runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jeg finder det meget betryggende, at det ikke er politikere, der sidder og udreder de tekniske forudsætninger for beslutningerne, men at det er teknikere, der gør det, og at det er beskrevet, hvad formålet er med Euratom, nemlig at forbedre sikkerheden.
At man har en teknisk viden, for at man kan forbedre sikkerhed, eller at man har en teknisk viden for at nedbryde eksisterende anlæg, føler jeg mig meget tryg ved.
Sådan er det jo også på operationsafsnit.
Der er det overlægen, der opererer, selv om det er politikerne, der har bestemt, at pengene er til rådighed, men man spørger ikke politikerne om, hvordan man skal operere. Og det er jeg meget tilfreds med.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Det er så et spørgsmål om, hvorvidt jeg finder det demokratisk betryggende, at beslutninger om eventuelle Euratomlån træffes af Kommissionen alene.
Det er korrekt, at Kommissionen har bemyndigelse til at bevilge lån inden for den fastsatte låneramme efter de opstillede kriterier.
Hvis EU og den politiske proces skal fungere, er det nødvendigt på en række områder at lade forvaltningen træffe beslutninger inden for politisk udstukne rammer. I EU nedsætter man ofte komiteer til at følge og rådgive om Kommissionens udmøntning af sine beføjelser.
Denne fremgangsmåde er ikke mindst hensigtsmæssig på teknisk meget komplicerede områder. I en bevilling af Euratomlån til de østeuropæiske lande bistås Kommissionen af en gruppe eksperter fra medlemslandene, som vurderer sikkerhedsproblemet og eventuelle løsninger.
Rådets eksperter bliver således i høj grad inddraget, og i Danmarks tilfælde er det medarbejdere fra Beredskabsstyrelsen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
»Vil regeringen afgive løfte om at stemme imod et eventuelt forslag fra Kommissionen om at udvide Euratoms låneramme?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren har med exceptionel stor forsinkelse afgivet svar
Det fremgår imidlertid ikke, hvilken type høringsproces der er tale om.
Der er således tale om, at såvel medlemslandene som Rådet og Europa-Parlamentet er koblet fra beslutningsprocessen og dermed adgangen til at beslutte indholdet i støtte til en farlig, dyr og stærkt miljøbelastende energiform.
Beslutning om en eventuel udvidelse af lånerammen forudsætter enighed i Ecofin.
Det vil derfor være særdeles relevant at få kendskab til andre medlemslandes holdning, herunder specielt de medlemslande, der har fravalgt atomkraft i deres nationale energiforsyning.
Ja, det er jo det, jeg kalder et ikkesvar.
Ministeren svarede faktisk ikke på spørgsmålet, der lød: Finder ministeren det demokratisk betryggende, at man har en instans som Euratom, hvor der ikke er nogen som helst politisk indflydelse på eller diskussion om, hvad der skal ske på atomkraftområdet i EU herunder i de østeuropæiske lande, som Euratom også kan yde lån til?
Så jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig til substansen og svare på, om han finder det demokratisk betryggende, at man stadig væk har den form for dinosaurer i EU.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Spørgsmålet lyder: Vil regeringen afgive løfte om at stemme imod et eventuelt forslag fra Kommissionen om at udvide Euratoms lånerammer?
Hertil kan jeg generelt oplyse, at Euratomlån kan ydes med henblik på at sikre tilstrækkelige finansielle rammer til prioritering og forbedring af sikkerhed og effektivitet på eksisterende atomkraftværker eller værker under konstruktion, og endvidere ydes lån til afvikling, det vil sige dekommissionering, af installationer.
På den baggrund kan regeringen ikke afgive et løfte om at stemme imod et endnu ukendt forslag fra Kommissionen.
Når og hvis Kommissionen fremsætter et forslag, må Kommissionen på de kommende arbejdsgruppemøder i Rådet redegøre nærmere for behovet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Tak for svaret.
Jeg må konstatere, at ministeren er ualmindelig uvidende om, hvad der foregår.
