runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Venstres ordfører kritiserer oppositionen for kun at tale i overskrifter.
Så lad os prøve at teste en af regeringens overskrifter og en overskrift, som vi også hørte hr. Jens Rohde bruge i dag.
Hr. Jens Rohde sagde som overskrift: Vores folkeskole skal være verdens bedste.
Lad os teste, hvad der ligger under det.
Hvad har regeringen gjort på folkeskoleområdet siden valget?
Regeringen har gjort én ting, regeringen har nemlig lavet en aftale med kommunerne om, at udgiften pr. elev i folkeskolen skal falde.
Kunne hr. Jens Rohde ikke prøve at forklare alle de forældre, der ikke synes folkeskolen er god nok, alle de elever, der går i slidte folkeskoler, hvordan man kan leve op til overskriften om, at folkeskolen skal være verdens bedste, når det eneste, man gør, er at skære ned på folkeskolen.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Begrundelsen er jo den, at folketingsåret lakker mod enden, og derfor skal jeg på vegne af samtlige partier her i Folketinget bede statsministeren om at redegøre for den udenrigspolitiske og den indenrigspolitiske situation.
Besvarelse
Ole Stavad (S), 2005-06-15:
Når det er sådan, at Det Konservative Folkeparti siger, at ingen har noget pant, at ingen skal bestemme, vil jeg spørge, om ikke det alligevel, når det kommer til stykket, er rigtigt forstået, at Det Konservative Folkeparti reelt også i den her sag fuldstændig og et hundrede procent har pantsat sin handlefrihed hos statsministeren og det store regeringsparti Venstre.
Den konservative ordfører kan godt mene, hvad hun vil, og Det Konservative Folkeparti kan mene, hvad Det Konservative Folkeparti vil, men det bliver statsministeren, der kommer til at bestemme også på det her område.
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Det er jo sådan, at sandheden er en vanskelig sag.
Når hr. Jens Rohde påstår, at kontanthjælpsmodtagere skulle have fået det bedre under den her regering, er vi vist langt ude, for Venstre ønsker jo faktisk, at forholdene for en række kontanthjælpsmodtagere skal være dårligere, og det har man også været i stand til at sikre.
Det er, fordi hr. Jens Rohdes kernevælgere i whiskybæltet skal have en endnu større forbrugsfest næste år.
Det er derfor, hr. Jens Rohde er nødt til at stå fast på, at det private forbrug skal stige seks gange så meget næste år som det offentlige forbrug, og det får altså konsekvenser for hjemmehjælpen, skolerne og alle de andre offentlige serviceydelser.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Ja, det mener jeg helt klart, og sådan er det sådan set også allerede i dag.
Sådan er det jo allerede i dag.
Det er ikke sådan, at amterne bare efter forgodtbefindende kan skrue skatterne op.
Det har vi jo afmonteret.
Heldigvis har vi afmonteret det, at man bare kan skrive skatterne op ude i amter og regioner.
Så det er et spørgsmål om en planlægningsfase, og det foregår gennem de forhandlinger, vi i dag har med amterne.
Det var så de sidste forhandlinger, der netop er blevet afsluttet med amterne, fremover bliver de med regionerne.
Så det er helt naturligt.
Sådan foregår det i dag, og sådan kommer det også til at foregå i fremtiden.
Vi er det samfund i verden, tror jeg, der har den største omfordeling.
Vi har den største lighed og økonomiske udligning.
Det er jo virkeligheden, vil jeg sige til hr. Per Clausen, det er virkeligheden.
Men vi kan ikke bare leve af at omfordele penge.
Der skal også være nogle til at lave pengene, der skal være nogle til at skabe dem, og det er bl.a. vores virksomheder – vores virksomheder, som ansætter arbejdskraft, som sørger for, M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4623
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM at folk kan komme i arbejde.
Det er bl.a. forbrugerne, som kan gå ud og forbruge, således at virksomhederne kan køre.
Det er navnlig vigtigt, når det er sådan, at landene omkring os ikke har det så godt økonomisk, at vi så herhjemme kan sørge for, at der er gang i hjulene gennem en stor hjemlig efterspørgsel.
Det er måden at sikre arbejdspladserne på.
Det er altså ikke måden at låse vores økonomiske systemer fast i noget, som man jo har prøvet for mange år siden i østlandene, som jeg også nåede at nævne i min tale.
