runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-02-21:
Der er to ting.
For det første synes jeg ikke, at det er fair af ministeren at sige, at Enhedslisten er ude på at ødelægge vores efterretningsvæsener.
Det er der altså overhovedet ikke hold i.
De ting, som vi står sammen om i det her forslag til vedtagelse, står vi sammen om, og jeg er glad for, at ministeren har opfattet, at SF også ønsker et stærkt og velfungerende efterretningsvæsen.
Jeg mener heller ikke, der har været en lyd fra hr. Keld Albrechtsen, der kunne dementere det.
Så er jeg altså ked af, at vi ikke har fået ordentligt svar på, hvorfor man dog ikke vil prøve på at lave nogle internationale aftaler om, hvordan vi kan få det dér tilstræbte sådan nogenlunde styr på, hvordan det her fungerer.
Men jeg har desværre ikke hørt ministeren sige
, hvad vi så vil gøre for at få bygget noget op, som dog giver
en tilstræbt, en tilstræbt kontrol med, hvad der foregår, samtidig med at man altså på kraft opbygger det store internationale overvågningssystem, som ikke handler om efterretningsvæsen, men som handler om alt muligt andet også.
Derfor vil vi være glade for at få en sådan tilkendegivelse af, at man dog bestræber sig på på en eller anden måde at få noget internationalt styr på den del af det, som er den ulovlige, nemlig overvågning af borgere, af industrier osv.
Svend Aage Jensby (V), 2002-02-21:
Ja, jeg kan bekræfte, at der ikke i Forsvarets Efterretningstjenestes installationer vil blive foretaget indhentning af oplysninger om danske statsborgere, indhentet her i landet.
Så er det klart, håber jeg.
Til fru Margrete Auken: Det kræver overvejelser og drøftelser, det spørgsmål, fru Margrete Auken rejser.
Jeg kan ikke give et entydigt svar på det nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-21:
Jeg har jo ikke sagt, at fru Elisabeth Arnold havde skylden
for den 11. september,
det vil jeg gerne understrege.
Men det, fru Elisabeth Arnold har påtaget sig et medansvar for, er, at disse oplysninger er blevet fortiet for Folketinget, fordi man åbenbart ikke har orienteret fru Elisabeth Arnold om denne rapport, som fru Elisabeth Arnold altså kunne have haft kendskab til fra Ekstra Bladets artikler, og at Folketinget ikke har fået retvisende orientering om, hvad regeringen vidste om Echelon.
Og det bliver ikke bedre af, at fru Elisabeth Arnold så siger: Jamen jeg kan intet gøre, jeg har ingen muligheder.
Jeg er valgt til Folketinget af den danske befolkning for at varetage en kontrolopgave, men jeg kan intet gøre og vil
måske heller ikke
Det synes jeg ikke er tilfredsstillende, det er ikke godt nok, og det er især ikke godt nok for én, som er valgt på Det Radikale Venstres frihedstradition, som jo er lang, århundreder lang.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-21:
Nej, hvis fru Lissa Mathiasen har hørt det, så har jeg været dårlig til at forklare mig.
Jeg har ikke sagt, at vi nu har tænkt os at udvide Adoptionsnævnet, jeg har bare nævnt Adoptionsnævnet som et eksempel på, at her er altså stadig væk en gruppe personer, som kan deltage i varetagelsen af de her opgaver.
Derudover er der alle disse enkeltpersoner og organisationer ude i det offentlige rum, som er interesseret og engageret i sagen, som helt præcist også fortsat kan gå ind og deltage i debatten og tage initiativer.
Der er endda en hel del af dem, som vi også fra konservativ side har været med til at oprette i sin tid, men nu foretager vi altså en gennemgribende vurdering af tingene.
Og så bliver jeg også bedt om at redegøre, vist også af
fru Elisabeth Arnold,
for, hvorfor regeringen gerne vil oprette et miljøvurderingsråd.
Jeg ved ikke, om formanden tillader, at vi går ind i en nærmere debat om den problemstilling på nuværende tidspunkt, men det gør vi, fordi vi finder, at der er behov lige præcis på det område for det.
