle statslige arbejdspladser.
Der synes jeg, at det er vigtigt, at man ikke på forhånd afskærer sig fra at sige, at her må vi også lade indgå nogle overvejelser over, som forsvarsministeren vel også nærmest har sagt, om det er rationelt og økonomisk velovervejet, og altså også tage hensyn til, at et område som Frederiksværkområdet er et af de områder, der er hårdere ramt end gennemsnittet.
Svend Aage Jensby (V), 2004-02-18:
Hr. Hækkerup må ikke være i tvivl om, at jeg synes, at Frederiksborg Amts Avis er en god avis.
Det er ikke avisen, der er noget galt med, men at hr. Hækkerup ikke støtter sig til den rigtige kilde.
Så må jeg sige, at alle de uheldige ting i Frederiksværk, der nævnes, Stålvalseværket og andre, kender
vi jo.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi ser på, hvad der er rationelt, og hvad der er militært fornuftigt.
Desværre kommer jeg jo også fra en valgkreds - hvis vi nu skal ind på det der med at tale om valgkredse - i en region, hvor man også har mistet arbejdspladser.
Sådan er det jo desværre nogle steder, og derfor er det, at det er vigtigt, at vi tager økonomiske, militære og andre hensyn ind i den beslutning, som jeg håber en bred forligskreds vil stå bag.
Det skal vi nok finde ud af til den tid.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-18:
I et svar til Folketinget på spørgsmål S 1602 skriver kulturministeren: »Jeg mener fortsat, at det er forkert, at bestyrelsen for en forening, der hævder at kæmpe for ytringsfrihed, umiddelbart afviser at tildele en person medlemskab på grund af hans ytringer.«
Det, der gjorde, at jeg så vælger at tage kulturministeren herned, er, at når man læser den sætning, så er det noget, der præcis passer på Det Konservative Folkepartis vedtægter, for i Det Konservative Folkepartis vedtægter fremgår det krystalklart, at man kan afvise at tildele en person medlemskab af Det Konservative Folkeparti på grund af vedkommendes ytringer.
Derfor stiller jeg mig helt uforstående over for, hvordan ministeren både kan være medlem af Det Konservative Folkeparti og så svare Folketinget sådan.
Det kunne jeg simpelt hen godt tænke mig at prøve at få lidt hoved og hale på.
Så ordet er kulturministerens.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-02-18:
Jeg kan kun takke økonomi- og erhvervsministeren for det seneste svar her.
Jeg håber, at vi kan få den procedure oversendt, således at vi kan komme til at bore lidt mere i den med hensyn til, om vi har sikring nok.
Klaus Hækkerup (S), 2004-02-18:
Det næste spørgsmål drejer sig om, at statsministeren jo har været inde og korrigere forsvarsministeren tidligere med hensyn til at inddrage regionalpolitiske overvejelser i det kommende forsvarsforlig.
Da jeg sidst stillede spørgsmålet til forsvarsministeren, afviste han meget håndfast at lave beregninger på, hvad det ville koste at samle forsvarets sergent- og reserveofficersskole og søværnets grunduddannelser her i hovedstadsområdet, hvorimod der helt klart skulle foretages beregninger på, hvad det ville koste at samle dem i Nordjylland.
Spørgsmålet til forsvarsministeren er derfor, om forsvarsministeren nu, både under hensyntagen til det svar, jeg fik på det forrige spørgsmål, og under hensyntagen til statsministerens udtalelser, vil sikre, at der bliver foretaget beregninger på, hvad begge løsninger vil koste, og at der bliver foretaget en ordentlig analyse, så Folketinget til de kommende forsvarsforhandlinger får det objektivt set bedst mulige beslutningsgrundlag.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-02-18:
Hvad er det, man kalder de forklaringer, man får i sådan nogle søforhør?
Er det ikke søforklaringer?
Er det ikke en sådan, vi her bliver præsenteret for, når der bliver sagt, at nu har man lavet en anmeldelse?
Skibet får derefter lov til at sejle, selv om de ikke er udbedret.
Det er helt klart konstateret, at nogle af de 16 alvorlige fejl er grundlaget for den ulykke, der sker.
Selv om der sker den ulykke, selv om man er inde at kigge på alle de der ting, og selv om man også er inde at kigge på spørgsmålet om arbejdskraft, ja, så må vi altså konstatere, at skibet også efterfølgende får lov til at sejle, uden at det er udbedret.
