runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Grove (KF), 2000-03-28:
Jeg føler også trang til at sige til ministeren, at jeg kan gå med til den første pind, om at sikre, at importerede fødevarer lever op til de samme krav om fødevarekvalitet, som vi har i Danmark.
Jeg ved godt, at ministeren ikke lige kan tage ned og sige til de andre: Nu gør vi sådan og sådan.
Det er jo en forhandlingssag.
Til gengæld ved jeg, at ministeren er meget erfaren i EU-sager og måske kender nogle genveje til at få tingene igennem, og det er vel det, der lægges op til.
Det var jo en de ting, man kunne tage frem i redegørelsen og sige, at man for fremtiden mere og mere vil prøve at arbejde dér.
Ministerens erfaring på det område tror jeg da kan komme os til gode.
Nu er jeg godt nok lidt nervøs ved at sige det næste, for det er til hr. Keld Albrechtsen, og hr. Keld Albrechtsen tror jo næsten, at der følger bopælspligt med, når vi taler om landbrug her fra talerstolen, men jeg prøver alligevel, og det er om den sidste pind, som overhovedet ikke er en blankocheck: Hvis man ikke lægger mange restriktioner på landbruget, så skal det ikke have én krone, og lægger man mange på, så skal man bare kompensere, indtil tingene er i orden i EU.
Det er intet som helst andet.
Det skal bare sikre konkurrenceevnen, sådan at landbruget ikke stilles skævt i konkurrencen, og det er vel til gavn for os alle sammen og til gavn for landbruget og producenterne. Det af hr. Ole Vagn Christensen fremsatte forslag til vedtagelse siger jo ingenting.
Det er jo så klart et afværgeforslag, for at vi ikke skal stemme om det, der er fremsat af hr. Ole M. Nielsen.
Jeg synes da, at det er fint, at der kommer - det vidste vi jo - en fødevareerhvervspolitisk redegørelse.
Så kan vi jo altid bestemme, om vi skal have en debat eller ej, det behøver man ikke love.
Hvis vi vil have en debat, så stiller vi bare en forespørgsel.
Så det er jo pænt intetsigende, og derfor synes
vi, at regeringspartierne skal have forslaget til vedtagelse i fred og ro, så vi vil undlade at stemme.
Ritt Bjerregaard (S), 2000-03-28:
Hr. Christian Mejdahl stillede et par enkelte spørgsmål.
Det ene var vedrørende økologien og udviklingen, og jeg synes, at der har været nogle udmærkede diskussioner her under debatten i dag.
Det forekommer mig, at der er en meget spændende udvikling i gang på det område.
Det viste sig vel interessant nok også ved, at formanden for Danske Slagterier, Claudi Lassen, deltog i Landsforeningen Økologisk Jordbrugs årlige møde for netop at understrege det samarbejde og de muligheder, han så her på eksportområdet.
Jeg skal også sige, at vedrørende lupmærket er vi i gang med at kigge på det, for det trænger det til.
Så kan jeg nu ikke dy mig for at sige både til hr. Christian Mejdahl og til hr. Grove, at det er jo mærkværdigt, at to partier, som er tilhængere af vores samarbejde i EU, kan støtte et forslag til vedtagelse, hvor de kræver, at regeringen skal sikre - og der står udtrykkeligt sikre - at importerede fødevarer lever op til samme krav til fødevarekvalitet, som gælder for dansk producerede varer. Hr. Christian Mejdahl
ved, at det ikke er muligt, han ved, at det er i strid med samarbejdet ...
... han ved, at samarbejdet ikke fungerer på den måde, og derfor bør der selvfølgelig tages afstand fra en sådan formulering, som er med til at foregøgle befolkningen nogle ting omkring vores medlemskab, som ingen af os har brug for at foregøgle i den nuværende situation.
Derfor er jeg skuffet over, at både Det Konservative Folkeparti og Venstre kan støtte den formulering, der er i Kristeligt Folkepartis tekst.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-03-28:
Jeg vil her kort meddele, at Centrum-Demokraterne stemmer for det forslag til vedtagelse, som kommer fra Socialdemokratiet.
