runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg skal gerne indrømme over for fru Sandy Brinch, at 5 mio. kr. er mere end 4 mio. kr.
Det er bare ikke relevant, når det, der afsættes til at bryde den negative sociale arv, er 70 mio. kr.
De 4 mio. kr. kommer fra den glimrende finanslovaftale, vi lavede med Dansk Folkeparti, og de ca. 65 mio. kr. kommer fra satspuljen, hvor der bliver gjort en stor indsats i år, hvilket der ikke er blevet gjort tidligere, til at nedbryde den negative sociale arv.
Det er for enøjet og for snæversynet kun at kigge på den ene af de to dele, når man skal sammenligne, hvad den her regering har valgt at gøre for at bryde den negative sociale arv.
Så kører hr. Jacob Buksti fortsat rundt i, at man mister penge, hvis andre tildeles noget, man ikke selv tildeles.
Det er sådan, at denne engangsydelse kun går ind i 2003.
Der er ikke aftalt andet; der er ikke noget grundlag for at sige, at den vil gå ind og påvirke i andre år, på andre tidspunkter, og derfor er der ikke nogle, der mister, ved at nogle andre får tildelt en engangsydelse.
Så er jeg ganske enkelt uenig med hr. Keld Albrechtsen.
Jeg mener, at det mest saglige er, at man diskuterer på det seneste og mest relevante grundlag, og det mest relevante grundlag er Økonomisk Redegørelse, som er kommet her i december måned.
Og hvis det går lidt hurtigere, end hr. Keld Albrechtsen kan følge med til, så tager vi den debat efterfølgende.
I finansloven for indeværende år er der ikke sket besparelser på uddannelserne, fordi de besparelser og effektiviseringsgevinster, der var lagt op til, blev ført tilbage.
Det, der er sket nu, er, at universiteter, erhvervsskoler, folkeskoleområdet, alt sammen er blevet styrket og forbedret.
Vi tror på, at det er den rigtige vej
at gå, og derfor får vi gennemført det, vi havde som vores løfte både til vælgerne og til Folketinget som sådan, nemlig at uddannelser får et løft.
Line Barfod (EL), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen sagde, at pensionisterne får flere penge, fordi de grønne afgifter ikke stiger.
Når alt muligt andet stiger langt mere, end de grønne afgifter ikke stiger, får man altså færre penge og ikke flere.
Til det her med, at det skulle være ungdommens finanslov: Jeg ved altså ikke, om de unge, der nu bliver skåret så langt ned, så de kun har 30-35 kr. om dagen til mad, oplever det, som at de får flere penge.
Jeg tror faktisk, at de oplever, at de har færre penge.
Der blev i 2002-finansloven skåret drastisk på uddannelser, og hr. Kristian Jensen sagde, da vi diskuterede den finanslov: Jamen 2002 er kun et mellemår.
Når vi kommer til 2003, vil vi for alvor satse på ungdom og uddannelserne.
Men der kom jo ikke noget.
Inden for juraen taler vi om mellemdøde børn.
Det er dem, der når at dø, før arven kommer til udbetaling.
Når vi taler om uddannelser her, må vi altså sige, at der også var nogle uddannelser, der døde i mellemåret, og som ikke er blevet genoplivet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen startede med at påstå, at når man forventer et fald i indkomsten i selskabsskat, skyldes det, at der bliver en afmatning i økonomien, selv om vi alle sammen godt ved, at det skyldes, at man afskediger medarbejdere i ligningen.
Så dokumenterede vi, at skatteministeren har bekræftet, at man ikke, da man lavede finansloven, regnede med en afmatning, tværtimod.
Og så kommer hr. Kristian Jensen efterfølgende herop og citerer fra en beretning, regeringen har udsendt her i december, hvor der står et eller andet om en afmatning.
Sådan kan man altså ikke tillade sig at manipulere over
for Folketinget
, det vil jeg godt sige.
Det er at manipulere med Folketinget og befolkningen og give fuldstændig vildledende oplysninger.
Jeg er nødt til at sige det så direkte.
Det kan man altså ikke tillade sig.
Det, der lå til grund, da finanslovforslaget blev udarbejdet, var ikke det, hr. Kristian Jensen forsøgte at påstå, nemlig en afmatning, men det modsatte.
