runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Det kan jeg ikke svare på her.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Tak for svaret.
Den konservative ordfører mener vel ikke, at det færøske Lagting også har accepteret denne opfattelse af den danske grundlovs begrænsninger osv. ved at vedtage disse lovforslag?
Det var specielt ordførerens bemærkning om grundloven, som jeg hæftede mig ved.
Som han rigtigt siger, har der jo været divergerende opfattelser fra gammel tid om hele det grundlag, som hjemmestyreordning og det hele bygger på.
Men jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at selv om man havde en anden opfattelse på Færøerne, skulle man lægge den danske grund lov til grund.
Var det ikke rigtigt opfattet, og hvordan skal det forstås?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-18:
Lad mig først gøre en betragtning over lovforslagets sådan, skal vi sige, tekniske udformning.
Jeg må sige, at jeg synes, det er et prisværdigt kort og klart lovforslag.
Det er meget nemt at forstå, og det er, synes jeg, bygget vældig godt op.
I otte små paragraffer træffes der her en meget principiel, vigtig beslutning på Færøerne om, at Færøerne overtager alle sager med undtagelse af dem, som er nævnt i § 1, stk. 2, og som jo er, for at læse op af teksten: statsforfatningen, statsborgerskab, Højesteret, udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik og valuta- og pengepolitik.
Øvrige sager kan Færøerne selv overtage.
Nogle kan de overtage helt og holdent efter egen beslutning og selv sætte det i værk, men der er jo dog en lille liste 1 føjet til lovforslaget, hvori der er nævnt en række sagsområder, hvor overtagelsen af områderne forudsætter en forhandling mellem de færøske myndigheder og den danske regering.
Så jeg vil gerne rose lovkvaliteten af dette her.
Det er klart, og det er et meget principielt lovforslag, som Det Radikale Venstre med stor glæde vil støtte.
Den lovgivning, der er knyttet dertil, nemlig L 170, som finansministeren har fremsat, kan jeg ligeledes give tilslutning til.
Vi må selvfølgelig se på i udvalget, om der kan være nogle personalemæssige problemer i lovforslaget.
Jeg kan ikke tilbageholde den betragtning, at hr. Høgni Hoydal jo burde være en meget glad mand i dag.
Dette her er et stort skridt i retning af, at Færøerne selv overtager flere sager til egen afgørelse.
Det må jo da være en dejlig dag.
Til min overraskelse erfarer jeg, at sådan forholder det sig slet ikke.
Hr. Høgni Hoydal er direkte sur over, at Færøerne nu skal bestemme noget mere over egne forhold, men sådan er verden jo undertiden så paradoksalt indrettet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Det er naturligt, at det forhold, vi har drøftet tidligere på dagen vedrørende forholdet til grundloven, også er gældende, når det drejer sig om overtagelse af sager og sagsområder.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-18:
Jeg hørte til min overraskelse hr. Høgni Hoydal kritisere, at dette var forelagt for det færøske Lagting, og det har jeg meget svært ved at forstå.
Jeg kunne forestille mig en tale, hr. Høgni Hoydal ville holde her i dag, hvis vi gennemførte en omfattende revision af hjemmestyreforholdet uden at forelægge det for de relevante færøske myndigheder.
Hvad ville vi dog ikke have fået af skældud for det, med rette?
Kan hr. Høgni Hoydal ikke indse, at det virker i hvert fald lidt mærkeligt for os her i salen at få det bebrejdet, at man har forelagt det for de relevante færøske myndigheder?
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Jo, jeg forstår meget godt, at man kan finde det, jeg siger, mærkeligt, og jeg skal prøve at redegøre lidt nærmere for situationen.
Man kan jo gennemføre aftaler som aftaler mellem lande, det har Færøerne og Danmark gjort før, også aftaler mellem regeringen og landsstyret.
I det her tilfælde har man ønsket en lovgivning; man gennemfører altså en aftale som lovgivning i to parlamenter.