Vi vil hermed give fødevareministeren en stor chance for at få nogle af de problemer, der i dag har været nævnt i denne debat, med ind i den fødevareerhvervspolitiske redegørelse.
Og så håber jeg, at ministerens store gennemslagskraft i EU gør, at de to første pinde hurtigt kommer ud af vagten.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-28:
Det kan godt være, at det ikke var ment sådan - det tager jeg selvfølgelig til efterretning at Kristeligt Folkepartis ordfører siger - men sådan ville det være i sin virkning, fordi det altid ville være dybt fortolkeligt, hvad der ligger i en sådan kompensation, og det ville naturligvis blive brugt til at kræve milliardbeløb fra statskassen, hvis man vedtog det.
Jeg tror, at hvis Kristeligt Folkeparti havde gjort det, at de i stedet for at kigge til højre i Folketingssalen havde kigget til venstre, da de skulle drøfte de her formuleringer, så kunne der være kommet noget fornuftigt ud af det, for de første dele af Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse er jo meget fornuftige.
Så det er blot et godt råd til en anden gang: Kig i en anden retning i Folketingssalen!
Henning Grove (KF), 2000-03-28:
I det store hele er de ændringer, der lægges op til her, meget fornuftige.
Og vi er også enige om, at unge fiskere har brug for lån, for at vi skal kunne få en fornyelse også iblandt fiskerne.
Vi er enige i, at det er godt at investere i de små og hjælpe de små fiskekuttere fra kysten.
Alt det synes vi er godt.
Det, vi har lidt betænkeligheder ved, og det er den sædvanlige omgang, er, at selvfølgelig skal der være kontrol med det, men vi er altid nervøse for retssikkerheden ved den kontrol, der bliver gennemført, det at man kan gå ind, hvor man vil, uden nogen som helst retskendelse.
Og det andet punkt, vi er lidt nervøse ved, er selvfølgelig med hensyn til den sammenkøring, der sker af registre.
Efterhånden kan man jo næsten ikke løfte et øjenbryn, uden man skal registreres her og der og til kontrol, men det er nogle ting, vi vil prøve at undersøge i udvalget.
Vi er positive over for lovforslaget.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-03-28:
Da vores ordfører på området, hr. Christian H. Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Lovforslaget her går generelt ud på at tilpasse og supplere de gældende støttebestemmelser for fiskerierhvervet med hensyn til de ændringer, der er foretaget i Rådets forordning af december 1999 som betingelse for fællesskabets strukturforandringer for fiskeriet og Rådets forordning af juni 1999 om det finansielle instrument til udvikling af fiskerierhvervet. I Dansk Folkeparti må vi slå fast, at vi egentlig er af den grundholdning, at erhvervet skal hvile så meget i sig selv som overhovedet muligt.
Det gælder både fiskerierhvervet og landbrugserhvervet, men også mange andre erhverv.
Det er Dansk Folkepartis grundholdning.
I Dansk Folkeparti er vi heller ikke meget for, at det er i EU-regi, man sidder og bestemmer, hvilke ordninger der skal være for danske fiskere, for overordnet er det jo faktisk således, det forholder sig.
Men når nu det forholder sig således, at vi er i dette store Big Brother-samfund, er vi også i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at vi skal have det bedste ud af det, og en af de positive ting, der ligger i lovforslaget her, er nok ordningen for yngre fiskere.
Den er ifølge forslaget blevet forbedret, således at yngre fiskere fremover ligestilles, uanset om førstegangsanskaffelseslånet er til køb af et helt fartøj eller en andel heraf.
Ligeledes ligestilles de yngre fiskere ifølge lovforslaget også i forbindelse med ansøgning
om supplerende lån.
Jeg vil gerne fremhæve henvendelsen, som ligger i bilag 1, fra Danmarks Fiskeriforening vedrørende muligheden for etableringsstøtte til unge fiskere under 35 år.
I Dansk Folkeparti er vi af den opfattelse, at det kunne være med til at styrke et generationsskifte, og det bliver der altså større og større behov for i den danske fiskerflåde.
Jeg håber meget, at ministeren vil se velvilligt på henvendelsen og vil medvirke til, at disse synspunkter også kommer med i det videre arbejde med lovforslaget.
