runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Jeg vil takke hr. Anfinn Kallsberg for behandlingen af min person og min taletid, og jeg skal da indrømme, at det kan irritere hr. Anfinn Kallsberg og sikkert også Folketinget, at man bruger så meget tid på det, men det er virkelig hjerteblod for mig.
M054S48724959subh.fm Page 4900
Jeg ser for mig, at vi nu igen de næste mange år sidder med en ny hjemmestyrelov, hvor vi ikke har fået noget som helst nyt, men hvor man forsøger at sælge det som noget nyt.
Til hr. Anfinn Kallsberg har jeg to spørgsmål: Hvornår har det færøske folk besluttet sig for at være en del af det danske rige, som hr. Anfinn Kallsberg siger?
Hvornår har det færøske folk afgivet sit mandat til at handle på det folkeretlige plan?
Og kan hr. Anfinn Kallsberg bekræfte, at han i valgkampen til Folketinget her i februar sagde, at hans parti aldrig ville gå med til en lovgivning, der på denne måde gjorde, at Færøerne skulle agere som fuldmægtig for Danmark, som Kongeriget Danmark på vegne af Færøerne?
Hvorfor ændrede han mening?
Jeg kan så heller ikke nære mig for at komme med en lille bemærkning om, at begrebet underdanighed har fået en helt ny mening, efter at jeg har hørt hr. Anfinn Kallsberg her i Folketinget under behandlingen af disse lovforslag.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-06-17:
Jeg må beklage, at jeg bliver nødt til at bruge lidt af den kostbare tid i Folketinget i disse dage, men nu har vi hørt hr. Høgni Hoydal, og han fører det samme frem her fra talerstolen, som han har gjort under hele debatten.
Han har brugt hele sin taletid i Lagtinget.
Hans parti består af otte medlemmer, og alle de otte medlemmer har brugt hele deres tid, og de kan tale i 15 minutter hver under sådan en sag på Færøerne, ved både første behandling, anden behandling og tredje behandling.
Hr. Høgni Hoydal har også brugt sin taletid her i Folketinget ved både første behandling, anden behandling og tredje behandling, uden at der er kommet noget som helst nyt frem.
Jeg skal indrømme, at det her forslag om en bemyndigelseslov på udenrigsområdet ikke er det lovforslag, jeg lægger den største betydning i.
Kl. 9.25
Vi må så gå tilbage: Hvad er det så, som er gældende på det udenrigspolitiske område på Færøerne i dag?
Det er hjemmestyrelovens § 5, som siger, at udenrigspolitik ligger hos regeringen.
Det vil sige, at Færøerne absolut ingen som helst lovgivningskompetence har på udenrigsområdet.
Vi har så i § 8 fået nogle muligheder med delegation på enkelte områder, og dem har vi så brugt på det udenrigspolitiske område i mange år.
Det, vi nu gør i dette lovforslag, er at lovgive, så vi ikke hver enkelt gang skal gå til det danske Udenrigsministerium for at få en fuldmagt.
Nu får Færøerne hjemmel på en del områder, alle overtagne sagsområder, til at indgå aftaler med andre lande.
Jeg vil sige, at denne bemyndigelseslov ikke på nogen måde er et tilbageskridt fra den praksis, som har været gældende på Færøerne, tværtimod.
Det er en fordel med den lovgivning, og derfor har man fra færøsk side sagt: O.k., lad os tage det, det er da altid noget at få.
Det vil være en meget mere smidig ordning for Færøerne, og det vil også give os nogle nye muligheder, men vi får ikke den fulde kompetence på området.
Så jeg kan i hvert fald i modsætning til Høgni Hoydal og på vegne af et stort flertal i Lagtinget anbefale Folketinget at stemme for dette forslag.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Jeg anerkender jo, at der et flertal på Færøerne, der i øjeblikket ikke mener helt det samme, som de mente for et stykke tid siden, og ikke mener helt det samme som jeg i det her spørgsmål, men det skal da ikke forhindre mig i at tage det principielle spørgsmål op.
Min grundlæggende mening er, at så længe vi bruger de her afværgemanøvrer i forholdet Danmark-Færøerne, at så længe man ikke virkelig tager det spørgsmål op om, hvordan Færøerne kan udvikle sig internationalt uden de her gamle begrænsninger med den danske grundlov og § 19, eller hvad man nu finder på, så kommer vi ikke videre, heller ikke her i Folketinget.
