runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2000-11-01:
Ministeren erkender altså her, at der er foretaget beregninger og endda nogle meget udførligt skitserede scenarier i den rapport, som vi fik fra regnegruppen.
Og det er også helt fint.
Det eneste scenario, der ikke er skitseret, er sådan set det scenario, som nu er blevet en realitet med den aftale, kulturministeren har lavet med TV 2. Og på den baggrund synes vi sådan set, at det er rimeligt, at man lavede et nyt beregningsgrundlag og dermed også vurderede, hvorvidt det skulle have en betydning for, hvor stor en licensandel man trækker ud af borgernes lommer, fordi forudsætningerne er anderledes end dem, som ministeren har skitseret.
Og man må jo spørge: Vil ministeren hermed sige, at der ikke bliver foretaget nogen form for ændringer i beregningsgrundlaget?
Og hvis der ikke er tale om en kompensation, hvorfor er ministeren så løbet fra sine løbende løfter til TV 2 om, at de skulle have en kompensation?
Jeg står her med kommissoriet for den regnegruppe, hvor Kulturministeriet har anmodet KPMG Consulting om at udarbejde en fremskrivning af TV 2's indtægtsmuligheder på reklamemarkedet i perioden fra 1999 til 2004, og i det er der bedt om at komme med et scenario, som skitserer forbudet mod børnereklamer.
Og skønnet er foretaget under den forudsætning, at TV 2 vil miste et årligt reklameomsætningsbeløb på 54 mio. kr. Det må man da sige ligger meget tæt på de 60 mio. kr. Er det nogle, som man får i ekstra licenstilskud?
Er det en tilfældighed?
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-02:
Og det skulle komme fra Enhedslisten.
Jeg synes, det er stærk kaffe her tidligt på eftermiddagen.
Det Konservative Folkeparti er under ingen omstændigheder lunkne i tilgangen til det her beslutningsforslag, men vi vil gerne vide, hvad regeringens bedømmelse er af risiciene.
Vi vil gerne vide, at regeringen har gjort forberedelsesarbejdet godt, at vi har et mandskab, som er veluddannet, og som er udrustet med moderne materiel, så man ikke af den grund har nogle risikomomenter, som er helt overflødige.
Det er faktisk det, vi gerne vil have afklaret under udvalgsarbejdet, så vi er sikre på, at vi giver de danske soldater de optimale arbejdsvilkår i forbindelse med deres mission og den opgave, vi sender dem ud på.
Det er det, der ligger i det, jeg har sagt, og jeg kan overhovedet ikke se, at det er lunkent eller udtryk for et forsøg på at vaske hænder.
Det er et forsøg på at sikre, at vores soldater har de bedst tænkelige vilkår til at løse den opgave, vi sender dem ud på.
Villy Søvndal (SF), 2000-11-02:
I SF vil vi støtte regeringens beslutningsforslag om, at Danmark stiller ca. 340 soldater til rådighed for at overholde den indgåede våbenhvile mellem Eritrea og Etiopien.
De danske styrker skal indgå i en samlet styrke på ca. 4.200 mand, hvor flere lande deltager, ud over Danmark er det lande som Holland, Canada, Jordan og Kenya.
Det er den første fredsbevarende mission, hvor SHIRBRIG, FN's hurtige udrykningsstyrke, deltager.
Hensigten med den fredsbevarende mission er at støtte op bag den våbenhvileaftale, der er indgået mellem de stridende parter.
Der ligger et klart Sikkerhedsrådsmandat i FN's resolution nr. 1312 fra den 13. juli 1990.
Det er således en klassisk FN-fredsbevarende aktion, vi står over for.
De stridende parter er indforstået.
FN-mandatet er klart, og der er en bredt sammensat styrke fra lande, der traditionelt bakker op bag FN.
Hensigten med styrken er at stabilisere våbenhvilen, der danner afslutningen på en af de mest langvarige og blodige konflikter i Afrika, konflikten på Afrikas Horn, der dels har kostet mindst 70.000 mennesker livet, dels har lagt ufattelige byrder på den civilbefolkning, der også her har betalt prisen for den fattigdom og nød, der ofte følger i krigens kølvand.
For SF er det vigtigt, at Danmark deltager internationalt, hvor Danmark møder nød.
For os er det vigtigt at forebygge, inden konflikter risikerer at eksplodere igen med masser af menneskelige lidelser og mennesker på flugt som konsekvens.