Fra Dansk Folkepartis side må vi sige, at det ikke kan udelukkes, at der vil komme spørgsmål under den videre udvalgsbehandling, men overordnet må vi sige, at Dansk Folkeparti kan støtte de ændringer, der er lagt op til i dette her lovforslag, som alt i alt nok vil være en forbedring for det samlede danske fiskerierhverv.
Endelig vil jeg da gerne drage en enkelt ting frem, nemlig høringssvaret fra Skagen Kommune, der har fremhævet den problematik, at såfremt de lokale myndigheder selv finansierer 50 pct. af investeringen ved en udvidelse af havnen i Skagen, og her taler vi om, at staten ikke vil medvirke, vil der så kunne påregnes EU-støtte til de sidste 50 pct.? Jeg forstår på høringssvaret, at Skagen Kommune har været i tvivl om dette, men jeg har forstået, at der er kommet en bekræftelse på, at det forholder sig således, selv om det godt kunne have været præciseret lidt bedre i lovforslaget.
Men for en sikkerheds skyld vil jeg gerne spørge ministeren, om det er korrekt, som jeg har opfattet det, nemlig at der regnes med EU-støtte for de sidste 50 pct. Sluttelig vil jeg oplyse, at Dansk Folkeparti vil medvirke positivt i udvalgsarbejdet.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-03-28:
Ja, der er næppe grund til at gentage, hvad forslaget her går ud på, så derfor vil jeg gå lige til sagen og kort gøre rede for CD's holdninger til forslaget og dets elementer.
Generelt støtter vi tiltag, som har til hensigt at fremme strukturudviklingen af fiskerisektoren, hvilket man altså her søger at opnå gennem en uddybning og supplering af de gældende nationale støtteordninger.
Dette kan give en bedre og mere moderne fiskerflåde.
Med hensyn til den del af forslaget, som vedrører støtteordningerne, har vi da heller ikke de store indvendinger i forhold til de fire indsatsområder: støtte til anlægsinvesteringer, støtte til kystfiskeri, støtte til pilotprojekter m.v. samt mulighed for tilskud, hvis der indføres tekniske restriktioner i forhold til redskaber eller fangstmetoder.
Mange af disse tiltag er til stor fordel for de lokale fiskerisamfund og deres tilhørende erhverv.
Vi har bemærket os, at høringssvarene udtrykker en generel tilfredshed med regeringens tiltag
Forslaget om støtte til yngre fiskeres førstegangsetablering er jo dels en præcisering af den gældende retstilstand, og dels en udvidelse af muligheden for at yde supplerende lån, en udvidelse, som vi synes lyder helt rimelig. Som næsten alle væsentlige love på Fødevareministeriets område opereres også her med hjemmel til uden retskendelse at kontrollere dette og hint.
I CD har vi intet imod, at myndighederne foretager en effektiv kontrol, eksempelvis når det gælder oplysninger givet i relation til offentlige støttemidler.
Nødvendigheden og udstrækningen af de indgreb i privatsfæren, som jo altid følger af sådanne bemyndigelser, bør dog efter vores opfattelse altid tages op til vurdering, når der er lejlighed til det, og altså også når der pilles ved allerede eksisterende bestemmelser.
Det samme gælder for den del af forslaget, som vedrører en generel elektronisk krydsrevision, som vi absolut kan se ideen i, men det, at noget ud fra et kontrolmæssigt synspunkt ser ud som en god idé, er jo ikke nødvendigvis ensbetydende med, at det også er en rimelig foranstaltning.
I CD vil vi gerne være med til at sikre den bedst mulige kontrol, men med hensyn til registeroplysninger og samkøring
af disse er der i øjeblikket rigelig forvirring nok i relation til regeringens forslag til en personoplysningslov, og selv om Fødevareministeriet ikke selv mener, at en ny personoplysningslov på nogen som helst måde vil have betydning i relation til dette forslag, mener vi, at det vil være på sin plads at få afklaret dette under udvalgsbehandlingen, og vi ser frem til en god og positiv udvalgsbehandling.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-28:
Lovforslaget her har jo været delvist behandlet i Folketingets Europaudvalg og har også for dele af det været igennem Udvalget for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
Jeg skal bare komme med en enkelt kommentar, og det er den mulighed, der gives i lovforslaget for at indhente oplysninger hos andre myndigheder og sammenkøre registre.