Det, at man sanerer råd og nævn, betyder ikke nødvendigvis, at man aldrig nogen sinde mere vil oprette nogen som helst råd og nævn i det her samfund, så langt er vi dog ikke gået.
Sandy Brinck (S), 2002-02-21:
Det har jeg forståelse for, hr. formand, men nu nåede vi jo så frem til sagens kærne.
Altså ud over at fru Inge Dahl-Sørensen tidligere har sagt, at her ikke er penge at spare, og at fru Inge Dahl-Sørensen også ønsker, at arbejdet skal fortsætte et andet sted; folkene forsvinder jo ikke, og hvordan fru Dahl-Sørensen nu argumenterede, jamen så er det jo kun et spørgsmål om, at også Justitsministeriet skulle komme med et eller andet antal råd og nævn til den samlede liste.
Så er det jo kun et spørgsmål om, at det rent administrativt ikke står nogle steder.
Det må være begrundelsen.
Og det ser regeringen og regeringspartiet Venstre så åbenbart stort på.
Det er det, vi må konkludere.
Lissa Mathiasen (S), 2002-02-21:
Lad mig give hr. Lars Barfoed et godt eksempel, som jeg ved tidligere gjorde lidt ondt, i hvert fald på visse borgerlige partier, når vi sagde det: Hvad med Udetillægsnævnet?
Jeg ved godt, der nok er enighed om det nu, men det var da et meget godt eksempel, ikke?
Jeg er nødt til at spørge hr. Lars Barfoed én gang til, for det var jo ikke det, jeg spurgte om før, jeg her fik svar på.
Jeg spurgte ikke, om man fra Adoptionsnævnets side havde tænkt sig at gå ind og sidde og fundere over, hvad der foregår.
Det var det, jeg spurgte om.
Irene Simonsen (V), 2002-02-21:
Tinglysningssystemet er i dag kendetegnet ved, at alle borgere, private virksomheder og offentlige myndigheder har adgang til at indhente oplysninger i registret.
Som led i indførelsen af elektronisk behandling i registrene har offentligheden ved lov nr. 281 af 29. april 1992 haft adgang til oplysningerne via publikumsterminaler, der har været opstillet på tinglysningskontorerne, jf. tinglysningslovens § 50 c, stk. 2. Visse bestemte grupper har dog yderligere haft ret til at få ekstern terminaladgang til de elektroniske tinglysningsregistre.
Ved ekstern terminaladgang forstås, at brugerne fra deres egne edb-anlæg har adgang til registrene.
Den gruppe omhandler bl.a. visse private virksomheder såsom advokater og kreditinstitutioner og visse offentlige myndigheder.
Siden 1992 er der dog sket meget inden for den moderne teknologi, og i de offentlige systemer er denne teknologi blevet anvendt i kraftigt stigende grad og omfattet af elektroniske tjenester, der tilbyder informationer via internettet, og som altså også kan søges fra borgernes egne edb-anlæg.
Som eksempler kan anføres Retsinformation og Statstidende, som i dag udgives i elektronisk form og kan søges fra brugernes egne computere.
Med vedtagelsen af det her forslag vil brugerne få hurtigere og nemmere adgang til at udnytte den teknologiske udvikling og dermed lette behandlingen og ekspeditionen på tinglysningskontorerne.
Ordningen med at skulle indhente oplysninger ved hjælp af brugerterminaler på tinglysningskontorerne må anses for forældet nu.
Som tidligere nævnt findes der allerede adgang for visse grupper til ekstern terminaladgang, og dette forslag udvider bare kredsen af berettigede, som kan benytte det ressourcebesparende system, til også at omfatte andre virksomheder og almindelige borgere.
Det medfører, at virksomheder, som udfører en række af de samme opgaver, som de virksomheder, der i dag har ekstern adgang til registrene, får adgang til at benytte systemet på lige fod med disse, og det udelukker hermed den konkurrenceforvridning, der har været indtil nu på markedet.
Efter justitsministerens opfattelse foreligger der ikke databeskyttelsesmæssige hensyn, der taler imod udvidelsen af adgangen til ekstern terminaladgang, jf. bemærkninger i
lovforslaget
Det foreslås endvidere, at reglerne i tinglysningslovens § 50 c, stk. 7 om anvendelse af de oplysninger, der tilvejebringes via tinglysningsregistre, det vil sige både via publikumsterminalerne og via ekstern terminaladgang, ophæves.
