runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Fergo (V), 2001-04-03:
Jeg føler trang til på Venstres vegne at understrege vores forståelse for skadereduktion, for jeg er enig med fru Tove Videbæk.
Vi lægger ikke nogen som helst tanker om ordination af heroin eller fixrum i ordvalget.
Vi forstår det som den skadereduktionsbehandling, som gives i øjeblikket, og vi er indstillet på, at der skal udleveres rene sprøjter til misbrugere, og at der kan gives erstatningsbehandling såsom metadon f.eks. Men det skal kun være i nød, kun når alt andet ikke virker.
Vores mål med stofmisbrugsbehandling, narkobehandling, er stoffrihed, men hvis det ikke kan lykkes, kan vi reducere skaderne med den sociale og sundhedsmæssige omsorg, der ligger i det, jeg nævnte før.
Villy Søvndal (SF), 2001-04-03:
Vi vil til gengæld bruge den sætning til at presse på for at sikre rent vand i sprøjten, i stedet for at man blander ude i rendestenen på Vesterbro, og jeg vil egentlig godt spørge Kristeligt Folkeparti, om ikke
også Kristeligt Folkeparti synes, det er en bedre idé.
De mennesker fixer alligevel, og nu gør de det i en situation, hvor de påfører sig selv voldsom skade, fordi det skal ske, lige inden politiet kommer.
De er så stressede, at det betyder, at de påfører sig selv voldsom personskade, og hvorfor skal de det?
Hvad er hensigten med det?
Lægeordineret heroin skal jeg ikke trætte med, for den debat får vi på et senere tidspunkt.
Men man kan vel sige: Man kan tolke frit, så enhver kan forblive salig i sin tro.
Tove Videbæk (KRF), 2001-04-03:
Kristeligt Folkeparti er medforespørger i dag og vil sikkert også stemme for vedtagelsen, men der er et par punkter i hr. Villy Søvndals ordførertale, som jeg er nødt til at stille spørgsmål om, nemlig vedrørende fixrum og udlevering af narkotika til narkomaner.
Så er Kristeligt Folkeparti nemlig ikke med længere.
Tove Fergo (V), 2001-04-03:
Jeg vil indlede med at slå fast, at Venstres holdning til narkotikamisbrug er, at det er at sammenligne med en akut lidelse, at vi ønsker en hurtig og effektiv behandling, at vi ikke ønsker nogen ventelister, og at vi ønsker en god kvalitet i det efterværn, der bør være.
Men når det er sagt, må jeg sige, at selv om vi bestemt tilslutter os den vedtagelse, der er blevet læst op af ordføreren for forespørgerne, harmonerer det billede, som jeg kender ude fra hverdagen, meget dårligt med det, jeg har hørt ministeren sige her fra talerstolen. Hvis ord kunne hjælpe misbrugere ud af deres misbrug, havde vi ikke længere nogen misbrugere i Danmark.
Når jeg tænker på de mange ord, der er blevet sagt i dag og ved alle de konferencer, som fru Karen J. Klint også nævnte - ja, hvis det kunne hjælpe med ord, ville de have virket.
Men det ser ikke sådan ud ude i hverdagen.
Og hvad havde man så at tilbyde ham?
En stol på et natteherberg, hvor han kan sidde nat efter nat med en brækket arm!
Hvor er tilbudene til den misbruger, hr. minister?
Og hvor er tilbudene til dem, der får at vide, når de kommer for at blive behandlet, at det kan de sandelig ikke blive lige nu?
De kan komme på venteliste, og når de så har været på venteliste, kan de få et dagtilbud.
Det er jo dét, der er virkeligheden i dag i Danmark.
Det er langt fra alle de fine forslag, vi får skrevet ned på papir herinde, og som ministeren også i dag har fået lejlighed til at nævne, så der er i allerhøjeste grad brug for at få undersøgt kvaliteten i behandlingen. Når der tales om DANRIS, det program, der nu skal sættes i værk, er det jo kun døgnbehandlingen, der bliver undersøgt. Det er ikke den ambulante behandling, og det er jo den ambulante behandling, der er mest af i Danmark.
Det kan godt være, ambulant behandling kan være en effektiv og god behandling for nogle misbrugere, men så må det undersøges. Vedrørende Narkofølgegruppen bliver jeg nødsaget til at sige, at det blev besluttet forrige år i forbindelse med finansloven, at Narkofølgegruppen skulle nedsættes og fortsætte sit arbejde for Agerschou-udvalget.
