Aage Frandsen (SF), 2000-04-14:
Som det allerede er fremgået, er det her jo en del af en aftale om finansloven, der blev indgået i efteråret, og efter vores opfattelse er det en af de væsentligste aftaler.
Det var ikke den aftale, der fik mest omtale.
Der var meget mere omtale i pressen af aftaler om politiet og den slags ting, men sådan er der nogle ting, som får større opmærksomhed offentligt, mens der er andre ting, der kan have en langt, langt større betydning, men som ikke får den tilsvarende opmærksomhed hos offentligheden. Da vi gik i gang med de her forhandlinger, var det for os afgørende, at vi fik en række ting opfyldt, som kunne betyde, at hele voksenuddannelsessystemet fik et samlet løft og der kom et perspektiv i det.
For det første, at alle fik mulighed for livslang læring afpasset efter deres forudsætninger, ønsker og behov.
For det andet, at der er tale om en kompetenceudvikling, som gælder for alle.
For det tredje, at der satses afgørende på, at de kortuddannedes muligheder bliver styrket.
Det forhindrer ikke, at det stadig væk gælder, at man skal satse på alle.
For det fjerde, at brugerbetaling kun må have et omfang, så den ikke afskrækker folk fra at søge ind i en voksenuddannelse.
Det betyder efter vores opfattelse, at f.eks. mennesker, der skal have en grunduddannelse, ikke skal betale, og det vil sige, at vi afgjort var imod det, som blev gennemført af et flertal i Folketinget, som vi ikke var en del af, nemlig brugerbetaling på visse fag inden for VUC.
For det femte, at godtgørelsen skal have et sådant omfang, at den enkelte tilskyndes til at tage imod tilbudet, og det vil for kortuddannede sige, at der skal det være en ordentlig godtgørelse, en fuld godtgørelse på dagpengeniveau, medens der for andre kan være tale om, at de får et tilskud.
For det syvende, at der er fleksibilitet i uddannelsessystemet, at der er mange muligheder for at få uddannelser, fra man går fra ét til et andet uddannelsessystem, og at der også er forskellige steder, man kan få uddannelse. Voksenuddannelser har efter vores opfattelse som formål, at der gives mulighed for større lighed gennem uddannelsen, at uddannelsen bevidst bruges i en lighedspolitik.
Det gælder, når det drejer sig om det ordinære uddannelsessystem, ungdomsuddannelser og videregående uddannelser, men det gælder også i høj grad, når det drejer sig om voksenuddannelse.
De mennesker, som ikke får en ungdomsuddannelse, skal ikke være forhindret i senere at få
en voksenuddannelse, som kvalificerer dem på samme måde, som hvis de havde fået den, da de var unge.
Et andet punkt er, at det er med til at kvalificere folk bedre til arbejdsmarkedet, til at klare sig bedre på arbejdsmarkedet, få kvalificerende job på arbejdsmarkedet, sådan at de ikke risikerer at blive udsat for arbejdsløshed.
Et yderligere punkt er, at man kan sige, at voksenuddannelse ikke kun er for arbejdsmarkedet, det er også for den almendannende funktion i samfundet.
Voksenuddannelse er ikke kun det, der kan måles i papirer, det er også det, som giver almene kvalifikationer, som giver kompetencer, der ikke er noget, man direkte kan sige kvalificerer til arbejdsmarkedet, men kvalificerer til livet.
De forslag her er forskellige elementer, hvor man kan sige, at den forberedende voksenuddannelse er et element, som man efter vores opfattelse godt kunne have gennemført for sig, men som klart også skal ses i sammenhæng med det andet, og så er de andre elementer det videreuddannelsessystem, som bygges op, og det, at der er en støtteordning i det.
Det er mennesker, som i mange tilfælde har virkelig dårlige erfaringer med skolen, og derfor er det vigtigt, at det uddannelsestilbud, der gives til dem, tilrettelægges ud fra deres forudsætninger, at det er et tilbud, og at man giver det ud fra de situationer, de står i, så de ikke skal opleve det, som om de igen skal til at gå i en slags skole, som de har så dårlige erfaringer med.
Det afgørende i denne her forbindelse er også, at der er en offentlig forpligtelse til at sikre, at vi får disse uddannelser etableret, og den offentlige forpligtelse ligger altså i øjeblikket efter forslaget hos amterne.
Så ved vi, at pengene bliver brugt til det formål, og vi ved, at amterne ingen undskyldning har for ikke at udbyde.