Men som vi har fået det forelagt, så har det været et direkte krav fra den danske regering, at denne lovgivning i sin danske form skulle igennem det færøske Lagting, før den blev besluttet.
Det tror jeg hr. Anfinn Kallsberg kan bekræfte.
Og man har så sagt: Jamen vi bliver nødt til at godtage det krav, for ellers får vi ikke noget som helst.
Og det er det, jeg kritiserer.
Det færøske Lagting kan gennemføre sin lovgivning, vi kunne også godt have behandlet en aftale.
Men her har man altså gennemført to love i det færøske Lagting, en færøsk lov, som har én udlægning, og så denne her danske lov med alle sine bemærkninger og alle sine bilag, som en stor del i hvert fald af det færøske Lagting ikke er enig i.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-18:
Jeg forstod på hr. Høgni Hoydal, at det nærmest var et udtryk for politiske rævekager, at man nu også ville have, at Færøerne selv skulle betale for de sagsområder, de overtager.
Der vil jeg da lige minde hr. Høgni Hoydal om, at den, der holder festen, som regel også betaler for musikken.
Er hr. Høgni Hoydal ikke enig i det?
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jo, fuldstændig enig.
Og jeg kan jo også henvise til, at jeg selv som ansvarlig minister var den, der lagde det forslag frem, hvor vi overtog betalingen af sagsområder, som vi havde overtaget administrationen af, til et beløb på 366 mio. kr.
Og ser man det i relation til befolkningsstørrelsen, vil det svare til et beløb i Danmark på 40-50 mia. kr. om året.
Så selvfølgelig skal vi betale for det, det er der ingen som helst tvivl om.
Det, jeg bare siger, er, at jeg ikke accepterer den holdning, at man ligesom giver noget.
Efter vores mening tager vi nogle områder hjem til Færøerne og betaler dem selv, og selvfølgelig overtager vi betalingen af det, men det er ikke noget, man får som sådan.
Det er ikke en gave, man får, det er en simpel rettighed, som vi tager hjem til Færøerne.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jeg skal bare spørge hr. Anfinn Kallsberg, om han vil stemme for disse lovforslag, både det foregående og disse forslag.
Er det rigtig forstået, at det blev sagt i Lagtinget, at man ikke vedtog de danske bemærkninger til lovforslaget, og at man tog afstand fra det, der står i de danske bemærkninger til lovforslaget?
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-18:
Det er sådan, at på Færøerne har vi jo to lovforslag, og jeg har taget stilling til begge lovforslagene og stemt for begge lovforslagene, men når der ikke er de samme bemærkninger i de to, som går imod hinanden, kan jeg af gode grunde ikke stemme for begge to.
Men jeg har henvist til mine bemærkninger i det ene i det andet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Forslaget omfatter de færøske myndigheders overtagelse af sager og sagsområder efter forhandling mellem den danske regering og Færøernes landsstyre.
Forslaget indebærer en væsentlig udvidelse af de sager og sagsområder, som de færøske myndigheder kan overtage efter den gældende hjemmestyrelov.
De færøske myndigheder vil således kunne overtage samtlige sager, bortset fra sager hvor hensynet til rigsenheden forhindrer det.
Det er jo sagsområder, som allerede har været omtalt.
Det er udenrigs- og sikkerhedspolitik, forsvarspolitik samt valuta- og pengepolitik.
Som Konservative støtter vi denne modernisering af forholdet til Færøerne, og forslaget skal efter vores opfattelse give mulighed for, at disse sagsområder overgår til de færøske myndigheder, således at Færøerne selv kan træffe beslutning på alle de væsentlige områder.
På Færøerne har landsstyret ved fremsættelsen af forslaget til landstingslov lagt en anden opfattelse af Færøernes forfatningsmæssige status end den, der er udtrykt her i forslaget, til grund.
