runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Man kan altså ikke komme uden om, at det har været forudsat og kendt, at når betalingsaftaler, der var i kraft, bliver stoppet og skal indtastes igen, vil det give et efterslæb.
Derfor har det været klart fra starten, at der ville være et efterslæb, og det er lige så klart, at efterhånden som betalingsaftalerne bliver indtastet igen og indbetalingerne begynder at komme, begynder vi også at gnave os ind på det efterslæb, der har været fra starten.
Som jeg nævnte lige før, har fusionen på skatteområdet tjent en række fornuftige formål og gør det fortsat, herunder at indkrævningen skal være mere effektiv, og derfor vil jeg gerne tage afstand fra den holdning, at der skulle være et stort og uventet efterslæb på grund af fusionen.
Siden den 1. september 2005, hvor SKAT overtog inddrivelsesopgaven, er skatterestancerne steget med ca. 700 mio. kr.
Af de ca. 700 mio. kr. kan en del henføres til de normale sæsonmæssige udsving, der er hvert år i denne periode, men hovedparten må tilskrives de overgangsproblemer, der er i forbindelse med fusionen.
Det er imidlertid vigtigt at understrege, at pengene ikke er tabt, men at der er tale om periodeforskydning.
Restanterne hæfter stadig for gælden, og det er SKATs vurdering, at størstedelen af fordringerne vil blive inddrevet.
Heldigvis viser tallene for januar og februar i år, at restancemassen nu er stabil på ca. 6,8 mia. kr., så restancerne er altså ikke steget i februar 2006, som de ellers gjorde i februar 2005 og 2004.
Jeg vil også pege på, at inddrivelsen af virksomhedsrestancer stort set kører som tidligere.
Det samme gælder inddrivelsen af licensrestancer, DSB-bøder og studielån, og det samme er tilfældet med de nye opgaver med parkeringsbøder og motorafgifter.
I slutningen af januar og starten af februar i år er der udsendt 158.000 rykkerbreve for en restancemasse på 5,2 mia. kr., ligesom der vil blive fulgt op med de øvrige nødvendige inddrivelsesskridt.
Det er hensigten, at restancerne skal mindskes, og der vil være behov for, at vi i de kommende måneder følger udviklingen nøje og bl.a. får systemunderstøttelsen til at virke normalt, så inddrivelsesopgaven kan komme til at virke i en effektiv driftsmæssig gænge.
René Skau Björnsson (S), 2006-03-22:
Der var jo en masse ting omkring, hvad hensigten er, men ikke så meget om medarbejderdelen, sådan som jeg hørte det.
Der var jo et regeringsnotat for et års tid siden, der sagde, at der i hvert fald kunne findes 2.000-3.000 medarbejdere i skatteadministrationen, der var overflødige ved disse effektiviseringer og rationaliseringer på området, som ministeren lige har belyst.
Hvordan ser tallene ud i dag for ministeren?
Er der så flere eller færre medarbejdere den 1. januar 2007 eller den 1. januar 2008, end vi har i dag i SKAT?
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-22:
Jeg vil gerne sige, at jeg har kæmpet som en løve for, at det ikke skulle lykkes den borgerlige regering at tage flere arbejdspladser fra Hjørring i forbindelse med HMAK's udflytning, og derfor har jeg og mit parti også stillet forslag om, at både regnskabstjenesten og personeltjenesten skulle flyttes til Hjørring som kompensation for de arbejdspladser, man mistede.
Det her er jo et nulsumsspil, fordi det er en god kamp imellem to byer.
Det, der er hovedargumentet, er, at vi altså har de bygninger der, og hvis det er sådan, at det ikke kan lykkes at leje dem ud, og alt andet er sniksnak, og man skal til at investere 80, 100 mio. kr. i nye bygninger i Hjørring, så bliver det en ekstra udgift for samfundet.
Det er det, jeg vil have skatteministeren til at forstå.
Så vil jeg godt sige, at jeg synes, at man ikke nødvendigvis behøver at have callcenter eller skattecenter til at ligge sammen.
Den overvejelse, ministeren kunne bruge nu, var at sige, at callcenteret udmærket kunne ligge i Hjørring, men at skattecenteret skulle være i Frederikshavn.
Der kunne de medarbejdere snildt være, som man har bygningen til.