Vi rykkede, vi rykkede, og vi rykkede regeringen og ministeren
, men der skete ingenting før for ganske nylig.
Først nu er der blevet nedsat en Narkofølgegruppe, og det er dybt kritisabelt og helt uacceptabelt.
Men nu er den nedsat, og vi håber selvfølgelig, at det vil få en effekt, også for ham, der på 21. døgn sidder i natteherberget på Sundholm med sin brækkede arm.
Tom Behnke (KF), 2001-04-03:
Allerede tilbage i 1993 konstaterede regeringen og Folketinget, at der manglede tilstrækkeligt overblik over behandlingsindsatsen og behandlingstilbudene til narkomaner i Danmark.
I 1994 blev der derfor nedsat et narkotikaråd, der bl.a. skulle danne sig et overblik over behandlingsformer og og behandlingstilbud og opstille forslag til mål og strategi for den samlede indsats.
Sidste år blev der igen nedsat en narkofølgegruppe med samme opgave.
Til trods for alle disse indsatser og planer om at danne sig et overblik kunne ministeren i svar på spørgsmål nr. S 1101 stillet af undertegnede oplyse, at regeringen ikke har noget overblik over situationen, men at man nu har besluttet sig for at iværksætte et treårigt forsøg med et særligt monotorerings- og dokumentationssystem kaldet DANRIS.
Forsøget er etableret i Københavns Amt og Århus Amt og skal som nævnt løbe i 3 år, hvorefter man vil vurdere, om forsøget skal gøres permanent og udbredes til hele landet.
Det har også lidt at gøre med reglerne om finansieringen af behandling af narkomaner, for den er skruet sammen på en sådan måde, at amterne og kommunerne i stor stil kan, om jeg så må, sige tjene på at lave forsøg og andre projekter ved, at det er staten, der betaler, og ikke amtet eller kommunen selv.
Det er klart, at man i de enkelte projekter gør sit for at vurdere forsøget og resultaterne, men de kommer bare aldrig rigtig videre, for lokalt gælder det om hurtigst muligt at komme i gang med det næste forsøg.
Med andre ord bruges der årligt mange hundrede millioner kroner på behandling af narkomaner, så mange hundrede millioner kroner, at det kan være svært at forholde sig til, og samtidig ved vi ikke, hvad pengene går til.
Derfor er det på høje tid, vi får et samlet overblik over alle former for behandling af narkomaner, hvad enten der er tale om egentlig afvænning, såkaldt harm reduction eller blot væresteder, hvor narkomanerne kan sidde og drikke kaffe og ryge cigaretter, uden at der er tale om behandling i den form, de fleste vil betegne som behandling.
Vi mangler et overblik over, hvad der sker i de enkelte ordninger.
Vi mangler et overblik over, hvilke succeskriterier der er opsat, og i hvilket omfang man lever
op til disse succeskriterier
Endelig mangler der helt akut en koordinering af indsatsen over for narkomanerne, en koordinering, der kan sikre, at man alle steder i landet bruger de mest effektive metoder i kampen for at afvænne narkomanerne.
Det kan være nødvendigt med et værested til narkomaner, til de kan komme i egentlig afvænning, og det kan være nødvendigt at udlevere metadon i kortere eller længere perioder, men disse passive foranstaltninger må aldrig blive en sovepude, og det må aldrig blive sådan, at man lokalt kun benytter den passive hjælp.
Forespørgselsdebatten er et forsøg på at få regeringen på banen, et ønske om at få uddybet svaret på det tidligere stillede § 20-spørgsmål og et håb om, at vi sammen kan blive enige om, at vi nu 8 år efter beslutningen om at styrke indsatsen for afvænning af narkomaner kan komme i gang.
Besvarelse
Ritt Bjerregaard (S), 2001-04-03:
Jeg vil allerførst takke for den velvillige og meget grundige behandling, der har været af dette lovforslag, og jeg er glad for, at der ser ud til at være bred opbakning til forslaget.
Jeg synes også, at betænkningen tager højde for den debat, der har været om offentliggørelse af kontrolresultater, og at det er vigtigt og rigtigt at slå fast, at bagateller typisk ikke vil blive anført i tilsynsrapporterne, sådan som De Konservative har stillet spørgsmål om det og også fået svar på.