Det er sådan, at EU's energikommissær Palacio i dag kl. 15.00, det er om to timer, taler til Europa-Parlamentet om den ny atomkraftpakke, som er på vej frem - den har i hvert tilfælde været fremme i pressen - bl.a. herunder et forslag om at udvide lånerammen
til Euratom fra de nuværende 4 mia. euro til 6 mia. euro. Så jeg synes, at minsteren må kunne forholde sig helt principielt til det her. Vil Danmark allerede nu tilkendegive, at Danmark vil være imod en sådan udvidelse af lånerammen, som jo forudsætter enighed i Ministerrådet, hvis den skal realiseres?
Det må være muligt for regeringen at have en principiel holdning til, hvorvidt man ønsker at udvide lånerammen til Euratom, der er en instans, som giver lån til atomkraftværker og dermed bidrager til at sikre, at der kommer mere atomkraft, i det pågældende tilfælde i østeuropæiske lande, da der jo ikke er ydet et eneste lån til et nuværende EU-land siden 1987.
Så jeg vil gerne bede om ministerens helt principielle tilkendegivelse.
Står ministeren fast på det, der har været dansk atomkraftpolitik i årevis, nemlig at det ønsker vi ikke mere?
Og vil Danmark dermed bruge sin stemme til at forhindre, at lånerammen bliver realiseret?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Altså det, der er oplyst om mulig anvendelse af penge under Euratom, er ikke til nye atomkraftværker.
Det er til sikring af eksisterende værker eller til betaling for en nedbrydning af eksisterende værker eller fjernelse af eksisterende værker.
Det er ikke tilskud til nye værker.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Nu giver det jo ikke mening at give lån til afvikling, det, der hedder dekommissionering, for det må være gavebistand, og det er der faktisk forskellige internationale organisationer der er oprettet til.
Euratom er til at investere i eksisterende atomkraftværker.
Så jeg vil gerne spørge ministeren én gang til: Hvorfor er det så vanskeligt for ministeren klart at sige, at naturligvis vil Danmark ikke være med til at udvide Euratoms låneramme, som netop ikke handler om dekommissionering, men om at investere i nuværende værker?
Er det sådan, at ministeren i virkeligheden ikke kan huske den gamle Hausgaard-sang om, at a-kraft, nej tak, det vil vi ikke have lige her, men måske på Sjælland eller Fyn eller derude østpå?
Altså det vil vi godt have i Østeuropa, men bare ikke lige her.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jeg vil bare gentage: Låneadgangen er til at forbedre sikkerheden på eksisterende værker, og den danske regering er i udgangspunktet ikke modstander af, at man forbedrer sikkerheden på eksisterende værker.
Det har vi interesse i alle sammen.
Dernæst er det, som jeg siger, at man yder lån til dekommissionering af værker eller af anlæg under atomkraftparaplyen.
Sådan er det; det er de oplysninger, jeg har, og det må jeg forholde mig til.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Nu kan en minister jo godt forholde sig til politiske spørgsmål uden at have mange oplysninger.
Og det enkle politiske spørgsmål er: Går Danmark ind for, at Euratoms låneramme skal øges, eller går regeringen ikke ind for det, vel vidende at lån til dekommissionering, altså afvikling, ikke giver mening; der giver man gavebistand, og det er fuldstændig uden for Euratoms ramme?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jamen altså, man vil jo se, at en udvidet låneadgang eller en øget låneramme må hænge sammen med, at der er nye opgaver, der skal varetages.
Og de opgaver kan være under to overskrifter, enten at det er at forbedre sikkerheden på eksisterende værker - og det burde alle være interesseret i - eller at det er en større opgave med at nedbryde eksisterende værker og dermed også få en større sikkerhed i forbindelse
med nedbrydning af anlæg, og det vil regeringen ikke på forhånd sige nej til. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg må sige til spørgeren: Vi forholder os selvfølgelig ikke til en tale, der ikke er holdt, af en given kommissær om et projekt, som vi ikke kender.
Arbejdsgangen er jo den, at det kommer op i Rådets arbejdsgrupper, hvis Rådet skal forholde sig til det overhovedet.
Den problemstilling, der kunne være aktuel, er at se på, hvad der er af problemstillinger i de tidligere sovjetvasalstater, altså i det nye Europa, for det, vi lægger vægt på i den danske regering, er, at vi kan bidrage til i givet fald at etablere sikkerhed eller at betale for reduktion af værker, altså det, der sikrer atomar sikkerhed, om jeg så må sige, i Det Europæiske Fællesskab. Men vi kender ikke forslaget.
