runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Jeg vil sige med hensyn til det her med sikkerheden, at direktivet jo foreskriver, at der skal være en køre-hvile-tid på 6 timer.
Det skulle jo have noget med sikkerhed at gøre.
Men i dag er det sådan, at der kun må være 4½ time, inden der skal være pause.
Hvordan hænger det sammen med sikkerhed?
Det må jo give den modsatte effekt, hvis man forlænger den tid.
Det kan jeg ikke rigtig få til at hænge sammen.
Jeg tror, der er noget, Venstre har overset i den her forbindelse.
Venstre har jo haft meget fokus på sikkerhed og har ladet sig pådutte, at det her er et direktiv, der går på sikkerheden, men der er helt andre bagtanker med det her direktiv.
Tværtimod er det her med til at gøre, at vi får ét stort indre marked, som der også lægges op til i forfatningen, som vi skal have her til efteråret, og så går det endnu mere hårdt ud over den danske arbejder.
Men i den forbindelse er Venstre vel også ligeglad med, hvor arbejdspladserne ligger, om de ligger i Danmark eller i EU, i Polen eller i Italien.
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
I Venstre har vi i høj grad også kigget på de ulykker, der har været, og de kalder jo på en reaktion, og vi har sat trafiksikkerheden meget højt.
Vi lever i en international verden, hvor man er nødt til også at skabe nogle ensartede vilkår, og det er det, vi har lagt vægt på her.
Der kan så være nogle forskellige teknikaliteter, ja, og det må vi så kigge på og slås med undervejs, men det er klart, at sigtet er, som jeg har redegjort for, trafiksikkerheden.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Det er jo også et stykke tid siden.
Jeg ved godt, at hr. Ole Sohn har nogle langt, langt større erfaringer ovre i den del af verden fra før i tiden, så det burde jeg ikke have sagt, når hr. Ole Sohn er til stede her i dag.
Det er korrekt.
Marion Pedersen (V), 2005-03-01:
Folketinget nåede kun til første behandling, da processen blev afbrudt af valget.
Forslaget handler om, at Lønmodtagernes Garantifond efter den 7. oktober 2005 også dækker lønkrav under betalingsstandsning, og ligeledes dækker den de krav, der kommer fra arbejdstagere, som er ansat hos virksomheder, som opererer for andre EU-lande, men hvor arbejdstageren er beskæftiget i Danmark.
Ministeren har bl.a. taget sidste afsnit af § 95, stk. 1, ud.
Da forslaget ikke går ud over direktivets indhold, og da det må antages at sikre både medarbejdere og virksomheder bedre muligheder i forbindelse med redning af firmaerne, skal jeg på Venstres vegne støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Lovforslaget her er et ganske fornuftigt forslag, og det er måske et eksempel på det, som hr. Bent Bøgsted og undertegnede udvekslede erfaringer om for lidt siden: at man rent faktisk godt kan gøre et direktiv bedre, end der oprindelig var lagt op til.
Så hr. Bent Bøgsteds bemærkninger duer ikke, i hvert fald ikke sådan generelt set, og det er vel noget, vi godt ved, men man skal jo have lov at komme med de bemærkninger, som hr. Bent Bøgsted gjorde.
Jeg synes alligevel, at når vi taler om lovforslag om information og høring af lønmodtagere, er det vigtigt i en verden, der er meget global, at uanset hvor man er henne i fællesskabet, er det vigtigt, at lønmodtagerne får en viden om: Hvordan ser det ud med vores arbejdsplads både i morgen og i overmorgen og et stykke ud i fremtiden?
Hvilke planer har virksomheden med medarbejderne og med produktionen?
Skal der flyttes nogle dele af produktionen, skal der indskrænkes, skal man udflytte, eller hvad skal man?
Og jeg synes faktisk, det er rigtig godt, at vi her tager fat på de forhold.
Tallet er kommet ned til 35.
Det kunne måske være ønskeligt, at det var kommet længere ned, så der ville være flere virksomheder, der bliver omfattet af det, men vi synes, det er godt, at medarbejderne får denne her mulighed, således at man får lejlighed til kvalificeret at drøfte, hvad der skal ske, for de virksomheder, der i dag har en ordentlig personalepolitik og investerer i mennesker og i de ressourcer, som vi hver især har som lønmodtagere, ja, det er også dem, der klarer sig på arbejdsmarkedet.
