runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
Der er faktisk en del kioskejere, der forsøger at drive kiosk på ganske ærlig vis ved at betale afgifter.
Dem holder man for nar, når andre af deres konkurrenter snyder med afgifterne og derfor kan sælge deres varer væsentlig billigere.
Det er konkurrenceforvridende.
Samtidig snydes vi alle sammen som samfund via de manglende afgifter, som ikke kommer ind til statskassen, og som ellers skal bruges til bl.a. at hjælpe de svageste i vores samfund.
I dag er der jo mange situationer, hvor det, man kan finde frem til, det, man kan bevise, netop de varer, der står i butikken, ikke er en stor nok forseelse til, at man rent faktisk overhovedet kan få en bøde, og det krænker min retsbevidsthed.
Med det her lovforslag gives der bedre mulighed for at spore varebevægelserne, og bødestraffen skærpes betydeligt.
Det mener vi fra konservativ side er både ret og rimeligt, og det er fair over for konkurrenterne, de ærlige konkurrenter, det er fair over for samfundet som helhed, og vi støtter derfor varmt forslaget.
Freddy Dam (V), 2002-11-15:
Til hr. Anders Samuelsen skal jeg sige, at det nu ikke er min opfattelse, at skatteministeren eller Venstres ordfører med fremsættelsen af det her lovforslag svigter statsministeren.
I øvrigt er statsministeren naturligvis fuldt ud bekendt med, at lovforslaget fremsættes. Men det hænger jo sammen med, at hr. Anders Samuelsen forudsætter, at det her er et spørgsmål om skattelettelser til de højestlønnede, og det har jeg nu bestridt et antal gange her fra talerstolen.
Med hensyn til skattelettelser i bunden vil jeg sige, at der har jeg opfattet det sådan, at de skattelettelser, som statsministeren taler om, er disse generelle skattelettelser, som vi har på tapetet pr. 1. januar 2004. Med hensyn til hr. Bukstis kommentar skal jeg alene henvise til, at lovforslaget her er finansieret igennem konkurrencepakken, som jeg i øvrigt henviser til.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
I Dansk Folkeparti kigger vi på dette forslag med åbne øjne.
Vi ser på, at dette forslag først og fremmest har til hensigt
at styrke motivationen, den daglige arbejdsglæde og engagementet for medarbejdere i forskellige virksomheder landet over.
Desuden lægger forslaget op til, at man løser det likviditetsproblem, der er i den eksisterende ordning, hvor folk nu bliver beskattet af penge, de reelt ikke har i hånden.
Det kan også løses med det her lovforslag.
Vi lægger vægt på, og det vil vi gøre under den kommende udvalgsbehandling, at tilse, at denne ordning ikke kun bliver for de få og de højestlønnede medarbejdere i virksomheden, men at det skal være en ordning, som alle - om ikke alle, så i hvert fald en meget stor del af medarbejderne i virksomhederne - kan få del i.
Desuden vil vi se på, hvordan man kan undgå, at ordningen udvikler sig til spekulation, nemlig at folk kan bytte en højt beskattet løn ud med en lavere beskattet aktieindkomst.
Med andre ord: Vi har endnu ikke taget endelig stilling til dette lovforslag, og der er nogle ting, som vi skal have vendt under udvalgsarbejdet, hvilket jeg netop har nævnt.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Hr. Mikkel Dencker fremhævede, at man ville se på dette her med åbne øjne - alternativet ville selvfølgelig også være lidt selvmodsigende.
Men der var også en række andre betingelser, der lå i det, nemlig at det skulle sigte bredt og sådan nogle ting.
Der var mange forbehold i det.
Skal jeg forstå det på den måde, at Dansk Folkeparti sådan set som udgangspunkt er imod forslaget, fordi der er så mange ting i det, som er udtryk for risici for, at det kan betyde noget helt andet?
I den forbindelse vil jeg også godt spørge: Det skal jo dækkes på en eller anden måde.