Vi vil forholde os til det, når det kommer, og derfor kan vi ikke på forhånd sige nej.
For at give det mening er man næsten nødt til lige at sige, hvad det egentlig er, der står i spørgsmålet.
»Har regeringen aktivt undersøgt de andre medlemslandes holdning til en eventuel udvidelse af Euratoms låneramme
Og der må jeg sige igen, at Kommissionen har ikke fremsat noget forslag.
Såfremt dette sker, vil der normalt kunne ske en indledende præsentation af forslaget i en arbejdsgruppe under Rådet 3-4 uger efter, at forslaget er lagt frem.
Og her vil der formentlig også komme indledende bemærkninger fra medlemslandene.
Vi ved ikke, hvordan holdningen er.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 391.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Ja, mit svar på selve spørgsmålet om, hvad det er, man vil og ikke vil, er igen at sige, at vi altså mener, det er fornuftigt at sikre eksisterende værker bedre.
Vi mener, det er fornuftigt at nedbryde usikre værker.
Og det er det, Euratom kan bruge deres penge til. Hvis de skal have udvidet lånerammen, så skal der gode argumenter til, men vi vil ikke afvise det, før vi ser, hvad det er for projekter, man i Euratom eller i Kommissionen nødvendigvis mener, man kan støtte. Og det er så ikke nye værker.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Nu kommer vi virkelig vidt omkring, og ministeren føler sig øjensynlig så trængt, at han skal til at bruge en eller anden beklikning.
Finder ministeren virkelig, at det er en fornuftig og fremsynet anvendelse af EU-borgernes penge at stoppe penge i en udbygning af et værk i Rumænien?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Vi synes, det er en god idé, at når det drejer sig om værker, der er i gang, der har en dårlig konstruktion, og hvor det er nationerne selv, der bestemmer det, at man så måske gør, hvad man kan, for at de værker er så lidt risikofyldte som muligt - det synes jeg er et godt formål - eller at man yder penge til værker, der ophører, altså at man i virkeligheden under ordnede forhold kan nedbryde værkerne.
Der er jo ikke tale om penge til nye værker, det vil jeg godt gentage.
Det er værker, der er der, og hvis spørgeren mener, det er en god idé for os alle sammen at leve med tidligere sovjetiske systemer og deres menneskesyn, som er udtrykt i den sikkerhed, der var omkring deres værker, så må det stå for spørgerens regning. Det synspunkt har regeringen ikke.
Vi vil gerne bidrage til eller i hvert fald ikke forhindre, at man øger sikkerheden på eksisterende værker.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Skal jeg forstå det sådan, at det er regeringens holdning, at den vil gå ind for det her, hvis Euratom bliver totalt lagt om, så man kun kan give penge, altså egentlig gavebistand, til afvikling af atomkraft, eller er ministeren i virkeligheden på vild flugt fra det, der er dansk politik på det her område og i gang med at sige: Ja, vi vil gerne putte penge i a-kraft derude østpå, hvis vi på en eller anden måde kan få sat en eller anden hat på, der smager af et eller andet med sikkerhed?
»Finder ministeren det demokratisk betryggende, at alle beslutninger om eventuelle Euratomlån træffes af Kommissionen
alene?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelse for spørgsmål nr. S 391.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jamen jeg har ikke tænkt mig at instruere nogen embedsmænd i noget, som regeringen ikke mener, og jeg har lige svaret på det foregående spørgsmål: Vi vil ikke forhindre, at man skaber den nødvendige sikkerhed på værkerne.
Vi vil ikke forhindre, at der er penge til at nedbryde værker under ordnede vilkår.
Så hvis det er det, der er formålet, vil jeg ikke på forhånd sige, at det kan vi ikke gå med til.
Det afhænger af projekterne.
Hvad er det for nogle begrundelser, man har,
hvad er det, der ligger omkring sikkerheden?