Det skabte ingen dynamik økonomisk, og det skabte slet ingen velfærd.
Men der er altså også en rationaliseringsgevinst ved, at man får færre politikere og færre enheder.
Det så vi på Bornholm, hvor man meget hurtigt kom til at kunne spare 50 mio. kr. på driften – bare på Bornholm.
Så vi ved, at der er rationaliseringsgevinster, og de penge kan så bruges til at forbedre servicen for de ældre osv.
Selvfølgelig er der altid en engangsudgift, når man laver en fusion, eller når man laver nogle omstillinger.
Sådan må det være.
Men det, der er afgørende, er, at de penge, som skal bruges til det, må kommunerne låne.
Det kan jo ikke være sådan, at vi går ud og så siger, at nu putter vi en masse nye penge ind herfra til drift til kommunerne for at dække en engangsudgift, for så kan vi bagefter overhovedet ikke styre de offentlige udgifter.
Mig bekendt har Det Radikale Venstre også altid ønsket at prøve at styre de offentlige udgifter og har gerne gjort sig til garant for den økonomiske ansvarlighed.
Det lykkedes så bare ikke så godt at styre væksten i de offentlige udgifter under SR-regeringen, fordi man altid nåede over det dobbelte af, hvad man egentlig havde budgetteret med.
Men det er så en anden sag.
Søren Espersen (DF), 2005-06-15:
Jeg kan da godt forstå, det er svært at svare på det spørgsmål.
Jeg synes også selv, det var utrolig mærkeligt, men jeg vil så spørge på en anden måde, der måske gør det lidt lettere begribeligt for hr. Jens Rohde.
Kunne man forestille sig en situation, hvor vi i Danmark satte en hel licitation, et helt byggeprojekt i gang med alle mulige ting, en stor statshistorie, der skulle opføres, uden at der var truffet beslutning om det politisk?
Var det en mulighed, man kunne forestille M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4630
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
sig her i Danmark i vores system, eller er det bare sådan noget, der foregår i EU-systemet, hvor de er fuldstændig ligeglade
En af kommissærens spokes women, altså talskvinder, siger: It does'nt affect us.
Vi er ligeglade, vi fortsætter.
Kunne man forestille sig noget lignede i Danmark: et stort projekt blive sat i gang, uden at der var en politisk beslutning om det, ja eller nej?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Jeg vil nødig virke hoven eller uhøflig, men jeg ved faktisk ikke rigtig, hvad jeg skal svare på det spørgsmål.
Det er jo sådan set meget naturligt, at man går i gang med at gennemføre nogle af de ting, som man har planlagt, og som skal kunne danne rammerne for, hvordan EU skal kunne fungere i fremtiden.
Andet kan jeg ikke sige om det, men jeg må indrømme, at jeg ikke kender til nogen af de byggerier, som bliver lavet i øjeblikket.
Jeg kender heller ikke til artiklerne.
Søren Espersen (DF), 2005-06-15:
Jeg vil gerne lidt tilbage til EU-statens forfatning igen.
Jeg vil gerne henlede Venstres ordførers opmærksomhed på en bemærkelsesværdig artikelserie, der kører i de engelske aviser, senest i London Times her for nylig, der drejer sig om, at selv om man har en sluttermin med hensyn til ratificeringen af europaforfatningen i, jeg tror det er oktober/november næste år, så er man i fuld gang med at gøre klar til det hele.
Man bygger, man udliciterer, man er ved at lave EU-præsidentens lokaler og gøre plads til hans sekretariat og udenrigsministeriet, og man er i fuld gang med liciteringen til det, der skal være EUambassaderne osv. osv.
Det er et projekt til mange, mange hundrede millioner kroner.
Mener Venstres ordfører, at det er udtryk for respekt for de befolkninger, der endnu ikke har ratificeret EU's statsforfatning, at man går i gang med sådan noget ud i det blå?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Det lyder da som en ganske fornuftig løsning.
Vi kan jo aldrig nogen sinde komme uden om, uanset hvor mange ressourcer vi tilfører, at der skal planlægges, at man må planlægge sig ud af de udfordringer, man står over for.