Derfor var mit spørgsmål meget enkelt: Hvad er det, der er gjort, for at den slags ting ikke kan ske igen?
Vi fik lidt at vide om den digitale procedure, men vi har ikke fået en klaring på, hvordan man vil sikre, at der ikke er tale om ulovlig arbejdskraft.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
»Vil statsministeren i lyset af, at det viser sig, at skatteministeren har holdt endnu et skattehul åbent, fastholde, at regeringens politik er, at bliver man opmærksom på et hul i skattelovgivningen, så skal det lukkes, og det skal ske med det samme?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 2157.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Hr. Morten Homanns udlægning må stå fuldstændig for hans egen regning.
Jeg afviser den totalt og vil kun gentage, at regeringens linje er krystalklar, nemlig at hvis man bliver opmærksom på et hul i skattelovgivningen, skal det lukkes, og det skal ske prompte. Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Jeg kan jo konstatere, at statsministeren ikke ønsker at svare på, om det er acceptabelt, at der ikke er blevet levet op til det, som statsministeren tidligere har sagt er regeringens politik, nemlig at lukke skattehuller, så snart de bliver opdaget.
Det er jo helt bevisligt ikke sket i det her tilfælde.
Tilbage står der bare for mig den konklusion, at det, der i virkeligheden er regeringens politik, er, at man helst ikke skal lukke skattehuller, men i stedet for lade det være op til virksomhedernes gode moral, selvjustits og opfattelse af, hvad der er ret og rimeligt, om de vil betale skat eller ej.
Det er den konklusion, der står tilbage, når statsministeren ikke vil medgive, at det er kritisabelt, at der ikke bliver lukket velbeskrevne skattehuller med velbeskrevne lapper, men i stedet for appellerer til virksomhedernes gode moral og opfattelse af, hvad der er ret og rimeligt.
Det må jo være løsningen: Vi har ikke nogen skattelovgivning; vi har en skattelovgivning fuld af huller, og så må det være op til, hvad virksomhederne opfatter som ret og rimeligt at de skal betale i skat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg har fuld tillid til skatteministeren.
Med hensyn til svarenes længde: Det er rigtigt, at jeg prøver at svare kort og klart.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Det er spørgsmål, som bliver afleveret om fredagen inden kl. 11, som statsministeren er bekendt med.
Derfor kan det ikke være rigtigt, at statsministeren møder frem i spørgetiden og bliver kortere og kortere i sine besvarelser.
Nu er de næsten nede på enstavelsesord. Så vil jeg da godt spørge statsministeren, for det må statsministeren i det mindste kunne tage stilling til: Mener statsministeren generelt, at skatteministeren gør sit arbejde godt nok?
Har statsministeren den overvejelse, om det er klogt for regeringen at fortsætte med at have den nuværende skatteminister som skatteminister?
Det er dybest set der, vi er henne, hvor vi bliver tvunget til at stille det spørgsmål til statsministeren, er det ikke sådan?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg kan i det hele henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt, og endnu en gang minde om, at Skatteudvalget har stillet spørgsmål til skatteministeren.
Han vil komme med en redegørelse, og den synes jeg at man skal afvente.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Hvis det ikke er tilfældet, mener statsministeren så, at det giver mening at opretholde
den besværgelse, som bliver gentaget gang på gang - selv om det ene skattehul efter det andet står pivåbent under den nuværende regering?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-18:
Jeg prøver så igen at spørge til det helt principielle: Finder statsministeren ikke, at når der fra en arbejdsgruppe ligger et forslag til at ændre loven, som der gør i det her tilfælde, er det kritisabelt, at den ændring ikke finder sted?
Når man dertil kan underbygge, at forslaget rent faktisk har været på VK-regeringens lovprogram i oktober 2002, bliver det vel endnu mere kritisabelt, at man ikke gør noget ved det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg synes ærlig talt, at vi kører i ring lige nu.
Det, hr. Jens Peter Vernersen her oplyser, er jo yderligere en god grund til nu at lade skatteministeren komme med sin redegørelse, som han altså skal afgive til Skatteudvalget.
Så synes jeg ærlig talt, at man burde afvente den og læse den, før man går videre.
Jeg er i hvert fald ikke i stand til at bringe sagen videre.
