runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-28:
Jeg skal indlede med at sige, at Dansk Folkeparti også brillerede ved at stemme imod forslaget om at hæve folkepensionen, som Enhedslisten havde til finansloven.
Så det er virkelig ikke pensionisternes parti, vi har fået ind med 22 mandater.
Regeringens forslag, som Dansk Folkeparti støtter, går ud på, at Den Særlige Pensionsopsparing ændres, så omfordelingen fra rige til fattige pensionister fjernes.
Den fattige pensionist vil derfor i fremtiden få 82.000 kr. mindre end under den gamle ordning, og den rige pensionist får en gevinst på 600.000 kr.
I Enhedslisten er vi af den opfattelse, at der er pensionister i Danmark, der har brug for at få nogle flere penge at rutte med.
Der er simpelt hen for mange pensionister, der har knoklet et helt liv og har betalt skat, og de skal i dag i deres alderdom vende hver evig eneste krone for at få pengene til at slå til.
Det synes vi er forkasteligt.
Derfor mener vi, at folkepensionen skal sættes op, og derfor mener vi også, at denne her ændring af Den Særlige Pensionsopsparing er skandaløs.
Den rammer jo netop de pensionister, der i forvejen har for lidt, på trods af at de har betalt skat et helt liv.
Regeringen påstår, at ændringen er retfærdig, fordi enhver med den nye lov vil få nøjagtig det, de selv har betalt.
Krone for krone, siger regeringen.
Men sådan er det jo ikke, og det har ministeren siden andenbehandlingen også indrømmet i et svar til mig.
Indbetalinger til pensionsordningen trækkes jo fra i den skattepligtige indkomst, og sådan et fradrag er selvfølgelig mest værd for den højtlønnede.
Ministeren skriver i sit svar: Pr. 1.000 kr. af indkomsten, som skatteyderen binder i en opsparingsordning, skal der betales indkomstskat på 388 kr. og 597 kr. af det indskudte indkøbsbeløb for henholdsvis en lavtlønnet og en højtlønnet.
Den lavtlønnede får langt mindre ud af ordningen pr. krone, end den højtlønnede gør.
Det er altså en dyrere ordning for den lavtlønnede end for den højtlønnede, og jeg synes, det ville være rart, hvis ministeren ville træde nærmere og komme op på denne talerstol og fortælle den danske befolkning, herunder specielt de pensionister, der taber penge på denne her ordning, hvordan ordningen reelt hænger sammen.
Det ville være rart, om ministeren ikke blot gjorde det i et svar på et spørgsmål, jeg har stillet, men faktisk trådte nærmere og gjorde det for åben skærm.
Så synes jeg også, det ville være rart, hvis ministeren her på talerstolen ville bekræfte, at den her ændring af Den Særlige Pensionsopsparing vil gå særligt ud over kvinder i Danmark, bl.a. fordi kvinder bruger en større del af arbejdslivet på barsel, og fordi kvinderne generelt har et lønefterslæb.
Eftersom regeringen ikke er kommet med noget som helst bud på, hvordan vi kan ændre på de to forhold, er det her fortsat den eneste mulighed for at sikre kvinderne en værdig alderdom.
Ole Sohn (SF), 2002-05-28:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti har bekræftet, at der ikke ligger nogen udløbsdato for Den Særlige Pensionsopsparing, den kører videre.
Den ene procent er stadig væk tvangsopsparing, og det er kun det solidariske element, der forsvinder.
Men så kan jeg forstå på Dansk Folkeparti, at man i andre sammenhænge sørger for at imødekomme de dårligst stillede grupper.
Vil det sige, at der bliver bedre muligheder for at sikre ordentlige forhold for de lavtlønnede kvinder, når man nu medvirker til at fjerne lønstatistikkerne?
Medvirker man til at skabe bedre forhold, når man nu fremmer deltidsbeskæftigelse, osv., osv.?
Hvor er det, Dansk Folkeparti giver erstatning for, at man vil tage penge fra de dårligst stillede i Den Særlige Pensionsopsparing og give dem til de rige?
Det ville man så kompensere andre steder, men det har man jo ikke gjort.
Dansk Folkeparti har jo ikke leveret et eneste bevis, hverken i finanslovforhandlingerne eller i øvrigt i denne her folketingssamling, på, at man har sørget for at give de dårligst stillede nogle bedre forhold.
Og slet ikke, hvad angår pensionsforholdene.