Når jeg nævner det, er det, fordi flere ordførere har været inde på det.
Jeg vil bare sige, at det er jo blevet en fuldstændig, jeg vil ikke sige naturlig ting, men det lader sig i hvert fald gøre i en lang række lovgivninger, at man i dag bruger edb-systemer til at gå ind og krydskontrollere, hvor der er mulighed for at snyde.
Det kan vi fuldt ud støtte, og jeg vil bare sige, at vi støtter lovforslaget.
Ritt Bjerregaard (S), 2000-03-28:
Allerførst vil jeg godt takke for de mange positive bemærkninger, der er faldet til forslaget, og det er klart, som flere af ordførerne har understreget, at der vil være detaljer, som vi kan gå ind på under den videre behandling.
Der er et par enkelte punkter, som jeg synes, jeg lige vil tage kort op her ved denne behandling.
Det er en meget god ordning med en støtte, der ydes i form af en garanti for et 20-årigt lån og tilskud i 7 år til ydelserne på lånet.
Vi har selvfølgelig i forbindelse med lovgivningen her overvejet, om det så betød, at vi skulle indføre nogle nye ordninger i lovgivningen, og der har det været vurderingen, at det var mest hensigtsmæssigt at forbedre den nuværende nationale ordning for yngre fiskere i stedet for at etablere de ordninger, der ellers er foreslået, men det kan vi jo drøfte videre under udvalgsbehandlingen.
Der har også været flere spørgsmål i forbindelse med det nye og dermed også spændende afsnit om mulighed for at give støtte til fiskerihavnene, og jeg forstod på flere af ordførerne, at man ikke syntes, at teksten var alt for klar, at man gerne ville drøfte det under den videre behandling, og det bidrager vi selvsagt meget gerne til.
Det er jo altså hensigten, at der ud over tilskud til fiskerihavnes faciliteter kan ydes tilskud til anlæg i fiskerihavne, og tilskudsordningen skal bidrage til udviklingen af fiskerihavne og fiskerisektoren gennem forbedring af de faciliteter og tjenesteydelser, som er til rådighed for fiskeriet og erhverv inden for fiskerisektoren.
Det vil sige, at vi regner med, at ordningen især skal bidrage til bedre kvalitet og produktivitet i forbindelse med både landing, håndtering, transport og afsætning af fangster.
Vi forestiller os altså, at de investeringer, som støttes, skal have til formål at forbedre de kollektive faciliteter og udbudet af service- og tjenesteydelser, som er til rådighed for fiskere og erhvervsdrivende i fiskerisektoren.
Men vi regner ikke med, at der kan ydes støtte til nye fiskerihavne eller almindelige vedligeholdelsesarbejder.
Den nationale medfinansiering forudses tilvejebragt af de regionale myndigheder, som ejer havnene; det var den socialdemokratiske ordfører jo i øvrigt tidligere inde på.
Og staten vil som hidtil kunne medfinansiere udstyr og faciliteter, der betjener fiskefartøjerne.
Blot disse bemærkninger til en - forhåbentlig - mindre afklaring i forbindelse med behandlingen her i dag; ellers regner jeg med, at vi vender tilbage til detaljerne i forbindelse med behandlingen af lovforslaget i udvalget.
Jette Gottlieb (EL), 2000-03-28:
Jeg vil gerne på vegne af vores ordfører, hr. Keld Albrechtsen, spørge, om man kan forestille sig, at nogle af de midler, der så bliver stillet til rådighed, på en eller anden måde bliver brugt til at fremme arbejdsmiljø i såvel havnene som på kutterne. Grunden til, at jeg spørger, er, at umiddelbart kunne man godt undre sig over, at der var lagt meget vægt på anlægsinvesteringer, men ikke så meget på serviceforbedringsinvesteringer og måske slet ikke - eller i hvert fald er det svært at finde det sted, hvor det står - på arbejdsmiljøforhold.