Den bestemmelse er overflødig, da erhvervsmæssig anvendelse af de oplysninger, der kan findes gennem de elektroniske terminaler både på tinglysningskontorer og via eksterne terminaladgang, allerede er beskyttet af de generelle regler om behandling af personoplysninger i persondataloven, jf. de almindelige bemærkninger til forslaget.
Så Venstre støtter forslaget.
Sandy Brinck (S), 2002-02-21:
Socialdemokratiet anser dette lovforslag for at være et led i en moderne offentlig forvaltning, som anvender den informationsteknologi, som er til rådighed både for at effektivisere egne arbejdsgange og for at yde borgerne en bedre service.
I det her tilfælde betyder ændringen ganske enkelt, at de oplysninger, som i forvejen er offentligt tilgængelige, nu også bliver mulige at indhente fra egen pc.
Summa summarum: Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Per Dalgaard (DF), 2002-02-21:
Reglerne i dag om tinglysningsoplysninger er fra 1992.
Dengang var det endnu rimelig nyt, at borgerne kunne finde på at anvende edb til at spørge på de offentlige databaser via egen computer.
Det er det ikke mere.
Mange private har mulighed for at hente informationer fra det offentlige via deres egen pc.
Det aktuelle lovforslag vil gøre det muligt, at også indhentning af tinglysningsinformationer kan ske fra egen hjemme-pc.
Helge Adam Møller (KF), 2002-02-21:
Jamen det er jo en dejlig dag i dag ligesom så mange andre dage.
Jeg tror, det her er det sjette forslag fra regeringen og fra justitsministeren, som alle sammen på forskellige områder gør det lettere, hurtigere og mere smidigt at være dansk borger, men hvorfor søren skulle regeringen ikke også følge op på det gode arbejde, den har gjort de sidste 90 dage?
Dermed har jeg vel også lagt op til, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig kan støtte det her forslag.
Man foretager jo simpelt hen en modernisering af tinglysningsloven, således at enhver - hvad enten det er den almindelige borger, eller det er erhvervsvirksomheden - nu har mulighed for via virksomhedens pc-skærm eller den private skærm derhjemme i arbejdsværelset at få adgang til de elektroniske tingslysningsregistre.
De har jo været offentligt tilgængelige i mange år, men hidtil har det krævet, at man bevægede sig ned på det lokale tinglysningskontor, og man anvendte den offentlige publikumsterminal, og det er jo ikke altid, offentlige kontorer har åbent ret mange timer om dagen.
Nu kan man altså gå ind døgnet rundt også lørdag og søndag, og det betyder, at hvis familien sidder derhjemme en søndag eftermiddag og overvejer at købe nyt hus, så kan de gå ind på computeren og se, hvordan det er vurderet.
Alt i alt tak til regeringen for endnu et godt initiativ.
Kristen Touborg (SF), 2002-02-21:
Da SF's ordfører på området ikke er i stand til at være til stede i øjeblikket, så skal jeg blot meddele, at SF støtter forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-02-21:
Efter Det Radikale Venstres opfattelse repræsenterer det her forslag en hensigtsmæssig modernisering af arbejdsgangen.
Vi støtter det.
Pernille Falcon (EL), 2002-02-21:
Vi er enige med de øvrige partier i, at det er et fornuftigt forslag.
Vi kan godt støtte forslaget, der udvider adgangen til at søge tinglysningsoplysninger elektronisk.
Jann Sjursen (KRF), 2002-02-21:
Kristeligt Folkeparti kan også fuldt ud støtte lovforslaget fra regeringen.
Hr. Helge Adam Møller var helt oppe at ringe lige før.
Jeg tror sådan set godt, at vi kunne have set det pågældende lovforslag blive fremsat af en anden regering næsten uanset partifarve, men lad os da glæde os over de fremskridt, der er.
Det gør vi også i Kristeligt Folkeparti.
Lene Espersen (KF), 2002-02-21:
Jeg er da også meget glad for, at der er så voldsom stor politisk enighed om at give ekstern terminaladgang til de elektroniske tingslysningsregistre.