Dertil kender jeg overhovedet ikke sagen tilstrækkeligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-18:
Når vi nu holder os til det principielle i det her spørgsmål - det er jo sådan set både ret og rimeligt, hedder det da vist - kan vi jo se i betænkning nr. 1392, at man faktisk laver et lovforslag til at imødegå det her problem. Derfor er det ret rimeligt at spørge: Hvor lang tid skal sådan et lovforslag blive liggende?
Skal man lade det ligge
så lang tid, at man pludselig står med et problem, som måske kan give et tab på mange milliarder kroner - vi ved jo ikke, om det gør det - fordi de andre banker så også vil kunne bruge den samme ordning? Det synes jeg da nok at statsministeren kan forholde sig til rent principielt.
Så har statsministeren spurgt nogle gange, hvorfor den socialdemokratiske skatteminister ikke gjorde noget ved sagen.
Det var der én eneste årsag til: Der var ikke på daværende tidspunkt et flertal, der ville være med i den her sag.
Det var sådan set problemet.
Da statsministeren forsøger at se sådan mystificeret ud og måske spørger: Hvad med venstrefløjen?
kan jeg bare sige, at der ikke var et flertal for at gennemføre hele den her ændring; det var ikke tilfældet.
Det vil statsministeren måske også komme til at opleve,
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg kan ikke føje mere til det, jeg allerede har svaret, men blot minde om, at skatteministeren i mandags har bebudet et lovforslag.
Må jeg i øvrigt minde om, at i det omfang hr. Morten Homann mener at det er et problem, at der ikke er reageret på den gamle betænkning, er det altså ikke kun den nuværende skatteminister, men så er det også tidligere socialdemokratiske skatteministre, han skal stille spørgsmål til.
Alt det kender jeg ikke noget til, men jeg forstår, at Skatteudvalget har stillet spørgsmål til skatteministeren og bedt om en redegørelse.
Den kommer skatteministeren med, så vidt jeg ved kommer den inden for få dage, og så synes jeg, at hr. Morten Homann skal afvente den redegørelse.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Så kan jeg konstatere, at statsministeren nu vender 180 grader i forhold til sine tidligere tilkendegivelser, hvor det under ingen omstændigheder var acceptabelt at lade skattehuller stå åbent.
Det, der er konsekvensen af statsministerens udsagn nu, er jo, at hvis skatteministeren kommer med en redegørelse til Skatteudvalget, kan det godt vise sig af den redegørelse, at det har været fuldstændig rimeligt, at han har ladet hullet stå åbent siden sin tiltrædelse som skatteminister.
Det må være konsekvensen af statsministerens udsagn.
Hvis statsministeren skal stå ved sine tidligere tilkendegivelser, må det være: Har der været en nøje beskrivelse af et skattehul og en nøje beskrivelse af løsningen, er der ingen undskyldning overhovedet for ikke at lukke hullet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg er bare nødt til at gentage, at jeg altså ikke kender indholdet af den sag.
Jeg har forstået, at det lige præcis er det forløb, Skatteudvalget har stillet spørgsmål til skatteministeren om.
Skatteministeren vil komme med en redegørelse.
Den synes jeg at vi skal afvente.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Nu er der jo ikke noget i mit spørgsmål, hverken i det skriftlige spørgsmål eller i min mundtlige motivation, som har med de konkrete sager at gøre.
Landsskatteretten må tage stilling til, hvad der skal ske med Jyske Banks og andre bankers fradrag.
Jeg taler om det principielle: En arbejdsgruppe under Skatteministeriet, som var suppleret med nogle af landets bedste eksperter, beskrev nøje et hul i skattesystemet og beskrev også nøje en løsning.
Det skete tilbage i september 2000, altså for 3½ år siden, og mener statsministeren, det er acceptabelt, at man i 3½ år undlader at handle ud fra nøje, eksplicit viden om et skattehul?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-18:
Nu er det sådan, at der kan være brodne kar alle steder også på søen.
Vi må jo konstatere, at der er sket en alvorlig ulykke, og det gør da helt klart, at vi er nødt til at se på de procedurer, der er.
Det, jeg har fået oplyst af Søfartsstyrelsen, er, at man kan give disse skibe pålæg inden for 3 måneder, og at man nu har fået digital mulighed for at registrere de her ting og hurtigere følge dem op.
Det er altså en ny lovgivning og et miljøtilsyn, der blev indført i 1999, og derfor var det, der skete på daværende tidspunkt i 2001, en ganske normal procedure.