Samtidig er der jo sat midler af til ophugning og sådan nogle ting, men man kunne dog ønske sig, at man brugte flere midler til at forbedre mulighederne i erhvervet frem for det.
Kristen Touborg (SF), 2000-03-28:
En enkelt sætning i det, ministeren sagde, rejser et spørgsmål fra mig.
Ministeren siger, at den nationale medfinansiering skal foretages af de regionale myndigheder, som ejer havnen.
Det lyder meget rimeligt dér, hvor det er regionale myndigheder, der ejer havnen.
Men mit spørgsmål er så: Betyder det her udsagn, at ministeren mener, at samtlige statshavne vil blive ejet af regionale myndigheder i nær fremtid, eller ligger der det i det, at hvis f.eks. Ulfborg-Vemb Kommune ikke ønsker at købe Torsminde Havn, så vil staten sikre, at der er tilstrækkelig med national finansiering til at foretage de her forbedringer f.eks. i Torsminde Havn?
Ritt Bjerregaard (S), 2000-03-28:
Allerførst kan jeg sige til fru Gottlieb, at arbejdsmiljøet bestemt også indgår i de ting, der kan gives støtte til.
Og jeg deler helt den opfattelse, at det her er et område, som det er vigtigt at tage fat på. Til hr. Touborg skal jeg måske nøjes med at henvise til det forslag til en ny havnelov, som ikke er mit ansvarsområde, men som ligger under trafikministeren, der jo simpelt hen tager fat på hele spørgsmålet om ejerforholdene.
her på Folketingets bord.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-28:
Jeg synes, det var interessante ting, som fru Mariann Fischer Boel havde fundet frem til og rørte ved, nemlig spørgsmålet om fiskerihavnene.
Vi ved jo alle sammen, at der foregår store omvæltninger for statshavnene, når de måske bliver selvstændige.
Når jeg siger måske, så er det jo, fordi vi jo ikke ved, hvordan tingene kommer til at se ud.
Men der er jo netop lagt op til, at den modernisering, som kan være nødvendig, kan dette lovforslag bruges til.
Dér har fru Mariann Fischer Boel fuldstændig ret i, at det beløb, der skal afsættes til den hjemlige danske finansiering, jo er noget, der skal foretages i forbindelse med finansloven og den afvejning, der skal være for denne.
Og dér ved fru Mariann Fischer Boel jo også, det behøver man altså ikke at være fiskeripolitisk ordfører for at vide, at ved de forhandlinger, som man har haft omkring finansloven, skal de partier, der står bag, have den fornødne forståelse.
Det var i første omfang det.
Jeg kan se, at den røde lampe lyser, så jeg må hellere holde mig til det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-03-28:
Da f.eks. det faldende storketal for nogle år siden faldt sammen med det faldende børnetal, mente nogle jo, at der var en sammenhæng, også i årsagerne.
Men netop det faldende hare- og agerhønsetal hænger overhovedet ikke sammen, for i den periode er pesticidforbruget faktisk gået ned, netop i de 6 år.
Det var dog en mærkelig sammenhæng, hvis antallet af harer og agerhøns skulle være faldende, når pesticidforbruget og pesticidernes giftighed er faldende.
Nej, der er en anden sammenhæng, man kunne forbinde det med, nemlig at rovfuglene er blevet fredet i Danmark, og at vi har et meget kraftigt stigende antal rovfugle.
Kunne hr. Jørn Jespersen ikke forestille sig, at der var en sammenhæng her? Og hvor har hr. Jørn Jespersen dokumentation for, at fødevarer og drikkevand er fuldt af pesticider i Danmark? Bichel-rapporten dokumenterer det modsatte, nemlig at vi får en meget, meget, meget minimal tilførsel af pesticider fra danske fødevarer, hvorimod de fleste af de pesticider, vi får fra fødevarer, får vi fra importeret frugt og grønt, der faktisk udgør en beskeden mængde af vores kost.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-28:
Så siger jeg til mig selv: Er det nu hele sandheden?
Er der ikke noget, der ligger forud?
Og er det ikke sådan, at det her kører i cykler, og at resultatet, hvis man ser det over en lidt længere årrække, derfor er et helt andet?
Det var den ene ting.
