runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg synes, man skal tage sit udgangspunkt i den enkelte lejer i den almene bolig.
Når en ejer af en ejerbolig sparer op til at sørge for, at der kan komme nyt tag, og at man kan få skiftet vinduer og lavet sådan en løbende vedligeholdelse og renovering, kan vedkommende jo sætte nogle penge til side.
Men ellers ser man selvfølgelig på, hvad det er for nogle udgifter, som skal betales, og det synes jeg vi skal gøre tilsvarende i den almene sektor.
Der er der ikke nogen, som har kunnet fremkomme med en troværdig beregning af, at det er nødvendigt at sætte 20 pct. af huslejen til side for at sørge for, at man kan vedligeholde sin almene bolig.
Hvis man alene skal se på vedligeholdelse og renovering osv., så er 10 pct. et rigeligt beløb til at løse den opgave.
Der, hvor 10 pct. måske ikke slår til, er, hvis man – som fru Anita Knakkergaard nu har medvirket til i milliardklassen – vil bruge de penge, som lejerne opsparer fortrinsvis til at lave renoveringer, til at staten, og dvs. de velstillede skatteydere, kan slippe for at være med til at betale for, at alle mennesker i det her land kan få tag over hovedet.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
Det er ikke helt korrekt, for det er jo altså grundkapitalen, der er nedsat.
Det er altså kommunernes penge, og de holder skatten i ro, så helt rigtigt er det ikke.
Det er jo ikke finansministeren, der her får pengene.
Men jeg vil da godt have at vide, hvordan SF egentlig stiller sig med hensyn til ejerboliger, for i modsætning til Socialistisk Folkeparti er vi i Dansk Folkeparti da glade over, at renten er lav og skatten holdes i ro, hvilket har gjort det muligt netop for mange børnefamilier og andre at få et parcelhus.
Jeg vil godt have at vide, hvordan holdningen til det er, for jeg kan da efterhånden forstå, at Socialdemokraterne ikke har det så godt med det.
Hvordan ser hr. Morten Homann på, at parcelhusejerne bliver begunstiget?
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg har intet problem med, at folk bor i ejerboliger.
Jeg synes da, det er dejligt, at renten er så lav, at det har gjort det muligt for flere at få en ejerbolig.
Det synes jeg er ganske fornuftigt.
Der, hvor jeg synes der opstår et problem, er ved, at vi har indrettet os sådan, at det alene er ejerne, som får gavn af den lave rente, mens lejerne i den almene sektor i alt for ringe omfang kan få noget som helst udbytte af den.
Derfor stiller vi det her forslag.
Det andet problem, som jeg må sige jeg ser – i lighed i øvrigt med de økonomiske vismænd – er, at i og med at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har lavet skattestoppet på den måde, at det fortrinsvis tilgodeser de allerrigeste boligejere, så omfordeler man pengene fra de fattige til de rige, og samtidig er man med til at presse priserne på boligerne op, sådan at det bliver endnu sværere for unge førstegangskøbere at komme ind på boligmarkedet.
Det må man jo sige er jo med til at trække boligmarkedet voldM025S17191783tojo.fm Page 1782
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
somt skævt og så støbe det ind i beton bagefter.
Det er jo en del af forklaringen på de store problemer, vi ser på boligmarkedet nu.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Jeg synes faktisk, det uanstændige ligger i, at man gør sig til talsperson for førtidspensionisterne, som DF jo flere gange har forsøgt at gøre, M025S17191783tojo.fm Page 1751 Friday, February 10, 2006 12:33 PM
men når det kommer til stykket og der skal findes den finansiering, der kan give dem et kvalitativt løft, så de kan leve i den hverdag, vi alle sammen ønsker de skal leve i, vil man alligevel ikke.
Så hopper man fra.
Jeg synes bare, det er meget ærgerligt, jeg synes, det er sølle og nærigt.
Der er stor forskel på rig og fattig i det samfund, vi lever i, og uligheden bliver større og større for hver dag.
Vi ser det på boligmarkedet, vi ser det på arbejdsmarkedet, vi ser det alle steder, men alligevel vil man ikke være med til at sikre et økonomisk løft for førtidspensionisterne og ligestille dem, så de ikke er afhængige af ægtefællens indkomst.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Det skal jeg være den første til at bekræfte.