Jeg tror også, at det er en god idé, at virksomhederne får mulighed for at komme i direkte dialog med forbrugerne gennem tilsynsrapporten.
Jeg er altså glad for, at vi nu kan få en ordning, hvor alle kontrolresultater offentliggøres til gavn for forbrugerne.
De positive resultater kan virksomhederne anvende i deres markedsføring, og det vil sige, at vi fjerner det, der hidtil har kunnet beskrives som en gabestok.
Jeg synes også, at det på en god måde er blevet slået fast, hvilke opgaver Rådet for Bedre Madkvalitet skal løse, og jeg deler de opfattelser, som flere ordførere har gjort opmærksom på, nemlig at der ikke er behov for en ændring og slet ikke af den art, som der er foreslået.
Jeg er overbevist om, at arbejdet i rådet vil blive udført med stort engagement.
Så kan jeg tilslutte mig Det Konservative Folkepartis ønske om, at slagtebusser og lignende assistance til hjemmeslagtninger nu skal registreres.
Det vil være i god overensstemmelse med de generelle fødevarepolitiske principper, og det giver også en mulighed for en nærmere regulering af de hygiejnemæssige forhold på dette område.
Så det var vældig godt, at vi fik klaret denne her sag i forbindelse med lovforslaget. Jeg glæder mig altså over, at vi nu ser ud til at være ved vejs ende med forslaget, og at vi efter denne andenbehandling kan se et meget stort flertal samle sig omkring lovforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-03:
Jeg vil blot sige, at fødevareloven, som Dansk Folkeparti også var med i, var et godt værktøj.
Det værktøj, vi får nu, denne ændring, der bliver lagt ind,
er lige så godt et værktøj.
Jeg må så sige, at når SF's ordfører siger noget om, at det er lidt af en principiel sag for SF, så føler jeg nok, at det har det vist været under hele behandlingen.
Med hensyn til SF's og Venstres ændringsforslag må jeg blot sige, at når man melder for negativt ud fra starten af, er det jo ikke altid, at man så kan komme med på en ordentlig måde i det videre forløb.
Man må sige, at det, der er skrevet i betænkningen, er jo faktisk bedre end det ændringsforslag, der ligger.
Ændringsforslaget er set med Dansk Folkepartis øjne simpelt hen en forringelse, mens det står ganske rigtigt i selve betænkningen.
Det Konservative Folkeparti har redegjort for sit ændringsforslag, som vi også støtter.
Hvad angår identitetsproblemerne, mener jeg, at det er et helt andet sted, de bliver afgjort, hvis det endelig var tilfældet.
Det er ikke noget, vi skal stå her og debattere.
Vi kan godt følge regeringens linje lige på det her område, og så er vi selvfølgelig også med i nogle konstruktive forhandlinger.
Det håber vi også at vi fremover vil være på det her område.
Frode Sørensen (S), 2001-04-03:
Jeg kan sige til fru Mariann Fischer Boel, at jeg går lige så meget op i borgernes retssikkerhed, som tror jeg fru Fischer Boel gør.
Jeg synes, at det kun er ret og rimeligt, at det skal være på den måde.
Nu går spørgsmålet her ikke præcis på det med brobisserne, og jeg har jo selv ud fra den afgørelse, der kom, sagt, at her er absolut en ting, som Skatteretsrådet bør sætte sig ned og vurdere.
Og de er i gang med det.
De tager det op på de kommende møder.
Med hensyn til det aktuelle eksempel, som jeg ikke sådan lige umiddelbart har present her, så kan jeg da godt forstå, at når der er en tvist om en fastsættelse af en avance, og når tingene går ud over de 5 år, så kan det krænke borgernes retsbevidsthed omkring noget sådant.
Så jeg kan da tilsige, at jeg vil se på den aktuelle sag og måske også se på, om den ikke vil egne sig til at køre videre i eksempelvis Skatteretsrådet.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-04-03:
Det var, hvad vi drøftede på det sidste udvalgsmøde, og så kan vi jo ikke andet end forvente et svar derfra, før vi eventuelt stemmer om ændringsforslag nr. 3.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-04-03:
Nu synes jeg, at jeg hørte et måske i ministerens besvarelse, så jeg vil godt have ministerens klare tilsagn om, at denne her sag vil blive rejst i Skatteretsrådet, for at man kan sikre, at en langsommelig sagsbehandling ikke er medvirkende til, at en skatteyder taber et fradrag.