Og det, der vil være fornuftigt for alle parter, er jo, at vi, når værkerne nu engang ligger der, så måske yder, hvad vi kan af teknisk viden, så der ikke er usikkerhed eller unødige risici forbundet med den atomkraft, der nu engang er til stede i Europa.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Nu er det jo sådan, at de embedsmænd, der sidder i de her arbejdsgrupper, arbejder under ansvar over for en siddende regering, så de danske embedsmænd, der vil deltage i det her, arbejder selvfølgelig også under ansvar over for finansministeren, eller hvilken minister det nu måtte være.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jamen den behandling følger den helt sædvanlige procedure og de arbejdsgange, at der er arbejdsgrupper, der behandler forslagene, før de overhovedet når frem til Ecofin.
Det er ikke sådan, at hver minister blander sig i arbejdsgruppernes arbejde eller udfritter kommissærerne om, hvad de kunne tænke sig at mene, eller hvad de ville sige på et givet møde, eller hvad de kunne tænke sig at lægge frem.
Sådan er arbejdsgangen ikke.
Kommissionen er en selvstændig enhed i forhold til Parlamentet og i forhold til Rådet.
Vi i Rådet varetager de opgaver, vi har ansvaret for, og det er at behandle sager.
Og der er jo det i denne her sag, at det kræver enighed i Rådet, hvis man ønsker at udvide
rammen.
Så hvis tyskerne mener det samme, som spørgeren giver udtryk for, jamen så kan rammen ikke udvides.
Helga Moos (V), 2002-11-07:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi fastholder VUC's mange ansigter, for vi må jo bare indrømme, at VUC har mange ansigter.
Vi kunne have valgt, ligesom man gjorde under den tidligere regering, at gå ind og lave aldersbegrænsning, som man gjorde med daghøjskolerne, men det vil vi ikke være med til.
Det er nu engang sådan, at hvis man er ude af arbejdsmarkedet, er der ikke store chancer for, at det, man modtager på VUC, bliver rettet mod arbejdsmarkedet, men derfor skal vi jo ikke forhindre folk i at komme.
Jeg har mødt mange, der siger, at de synes, det er helt fair, at de må komme der, og de vil godt betale samme takst, som gælder for de øvrige folkeoplysende aktiviteter.
Jeg er helt fortrøstningsfuld ved at lade amterne tænke sig om.
Man må gerne hjælpe.
Amterne bliver jo ikke rigere eller på nogen måde anderledes stillet økonomisk ved at opkræve penge og tilbagebetale dem, så hvis de lægger de 300 kr., er det et almindeligt gebyr, som vi har haft hele tiden, som de så kan få tilbage.
Så er det jo sådan set et fremskridt. Så jeg synes, at vi har gode muligheder for at få ting til at fungere ved at have VUC til at have mange ansigter
, og jeg kan godt skelne mellem direkte målrettet uddannelse, altså mod en videregående uddannelse, og så folkeoplysning, det kan jeg godt.
Lene Jensen (S), 2002-11-07:
Jeg blev næsten rørt, da jeg hørte om amternes fantastiske valgfrihed.
Jeg kunne godt tænke mig at gentage et af de spørgsmål, der ikke blev svaret på, nemlig: Hvad med valgfriheden for de brugere, som bruger VUC?
Noget af det, vi har hørt af de deputationer, der har været i Uddannelsesudvalget indtil nu, har jo været, at man frygter, at der simpelt hen er VUC-steder, der må lukke, og andre steder, der må begrænse deres udbud, hvis brugerbetalingen går ud over antallet af kursister.
Venstres ordførers vurdering af, hvad det er for problemer, der kan opstå på de forskellige VUC-centre, hvis brugerbetalingen gennemføres?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
Mit første spørgsmål er: Opfatter Venstre VUC som folkeoplysning?
Er det folkeoplysning i lovens forstand og ikke noget med en kompetencegivende uddannelse?
Det andet er: Hvordan kan det være, at Venstre nu i den grad helt sikkert ved, hvad der er bedst for folk, i stedet for at lade folk selv tage stilling?
Venstre taler somme tider om, at mennesket skal gå forud for systemet, men jeg kan forstå, at her ved systemet, nemlig staten, regeringen, Folketinget, bedre end folk ved, hvad der er bedst for dem, når det drejer sig om uddannelse.
Er det korrekt forstået?