Det ændrer dog ikke ved kravet om, at relationen til grundloven naturligvis skal være i orden, som det jo også er fremgået af debatten her flere gange i dag.
Når forslaget er vedtaget både i Danmark og på Færøerne, vil det retlige grundlag for overtagelse af disse sagsområder være etableret.
Herefter er det op til Færøerne, hvornår man vil overtage de enkelte sagsområder.
Samtidig overtager Færøerne naturligvis selv de udgifter, der er knyttet til de enkelte sagsområder.
Vi ønsker et samarbejde med Færøerne, hvor flest mulige sagsområder overgår til Landstinget for dermed at give færingerne størst mulig indflydelse på egen situation, og vi finder denne aftale god og retfærdig.
Vi behandler også i denne runde L 170.
Forslaget har til formål at regulere visse spørgsmål i forbindelse med de færøske myndigheders overtagelse af disse sager og sagsområder.
Forslaget skal jo naturligvis ses i sammenhæng med det, vi lige har gennemgået, og det er spørgsmålet om placeringen af personale, de ansattes forhold i forbindelse med overtagelsen og hermed muligheden for frivilligt at overgå til færøske myndigheder for danske tjenestemænd.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Jamen hele hvalfangstdiskussionen er jo et interessant politisk tema, hvor det er velkendt, at der inden for rigsfællesskabet er forskellige opfattelser.
Sådan er det jo.
Med et rigsfællesskab må man sige, at der er ét folkeretssubjekt, for nu at bruge det fine udtryk, og man kan jo ikke have flere til at tale på et riges vegne.
Det er jo derfor, at denne lov giver mulighed for, at i sager, der er fuldt overtaget af Færøerne, kan Færøerne forhandle på rigets vegne og indgå aftaler.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-18:
Som jeg gav udtryk for i min tale, var det blot en understregning af, at disse aktiver vederlagsfrit overgives til Færøerne, og at jeg ser det som en naturlig ting.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Så fik vi den samme svada igen om skyggeboksning osv. osv.
Jeg vil gerne understrege over for statsministeren, at det ikke er hr. Høgni Hoydal eller det parti, han står for, som er kommet med 60 siders opremsninger af den danske statsrets opfattelse af juridiske spidsfindigheder og teoretiske diskussioner.
Det har været et krav fra den danske regering.
Som han rigtigt nævner, har jeg selv været inde i denne proces.
Jeg har hele tiden sagt, at der ingen grund er til, at man skal binde hinanden til disse fastlåsninger i gammel dansk statsret eller andet.
Vores forslag var at lave et enkelt forslag, der sagde, at nu overgår disse områder til Færøerne, punktum – ikke nogen begrænsninger og ikke noget om, hvad man ikke kan overtage, men at nu overgår det til Færøerne, punktum.
Det var det forslag, vi arbejdede med.
Jeg har aldrig nævnt, at vi skulle ændre den færøske hjemmestyrelov, heller ikke i min tale i dag.
Det, jeg sagde, var, at man kunne have lavet en aftale mellem den danske regering og landsstyret om overtagelse af disse områder.
Det har man f.eks. gjort i forbindelse med skibstilsyn og havmiljø osv.
Men jeg vil gerne spørge statsministeren, når han nu igen henviser til hjemmestyreloven og alle de her juridiske spidsfindigheder og de her teoretiske diskussioner, som han ellers siges ikke at være så interesseret i: Hvordan kan det være, at man gennemførte en militærlovgivning sat i kraft for Færøerne imod et enigt Lagting, når nu de færøske myndigheder, som statsministeren siger, skal høres i alle spørgsmål vedrørende Færøerne?
Jeg vil ikke indgå i en konflikt med hr. Anfinn Kallsberg.
Jeg konstaterer bare, at behandlingen af disse forslag, som gælder nogle grundlæggende rettigheder, hvor man i lovgivningen sætter nogle begrænsninger for, hvad man kan og ikke kan, burde have en behandling, der ikke blot varede længere i Lagtinget, men hvor man også fik belyst alle de ting, som man er i tvivl om, og hvor man havde eksperter inde.