Og det er altså ikke os, der har fremsat det her forslag i Folketinget, det er den danske regering, så vi må da have ret til som folketingsmedlemmer at behandle forslaget og sige vores mening.
Jeg er lidt ked af den her affejen af de færøske folketingsmedlemmer: Jamen du kan ikke sige noget, for du repræsenterer ikke i øjeblikket et flertal på Færøerne.
Vi har da samme ret som ethvert andet folketingsmedlem til at sige vores mening, så den holdning vil jeg gerne frabede mig.
Pia Larsen (V), 2005-06-17:
Man kan jo altid ønske sig mere tid til behandlinger, men jeg er helt sikker på, at den folkelige debat på Færøerne ikke har været så meget i den retning, som hr. Høgni Hoydal ønskede det, fordi man måske i virkeligheden var ganske godt tilfreds med det her fremskridt på Færøerne.
Når vi taler om den fuldmagtslov, altså om alt det, som hr. Høgni Hoydal ikke synes man kan på Færøerne, er det jo, som statsministeren flere gange har sagt til hr. Høgni Hoydal – nu er han her desværre ikke i dag – sådan, at det er et stort fremskridt.
Nu bliver de bekræftet ved lov, de ting, som man nogle gange har kunnet gøre og
M054S48724959subh.fm Page 4899
Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM nogle gange ikke har kunnet gøre på det udenrigspolitiske område og andre områder.
Det, der er tilbage, er, at Færøerne skal ønske fuld selvstændighed og bede den danske regering og det danske Folketing om det.
Det er der åbenbart ikke i øjeblikket noget flertal for på Færøerne, og det ville jeg sådan ønske at hr. Høgni Hoydal ville anerkende.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Jeg er da ked af, hvis jeg har vakt fru Pia Larsens vrede.
Det har så ikke været meningen, men jeg forstår godt, at det altid ender med, at vi også rammer nogle følelser her.
Kl. 9.20
Det, jeg siger om demokratispørgsmålet, er, at så længe man ikke anerkender, at det færøske folk selv har ret til at bestemme, at det færøske landsstyre er repræsentant for det færøske folk, og så længe vi ikke kan lovgive på vigtige områder som udenrigspolitik, sikkerhedspolitik, valutapolitik, retspolitik, har vi et demokratisk underskud.
Det er jo den ordning, vi lever i.
Det er den, jeg forsøger på at ændre, og som et meget stort flertal på Færøerne har forsøgt at ændre.
Jeg kan gentage over for fru Pia Larsen: Det her er ikke noget, der mødes med stor begejstring på Færøerne, det tror jeg alle kan bekræfte.
Man har sagt, at det var det eneste, man kunne få ud af det.
Man var dybt utilfreds.
Man sagde, at man ikke ville have sådan en aftale, da den lå på bordet for et par måneder siden, men så ændrede man til sidst mening under et meget stort tidspres.
Det er en lukket forhandling mellem regeringen og landsstyret, og det har kørt igennem Lagtinget på minimal tid, og, som jeg har sagt, foregik andenbehandlingen kl. 4 om natten i det færøske Lagting.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-06-17:
Det er jo lige det, vi gør.
Vi antog jo hjemmestyreloven, og det, hr. Høgni Hoydal gør sig til talsmand for, er at bevare hjemmestyreordningen lige nøjagtig sådan, som den blev vedtaget i 1948.
Både overtagelsesloven og bemyndigelsesloven er en ændring af hjemmestyreloven, ikke selve loven, men en udbygning af den, så vi kan komme videre.
Jeg har under valgkampen på Færøerne sagt, at i det omfang det danske Folketing og den danske regering med udvidelsen af EU kommer til at afgive områder på det udenrigspolitiske område til Bruxelles, skal vi sørge for, at de områder, der går til Bruxelles, for Færøernes vedkommende skal tages hjem til Færøerne.
Det er det, jeg har sagt under valgkampen, og det er også noget, som jeg ønsker at arbejde med.
Pia Larsen (V), 2005-06-17:
Egentlig har jeg lidt medlidenhed med hr. Høgni Hoydal, for det er jo ligesom den sidste chance for at holde en stor tale, hvor man skælder ud på både det flertal, der er hjemme på Færøerne, og det meget store flertal, der er her i Folketinget.