Derfor er det rent mundsvejr, når Dansk Folkeparti medvirker til det her.
Det er jo ærligt nok, men det er da noget, man må gå ud og forklare vælgerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-28:
Spørgsmålet er, om mine pædagogiske evner rækker til at få hr. Ole Sohn til at forstå det.
en opsparingsordning og ikke en skat.
Det er, mener jeg, rimeligt at lave den sondring, så længe den her ordning fortsætter.
Så har vi været meget opmærksomme på at få skrevet ind, at det er konjunkturerne, der afgør, hvornår denne her ordning kan afskaffes igen, for hvis der ikke står noget om det, er det jo bare en ordning, der fortsætter.
Selvfølgelig er der ikke sat nogen dato på, altså at på den dato stopper ordningen, for det kan man selvsagt ikke gøre.
Sådan fungerer det jo desværre, når vi taler om de milliardophobninger, som hr. Ole Sohn har været med til at sikre.
Vi så det også tidligere med Den Sociale Pensionsfond.
Hvad endte den med?
Da man først fik formuen bygget op, hvad skete der så?
Ja, så forgreb politikerne sig på Den Sociale Pensionsfond.
Vi vil sikre, at folk har deres penge, og at det ikke er noget med, at politikerne kommer rendende, når der er penge nok i kassen, og så forgriber sig på pengene.
Så det er en vigtig øvelse at sikre, at der ikke kommer til at ske det samme, som andre partier har været ansvarlige for skete med Den Sociale Pensionsfond.
Ole Sohn (SF), 2002-05-28:
Jeg fik ikke helt fat i, hvornår det var, at Dansk Folkeparti har fået igennem, at ordningen stopper.
Når det er hovedargumentet for, at man går væk fra den solidariske ordning og over til, at de rige skal have på bekostning af de fattige, må der jo være en eller anden udløbsdato for Den Særlige Pensionsopsparing.
Kan Dansk Folkeparti give en garanti for, at den udløber på en bestemt dato?
For er den konjunkturbestemt, har vi jo gode konjunkturer nu, og regeringen går ind for et skattestop.
Hvorfor sløjfer man den så ikke nu?
Den bliver jo ikke sløjfet med lovændringen her.
Det eneste, man ændrer her, er, at man går væk fra det solidariske princip og over til en individuel opsparing, som gør, at de rige får mere på bekostning af de fattige.
Det undrer mig bare i forhold til den retorik, som Dansk Folkeparti har brugt i valgkampen som den lille mands parti,
at når man handler, så gør man det stik modsatte, og det forstår jeg bare ikke.
Vi kan så have forskellige opfattelser
af, at man siger ét før valget og noget andet efter valget, men jeg forstår det simpelt hen ikke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-28:
Hr. Ole Sohn og jeg kan have forskellig opfattelse af, hvad det er vigtigt at komme igennem med i forhold til at lave en aftale, men hr. Ole Sohn kan jo ikke se bort fra, at det rent faktisk var muligt for Dansk Folkeparti i forbindelse med aftalen om denne her ordning at få igennem, at det er en konjunkturbestemt ordning; at det tvangselement, der er, altså også skal have en udløbsdato; at ideen er, at det er en midlertidig ordning i en bestemt situation, som selvfølgelig også på et eller andet tidspunkt skal stoppe.
Det har så nogle konsekvenser, og det gør, at man ikke gør det med et knips med fingeren, sådan er dét.
Det er jo derfor, at det er lagt ind i aftalen, at det er en konjunkturbestemt afgørelse, der gør, hvornår det her skal stoppe igen.
Men udgangspunktet må da være, at et tvangselement også stopper på et tidspunkt.
Og vi har så accepteret, at det finder sted på den måde fremover, at det er en opsparingsordning og ikke en skat, og en opsparingsordning er altså karakteriseret ved, at der er sammenhæng mellem indbetalinger og udbetalinger.
Det er en skat ikke nødvendigvis, for i en skat tager man et solidarisk udgangspunkt; det går vi ind for; det ønsker vi også skal udbygges.
Vi har på mange forskellige måder forklaret, at vi ønsker at udbygge det solidariske system gennem skattesystemet.
Men det er gennem skattesystemet, man skal tage vare på det, og ikke gennem en camoufleret opsparingsordning, som reelt er en skat, og det er SP-ordningen, som den er nu.
Ole Sohn (SF), 2002-05-28:
Jeg anerkender sådan set Dansk Folkepartis argument om, at det er en konjunkturbestemt ordning, og at den skal have en udløbsdato.