Og det synes jeg ærligt talt ikke er en ordentlig måde at diskutere på her
i Folketingssalen.
Jacob Buksti (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen var så dristig at citere direkte fra svaret på spørgsmål 26, hvor der står: »Der er med andre ord ikke tale om, at pensionister med ATP-indkomst på 5.000 kr. mister boligydelse i forhold til en situation, hvor der ikke udbetales en supplerende engangsydelse i 2003.«
Det var meget dristigt, når der i øvrigt lige ovenover står, at boligydelsen i 2003 ifølge de gældende boligstøtteregler som udgangspunkt beregnes på grundlag af pensionistens indkomstforhold i 2002, og at det i svaret af 28. november på spørgsmål 3 og 4 fra finansministeren er oplyst, at en pensionist med 5.000 kr. i ATP og ret til boligydelse først vil miste retten til ældrechecken på 5.000 kr. og derefter vil miste boligydelsen i 2004 på 1.100 kr.
Det er dér, finansministeren har et problem, fordi hans system åbenbart ikke har orden i sagerne.
Man mister først 5.000 kr. og året efter mister man 1.100 kr., altså 6.100 kr.
Det er en beskatning på de svageste på 122 pct.
Det kan hr. Kristian Jensen og andre ikke komme udenom.
Sandy Brinck (S), 2002-12-09:
Til hr. Kristian Jensen: Hele den her debat handler jo om prioritering.
Derfor må hr. Kristian Jensen erkende, at 4 mio. kr. afsat til at bryde den negative sociale arv er mindre end de 5 mio. kr., som er afsat til Bjørn Lomborg, og det er langt, langt mindre end de store summer, der gives erhvervslivet i skattelettelser.
Og det er så denne regerings politiske prioritering. Det er vi i Socialdemokratiet dybt uenige i, og derfor vil vi godt opfordre til, at regeringen stopper de skåltaler, der er blevet holdt, bl.a. om, at bistandsklienten nu skal til at være bankdirektør.
Det er jo vås, når man ikke sætter penge bag.
Hr. Kristian Jensen har tidligere i dag omtalt, hvordan børnefamilierne føler derude.
Det gælder altså ikke de børnefamilier, jeg omgås, skal jeg hilse og sige.
Der siger de: Færre åbningstider, flere lukkedage, lavere personalenormering og højere forældrebetaling, og så siger de noget om regeringens skattestop, som jeg desværre ikke kan referere fra denne talerstol; det ville være for groft.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Det kommer an på, hvordan man ser på det.
Til fru Line Barfod
med hensyn til nedskæringer på unge vil jeg bare sige, at erhvervsuddannelserne får et løft, ungdomsboligerne bliver bygget, iværksættere bliver der afsat penge til, der er afsat penge til at nedbryde den negative sociale arv.
Denne finanslov har en markant satsning på ungdommen.
Så vil jeg bare sige til det konkrete spørgsmål, at på aftenskoleområdet er det jo sådan, at kommunerne for det første har muligheden for at regulere selv og fritage grupper for betalingen, og for det andet gør det, at regeringen er holdt op med at regulere de grønne afgifter, netop, at de fattigste, også pensionisterne, får et større rådighedsbeløb til sig selv.
Til hr. Ole Vagn Christensen
: Der har været en masse snak om det hykleriske.
Jeg tror, landets kommuner godt kan huske, hvor meget det kom til at koste dem, at de måtte leve under den udligningsreform, som Socialdemokratiet fik gennemført, og det vil jeg overlade til dem.
Jeg skal blot bekræfte, at jeg selvfølgelig stadig væk har tillid til, at indenrigsministeren vil gøre, som han har lovet Kommunaludvalget, nemlig både at kigge på de konkrete problemer og også kigge på den langsigtede løsning. Til hr. Bjarne Laustsen: Jeg har absolut ikke sagt, at det er marginale problemer i spørgsmålet om arbejdsløshed.
Det er et meget alvorligt problem.