I stedet for bare at tale om udflytning og flytte til Oldenburg i Østtyskland, og hvad man ellers kan finde på, så er det fornuftigt at have en god dialog med medarbejderne om: Hvordan og hvorledes kan vi udvikle vores virksomhed?
Og det foregår jo kun ved, at man inddrager medarbejderne i beslutningsprocessen frem for at træffe beslutninger hen over hovedet på folk.
I stedet for at man først skal til at gå ind i sagen og efterrationalisere, så er det væsentligt, at man kommer på forkant, og det kan man kun gøre ved, at der informeres og gives mulighed for, at medarbejderne kan blive hørt i de sager her.
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
Jeg vil gerne fortsætte med spørgsmålet om proportionalitet.
Proportionalitet er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt et ministerium har leveret x antal forslag om samme tema i forhold til Beskæftigelsesministeriet.
Det er jo sådan set proportionalitet i forhold til den straf, man giver en lønmodtager, som forbryder sig mod reglerne ved at arbejde sort/illegalt, og den, man giver vedkommendes arbejdsgiver.
Det siger jo sig selv, at hvis en person på kontanthjælp skal have trukket 10 pct. og vedkommende har en arbejdsgiver, som eksempelvis har 1 mio. kr. i indtægt, så skal der vel også tages 10 pct. dér.
Derfor drejer spørgsmålet sig om, at vi er nødt til at få et præcist overblik over, hvordan proportionalitetsprincippet er.
Jeg vil godt bede ministeren her give tilsagn om, at i den udstrækning, der ikke er en proportionalitet i strafudmålingen, vil ministeren være med til at sikre, at det bliver gennemført under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil gerne gentage, hvad hovedsigtet er med min del af lovforslaget: Det er jo også at indskærpe både for den ene og for den anden, at det er uacceptabelt med socialt snyd, og at vi jo skal gøre os klart, at intet hæderligt arbejde i det her land kan konkurrere med kombinationen af sort arbejde og offentlig understøttelse.
Den retorik er vi jo fuldstændig enig i.
Det, vi har forsøgt at sige bredt her, i hvert fald fra oppositionens side, er, at når man gennemgår lovforslaget, så er der altså en skævvridning i forhold til, at det er lønmodtagere, der bliver straffet og straffet uforholdsmæssig hårdt i forhold til arbejdsgiverne.
Og eftersom det er arbejdsgiverne, der har ledelsesretten, må det også være arbejdsgiverne, der har det største ansvar for at sikre, at ansættelsesforholdene er i orden.
Det er derfor, både strafudmålingen og proportionalitetsprincippet er afgørende, og det gælder også det, som hr. Bjarne Laustsen var inde på i spørgsmålet om ansættelsesbeviser eller noget tilsvarende, som gør, at man kan godtgøre, at man har et reelt ansættelsesforhold fra dag et.
Med hensyn til sort arbejde og ansættelse af sort arbejdskraft har vi jo hele Skatteministeriets sanktionsside.
Så det er jo derfor, jeg beder om, at vi ser det her fair play-udspil i begge sine aspekter, altså dels den del, som skatteministeren har, dels den del, som jeg har som beskæftigelsesminister.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Det lovforslag her er, som det også er blevet nævnt,
en genfremsættelse.
Da hed det vistnok L 137, men det tjener egentlig det formål, at vi kigger på virksomheder, der er under konkurs.
Det nye er, at det også gælder, når der er betalingsstandsning, og så drejer det sig om forhold, der har at gøre med transnationale virksomheder.
Det er to forhold, som vi synes det er godt at ministeren tager fat i.
Vi kan også se i dagens udgave af Jyllands-Posten, at ministeren er på og fortæller om de gode ting, som ministeren er med til at lave her.
Der er et stort behov for, at vi har de her muligheder.
Det er klart, at der er en retstilstand for en række lønmodtagere, hvis en virksomhed går konkurs eller der er betalingsstandsning.
Så er der et spørgsmål, der rejser sig med det samme: Hvordan med den manglende løn?
Vi vil gerne være med til at kvalificere og gøre det her så godt som muligt, for vi skal sørge for, at vores virksomheder har et godt grundlag.
Vi skal også sørge for, at der ikke er nogen, der kommer i uføre.