Selvfølgelig begunstiger en lav rente folk, der har lånt, og det har de fleste boligejere.
Lad mig så sige om det der med pærer og bananer, at jeg ikke bruger pærer og bananer som sammenligning imellem mennesker, imellem ejere og lejere, nej, jeg bruger pærer og bananer til at sammenligne en lejekontrakt med en husleje i og så et flekslån, en lejekontrakt, hvor du faktisk kender din husleje, som jeg sagde, til din dødsdag, hvis du vælger at blive der, og det kan være 60 år frem, og så et flekslån, hvor du højst, hvis du er allerheldigst, kender din husleje i 364 dage, hvis du har fået det dagen efter, at det er blevet optaget i december måned.
Jeg blev meget glad, da jeg hørte, at Det Konservative Folkeparti ville gøre meget for beskæftigelse og integration.
Jeg har hørt i regeringsgrundlaget, at man vil finde masser af arbejde til de mennesker, vi taler meget om.
Jeg vil gerne spørge Det Konservative Folkepartis ordfører: Hvordan går det med det der tiltag?
Er der flere, der er blevet arbejdsløse, siden regeringen kom til, eller går det fremad med beskæftigelsen for den gruppe af mennesker, som vi snakker om her i dag, også i forbindelse med det her forslag?
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg ved ikke, om fru Anita Knakkergaard, som har en baggrund i en kommunalbestyrelse, kan bekræfte, at det meget sjældent er kommunen, der bygger boliger.
Det er sådan set de private boligorganisationer, som står for byggeriet, og derfor vil det her ikke betyde, at der er nogle kommuner, som går i gang med at sætte byggeri i gang.
Spørgsmålet er, om de siger nej til så meget, som de gør i dag.
Men jeg synes, det principielle spørgsmål fortonede sig lidt i fru Anita Knakkergaards ordførertale, nemlig: Ønsker man lavere husleje i de almene boliger eller ej?
Hvis man ønsker det, så har man jo netop løsningen på mange af de problemer, der er med, at det er svært at få lejet almene boliger ud, bl.a. i Nordjylland og andre dele af Jylland.
Man kan få løst problemet med, at det er en for snæver del af befolkningen, som flytter i de almene boliger.
Så vil fru Anita Knakkergaard ikke anerkende, at det er en god idé at få nedsat huslejen i de almene boliger, og at der hermed ligger et helt konkret forslag til, hvordan det kan gøres, ikke om 1, 3, 5 år, men nu?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
Jeg tror da ikke, der er nogen herinde, der ikke ønsker en lavere husleje for de lejere, der bor rundtomkring; det gør vi da alle sammen.
Og hr. Morten Homann havde et godt forslag, nemlig at gå ind og kigge på, om byggeriet kunne gøres M025S17191783tojo.fm Page 1768 Friday, February 10, 2006 12:33 PM billigere.
Men hvis det er den finansieringsform, som hr. Morten Homann lægger frem her, er det ikke noget, vi kan deltage i, det er det ikke.
Så må vi se på en helt anden.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Dansk Folkepartis ordfører siger: Hvis det er den finansieringsform, SF lægger frem her, så er man ikke med.
Men der står jo udtrykkeligt i bemærkningerne til det her beslutningsforslag, at det er vedlagt som inspiration.
Det er altså ikke sådan, at hvis man går ind for det her, så hænger man på teknikken.
Man kan jo vælge.
Hvis Dansk Folkeparti rent faktisk mener noget med, at huslejen skal ned, kan man jo vælge at stemme for det her og sige: Det skal være en del af det udvalgsarbejde, der bliver lavet nu, vi inddrager den intention, der ligger i SF's forslag, i det arbejde, der bliver lavet i arbejdsgruppen.
Det er jo et valg.
Så det her handler om: Går Dansk Folkeparti ind for lavere husleje, eller går Dansk Folkeparti ikke ind for lavere husleje?
Konsekvensen af at stemme nej til det her er, at man siger til Danmarks befolkning: Vi vil ikke give jer lavere husleje.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
Jeg ved ikke, hvad konsekvenserne er for hr. Rasmus Prehn, men regeringspartierne, Dansk Folkeparti og De Radikale har allerede nedsat en arbejdsgruppe, som skal foreslå forskellige tiltag, så jeg vil da spørge: Hvorfor skulle jeg nedsætte en til?