Jeg tror også, at den bygningsmasse, som man allerede har i Hjørring, passer til callcenteret.
Det synes jeg var en idé, som ministeren skulle overveje for at komme ud af det her med skindet på næsen.
Det ville tjene skatteministeren til ære, hvis man overvejer en ufornuftig beslutning en gang til.
Det sker der ikke noget ved.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Det kan godt være, at hr. Bjarne Laustsen har lyst til at uddele karakteren 03 for den måde, man har indrettet Slots- og Ejendomsstyrelsen på.
I givet fald så må hr. Bjarne Laustsen finde ud af, om 03-karakteren skal gives til tidligere finansminister hr. Mogens Lykketoft eller til den tidligere finansminister fru Pia Gjellerup, da det var i deres tid som finansministre, at man lavede hele opdelingen med, at man havde Slots- og Ejendomsstyrelsen, der ejede bygningerne, og at de enkelte institutioner gik ud på markedet og valgte det tilbud, der var bedst.
Så hvis hr. Bjarne Laustsen ønsker at uddele karakteren 03 for den model, så synes jeg, at hr. Bjarne Laustsen skulle tage den diskussion op i den socialdemokratiske folketingsgruppe, for det er den, der er faderen til ideen.
Det er helt korrekt, at en af de forudsætninger, der ligger til grund i den politiske aftale, er genbrug af de eksisterende bygninger.
Da vi fra Skatteministeriets side valgte at prioritere, hvilke steder vi skal lægge vores skattecentre, havde vi en række tillægskriterier, som vi også vurderede med, bl.a. hvordan sikrer vi en regional balance af de statslige arbejdspladser.
Hvis man kigger fra mit skrivebord over på det nordjyske område, er det klart, at der er mulighed for både at lægge noget i Frederikshavn, som har mange statslige arbejdspladser, og lægge noget i Hjørring, som har få statslige arbejdspladser.
Så er spørgsmålet, om man ønsker en ligelig udvikling, eller om man måske mere lokalt ønsker en udvikling, man selv synes om.
Det kan hr. Bjarne Laustsen så overveje med sig selv.
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-22:
Så derfor er det statens penge, det drejer sig om.
Derfor er det sniksnak, når ministeren kører frem med sådan noget.
Hvem har fået det ind i den politiske aftale, at der skulle tages hensyn til de eksisterende bygninger?
Det er jo det, der er interessant.
Hvorfor gør man det, når man har de eksisterende bygninger?
Det var jo velkendt på det tidspunkt, hvor man lavede aftalen, og man vidste også, at man ikke havde noget tilsvarende i Hjørring.
Hvad er det så, der gør, at man lige pludselig går væk fra det og siger, at det er ligegyldigt med den politiske aftale, vi beslutter bare noget andet.
De, der har fået det ind i aftalen, må da føle sig snydt af skatteministeren – eller hvem skal man føle sig snydt af?
Når det nu står klart og tydeligt i aftalen, at man skal bruge de eksisterende bygninger, hvorfor vil skatteministeren så ikke bruge skattecenteret i Frederikshavn, når man nu har investeret i det?
Det er simpelt hen ikke forståeligt for nogen som helst i Vendsyssel.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Jeg tror, at hr. Bjarne Laustsen mangler forståelse for hele den måde, den statslige ejendomsfordeling fungerer på, og det er egentlig beklageligt, eftersom det er et system, som også har fungeret ganske udmærket under den socialdemokratisk ledede regering, nemlig at man har en Slots- og Ejendomsstyrelse, som så at sige er den, der ejer bygningerne, og at så de enkelte statslige institutioner lejer sig ind hos de enkelte.
Det giver en konkurrence i markedet, det giver en situation, hvor man får testet af fra gang til gang, hvad den bedste mulighed er for at leje sig ind.
Så mangler hr. Bjarne Laustsen også forståelsen for, hvorledes man har valgt at bygge hele det fremtidige skattesystem op.
Det er nemlig sådan, at for at sikre medarbejderne nogle gode faglige miljøer; for at sikre borgerne gode kompetencer; for at sikre, at vi også kan give vores virksomheder en god service, så har vi valgt at samle skattecentrene 30 steder i landet.
I Nordjylland er det valgt at samle det et sted, og det sted er i Hjørring.
Men det er også klart, at en del af det, der har været forudsætningen for det, er, at vi også tager hensyn til de lokaler, man har i dag.