Men det er altså mange gange vigtigt også at kunne handle hurtigt med henblik på, at der er nogle af de virksomheder, der kan rekonstrueres.
Derfor kan det meget vel være et nyttigt redskab, at man kan gå ind og sørge for, at medarbejderne får deres løn igennem Lønmodtagernes Garantifond.
Det er også vigtigt, at man sørger for, at de kan komme videre, men frem for alt skal der være en sikring af lønmodtagerne her.
I den udstrækning der ikke er problemer i det, kan vi støtte lovforslaget, men vi kigger på nogle af de ting, som er kommet frem i høringssvarene, og som er ret konstruktive, synes vi, og dem vil vi gerne tage med i det videre arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Det her er så et EU-direktiv, som skal gennemføres her i Folketinget.
Det skal træde i kraft den 7. oktober 2005.
Her i Danmark har vi altid været tidligt ude med EU-direktiver.
Det har været sådan, at vi skulle være foregangsland, og så ender vi i den situation, at vi får en masse direktiver, der bliver vedtaget, uden at de andre lande følger med.
Det er en af de store bekymringer, man kan have ved det her lovforslag – som jo er en genfremsættelse af det, vi behandlede før valget – at der netop kan komme til at ske et misbrug af Lønmodtagernes Garantifond.
Det er interessant at se, hvor langt vores nabolande er kommet i den her situation.
Det gælder især de nye lande.
Hvor langt er de baltiske lande kommet?
Hvor langt er Polen kommet?
Med hensyn til Lønmodtagernes Garantifond kan de få hjælp af deres myndigheder?
Det kan også blive sådan, at Lønmodtagernes Garantifond fremover kan komme til at låne polske virksomheder penge, hvis de er i betalingsstandsning, og der er vi også interesseret i at høre, hvordan pengene så kommer ind igen.
Et andet aspekt, der kan ligge i det her, er sammenhængen med de nye EU-medlemmer, nemlig om man kan spekulere i den danske garantiordning, når Lønmodtagernes Garantifond skal dække det, som kaldes den transnationale situation.
Vi har i den senere tid set eksempler på udenlandske virksomheder, der kom her til landet under dække af udstationeringsreglerne.
Ministerens bemærkning går på, at lovforslaget ikke omfatter udstationerede lønmodtagere, men vi ved også, at kreativiteten er ret stor, især i de baltiske lande og Polen, og derfor kan man ikke udelukke, at der vil komme til at ske svindel med Lønmodtagernes Garantifond.
Det er sådan nogle huller, man skal være sikker på bliver lukket.
Man skal være sikker på, at det ikke kommer til at foregå, og derfor håber jeg selvfølgelig også, at ministeren har svar på de her spørgsmål og vil undersøge, hvordan situationen er i de her tilfælde.
Det var måske også rimeligt at sige, at vi venter med at gennemføre det her EU-direktiv, til alle lande er klar til at gennemføre det, så vi er sikre på, at vi er ligestillet med de andre lande.
Ellers kan frygten være, at vi får det gennemført her, og at den danske Lønmodtagernes Garantifond kommer til at tage et stort slæb, da vi normalt er langt fremme her, mens andre lande, hvor det måske var mere berettiget, at det blev indført, ser stort på, om der måske går 2 eller 3 år, før det bliver indført.
Det har vi jo set med andre EU-direktiver, og derfor synes jeg, at ministeren skulle være meget opmærksom på de ting her.
Der er en del uafklaret i det her EU-direktiv, og derfor vil Dansk Folkeparti ikke tage stilling til det her ved førstebehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Jeg vil bare fastslå, at Dansk Folkeparti ikke har haft stor indflydelse på det her lovforslag.
Jeg ved ikke, om jeg skal ønske tillykke med, at det i dag er lykkedes Dansk Folkeparti kun at fremhæve Dansk Arbejdsgiverforenings synspunkter.
Er der nogen problemer deri, kigger vi selvfølgelig på dem, og det tror jeg også at ministeren er i stand til at redegøre for.
Men jeg synes, det er interessant, at Dansk Folkeparti for første gang i lang tid overhovedet ikke beskæftiger sig med lønmodtagerne og mulighederne for at få erstatning og få så kort en sagsbehandling i den periode, hvor man er uden løn fra sit firma.
