runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
De procent, hr. Eyvind Vesselbo netop nævnte, omfatter jo også de brugerfinansierede opgaver som vand og affald, og jeg kan ikke helt se, hvordan det er relevant for en diskussion om svinefarme i fremtiden og en sikring af, at der er de rigtige faglige kompetencer til stede i den enkelte kommune, så man får en betryggende regulering både af natur, naboer og drikkevand.
Der er jo vitterlig utrolig mange problemer med landbrugets forurening, og det er desværre et stigende problem, og sådan opfatter mange naboer det i hvert fald på landet.
Vil hr. Eyvind Vesselbo være garanten for, at der ingen faglige problemer bliver overhovedet med godkendelse af de store svinebrug?
Hvordan vil hr. Eyvind Vesselbo sikre, at den faglige kompetence, den specialiserede kompetence, er til stede i den enkelte kommune, når man splitter et meget velfungerende fagligt miljø op og deler det ud på ti kommuner, så de får en specialist hver?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Jeg forstår, at Socialdemokratiet altid er bekymret over, at der er så mange forskellige ting og specielt her om svinebrugene, og derfor har vi jo faktisk gjort det, at vi har sikret, at når kommunerne VVM-godkender husdyrbrug, så skal staten i en 2-års-periode overvåge, at det går fornuftigt til.
Derfor undrer det mig i øvrigt lidt, at Socialdemokratiet ikke kan stemme for dette lovforslag.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Der er jo lidt en tilbøjelighed til, når vi diskuterer de her miljølove, at vi hurtigt kommer meget langt ned i teknikken osv.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at prøve at hive debatten op på et andet plan, nemlig det regionale, fordi det, der er hele ideen med at have et regionalt planlægningsniveau, har jo M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4544
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM været ønsket om at kunne varetage nogle større strategiske interesser i et område, f.eks. hovedstadsområdet, området omkring Århus, Nordjylland, eller hvor det måtte være, og koble udviklingen af områdets natur og land og jord sammen med erhvervsinteresser, med trafikale interesser, med kulturinteresser osv.
Selv om vi nu får lidt større kommuner, så tror jeg, hr. Eyvind Vesselbo vil give mig ret i, at det alligevel ikke kan gøre det ud for et regionalt niveau, når vi netop snakker planlægning.
Derfor synes jeg, at det lovforslag, vi diskuterer nu, i og for sig giver anledning til at stille det spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo: Hvordan sikrer vi en regional planlægning i Danmark, som batter, og som alle efterlyser – også erhvervslivet?
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg vil kalde det et regionalt ønskekontor eller en ønskeliste.
Det er jo det, det dybest set drejer sig om.
Men det rejser jo et helt grundlæggende spørgsmål.
Der er nogle kloge folk, der har siddet i halvandet år, og det, der er konklusionen i sektorkapitlerne omkring natur og miljø og fysisk planlægning, det, der er konklusionen hele vejen igennem, er, at uanset hvordan man indretter den her reform, så er der ting, der tilsiger, at der skal være et regionalt planlægningsniveau, der skal tage sig af grundvandsbeskyttelse, der skal tage sig af natur, større infrastrukturanlæg osv.
Hvorfor har man ikke valgt at lytte til det?
Det er sådan, at politikere har ret til at træffe forkerte beslutninger, men de har ingen pligt til at gøre det.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Det er efterhånden blevet synligt, at tankerne om, at det her skulle være en forenkling, er modbevist.
Vi får en situation, hvor vi altså i vort forhold til vandområdet får mere rod, end vi har haft, og det har såmænd ikke været helt perfekt i forvejen, kan man sige.
Vi får altså mere rod, og lige netop på vandområdet er der en sammenhæng med en lang række andre elementer, også nogle af de andre lovforslag, vi har arbejdet med i dag.
Det er også en vigtig del af det, at de enkelte lovforslag hænger sammen.
Jeg vil prøve at sætte det lidt ind i den sammenhæng, der er vandrammedirektivets, for på mange måder bliver det jo vandrammedirektivet og den måde, som den her lovgivning skal hænge sammen med vandrammedirektivet på, der vil blive det afgørende for, hvordan det her kommer til at køre.