Derfor har jeg fra starten sagt, at det vil tage mellem 2 og 4 år fra fusionsdatoen, inden alle skattecentre er samlede på de nye adresser.
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-22:
Jeg er helt klar over, at regeringen har truffet en tåbelig beslutning, og at den er af ældre dato, men der er jo nye forhold, der gør sig gældende.
Det viser sig nu også, at beslutningen er direkte i strid med den politiske aftale, hvor der står, at man skal bruge eksisterende bygninger.
Må jeg minde om, at staten har brugt næsten 60 mio. kr. på om- og tilbygning af skattecenter Frederikshavn.
Noget af det har stået tomt nu i længere tid.
Hvis det ikke kan lejes ud, og man skal til at bygge for 80-100 mio. kr. i Hjørring, så bliver det altså dobbelt op for skatteborgerne.
Det er jo derfor, vi beder om, at skatteministeren forholder sig til de aktuelle forhold.
Det ville være godt for skattemedarbejderne, det ville være godt for hele skattesystemet, og frem for alt ville det være godt for statskassen, fordi man ikke skal ud og foretage investeringer i nybygninger, som man allerede har i Frederikshavn.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Spørgsmålet er jo sådan kort sagt, om jeg vil genoverveje beslutningen om at flytte skattecenteret.
Faktisk er det en beslutning, som blev truffet af regeringen og forligspartiet bag kommunalreformen i september 2004.
Det er derfor en beslutning, der er blevet arbejdet fremad med i den efterfølgende tid.
Jeg kan klart svare, at jeg ikke har til hensigt at genoverveje placeringen af skattecentret i det nordjyske.
Jeg har forståelse for, at nogle medarbejdere ønsker at blive, hvor de er.
Det kan nu engang være rarere at skulle gå på arbejde der, hvor man er vant til at møde på arbejde, og for nogle er der nok også kortere til arbejde.
Jeg har ikke forståelse for, at spørgsmålet skal tages op igen nu politisk halvandet år efter, at beslutningen egentlig blev truffet.
Det, der er brug for nu, er jo fred og ro til at få gennemført den linje, der ligger, og det arbejde, der er.
Beslutningen om placering af skattecentret i området var en af de vanskeligste, men der var gode argumenter for at placere det henholdsvis i Frederikshavn eller i Hjørring.
Der er blevet truffet et valg, og valget er, at vi for at skabe et effektivt og stærkt skattecenter så samler de nordjyske skattemedarbejdere i Hjørring.
Der kommer det i øvrigt til at ligge godt sammen med det kundecenter, der blev opbygget, og som vil være med til at tilføre Nordjylland nogle flere arbejdspladser.
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-22:
Forleden modtog vi et brev fra 89 medarbejdere ved skattecenteret i Frederikshavn, som stod meget uforstående over for det forhold, at regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet, at der nu ikke længere skal være skattecenter i Frederikshavn, det skal flyttes til Hjørring.
Jeg har ikke mødt nogen i Vendsyssel eller i Nordjylland i det hele taget, der synes, at det er en god idé.
Ingen.
Jeg har set, at det også er i strid med den politiske aftale, der er lavet.
Jeg har også tidligere drøftet det her spørgsmål, dengang aftalen blev kendt, med skatteministeren her i salen, så jeg Fttmo065.fm Page 4896
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
kender godt lidt til, hvad der ligger til grund for det.
Det er jo ganske uforståeligt med sådan et ressourcespild af skatteborgernes penge.
Skatteministeren skal ikke have utak, hvis han vil tænke sig om en ekstra gang og erkende at have begået en fejl, der er tid til at rette.
Skatteministeren ville høste anerkendelse for at komme frem til sådan en klog beslutning som at beholde skattecenteret i Frederikshavn.
Vil ministeren genoverveje beslutningen om at flytte skattecentret fra Frederikshavn til Hjørring, da det i strukturaftalens kap. 16 hedder: »Skattecentre etableres i videst muligt omfang på de eksisterende kommunale ligningscentre/fællesskaber samt ToldSkats nuværende regioner, idet der tages hensyn til geografisk hensigtsmæssighed, udnyttelse af personalets kompetencer, bygningslokaliteter, sikring af et højt fagligt miljø og en stærk ligningsindsats«?«
Per Stig Møller (KF), 2006-03-22:
Tak, hr. formand.