Vi kan godt trække lidt på smilebåndet, men det her kommer faktisk til at skabe en stor lettelse for de mennesker, der skal bruge det her som arbejdsredskab i det daglige, fordi man nu får den elektroniske adgang frem for at skulle være gået ned til en af publikumsterminalerne.
Jeg er glad for den positive behandling, som Folketinget har givet lovforslaget i dag, og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Freddy Dam (V), 2002-02-21:
L 76 er et lovforslag om ændring af lov om gensidig bistand ved inddrivelse af visse EF-fordringer.
Samarbejdet om inddrivelse af fordringer inden for EU skal udvides, således at det også dækker inddrivelsen af direkte skatter, som i dag ikke er undergivet generelle bestemmelser i EU.
Ved gennemførelsen af direktivet skal EU-landene yde hinanden bistand til inddrivelse af direkte skatter efter de samme regler, som gælder for inddrivelse af visse indirekte skatter, herunder bl.a. moms.
Ved den seneste direktivændring udvides anvendelsesområdet i inddrivelsesdirektivet på ny, idet medlemsstaterne nu også skal yde hinanden gensidig bistand til inddrivelse af visse indkomst-, formue- og forsikringsskatter samt administrative sanktioner og bøder af ikkestrafferetlig karakter i forbindelse med de fordringer, som direktivet finder anvendelse på.
Herudover indebærer forslaget, at procedurerne for inddrivelsen effektiviseres på flere punkter.
Disse ændringer af inddrivelsesproceduren, som ligeledes følger af ændringsdirektivet, indebærer bl.a., at der kan kræves
flere oplysninger end tidligere i forbindelse med inddrivelsen.
At der skal ydes bistand, selv om alle indrivelsesmuligheder i det land, som anmoder om bistand, ikke er udtømt, hvis det står klart, at yderligere nationale foranstaltninger ikke vil føre til betaling.
At der efter anmodning skal ydes bistand, selv om skyldneren anfægter fordringen eller fuldbyrdelsesdokumentet, for så vidt dette er tilladt efter de regler og den administrative praksis, der gælder for tilsvarende nationale fordringer i det bistandydende land. At der kan aftales regler om refusion af udgifter i forbindelse med særlig vanskelige inddrivelser, og At bistand kan afslås, hvis fordringen er mere end 5 år gammel regnet fra det tidspunkt, hvor den kunne inddrives.
Det sidste baserer sig naturligvis på forældelsesovervejelser.
Der er tale om en direktivimplementering og igen et lovforslag af teknisk karakter, som fører til en mere effektiv inddrivelsesprocedure, og det kan Venstre støtte.
Per Kaalund (S), 2002-02-21:
På den socialdemokratiske gruppes vegne kan jeg give støtte
til dette lovforslag.
Vi synes, det er en naturlig udvidelse, der kommer nu oven på det mere end 25 år gamle direktiv, som godt nok har undergået nogle ændringer, men nu får vi også muligheder for gensidig inddrivelse af visse indkomst- og formueskatter, forsikringsafgifter og administrative sanktioner, dog ikke de strafferetlige.
De effektiviseringsforslag, der ligger i lovforslaget, synes vi også, er rigtige og rimelige, så vi kan anbefale.
Per Dalgaard (DF), 2002-02-21:
Også dette lovforslag er et EF-direktiv, som skal gennemføres - et af de fornuftige af slagsen.
Det er samtidig en udvidelse af gældende lov, hvorved der nu også skal ydes bistand til et andet EU-land, der har indkomst- og formueskat til gode hos borgere, som har fundet det smart at flytte til et andet EU-land, sikkert med det formål at undgå at betale skatten.
Derfor er forslagets intentioner gode og fornuftige, og Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-21:
Det er vigtigt, at offentlige fordringer kan inddrives effektivt i hele EU og på tværs af grænserne.
Det forebygger også ulovlig omgåelse, så derfor kan vi fra konservativ side hilse forslaget velkommen.
Det gælder både udvidelsen af det område, der er dækket af reglerne om gensidig bistand af inddrivelse af fordring, og også de yderligere og forbedrede instrumenter og processer, der nu er mulighed for, efter at vi har implementeret det ændrede direktiv.