Det kan jo være et anseeligt beløb.
Frode Sørensen (S), 2001-04-03:
Jamen jeg vil sige, at jeg vil se på den aktuelle sag, og derefter vil jeg naturligvis vurdere, om den skal gå til Skatteretsrådet.
Men jeg har ikke set artiklen i Berlingske Tidende i fredags.
Jeg vil gerne være med til at se på det rimelige i at nulstille en sagssituation i det øjeblik, den går i gang, med henblik på at forhindre, at en sag trækker ud over forældelsesfristen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Erling Christensen (S), 2001-04-03:
Man kan jo sige med det her lovforslag, at er viljen til stede, så er vejen også mulig at finde.
Disse ord gælder også her med hensyn til fødevareloven.
Kort sagt har det været et interessant udvalgsarbejde
; man kan også sige et godt politisk lærestykke og faktisk med overraskende politiske konstellationer.
Det ses særlig ved ændringsforslag nr. 2. SF og Venstre mener, at ministeren kan nedsætte et råd for bedre fødevarekvalitet, som kan bistå ministeren.
Det er stærkere lovgivningsmæssigt, blev vi belært om i udvalget.
Nej, det er det ikke.
Med uændret lovparagraf med bemærkninger og dertil betænkningsbidraget, som ligger nu om et råd for bedre fødevarekvalitet, er det helt klart, hvad der bliver gældende regler for et råd for bedre fødevarekvalitet.
At påstå, at et ændringsforslag med »kan nedsætte« er stærkere end det, vi om lidt vedtager, hvor der klart siges, at rådet skal bistå ministeren, kræver vel en særlig juridisk uddannelse. I Socialdemokratiet ønsker vi et råd, som skal bistå ministeren.
SF og Venstre fortæller, at ministeren kan nedsætte et råd, altså hvis ministeren selv ønsker det.
Læg dertil, at ændringsforslaget i sig selv kan bevirke indskrænkninger i rådets virksomhed.
Det gør betænkningsbidraget ikke.
Det er vel også derfor, at både SF og Venstre har tilsluttet sig indholdet i betænkningsbidraget.
Når jeg tænker tilbage på førstebehandlingen af det her lovforslag, er det dog ret overraskende, at det kun er dét ændringsforslag, som vel særlig Venstre formår at yde for at stemme for loven, for det var ikke sådan, jeg hørte Venstres ordfører formulere sig ved førstebehandlingen. Med hensyn til ændringsforslag nr. 3 om regulering og kontrol af mobile slagteanlæg er der af formanden for udvalget uvist af hvilken grund stillet spørgsmål om identitet. Mig bekendt har formanden fulgt alle udvalgsmøder, set flere bilag herom og også mødt deputationer til udvalget herom.
Den nødvendige regulering heraf er også et stort flertal i udvalget selvfølgelig enig om, især lige nu, hvor alvorlige husdyrsygdomme udvikler sig i vore nabolande. Vi støtter selvfølgelig De Konservatives ændringsforslag, men vi afviser identitetsproblemet og anbefaler at stemme for, og måske vil De Konservative selv argumentere lidt grundigere for deres ændringsforslag.
Når vi om lidt har stemt om ændringsforslagene, vil vi ved tredjebehandlingen se et næsten samlet Folketing stå bag fødevareloven.
Det er også et politisk lærestykke, det har været en god politisk oplevelse, og derfor kan jeg også konkludere, at der er substans i regeringens fødevarepolitik.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-04-03:
Vil skatteministeren være indstillet på, at man laver en regel om, at man, når en sag bliver rejst i skattesystemet, i ankesystemet, så tidsmæssigt nulstiller en sag, sådan at man kan sikre, at et fradrag ikke taber sin værdi på grund af, at 5-års-fristen er udløbet?
John Vinther (KF), 2001-04-03:
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at vi her ved andenbehandlingen kan konstatere, at det trods alt lykkedes at finde frem til nogle ændringsforslag og nogle formuleringer, der gør, at et meget bredt flertal i Folketinget, når vi engang når frem til tredjebehandlingen, vil kunne stemme for loven.
Særlig har det for Det Konservative Folkeparti været afgørende, at vi fik indbygget en bagatelgrænse.
Det er nu sket, og det hilser vi med meget stor tilfredshed.