Helga Moos (V), 2002-11-07:
Jeg er helt overbevist om, at vi skal fastholde VUC som et sted med mange ansigter, herunder med folkeoplysning.
Jeg passer faktisk på folkeoplysningen på VUC, og den er der.
Jeg vil ikke være med til at blande mig i, om den er der eller ej - jo, jeg vil gerne fastholde den, men jeg vil også godt have den samme brugerbetaling, som vi har indført på det øvrige folkeoplysningsområde.
Det går jeg ind for.
Og der kan vi så have forskellige holdninger. Med hensyn til fru Lene Jensens spørgsmål, om der er nogle VUC'er, der kan gå hen og må lukke, vil jeg sige, at det kan godt være, hvis folk vælger aftenskolerne i stedet for.
Det er ikke sådan, at vi har som opgave at holde liv i alle facetter af uddannelsessystemet.
Hvis folk vælger at flytte deres aktiviteter til andre områder, kan det medføre en forandring af uddannelsessystemet.
Det er altså ikke systemet, der går forud for mennesket. Med hensyn til hvordan folk ser ud i hovedet - det var fru Marianne Jelved, der spurgte - kan jeg i hvert fald sige, at i folkeoplysningen og uddannelsessystemet i den yderste præmis er der i hvert fald en aldersforskel.
Der er flere, der er SU-berettigede, som har glat skind, og så er der flere af dem, der bruger VUC som folkeoplysning, der er lidt mere rynkede.
Det var svar på spørgsmålet om, hvordan de så ud i hovedet.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Ét er, at fru Helga Moos kan se forskel på folk, der ønsker folkeoplysning, og dem, der ønsker en kompetencegivende uddannelse, men hvordan?
Jeg vil gerne vide, hvordan man ser ud i hovedet, når man går på VUC for at få folkeoplysning, og hvordan man ser ud i hovedet, når man går der for at få en kompetencegivende uddannelse på et eller andet tidspunkt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Enhedslisten mener, at det her forslag er dybt hamrende asocialt.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om man mener, at man øger den ufaglærte danskers frihed til at tage en uddannelse ved at øge brugerbetaling på VUC.
Og jeg vil gerne spørge Venstre, om det også er sådan på andre områder, at man foretrækker at give amterne frihed frem for at give den enkelte borger frihed.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Det var et meget interessant ræsonnement fra Venstres ordfører.
Det, jeg hæftede mig ved, var, at mennesker, der opfatter det som folkeoplysende tilbud, skal betale gebyr, fordi der ikke deri er udsigt til, at det bruges til noget kompetencegivende.
Det er meget interessant.
Punkt 1: Hvor er Venstres forestilling om den almene folkelige dannelse blevet af?
Punkt 2: Hvorfra ved fru Helga Moos, hvad der foregår i hjertet og hovedet og maven på mennesker, der går på f.eks. VUC?
Hvordan kan man se på et menneske, om det her fører til noget kompetencegivende på et eller andet tidspunkt?
Og hvordan kan amterne se det?
Det ville jeg meget gerne vide.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Jeg vil spørge Venstres ordfører: Hvad tror Venstre vil være resultatet af brugerbetaling udeomkring med de meget stramme økonomiaftaler, der er?
»Derfor skal råderum til nye initiativer især sikres gennem omprioriteringer.
Og så siger han nedenunder: »I 2003 vil regeringen især fokusere på uddannelse og forskning.« Det vil sige, at omprioriteringen består af øget brugerbetaling på hele uddannelsesområdet, især for de kortuddannede.
Er det den måde, Venstre vil omprioritere på?
Helga Moos (V), 2002-11-07:
Det her lovforslag har to hovedelementer.
Det giver en højere frihedsgrad til amterne, og så er der deltagerbetalingen som et redskab for efterspørgselsstyring på uddannelserne.
Amterne får frihed til at vælge en forenkling af strukturen på voksenuddannelsescentrene, så forpligtelsen til at udbyde kernefag to steder kan opfyldes ved at udbyde kernefagene på to forskellige afdelinger under den samme hovedadresse.
Der ligger også en forenkling ved, at der ikke nødvendigvis skal oprettes lokalråd.
Der kan oprettes lokalråd, og et sådant lokalråd kan dække flere afdelinger,
hvis det er det, man ønsker.