Der har jeg set, at ministeren har svaret, at der vil blive lavet synlige og bindende vejledninger til de statslige vandplaner, og der vil også blive lavet bekendtgørelser.
Det er jo sådan set nødvendigt, og det er også et godt signal.
Jeg kan sige, at inden for den ramme mener jeg det er en forringet tilstand.
Så vil jeg bare sådan forsigtigt sige, at jeg faktisk mener, vi har brug for at reparere på det i fremtiden, fordi vi har spredt virkemidlerne, implementeringsredskaberne til vandrammedirektivet, på alt for mange steder og ikke fået det til at hænge godt nok sammen.
De instrumenter, der findes, er jo dem, jeg har nævnt: de statslige udmeldinger omkring vandplaner.
Det er bare de vilkår, vi kommer til at arbejde under i de kommende år, så vidt jeg kan se, hvis vi skal sørge for, at det her bliver administreret godt, og at vi får det, som mange ordførere har sagt her at de vil sikre, nemlig godt drikkevand, og at vi i øvrigt får hele vandområdet godt forvaltet.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg er ked af, at Dansk Folkepartis ordfører synes, at han skal forfalde til så lavt et niveau for at undgå at svare på spørgsmålene, og jeg ville ønske, at Dansk Folkepartis ordfører ville lade være med at snakke så meget om en masse tal, som han får blandet sammen, og så i stedet for forholde sig til de konkrete spørgsmål, som kommer ude fra landet, om netop det her område.
Grundvand og drikkevandsmagasiner har jo den store kvalitet, at de ikke respekterer kommunegrænser, så skal Dansk Folkeparti i hvert fald gøre dem vældig, vældig store, for sagen er jo den, at på Sjælland eksempelvis henter man drikkevand rigtig, rigtig langt væk fra København, og det vil sige, at der potentielt er mange myndigheder indblandet.
Der har vi fået en henvendelse, og den har hr. Jørn Dohrmann også fået, fra Vandplan Sjælland, som er dem, der sørger for drikkevand i København, der siger, at de fremover går fra at samarbejde med 7 myndigheder til fremover at samarbejde med 44.
Det er et konkret eksempel.
Mener Dansk Folkeparti, at det er et udtryk for forenkling?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Der er åbenbart flere politikere, der ligesom ikke ønsker at diskutere hele sagen, for fru Pernille Blach Hansen ved udmærket godt, at hvis man sammenligner amter og kommuner, som man prøver at gøre her, så blander man ligesom æbler og pærer sammen.
Altså, hvis man vil sammenligne, så skal man jo sammenligne med de kommuner, som også arbejder med det i dag, ud af de 275 kommuner.
Der er altså en væsentlig del af de kommuner, som arbejder med de her vandplaner.
Det vil blive færre, der skal sidde og arbejde med dem fremover, idet mange af de her kommuner nu går sammen i et kommunalt samarbejde.
Jeg har ikke tallet her på talerstolen, men jeg går ud fra, at fru Pernille Blach Hansen udmærket godt ved, at der sker en reduktion på det område her.
Derfor sker der også en forenkling.
Hvis man sammenligner direkte med amterne, som er én myndighed i dag, jamen så forsvinder de, den myndighed eksisterer ikke bagefter.
Derfor skal det jo være kommunerne, som skal tage sig af det her, og dermed bliver det også den forenkling, som der er lagt op til.
Lad nu være med at sammenligne æbler og pærer; sammenlign æbler med andre æbler.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Altså jeg tror, at der, hvor det går galt for hr. Jørn Dohrmann, er, at der er to ting, der ændres med M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4536 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM denne her strukturreform.
Ikke alene ændrer man amter til regioner og mindre kommuner til større kommuner, man ændrer også opgavefordelingen mellem de to niveauer.
Man er jo nødt til at se på begge dele for at se, hvad der sker med natur- og miljøbeskyttelsen.
Derfor vil jeg bare nøjes med at sige, at efter det, hr. Jørn Dohrmann har sagt, kan der kun konkluderes sådan, at Dansk Folkeparti synes, det er en gigantisk politisk sejr, at man på drikkevandsområdet for det sjællandske går fra 7 til i alt 44 konkrete myndigheder, der fremover skal samarbejde.