Jeg mener også, der burde have været en folkelig debat om sådan et skridt som det her, som nogle har kaldt historisk.
Hvis man er enig i det, hvorfor er man så bange for at få det behandlet i offentligheden og blandt det færøske folk?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
I Danmark er det jo sådan, at der skal gå 30 dage, fra man fremsætter et lovforslag, til det kan godkendes endeligt.
Så mit spørgsmål er kun: Er der andre regler på Færøerne, end der er her i landet, så vidt det er ordføreren bekendt?
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Nej, der er nogenlunde de samme regler om, at der skal gå en vis tid fra fremlæggelse til første behandling.
Der skal sædvanligvis gå 1 måned.
Men her er der altså blevet givet dispensation i forbindelse med behandlingen.
Jeg tror måske, at vi senere i dag får et svar, hvorfor det har så stor en hast, om det er et krav fra det færøske landsstyre, eller om det er regeringen, der ønsker det gennemført.
Det har vi heller ikke fået en klar udmelding om.
Jeg kan så tilføje, at nu siger man jo, at der er en stor enighed i det færøske Lagting, og forslaget blev så stemt igennem, men der blev også fra de partier, der stemte for, sagt, at der havde været visse krav fra den danske regering, som de ikke var glade for, bl.a. at man skulle behandle danske lovforslag i Lagtinget osv. osv.
Det kan jeg jo vende tilbage til.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-18:
Med det her forslag er det sådan, at der ikke er givet dispensation med hensyn til tidsfristen for behandlingen i Lagtinget, men det er rigtigt, at det er fremsat efter den sidste dag, hvor man kan forelægge sager for Lagtinget, som er den 5. marts.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Det kan jeg bekræfte, og jeg skal heller ikke gå længere ind i de færøske overvejelser.
Det er en debat, vi har taget på Færøerne, og som vil fortsætte der.
Jeg ønsker ikke at stå her i noget oppositionsforhold til hr. Anfinn Kallsberg.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-18:
Det har været en diskussion om, hvor stor betydning det her lovforslag har for Færøernes deltagelse i udenrigspolitiske spørgsmål, og hvor stor ændring det medfører.
Men jeg synes, at det er rigtigt at gå tilbage til at se på, hvor den hjemmel er, som Færøerne i dag udøver sin politiske kompetence ud fra.
Det er nemlig hjemmestyreordningens § 5, hvor der står, at rigsmyndighederne har afgørelsen i spørgsmål, der angår rigets forhold til udlandet.
Det er den lovmæssige vedtægt, som er gældende for Færøerne i dag.
Men man har nok med tiden set, at det, når man skal udvikle sig som et samfund, er nødvendigt, at man også på det udenrigspolitiske område får kompetence.
Det har så udmøntet sig i en praksis igennem årene, hvor Færøerne f.eks. først og fremmest sammen med det danske Udenrigsministerium har forhandlet fiskeriaftaler med sine naboer i Nordatlanten.
Siden har det så også udviklet sig til på handelsområdet at gælde handelsaftaler med andre lande, og efterhånden er der kommet mere og mere pres på at komme videre i den her proces.
Det, som ligger i det foreliggende lovforslag, er stort set, at man nu lovmæssigt formaliserer den praksis, som er gældende.
Og dog.
Der er nogle ændringer, som er kommet ind i dette lovforslag, og som jeg synes går i den rigtige retning.
Nu bliver der her fra talerstolen sagt, at man er bange for, at der sættes et skot op, når der nu i lovform stadfæster det, som er gældende praksis, sådan at vi ikke kan komme videre i den udenrigspolitiske udvikling.
Det er jeg ikke enig i, for vi er jo i en forrygende udvikling særlig på det udenrigspolitiske og globale område.