Med hensyn til det ændringsforslag, som SF og Venstre har stillet, kan jeg til fulde tilslutte mig den socialdemokratiske ordførers udsagn.
Det er også vores opfattelse, at ændringsforslaget i virkeligheden svækker rådets arbejde, og at man står langt bedre ved at følge det betænkningsbidrag, som Det Konservative Folkeparti altså også har tilsluttet sig.
Også jeg har undret mig over, at formanden for Fødevareudvalget har ment, at der er et identitetsproblem.
Man kan konstatere, at et flertal i udvalget ikke har fundet, at der er et sådant problem.
Folketingets formand, som vel er øverste myndighed i sådanne sager, har ikke fundet, at der er et identitetsproblem.
Alene udvalgets formand har rejst denne debat, og jeg mener ikke, at den er synderlig relevant, og jeg mener heller ikke, at den er særlig hensigtsmæssig, når vi ser på, hvad det reelt er, der foreslås i det pågældende ændringsforslag.
Vi er i en situation, hvor flere lande i Europa har konstateret mund- og klovsyge.
Vi gør i dette land alt, hvad vi kan, for at undgå det.
Derfor har vi også en lang række kontrolforanstaltninger, en lang række autorisationsordninger alene med det formål at sikre fødevaresikkerheden undtagen på et eneste punkt, nemlig omkring slagtebusser.
Her er ingen autorisationsordning.
Vi har fundet, at det var rigtigst, at man også fik det på dette område, så fødevaresikkerheden var i orden hele vejen rundt.
Det er årsagen til ændringsforslaget, og det er det, der i virkeligheden gør det så uforståeligt for mig, at Fødevareudvalgets formand har ment, at dette skulle gøres til et spørgsmål om lovteknik.
Kristen Touborg (SF), 2001-04-03:
Som det fremgår af betænkningsbidraget, vil SF ved andenbehandlingen redegøre for sin stilling til ændringsforslag nr. 3.
Baggrunden er jo en drøftelse i udvalget om visse identitetsproblemer.
Jeg havde nu sådan set forstået på forhandlingen og undervejs under udvalgsarbejdet, at De Konservative også fandt, at der var visse identitetsproblemer, men det må De Konservative jo så have forladt på et tidspunkt undervejs.
Ændringsforslaget angår ikke i snæver forstand samme formål som lovforslaget og forsøger ikke konkret at løse samme problemer.
Ændringsforslaget angår indførelse af en registreringsordning af slagtebusser af smittemæssige årsager.
Ændringsforslaget har ikke været selvstændigt omtalt under førstebehandlingen af lovforslag nr. L 133.
Lovforslaget handler bl.a. om offentliggørelse af kontrolresultater, nedsættelse af råd til at bistå med den frivillige kvalitetsmærkningsordning og bemyndigelse til at fastsætte regler for en klageordning for relevante forbrugerorganisationer.
Ændringsforslaget regulerer således en ny personkreds.
Ændringsforslaget er af en ret indgribende karakter for ejere af de nævnte slagtebusser, idet de i modsætning til den nuværende retstilstand må forventes at skulle registreres hos tilsynsmyndigheden, og idet der forventes fastsat regler for hygiejne og kontrol.
Det er ikke i ændringsforslaget oplyst, hvilke økonomiske konsekvenser der vil være forbundet hermed, men det er ikke usandsynligt, at det kan komme til at betyde en del omkostninger.
SF's holdning her har altså principielle årsager.
Når vi har ønsket den vurderet, er det ikke af hensyn til selve formålet med smittespredningen osv.
Vi vil stemme for forslaget, som det foreligger her.
Det vil altså sige, at vi stiller forslaget som en principiel sag om identitet.
John Vinther (KF), 2001-04-03:
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Erling Christensen, åbnede denne anden behandling med at konstatere, at hr. Kristen Touborg havde været til stede under alle udvalgets behandlinger af denne sag.
Det har jeg ikke nogen erindring om, og blot for referatets skyld vil jeg have slået fast, at Det Konservative Folkeparti på intet tidspunkt under udvalgsmøderne har tilkendegivet, at her skulle være et identitetsproblem, nærmest tværtimod.
Erling Christensen (S), 2001-04-03:
SF's ordfører, hr. Touborg, fortæller vedrørende ændringsforslag nr. 3 om de der slagtebusser, at det vil være en indgribende foranstaltning over for disse slagtebusser.