Det anfægter jeg overhovedet ikke, men det er da bare ikke noget argument for at fjerne det solidariske element i den.
Den usolidaritet svarer Dansk Folkeparti ikke på.
At det er en konjunkturbestemt ordning, kan man jo diskutere, men jeg tror, at der er et bredt flertal i Folketinget, der har forståelse for, at når man var nødt til at opkræve pengene, var det for at undgå en overophedning af økonomien.
Det er jo det problem, regeringen står med nu på grund af skattestoppet, at man ikke kan bruge det instrument længere, og det kan så give nogle alvorlige konsekvenser for økonomien siden hen i år.
Det får vi nok lejlighed til at diskutere på anden vis.
De Konservative er solidariske med de svage, siger hr. Lars Barfoed: Ja, men de kan bare ikke give dem nogen penge.
Så kan man jo godt være solidarisk, og debatten her handler netop om, hvordan man skal indrette solidariteten.
Skal man også vise den i praksis, i handling?
Og her gør Det Konservative Folkeparti det stik modsatte.
Man siger: De rige, hr. Lars Barfoed og hr. Ole Sohn, skal have noget mere i pension, mens de fattige, hjemmehjælperne og de arbejdsløse, skal have mindre.
Det er ikke solidaritet i mine øjne, tværtimod.
Og så vil jeg i øvrigt gerne lige sige, at dansk økonomi faktisk havde en fantastisk opdriftsperiode i de år, hvor den solidariske ordning virkede, så det har ingen indflydelse på dansk økonomi i negativ retning.
Så til hr. Flemming Oppfeldt
: SF's tanke om pension er, at vi skal være solidariske
Vi har ikke noget imod individuelle opsparingsordninger, som folk kan supplere med.
Vi er til gengæld ikke særlig varme på, og vi har også ofte været imod det, at man bruger skattesystemet til at give skattebegunstigelser til de rige, så de kan få en ekstra fordel ved at spare op.
Det er der ikke særlig meget solidaritet i.
De penge kunne bruges bedre til at hæve folkepensionen eller nogle andre ordninger, som havde et solidarisk element i sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-28:
Når man hører hr. Ole Sohns ordførertale, går det op for én, at han har været utrolig fraværende i lange perioder af folketingsåret, og det kan måske være lidt besværligt at deltage i debatten på det grundlag.
Jeg tror, at mange, der har oplevet denne debat om det, vi her diskuterer, jo udmærket har været klar over - det har jo stået lysende klart alle mulige steder, hvor vi har haft lejlighed til at give det til kende, både her i Folketingssalen og også i medierne - at vi ønsker, at sådan en tvangsordning, som vi her har med at gøre, også får en udløbsdato.
Når man indfører en tvangsordning over for borgerne, hvor de forpligtes til i en eller anden form, uanset om det er 1997-ordningen eller 1998-ordningen, at indbetale 1 pct. af deres løn til en bestemt tvangsordning, så ønsker vi altså også, at det tvangselement skal stoppe på et tidspunkt.
Det er måske heri, forskellen ligger på det, hr. Ole Sohn argumenterer for, og det, Dansk Folkeparti står for, at kunne vi dog ikke få det gran af ærlighed ind, at når man gennemfører noget i sit udgangspunkt, der er midlertidigt, så ligger det også i sagens natur, at man stopper tvangselementet på et tidspunkt og siger, at folk frivilligt skal afgøre, om de vil indbetale til en pensionsordning eller ej. Den udligning, vi så i øvrigt finder er nødvendig af hensyn til de svageste i det her samfund, sker så over skattesystemet, der skal være solidarisk funderet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-28:
Jamen så vil jeg også gerne have ministeren til at svare på, om det ikke er sådan, at hvis der ligger eksisterende landbrugsbygninger, som ikke anvendes, vil man med den lovvedtagelse, der er på vej her, have mulighed for at indrette butik og/eller bolig i disse bygninger, uden at der skal søges om tilladelse.
Så bliver det endnu mere alvorligt.
Jeg synes, der er god grund til, hvis ikke vi kan få klare svar i dag, at få udsat tredjebehandlingen af dette lovforslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Vi har været igennem mange ting og mange diskussioner i dag, men hr. Carsten Hansen har endnu ikke fortalt Folketinget, hvorfor hr. Carsten Hansen og Socialdemokratiet ikke ønsker, at kommunerne skal overtage landzonekompetencen fra amterne.