Det er rigtigt, at justitsministeren var i samråd den 28. april 2005, og jeg har gennemlæst ministerens talepapir, som er en kaskade af initiativer, som bliver taget for at bringe sagsbehandlingstiden ned.
Det er en lang, lang række initiativer, der bliver taget ikke alene fra Justitsministeriet, men især også fra Domstolsstyrelsen, og Domstolsstyrelsen vurderer jo selv, at de med de initiativer, de nu har taget, inden for relativt kort tid vil kunne få sagsbehandlingen ned på de 37 dage, som er måltallet.
Sådan er det.
Man kan ikke løse alt med flere penge.
Det kan også være, man kan gøre tingene en lille smule smartere og en lille smule klogere, og det er det, Domstolsstyrelsen har erkendt.
Morten Bødskov (S), 2005-06-15:
Nu tror jeg, at det ved nærmere eftersyn vil vise sig at være en tilsnigelse, at der skulle være ført adskillige millioner kroner ekstra til det her område med den her plan, men det kan vi teste efterfølgende.
Hovedproblemet i Odense er jo det, at ventetiderne ved domstolene stiger.
Vi har haft justitsministeren i samråd adskillige gange, og nu står Venstres politiske ordfører også og siger det: Der er handleplaner ved domstolene, man har aftalt fælles strategier.
Hvad hjælper det?
Der fremlægges en stort anlagt plan, som med ét bliver udhulet af, at der i Odense er unge kriminelle, som går rundt og skaber frygt i gaderne, og som ikke kan komme for en dommer og komme ind og sidde på de sikrede pladser, som kommunen allerede har stillet til rådighed.
Det hjælper intet, og det mest absurde er, at den pågældende rådmand i den her kommune gud hjælpe mig har tilbudt at stille byrådssalen til rådighed, således at den her retssag kan blive afholdt, så de kan komme ind og sidde.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Der er jo tale om, at man bør planlægge sig ud af den slags problemer.
Men i øvrigt, når det kommer til sagsbehandlingen ved f.eks. voldssager, er det jo sådan, at Domstolsstyrelsen har taget en lang række initiativer, så vi forventer, at sagsbehandlingen kommer ned på de 37 dage, som er måltallet.
Nu så jeg hr. Bødskov tale på tv i går om, at det er meget godt med denne her plan, som regeringen kommer med, men at problemet er, at der ikke følger penge med.
Der må jeg sige: Det er ganske enkelt ikke korrekt.
Dels følger der penge med i form af 200 mio. kr. til nyt udstyr til politiet, dels har vi afsat penge til at ansætte 450 nye betjente.
Der er aldrig tilført politiet så mange midler som under den her regering, så der er M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4629
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM absolut fulgt penge med.
Men den konkrete sag i Odense kan jeg altså ikke stå og løse her.
Morten Bødskov (S), 2005-06-15:
I går fremlagde justitsministeren en såkaldt handleplan mod kriminelle indvandrere og bander, og det er jo meget fint.
Vi er bl.a. enige i, at der er problemer, og at der hurtigt skal gøres noget ved det.
I Odense har de haft mange problemer med de her unge igennem tiderne.
Den socialdemokratisk ledede regering sendte eksempelvis ekstra politi derover for at få orden på Vollsmoseområdet, da der var problemer med, at brandfolk f.eks. ikke kunne komme ind i områderne.
Nu går der fire unge kriminelle rundt i Odenses gader, hvor den eneste fejl er, at der er ventetid ved byretten i Odense.
De kan simpelt hen ikke få deres dom.
Der er mit spørgsmål: Hvad har regeringen og Venstre tænkt sig at gøre, for at de her unge kan komme hurtigere for en dommer?
Og helt konkret: Har man tænkt sig at løse det problem, som er i Odense nu, hvor man har fire notorisk kriminelle unge, hvor de i det politiske system er virkelig nervøse for, hvad de kan finde på at gøre i sommerferien?
Hvad har man tænkt sig at gøre for at løse det problem?
De går der, de kan først komme for en dommer i september måned, og der er stor frygt for, hvad de kan finde på.
Hvordan vil man løse det helt konkrete problem i Odense?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Jeg er nødt til at rette fru Marianne Jelved.
Der er ikke tale om det antal regninger, der skal udskrives.
Det bliver én regning om måneden pr. kommune.
