Ole Stavad (S), 1998-10-29:
Jeg synes, hr. Søren Kolstrup sagde meget klogt.
Jeg synes derimod, at han klart underdriver virkningen af det her forslag.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Kolstrup i, at partikelforureningen fra diesel er et hovedproblem og specielt i de større byer.
Vi får med et enkelt tag her nedbragt partikelforureningen med skønnet ca. 13 pct. samt formentlig en væsentlig større andel i de store byer som f.eks. København.
Det giver nemlig en betydelig større virkning på busserne, end det gør på personbilerne, fordi det med den teknik, der i øvrigt bruges i busserne, giver en mindst dobbelt så stor virkning dér, fordi det kan spille sammen med den meget svovllette diesel, vi taler om her, hvorimod man med den lidt mere svovlholdige diesel, der bruges i dag, ikke får virkningen af den teknik, der bruges på busserne.
Derfor er det min opfattelse, at det her er et meget væsentligt forslag, og det er et miljøskridt fremad i vores større byer, som virkelig vil kunne mærkes, og som det er meget sjældent at man har kunnet nå på én gang.
Derfor synes jeg bestemt heller ikke, der er nogen grund til at gøre virkningen og miljøgevinsten ved det, vi her er i gang med, mindre end den er.
Jeg må så sige til hr. Kim Behnke, der mente, at hr. Søren Kolstrup var den, der udtalte sig mest imod, eller som var den største modstander.
Sådan kunne jeg slet ikke høre det.
Jeg hørte det sådan, at hr. Søren Kolstrup var optaget af den kollektive trafik, og af, at den kollektive trafik svinede så lidt som overhovedet muligt med det brændstof, man anvender.
Det betragter jeg ikke som et modspil i forhold til de holdninger, regeringen står for, men som et medspil, og derfor afventer jeg med fornøjelse
de yderligere supplerende spørgsmål, som jeg hørte der vil komme fra udvalget.
Men jeg undrer mig lidt over De Konservatives og Venstres ordførere.
jeg sad og var lidt i tvivl om, hvorvidt hr. Svend Heiselberg nu rigtig havde nået at få læst forslaget, for hr. Svend Heiselberg siger, at pengene bliver ikke brugt til at fremme miljøet. Jamen det er jo langt over 100 mio. kr., kan jeg sige til hr. Svend Heiselberg, der bruges lige nøjagtig til at fremme miljøet, og den metode, som hr. Kim Behnke beskrev at vi havde benyttet ved den blyfri benzin, benytter vi her endnu mere effektivt, og den kan vi benytte endnu mere effektivt, for dengang vi introducerede den blyfri benzin, var der biler, der ikke kunne bruge den.
Men ud fra de oplysninger, jeg har, er der ingen som helst problemer med, at alle dieselbiler uden nogen som helst problemer vil kunne skifte over til den nye, meget svovllette diesel.
Derfor bliver al logisk konsekvens, når Folketinget har vedtaget dette forslag, at den svovllette diesel bliver så meget billigere end den mere svovlholdige diesel, at det kun vil være attraktivt at have den svovllette diesel i standeren.
Vi sætter ikke den svovlholdige diesel de 9 øre i vejret afgiftsmæssigt, fordi vi regner med at få penge på den konto, kan jeg sige til hr. Kim Behnke.
Det er simpelt hen for at sikre, at det er den svovllette diesel, der bliver solgt, og at vi dermed får den fulde miljøgevinst.
Når vi sætter dieselafgiften på den nye svovllette diesel ned, er det ud fra den samlede betragtning, at det er en samlet fælles interesse og en klog dansk ting at sikre, at vi afgiftsmæssigt og prismæssigt ligger lige i underkanten af det tyske dieselmarked.
Det er der da i øvrigt også godt miljø i, for når vi hurtigere end de andre lande sikrer, at der formentlig kun vil være den nye svovllette diesel i standeren, så betyder det også, at der er en interesse for de lastbiler, der kommer op over den dansk-tyske grænse og tanker på den danske side, i også ad den vej at give et miljøbidrag.
At vi så også samtidig får afgift af momsen, tager vi med som en sidegevinst, vi er helt tilfredse med.
Så jeg mener faktisk, at dette er planlagt og udtænkt på en rimelig klog måde
, hvis jeg må sige det selv. Jeg undrede mig også over - nu er hr. Brian Mikkelsen gået - men over hans bemærkninger.
Han sagde, at det skal ikke koste noget at få et bedre miljø.
Jeg troede, det var gået op for alle, at heller ikke et godt miljø er gratis, og det, at det koster 6-9 øre mere pr. liter at udvinde den nye svovllette diesel, er selvfølgelig en miljøomkostning, som skal betales af nogen, og der er så taget stilling til i det her lovforslag, at det bliver de »nogen«, der bruger den.
Det er den måde, vi indretter udligningsafgiften på.
I øvrigt er de ændringer, der er på udligningsafgiften,
jo alene en afbalancering over til det, der blev vedtaget vedrørende benzinafgifterne i juni måned, hverken mere eller mindre, sådan at vi opretholder en uændret konkurrencestilling imellem dieselbiler og benzinbiler.