Det troede jeg var noget af det, der lå Dansk Folkeparti på sinde, men der er kommet et kursskifte i dag.
Jeg ved ikke rigtig, om jeg skal ønske tillykke med det.
Og så synes man, at sagsbehandlingstiden er for lang.
Det kan da godt være, at det er rigtigt, men jeg synes bare, at hr. Bent Bøgsted fuldstændig har overset nogle meget relevante bemærkninger fra LO i denne sammenhæng, og de plejer ikke at undgå hr. Bent Bøgsteds skarpe blik.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Hvis det er sådan, at Socialdemokratiet gerne vil have ændret det her under udvalgsarbejdet, er vi i Dansk Folkeparti villige til at se på det, men vi ved jo godt, at hr. Bjarne Laustsen ikke har mulighed for at få de ændringer igennem, fordi der ligger en skriftlig aftale.
Det gør vi ikke, men vi ved på forhånd, at det ser ud, som om hr. Bjarne Laustsen ikke vil eller kan være med til at få noget ændret, og så er det nemt nok at stå her og beskylde Dansk Folkeparti for, at vi overser de problemer.
Sådan spiller klaveret ikke, vil jeg gerne sige til hr. Bjarne Laustsen.
Der ligger den her klokkeklare aftale, så hr. Bjarne Laustsen kan ikke komme i udvalget og sige, at de gerne vil have det her ændret i henhold til LO's synspunkter.
Det kan vi gøre i Dansk Folkeparti, men hr. Bjarne Laustsen kan ikke stemme for det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-01:
I Det Konservative Folkeparti kan vi tilslutte os mange af de bemærkninger, der er kommet fra hr. Bent Bøgsted og fra fru Marion Pedersen.
Hvis jeg lige må have lov til supplerende til hr. Bent Bøgsted at bemærke, at vi selvfølgelig godt forstår, at man skal sørge for, at der hverken sker misbrug eller svindel.
Men det er vi nu i og for sig ikke helt så bange for, for det, der er karakteristisk ved det her lovforslag, er, at der for at undgå, at virksomhederne får dem som uberettiget luft, altså er skabt hjemmel til, at man kan søge pengene tilbage igen, hvis det er sådan, at virksomhederne overlever.
Derfor er jeg ikke helt så bange for misbrugssituationen, og dermed er det her forslag heller ikke konkurrenceforvridende.
Det, der er rigtig, rigtig godt ved det her forslag, er, at det faktisk gør det ved betalingsstandsningsinstituttet, som oprindelig har været tiltænkt det, nemlig at man i ro og mag kan få skåret det syge fra og lade det sunde leve i en virksomhed, der har åndedrætsbesvær.
Derfor betyder det her, at vi kan bevare arbejdspladser.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Jeg er da enig med hr. Jakob Axel Nielsen i de synspunkter, men jeg vil godt spørge De Konservatives ordfører, om der så ikke, når lovforslaget er så godt, skulle have været enighed om, at vi sikrede os, at alle EU-lande gennemførte det på samme tid, fordi det så blev endnu bedre.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-01:
Det vil naturligvis være at foretrække, men det vil jeg overlade til beskæftigelsesministeren at koordinere.
Elisabeth Geday (RV), 2005-03-01:
Lønmodtagernes Garantifond får nu udvidet sin dækning til også at omfatte virksomheder i betalingsstandsning og ansatte i en EU-virksomhed, som arbejder i Danmark.
Forslaget er en fordel for lønmodtagerne, som nu får bedre chancer for at få deres løn og få den hurtigere, hvis deres virksomhed går i betalingsstandsning.
I og med at Lønmodtagernes Garantifond får mulighed for at udbetale lønnen under betalingsstandsningen, kan forslaget samtidig give en håndsrækning til de virksomheder, som er i en økonomisk meget trængt situation.
Lønmodtagere, som eksempelvis er ansat i en tysk virksomhed, men arbejder i Danmark, vil også fremover kunne få dækket deres løn, hvis virksomheden går konkurs.
Det er et forhold, som vi ser som et bidrag til at skabe et mere velfungerende og velreguleret europæisk arbejdsmarked.
Jeg forstår, at Lønmodtagernes Garantifond forventer at skulle udbetale i størrelsesordenen 400 mio. kr. mere om året, men at mange af pengene kommer igen, når eller hvis betalingsstandsningerne ophæves.