Det er den største miljøpolitiske sejr for Dansk Folkeparti i årevis, og det synes jeg i sig selv er tankevækkende.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Den gang sludder, der lige er blevet sagt her, udstiller jo den tidligere ordfører, fru Pernille Blach Hansen fra Socialdemokratiet, som totalt uvidende på det her område.
Jeg håber, fru Pernille Blach Hansen godt er klar over, at i dag sidder de enkelte kommunalbestyrelser og arbejder med indvindingstilladelser, samtidig med at amterne også gør det.
Altså det bliver to gange.
Så derfor er det her ikke andet end en forenkling på det område.
Hvis man ligesom vil fremstille et andet billede, så kan man jo gøre det.
Jeg siger bare, at så forholder man sig ikke til virkeligheden, og det ved fru Pernille Blach Hansen udmærket godt, men det ønsker man jo bare ikke at inddrage i diskussionen på det her område.
Det er en gang sort snak, som vi har hørt mange gange før fra resten af oppositionen, et skræmmebillede, man ønsker at stille op her.
Derfor synes jeg bare, at man nu skal forholde sig til realiteterne, forholde sig til lovforslaget, forholde sig til, hvordan det var før i tiden, og hvordan det bliver i fremtiden.
Forenkling er godt på det her område.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Man ved dårligt, om man skal grine eller græde.
Altså, vi får en stor brandtale om æbler og nat og dag og skræmmebillede og frem og tilbage.
Nogle af dem beder bare mindeligt om, at de i hvert fald får lov til at gøre deres kortlægning færdig, inden vi kommer og afbryder deres arbejde, så de ikke skal til at lave dobbeltarbejde ude i kommunerne.
Jeg synes jo ikke, at det er nogen sådan, hvad skal man sige, helt bastant, voldsom, mørkemandsagtig ting at bede Dansk Folkepartis ordfører forholde sig til, at de mennesker, der arbejder med det her, føler det bliver mere bureaukratisk.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Altså, jeg går ikke ud fra, når nu amterne har siddet og arbejdet med det i nogle år, at man så bare smider det resultat i skraldespanden.
Selvfølgelig gør man ikke det.
Jeg er sikker på, at de folk, der sidder i amterne, selvfølgelig beholder den viden, man har opnået på det her område.
Det er jo klart, at hr. Martin Lidegaard og vi andre har fået henvendelser fra nogle amtsrådspolitikere, som har et ben på det her område, som de helst ikke vil give slip på.
De gør da selvfølgelig opmærksom på, at de ønsker at beholde deres specifikke område, at da det ikke kan lade sig gøre at bibeholde det i amterne, så bliver det i regionerne.
Det er jo fair nok, det er jo politik.
Men vær nu også fair og sig, hvad vi gør i dag.
Ja, de her vandindvindingsplaner bliver behandlet i 275 kommuner, og der går vi altså ned til 98 kommuner.
Det er jo netop også derfor, at det vigtige, som vi ser det i Dansk Folkeparti, er, at man gemmer den viden, man nu har samlet op.
Det er vi ikke i tvivl om at amtsfolkene sagtens kan gøre.
Det er vi slet ikke i tvivl om.
Men det, vi også siger, er, at vi ønsker en forenkling, og det får vi altså, når vi går fra 275 kommuner, som i dag sidder og arbejder med de her ting, samtidig med at amterne også sidder og arbejder med dem, til 98.
Bare at gå fra 275 ned til 98 giver altså en administrativ lettelse.
Så har man det, som amterne har siddet og lavet, men det klarer kommunerne også, og dermed får vi yderligere en lettelse.
Så har man som udgangspunkt Natura 2000planerne, som man egentlig skal arbejde ud fra.
Så det med at man skal starte helt forfra, det skal man jo ikke på det her område.
Der ligger ligesom en grundplan, og den arbejder vi så videre ud fra.
Men hvis man ikke ønsker at forholde sig til det, så når man jo selvfølgelig til et helt andet resultat, og jeg kan så forstå, at resten af oppositionen er nået frem til, at det her bliver noget skidt.
Men det er jo faktisk lige modsat.
Som jeg ser det, bliver det rigtig, rigtig godt.
Ellers må vi jo se på det igen, hvis det skulle vise sig, at de, som har nogle bekymringer, skulle få bare lidt ret.