Ikke desto mindre vil jeg sige, at jeg bliver meget, meget vred, når hr. Høgni Hoydal taler om mangel på demokrati her i Folketinget, og om, at landsstyret skulle være blevet trynet af den danske regering til at acceptere det her.
Jeg er helt sikker på, at der er mange partier her i Folketinget, der har så gode kontakter til færøske lagtingsmedlemmer ud over dem, der er her i Folketinget, at vi ville have hørt, hvis der var et problem.
Man ville have henvendt sig, hvis man ønskede at få rettet nogle ting i det forslag, som blev vedtaget med meget stort flertal på Færøerne.
Så jeg er meget ked af, at jeg her i Folketinget skal blive beskyldt for, at vi ikke står for demokrati.
Søren Espersen (DF), 2005-06-17:
Jeg synes da, at det er beklageligt og egentlig også lidt synd for hr. Høgni Hoydal, at han ikke har sit flertal i orden på Færøerne.
Jeg havde nær sagt: Hvad rager det egentlig os?
Hvorfor ikke sørge for at få tingene bragt i orden der, hvor det skal foregå, nemlig på Færøerne?
vil det blive set på med positive øjne.
M054S48724959subh.fm Page 4898 Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM
Det er jo på Færøerne, at hr. Høgni Hoydal skal virke for bl.a. en folkeafstemning.
Det er jeg sikker på at Folketinget ikke vil sætte sig imod, hvis Færøernes hjemmestyre skulle finde på det.
Så det er på Færøerne, at det sner lige i øjeblikket.
Det er ikke her.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Nu kender jeg godt den her med: Jamen du repræsenterer jo bare mindretallet på Færøerne.
Jeg vil lige understrege, at jeg altså er formand for det største parti på Færøerne.
De sidste tre valg på Færøerne har givet selvstændighedspartierne flertal, og så sent som i den seneste folketingsvalgkamp sagde alle de tre store partier – mit parti, Folkeflokken og Socialdemokraterne – at de aldrig ville gå med til sådan en aftale som den her.
Hvad er der så sket i mellemtiden?
Ja, det er ganske rigtigt en forhandling mellem regeringen og landsstyret.
Landsstyret har så også sagt, at de bliver nødt til at acceptere det her, for de kunne ikke få noget andet.
Så det her med forhandlinger er også nogle gange lidt skindemokrati.
hvad så med at lægge det ud til folkeafstemning på Færøerne?
Jeg tør bide mig selv i næsen på, at der ville være et meget, meget stort flertal af den færøske befolkning, der ville sige nej, ligesom hr. Søren Espersen ved, at befolkningerne også ofte kan have en helt anden mening end den tilfældige regeringskoalition, der nu sidder i et land, også når der kommer sådan nogle spørgsmål.
Søren Espersen (DF), 2005-06-17:
Men som hr. Høgni Hoydal skildrer det heroppe fra talerstolen, er det nærmest, som om det er noget, Færøerne er blevet prakket på af Danmark.
Kl. 9.15
Jeg vil gerne bede hr. Høgni Hoydal – hvis han har interesse i at høre efter spørgsmålet – bekræfte, at han er i mindretal på Færøerne, og at der er et stort flertal af det færøske hjemmestyre, der har sagt ja til det her med begejstring, og så også bede ham undlade det her med, at det er noget, Danmark har prakket Færøerne på.
Det er der jo ingen rimelighed i.
Kuupik Kleist (IA), 2005-06-17:
Ud over at gøre opmærksom på mit betænkningsbidrag til lovforslaget, som går på, at loven ikke må få præcedens for arbejdet i den grønlandsk-danske Selvstyrekommission, og at vi ikke ubetinget kan støtte bemærkningerne til § 2 om, at det kun er staten, der kan være et folkeretligt subjekt, vil jeg gerne sige, at det er min forhåbning, at loven får en så kort levetid som muligt, og at den grønlandsk-danske Selvstyrekommission vil være i stand til at udarbejde et nyt forslag om en ny magtfordeling vedrørende sikkerheds- og udenrigspolitikken, som vil sætte os i stand til at overvinde de problemer, som lovforslaget også medfører.
De problematikker, som lovforslaget rejser, er også berørt i forbindelse med det identiske lovforslag vedrørende Færøernes fuldmagt i udenrigspolitikken, og udvalgsarbejdet har i den forløbne periode afdækket en række områder, hvor lovforslaget er problematisk.