Men da fonden i forvejen er velkonsolideret, kan loven gennemføres, uden at fonden forventer at skulle opkræve flere penge ind hos virksomhederne.
Alt i alt ser vi der her forslag som meget fornuftigt og som noget, som Det Radikale Venstre vil fremme under udvalgsarbejdet.
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Overordnet set kan SF støtte lovforslaget, som det ligger, men jeg vil godt påpege, at der, som der også er gjort opmærksom på i høringssvarene, er en række spørgsmål, som jeg ikke synes er besvaret sådan helt overbevisende af ministeriet.
Det vil vi bore lidt i under udvalgsbehandlingen.
Men overordnet set
synes jeg, det er en forbedring i beskyttelsen af lønmodtagerne, så vi støtter.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Jeg vil også bare sige, at vi fra Enhedslistens side støtter det her forslag, og det gør vi, ganske uanset om det er baseret på et EU-direktiv eller ej; vi har konstateret ved at kigge på forslaget, at der er tale om en udvidelse af lønmodtagernes rettigheder, og det støtter vi altid, når vi kan komme af sted med det.
Hvis det så skulle være sådan – for det er jo rigtigt, at det er meget begrænsede forbedringer, der er tale om her – at LO's høringssvar kunne inspirere os til at stille nogle ændringsforslag, så vil vi selvfølgelig benytte os af den mulighed, og så må vi jo se, om det bliver hr. Bøgsted, eller hvem det bliver, der kommer til at stemme for dem i Folketinget.
Jeg er sikker på, at vi under den videre behandling af forslaget får mulighed for at uddybe de temaer, der har været rejst under dagens forhandlinger.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
Det er en genfremsættelse, og det handler om implementering af et EU-direktiv, og det er et forslag til lov om information og høring af lønmodtagere.
Fra Venstres side kan vi endnu en gang støtte dette lovforslag, der er en gennemførelse af EUdirektivet om information og høring af alle ansatte i virksomheder med mere end 35 ansatte.
Mange virksomheder på denne størrelse opfylder allerede i dag lovens betingelser gennem andre aftaleformer.
Loven skal på europæisk plan sikre de ansatte ajourført information om udviklingen i virksomhedens aktiviteter og økonomi og høre de ansatte ud fra den information, som de får.
Den idé ser vi positivt på, og aftaler, der allerede eksisterer på det danske arbejdsmarked, og som netop sikrer information og høring af medarbejdere, kan fortsætte som hidtil, mens ansatte i større virksomheder uden denne form for samarbejds- eller overenskomstaftaler nu også sikres disse rettigheder.
Venstre kan derfor støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
Jeg vil ikke undlade at gøre opmærksom på, at der måske er behov for, at man får øget den faglige viden om ikke andet så i folkeskolen, så man ikke gentager den fejl, hr. Bjarne Laustsen netop har begået, for Oldenburg ligger i den vestlige del af Tyskland.
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
Der ligger også i bemærkningerne til forslaget, at nu starter vi med det, man har forhandlet sig frem til nu, og så ligger der nogle overgangsbestemmelser om, at der kan blive koblet flere grupper på på et senere tidspunkt.
Og der må jeg så henvise til udvalgsbehandlingen.
Jo, men det må jo være rimeligt, at man får sat fokus på problemet og tager fat der, hvor det er væsentligst og størst, og det er det, man har gjort, og så er det klart, at så må det udbredes i takt med det behov, som der måtte være.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Jeg er blevet en lille smule forvirret i denne her debat, for jeg kan ikke helt finde ud af, om hr. Bent Bøgsted i grunden er imod arbejdstidsregler, at folk skal have lov til at arbejde præcis lige så lang tid, som de selv ønsker, og som de kan blive enige med deres arbejdsgiver om, og at alle indgreb i det er skadelige.
Det synes jeg at noget af det, hr. Bent Bøgsted siger, tyder på, og jeg vil gerne have bekræftet eller afkræftet, om det forholder sig på den måde.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Nej, jeg synes, at arbejdstidsreglerne er udmærkede.