Det vil jeg ikke være med til.
Så vil jeg sige, at det jo ikke berører de problemramte områder, altså ghettoområderne, at der bliver opkrævet høj husleje i det nyere byggeri.
Man vil også beskære Landsbyggefonden, og hvad så med renoveringen og de problemramte områder?
De får ikke en krone, men det har vi trods alt været med til at give dem.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Dansk Folkepartis ordfører bliver ved med at tage udgangspunkt i, at det er den teknik, som ligger i SF's oprindelige forslag, vi skal tage stilling til, men det er det sådan set ikke.
Det står udtrykkeligt i bemærkningerne, at SF håber, man vil bruge nogle af modellerne osv. osv., men der står ikke, at man vil binde sig op på noget, så jeg kan sådan set ikke forstå, at Dansk Folkeparti bliver ved med at hænge fast i det.
Spørgsmålet er, om man vil sige til den omkring ene million danskere, der bor i en almen bolig, om man går ind for lavere husleje, eller om man ikke går ind for lavere husleje.
Jeg kan ikke forstå det, Dansk Folkeparti siger, anderledes, end at man vil sige til million danskere, der bor i almene boliger: Vi vil ikke give jer lavere husleje.
Er det korrekt forstået?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
Noget helt andet er, at hr. Rasmus Prehn siger, at jeg ikke skal forholde mig til teknikken i beslutningsforslaget, som det foreligger.
Jeg hørte godt, at hr. Rasmus Prehn tog forbehold for teknikken i forslaget, og det er jo nok, fordi han heller ikke mener, at den er, som den bør være.
Det må hr. Rasmus Prehn altså stille sig tilfreds med.
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-01:
Det er det, der er det principielle spørgsmål, og selv om der er igangsat et udvalgsarbejde, kunne man jo egentlig godt ønske sig, at man fra Dansk Folkepartis side havde nogle konkrete ønsker og nogle politiske holdninger.
Mener man, at lejerne skal have ret til at bruge af deres egne penge?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
Vi går ind for, at 10-12 år gammelt byggeri skal have dispensation for at få huslejenedsættelser.
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
byggefonden halveres.
Vi mener, det skal undersøges, hvor meget der skal tages, for at det almene boligbyggeri kan blive tilstrækkeligt renoveret, og hvor meget der kan tages til nybyggeri.
Der er jo mennesker, som står uden lejlighed, og det skal vi også kigge på.
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-01:
Jamen det principielle spørgsmål er jo netop, om lejernes penge skal bruges til andre formål end til lejerne selv.
Mener man fra Dansk Folkepartis side, at der skal bruges penge til nybyggeri i vidt omfang?
Mener man, det er rigtigt, at lejerne skal betale for bygning af plejehjem, som langt den største del af befolkningen har ret til at gøre brug af?
Det principielle spørgsmål er, hvor meget Dansk Folkeparti mener, der skal sættes af til andre formål, og om lejerne kan få lov til at bruge deres egne penge til huslejenedsættelser og renoveringer, altså en indsats mod ghettodannelse.
Det er sådan set det principielle, og vil Dansk Folkeparti være med til at støtte det?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
Vi har jo afsat ca. 200 mio. kr. til huslejenedsættelser i de problemramte områder, og vi mener, at Landsbyggefonden skal bruges til det, der var meningen fra begyndelsen, og at der skal ses på, hvor meget der kan overgå til yderligere selvfinansiering, også når det gælder også nybyggeri.
Der står oven i købet også i hr. Morten Homanns oplæg, at det er meningen med Landsbyggefonden.
Så skal vi selvfølgelig også se på, hvor meget renovering der er behov for.
Jeg tror, renoveringsbehovet er enormt stort, for folk vil ikke have sat huslejen i vejret hen ad vejen, så tidligere har man bare skubbet renoveringen foran sig.
Jeg tror, der ligger en ordentlig efterregning, og derfor skal indbetalingerne til Landsbyggefonden heller ikke nedsættes.
Det ville være en stor fejl, for folk skal bo i et ordentligt byggeri.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Den konservative ordfører holdt et meget engageret indlæg, hvor der blev sagt, at det ikke er noget problem med en lav rente, og det tror jeg sådan set ikke der er en eneste her i salen som er uenig med den konservative ordfører i.