Jeg siger bare, at i forhold til hvad nogle politikere svinger sig op til at tro, at de kan gøre, er det måske marginalt, hvad realiteterne rent faktisk er, og det er ligegyldigt, hvilken regering og hvilken position der måtte være. Det, vi har gjort, er, at vi har stoppet med at påføre erhvervslivet de byrder, som den tidligere regering havde planlagt.
Vi har lavet en iværksætterpakke fremadrettet.
Og alt det sammen med den allerede gennemførte konkurrenceevnepakke tror jeg på vil styrke erhvervslivet langt mere end den byge af byrder og afgifter, som Socialdemokratiet havde planlagt.
Så når vi nok ikke 200, men lad os prøve.
Til fru Line Barfod ...
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen sagde, at det var et marginalt problem, at der blev 14.000 flere arbejdsløse til næste år.
At det kommer til at koste 1,8 mia. kr. mere i overførselsindkomst,
er åbenbart også et marginalt problem.
Sådan måtte jeg forstå det, hr. Kristian Jensen sagde.
Hr. Kristian Jensen mente også, at det var marginalt, hvad Folketinget og regeringen kunne gøre ved det.
Deri er vi rygende uenige.
Fra 1994 og frem til 2001 lykkedes det den tidligere regering at nedbringe arbejdsløsheden med 220.000 personer og faktisk at øge beskæftigelsen og arbejdsstyrken.
Det kan jeg nu forstå var o.k., men at der kommer 14.000 flere, skal vi ikke gøre noget ved.
I hvert fald er det eneste svar, man har på det, en konkurrenceevnepakke, som blev vedtaget sidste forår, som slog arbejdsmiljøet i stykker.
Der var ikke spor om at skabe nye arbejdspladser, overhovedet ikke.
Derfor er det interessant, hvad det er, Venstre vil sætte i stedet nu, når deres tal klart og tydeligt siger, at der bliver flere arbejdsløse.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-09:
Vi fik en omgang mere om hykleri.
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Jensen, at da den tidligere udligningsreform blev vedtaget, var det en god udligningsreform.
Men vi erkender, at der burde kigges på den, fordi lønudviklingen og sociale udgifter ikke stod i forhold til hinanden over hele landet.
Og særlig i de udsatte områder, som vi har været inde på, var det her et stort problem.
Det, vi første gang hørte hr. Kristian Jensen sige, var, at de måtte affinde sig med også til næste år at få fattighjælp fra staten, selv om det i virkeligheden er, fordi der er sket en skævvridning af Danmark, når det drejer sig om lønudviklingen og de sociale udgifter. Selv om der blev sagt en hel masse om hykleri, bekræftede hr. Kristian Jensen, at regeringen havde det mål, at det her ville man gøre noget ved.
Og det glæder vi os til.
Line Barfod (EL), 2002-12-09:
Det er jo godt at høre, at regeringen går ind for frihed, så glæder vi os bare til at se det omsat i praksis.
Regeringen havde jo også talt om, at det her skulle være ungdommens finanslov.
Det blev det så ikke til, der blev skåret ned på ungdommen i stedet.
Så kan man sige, jamen Dansk Folkeparti har jo brystet sig meget af, at det, man har opnået ved at støtte regeringen i det omfang, man har gjort, er, at så har man tilgodeset de ældre og pensionisterne.
Hvordan ser det så ud i virkelighedens verden?
Jeg har lige snakket med datteren til en dame på 78 år.
Hun får ikke del i ældrechecken, fordi hun har lidt ATP fra sit liv på arbejdsmarkedet.
Hun er 78 år, men har holdt sig i gang, bl.a. ved, at hun dyrker dans, gymnastik og svømning, og det har betydet, at hun indtil nu ikke har haft behov for hjemmehjælp og altså klarer sig uden at skulle have offentlig hjælp.
Men nu betyder den forhøjelse af brugerbetalingen, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført, at hun ikke har råd til at fortsætte med dans, gymnastik og svømning, og det betyder formentlig, at hun fysisk får det langt dårligere og så får behov for hjemmehjælp.
Det er ikke at tilgodese de ældre, i hvert fald ikke, hvis man ønsker, at de skal klare sig selv.