Hvad deltagerbetalingen angår, har vi valgt at lægge et minimumsbeløb på 300 kr. og et maksimumsbeløb på 900 kr. som middel til styring af efterspørgslen på uddannelserne.
Det er sådan, at VUC påtager sig mange forskellige uddannelsesopgaver.
Derfor er det fornuftigt at lade amterne selv tilrettelægge den økonomiske styring.
Kun på ét område har vi valgt at fravige det princip
: De fire AMU-grundfag
dansk, engelsk, matematik og dansk som andetsprog får en lav deltagerbetaling på 100 kr.
Der er mulighed for tilbagebetaling af deltagerbetaling, i den udstrækning man har benyttet sig af at gennemføre en fuld hf, eller hvis man gennemfører en fagpakke, som er adgangsgivende til visse videregående uddannelser.
Der er ikke nogen deltagerbetaling ved forberedende voksenundervisning under FVU.
Hvis man er SU-berettiget og læser på fuld tid, 23 timer om ugen, er der mulighed for, at man kan få finansieret sin deltagerbetaling gennem SU.
Og hvis man er berettiget til SVU, kan SVU dække deltagerbetalingen. Kommunen kan betale deltagerbetalingen
for de aktiverede ledige, og AF betaler for revalidender. Det er sådan, at den gruppe, der kommer til at betale mere, først og fremmest er den gruppe, der betragter VUC som et folkeoplysende tilbud.
Vi ønsker at have en nogenlunde ensartet deltagerbetaling for alle de tilbud, der anvendes som folkeoplysende fritidstilbud, dvs. tilbud, der ikke er rettet mod konkret videreuddannelse.
Det er et valg, og det står vi ved.
Men læg mærke til, at modellen her giver amterne frihed til at prioritere.
Faktisk er der penge til amterne i modellen, så amterne kan roligt vælge den lave deltagerbetaling på 300 kr. på grundfagene, som typisk indgår i fagpakker, og som altid er med i en almindelig hf.
Det går nogenlunde op med det gebyr, der i forvejen har været, som lå på 300 kr. for første fag og så 100 kr. for følgende fag, og det er de penge, man opkræver på nuværende tidspunkt.
Og læg lige mærke til, at gebyret ikke kunne betales tilbage.
Amterne har således fuld frihed til at lægge en økonomisk strategi, der kan give lave takster til de fag, der bringer folk videre i uddannelsessystemet, og opkræve mere fra den gruppe, der bruger VUC som folkeoplysningstilbud.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Vi har hørt utrolig meget om vidensamfundet.
Og der må Venstres ordfører vel formodentlig både være bekendt med og i øvrigt enig i, at det skal være en prioritering. Det, der så kan undre, er, at der kommer et forslag om øget brugerbetaling på netop VUC, medmindre selvfølgelig det er Venstres opfattelse, at det kun skal være dele af det her samfund, der skal kunne blive en del af det nye årtusindes vidensamfund.
Den opfattelse kunne man godt få.
Jeg vil gerne spørge Venstre, hvorfor man ønsker at sætte forhindringer i vejen for de ufaglærte mennesker i Danmark, som ønsker at få sig en uddannelse.
Helga Moos (V), 2002-11-07:
Til hr. Aage Frandsen må jeg sige, at ja, vi laver rammestyring, og ja, vi laver deltagerbetaling, og dér er vi altså anderledes end den tidligere regering, der valgte at hæve skatterne, men under alle omstændigheder var vi som borgere sluppet af med pengene, så igen: Det går nok!
Til fru Lene Jensen må jeg sige, at det med rimelig afstand altså er noget, der står i loven, og det er noget, der har stået i den oprindelige lov, og det bliver videreført. Jeg har ikke noget imod, at det kan komme an på en prøve, hvad man forstår ved rimelig afstand.
Jeg er helt indstillet på, at det kan blive et spørgsmål. Med hensyn til livslang læring, så kan man sagtens have livslang læring, selv om man har brugerbetaling eller deltagerbetaling, som det hedder.
Det er lagt i rammestyringen, og det er lagt ind på mange områder for voksne
, så det er der ikke noget nyt i.
Men her har vi muligheden for, at rigtig mange kan få pengene tilbage.