Det har ikke været nogen nem opgave at få det her lovforslag igennem på Færøerne, for der er grundlæggende uenighed mellem danske rigsmyndigheder og hele det politiske spektrum på Færøerne med hensyn til, hvordan man skal formalisere sådan nogle ting.
Men jeg er taknemmelig for, at man fra dansk side og fra færøsk side har fundet sammen om det pragmatiske i at lave den her ordning, og jeg er forvisset om, at det at gennemføre dette forslag ikke sker med det for øje, at man skal inddrage nogen beføjelser, som vi allerede har fået på Færøerne.
Derfor har man også på Færøerne fremsat et særligt lovforslag, hvor Lagtinget har ytret sin mening og særlig sine generelle bemærkninger, som er en del af denne sag.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Nu brugte statsministeren en stor del af sin tale på min person.
Det skal jeg lade ligge.
Jeg er mere interesseret i det, som statsministeren sagde om selve indholdet i forslaget.
For det første vil jeg til diskussionerne om det her med at lytte til det færøske folk spørge: Hvornår har det færøske folk afgivet disse rettigheder til Danmark?
Hvornår har man sagt, at man ikke kan handle selv i udenrigspolitiske anliggender?
Hvornår har det færøske folk besluttet det?
Det andet er, at statsministeren nævnte § 1 og bemærkningerne dertil, så vil jeg spørge om bemærkningerne til § 2, hvor der står: »Aftaler, som indgås i medfør af § 1, betegnes som aftaler mellem enten »Kongeriget Danmark for så vidt angår Færøerne« eller »Kongeriget Danmark for så vidt angår Færøerne og Grønland«.
Disse betegnelser viser, at Færøernes landsstyre henholdsvis Grønlands landsstyre handler på hele rigets vegne og ikke som et selvstændigt folkeretssubjekt.
« Er det rigtigt forstået?
Er det sådan, det skal opfattes?
For det må jeg protestere imod.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Vi er tilbage ved den diskussion, som jeg tog fat i i mine bemærkninger, nemlig at hr. Høgni Hoydals udgangspunkt er et helt andet.
Hr. Høgni Hoydals udgangspunkt er, at han ønsker, at Færøerne skal være selvstændig.
Det er respektabelt, og den kamp må hr. Høgni Hoydal så tage på Færøerne.
Lad mig gentage: Det er op til det færøske folk selv at beslutte sin egen fremtid.
Ønsker man selvstændighed, kan man få det.
Det er kun et spørgsmål om at træffe en beslutning på Færøerne.
Det vil sige, at indtil da opererer vi altså inden for rigsfællesskabets rammer, og der siger det sig selv, at rigsfællesskabet som sådan kun kan fremtræde som ét folkeretssubjekt.
Det siger sig selv.
Vil man have ændret det, skal man kræve selvstændighed.
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
Det er til spørgsmålet om, hvorfor det skal gå stærkt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Jeg vil minde om, at for så vidt angår Grønland, altså den udenrigspolitiske fuldmagt til Grønland, har der ligget et lovforslag i meget lang tid, det har bare ligget og ventet.
Sagen har været kendt lige så længe, for så vidt angår Færøerne, her har det bare taget lidt længere tid at gennemføre de afsluttende drøftelser og forhandlinger.
Der er jo ikke noget underligt i, at når man gennem meget lang tid har drøftet og forhandlet en sag, vil man også gerne have, at den når sin afslutning, når der er opnået enighed.
Det er simpelt hen derfor, at der er et fælles ønske om, at vi nu lige så godt kan afslutte sagen, efter at den har været tygget igennem så længe.
Jeg vil meget stærkt afvise, at der skulle være tale om nogen hastesag.
Tværtimod er det en sag, der har været behandlet i, jeg havde nær sagt årevis.
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
Det er muligt, det har været behandlet i årevis på regeringsniveau.
Men det, jeg spørger om, er, hvorfor det skal gå så stærkt på parlamentsniveau.