Er det den type ændringer, som Venstre ønsker?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Til hr. Frank Jensen: Jeg brugte præcis det udtryk, at man havde afskaffet AUF-skatteskruen, og dermed har jeg også sagt, at det er den mulighed for at regulere, man har afskaffet.
Der kan ikke være nogen af de her uddannelsessteder, der har været i tvivl om, at det loft ville være der, og hvis det endelig skulle være et problem, er det sådan, at der rundtom på AMU-centrene er ledig kapacitet, hvis man vil flytte sig efter det.
Vi har været med til at gennemføre den liberalisering, og det står vi ved hundrede procent.
Vi mener, det er den rigtige strategi at køre, vi mener, det er den rigtige vej at gå.
Jeg må bare sige, at når jeg kigger i Økonomisk Redegørelse, som ikke bare tager et enkelt punkt i selskabsligningen ud, men tager selskabsskatterne samlet set, er det helt rigtigt, at der for 2002 står 38,6 mia. kr., mens der for 2003 står 38,4 mia. kr. Så kan det godt være, man kan komme med et finanslovforslag, men det her er den seneste og dermed den opdaterede version af, hvad regeringen og dermed staten har af forventninger til indtægter
, og derfor har hr. Keld Albrechtsen taget fuldstændig fejl i den argumentation, som hr. Keld Albrechtsen har haft. Til hr. Anders Samuelsen: Det er sådan, at hvis man kigger på andre nøgletal, på udviklingen i det private forbrug, på den kommende vækst, vil der i de år, vi kigger frem mod, være en stigende vækst i BNP, der vil være en stigende vækst i det private forbrug, det vil være muligt for befolkningen at råde over mere af deres egen indkomst, fordi skatter og afgifter ikke stiger.
Det er muligt for kommuner at få større frihed, fordi vi netop har bedt om at få ideer ind, der i øjeblikket er i gang med at blive omsat til en frihedspakke til kommunerne.
Borgerne får større valgfrihed, fordi de får mulighed for at vælge, hvilket sygehus de vil opereres på, de får mulighed for at vælge børnepasning, og derfor er det her en regering, der går ind for frihed.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Ligegyldig hvor mange gange, hr. Kristian Jensen farer op på Folketingets talerstol, så må man sige, at han ikke på nogen måder endnu har formået at modbevise, at det, regeringen indtil nu har stået for, er en ekstrem form for centralisme
på skole- og universitetsområdet
At erhvervslivet er under pres, har hr. Kristian Jensen selv bekræftet fra Folketingets talerstol, og at arbejdsløsheden stiger for første gang i mange år, er også en kendsgerning, som hr. Kristian Jensen ikke kan rende fra.
Man kan vel sige, at den her regering på nuværende tidspunkt er kendetegnet ved et skattestop, som er så stift, at det forhindrer den i at få sat skatten ned på arbejde, en centralisme, som er og burde være det fuldstændig modsatte af, hvad et liberalt parti burde stå for, og et bureaukrati - bl.a. illustreret ved de ordninger, som man har lavet på hjemmehjælpsområdet - som heller ikke burde være kendetegnende for et liberalt parti.
Det er, som om ordene skattestop, centralisme og bureaukrati, der efterhånden kan hæftes klart på Venstre, rimer mere og mere på beton.
Kan Venstre ikke snart prøve at få tid til noget forandring?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-09:
Vil Venstres ordfører påstå her fra Folketingets talerstol - det stod han og gjorde for et øjeblik siden - at Venstre ikke har medansvar for det?
Det er da utroligt. Så vil jeg godt spørge, om hr. Kristian Jensen er enig med skatteministeren, der har udtalt, at budgetteringen af selskabsskatten er sket med udgangspunkt i forventning om nogenlunde samme indtjening i selskaberne i 2003 som i 2002.
Hr. Kristian Jensen stod for et øjeblik siden og påstod, at når der nu er budgetteret med et fald i indtægterne fra skatteligningen på selskabsskatteområdet, så skyldtes det en afmatning i økonomien.
Vi ved jo alle sammen godt, det skyldes, at man afskediger personale og derfor ikke kan lave ligningen ordentligt mere.
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen: Tog ministeren fejl?
Har ministeren vildledt Folketinget, da han skrev
, at selskabsskatten for næste år bliver nogenlunde den samme som i år?