Det mener jeg er en meget vigtig ting i det her; det er jo et
af de centrale punkter.
Er det sådan, at hr. Carsten Hansen ikke har tillid til, at de lokale kommunalpolitikere kan klare det her?
Og er det sådan, at hr. Carsten Hansen og Socialdemokratiet har nogle andre områder, hvor hr. Carsten Hansen vil mene, at kommunalbestyrelserne ikke kan klare det, altså skoleområdet, ældreområdet, idrætsområdet?
Villy Søvndal (SF), 2002-05-28:
Jeg synes, man kan opdele argumenter i argumenter, der er gode, og i argumenter, der er opfundet til den nødvendige lejlighed.
Og jeg synes så udpræget, at det her kommer i den sidste kategori.
Jeg synes også, det er bemærkelsesværdigt, at det kommer i dag og ikke har været nævnt på et tidligere tidspunkt.
Jeg synes, at det må være underligt, og der er jeg meget enig med fru Lone Møller, at opleve for folk, at man går op og erklærer sig fuldstændig enig i et forslags intention - vi har ikke sagt noget om omfanget af forsøget, vi har ikke sagt noget om ikrafttrædelsestidspunktet - og så bruger man økonomien som årsag til, at man ikke kan støtte det. Jeg tror, det er med til at vække undren over, hvorfor folk gør, som de gør, også hvis man husker det citat, jeg læste op før fra Dagens Medicin, for hollændernes argument er, at det her ikke koster penge, men sparer penge. Men jeg vil godt invitere, for nu skal vi heller ikke tale os fra hinanden, og spørge: Er det sådan, at den del af Venstre, der er med på det her forsøg, vil sætte sig sammen med de andre medlemmer, der er fritstillet, i de partier, som hylder friheden, og beskrive det, der skal være projektet?
Karen J. Klint (S), 2002-05-28:
Det bliver meget i forlængelse af fru Lone Møllers spørgsmål.
Jeg vil gerne bede fru Rikke Hvilshøj om at bekræfte, at der ikke i beslutningsforslaget står en deadline for, hvornår et forsøg skal gennemføres, men en deadline for, hvornår regeringen skal komme med et oplæg til et forsøg.
Lone Møller (S), 2002-05-28:
En gang imellem kan man godt forstå, at befolkningen undrer sig over, hvad politikerne i dette høje Ting siger, og hvad de gør.
Jeg vil gerne have lov at spørge fru Rikke Hvilshøj: Hvornår er vi i dette Folketing begyndt at finansiere forsøg, som ikke engang er beskrevet?
Det er dog den mest elendige undskyldning for, at man er blevet banket på plads.
Det at blive banket på plads er en del af det politiske spil, men lad dog ikke de stakkels mennesker, som ligger i rendestenen nede på Maria Kirkeplads, få skylden for, at politikere i dette Folketing ikke tør tage et ansvar og sige: Vi vil ikke gøre noget for jer.
Det her har ikke noget med finansiering at gøre.
Det koster tonsvis af kroner bare at rense deres sår.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-05-28:
Jeg skal på et meget lille mindretal i Venstres gruppe redegøre for, hvorfor vi ender med at stemme, som vi gør.
Vi har meget stor sympati for og er meget enige i indholdet af det her beslutningsforslag.
Vi er også enige i de argumenter, som hr. Villy Søvndal har fremført, så dem vil jeg ikke gå nærmere ind på.
Modsat hr. Villy Søvndal har jeg deltaget i Venstres gruppemøde, og jeg kan forsikre hr. Villy Søvndal om, at der er ingen, der har fået armen vredet om.
Vi stemmer efter vores overbevisning.
Men i Venstre har vi den holdning, at når man stemmer for et forslag, som kræver nogle penge, skal finansieringen også være på plads.
Det krav stiller vi til os selv, og det krav stiller vi til de forligspartier, som vi indgår aftaler med.
ikke finansiering af det her forslag.
Jeg skal måske sige, at sådan som jeg kan se, at stemmeafgivningen bliver nu, så vil det mindretal hverken kunne gøre fra eller til i forhold til at flytte det endelige resultat.
Jeg vil så også sige, at som hr. Villy Søvndal jo har sagt og registreret, så flytter debatten sig.
Det har jeg også registreret, og vi, på hvis vegne jeg taler, håber selvfølgelig også, at den debat kan fortsætte.