Netop derfor er vi meget glade for at kunne støtte det her.
Og jeg har modsat måske svært ved at forstå, hvis der er partier, der ikke kan støtte det, specielt partier, der ofte betoner, at vi skal hjælpe mennesker dér, hvor de befinder sig.
Det er jo lige præcis det, vi gør i den her situation.
Vi er også meget tilfredse med i SF, at FN igen får den centrale rolle at løse konflikter i verden.
Det er efter en meget lang periode, hvor USA efter vores opfattelse systematisk har bestræbt sig på at undergrave FN's autoritet, både økonomisk og politisk, som ordenshåndhæver ved internationale konflikter.
Tilbage er så kun at sikre, så vidt vi overhovedet kan, at de soldater, vi sender ud, har den maksimale grad af sikkerhed.
Det er jo klart, at når man sender soldater ud i denne her type konflikter, er det forbundet med en vis risiko.
Derfor er det netop afgørende, at vi gør så meget, som vi kan, for at minimere risikoen.
Med disse bemærkninger vil vi støtte regeringens beslutningsforslag.
Villy Søvndal (SF), 2000-11-02:
En klar nedvurdering.
Jeg mener, at danske soldater har en langt, langt højere intellektuel kapacitet end den, hr. Peter Skaarup giver udtryk for her.
Men bortset fra det synes jeg, den helt principielle diskussion er, at vi, når vi diskuterer fremmede af enhver art, altid hører fra Dansk Folkeparti, at de skal hjælpes, dér hvor de bor.
Hvad siger det samme parti, som heller ikke synes, vi skal modtage dem her i Danmark, så?
Det synes jeg er tankevækkende.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-02:
Jeg synes, det er uheldigt, hvis mennesker, der følger den her debat, får forkerte oplysninger om, hvad det her handler om.
Hr. Skaarup fremkom, tror jeg, to gange med den oplysning, at der skulle være tale om fredsskabende soldater.
Det er ikke tilfældet.
Jeg må anmode om, at Dansk Folkeparti læser forslaget grundigt.
Det handler om fredsbevarende soldater efter det kapitel i FN's pagt, som handler om fredsbevarende operationer.
Og det er noget fundamentalt helt andet end fredsskabelse
Der er faktisk en ret afgørende forskel, så derfor synes jeg, det var nødvendigt, at vi fik rettet den fejl.
Peter Skaarup (DF), 2000-11-02:
: Hvis jeg sagde fredsskabende om netop den her aktion, så sagde jeg noget, der ikke var rigtigt. For det er fuldstændig rigtigt, at der er tale om en fredsbevarende aktion. Men det, jeg siger generelt, er, at i forhold til andre aktioner, hvor Danmark også har været med, der har været fredsskabende, er det et problem, som vi ser det, at man skal ind med danske soldater og forsøge at skabe en fred, som ikke nødvendigvis er der, og derfor er vi skeptiske over for det.
Så i det generelle regi er vi skeptiske over for den slags operationer.
Men vi er altså også skeptiske over for, at danske soldater i den grad går out of area, som der er tale om her.
Vi mener, som jeg egentlig også synes, hr. Villy Søvndal lidt sagde i sit spørgsmål, at det er lokalt, man skal løse den slags konflikter.
Og det betyder for os at se, at de soldater, som indgår under den afrikanske enhedsorganisation, OAU, sagtens kunne løse den her opgave.
Danmark har så også nogle opgaver, vi kan løse.
Vi kan være med til at give hjælp dertil på forskellig vis via de fora, vi nu deltager i, også bilateralt fra dansk side.
Det kan vi sagtens gøre, og det går vi også ind for, at vi skal gøre, for at sikre, at det ikke medfører
store flygtningestrømme.
Det er også noget, vi har på programmet.
Men vi vil dog have lov til at sige, at selve det, at vi skal sende danske soldater - det er trods alt en meget alvorlig ting, at vi sender danske soldater af sted uden for Danmarks grænser til forskellige operationer - dér sætter vi grænsen.
Der mener vi ikke, at vi skal gå ind.
Og jeg tror altså desværre ikke, uanset hvad hr. Villy Søvndal siger, at den danske mor eller far, der må se sin søn lemlæstet eller dræbt i en konflikt i Etiopien, har særlig meget forståelse for den konflikt, vi er med i.