Jeg kan i øvrigt oplyse, at den er budgetteret til 3 mia. kr. mere i finanslovforslaget.
Så også dér giver
hr. Kristian Jensen Folketinget konsekvent forkerte oplysninger.
Det er efterhånden ved at blive en kedelig uvane.
Frank Jensen (S), 2002-12-09:
Jeg kan oplyse over for Tinget, at det faktisk er mig, der skylder hr. Buksti 100 kr., men det er jo et mere privat anliggende.
Hr. Kristian Jensen har nu fortalt os, at grunden til, at regeringen har indført et aktivitetsloft på vores arbejdsmarkedsuddannelser og brugerbetaling for arbejdsgiveren, er, at regeringen har fjernet en skatteskrue.
Jeg tror, at hr. Kristian Jensen kaldte det AUF-skatteskruen.
Så kan jeg oplyse over for hr. Kristian Jensen, og jeg håber, hr. Kristian Jensen vil bekræfte det fra Folketingets talerstol: Ja, det er rigtigt, at der var sådan en lovgivning, men den har aldrig været brugt.
Den såkaldte AUF-afgift har aldrig været i anvendelse, men det fjerner altså ikke, at regeringen har indført et aktivitetsloft, der gør, at 9 ud af 12 AMU-centre må stoppe aktiviteten omkring den 1. november, nogle har endda måttet stoppe lidt tidligere.
De har tusindvis af deltagere på venteliste fra store danske virksomheder, som ikke kan få efteruddannet deres medarbejdere, fordi man har nået aktivitetsloftet.
Man har så også fået brugerbetaling, men den brugerbetaling er indført, fordi man har mistet en afgift, som aldrig nogen sinde har været bragt i anvendelse.
Jeg tror, at selv hr. Kristian Jensen må kunne forstå, at det er uforståeligt ikke kun for virksomhederne, men også for dem ude på AMU-centrene.
Så jeg håber, hr. Kristian Jensen vil tage det op til overvejelse, når hr. Kristian Jensens rådgivere nu har rådgivet hr. Kristian Jensen så dårligt, nemlig har bildt ham ind, at der har været en afgift.
Den har aldrig været i anvendelse.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Nej, det er vi ikke enige i.
Og det fremgår faktisk allerede tydeligt, da vi allerede i dag ud fra Mifresta-rammen har afsat penge til indførelse af joint implementation.
Så derfor er det ganske klart, at det er et område, vi ikke er enige i.
Jeg kan i øvrigt sige, at der i dag forhandles i EU om, hvorledes kvoter skal fortolkes og forhandles og klarlægges, så det er en proces, der er i gang.
ingen grund til at fremmane et billede af, at der skulle være uenighed i regeringen.
Når regeringen fremlægger sin klimastrategi, så er det naturligvis også en strategi, som Venstre står bag.
Derfor vil det også være Venstres strategi på samme måde, som jeg er ret overbevist om, at det også vil være den konservative strategi på området.
Til fru Sandy Brinck
: Det er fuldstændig forkert, når man prøver at lade, som om satspuljepengene ikke bruges fornuftigt.
Det er sådan, at der gøres en indsats for at bryde den negative sociale arv, både inden for satspuljeområdet, hvor der for første gang gøres en massiv indsats netop på det her område, mens der samtidig også er en mindre pulje uden for aftalen med Dansk Folkeparti sammen med de øvrige forbedringer på det sociale område, der er aftalt med Dansk Folkeparti, der også går til at bryde den negative sociale arv.
Til hr. Jacob Buksti: Det var det største eksempel på socialdemokratisk misundelsespolitik, jeg længe har hørt.
Hr. Jacob Buksti må have den opfattelse, at hvis hr. Frank Jensen får 100 kr., men hr. Jacob Buksti ikke får det, ja, så har hr. Jacob Buksti mistet 100 kr.
Hvis nogen får en engangsydelse, der supplerer deres meget sparsomme økonomi, ja, så har andre mistet, hvis ikke de får den. Nu er det sådan, at den her ydelse er en engangsydelse for 2003.
Alle de, der har sparet op på ATP, vil modtage deres ATP-ydelse i den periode, de får, indtil de ikke længere lever.