Den anden ting var spørgsmålet om de 2 mia. kr., hvordan man sådan set får tingene til at gå op, nemlig det dér med at reducere støtten og så sige, at nu må man selv gøre en indsats.
Jeg kan se, den røde lampe lyser, så jeg må hellere holde op.
Henning Grove (KF), 2000-03-28:
Det er da rigtigt, at vi ikke fik alt for megen tak for, at vi gik med i vandmiljøplanen, men det var ikke på grund af skemaerne alene, det var, fordi man mente, vi gik for vidt med den og krævede for meget.
Jeg tror, vi har en god vandmiljøplan, der kan komme til at virke, og jeg tror også, at vi i samarbejde med landbruget kunne finde en løsning, der kunne afløse mange af skemaerne.
Jeg pegede på nogle af dem ved at sige, at det går den rigtige vej, og når det går den rigtige vej, kunne vi jo også sige: Jamen så længe det går så godt, løsner vi bureaukratiet lidt efter lidt, også for at give landbruget en gulerod til at fortsætte, for jo før det opfylder planen, jo bedre er det.
Men vi ved jo også, at noget af det, der mangler at blive opfyldt i planen, bl.a. er vådområderne, som vi har stort besvær med, fordi vi er for fedtede på det område.
Vi skulle nok give lidt mere pr. hektar, så kunne vi også få opfyldt den del af planen.
Henriette Kjær (KF), 2000-03-28:
Dette beslutningsforslag, som vi selv er medforslagsstillere til, finder vi rigtigt og naturligt.
Rigtigt, fordi det er en underlig opdeling, vi ser i dag, hvor man kun kan klage og søge erstatning, hvis man er blevet fejlbehandlet på sygehusene, men hvor man ikke har nogen klageadgang, hvis man bliver fejlbehandlet på skadestedet.
Det er direkte ulogisk.
Og vi finder det naturligt, fordi sundhedspolitikken heldigvis er ved at blive mere brugervenlig, hvis man kan bruge det ord.
I Det Konservative Folkeparti har vi den opfattelse, at sundhedsvæsenet og alle dets ydelser skal være til for patienterne.
Derfor skal de rutiner, der opbygges inden for vores sundhedsvæsen, være koncentreret omkring patienterne, så de er garanteret bedst mulig behandling.
Jeg er ikke i tvivl om, at redderne i dag gør alt, hvad de kan, for at komme hurtigt af sted, og at de, når de er på skadestedet, hvor akut sygdom er opstået, bruger deres uddannelse optimalt, således at skaderne minimeres for den syge. Jeg tror såmænd også, at amterne gør alt, hvad de kan, for at have et så effektivt akutberedskab som muligt.
Kun hvis en patient eller pårørende går til pressen og brokker sig, kan vi læse om de svigt, der desværre kan ske en gang imellem. Med det system, vi nu foreslår, kan folk, der har oplevet en utilstrækkelig behandling, gøre opmærksom på dette og blive behandlet seriøst uden at skulle bruge pressen som løftestang for at få sat fokus på en sag.
Det synes jeg er en kæmpemæssig forbedring, både for patienter og for sundhedsvæsnet.
Kun på den måde får vi gjort systemet bedre, og det er det, vi gerne skal frem til.
Patienterne har efter konservativ opfattelse krav på at klage over alle de ydelser, de får i sundhedsvæsnet.
Vi skal ikke glemme, at det er borgernes penge, vi bruger, så de har selv betalt for de ydelser, der bliver dem tilbudt.
Samfundet skal altså selvfølgelig få mest muligt ud af skattekronerne og ikke blot ekstravagant køre med overkapacitet.
Men det er nu absolut heller ikke mit indtryk, at man gør det nogle steder i dag, må jeg så også sige. Så vi hilser altså en bedre retsstilling og mere brugerindflydelse velkomment, for sådan opfatter vi den udvidede klageadgang og mulighed for at søge erstatning, og vi håber, at dette beslutningsforslag bliver vedtaget, så det ikke længere er tilfældigt, hvem der kan få erstatning, afhængigt af, hvor man har befundet sig, hvem der har mulighed for at klage, og hvem der ikke har.