Derfor: Hvis man sender danske soldater af sted, skal man være meget varsom med, hvor man sender dem hen, og hvilke opgaver man sætter dem til.
Villy Søvndal (SF), 2000-11-02:
Mener hr. Skaarup alligevel ikke, at selv om Dansk Folkeparti ikke kan forstå, at det nytter at deltage i konflikter langt væk, at det så godt kan være, at danske soldater er udstyret med den intellektuelle kapacitet, der gør, at de er i stand til det?
Vil hr. Peter Skaarup helt udelukke, at det er muligt?
Det er så det ene spørgsmål.
Det andet er, at hr. Peter Skaarup siger: Jamen vi vil gerne hjælpe dem.
Altså når man sådan prøver bare at forfølge sammenhængen i Dansk Folkepartis politik: Man vil godt hjælpe, det gør man samtidig med, at man vil beskære ulandshjælp, man vil ikke tage imod flygtninge; de er ikke velkomne her, når vi står ved en krig eller en situation, der risikerer at sende flygtninge i strømme af sted, så vil man heller ikke hjælpe, er der så bare gnist af sammenhæng sådan i Dansk Folkepartis hoveder også internt?
Eller er det for frækt at spørge om?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-02:
Under debatten i går om Kosovo undrede jeg mig.
Udenrigsministeren sagde til mig, at det var han holdt op med for længe siden.
Jeg lærer det vel også en dag, altså at holde op med at undre sig.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Skaarup, om ikke der er grænser for, hvor meget man kan begrænse en sag som denne, når det, man i virkeligheden er i gang med, er at pakke synspunkter og holdninger flot ind, der igen, som jeg også sagde i går, udelukkende skal understrege eller få afleveret budskabet: Hvad rager det os?
Peter Skaarup (DF), 2000-11-02:
Hr. Villy Søvndal stiller frække spørgsmål heroppefra.
Eller er det for frækt at spørge om, som hr. Villy Søvndal siger. Jeg synes ikke, der er noget, der er for frækt at spørge om.
Hr. Villy Søvndal er velkommen til at stille alle de frække spørgsmål, han må ønske sig. Et af dem synes jeg ikke var særligt frækt.
Det var, om vi ikke mente, at det måske var rimeligt nok eller forståeligt nok, at der var nogle, der kunne have andre opfattelser af, om der skulle sendes danske soldater af sted eller ej.
Vi har den politiske holdning til det her spørgsmål, at der ikke skal sendes danske soldater af sted, og her er vi bare uenige.
Men jeg anfægter ikke hr. Villy Søvndals intellekt eller at nogle danske soldater gerne vil af sted på en mission som denne her, overhovedet ikke.
Vi har lov til at have vores holdninger, som vi nu gerne vil.
Og jeg kan sagtens forstå hr. Villy Søvndals holdninger
her i dag
Jeg må dog undre mig over, at SF pludselig er blevet så positive over for alle mulige aktioner på internationalt plan.
Når jeg husker tilbage, så kan jeg da se, at SF har været meget skeptiske over for en række aktioner.
Jeg tror godt, hr. Villy Søvndal ved, hvad for nogle jeg taler om.
Så siger hr. Ebbe Kalnæs, at det her ikke er noget, som Dansk Folkeparti er interesseret i.
Det har jeg ikke sagt.
Jeg har sagt, at vi faktisk mener, det er meget vigtigt, at den her fredsaftale bliver opretholdt, men jeg har så samtidig sagt - og det skal også være svar til hr. Morten Helveg Petersen - at det er vel en normal politik inden for FN, at man gerne vil have de FN-medlemslande, der interesserer sig for forskellige sager, til at deltage i de aktioner i nærheden af, hvor de pågældende lande ligger.
Og derfor siger det vel sig selv, at hvis der er tale om en aktion i Kosovo, så er det først og fremmest europæiske nationer, en dansk nation, man spørger.
Hvis der er tale om en aktion i Afrika, så må det være naturligt at spørge afrikanske organisationer.
Og i og med at det netop er OAU, den afrikanske enhedsorganisation, der har lavet fredsaftalen, så må det allermest naturlige vel være, at vi siger til OAU: Er det ikke en opgave, I kan tage jer af?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-02:
CD støtter, at vi sender denne brigade ud i denne her situation.
Som så ofte før vil vi støtte den slags initiativer.