Det synes jeg jo er nok så interessant.
Det er ikke nok, at vi kan se forskellige steder, at statsministeren forhandler med nogen om at lave et lovforslag.
Vi kan jo først begynde at behandle lovforslaget, når vi får det fremsat i Folketinget.
Det er derfor, jeg spørger til, hvorfor man har ønsket, at det skulle gå så stærkt i de tre parlamenter, så der ikke er tid til en ordentlig udvalgsbehandling, hvor vi kan få belyst de forskellige spørgsmål, der bliver rejst, f.eks. det spørgsmål, hr. Høgni Hoydal rejser om, hvad der ligger i, at Færøerne ikke kan betragtes som et selvstændigt folkeretssubjekt, når vi samtidig for nylig har fået anerkendelsen i forhold til det grønlandske folk af, at de skal betragtes som et folk i folkeretlig henseende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Det gælder alle sager og selvfølgelig også denne.
Der står ingen steder skrevet noget om, hvornår Folketinget skal afslutte sit arbejde.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Så sent som den 4. april i år underskrev Færøernes lagmand og Danmarks statsminister aftalen, der ligger til grund for disse to lovforslag.
Som en af dem, der har fulgt forholdet mellem Færøerne og Danmark på godt og ondt siden banksagen i begyndelsen af 1990'erne, er det mig en stor glæde både personligt og som Venstres ordfører at kunne medvirke til behandlingen af disse to lovforslag.
De repræsenterer virkelig en ny æra i forholdet mellem Færøerne og Danmark.
For at citere fra de generelle bemærkninger til den færøske udgave af overtagelsesloven, så er der nu – måske lidt populært sagt – tale om at vende ordningen på hovedet i forhold til den hidtidige hjemmestyrelov.
Det betyder, at hvor hjemmestyreloven indtil nu direkte nævner sagsområder, som kan overtages, så nævner det forslag, vi behandler nu, de sagsområder, som ikke kan overtages. Der tages altså nu højde for sagsområder, som kan opstå i fremtiden, uden at vi i dag er i stand til at definere dem.
Som et enkelt eksempel kan nævnes medieansvarsloven, som man ikke havde fantasi til at forholde sig til, dengang hjemmestyreloven blev udformet.
De områder, som ifølge dette lovforslag ikke kan overtages, er statsforfatningen, statsborgerskab, Højesteret, udenrigs- og sikkerhedspolitik samt valuta- og pengepolitik.
De sager, der ifølge forslaget kan overtages, er opdelt i to kategorier.
Den første dækker de områder, der umiddelbart kan overtages efter færøsk ønske, og den anden dækker de områder, der først kan overtages efter forhandling med de danske myndigheder.
Det er altså ikke et udtryk for, at de danske myndigheder vil være afvisende.
Kort sagt, fra nu af er det det færøske Lagting og landsstyre, der bestemmer tempoet.
For god ordens skyld skal nævnes, at der med dette ansvar også følger økonomiske forpligtelser.
Dog fastholdes statens tilskud til de områder, der allerede er overtaget med tilhørende statsligt tilskud, dvs. social- og sundhedsområderne.
Derudover er der lavet en særlig aftale om Vágar Lufthavn, hvor Investeringsfonden tænkes anvendt til opdatering og forbedring af lufthavnen.
Det er et forslag, som er helt i tråd med Venstres opfattelse af, hvad Investeringsfondens midler kan bruges til.
Det andet forslag, vi behandler nu, L 170, omhandler de personalemæssige spørgsmål i forbindelse med overdragelsen af de pågældende sagsområder.
I den forbindelse har tjenestemænd mulighed for at vælge, om de vil overgå til de færøske myndigheder eller fortsætte ansættelsesforholdet til den danske myndighed under de færøske myndigheder.
Alt i alt er det to fremragende forslag, som Venstre kan give sin varmeste anbefaling.