Så er vi selvfølgelig parat til at se på det på et senere tidspunkt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Det har nu flere gange i denne debat været påstået, at kommunalreformen vil betyde dårligere drikkevand, og det tror jeg godt kunne bekymre en og anden.
Der vil jeg bare til det sige, at det ikke er tilfældet.
Kommunerne viser jo i deres daglige adfærd, at de tager denne opgave særdeles alvorligt.
Det er meget, meget vigtigt, at borgerne har tillid til, at det drikkevand, der kommer ud af hanen, kan de roligt drikke uden risiko for liv og helbred.
Det er jo sådan, at selve kontrollen med drikkevandet varetages af anerkendte laboratorier.
Der er altså ikke tale om, at man ikke her har armslængdeprincippet.
Man opretholder et højt fagligt niveau for kontrollen, og denne kontrol foretages jo ved, at der udtages prøver ved tappestedet, og man sikrer sig derved, at det vand, der kommer ud af hanen, er i orden, og får man så en afgørelse, som man ikke er tilfreds med, så er der en klageadgang.
Jeg må også afvise, at det, at kommunerne nu skal beskæftige sig med vandindvindingstilladelser, vil føre til, at de både skal, om man så må sige, give tilladelse og kontrollere sig selv.
Der er jo tale om, at vandindvindingstilladelserne gives ifølge en planlægning, og at denne planlægning er bindende for kommunerne, og derfor er der ikke tale om, at man kan give vandindvindingstilladelser uden videre.
Der er et kortlægningsarbejde i gang i amterne omkring vandressourcerne.
Dette arbejde skal nu fortsættes af kommunerne, og jeg er sikker på, at både det og hele arbejdet med vores drikkevand vil være en helt central opgave for kommunerne i fremtiden.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Jeg har ikke lyst til at stå her i dag og sige, at det danske drikkevand vil blive dårligt eller giftigt eller noget som helst på grund af de lovforslag, vi behandler her.
Men jeg bliver nødt til at sige, at påstanden om, at vi her forenkler og afbureaukratiserer og effektiviserer og forbedrer vores samlede behandling af vandet i Danmark, bliver vi nødt til at banke en tyk pind igennem.
Tværtimod splitter vi det hele ad.
Det gør vi både på den ene og den anden led.
Vi splitter hele miljømålsloven og arbejdet med vandrammedirektivet, arbejdet med råstofM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4538
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
fer, arbejdet med jordforurening, områder, som ellers hænger tæt sammen, og hvor der er god brug for erfaringsudveksling på tværs af fagområderne.
Vi splitter det hele ad ved at splitte overvågning, tilsyn, tilladelse, vedligeholdelse fra hinanden og lægge det på forskellige myndighedsniveauer.
Det, som er helt uforståeligt for mig, er, at vi ikke engang har anden argumentation for, hvorfor man ønsker at gøre det her, end den almindelige amtspsykose, som handler om, at amterne skal nedlægges.
Hvis man endelig købte regeringens idé om, at nu skal det hele ud i kommunerne, så burde man jo lægge det hele i kommunerne.
Nu lægger man noget på regionsniveau, noget lægger man på kommunalt niveau, noget lægger man på statsniveau, og så putter man tilsyn der og vedligeholdelse der og frem og tilbage og op og ned.
Der er jo ingen stringens i det, ingen sammenhængende tænkning.
Det er derfor, jeg bliver nødt til at tage ordet, ikke for at udstede dommedagsprofetier, ikke for at lege mørkemand, men bare for at sige, at er der noget, det her ikke er på nogen som helst måde, så er det logisk, enkelt, besparende.
Jeg forstår godt, at hr. Jørn Dohrmann føler trang til at knibe en tåre, det gør jeg også, for det er da utroligt, at det overhovedet ikke er gået op for Dansk Folkeparti, at det her er noget, der vil forringe indsatsen for at sikre et godt vandmiljø i Danmark.
Det påpeger alle, der har med det at gøre både i kommuner og amter.
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM ske problemer lige her og nu, som de har bedt om at få lov til at gøre færdige.
Det har ikke noget med ben at gøre, at varetage egne interesser eller magthaveriske interesser, det er simpelt hen et spørgsmål om at få lov til at gøre et arbejde færdigt, som de har fingrene dybt nede i.