Man skal give mere, man skal klare det hele ved at lægge alle pengene i genopbygning.
Ja, det er jo et begavet forslag, et originalt forslag, det vil løse hele problemet.
Sikke noget vrøvl.
Det, der er problemet, er, at man ikke kan komme til at levere al den genopbygning, man gerne vil, fordi terrorister og oprørere prøver at forhindre genopbygningen.
Så hvis man fjernede militæret og satte alt ind på genopbygning, ville der ikke finde nogen genopbygning sted, for så ville al genopbygning blive forhindret, hvor terroristerne kunne.
Til det andet, som er sagt omkring olieressourcerne: Det er desværre sådan, at Irak ikke producerer den olie, som vi havde ventet, og som jo ville være med til at forbedre Iraks økonomi.
Hvorfor gør de ikke det?
Fordi oprørere og terrorister præcis prøver at forhindre, at olieproduktionen kommer i vejret.
Så det vil sige, at uden en militær tilstedeværelse ville man jo præcis få smadret det hele.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Jeg er ikke i tvivl om, at vi gennem naturlig afgang vil have færre medarbejdere, ikke gennem fyringsrunder eller prikkerunder, men gennem naturlig afgang, således at vi kan se på vores medarbejdere, at en række af dem naturligt vælger at forlade os, og at vi samtidig ikke tager så mange ind.
Men jeg mener, at det, som egentlig er det interessante spørgsmål, ikke er, om vi vil være flere eller færre, for enhver, der har fulgt med i diskussionen, ved, at vi vil være færre.
Det, der er Fttmo065.fm Page 4903 Thursday, May 18, 2006 10:13 AM interessant, er, hvor mange færre.
Hvordan kan vi sikre os at opretholde en god produktion, en god service over for borgerne, men også samtidig gennemføre de effektiviseringer, der kommer til, når nu vi samler en lang række mindre og mellemstore skatteforvaltninger i 30 slagkraftige enheder?
Vi får mulighed for at gennemføre stordriftsfordele, vi får mulighed for at gennemføre en bedre tilrettelæggelse af arbejdet, og vi får mulighed for at kunne kontrollere mere effektivt.
Der har regeringen sagt, at vi i forbindelse med finanslovforslaget for 2007 vil lægge rammen for de kommende år, både for ressourcerne og for antallet af ansatte.
Hr. Bjarne Laustsen argumenterer for, at hvis bare man flyttede tingene til Frederikshavn, så ville der ingen problemer være.
Igen har hr. Bjarne Laustsen ikke forstået, at kernen i opbygningen af den nye skattestruktur er at sikre fagligt bæredygtige miljøer, hvor vi har mulighed for at kunne lave en mere effektiv ligning og kontrol, en bedre service og vejledning, og hvor vi kan tilbyde medarbejderne, at de har nogle faglige Fttmo065.fm Page 4898
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM miljøer, der gør det interessant, så vi kan tiltrække nogle flere dygtige medarbejdere.
Derfor er beslutningen om at samle 30 steder ét sted i Nordjylland væsentlig for forståelsen af den måde, vi har valgt at bygge op på.
Hvis vi skal samle det ét sted, så kan man enten flytte medarbejdere fra Hjørring til Frederikshavn eller medarbejdere fra Frederikshavn til Hjørring, og så vil de problemstillinger og det spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen rejser her, om, hvorvidt man har investeret i nogle lokaler, som man skal flytte ud af eller ej, være præcis de samme med modsat fortegn, og så kunne vi have stået hernede, og hr. Bjarne Laustsen kunne måske have holdt den samme tale og bare have spurgt: Hvorfor skal I flytte fra Hjørring til Frederikshavn? Nu har vi for over halvandet år siden klart valgt at placere det kommende skattecenter i Hjørring.
Vi har brugt tiden til at bygge op; vi har brugt tiden til at undersøge markedet; vi har brugt tiden til at sikre, at vi kan lave en effektiv arbejdsdeling, så længe vi er spredt på flere adresser, men det er også et forsøg på hurtigt at samle det på en adresse.