Når vi taler om et Afrika, som jo næsten pr. tradition har været vidne til en række ulykker af forskellig slags, så er det her en af de helt store.
Og vi har jo også i dette land til tider med lidt større antal og i dag lidt mindre antal haft folk dernedefra, som har søgt beskyttelse her.
Det er klart, at det, at vi laver en FN-indsats her, som er en fredsbevarende operation, mener vi er vigtigt.
Vi mener også, at det er vigtigt, når vi laver den slags ting her, at vi også tænker på, at det har et stærkt anstrøg af udenrigspolitik, og at det er ganske vigtigt, hvordan vi agerer, når vi behandler disse sager også udadtil i forhold til Danmarks omdømme, i forhold til at være med til gennem vores handlinger og beslutninger at lægge en holdning og sætte en trend i det her.
Derfor bekymrer det mig også lidt, når vi kommer i de diskussioner her, at selv meget store partier indimellem nærmer sig kanten af at drive indenrigspolitik på sagen.
Det er da rigtigt, at de her styrker, vi skal sende af sted, har ventet.
Vi ved jo, der var en anden opgave til dem, den var i øvrigt også meget langt væk.
Dér tror jeg også, man havde taget stilling til, om man ville ud i verden og være med til at løse de her problemer.
Hvis der skulle mangle noget i denne sammenhæng, så bør vi selvfølgelig kigge op og ned ad os selv og se på, om vi har det, der er tilstrækkeligt i forhold til de forsvarsforlig, vi laver. Men det afgørende er, at jeg ikke har noget indtryk af, og jeg ikke har nogen grund til at tro, at dem, vi sender ud i KFOR-sammenhæng eller SFOR-sammenhæng, og hvad vi ellers har lavet, heller ikke, når det gælder denne her brigade, sendes af sted, uden at de har det grej med, de skal have.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sender et signal her fra Folketinget, som er en tæt opbakning til vores forsvar og til de unge, der vælger at tage af sted i denne sammenhæng.
Som sagt støtter CD meget gerne denne her aktion og vil også bidrage positivt til udvalgsbehandlingen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-11-02:
Det Radikale Venstre støtter naturligvis beslutningsforslaget.
Danmark skal aktivt bidrage til opretholdelsen af fred og sikkerhed i verden, også med militære midler.
Det er ikke noget nyt, heller ikke for en radikal.
Det Radikale Venstre har lige siden FN's oprettelse efter Anden Verdenskrig været tilhænger af, at militæret skal kunne anvendes i FN's tjeneste, og Danmark har i årenes løb deltaget i talrige fredsbevarende operationer under FN-flag.
I de senere år er der desværre ikke blevet mindre brug
for FN's fredsbevarende styrker.
Derfor er det internationale engagement fortsat en væsentlig del af dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik, og et dansk militært bidrag gennem SHIRBRIG vil være en understregning af den markante profil, som Danmark har inden for FN's fredsbevarende arbejde.
Det er vigtigt, at der er de nødvendige midler til at sikre efterlevelse af FN's sikkerhedsresolution 13.20 og FN-pagtens kapitel 6. Parterne indgik i juni måned en våbenhvileaftale. FN-missionen i Eritrea har en vigtig opgave i form af at overvåge våbenhvileaftalen og overvåge og verificere tilbagetrækningen af de etiopiske styrker fra den midlertidige sikkerhedszone.
FN-styrken kan bidrage til at skabe den nødvendige stabilitet i området, og det er en afgørende forudsætning for en fortsættelse af forhandlingerne om en fredsaftale parterne imellem.
Når vi vælger at sende et dansk styrkebidrag til Etiopien og Eritrea, er det naturligvis med en vis risiko, en indkalkuleret risiko, for dansk personel og dansk materiel.
Der er gjort meget for at minimere disse risikofaktorer, der eksisterer, specielt i forhold til mineringen af området og adfærden fra tilbageværende etiopiske og eritreiske styrker.
Der er taget en række forholdsregler i forhold til personellets sikkerhed.
Materiellet er forhåbentligt i orden, mandskabet skulle gerne være topmotiveret, og det er alt sammen forudsætninger for en god indsats, Det er forudsætninger for, at Danmark også fremover kan modtage så megen ros for den indsats, vi yder i forbindelse med konfliktløsning internationalt set.