Jeg har jo ikke på samme måde, som jeg håber hr. Mikkel Dencker har, konkret viden om, hvad der eventuelt ligger af mundtlige ting i forbindelse med finanslovaftalen.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-15:
Det var jo nogle interessante meldinger, som Dansk Folkepartis ordfører gav.
Nu har vi tidligere prøvet det her med, at der har været lidt usikkerhed, men det er jo altid alligvel endt med, at man retter ind.
Det er jo sådan, det plejer at være alligevel, at man retter ind efter, hvad regeringen siger.
Men så vil jeg prøve at spørge: Med baggrund i at man ikke vil have, at det her bare skal kunne medføre spekulation i, at man kan bytte om på lønindkomst til lavere beskatning på aktieindkomst, og med at det her ikke kun skal være for de få, har så den debat, der har været forud for det her, gjort indtryk på hr. Mikkel Dencker?
Er der nogle af de principper og nogle af de betænkeligheder, som Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten har fremført, som hr. Mikkel Dencker kan nikke til og sige: Jamen det er også nogle af de bekymringer, vi har?
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Jeg vil da også godt tillade mig at bore lidt i Dansk Folkepartis ordførers ordførertale, for vi er nogle, som har haft lidt dårlige erfaringer med, at Dansk Folkeparti tilsyneladende er et rettænkende parti under førstebehandlingerne, og når vi så kommer til tredjebehandlingerne, er de pludselig blevet banket noget så eftertrykkeligt på plads, og så løber de fra alt, hvad de har lovet.
Derfor kunne det være interessant at få en ret klar melding fra Dansk Folkeparti om, hvad det er, de går efter, når de nu vil prøve at bore yderligere i det her forslag.
Er det noget med, at hvis man hos Skatteministeriet får bekræftet, at man må forvente, at det for 80 pct.s vedkommende af dem, der benytter sig at det her forslag, vil være højtlønnede, så står Dansk Folkeparti af, og så vil de ikke være med til at støtte forslaget? Er det sådan noget, vi taler om?
Kan man få et klart svar fra Dansk Folkeparti
på et sådant spørgsmål?
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
Jeg vil lægge ud med at svare hr. Frandsen.
Dansk Folkeparti er som udgangspunkt ikke imod dette lovforslag.
Vi har blot set nogle ting i det, som har gjort os en smule betænkelige, og dem vil vi dyrke lidt mere detaljeret under udvalgsbehandlingen.
Hr. Frandsen var også inde omkring finansloven og finansieringen af det, og jeg må jo sige, at jeg lykkeligvis er uden ansvar for finansieringen.
Det er noget, som jeg overlader til finansministeren, som kan finde penge til dette lovforslag.
Jeg formoder, at regeringen har sørget for det, inden den fremsatte lovforslaget.
Hr. Sass Larsen spurgte, om den foregående debat - jeg går ud fra, at der blev hentydet til debatten og de korte bemærkninger til Venstres ordfører - har gjort indtryk.
Ja, det har den.
Jeg må sige, at jeg ikke kan genkende hr. Samuelsens udlægning af tidligere forløb her i Folketinget.
Der har måske været en enkelt sag omkring hr. Samuelsens eget forslag omkring sort arbejde, som så viste sig at have helt andre motiver end dem, hr. Samuelsen gav udtryk for i første omgang.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-15:
Nu hører vi igen fra ordføreren fra Dansk Folkeparti
, hr. Mikkel Dencker, at man vil se på sagen.
Det tyder vel helt præcist på, at de, som denne her ordning sigter på, er de højestlønnede, og det er også det, der har været sagt tidligere, nemlig at det er ledelsen i virksomhederne, som vil gøre brug af denne her ordning.
Det er da en forvridning, som helt strider imod det, Dansk Folkeparti går og påstår, når de holder festtaler ude i landet.
Det synes jeg må gøre indtryk.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Jeg har jo forstået finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti sådan, at man har en klausul på hinanden i retning af, at Dansk Folkeparti ikke går ud og bruger penge i 2003 sammen med andre partier, og at regeringen tilsvarende heller ikke går rundt og bruger penge eventuelt sammen med nogle andre partier.
Sådan har jeg forstået det.