Det betyder naturligvis, at der er noget for dem år efter år efter år, og jeg må bare sige, at når man kigger på det svar, som finansministeren har givet i Finansudvalget på spørgsmål 26, så står det ganske klart i næstnederste afsnit: Der er med andre ord ikke tale om, at en pensionist med ATP mister boligydelse.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-09:
Tidligere spurgte jeg udtrykkeligt partiet Venstre om, hvordan de forestiller sig, at Danmark skal leve op til sine klimaforpligtelser.
Hr. Kristian Jensen svarede så på regeringens vegne, hvorefter vi endnu en gang fik bekræftet, at Venstre tilsyneladende er regeringen.
Vi fik også bekræftet, at der er andre steder end i Rusland, hvor der er varm luft.
Det er der også i regeringens
klimastrategi
Der var én interessant ting i det, hr. Kristian Jensen sagde, nemlig at regeringen står ved Kyotoforpligtelserne.
Regeringen står ved, at vi skal reducere med 21 pct. i vores CO2-forbrug.
Og så vil han i øvrigt gerne vente med at svare på spørgsmålet, til regeringen fremlægger sin strategi i januar.
Det forstår jeg godt, for det er jo ikke særlig sjovt at udskyde sine strategier.
Det er der en grund til.
Det er selvfølgelig, at man ikke er enig og derfor må afvente en eller anden form for forhandling, går jeg ud fra, mellem V og K.
Men jeg vil så gerne spørge helt specifikt om et princip: Er hr. Kristian Jensen enig i, at hvis man skal købe sig til alle disse reduktioner, f.eks. for 1 mia. kr., så må de penge i det mindste komme oven i de penge, vi i dag bruger på miljøforbedringer over Mifresta-rammen på ulandsbistand rundtomkring i verden, ellers får vi jo ingen CO2 forbedringer?
Altså er Venstre enig i, at den 1 mia. kr. eller hvad det nu er, der skal bruges til at indkøbe CO2-kvoter, kommer oven i det, vi bruger i dag?
Sandy Brinck (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen svarede på mit spørgsmål om den sociale arv tidligere sådan frisk og frejdig ved at henvise til satspuljen.
Det er jo ikke nogle nye penge.
Men når nu denne regering så markant har slået på, at den vil bryde den negative sociale arv, så er det altså for sølle at komme med en ekstra indsats på mindre end 1 kr. pr. borger.
Og når man så samtidig giver mulighed for at sortere i børnene til daginstitutionerne, sortere dem væk fra fællesskabet, væk fra andre børn, så må man spørge, om hr. Kristian Jensen kan forklare, hvad det er for en pædagogisk tankegang, der ligger bag, at Venstre tror, at man bryder den negative sociale arv ved at sortere børn væk fra fællesskaber og væk fra pædagogiske dagpasningstilbud.
Vi forstår det ikke.
Jacob Buksti (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen sagde, at der var ikke nogen, der mistede noget ved ældrechecken.
Så vil jeg gerne bede hr. Kristian Jensen bekræfte, og det kan han lige så godt, for det fremgår af de svar, der er givet af finansministeren til Finansudvalget, at punkt 1: De 135.000 førtidspensionister og efterlønnere, som de sidste 6 år har indbetalt frivilligt til ATP, vil kunne få 2.000-3.000 kr.
De 2.000-3.000 kr. modregnes krone til krone i de 5.000 kr.
Det vil sige, at de får 5.000 kr.
De får ikke noget ud af at have indbetalt de 6 år til ATP.
Punkt 2: Hvis det er sådan, at man har 4.800 kr. eller mere i ATP, så får man ingenting.
Dvs. at hvis man har 4.800 kr., så mister man 5.000 kr.
Dvs. at med en ekstra indkomst på 5.000 kr. mister man 6.100 kr., en beskatning på 122 pct. Hvis hr. Kristian Jensen ikke forstår det, så må hr. Kristian Jensen gå hjem og læse de svar, som
finansministeren har givet
Der er ganske vist et, som finansministeren har store problemer med, og det er vi ved at undersøge.
Det er direkte misinformation af Folketinget, men det skal vi nok undersøge senere.