Én regning om måneden pr. kommune, det er 1.200 regninger om året pr. kommune for de behandlinger, som er.
Det er virkeligheden.
Må jeg så i øvrigt ikke have lov til lige at glæde mig over, at det her nu faktisk er min tiende store debat med fru Marianne Jelved, og det er første gang, fru Marianne Jelved ikke kommer med Økonomisk Redegørelse og river mig den i næsen og siger, at regeringens økonomiske måltal ikke holder.
Det er en stor dag, og det har selvfølgelig den årsag, at regeringens økonomiske politik er sund og god
, så tak for det, vil jeg sige til fru Marianne Jelved.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
De 60 millioner regninger, jeg refererer til, er et skøn, en vurdering, som alle er enige i.
Der er 60 millioner behandlinger på sygehusene om året.
For hver af de behandlinger sendes der en regning til kommunerne, fordi kommunen skal betale.
Det er en del af medfinansieringen af sygehusvæsenet, at kommunerne betaler for deres borgeres brug af sygehusene.
Hvis man så kunne bruge det til forebyggelse, men alle, der overhovedet har set på det her, bortset fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti, ryster jo på hovedet af forebyggelsessiden her, fordi det, regeringen har lavet, giver anledning til kassetænkning.
Det koster flere tusinde kroner at betale for en indlæggelse, mens det koster under 1.000 kr. for en ambulant behandling.
Hvor er der flest penge at hente for kommunerne?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Jeg mødte engang en i en debat, som også blev spurgt om, hvordan han forholdt sig til bureaukrati, og så sagde vedkommende: Jeg vil afskaffe alt bureaukrati.
Det kan jo ikke lade sig gøre.
Vi laver faktisk en kommunalreform, som betyder langt større gennemsigtighed for det enkelte menneske, og som betyder, at det enkelte menneske ikke bliver kastebold mellem systemerne, sådan som vi desværre i alt for mange tilfælde oplever det i dag.
Det er et mere gennemsigtigt system, et mere demokratisk system og en mere borgernær service.
Den regning, som fru Marianne Jelved taler om, må være den regning, som henfører til den forebyggelsesopgave, som kommunerne har, og M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4628 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM det medansvar, kommunerne får for at drive vores sundhedsvæsen.
Det synes vi er fornuftigt.
Vi synes, det er fornuftigt, at kommunerne får et incitament til at forebygge ude i landet, ude hos borgerne, frem for kun at behandle og derfor har et økonomisk incitament til at gøre en indsats på det her område, fordi det sparer dem for en større sundhedsregning.
Derfor synes vi, at det er fornuftigt her at lave et regningssystem mellem enhederne.
Det er jo et spørgsmål om, hvad man vil bruge det til, vi kommer ikke uden om et samfund med regninger.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Jeg er pr. definition tilhænger af reformer, så man skulle tro, vi havde det fint med hinanden.
Det har vi også langt hen ad vejen.
Men jeg kan ikke lide det bureaukrati, som regeringen reformerer sig frem til.
Nu får vi en strukturreform.
Det skulle jo gerne blive enkelt.
Vi skulle gerne med større kommuner kunne frigøre ressourcer fra administrative, bureaukratiske ting til at gøre noget mere direkte over for borgerne.
Men nu har regeringen lavet et system, hvor der skal gennemføres en udskrivning af regninger mellem offentlige myndigheder.
Kommunerne skal betale 60 millioner regninger, som regionerne sender til kommunerne om året.
Det er et vanvittigt bureaukrati, ikke sandt?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Jamen der er ikke nogen sammenhæng mellem traktaten og muligheden for at optage Tyrkiet.
Det er der altså ikke, men selvfølgelig er det en diskussion, som indgår i hele den europæiske debat.
Det har jeg heller ikke fornægtet, og derfor brugte jeg faktisk også nogle ord på at sige, hvad mine bekymringer var, hvis det er sådan, at man siger til Tyrkiet: Glem det.
Det har nemlig også nogle konsekvenser.
Det kan man jo godt, men man skal bare være klar over, hvilke konsekvenser det så kan have.
Det bliver vi jo også nødt til at diskutere.
Derfor er mit budskab i den her diskussion bare, at det ikke er så enkelt.
Det er ikke så enkelt.
Jeg synes, der er utrolig mange overvejelser for og imod.