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-02:
Jeg synes, der er meget, meget ubehageligt at høre på, og jeg tror også, det må være ubehageligt for de mennesker, der skal sendes af sted på en sådan mission, at se en sådan lunken konservativ melding.
Jann Sjursen (KRF), 2000-11-02:
Kristeligt Folkeparti kan med glæde tilslutte sig beslutningsforslaget om dansk deltagelse i den FN-fredsbevarende operation i Etiopien/Eritrea inden for rammerne af SHIRBRIG.
Efter lang tids forberedelse - jeg havde nær sagt - både herhjemme og i FN-regi er vi nu endelig nået så langt, at styrken kan opstilles.
Det er vi glade for, fordi det jo også vidner om, at situationen i Etiopien/Eritrea er blevet forbedret så meget, at det er muligt for FN at gå ind og gøre en indsats for at bevare freden.
Vi er enige med regeringen i, at et dansk bidrag gennem SHIRBRIG til den fredsbevarende indsats i Etiopien/Eritrea er med til at understrege den høje profil, Danmark har og har haft i SHIRBRIG-samarbejdet.
Først og fremmest er argumentet, at Danmark også i den sammenhæng her er villig til at understøtte FN's indsats for freden, i det her tilfælde altså på Afrikas Horn.
Det er jo det, der i virkeligheden kommer til udtryk med den nu besluttede fredsbevarende operation i FN-regi.
Det er klart, der er mange overvejelser at gøre sig i forbindelse med udsendelse af danske soldater i en sådan mission.
Det skylder vi de soldater, som nu bliver udsendt.
Jeg synes også, det er vigtigt, at beslutningsforslaget grundigt belyser nogle sundhedsmæssige aspekter ved udsendelsen og også de evakueringsmuligheder, der må og skal være sammen med de øvrige FN-udsendte, hvis det - jeg håber det ikke - skulle blive det, der bliver udgangen på det.
Vi er som nævnt glade for ikke bare beslutningsforslaget, men også for, at de soldater, som nu har ventet længe på at blive udsendt, kan komme af sted.
Jeg vil godt sige til sidst, at jeg synes, man i forhold til situationen på Afrikas Horn - situationen mellem Etiopien og Eritrea - må sige, at vi endnu en gang oplever, at konflikter har fået lov at eskalere undervejs
, bl.a. fordi verdenssamfundet ikke har formået at gribe ind i tide, og nu kan vi med SHIRBRIG's indsats måske lægge grunden til, at man i de pågældende lande kan få genopbygget det, der er blevet ødelagt.
Jeg vil sige, at i et videre perspektiv er det i virkeligheden Kristeligt Folkepartis håb, at vi ikke bare mere aktivt kan gå ind og forebygge fremtidige konflikter i området, men også kan være med til at genopbygge landene, og at vi måske kunne se netop Etiopien som et nyt programsamarbejdsland inden for dansk udviklingsbistand.
Jeg synes, det vil flugte meget fint med den indsats, som danske soldater nu skal yde helt grundlæggende i forhold til at genopbygge landet og skabe mere fred på Afrikas Horn, at vi også derigennem på længere sigt vil kunne være med til at forebygge fremtidige konflikter, og at der bliver skabt bæredygtige samfund både i Etiopien og Eritrea.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-11-02:
Hr. Peter Skaarup brugte gentagne gange udtrykket »out of
, som vel egentlig er noget, vi normalt bruger i NATO-sammenhæng.
Men vil hr. Peter Skaarup ikke medgive, at her er der jo netop tale om en FN-aktion?
Og spørgsmålet må så lyde: Jamen hvad er out of area i forhold til FN, der mig bekendt er en global organisation og i hvert fald har det sigte, at man netop skal hjælpe i konflikter i brændpunkter overalt på kloden?
Begynder vi så at snakke rumfart og den slags ting?
Jeg synes, det begynder at blive temmelig forvirrende.
Niels Bloch Jespersen (S), 2000-11-02:
Beslutningsforslag nr. B 9 går ud på, at statsborgere i Schweiz og EU skal have ret til at opholde sig i og arbejde på hinandens områder.
Hermed vil EU-retten om personers fri bevægelighed og økonomiske aktivitet udvides til også at gælde Schweiz.
Men før denne aftale er gældende,
skal det danske Folketing ligesom parlamenterne i de øvrige medlemsstater af Det Europæiske Fællesskab godkende, at man ratificerer aftalen mellem medlemsstaterne af Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund.