Så vil jeg også gerne opfordre regeringen til at påse, at man for fremtiden giver parlamenterne, både i Grønland og på Færøerne, tilstrækkelig tid til politisk behandling af sådanne lovforslag.
Vi har i Grønlands Landsting haft 2 dage til at behandle lovforslaget.
Folketinget selv har haft 1 måned eller mere til at behandle det, så den opfordring synes jeg jeg vil gentage: Regeringen bør påse, at sådanne lovforslag bliver fremsendt i så god tid, at der er tid til en seriøs politisk behandling.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-17:
Jo, det kan jeg sagtens bekræfte, men jeg synes, at der er en vigtig ting at understrege i den her sammenhæng.
Dansk Folkeparti sætter jo lighedstegn mellem ægteskab og familie, og det tror jeg i virkeligheden ikke at selv en konservativ gør på samme måde.
Også som jeg hørte ministeren, kan man sige: Det vigtige er også respekten for familien, ikke bare respekten for ægteskabet.
Der er nogle familier, der lever i et ægteskab, men der er mange familier, der lever som familie uden at være gift, og det vigtige for mig er respekten for familien.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Jeg kan ikke nære mig for at drage en parallel til den danske EU-debat.
Hvis jeg nu skulle tage hr. Søren Espersen på ordet, skulle jeg sige: Jamen Dansk Folkeparti har ingen ret til at udtale sig om EU-spørgsmålet eller have en anden holdning end, hvad det store flertal i Folketinget har.
Det synes jeg ikke er demokratisk.
Som jeg siger i forbindelse med det her med, at der foreligger et forhandlingsresultat: Det er et forhandlingsresultat mellem regeringen og et færøsk landsstyre, som altid i sådan nogle forhandlinger er i en meget asymmetrisk position.
Og også i den færøske debat, hvor jeg jo bruger hovedparten af min tid på at få ændret det her, har man fra regeringspartiernes side sagt, at man ikke er tilfreds med det her, men man kunne ikke komme videre, fordi grundlovsargumentet, eller hvad der nu bruges, forhindrer det.
Jeg kvitterer for det, at hr. Søren Espersen siger om at komme med et andet forslag, men det gjorde vi jo for få år siden, og det blev blankt afvist.
Vi har haft et flertal for selvstændighed i mange år, men der har vi ikke fået noget tilfredsstillende forhandlingsresultat.
Så det er sagen.
Ja, men det viser vel også, at man måske ikke helt er kommet til forståelse af, hvad det egentlig er, vi ønsker.
Færøerne bliver f.eks. hverken mere eller mindre frie af at overtage administrationen af sagsområder, og målet er, som jeg sagde, jo visionen om at kunne stå til ansvar for alle områder af samfundet.
Hvis der ikke ligger et klart mål om at blive selvstændige, giver det ingen mening at overtage nogle sagsområder.
Som jeg sagde i mit indM054S48724959subh.fm Page 4907
Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM
læg, er det eneste, der vil ske, være det, at hvor Danmark før betalte for at bevare suveræniteten, betaler Danmark ikke længere for det, og så kan vi blive stående her i 50 år.
Det synes jeg ikke er givtigt, og det er derfor, jeg har forsøgt at advare så hårdt imod lovforslaget.
Vi har set før, at den færøske selvstændighedsproces bliver inddæmmet, når det bliver sagt, at der er et flertal på Færøerne.
Jamen herregud, vi havde et flertal på Færøerne for 50 år siden, da fik vi hjemmestyre, og vi har haft et flertal på Færøerne de sidste 6 år og har prøvet at forhandle, men der har ikke været vilje til at finde en løsning, der leder frem til selvstændighed.
Vi har også hørt her i debatten, at man sætter det således op: Jamen hvis I bliver i rigsfællesskabet, er der guld og grønne skove, men hvis I vil være selvstændige, er der gråd og tænders gnidsel.
Det er jo også med til at påvirke både politikerne og befolkningen på Færøerne.
Søren Espersen (DF), 2005-06-17:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Anfinn Kallsberg for at have skabt nuance i det her.
Jeg synes, at det er utrolig væsentligt, at hr. Kallsberg har peget på, at det her faktisk ikke er en boksekamp mellem Færøerne og Danmark om, hvem der kan slå hårdest på hinanden, men M054S48724959subh.fm Page 4901 Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM et samarbejde mellem to regeringer, hvor man er blevet enig, og hvor der er stort flertal i både Folketinget og det færøske Lagting.