Så vi støtter fra De Konservatives side forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-21:
Da mit partis ordfører, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede, skal jeg tilkendegive på SF's vegne, at vi støtter forslaget.
Vi synes, det er fornuftigt med denne udvidelse i forhold til det, vi kender i dag, og derfor har vi heller ikke på indeværende tidspunkt betænkeligheder ved at støtte den.
Skulle der vise sig noget i forbindelse med udvalgsarbejdet, må man se nærmere på det, men umiddelbart støtter vi forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-02-21:
Det Radikale Venstre støtter også dette lovforslag.
Det er en naturlig konsekvens af den øgede samhandel mellem de europæiske lande, at man også hjælper hinanden med at inddrive tilgodehavender, som ikke kan inddrives med rimelig hastighed, hvis man skal bruge de almindelige privatretlige fremgangsmåder.
Derfor er det en helt fornuftig ting, som vi meget gerne vil støtte.
Pernille Falcon (EL), 2002-02-21:
Enhedslisten kan umiddelbart støtte intentionerne om, at der skal være bedre mulighed for at inddrive skatter m.v., men vi har dog nogle spørgsmål, vi ønsker afklaret, før vi tager endelig stilling til forslaget. Bl.a. fremgår det af direktivets artikel 12, stk. 2, at der i nogle tilfælde kan ske inddrivelse, selv om den mulige skyldner har protesteret mod kravet.
Det finder vi betænkeligt, og vi vil gerne høre nærmere om, i hvilke situationer det kan blive aktuelt.
Vi vil også godt se nærmere på reglerne om transbenificium, altså de regler, der sikrer, at skyldneren efterlades nok til at leve for, ligesom vi godt vil høre begrundelsen for, at § 3, stk. 3, ændres til »pantefogeder og told- og skattefogeder«, samt hvilke beføjelser ministeren
har tænkt sig at give pantefogeder til at foretage udlæg på dette område, herunder om det bliver muligt at klage over et sådant udlæg til fogedretten.
Det er nogle af de forhold, vi godt vil have belyst i det videre udvalgsarbejde.
Jann Sjursen (KRF), 2002-02-21:
Jeg kan meddele, at Kristeligt Folkeparti støtter regeringens lovforslag.
Lene Espersen (KF), 2002-02-21:
Jeg takker for den positive behandling af lovforslaget og vil over for fru Pernille Falcon tilkendegive, at vi naturligvis, så godt som det er muligt, vil besvare spørgsmål af mere teknisk karakter under udvalgsarbejdet, således at alt bliver klarlagt.
Det vil være fint, hvis et samlet Folketing står bag dette lovforslag.
Lissa Mathiasen (S), 2002-02-21:
Nu drog ministeren parallellen mellem forbrugerkøbsloven og så den her lovgivning, der er lagt an til.
Jeg har lidt svært ved at se sammenhængen, for man kan sige, at i forbrugerkøbsloven var der en naturlig sammenhæng, i og med at hvis jeg kommer og reklamerer over en vare, som reelt har en defekt, så har den butik, jeg har købt den i, naturligvis et behov for at kunne have de samme regresmuligheder, også tidsmæssigt.
Hvis vi så kigger på det her, vil jeg egentlig godt spørge, om ministeren kan give nogle eksempler på den sammenhæng, ministeren mener er nødvendig mellem handelskøb og forbrugerkøb: Hvor er det, det vil komme til at kunne give nogle problemer? Jeg kan faktisk ikke se, hvor man typisk vil opleve, at et forbrugerkøb vil gå ind og give vanskeligheder set i forhold til et handelskøb, og hvorfor det vil være naturligt, at man havde den her sammenhæng.
Specielt kan jeg slet ikke se det i forhold til det typiske, at hvis man har penge sat ind et sted, får man en relativt lav forrentning, men skylder man penge, så må man sige, at med de 7 pct. er det jo ikke ligefrem nogen lav forrentning, der er lagt an til. Men hvad er det for eksempler, ministeren tænker på vil gøre det væsentligt bedre, hvis vi har den her sammenhæng?
Lene Espersen (KF), 2002-02-21:
Jeg vil gerne med hensyn til det her lovforslag takke for den forholdsvis positive behandling, lovforslaget har fået her
Det, som har optaget flest af ordførerne, har været forbrugerforhold og eventuelle misforståelser i den anledning.