Det må jo også i det her tilfælde betyde, at regeringen vel ikke bare kan få det forslag vedtaget, og det kan vel heller ikke hjælpe noget, at forslaget bliver vedtaget, medmindre finansministeren har sørget for finansieringen.
Derfor har jeg et spørgsmål.
Finansieringen skal vel være på plads inden tredjebehandlingen af dette forslag og/eller inden tredjebehandlingen af finansloven.
Stemmer man så alligevel ja, selv om finansieringen ikke er på plads?
Jeg forstår, at hr. Mikkel Dencker nu i dag er i stand til at svare takket være bistand fra anden side, og det er også i orden.
Jacob Buksti (S), 2002-11-15:
Jeg forstod, at Dansk Folkeparti bl.a. ville lade sin stillingtagen afhænge af, om alle kunne få del i ordningen, og jeg må så gå ud fra, at det betyder, at alle skal have gavn af ordningen.
Det synes jeg sådan set er al ære værd.
Jeg vil gerne spørge, hvordan og hvorledes hr. Mikkel Dencker mener, det skulle kunne lade sig gøre, for hr. Freddy Dam var jo prisværdig ærlig.
Venstres ordfører sagde nemlig, at man jo netop ikke afskaffer topskatten, og det er jo det, der er hele pointen.
Man fastholder topskatten, og så indfører man en ordning, hvor man præmierer dem, som ellers skulle have betalt den.
Hvordan vil hr. Mikkel Dencker og Dansk Folkeparti sørge for, at alle kan få gavn af ordningen, når det er sådan, at de, der nu ligger i topskatteområdet, kan komme ned fra en beskatning på omkring 60 pct. til 43 pct., mens de, der ligger i mellemskatteområdet, fra omkring 44 pct. kan komme ned på 43 pct.?
Hvor tror hr. Mikkel Dencker, at incitamentet til at udnytte ordningen er størst?
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
Hr. Jens Peter Vernersen var inde på, at vi her under førstebehandlingen har en principiel debat.
Ja, det er en hel principiel debat, og vi i Dansk Folkeparti synes, det er en udmærket idé med medarbejderaktier for at motivere medarbejderne.
Men vore betænkeligheder går på, om ordningen kan bruges til spekulation, og vi ønsker også, at den ikke kun skal være for meget få medarbejdere i hver virksomhed, men gerne må omfatte flere.
Til hr. Aage Frandsen kan jeg sige, at finansieringen bør være på plads, i og med at der er indgået en finanslovaftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Til hr. Jacob Buksti skal jeg beklage, at jeg under min ordførertale til at begynde med kom til at sige ordet alle.
Jeg mente ikke alle, og jeg rettede det også øjeblikkeligt.
Det var en fortalelse.
Dansk Folkeparti ønsker, at denne ordning ikke skal være for de få, men det skal også være sådan, at en virksomhed ikke er tvunget til, at alle medarbejdere lige fra vikarer skal have ret til denne ordning, men kan plukke dem ud, som man ønsker at give tilbuddet.
Men vi ønsker altså, det skal være en bredere kreds end bare de få, og så må vi se på, hvordan man kan sørge for det.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Vi kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke ønsker, at ordningen kun skal være for de få, men den skal på den anden side heller ikke være for de mange.
Så skal den altså være for de - hvad hedder sådan noget - lidt over de få.
Så er spørgsmålet: Hvor går grænsen?
Jeg fik ikke noget svar fra Dansk Folkepartis ordfører på, om grænsen gik ved, at det ville være uacceptabelt, hvis 80 pct. af ordningen kun var til fordel for og kun blev benyttet af de højtlønnede.
Det er jo ikke sådan, at det er alle topskatteydere, der har gavn af det her.
F.eks. er der sådan, at fra topskattegrænsen og op til en indkomst på lidt over 300.000 kr. er 60 pct. af de personer, der betaler topskat, faglærte og ufaglærte, og de får ingen gavn af denne ordning.