Jeg vil gerne bede hr. Kallsberg om at bekræfte for det første, at ingen har forsøgt at lukke munden på hr. Høgni Hoydal – sådan lyder det nærmest, når man hører ham fra talerstolen – altså at han har fri taleret ligesom alle andre, og for det andet, at det altså er to lande, to regeringer og to parlamenter, som bliver enige om det her.
Jeg vil heller ikke gøre det ret meget længere.
Og det har der været de sidste 30, 40, 50 år, i hvert fald så langt tilbage, som jeg har læst aviser.
Vil hr. Kallsberg bekræfte det?
Helge Adam Møller (KF), 2005-06-17:
Jamen hvis befolkningerne ønsker det, kan det selvfølgelig være et fællesskab mellem selvstændige stater.
Vi har jo en god og tæt tilknytning til andre selvstændige stater, f.eks. til vore svenske, norske og finske naboer, men helt ærligt er tilknytningen mellem Færøerne og Grønland og Danmark jo endnu stærkere, netop fordi vi har rigsfællesskabet.
Det er vel i og for sig lidt uden sammenligning, men alligevel: Der kan være et fællesskab mellem to af forskelligt køn, og det kan være et godt fællesskab.
Men fællesskabet er jo normalt endnu stærkere og endnu dybere, hvis man indgår et forpligtende partnerskab eller gifter sig.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Helge Adam Møller for at tage den principielle tråd op.
Jeg skal ikke polemisere mere end som så, for jeg er fuldstændig enig i, at selvfølgelig skal vi have et fællesskab, og selvfølgelig kan forskellige lande berige hinanden.
Formålet med at være selvstændig er jo også at kunne samarbejde med andre lande.
Det, jeg vil spørge hr. Helge Adam Møller om, er: Hvorfor skal det fællesskab være bygget M054S48724959subh.fm Page 4906 Tuesday, November 8, 2005 4:34 PM på en underordning under den danske grundlov og den danske stat?
Hvorfor kunne det ikke være et fællesskab mellem selvstændige stater?
For at tage et banalt eksempel: Når mine børn bliver myndige og flytter hjemmefra, får jeg da ikke noget dårligere fællesskab med dem af den grund.
For at tage et eksempel på at jeg tror, vi går fejl af hinanden: Da vi var i selvstændighedsforhandlinger for 6 år siden, hørte jeg en fremtrædende dansk kulturperson sige: Nå ja, det er nu trist, at Færøerne vil være selvstændige, for vi vil nu savne William Heinesen.
Så tænkte jeg: Ville man ikke læse William Heinesen, hvis vi var selvstændige?
Jeg vil da læse alle de store danske forfattere, og jeg vil da have stor kontakt til Danmark, selv om vi er selvstændige.
Helge Adam Møller (KF), 2005-06-17:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at den konservative gruppe synes, det er et godt lovforslag, og det vil jo også vise sig ved afstemningen om lidt, at et stort flertal i Folketinget synes, at det er et godt og et nødvendigt lovforslag.
Det er også dejligt at se, at også et flertal på Færøerne, i det færøske Lagting og det færøske landsstyre, har syntes, at det er et godt og hensigtsmæssigt lovforslag.
Hr. Høgni Hoydal nævnte for et øjeblik siden, at han havde håbet på en mere principiel debat, og jeg vil godt sige en enkelt og i hvert fald for Det Konservative Folkeparti meget principiel ting.
Vi har jo et rigsfællesskab mellem Færøerne, Grønland og Danmark, og det er et rigsfællesskab, hvor det gentagne gange er sagt af et meget stort flertal i det danske Folketing og af den danske regering, at hvis der skulle være dele af rigsfællesskabet, der en dag siger: Tak for de år vi har haft sammen, nu ønsker vi at gå for os selv – ja, så vil det blive respekteret.
Sådan er det selvfølgelig mellem ligeværdige parter.
Det vil sige, at hvis der i den del af Danmark, den del af det danske rigsfællesskab, vi i øjeblikket står i, var et flertal, der sagde: Nu vil vi godt frigøre os for fællesskabet med Færøerne eller Grønland – ja, så håber jeg da også, at færingerne eller grønlænderne ville respektere flertallet i Syddanmark.