Det arbejde fortsætter jeg med til gavn for borgerne og virksomhederne i Nordjylland, men også for at skabe en attraktiv arbejdsplads for medarbejderne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-22:
»Hvilke kriterier ligger til grund for tvangsflytninger af medarbejdere til de 4 nye kundecentre i SKAT beliggende i Hjørring, Ribe, Odense og Roskilde, som bemandes med 100 mand i hver, samt ikke mindst til betalingscenteret i Ringkøbing?«
Lone Møller (S), 2006-03-22:
Det var sådan set også, hvad jeg forventede at ministeren ville svare, for det er jo rigtigt, at det er amterne og de kommende regioner, der styrer sygehusvæsenet.
Men det ændrer jo ikke på, at ministeren er ansvarlig, ministeren er i hvert fald ansvarlig for kvaliteten.
Og dermed mener jeg, at ministeren også bør forholde sig til, hvad det er, vi ikke kan behandle fremover, hvis der ikke er økonomiske midler til at drive vores sundhedsvæsen.
Der er jo ingen tvivl om, at da vi vedtog kommunalreformen, var Socialdemokraterne med på at lave sundhedsloven, men vi var også dybt, dybt bekymrede over finansieringsdelen af det og var ikke med i den del af kommunalreformen.
Og det, vi ser nu, er jo formentlig, at de bekymringer, som vi havde, bestemt holder stik.
Jeg skal ikke lægge op til, at vi skal stå her og diskutere, om det er 1,4 mia. kr. eller 1,2 mia. kr. eller et andet beløb, men der er ingen tvivl om, at det ser meget, meget slemt ud.
Kvalitet defineres jo, som at man leverer det, folk forventer, så tak for rosen.
Jeg kan jo ikke give nogen garanti, al den stund de beslutninger, der skal træffes, er beslutninger, der træffes af nogle folkevalgte politikere, som ikke er underlagt min instruktion.
Det, jeg kan sige, er, at vi har taget ansvaret for, at sundhedssektoren under et har fået en ekstra tilførsel af ressourcer i de senere år, og uden at stå og foruddiskontere de forhandlinger, der skal være med den forening, der træder i stedet for Amtsrådsforeningen, så vil jeg tro, at sundhedsområdet også vil være et prioriteret område i 2007 og årene fremover.
Alene derfor er det jo sådan set umuligt at sidde og beregne en manko, for det er jo en alt andet lige-manko, der hviler på, at der ikke tilføres flere ressourcer.
Men når alt det er sagt, så er det selvfølgelig også rigtigt, at den sundhedsreform, vi har lavet, flytter ressourcerne derhen, hvor sygdomsbehandlingsbehovet er størst.
Det betyder, at der vil være en strukturel udfordring for Region Hovedstaden.
Det er vel så i virkeligheden også den region, der har de bedste muligheder for at få et udkomme af, at man nu bliver en stor myndighed på en meget lille geografi.
Jeg deler sådan set den iagttagelse, som professor Kjeld Møller Pedersen er citeret for i Ritzaus Bureau den 17. marts, hvor det her tema har været behandlet, og hvor han ligesom antyder, at Region Hovedstaden måske i virkeligheden er den nye region, hvor der er det største potentiale for at hente nogle gevinster hjem ved at se de gamle amtskommuner under et.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Den 16. marts blev der udpeget 231 medarbejdere til en uansøgt forflyttelse til enten betalingscenteret i Ringkøbing eller kundecentrene i Hjørring, Ribe, Odense og Roskilde.
Fusionen på skatte- og inddrivelsesområdet er en del af den samlede kommunalreform og skal som sådan ses i sammenhæng med den.
Det betyder bl.a., at placeringen af opgaver i de forskellige dele af kommunalreformen skal ses under ét.
Flere af SKATs enheder er derfor placeret i byer, der frem til udgangen af i år vil huse en af amtsforvaltningerne, men efterfølgende mister arbejdspladser.
For regeringen har det været vigtigt i forhold til en regionalpolitisk balance at sikre, at den hidtidige regionalpolitiske balance i videst muligt omfang bliver videreført.
Med placeringen af opgaverne har vi derudover forsøgt at tilgodese regionale hensyn i Danmarks yderområder.
Hensynet til medarbejdernes ønsker er desværre ikke altid i overensstemmelse med de regionalpolitiske hensyn.
Det gælder bl.a. i forhold til den nødvendige bemanding af betalingscenteret og kundecentrene.
Vi har forsøgt ad frivillighedens vej at finde de medarbejdere, der skal arbejde i betalingscenteret og i kundecentrene.