Til det vil jeg sige - jeg tror, det var fru Elisabeth Arnold, der nævnte det - at jeg fuldstændig kan bekræfte, at § 7 om, at der ikke kan fraviges bestemmelser til skade for en skyldner, jo fortsat gælder, men at vi naturligvis under udvalgsarbejdet vil besvare de spørgsmål, der måtte være, så vi får fuldstændig klarhed over det her.
Desværre sker der det nogle gange, når man modtager høringssvar, at der er misforståelser hos nogle af de personkredse, som forslaget har været i høring hos.
En af de misforståelser, som så desværre også får lov at florere her i Folketingssalen i dag, har været omkring det her loft på de 100 kr.
For så vidt angår den del af lovforslaget, er der altså tale om at lave en klar forbrugerforbedring, for loftet på de 100 kr. eksisterer fortsat.
Men det loft på 100 kr. gælder jo kun i visse tilfælde.
Det, vi gør nu, er sådan set, at vi skaber lovhjemmel til at sikre, at der bliver loft over alle typer gebyrer,
så man har en sikkerhed for, at de her inddrivelsesomkostninger kommer til at ligge på et rimeligt niveau.
At det rent faktisk er til gavn for forbrugerne, at man gennemfører det her.
Det synes jeg er værd at få præciseret.
Men naturligvis er det muligt at få det her fuldstændig bekræftet under udvalgsarbejdet.
Endelig vil jeg komme ind på en mere generel ting, for der er flere af ordførerne, der har været inde på, hvorfor vi ikke bare kan lade det her gælde i handelsforhold, og hvorfor skal forbrugerforhold være ombefattet af det.
nogen, der kom i en såkaldt reklamationsklemme, altså at der var forskellige frister, for så vidt angik forbrugere, og for så vidt angik erhvervsdrivende.
Regeringen har skønnet, at det var bedst og mest fornuftigt, hvis vi ikke her, hvor vi går ind og regulerer rentesatser osv., begynder at køre med forskellige systemer og forskellige satser.
Jeg kan godt forstå, at her, hvor man ser på det fra et forbrugersynspunkt, kunne man have den opfattelse, at det, lovforslaget lægger op til, var temmelig vidtgående.
Men man sikrer i hvert fald, at der er en parallelitet i den måde, vi indretter vores lovgivning på, og det synes jeg faktisk er et godt formål, så jeg håber, at de ordførere, der her under førstebehandlingen har stillet sig forholdsvis skeptiske over for at inddrage også forbrugerne på det her område, vil genoverveje, hvorvidt det ikke er muligt at støtte lovforslaget i dets nuværende udformning.
Det kan nemlig af mange årsager være hensigtsmæssigt ud fra et samfundsmæssigt sigte, at der er ensartethed i den måde, vi regulerer det her område på.
Pernille Falcon (EL), 2002-02-21:
Lovforslaget indeholder flere elementer, hvoraf nogle forbedrer forbrugernes forhold, og andre forringer dem, og vi vil derfor afvente udvalgsarbejdet, før vi tager endelig stilling til, om vi kan støtte forslaget, som det kommer til at ligge. Lovforslaget indebærer bl.a., at morarenten forhøjes fra diskontoen plus 5 pct. til Nationalbankens udlånsrente plus 7 pct., og Justitsministeriet anfører i sine bemærkninger til høringssvarene, at det er nødvendigt i handelsforhold som følge af EF-direktivet, og at det vil give problemer at have en differentieret morarente.
Vi støtter høringssvar fra bl.a. Forbrugerombudsmanden og Forbrugerrådet om, at morarenten ikke bør hæves i forbrugerforhold, særlig set i lyset af det nuværende lave renteniveau.
Der er på en lang række andre områder særlige regler for forbrugerforhold, og det kan godt fungere i praksis.
En differentieret rente vil naturligvis også kunne fungere.
Kravet om rentepåkrav foreslås afskaffet.
Det er ikke noget stort problem i den første rykkerskrivelse at anføre, at manglende betaling fører til, at der skal betales rente.
Vi mener derfor, at rentepåkravet skal opretholdes i forbrugerforhold.