Nu er det specielt Færøerne, jeg vil tale om her, og vi synes, at det fællesskab, vi har med færingerne – den kultur, de forfattere, den natur og måske først og fremmest den befolkning, der er på Færøerne – er med til at gøre dette rigsfællesskab til et endnu bedre fællesskab, end hvis det kun var færingerne, der var alene, grønlænderne, der var alene, eller os, der bor lidt syd for jer andre, der var alene.
Vi har to færøske folketingsmedlemmer, jeg sætter stor pris på dem begge to, og jeg mener faktisk, at de også beriger rigsfællesskabet på hver sin måde, som andre tidligere folketingsmedlemmer.
De er medvirkende til, at vi får debatten, og den er jo spændende, for hvad ligger der i ordet rigsfællesskab?
Der ligger vel, at vi tilsammen, når de to befolkninger, de to områder, de to kulturer og de to forskellige sprog kompletterer hinanden, netop får et rigere fællesskab.
Derfor er det også en konservativ holdning, at vi gerne vil kæmpe for at bevare rigsfællesskabet med Grønland og Færøerne.
Men den dag, hvor et flertal i et af de tre områder ønsker en anden løsning, vil vi hundrede procent acceptere det.
Så vil vi sige tak for de mange gode år, vi har haft sammen, og håbe, at der også i fremtiden bliver mange gode år.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-17:
Det må jeg lige rette: Der følger ikke nogen penge med, heller ikke ifølge dette lovforslag.
Det, der siges, er, at Færøerne selvfølgelig overtager de reelle aktiver, der er forbundet med sagsområdet, men det gør man også på alle andre områder.
På folkeretligt plan findes der jo også helt klare internationale regler, og hvis man hellere vil overføre det til danske forhold, kunne man jo sige, at når kommunerne overtager nye områder, skulle de betale til staten for at få en bygning.
Det lyder da lidt mærkeligt.
Kim Christiansen (DF), 2005-06-17:
Jeg vil bare sige til hr. Høgni Hoydal, at med lovforslaget her følger der altså også penge med til de sagsområder, som Færøerne overtager.
Bl.a. er hele aktivdelen overtaget af Færøerne kvit og frit, hvilket jeg synes er ganske rimeligt, så det er bare en forkert påstand, når hr. Høgni Hoydal påstår, at der ikke følger penge med, for det gør der.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-06-17:
Jeg er sikker på, at alle her i Folketinget har opfattet, at ingen kan lukke munden på hr. Høgni Hoydal, og det er der heller ingen som har forsøgt.
Han er også ekspert på området, for det er hans fag.
Det kan jeg bekræfte herfra.
Med hensyn til denne aftale: Jo, det er en aftale mellem den danske regering og Færøernes landsstyre.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-06-17:
Jeg tager alene ordet for at takke hr. Anfinn Kallsberg for hans helt uigennemdrivelige dokumentation af, at den lovgivning, vi snart gennemfører her i Folketinget, gennemføres i overensstemmelse med det færøske landsstyre og i overensstemmelse med Lagtinget på Færøerne.
Det er en uigennemdrivelig dokumentation, der her er fremkommet, og det er sådan set en meget god måde at slutte debatten på.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-06-17:
Jeg må nok sige, at tingene har ændret sig lidt den seneste tid.
Selvfølgelig er det sådan på Færøerne, at vi kunne ønske os mere, og det er ikke sådan, at vi ikke står bag nogle af de tanker, som hr. Høgni Hoydal har på visse områder.
Men man må være realistisk, for man kan ikke bare tage fra butikken uden selv at være ansvarlig for det, man tager.
Derfor er det arbejde, som er gjort over en længere periode, en proces, som også har udviklet den danske holdning i disse sager.
Så jeg vil sige, at det alt i alt er rigtigt, som vores eksperter sagde her forleden i Det PolitiskØkonomiske Udvalg, at dette er en balancegang mellem det politiske og det juridiske.
Og det er et mesterværk, fordi man er gået så langt, som man kan gå med det politiske i forbindelse med hele selvstændigheden.
Hvis vi skal et skridt videre, jamen så er det, som det er bekræftet her i Folketinget og af statsministeren, det sidste skridt, dvs. suveræniteten.
Og kommer det ønske fra Færøerne, har man fået tilsagn herfra om, at det danske politiske system vil støtte det.