Men igen må jeg sige, at vi ikke snakker om det Tyrkiet, vi kender i dag, at vi ikke snakker om det Tyrkiet, der ligger på det økonomiske niveau, som det gør i dag, og at vi ikke snakker om det Tyrkiet, som i forhold til menneskerettighederne befinder sig, hvor det gør i dag.
Der er langt endnu, også selv om der har været mange vedtagelser.
Men vi må dog også erkende, at tyrkerne har gennemført mange reformer og hele tiden arbejder på at kunne blive klar til at blive en del af de vestlige demokratier i EU.
Det synes jeg er positivt, for det andet er alt andet lige temmelig skræmmende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-15:
Lad os nu prøve at bringe virkeligheden herind i huset.
Jeg ved godt, det kan være svært, murene er tykke og alt det her.
Men den debat, der foregår rundtomkring i EU-landene, drejer sig jo meget om Tyrkiet.
Det er vel ikke for ingenting, at det britiske dagblad Financial Times skriver, at EU nu her i forbindelse med topmødet har besluttet at sløjfe al omtale af indledningen af medlemsforhandlingerne i oktober om Tyrkiet i udkastet til det slutdokument, man arbejder for i forbindelse med topmødet?
Det er vel ikke for ingenting, at den hollandske udenrigsminister til spørgsmålet om tyrkisk medlemskab siger, at de selvfølgelig vil overvåge det nøjere end før, det blev et nej til forfatningen i Holland?
Alle omkring os diskuterer tyrkisk medlemskab i forbindelse med den realpolitiske situation, der er opstået efter det glædelige nej til forfatningen i Frankrig og Holland.
Men her i Folketinget vil Venstres ordfører altså fuldstændig fornægte, at der i realiteten er en sammenhæng.
Er det sådan, det skal forstås?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Nej, det har forfatningen ikke, for man kunne sådan set, hvis man ville, påbegynde optagelsen med Tyrkiet, også under den nuværende traktat.
Hele diskussionen af Tyrkiet er meget kompliceret.
Jeg forstår godt, at der er mange følelser i det her.
Vi er også bare nødt til at have en sikkerhedspolitisk diskussion og et sikkerhedspolitisk aspekt med ind i det her.
For jeg vil nødig se et Tyrkiet, som vender sig til den anden del af verden, vender sig til islam, igen vender sig til sharialovgivning, nu hvor Tyrkiet trods alt er nået så langt, som det er.
Når jeg siger trods alt, er det, fordi det, når vi taler om Tyrkiet, ikke er et medlemskab inden for de første 5, 10, 15 år, jeg i hvert fald ser for mig, for der er så langt igen, før de opfylder ikke bare de økonomiske kriterier, men også kriteriM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4627
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM erne på menneskerettighedsområderne.
Et er jo at vedtage det i nogle fine love, noget andet er at få dem implementeret og få dem til at virke også ude i politistyrken i Tyrkiet, og der ved vi godt at der er langt igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-15:
Over til et andet emne: spørgsmålet om EU-forfatningen og Tyrkiet.
Vi har jo igennem de seneste måneder i debatten om forfatningen hørt, at forfatningen og eventuel optagelse af Tyrkiet i medlemskredsen i EU ikke har noget som helst med hinanden at gøre.
Nu kan vi konstatere, at forfatningen er faldet i Frankrig, og at den er faldet i Holland.
Det er meget, meget glædeligt, og det har skabt sådan en vis form for eftertanke blandt de europæiske ledere, har vi forstået, endda i et omfang, så der nu er stærke kræfter i gang for at undgå, at tyrkerne bliver medlem af EU.
Så kan vi ikke få bekræftet, at uanset om man rent formelt i forfatningen kan læse noget om Tyrkiet eller ej, så har forfatningen i den grad på det realpolitiske plan også at gøre med, hvorvidt Tyrkiet skal være medlem af EU eller ej?
Frank Aaen (EL), 2005-06-15:
Vi har diskuteret det før.
Vi går ind for frit valg for borgerne.
F.eks. går vi ind for, at de ældre skal have det frie valg, at de selv må bestemme, hvornår de vil i seng om aftenen, det er ikke noget, der skal bestemmes af kommunen; og at de selv skal bestemme, hvilken mad de vil have til aftensmad, det er ikke noget, der bare skal dikteres af kommunen.