Hvis man ser, det her forløber godt, kan der om nogle år blive tale om, at man så kan køre det ind i det normale system, som man har, hvor amter og kommuner påtager sig opgaverne, og at man får det udlignet.
Det er det, man kalder DUT-systemet, og når man gør det, kalder man det at DUTte.
Men indtil videre synes vi, det er helt rigtigt at sige, at der er fuld refusion, for det er det, som giver en sikkerhed for, at pengene bliver anvendt.
Det er efter vores opfattelse også vigtigt, at man lægger op til, som det gøres i lovforslaget om den forberedende voksenuddannelse, at der kan være tale om forskellige typer udbydere.
Der kan være tale om VUC, der kan være tale om AMU-centre, der kan være tale om daghøjskoler, i det hele taget sådan en bred vifte, afhængigt af, hvad det er for nogle forudsætninger og muligheder, der er ude i det enkelte amt
Det giver også mulighed for i høj grad at lægge vægt på, at det også kan foregå på den enkelte arbejdsplads, så det for den enkelte, som skal igennem det her forløb for at kunne fungere bedre i samfundet, ikke er en stor, grænseoverskridende ting, som vedkommende først skal igennem. Derfor betragter vi det her lovforslag som meget centralt og vigtigt i et uddannelseskompleks ud fra en tankegang om, at der altså er nogle mennesker, som blev svigtet, da de var unge, og som man ikke tidligere har gjort
Selvfølgelig foregår der meget allerede, men her lægges der op til, at der skal gøres mere ud af det.
Så er der en række lovforslag vedrørende videreuddannelsessystemet, som drejer sig om, at vi altså nu får et system, som er parallelt til, at vi har et ungdomsuddannelsessystem, sådan at mennesker, som ikke har taget deres uddannelse som unge, altså kan gøre det som voksne.
De kan gøre det med delvis dækning fra det offentliges side.
De kan gøre det, mens de er på arbejdsmarkedet.
Der er en støtte ad den vej, så vi sikrer, at menneskenes frihed til at vælge uddannelse fortsætter, og i den forbindelse mener vi, det er afgørende, at det offentlige med hensyn til finansiering særligt prioriterer de mennesker, som er kortuddannede.
Når det drejer sig om at give tilbudene om kompetenceudvikling, så er det vigtigt, at vi tænker på, at det er hele vejen igennem, men når det drejer sig om finansieringen, kan det delvis klares også ad anden vej.
Der er videreuddannelsessystemet for pædagogområdet.
Jeg er blevet gjort opmærksom på - og jeg kan høre, at også andre ordførere har fået tilsvarende henvendelser - at handicappede ikke er tilsvarende tilgodeset her som de andre steder.
Jeg har fået henvendelser om lederuddannelser og om HD, og jeg kan høre, at andre ordførere har fået tilsvarende henvendelser, og dem må vi jo så kigge på.
Der er jo ikke tale om, at når man fremsætter lovforslag, behøver man at have gennemskuet alle ting.
Sammenlagt støtter vi naturligvis lovforslagene, fordi der er tale om et afgørende løft, og jeg er ikke i tvivl om, at det her senere bliver opfattet som et afgørende skridt på voksenuddannelsesområdet, og jeg er overbevist om, at det er det mest afgørende, der nogen sinde er sket, også i forhold til tidligere.
Med hensyn til forløbet omkring forhandlingerne er der nogle, der har en opfattelse af, at forhandlingerne om de her lovforslag foregik engang i november og i en sen nattetime.
Sådan foregår det da heldigvis ikke.
Der har været et glimrende forløb, synes jeg, op til forhandlingernes afslutning omkring finansloven
, men det var jo ikke de afgørende ting.
Det var nogle principper, der blev nedfældet på det tidspunkt, hvilket, når det drejer sig om voksenuddannelse, skete mellem den 29. og den 30. november.
Men det, der er afgørende, er de møder, vi har haft efterfølgende med hensyn til at få indrettet de her lovforslag i overensstemmelse med de principper, der blev aftalt dengang, og det er foregået med meget ro og tid til at gennemtænke tingene.
Så den der forestilling om, at tingene skal være jasket igennem engang i november måned, passer ikke.
Så slemt er det heldigvis ikke.
Der er ikke tale om, at det her er blevet lavet på det tidspunkt.
Det er jo lavet i den sidste 1½ måneds tid.