Aftalen vil ikke medføre lovændringer i Danmark.
Både de finansielle og administrative konsekvenser er meget begrænsede. Det er glædeligt, at Schweiz ønsker at udbygge samarbejdet med EU.
Derfor skal jeg på Socialdemokratiets vegne støtte forslaget.
Jens Hald Madsen (V), 2000-11-02:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg fremsige følgende: Formålet med den fremlagte aftale er at give statsborgere fra henholdsvis EU og Schweiz mulighed for indrejse på den anden parts område for at opholde sig der eller som led i økonomisk aktivitet.
Kort fortalt udstrækkes EU-retten om personers fri bevægelighed til også at omfatte Schweiz.
Venstre hilser dette velkomment, da det vil hindre en forskelsbehandling på grund af nationalitet i forbindelse med beskæftigelses- og arbejdsvilkår.
Derudover vil den enkelte lønmodtager blive sidestillet med landets borgere med hensyn til skat og sociale fordele.
Venstre kan støtte, at regeringen på Danmarks vegne ratificerer den pågældende aftale.
Villy Søvndal (SF), 2000-11-02:
Da SF's ordfører på området, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede, skal jeg blot meddele, at SF er positivt indstillet over for forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-02:
De har lavet en aftale her.
Vi skal vurdere, om den for Danmarks vedkommende har fordele eller ulemper, og da mener vi, den har fordele.
Vi kan vel efter den her aftales indgåelse sige, at der nu er fire typer medlemskab af Europa eller af europæisk samarbejde i Europa.
Der er sådan et A-, B-, C- og D-medlemskab, hvor vi så kan sige, at schweizerne har et A-medlemskab.
De bevarer størst mulig suverænitet.
Så har vi Norge, der er med i det indre marked og vilkårene for det.
De har lidt mindre national selvstændighed.
Så har vi Danmark bl.a. med vores forbehold, og vi er så C-medlem.
Og så har vi de fuldt integrerede europæiske medlemsstater i Den Europæiske Union.
De har tabt allermest selvstændighed.
Så vi synes, at det på mange felter er meget fornuftigt, sådan som schweizerne har gebærdet sig.
Nu har de så valgt at indgå en aftale om fri bevægelighed for personer.
Den aftale agter vi altså i Dansk Folkeparti at støtte.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-02:
Jeg skal blot meddele, at CD støtter beslutningsforslag nr. B
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-02:
Der er jo her tale om et fornuftigt mellemstatsligt samarbejde, som endda også er godkendt ved en folkeafstemning i Schweiz, så vidt jeg har forstået.
Det, som kunne siges at være den pinlige vinkel på den her sag, er jo, at EU med stor beredvillighed naturligvis aftaler fri bevægelighed med Schweiz - dér er der ikke indsigelser - men at man samtidig stiller krav til sine egne nye medlemslande, dem, der søger om optagelse, om, at der ikke skal være fri bevægelighed for arbejdskraft.
Det er unægtelig paradoksalt, at man aftaler fri bevægelighed med lande, som ikke er medlem af Unionen, men de, man vil optage i Unionen, kan ikke få tilsvarende rettigheder som dem, der er uden for Unionen.
Sådan er der mange ting med den Union i det hele taget, som er overordentlig vanskelige at forstå, og det tillader taletiden slet ikke en bare tilnærmelsesvis beskrivelse af.
Det må jeg indrømme.
Men her er altså en af dem.
Så skal jeg i øvrigt sige, at det er tilfredsstillende at iagttage, at regeringen i forbindelse med det her forslag foreslår en gennemførelse i streng respekt for den danske undtagelse og på en sådan måde, at den danske undtagelses indhold respekteres, i og med at Danmark ikke deltager i den overstatslige del af beslutningen i Unionen, men efterfølgende indgår en mellemstatslig aftale med Schweiz.
Sådan skal det være, og derfor vil Enhedslisten naturligvis stemme for forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2000-11-02:
Ja, det er jo lige før
, man på baggrund af den sidste ordførers indlæg må være lykkelig for, at der er begrænset taletid.
Jeg skal blot på Kristeligt Folkepartis vegne sige, at vi tilslutter os det beslutningsforslag, som regeringen her har fremsat, uden at skulle drage andre aspekter ind i det end lige de strikte, som gælder selve beslutningsforslaget.