Rikke Hvilshøj (V), 2003-05-20:
Dette lovforslag er resultatet af en hård fødsel.
Økonomi- og erhvervsministeren har haft en række forhandlinger med Finansrådet, Forbrugerrådet og Dansk Handel & Service med det formål at finde en løsning, der kan sikre dankortet i fremtiden, og som de tre aktører kunne nikke ja til.
Det har ikke været en let opgave, men det lykkedes.
I Venstre er vi yderst tilfredse med, at der er fundet en løsning.
Med den nuværende § 14, der forhindrer bankerne i at tage gebyrer i detailleddet på dankorttransaktioner, var der udsigt til, at det unikke dankortsystem ikke ville eksistere om få år.
Bankerne ville ikke videreudvikle dankortet, og det ville blive fortrængt af andre for forbrugerne og detailhandlerne dyrere kort.
Det ville vi i Venstre være kede af.
Hvis vi derfor som politikere ikke handlede nu, ville man med rette kunne bebrejde os det om nogle år, når det ville være for sent at redde dankortet.
I fremtiden har vi brug for et dankort med en større sikkerhed.
Den nuværende magnetstribe er blevet for let at kopiere og svindle med
, og derfor skal et fremtidssikret dankort være udstyret med en chip, og det er for dette chipkort, at bankerne fra 2005 kan opkræve op til 50 øre pr. transaktion i detailleddet. På den måde giver vi bankerne et incitament til at fremtidssikre dankortet til gengæld for, at de kan få lov at dække en del af omkostningerne med det nye tilladte gebyr.
Både banker, forbrugere og detailleddet har klare fordele af dankortsystemet.
I Venstre har vi noteret os Forbrugerrådets reaktion umiddelbart efter, at ministeren havde opnået en forståelse
for skitsen til den nye regulering af dankortet hos de førnævnte parter
Den var positiv og blev set som en sejr for forbrugerne, der nu var sikret et dankort, som godt nok ikke længere ville være gratis, men som ville være langt billigere end de alternative kort, som med tiden ellers ville fortrænge dankortet.
Venstre deler denne positive reaktion på forbrugernes vegne.
For at sikre at de små handlende ikke bliver uforholdsmæssigt hårdt ramt, friholdes forretningernes første 5.000 dankorttransaktioner om året for gebyr.
Også dette element hilser Venstre velkommen, da vi mener, at også de unge skal have mulighed for at få fordel af at kunne betale med betalingskort, men da vi ikke ønsker at ændre reglerne for unge under 18 års mulighed for gældsætning, skal det være et kort med saldokontrol.
Gebyret for dette må være op til 75 øre, da omkostningerne er højere med denne saldokontrol.
Til gengæld vil Venstre gerne understrege, at dette forhøjede gebyr kun gælder indtil det fyldte 18. år.
Der er behov for i behandlingen af lovforslaget, at vi får set nærmere på reglerne for de 5.000 transaktioner og den her saldokontrol for de unge under 18 år og også reglerne omkring konkurrerende kort, men det forventer vi vil kunne gøres under udvalgsarbejdet.
Venstre accepterer, at lovforslaget er underlagt korte frister i behandlingen, så vi kan nå at vedtage lovforslaget i denne samling.
Med de faldne bemærkninger kan Venstre støtte lovforslaget.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan jeg sige: Sagen er jo den, at dankortet er et produkt, som bankerne udbyder. Vi har en masse regulering af dankortet i dag, og så kan bankerne sige, at på de betingelser vil de slet ikke udbyde dankortet.
Specielt udviklingen her i foråret tydede på, at dankortet simpelt hen ville forsvinde.
Hvis vi gør det, skal de også have den valgmulighed ikke at udbyde det.
Jeg vil meget gerne som politiker sikre, at vi også i fremtiden har dankortet, og derfor er jeg nødt til i den faktisk meget detaljerede regulering, vi har, at give sektoren en gulerod for at sikre, at vi også i fremtiden har dankortet.
Alternativet er nogle meget dyrere kort.