Vi vil stadig væk deltage aktivt i den offentlige debat, som vi har gjort hidtil.
Og jeg tror på, at på et tidspunkt vil det her også blive ét element ud af mange behandlingstilbud til narkomaner.
Birthe Skaarup (DF), 2002-05-28:
Så vil jeg godt lige sige til hr. Villy Søvndal, at der altså ikke har været et flertal i udvalget, der gik ind for forsøg med heroin.
Det tror jeg nok at der er mange i Sundhedsudvalget der kan bekræfte.
Hvad er det dog for noget at stå og sige her, at amterne bliver nødt til at skære i socialudgifterne?
Det kan også være på et kulturhus.
Tænk lige på, at amterne har den forpligtelse over for deres borgere i de respektive amter at give et ordentligt tilbud.
Jeg vil godt indrømme, at der er nogle amter, der måske går ud og siger: Nu bliver vi nødt til at spare på de sociale udgifter, for nu siger de fra Folketingets side, at der skal ske besparelser.
Men det er suverænt amternes afgørelse, hvor de vil lave de besparelser, og det er ikke nødvendigvis på det sociale område.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-28:
Jeg skal kvittere for Dansk Folkepartis indrømmelse af, at de har mødt begge slags mennesker.
Så er vi ligesom mere på linje, når vi kan sige, at vi så har valgt kun at høre på den ene halvdel og ikke på den anden halvdel.
Fair nok!
Det er jo det valg, man må tage, men det er jo rart at få afkræftet, at det var et enslydende indtryk, man fik, når man modtog breve og deputationer.
Det andet, jeg vil sige, er så om behandlingsindsatsen.
Jeg talte ikke om, hvad der er sket indtil nu.
Det ved jeg jo godt.
Vi har også fra SF's side været med til at drive på for at få pengene afsat til behandlingsindsatsen.
Det er jo lige præcis derfor, at bl.a. amternes socialudgifter er steget med 5-6 pct. om året i de seneste år.
Det er derfor, regeringen har udsendt et brev, der beder dem om at få de udgifter sat ned, fordi det ellers ikke harmonerer med skattestoppet.
Det, jeg taler om, er fremtiden.
Jeg taler om den fremtid, som er i gang i amterne, hvor man er i gang med at beskære de sociale tilbud, og jeg beklager, hvis Dansk Folkeparti ikke er opmærksom på, hvad der sker.
Så synes jeg, man skulle orientere sig lidt i amternes budgetlægning i øjeblikket.
De skærer på misbrugere, de skærer på sindslidende, de skærer på hjemløse, og de gør det, fordi Dansk Folkeparti støtter regeringens meget stramme økonomiske politik over for amterne og kommunerne.
Karen J. Klint (S), 2002-05-28:
Det skal være en lille korrektion til fru Birthe Skaarup: Det er faktisk ikke fra den rapport, vi har fået i dag, jeg havde oplysningerne om, at det kun er 250 mennesker i Danmark til forsøget, vi taler om.
Det er Sundhedsstyrelsens beregninger, som vi har haft længe i udvalget.
Det er også fra Sundhedsstyrelsens resumeer af det hollandske forsøg og af det schweiziske, at vi har, at der faktisk har skullet ret god overtalelse til for at finde nogle mennesker, der ville deltage i et heroinforsøg.
Den rapport, vi har fået i dag, har jeg ikke bragt ind i debatten, men det er faktisk god læsning, også en læsning, der kunne have været god for os at have haft i udvalget noget før, for den slutter faktisk med et design på, hvad et dansk forsøg burde være gået ud på.
Derfor er det lidt ærgerligt, at vi har fået rapporten her 3 timer, før vi skulle i salen i dag.
Birthe Skaarup (DF), 2002-05-28:
Nu kan jeg forstå, at den rapport, som fru Karen Klint henviser til, er en, der lige er kommet her i eftermiddag, og som jeg i hvert tilfælde ikke har set.
Men selvfølgelig vil vi gerne redde narkomaner.
Til fru Sophie Hæstorp Andersen: Det er da rigtigt nok, at ude i amterne - og det er faktisk også til hr. Villy Søvndal - er der gode muligheder for at afvænne narkomaner, og det er så selvfølgelig op til amterne at lave den slags tilbud.
Jeg ved, at i mange amter gør man virkelig noget ud af det her område.
Jeg kommer selv fra et amt, hvor vi i hvert tilfælde har prøvet at prioritere det her område, fordi vi ser de store faresignaler, der er ved misbrug og specielt narkomaner.