Den er strammet op, det giver det nye digitale system i Søfartsstyrelsen nu mulighed for.
Maksimumrammen er faktisk 3 måneder, men alt afhængigt af, hvad det er, kan perioden kortes ned, og hvis der ikke er sket indberetning, bliver man indkaldt til kontroleftersyn.
Hvis man ikke overholder alle de her regler, så ender det altså i en straffesag til sidst.
Det er en ny lovgivning, der blev indført i 1999, der strammer op, så der nu er bedre mulighed for digitalt at følge op på de her ulovligheder.
Vi vedkender os helt, at der er sket en alvorlig ulykke på et dansk indregistreret skib.
Nu har man altså fået nogle digitale redskaber, så man hurtigere kan følge op, få indkaldt til kontroleftersyn, og mødes der ikke op, så kommer sanktionerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Som jeg oplyste under besvarelsen af det foregående spørgsmål, er jeg altså ikke bekendt med de nærmere omstændigheder i den konkrete sag.
Men jeg har forstået, at Skatteudvalget har stillet nogle spørgsmål om sagen og bedt om en redegørelse fra skatteministeren, og derfor finder jeg det mest rigtigt, at vi afventer skatteministerens svar på de spørgsmål, som Skatteudvalget har stillet.
Jeg kan kun sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis han ikke er tilfreds med mine svar, må han jo stille spørgsmålet til skatteministeren.
Jeg kan fuldstændig afvise hr. Morten Homanns beskyldning.
Det spørgsmål, der er stillet her, er jo bare det samme, som var stillet under det tidligere spørgsmål, og derfor er mit svar også det samme, nemlig at Skatteudvalget jo har bedt skatteministeren om en redegørelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Jeg vil godt spørge statsministeren, hvorfor statsministeren møder så fuldstændig uforberedt op til Folketingets spørgetid, som tilfældet er i dag.
Vi havde det første spørgsmål, hvor hr. Søren Søndergaard stillede spørgsmål, og hvor jeg også stillede spørgsmål, og hvor statsministeren måtte erkende, at han overhovedet ikke vidste noget om sagen.
Nu får vi det også at vide.
Hr. Morten Homann har stillet et helt præcist spørgsmål om den konkrete sag, nemlig hvorfor der ikke blev handlet dengang, og så kunne statsministeren da godt have undersøgt det.
Hvorfor har statsministeren ikke sat sig ind i det problem? Jeg går da ud fra, at statsministeren er enig i, at det er et kæmpe problem for den nuværende regering, at skatteministeren forsømte at gøre sit arbejde, som han burde have gjort på det tidspunkt.
Det går jeg ud fra vi er enige om.
Det vil jeg bare spørge om for god ordens skyld.
Jeg synes altså godt, at statsministeren, og det er bare en opfordring, til kommende spørgetider kunne sætte sig ind i de konkrete spørgsmål og baggrunden for de spørgsmål, der bliver stillet her i salen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg allerede har svaret nu i mange, mange omgange.
Jeg tror heller ikke engang, at hr. Morten Homann er i stand til at besvare sit eget spørgsmål om tænkte huller, som måske ingen af os kender til.
Det, jeg bare vil gentage, er: Skattestoppet er ikke til hinder for, at man lukker skattehuller.
Nu har jeg sagt det mange gange, og nu tror jeg ikke, at jeg kan føje mere til.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-02-18:
Jeg vil godt sige tak til økonomi- og erhvervsministeren.
Det, vi fik at vide, var, at der nu her i 2004 er ved at blive gennemført noget.
Den ene ting, jeg gerne vil spørge økonomi- og erhvervsministeren om, er: Hvorfor skulle der gå så lang tid?
En anden ting er om de konventioner, som vi har tilsluttet os.
Er det nu helt krystalklart, at vi ikke har forbrudt os imod disse konventioner?
Jeg er ikke helt sikker.
Jeg er ikke sikker, fordi der jo også tidligere har været rejst spørgsmål om illegal arbejdskraft, og derfor vil jeg gerne høre vurderingen af den illegale arbejdskraft: Hvad har man foretaget sig her?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-18:
Jeg vil gerne sige til det helt konkrete spørgsmål om den illegale arbejdskraft, at som tidligere oplyst, har Udlændingestyrelsen ikke kendskab til ulovlige polske fiskere på skibet, men som opfølgning på hele ulykken og overtrædelserne har Søfartsstyrelsen oversendt sagen til politiet, hvor spørgsmålet om en eventuel straffesag behandles.