Grunden til, at vi hiver det frem, er jo selvfølgelig, at det giver en mistanke om, at amtspsykosen er sprunget helt ind i Dansk Folkeparti: alt skal tages fra amterne, og det kan ikke gå hurtigt nok, fordi amterne partout er af det onde.
Det virker bare ikke seriøst på os andre.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-14:
Dette lovforslag er meget præget af håb og tro, hvilket hr. Søren Krarup også sagde.
Det er ikke præget meget af fakta og viden, og det er stadig væk en kilde til undren for mig, hvorfor det skal gennemføres, før taxameterstyringsmodellen er på plads, og før vi har rammen.
I virkeligheden er det jo en tom skal, der nu vedtages.
For SF har et helt afgørende argument imod dette lovforslag været, at man går over til selveje.
Vi har jo på en lang række af de andre ungdomsuddannelser oplevet konsekvenserne af selveje.
Kommer man ud på handelsskolerne, og kommer man ud på de tekniske skoler, er det ikke sjældent, man hører, at der er lærerfri undervisning, at der er 35 elever på et undervisningshold osv.
Vi frygter, at det, der sker på nuværende tidspunkt på handelsskoler og tekniske skoler, også kommer til at ske på gymnasierne.
Det er heller ikke tilfældigt, at DGS i valgkampen overbragte det meget klare ønske til de forskellige partier, om de dog ikke godt kunne forstå, at selveje ikke var vejen frem for ungdomsuddannelserne.
Vi så hellere, at de i langt højere grad var regionalt funderet.
Vi anerkender selvfølgelig – fru Christine Antorini pegede også på, at vi har skrevet om det i betænkningsbidraget – at de ændringsforslag, som Socialdemokratiet og De Radikale har fået indføjet, er fine.
Det er godt, det er et fremskridt, men i forhold til det grundlæggende problem mener vi nu alligevel ikke, at det er godt nok til, at vi kan stemme for det.
Vi kan jo se, hvor mange penge de forskellige uddannelsesinstitutioner bruger til at annoncere, til hele tiden at presse hinanden.
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM ce gymnasierne imellem, hvor de små forsvinder med den konsekvens, at folk, der bor i udkantsområderne, får svært ved at finde en ungdomsuddannelse til deres børn.
Vi ved jo, at de unge undertiden har svært ved at flytte sig ret langt.
Derfor er det meget centralt, hvis alle skal have en ungdomsuddannelse, at uddannelsesinstitutioner også ligger i udkantsområderne.
Vi har 40 bekymringsgymnasier allerede nu.
Jeg anerkender selvfølgelig, at ministeren er opmærksom på, at de små gymnasier skal have et særligt tilskud, men alligevel.
Når man samtidig ikke har fået mere styr på trafikken, ud over at man har sendt et brev til trafikministeren om, at nu skal han være opmærksom på det, og når vi samtidig kender den måde, som trafikselskaberne her forleden dag i den endelige udformning blev konstrueret på, kan vi virkelig se frem til, at det simpelt hen teknisk-fysisk er umuligt for de unge at komme frem til det gymnasium, der ligger i et udkantsområde.
Samlet set har vi altså mange gode grunde til ikke at stemme for det her lovforslag.
Vi er naturligvis stadig væk en del af gymnasiereformen, men vi er bare bekymrede for, hvordan den gymnasiereform rent faktisk bliver udmøntet, når selvejet starter.
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-14:
Det er ikke på grund af det fremskredne tidspunkt, at jeg vil kippe med flaget og uddele roser i aften, men simpelt hen på grund af politikken.
Jeg synes, det specielt er meget, meget flot af Venstres ordfører, fru Tina Nedergaard, som jo har været hardliner, hver gang der har været socialdemokratiske forslag, der har haft det samme sigte og det samme mål, nemlig at belønne de virksomheder, som gjorde noget, og straffe dem, som undlod at gøre noget.
Derfor er der god grund til at rose, også fordi jeg kan forstå, at Venstre og specielt Venstres ordfører har været udsat for et voldsomt pres fra Dansk Arbejdsgiverforening og fra Dansk Industri, og det er ikke lige deres kop te.