Det er stadig kun nogle enkelte personer i virksomhederne, som får gavn af den. Hvis det viser sig, når nu vi får spurgt til forslaget her, at f.eks. den gruppe faglærte og ufaglærte, som betaler topskat, ingen gavn får af ordningen her, vil Dansk Folkeparti så love at stemme imod forslaget, når det kommer til tredje behandling?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-15:
Jeg er også lidt interesseret i at efterlyse, hvad det er for en tilkendegivelse, som Dansk Folkeparti kommer med her.
Er det et klokkeklart løfte til alle de seere, der måtte sidde og kigge på denne spændende debat, og til hvem der ellers måtte læse Folketingstidende bagefter, at såfremt vi kan påvise, at dette her faktisk fører til spekulation for de højtlønnede, og såfremt vi kan påvise, at det ikke kommer den lille mand til gavn, vil Dansk Folkeparti ikke være med til at gennemføre forslaget?
Kan vi få en så klar tilkendegivelse?
Eller ender det ligesom alle de andre gange med, at man siger, at man også synes, det er et problem, men så sker der det, at hr. Kristian Thulesen Dahl og nogle andre mødes ovre i Finansministeriet, og så er det lige pludselig ikke noget problem længere?
Jacob Buksti (S), 2002-11-15:
Det er nærmest et dobbelt løftebrud, for det fremgik jo
med al ønskelig tydelighed heroppefra, at hr. Freddy Dam ikke kunne anvise nogen specifik finansiering; det er den almindelige finanslov.
Det er det samme som at sige, at man tager det af kassen.
Det er ikke finansieret.
Det strider jo klart mod statsministerens gentagne forsikringer om, at der ikke vil blive gennemført ufinansierede skattelettelser.
Det kommer hr. Freddy Dam ikke udenom.
Vil det så ikke være sådan, at det dermed vil sætte ekstra pres på det, som finansministeren var ude med forleden dag, at det kunne jo være, at man skulle nedsætte stigningstakten i det offentlige forbrug?
Stigningstakten i det offentlige forbrug er det samme som offentlige besparelser.
Det er endnu en understregning af, at det, der er den grundlæggende strategi for den her regering, er en minimalstatsstrategi, som netop ikke går ud på at reducere de offentlige udgifter, men går ud på at udhule de offentlige indtægter, for så tilpasser udgifterne sig selv nedad.
Er det ikke det, der er billedet: store massive
lettelser og besparelser på de svage?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-15:
Det er jo netop det, der er afgørende: Hvad skal der til, for at Dansk Folkeparti stemmer imod?
Jeg går ud fra efter de udsagn, der er kommet indtil nu, at der er en grænse, når man siger, at man vil stemme imod, hvis det er sådan, at det viser sig, at det kun er nøglepersoner, der kan få gavn af denne ordning.
Kunne vi ikke få det bekræftet heroppefra?
Jeg mener faktisk, vi allerede med de indlæg, der har været under debatten, har fået dokumenteret, at det er tilfældet.
Når det er dokumenteret, må det vel også medføre, at vi får et klart svar fra Dansk Folkeparti, hvor Dansk Folkeparti siger: Vi kan ikke stemme for noget, der kun tilgodeser de allerhøjest lønnede nøglepersoner.
Det må da være enkelt.
overhovedet ikke hænger sammen, og så er det jo præcis, som det allerede er sagt: Så kan hr. Mikkel Dencker stå her ved førstebehandlingen og komme med de pæne ord, og når vi så kommer til tredjebehandlingen, har Dansk Folkeparti igen fået armen vredet om ovre hos finansministeren, og så stemmer man i øvrigt sammen med regeringen, som man altid gør.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Hr. Mikkel Dencker brugte udtrykket »at finansieringen bør være på plads«, og det er jo indlysende sandt.
Men hvem er det, der skal sørge for, at den er på plads?
Og er den på plads?
Er den allerede aftalt?
Er finansieringen på plads, fordi Dansk Folkeparti har sikret finansieringen?