Alle er jo glade for, at der er en lav rente.
Jeg står her med det beslutningsforslag, SF har fremsat, jeg har lige skimmet de i alt fem sider igennem, og hvor står der i beslutningsforslaget, at det er et problem med en lav rente?
Kan den konservative ordfører vise mig, hvor det er?
Er det blevet sagt i nogen af de taler, der er blevet holdt fra talerstolen i dag, at det i sig selv er et problem med en lav rente?
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Det fremgår også af andet afsnit i afsnittet om overgang til statslån i det her forslag.
Så det er meningen, at kommunerne ikke skal sidde med nogen økonomisk overvejelse, når de skal sige ja og nej til at godkende byggeri.
Vil det ikke tværtimod betyde, når man fjerner den kommunale grundkapital, at boligselskaberne vil have nemmere ved at bygge boliger der, hvor der faktisk er behov for, at der skal bygges boliger?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Jamen det fremgår jo ganske tydeligt af motiveringen for forslaget, hvis man læser teksten rigtigt.
Forslagsstillerne mener, at det skaber mere ulighed og dårligere konkurrenceevne for den almene sektor, at renten er så lav, og det vil altså sige, at man gør den lave rente til et problem.
Det synes jeg egentlig fremgår ganske klart af selve motiveringen for beslutningsforslaget.
Jeg er ikke helt enig med hr. Rasmus Prehn.
Det kan godt være, hr. Rasmus Prehn har ret i, at det ikke står specifikt, at det er et problem med lav rente, men det fremgår af motiveringen, at det er et problem, fordi den lave rente skaber stigende ulighed, og det er en form for diskussion af ideologisk vraggods, jeg ikke kan anerkende og slet ikke kan forstå logikken i.
Til hr. Rasmus Prehns spørgsmål, om det ikke er et problem, at der er så mange, der ikke får glæde af den lave rente: Jamen jeg mener, det er en diskussion om pærer og bananer.
Det er simpelt hen at sammenligne pærer og bananer, når M025S17191783tojo.fm
Page 1771
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
man siger, at det er et problem, at der er nogle mennesker, der vælger at tage en høj risiko og højst kende deres rente i 12 måneder, fordi de har taget flekslån, som fornys her i december, og man sammenligner med mennesker, der kender deres husleje til deres dødsdag.
Det er at sammenligne pærer og bananer.
Man kan altså ikke på troværdig måde sammenligne den sikkerhed, der ligger i at være lejer og kende sin husleje til sin dødsdag, og det at være ejer med et lån, hvor man kun kender sin huslejeudgift frem til næste november, hvor kreditforeningerne skifter ud i fleksobligationsbeholdningen.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg tror, det taler lidt for sig selv, når hr. Jakob Axel Nielsen forsøger at snakke sig ud af diskussionen om lav rente.
Der er ingen, der har sagt, at lav rente er et problem i sig selv, men det, der er spørgsmålet, er jo, hvordan vi kan sørge for, at hele befolkningen får gavn af den, og vores forslag er i al beskedenhed et udspil til, hvordan også lejerne i den almene sektor kan få glæde af en lavere rente.
Forslaget viser, at det, uden at det koster staten en krone, kan lade sig gøre at nedsætte huslejerne i nyt og nyere alment byggeri med ca. 25 pct., så derfor er det mit spørgsmål til hr. Jakob Axel Nielsen: Er hr. Jakob Axel Nielsen imod det?
Synes hr. Jakob Axel Nielsen og Det Konservative Folkeparti, at lejerne i den almene sektor skal blive ved med at betale en 25 pct. højere husleje end nødvendigt, selv om det kan lade sig gøre at nedsætte den, uden at det koster en krone?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Jeg gav jo i virkeligheden svaret før.
Jeg gav svaret i min ordførertale, hvor jeg talte om fordelen ved at have en lav rente, som også er formålstjenlig for erhvervslivet og altså også for de entreprenører, der bygger almene boliger eller boliger i det hele taget, fordi de kan bygge billigere.
Jeg gav også svaret til hr. Rasmus Prehn, da jeg sagde, at man ikke kan sammenligne det at være lejer og det at være ejer, fordi det er at sammenligne pærer og bananer.