Fru Tina Nedergaard gjorde jo også et lille nummer ud af at sige, at det her ikke er Venstres første valg, det er nr. 2.
Det må jo så være, fordi man har givet op over for det.
Det, der selvfølgelig er interessant, er, at Venstre her siger, at det primært er virksomheder, der ikke har nogen lærlinge.
Jeg måtte forstå det sådan, at det var dem, forslaget skulle rettes imod.
Men er det ikke korrekt forstået, at det er til alle, der øger antallet af lærepladser?
Når nu vi har det sådan, at der er rigtig mange virksomheder, der slet ikke bruger den kvote, de har, altså virksomheder, der er godkendt til langt flere pladser, end de har, er det her lovforslag så tilstrækkeligt?
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Jeg mener, der bør være vilje hele tiden til at kigge på, hvordan vi bedst muligt stykker erhvervsuddannelsessystemet sammen, men noget af det, der bliver helt relevant, som hr. Carsten Hansen peger på, er jo at sikre, at en præmieringsordning ikke udløser praktikpladser, hvor der rent ud sagt spekuleres lidt i, at man får eleven alt andet lige lidt billigere.
Derfor er det jo også væsentligt, at vi i den indsats, der skal gøres nu, i høj grad inddrager de faglige udvalg, som besidder den ekspertise, der er nødvendig.
Med henblik på egentlige ændringer af lovforslaget afventer jeg selvfølgelig også med interesse det samråd, som er bebudet i morgen med M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4599
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM undervisningsministeren.
Men som udgangspunkt finder jeg faktisk, at det er relevant, at man har en sikkerhed for, at vi ikke har en åbnelukke-virksomhed, der udløser et tilskud.
Med det in mente kan det jo godt være, vi ikke er så fremkommelige, som man jo ellers teoretisk godt kunne ønske sig på det her felt, for mange nystartede virksomheder kunne måske have brug for lige den der ekstra belønning, men det er svært at få pengene tilbage, hvis de først er udbetalt.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg skal sige, at det er vi sådan set principielt enige i, men vi synes, der især i en række af de små nystartede virksomheder er et specielt forhold, der gør sig gældende, og jeg tror faktisk, vi kunne få en række også gode og ordentlige praktikpladser.
Vi har jo de faglige udvalg og praktikpladsudvalg, der skulle godkende dem.
Det vil jeg så i øvrigt bare henlede opmærksomheden på.
Der skal vi sørge for, og det mener jeg er ministerens opgave, regeringens opgave, at få de praktikpladser sikret så godt, som det nu kan lade sig gøre, altså at kvaliteten er i orden.
Vi kunne snakke om 1 år og nystartede virksomheder under 5 år eller et eller andet.
Men jeg vil bare lige høre, om der er en vilje hos Venstre til, at vi gik ad den vej og prøvede at se på, om der var et potentiale her, som vi kunne bruge til at skaffe flere rigtige praktikpladser.
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Det, der er afgørende her, er jo, at man får nogle ekstra på banen.
Altså kort sagt er vi i Venstre ikke så interesseret i en spekulation, der går på, at nu får man et praktikpladstilskud, og bummelum så kan man pludselig tage elever.
Det, der er relevant, er, at man yder en ekstra indsats, og det betyder, at man måler på de forudgående 3 år.
Det er faktisk bl.a. herved, at forslaget adskiller sig fra det tidligere beslutningsforslag med det generelle tilskud, som vi har behandlet.
Jeg finder faktisk, at det er meget relevant, at man måler på, hvilken indsats der er gjort hidtil, og hvilken indsats der vil kunne gøres fremover.
Der skal være stabilitet i virksomheden.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Vi skal til at vænne os til, at det er første behandling, så derfor må vi jo blive stående hernede.
Jeg har jo fundet citaterne frem.
Jeg vil godt rose regeringen for, at man har taget det her initiativ.
Men jeg vil spørge til en enkelt del af det, og hvis jeg skulle have misforstået det, så er det jo, fordi det er kommet så hurtigt indover, men sådan opfatter jeg det: Hvorfor er det sådan, at virksomhederne skal være 3 år gamle, før de kan få de her tilskud?
Hvad er begrundelsen for, at en virksomhed skal have bestået så længe for at kunne tage en elev?