Dansk Folkeparti, må jeg sige til hr. Villy Søvndal,
tager ikke patent på nogen sandhed om narkomaner.
Vi har nogle argumenter, som vi fremfører her i dag, og det er da klart, at når vi i et udvalg får foretræde af folk, der kraftigt fraråder, at vi skal lave de her heroinforsøg, så lytter vi naturligvis til det.
I sandhedens interesse vil jeg da så også sige, at der selvfølgelig har været nogle, der har haft foretræde for udvalget, der syntes, det var en god idé.
Men Dansk Folkeparti har altså taget den beslutning, at vi ikke vil være med til forsøg med lægeordineret heroin, og derved bliver det.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-28:
Tre vildfarelser, som jeg tror Dansk Folkeparti skal gøre op med, fordi de simpelt hen ikke lader sig fastholde: Den ene er, at hvis man tilbyder heroin, så kommer de aldrig ud.
Det er ikke det, de schweiziske forsøg siger.
De siger faktisk, at over 10 pct. kommer ud af misbruget.
Så jeg undrer mig lidt over, hvor man har den sikre viden fra.
Den anden er, at alle pårørende skulle være modstandere af et heroinforsøg.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Vi får breve fra pårørende, også til afdøde, der siger, at de meget gerne ville have haft denne her mulighed til deres barn, for så havde de måske haft vedkommende endnu.
Dansk Folkeparti skal lade være med at tage patent på en sandhed, der desværre er meget mere indviklet også på det her punkt.
Den tredje vildfarelse er, at Dansk Folkeparti sagde, at man skulle tilbyde boligsociale tilbud.
Hvad nu, hvis virkeligheden i det her efterår er den stik modsatte, nemlig at der skæres på behandlingstilbud til misbrugere, til sindslidende, til hjemløse i langt, langt den største del af de danske amter?
Hvad ville fru Birthe Skaarups argument så i øvrigt være i samarbejdet mellem regeringen og Dansk Folkeparti?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-28:
Det, der alligevel bringer mig på talerstolen, er fru Birthe Skaarups brug af citater og anbefalinger fra tidligere narkomaner.
Vil fru Birthe Skaarup ikke godt komme herop og bekræfte, at vi også har hørt andre holdninger i udvalget?
Det er jo helt klart, stoffrihed er at foretrække, men at basere hele behandlingssystemet på stoffrihed, hvor kun ca. 4 pct., altså fire ud af 100 i stoffri behandling, bliver helbredt, er for os uforståeligt.
Hvilke andre steder i sundhedssektoren ville man tolerere mennesker og millioner af kroner baseret på så ringe resultater?« Vil fru Birthe Skaarup ikke forklare her i dag, hvorfor Dansk Folkeparti endnu ikke har fremsat forslag om at opgradere f.eks. den psykosociale indsats, den stoffri behandling, som man er så opsat på skal blive bedre i Danmark?
Jørgen Winther (V), 2002-05-28:
Præcis, det er det.
Det var som ordfører.
Ja, jeg er færdig nu her.
Det er til hr. Villy Søvndal: Det er en vildfarelse, hvis det er sådan, at hr. Søvndal tror, at der egentlig er flertal for dette forslag...
Karen J. Klint (S), 2002-05-28:
Jeg vil gerne bede fru Birthe Skaarup om at bekræfte, at i det materiale, vi har haft tilgængeligt såvel fra schweiziske som fra hollandske forsøg og også i den rapport, vi har fået i dag, »Behandling med lægeordineret heroin«, om heroinbehandlingen i England, er det faktisk meget, meget få narkomaner, der ønsker at deltage i en heroinbehandling.
I England, i det kæmpeland med mange tusinde narkomaner også på heroin er det, til trods for at der er 70 læger, der kan ordinere heroin, kun 450 mennesker, der har valgt at være i en heroinbehandling.
Den bekræftelse for netop ikke at male Fanden på væggen.
Jeg synes, vi skal respektere hinanden for, at nogle gerne ser, der bliver et forsøg i Danmark, også for at se, om der er nogen danske narkomaner, der vil have glæde af et forsøg, for danske narkomaner ligner ikke de hollandske narkomaner eller andre.
Men vi skal passe på ikke at få det til at blive et større problem.
Det er måske kun 250 mennesker, vi snakker om, og ikke de 14.000 narkomaner, vi har i Danmark.