Den anden mulighed er, at finansieringen ikke er helt på plads, men at der er en forståelse mellem Dansk Folkeparti og regeringen om, at det skal man sikre, og den tredje mulighed er, at hvis man gennemfører dette forslag, skal man selvfølgelig også sørge for, at finansieringen er på plads, og så er det regeringens ansvar.
Første mulighed er altså: Har man aftalt det?
Anden mulighed er: Har Dansk Folkeparti forpligtet sig til at sørge for det?
Tredje mulighed er, at det er regeringens eget ansvar.
Der er tre valgmuligheder.
Jacob Buksti (S), 2002-11-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker, hvad Dansk Folkepartis problem egentlig er med hensyn til, hvem der er omfattet af ordningen.
Jeg kan forstå, at det er nogle få og ikke alle, og det var det, jeg kom til at misforstå.
Det beklager jeg naturligvis.
Det skulle være en bredere kreds, men den skulle ikke være alt for bred, som hr. Anders Samuelsen var inde på.
Og har det overhovedet nogen betydning for Dansk Folkepartis holdning, eller hvad går det ud på?
Hvad er Dansk Folkepartis problem, og hvad er det, der i givet fald får Dansk Folkeparti til at stemme nej.
Er det, hvis de få er for få eller nogle forkerte få, eller hvad? Kan vi ikke få en forklaring?
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
At prøve at fravriste Dansk Folkepartis ordfører nogle klare holdninger er ligesom at forsøge at fange fisk med hænderne.
Det er en besværlig opgave, for det er, som om de smutter hele tiden.
Jeg vil gerne prøve igen og bare appellere til - der er ikke engang noget pres fra min side - at vi får en bestemt definition.
Kan vi ikke godt få Dansk Folkeparti til at komme med sit eget bud på, hvad en tænkelig definition kunne være på den gruppe, som ligger mellem få og alle?
Vi er klar over nu, at det ikke er alle, at det ikke er sådan, at alle bundskatteyderne absolut skal være med; det er ikke det, der er tale om, det er faktisk fuldstændig udelukket.
Vi er også helt med på, at det ikke behøver være alle topskatteyderne, som får gavn af den, det skal bare være nogle flere end få, og det må være den gradbøjning, vi skal have fat i.
Det er altså ikke de faglærte eller de ufaglærte, så det må altså kun være de højtuddannede, og de skal helst være flere end få.
Er det sådan, vi skal forstå det?
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
For vores skyld må faglærte og ufaglærte også gerne få
Med hensyn til en forklaring om de få og en hel masse andre ting
ønsker vi, at denne ordning ikke skal være for de få, dvs. virksomhedernes topledere eller 2-3 pct. af virksomhedernes medarbejdere, men vi ønsker heller ikke, at den skal være for alle.
Vi ønsker, at det skal være en fleksibel ordning, hvor virksomheden selv kan fastsætte nogle kriterier for, hvem den skal omfatte.
Der skal ikke være nogen tvang i loven om, at den skal gives til alle, eller den skal gives til dem, der har været ansat en uge, eller til løsarbejderne, eller hvem det nu måtte være.
Man kan forestille sig, at et kriterium kan være en vis tids ansættelse, men der skal ikke være nogen tvang.
Det skal være en fleksibel ordning, men det skal ikke bare være for direktøren og/eller hans nærmeste medarbejdere.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-15:
Det var det sidste, hr. Mikkel Dencker sagde, som interesserede mig meget: at det ikke kun skulle være for de privilegerede få osv. Vil Dansk Folkeparti arbejde for at give medarbejdere, som har været der et stykke tid og ikke er løsarbejdere eller noget lignende, en generel ret til at tegne disse aktieoptioner i virksomhederne?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-15:
Det er jo ganske vanskeligt at komme ind til kernen af, hvad Dansk Folkeparti mener her ved førstebehandlingen.
Man stemmer kun for udgiftskrævende forslag, hvis man er enig i disse forslag, og der er jo meget, der tyder på, at det også er den model, der har været anvendt i indeværende år.
Hvis der har været en lille smule tvivl ved førstebehandlingen, har vi set hver eneste gang, at man har vendt rundt ved tredjebehandlingen og har stemt for regeringens forslag.