Men det, der er det afgørende for Venstres frie valg, er, at man skal have nogle private firmaer, der kan gå ind og tjene penge på at udføre velfærdsopgaver, private firmaer, som kan tjene penge på at passe børn.
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan man kan få den tanke, at det er en god ting, at man skal have et privat firma.
Vi ved jo, og det ved hr. Jens Rohde også, at private firmaer skal please deres aktionærer.
Der er det jo aktionærernes interesser, der er det vigtigste.
Derfor bliver det i private selskaber, der driver børnepasning, aktionærernes interesse for at få et overskud af deres investering, der er det vigtigste frem for det at passe børn på en god og ordentlig måde.
Det er det fuldstændige skred, der er sket med Venstre og med kommunalreformen, og jeg er glad for, at vi fik bekræftet, at det er en væsentlig del af kommunalreformen at få mere privatisering og udlicitering med bedre mulighed for at tjene penge på velfærd.
Det er det, der er formålet.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Vi har bare ikke i forbindelse med kommunalreformen ændret en eneste regel om udlicitering, ikke en eneste.
Men det er rigtigt, at vi i Venstre ønsker et frit valg for borgerne.
Det er helt korrekt.
Og hvad forudsætter et frit valg?
Det forudsætter, at der er mere end én udbyder.
Derfor er det, jeg har sagt, at når kommunerne bliver større, bliver der måske også et større marked for nogle virksomheder at operere i, og derfor kunne det måske være interessant for dem at gå ind og byde på rengøringen, eller hvad det nu måtte være.
Det afgørende er jo, at borgerne selv får lov til at træffe et valg om, hvorvidt de ønsker en offentlig løsning eller en privat løsning.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4625
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Hvorfor vil hr. Frank Aaen ikke lade borgerne selv træffe en beslutning om, hvem der skal levere den serviceydelse, som den enkelte borger er visiteret til?
Hvorfor vil hr. Frank Aaen ikke det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke, for det giver jo større tilfredshed med både den offentlige løsning og den private løsning.
Frank Aaen (EL), 2005-06-15:
I ordførertalen sagde hr. Jens Rohde, at kommunalreformen går ud på at gøre kommunerne stærkere.
Vil hr. Jens Rohde ikke bekræfte, også ud fra egne udtalelser gennem tiderne, at en vægtig og afgørende målsætning med kommunalreformen er at få fremmet privatisering og udliciteringer?
At der som en del af kommunalreformen er blevet gennemført den mulighed, at private selskaber skal kunne tjene penge på at passe børn?
At det at tjene penge er formålet med at passe børn?
Og i det hele taget at en stor del af reformen går ud på at omdanne den offentlige sektor til en butik, hvor velfærd er sådan noget, man køber fra forskellige hylder, og hvor det er meget vigtigt, at nogen kan tjene penge på at udbyde velfærd?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Ja, jeg går sådan set ud fra, at det er dommere, der skal afgøre det.
Naturligvis er det en dommer, der skal afgøre, om en borger skal udvises af landet, eller om en borger ikke skal udvises af landet i tilfælde af f.eks. kriminelle forseelser.
Naturligvis.
Elisabeth Geday (RV), 2005-06-15:
Nu var det den del om det her med, at det er uafhængige dommere, der skal tage stilling til ansvar, skyld og straf, som interesserede mig, for jeg har hæftet mig ved, at regeringen har planer om at indføre betinget udvisning af kriminelle indvandrere, det såkaldte gule kort.
Jeg vil bare gerne bede hr. Jens Rohde bekræfte over for mig, at når det nu er dommere, der tager stilling til spørgsmål om skyld og straf, og vi jo er enige om, at udvisning fra det land, hvor man sågar både kan være født og opvokset, er en ganske alvorlig straf, så er lige præcis spørgsmål som betinget frakendelse af det land, man bor i, en så alvorlig straf, at det må afgøres af dommere.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Naturligvis er det det.
Loven gælder for alle i det her samfund.
Sådan har vi også bygget vores love op.
Det er jo ikke sådan, at der er diskrimination i lovene, så det kan jeg klart bekræfte.
Den konklusion, som fru Geday kommer med i forbindelse med kommunalreformen, står fuldstændig for Det Radikale Venstres egen regning.