Men for at komme tilbage igen til kvalifikationerne hos en besætning på et sådant skib, så er der jo på baggrund af internationale konventioner fastlagt særlige krav til besætningen på store fiskerskibe, der er på 45 m og derover. Fiskerskibet »Orck« skulle ikke have et særskilt certifikat vedrørende bemandingsfastsættelse, skibet skulle blot overholde bestemmelserne i lov af 13. januar 1997 om skibes besætning.
Det betyder altså, at skibet ikke var forpligtet til at indsende hyrekontrakter, besætningsskemaer til Søfartsstyrelsen, idet kravet udelukkende omfatter de store fiskerskibe.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det jo til enhver tid er politiets opgave at kontrollere den arbejdskraft, der arbejder i Danmark, men det er altså ikke så nemt, som man gerne vil gøre det til i denne her sag.
Det er jo et spørgsmål om, hvor et skib, der sejler i internationalt farvand og andre steder, lægger til, hvor mange gange det lægger til i Danmark osv., før det skal ind under de regler.
Hr. Ole Vagn Christensen kender jo ganske godt de regler, der er på det område, og vi må konstatere, at Udlændingestyrelsen ikke har haft mulighed for at få kendskab til ulovlige polske fiskere på skibet.
Som sagt er denne sag overdraget til politiet med henblik på af en vurdering af, om der skal rejses tiltale i sagen.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Nu taler vi helt generelt.
Vi taler ikke om Jyske Banks eller andre virksomheders skattesager.
For den sags skyld heller ikke om det nuværende skattehul i forbindelse med bankernes fradrag eller om TDC-sagen, eller hvad der ellers har været af skattehuller under den nuværende regering.
Nu tager vi det
helt principielt.
Når statsministeren siger, at hvis den nuværende regering opdager et skattehul eller bare får mistanke om, at der er risiko for, at der kan udvikle sig et skattehul, skal det lukkes, og det skal lukkes prompte, hvilke konsekvenser får det så i virkelighedens verden?
Hvad er det for nogle situationer, statsministeren har i tankerne, når han taler om, at når man opdager skattehuller, skal man lukke dem prompte?
Det er jo ikke TDC-hullet, vi taler om, for det blev ikke lukket prompte.
Så jeg vil godt spørge statsministeren: Hvad er det for nogle huller, han har haft i tankerne skulle lukkes, når det ikke har været nogle af dem i milliardklassen, som vi har oplevet i løbet af de sidste måneder?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-18:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at den 8. august 2003 har jeg nøje redegjort for denne sag i Folketinget i forbindelse med besvarelsen af spørgsmålene S 4098 - S 4108, som også var stillet af hr. Ole Vagn Christensen.
Det er korrekt, at der under et arbejdsmiljøtilsyn den 21. maj 2001 blev stillet 16 krav til skibet om forbedringer af arbejdsmiljøforholdene, herunder krav om bedre afskærmning af skibets trawlskovle.
Efter ulykken foretog Søfartsstyrelsen den 23. september 2002 et uanmeldt kontroleftersyn på skibet.
Herudover blev skibet den 10. oktober 2002 indkaldt til et mere omfattende kontroleftersyn, og i løbet af efteråret 2002 rykkede Søfartsstyrelsen gentagne gange for dokumentation for besætningens kvalifikationer.
Rederen reagerede imidlertid ikke, og i begyndelsen af 2003 blev der iværksat en eftersøgning af skibet med henblik på at få det stoppet.
Jeg vil blot sige til hr. Ole Vagn Christensen, at Søfartsstyrelsen over for mig har oplyst, at man her i første halvdel af 2004 indarbejder nye digitale procedurer, som sikrer, at der sker en mere effektiv opfølgning, ikke mindst, når der ved syn konstateres alvorlige fejl og mangler.
Så vil jeg også sige til hr. Ole Vagn Christensen, at som det fremgår af tidligere besvarelser i denne sag, var det et nyt miljøtilsyn, der blev indført i 1999, som man skulle indstille sig på.
Den måde, man har optrådt på, var derfor dengang en helt normal procedure, og jeg mener at kunne sige, at der ikke er overtrådt internationale regler.