Det er altså ikke sådan, at vi med de her forslag går
ind og ændrer på konkurrencestillingen imellem diesel og benzin.
Hvis ikke vi havde gjort det, vi foreslår her omkring udligningsafgiften, var resultatet i stedet for, at vi havde givet en konkurrencefordel til dieselbilerne i forhold til benzinbilerne med de priser og de afgifter, der blev vedtaget i juni måned.
har været inde på, om det nu også stadig er rigtigt, at en samlet vurdering betyder, at benzinbiler er en lille smule mindre miljøbelastende end dieselbiler, er det de vurderinger, jeg får.
Men så har vi hele partikelproblematikken, og der er det, vi når et stykke vej med det her, og jeg vil da gerne sige til hr. Søren Kolstrup: Vi mener ikke, at vi har nået slutstenen.
Vi er nået så langt, som vi kan, kan vi sige, på brændstofsiden, fordi vi med det her lovforslag sikrer, at det kun er interessant at bruge det bedste ud fra en miljømæssig synsvinkel, det bedste brændstof, den bedste diesel.
Men jeg er helt enig, når hr. Søren Kolstrup spørger: Skal vi så ikke også i en kombination med det bruge de nye teknikker, som udvikles, så vi også kan få forskellige filtre på bilerne, der kan sikre, at vi får den maksimale udnyttelse?
Det er et tilsagn om, at det bestemt er i de samme baner, vi tænker, så jeg vil heller ikke mene, at vi har nået en slutsten her, men vi tager et meget væsentligt skridt, og vi har, som jeg har fået det oplyst, taget et skridt, der betyder, at vi nu skaber forudsætningerne for, at den teknik, der er udviklet på andre områder, vil kunne anvendes.
Det er så den næste ting, vi må diskutere med hinanden, hvordan vi griber det an, også med de omkostninger og også med det, der følger med på det felt, for heller ikke dér er miljø gratis.
Men vi er parat til at prioritere miljøet, som det forhåbentlig er Folketinget bekendt er det, regeringen står for.
Det er jeg helt enig i, og derfor vil jeg også gerne her både i forhold til hr. Óli Breckmann og andre sige, at det her er ikke et forslag, der på nogen måde er fremsat for at få en, to, fem eller ti millioner kroner i kassen.
Det danske samfund, finansministerens kasse, vil leve med som uden, og derfor vil jeg meget indtrængende sige til hr. Óli Breckmann, at det bestemt ikke er et forslag, der har det formål.
Det, vi kan konstatere, er, at da man fik en regel, som kun har været gældende for Færøerne - heller ikke har været gældende for Grønland - i 1982 om, at færinger uden at det havde nogen afgiftsmæssige konsekvenser kunne medtage bilerne og benytte dem i Danmark og for den sags skyld også sælge dem i Danmark, var der på det tidspunkt et afgiftsniveau, der var nogenlunde det samme på Færøerne og i Danmark.
I 1995 ændrede, som også hr. Óli Breckmann sagde, Færøerne sine afgifter rimelig dramatisk, og det betyder, at hvis vi tager en mindre bil og en mellemklassebil, er afgiften på Færøerne under halvdelen af det, den er i Danmark, og hvis vi tager en dyr bil, eksempelvis en dyr Mercedes, er afgiften på Færøerne, som det er oplyst for mig, kun godt en tredjedel af det, den er i Danmark.
Derfor er der nogle rimelig dramatiske forskelle.
Jeg vil så også understrege, at det ikke har betydet, at vi kan se nogen steder, at nogen færing har misbrugt det.
Altså hvis vi ser på antallet af biler, der er medtaget til Danmark i den periode, hvor der var en del færinger, der flyttede til Danmark, var antallet større, end det har været det sidste år.
Jeg tror, det sidste år var 98 biler, så større er tallet ikke.
Men der er en række principielle problemstillinger i det her, også set ud fra en EU-lovgivning, som hr. Breckmann sagde, fordi færinger - og det var jeg meget glad for at hr. Breckmann sagde - bestemt ikke er udlændinge.
Sådan oplever jeg heller ikke færinger.
Derfor synes jeg, at vi skal tale om den her problemstilling, vil jeg sige til hr. Breckmann.
Jeg hører en rimelig stilfærdig tone, og det er jeg glad for.
Jeg synes, vi skal se, hvordan vi ved fornuftig samtale kan få håndteret den, for jeg tror, det er i fælles interesse, at vi får også den sag klaret på en god og stilfærdig måde.
Så det kan være, vi skal drikke kaffe sammen.
Med de bemærkninger vil jeg takke Folketinget for en venlig modtagelse af forslaget, og jeg håber, at det flertal, jeg har talt mig frem til, også vil sikre, når vi kommer frem til tredje behandling, at den miljøgevinst, der ligger her, får vi båret hjem, så vi ikke skal have partikelforurenet vores store byer, en forurening, som er med til at skade en masse mennesker, og som vi har redskaber til at gå op imod.