Men jeg har også den holdning, at den danske arbejder godt selv kan være med til at tage vare på, hvordan arbejdstiden planlægges.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Jeg er sådan set helt enig med hr. Bent Bøgsted i, at det ville være en god ting, hvis danske arbejdere fik endnu større indflydelse på at tilrettelægge deres arbejdstid, og at det ikke i så stor udstrækning som i dag blev dikteret af arbejdsgiverne.
Eller er det sådan, at hr. Bent Bøgsted faktisk mener, at det sådan er en hævdvunden menneskeret, at man skal have ret til at arbejde mere end 48 timer om ugen, og at indgreb som sådan kan virke lidt forstyrrende på produktionen og sådan noget fra lovgivningens og andres side, og at det skal forhindres?
Jeg synes sådan set, at det, at vi har fået arbejdstidsaftaler og arbejdstidsregler og sådan noget, for langt de fleste lønmodtagere må betragtes som en meget god ting. Jeg kan forsikre hr. Bent Bøgsted om, at inden for områder i det danske samfund og andre steder, hvor man ikke har arbejdstidsaftaler, opfattes det faktisk ikke som nogen fordel, men som en stor ulempe for lønmodtagerne.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Jeg er egentlig lidt overrasket over det, hr. Per Clausen siger, for i forhold til de korte kommentarer, der er kommet til de andre ordførere, havde jeg jo egentlig fået den opfattelse, at hr. Per Clausen var imod det her direktiv.
Men nu går det op for mig, at hr. Per Clausen egentlig går ind for det her direktiv, at der skal være de her faste arbejdstidsregler, der ligger i det her direktiv.
Det er kun sådan, jeg kan tolke de spørgsmål, der kommer fra hr. Per Clausen nu her, og i den forbindelse kan jeg jo godt se, at Dansk Folkeparti står ene med kritikken af det her direktiv.
Jeg havde nemlig fået den opfattelse, at Enhedslisten også var imod det her direktiv, men det er gået op for mig, at de er tilhængere af direktivet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-01:
Lad det være sagt med det samme: I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte det her forslag.
Det kan jo sådan umiddelbart ud fra en ideologisk betragtning måske virke lidt paradoksalt, at vi, som gerne vil give folk frihed til at arbejde så meget, de vil, godt vil være med til at begrænse folks mulighed for at arbejde helt frit, men det gør vi med god samvittighed i denne her sag.
Lad mig også sige fra denne her talerstol, at de 99 pct. af danske chauffører kører pænt og ordentligt.
Men der er nogle brodne kar.
Og en stor 40 t tung lastbil i hænderne på en træt chauffør er livsfarlig, så derfor synes jeg, at det er helt fint, at vi får nogle ordentlige regler, der kan dæmpe eller reducere risikoen for, at en stor lastbil bliver kørt af en træt chauffør.
Med hensyn til om det skal være nationale regler eller EU-regler, synes jeg, at det er meget, meget fint, at der er tale om EU-regler.
Her må jeg sige, at jeg kan følge hr. Ole Sohn i hans bemærkninger om, at så længe vi får et fælles EUregelsæt, så får vi ens vilkår for chaufførerne rundtomkring i hele EU.
Og så synes jeg, at vi i Arbejdsmarkedsudvalget skal tage en åben og fordomsfri debat om, hvad vi gør i forhold til de chauffører uden for EU, der måtte komme ind og køre på EU's marked.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Jeg synes også, at hr. Jakob Axel Nielsen giver udtryk for nogle meget fornuftige synspunkter om trafiksikkerhed.
Men jeg vil bare stille det samme spørgsmål, som jeg stillede tidligere, og som jeg ikke synes jeg har fået noget særlig godt svar på: Hvordan kan det være, at det der med transport af mælk og at det der med chauffører, der kører rundt i deres egen lastbil, ikke er nær så farligt for trafiksikkerheden?
Det kan jeg simpelt hen ikke begribe.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-01:
Jeg forstår også godt spørgsmålet, og jeg synes, at vi skal tage en debat om det i Arbejdsmarkedsudvalget.
Det er en nærmere drøftelse, og det hører ikke helt til under førstebehandlingen, men jeg vil gerne være med til at drøfte det i Arbejdsmarkedsudvalget.
Det kan være, at der er et eller andet, jeg har overset, et eller andet med veterinære transporter, som berettiger det her.
Jeg ved det simpelt hen ikke.
Men lad os få en drøftelse af det i Arbejdsmarkedsudvalget.