Med hensyn til de 2-3 pct. vil det altså sige, at det måske kunne være omkring 60.000 af de højest lønnede i samfundet, der skulle have gavn af ordningen.
Med de svar, der er givet fra hr. Mikkel Dencker, forekommer det mig ikke, at vi overhovedet kan komme videre, for der bliver overhovedet ikke givet svar, der bringer klarhed over sagen.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
Hr. Vernersen har ret i, at jeg svarer det samme hele tiden, men jeg får jo også stillet de samme spørgsmål hele tiden.
Hr. Henrik Sass Larsen spørger, om Dansk Folkeparti vil gøre medarbejderaktier til en generel ret.
Nej, det vil vi ikke.
Vi har ikke tænkt os at indføre ØD eller den slags
langhårede 1970'er-projekter
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
Jeg kunne indlede med at sige det samme, som jeg sagde til det tidligere lovforslag: I Det Konservative Folkeparti ønsker vi at give erhvervslivet gode forhold, og vi ønsker at skabe vækst og dynamik i samfundet.
Lovforslaget er en del af regeringens konkurrenceevnepakke og har netop det formål, så jeg deler overhovedet ikke den negativitet, der er fremkommet under den behandling, der har været af forslaget.
Man udskyder skattebetalingen, til man sælger aktien, hvilket gør, at man slipper for at sælge en del af de aktier, man får tildelt, når man modtager aktierne.
Det giver større medejerskab og mulighed for at beholde de aktier, man får tildelt.
Lovforslaget er derfor med til at fremme et bredt ejerskab af dansk erhvervsliv, det er med til at motivere medarbejderne, og det er med til at skabe vækst i samfundet.
Det er til glæde og gavn for virksomhederne, for de ansatte og for samfundet.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Med det engagement, der blev givet udtryk for af den konservative ordfører for at få fremmet medejerskab, må man næsten tro, at den konservative ordfører er af stik modsat opfattelse end Dansk Folkeparti, og at ordføreren nærmest er begejstret ved tanken om at indføre langhårede 1970'er-løsninger som ØD, eller hvad det var for en kommentar, vi fik.
Det er jo nok ikke det, der er tilfældet, og det bunder
nok i, at denne her ordning ikke er en ordning, som i den helt store stil vil fremme det der med medejerskabet, som De Konservatives ordfører gav udtryk for at hun var så begejstret for. Mit spørgsmål er: Er det ikke lidt trist, og er det ikke et nederlag for Det Konservative Folkeparti, som kæmper for, at vi skal skaffe et råderum - vi kan læse om det i pressen næsten hver eneste dag - så vi kan få sat skatten ned på mellemskatten, så vi kan få en skattelettelse for alle, der tjener fra ca. 200.000 kr. og opefter, at når man så endelig skaffer nogle penge, hvis de er skaffet, bruger man dem helt oppe i toppen?
Er det ikke et kæmpemæssigt nederlag for Det Konservative Folkeparti?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-15:
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Dyremose, hvem det er, der får mest ud af de her skattelettelser, og jeg vil gerne spørge, om de grupper, som fru Charlotte Dyremose mener får mest ud af de her skattelettelser, også er dem, som De Konservative vil satse på og give flere skattelettelser i deres regeringstid.
Jacob Buksti (S), 2002-11-15:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om hun betragter det her forslag som et led i De Konservatives anstrengelser for at lette skatten på arbejde, og hvordan og hvorledes den konservative ordfører mener, at det her forslags gennemførelse påvirker muligheden for at fortsætte det store arbejde, som De Konservative gør for at skabe et råderum.
Derfor vil jeg også bede fru Charlotte Dyremose om klart at gøre rede for, hvordan det her forslag er finansieret.
Det har vi ikke rigtig hørt noget om.
Venstres ordfører sagde, at det var konkurrenceevnepakken, men konkurrenceevnepakken er, så vidt jeg har forstået, ikke en finansieringsplan.
Det er sådan en, der skaber vækst og dynamik.
Er det her de dynamiske effekter, eller hvor er finansieringen?