Det har desværre ikke været muligt, og derfor har vi gennemført forflyttelser.
For betalingscenterets vedkommende er udpeget de medarbejdere, der konkret beskæftiger sig med de relevante opgaver.
For kundecentrenes vedkommende er der tre principper, eller man kan også kalde det hensyn, der har været lagt til grund.
Der har været et nærhedsprincip; der har været et princip om, at skattecentrene fremadrettet skulle klare den opgavevaretagelse, der er deres; og der har så også været et princip om at sikre et lige bidrag, så alle skattecentrene kan bidrage til at sikre den opgave at betjene kunderne.
Derfor er der forskellige kriterier, hvad angår betalingscenteret på den ene side og kundecentrene på den anden side.
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-22:
Jeg vil bare sige, at den manøvre, vi lige har været igennem, har været meget, meget dyr for Venstre.
Ved sidste folketingsvalg mistede man sin folketingsmand i både Hjørring og Frederikshavn, for der er ingen, der kan forstå det, som skatteministeren har gang i.
Det er aldeles ikke den samme diskussion, om folk skal køre den ene vej eller den anden vej.
Der er et meget vigtigere argument, som står i den politiske aftale, nemlig at man skal bruge de eksisterende bygninger.
Jeg har ønsket at få oplyst, hvilke kriterier der ligger til grund for, at medarbejderne skal flytte det ene og det andet sted hen.
Sådan vil det nødvendigvis være, uanset hvem der laver forlig, hvis man laver om på tingene.
Så det er naturligt nok, at nogle skal flytte det ene eller andet sted hen.
Jeg kan se, at man nogle steder har valgt at tage fra den ældste ende af.
Men så har vi, som jeg ser det, i fremtiden et kompetenceproblem i skattevæsenet.
René Skau Björnsson (S), 2006-03-22:
Når vi nu kan se det kaos, som eksisterer i SKAT lige for øjeblikket med hensyn til manglende inddrivelse af gæld, manglende ligning og medarbejderflugten, der er – vi havde sorte torsdag i sidste uge – it-problemer, listen er lang, så mener jeg, det er vigtigt, at også befolkningen ad den her vej får at vide, hvordan det kunne gå så galt, hvad det er, der sker, og hvad vi mere kan forvente af den udvikling, der er.
Er det her et spareforslag?
Derfor spørger jeg ind til pengedelen og medarbejderdelen i det her spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Først og fremmest håber jeg, at langt de fleste af medarbejderne vil vælge at flytte med den opgave, der nu skal løses et andet sted, fordi det er dygtige medarbejdere, det er kompetente medarbejdere.
Hvad angår betalingscenteret i Ringkøbing, bliver det faktisk en af kerneopgaverne for SKAT at sikre, at betalingen går de rigtige steder hen.
Derfor håber jeg, at flest mulige flytter med.
Men jeg tror naturligvis også med de reaktioner, der har været, at der vil være nogle medarbejdere, som vælger at sige, at så er det ikke mig, og så vælger at forlade SKAT.
Til de medarbejdere har vi tilrettelagt, at vi vil give dem et opfølgende forløb, en rådgivningssamtale, en vejledning i, hvorledes de kan få klarlagt deres egne kompetencer, hvordan de kan komme videre, og understøtte dem ved hjælp af et professionelt konsulentbureau i, hvorledes de bedst muligt kan finde et andet arbejde.
For jeg mener, at en del af det at have en attraktiv arbejdsplads også er, at vi skal give de medarbejdere, som i forbindelse med en omstrukturering vælger at forlade os, en mulighed for at finde et andet arbejde og hjælpe dem og understøtte dem undervejs.
Så det ligger klart som en del af den aftale, der er indgået.
Jeg vil gerne sige afslutningsvis: Hr. Bjarne Laustsen behøver ikke at lede efter nogen, der har ansvaret for de her beslutninger, for ansvaret er mit.
Det er mit ansvar, og det er min model, der er ført igennem, med at placere kundecentre i de tidligere amtsrådssteder, og det er mit ansvar at placere betalingscenteret ét sted centralt i landet.
Hvis der derfor er nogen, der er utilfredse, så har de ét sted at rette deres henvendelse til, og det er til mig.
Fttmo065.fm Page 4902
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
Hermed sluttede spørgsmålet.