Nu forstår jeg da godt, at SF's sædvanlige fødevareordfører ikke er til stede, for det havde været interessant at høre hans reaktion på en sådan udtalelse.
Det plejer jo ikke at være den politik, vi hører fra SF, når det drejer sig om kontrol af fødevarer i det hele taget, uden at jeg skal gå i detaljer.
Men jeg må konstatere, at det, som hr. Touborg siger nu her om ikke at ville lave kontrolforanstaltninger for slagtebusser, altså er langt fra den profil, som vi sædvanligvis hører fra SF.
Kristen Touborg (SF), 2001-04-03:
Kun den ene bemærkning: Jeg tror, jeg et par gange eller tre undervejs i min ordførertale pointerede, at for SF er det her en principiel sag i forhold til forretningsordenen og i forhold til de overordnede retningslinjer og ikke et spørgsmål om et specifikt ændringsforslag om slagtebusserne.
Det er jo også på den baggrund, at vi agter at stemme
for ændringsforslaget, som det foreligger.
Jens Kirk (V), 2001-04-03:
I Venstre mener vi, at vi står med et godt resultat.
Visse ting, uvæsentlige for forbrugerne, er pillet ud af loven, men der er fortsat en meget, meget høj sikkerhed for forbrugeren.
Væsentlige oplysninger er givet, uvæsentlige er taget ud, men noget ikke uvæsentligt for Venstre, og det ved den socialdemokratiske ordfører, hr. Erling Christensen, godt, var, at der skulle være et væsentlighedskriterium.
Det føler vi at vi har fået ind med en bagatelgrænse, sådan at det ikke ligesom er, hvilken dag i ugen kontrolløren kommer, der er afgørende for, hvilken karakter man får ude på nettet.
Vi havde selvfølgelig i Venstre gerne set, at vores og SF's forslag til ændring var blevet vedtaget, og vi glæder os selvfølgelig over, at CD og Kristeligt Folkeparti tilsluttede sig vores ændringsforslag.
Når vi gerne ville have det, var det jo også ud fra et almindeligt brugerhensyn, for så kunne almindelige borgere jo, når de læste lovteksten, se, hvad denne lov handlede om.
Hvis man på fødevarekvalitetsområdet skal se, hvad loven handler om, skal man faktisk om under bemærkningerne.
Det er en kendsgerning.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-04-03:
Nu er det jo sådan, at alle spørgsmål om borgernes retssikkerhed, også på skatteområdet, optager befolkningen meget, og jeg håber selvfølgelig, eller jeg har det lønlige håb, at skatteministeren måtte have den samme indfaldsvinkel.
Brobisserne tabte en sag om retten til gamle fradrag, og jeg må konstatere med glæde, at Skatteretsrådet har taget den sag op.
Det hilser jeg i hvert fald meget velkommen.
Jeg vil bruge et eksempel med en skatteyder, som får et mellemværende med de lokale skattemyndigheder omkring fastsættelse af en avance i forbindelse med salg af en ejendom.
I mellemtiden er skatteyderen kommet i den situation, at 5-års-fristen for at genoptage sagen er overskredet.
Ministeren bedes derfor redegøre for, hvad man har tænkt sig at gøre for at sikre, at det her retssikkerhedsmæssige problem vil blive løst.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-04:
Lov om brug af helbredsoplysninger m.v. på arbejdsmarkedet har til formål at sikre, at helbredsoplysninger ikke uberettiget anvendes til at begrænse lønmodtagernes muligheder for at opnå eller bevare ansættelse.
Det foreslås derfor på baggrund af en konkret sag, hvor DFDS ensidigt havde stillet krav til en del af deres ansatte om at aflevere urinprøver, at en sådan aflevering af urinprøver også bliver omfattet af lov om brug af helbredsoplysninger, på tilsvarende måde som når der stilles krav om aflevering af blodprøver.
Hvem siger, at en urinprøve, når den først er afleveret, ikke også bruges til egentlige helbredsundersøgelser?
I mangel af lovgivning på området eller at det er aftalt i overenskomster, finder vi i Dansk Folkeparti, at der lovgivningsmæssigt bør gribes ind, sådan at misbrug af urinprøver til også at indhente helbredsoplysninger forhindres.
Derfor er vi fra Dansk Folkepartis side positive over for lovforslaget og kan i princippet støtte det.