Man sammenligner risikoen ved nogle meget kortfristede lån med, at man som lejer har sikkerhed for sin husleje meget langt frem i tiden.
Hvis vi nu skal kigge historisk på det, så har lejerne af de almene boliger jo netop haft en stor fordel gennem de meget lange tider, hvor der var socialdemokratisk styre, og op til, at Anker Jørgensen måtte smide tøjlerne, da vi havde 22 pct. i rente.
Og først derefter begyndte vi langsomt at få renten ned.
Da var det en fordel.
I dag har vi heldigvis fået så lavt et renteniveau, at det er en fordel at købe sit eget i nogle situationer, særlig hvis det er flekslån, og så går jeg selv ind i pære-banan-problematikken.
Så jeg vil slet ikke ...
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Nu kommer hr. Jakob Axel Nielsen jo rigtig på glatis.
Ikke alene fik han rodet sig ud i en lang smøre før for at prøve at forklare, hvorfor han havde lavet et skræmmebillede om renten, som ingen taler overhovedet havde berørt, men nu undgår han jo fuldstændig at svare på det ganske simple spørgsmål.
Så lad mig nu gentage det: Her er et konkret forslag til, hvordan man kan nedsætte lejen i den almene sektor med 25 pct., uden at det koster staten en krone.
Det kan forhandles.
Det er ikke afgørende, at det præcis er sådan her, det kommer til at se ud, men det kan i hvert fald lade sig gøre at få lejen ned.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Ja, det vil vi forfægte, fordi det strider mod det overordnede princip, der er i integrationspolitikken.
Hvis det er sådan, at man, som det er foreslået af Socialdemokraterne, med en bred pensel maler huslejenedsættelse ud over det hele, så får vi ikke brudt de her parallelsamfund op.
man kan få flere velfungerende familier ind, så vi kan få en bedre og mere homogen beboersammensætning.
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-01:
Staten sidder og tjener på, at der er en lav rente i forbindelse med de huslejer, der i dag bliver betalt.
Det vil sige, at det er lejerne, der bliver snydt, det er ikke lejerne, der får fordelen.
Kan hr. Jakob Axel Nielsen bekræfte det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Jeg kan bekræfte, at her den 1. december 2005 vil man kunne lave et regnestykke, der bekræfter det, som fru Lissa Mathiasen siger.
Jeg kan også bekræfte, at man kan gå til andre tider i historien og se, at renten altså er noget, der flyver op og ned.
Jeg tror, det var hr. Mogens Lykketoft, der engang sagde: Den flyver op og ned med de skøre kællinger på Børsen.
Og dem kan man ikke altid regne med.
Det vil sige, at renten lynhurtigt kan stige igen.
Så kan det gå hen og blive en fordel for lejerne, men det vil være en stor ulempe for ejerne.
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-01:
Det er jo meget skægt, at man fra konservativ side betragter lejerne fra den almene sektor som værende så ufornuftige.
Fornuftige ejere, som har set den billige rente, har jo typisk lagt deres lån om og fået rentefordelen, og det er for hovedpartens vedkommende 30-årig løbetid.
Men det, der bekymrer mig, er egentlig de her meget massive afvisninger fra hr. Jakob Axel Nielsens side, for de afvisninger er jo sådan set også afvisninger af, at når udredningsarbejdet, som vi har sat i gang, er færdigt, så vil man heller ikke fra konservativ side være med til huslejenedsættelser.
Og det synes jeg da er bekymrende.
Må jeg virkelig forstå det sådan, at man forlods har låst sig fast, så man overhovedet ikke vil være med til det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Der er jo flere ting i det her.
Der var for det første det omkring renten og så det at være almen bolig-lejer.
Der er det jo sådan, at staten faktisk stiller en meget favorabel rente til rådighed, 3,5 pct. eller sådan noget kan der finansieres til.
Det andet, som fru Lissa Mathiasen spørger om, er, om man på forhånd har låst sig fast.
Nej, vi har ikke låst os fast, men som jeg allerede har sagt, mener jeg ikke, at det er i tråd med integrationsaftalen og de meget store udfordringer, vi står over for i forbindelse med at få skabt nogle homogene almene boligområder, at man med den brede pensel smører huslejenedsættelser ud.
Jeg tror ikke, det virker.
Jeg tror ikke, det hjælper.
Men jeg kan se en fordel i, at man specifikt giver huslejenedsættelse ud fra princippet noget for noget.
Hvis en eller anden ung mand får en huslejenedsættelse, en lav husleje, for at lave det, som jeg sagde er en art samfundstjeneste, så kan det også hjælpe til med integrationen.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Jeg forfølger sporet lidt, for ordføreren har jo blankt afvist forslaget, og jeg hører også i svaret her til det socialdemokratiske folketingsmedlem, at man afviser generelle huslejenedsættelser.
Det synes jeg jo er interessant, for da ordføreren for Det Konservative Folkepartis regeringspartner, Venstre, var på talerstolen, sagde man jo netop, at når udredningsarbejdet var overstået, og hvis der anbefales huslejenedsættelser, så var man villig til at se på det.
Det synes jeg da er interessant.
Det er man nu, som jeg har hørt det, det eneste parti i Folketinget, der siger.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Jakob Axel Nielsens kommentar til.
M025S17191783tojo.fm Page 1773
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Jamen det ikke rigtigt.
Det er muligt, fru Majbrit Berlau hører det sådan, men vi afventer naturligvis det udredningsarbejde, som vi selv har været med til at søsætte.
Vi afventer med interesse de resultater, der kommer derfra.
Jeg synes i øvrigt, det ville være useriøst at begynde at låse sig fast på nogle helt fundamentale, væsentligt ændrede principper, forinden man har iværksat eller gennemført det arbejde.
Det er jeg helt enig med den radikale ordfører, fru Charlotte Fischer, i.
Og så ville det selvfølgelig være useriøst andet end at lade udredningen løbe til ende, før man går ind med væsentlige ændringer.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Nu hører jeg, at hr. Jakob Axel Nielsen bløder lidt op for sin ellers meget konsekvente holdning tidligere i debatten til, at huslejenedsættelser overhovedet ikke kunne komme på dagsordenen.
Men når det er sagt, vil jeg altså godt sige, at det, som hr. Nielsen har fremlagt i løbet af denne her debat, synes jeg er udtryk for en meget klar arrogance over for den problematik, vi står med på boligområdet.
Der er en ulighed, som man ikke kan se bort fra.
Det er muligt, hr. Jakob Axel Nielsen er født med en guldske i munden, men der er altså mennesker i det her samfund, som ikke kan gå hen og tage et lån i banken og dermed gå ud og købe en ejerlejlighed eller et hus.
De er altså henvist til at bo i lejelejligheder, hvor huslejen er så høj, at den æder en stor del af det rådighedsbeløb, som de fattigste familier i det her samfund har til rådighed hver måned.
Jeg synes, det er arrogant at snakke om en sammenblanding og pærer og bananer, og jeg håber virkelig, hr. Jakob Axel Nielsen vil tage sig tid til at forske i den her problematik, inden han den vej igen udtaler sig så konsekvent omkring problematikken.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Ja, nu kan vi da høre, at vi virkelig har fået den der gammeldags retorik fra Enhedslisten, for om jeg er født med en guldske i munden eller ej, synes jeg er irrelevant.
Det er jeg i øvrigt ikke.
Det er lige nøjagtig at bringe den her uligheds- og lighedsdiskussion ind på en meget, meget useriøs og for mig helt uforståelig måde.
Vi skal da ikke ærgre os over, at nogle flere har fået muligheden for at få deres eget.
Og så har jeg ingen arrogance over for den her problemstilling med integration.
Jeg ser det som en af de største udfordringer, vort samfund står over for.
Det interesserer mig utrolig meget, at vi får nogle flere hænder og hoveder ud på arbejdsmarkedet.
Jeg har virkelig stået på den her talerstol og talt om, at vi for at få højere skattelettelser og for ikke at få velfærdsforringelser virkelig skal have skabt et større arbejdsmarkedsudbud.
Her spiller integrationen helt vildt meget ind.
Derfor kan jeg ikke være med til ud fra nogle kortsigtede betragtninger at male med den brede pensel i forbindelse med huslejenedsættelser, når det kun forstærker de problemer, der allerede er derude.
Og det gør vi ikke ved at bruge den her traditionelle ...