runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 1999-09-07:
Selvfølgelig skal vi hjælpe med genopbygningen i Kosovo og på Balkan, det er klart; men jeg forstår ikke, hvordan De Radikale kunne gå med til, at det var de fattige i Bangladesh, i Uganda, i Zimbabwe, der lige pludselig skulle have frataget hjælp i størrelsesordenen 600 mio. kr. Og man gentager for år 2000 en barbering af ulandsbudgetterne, som betyder, at der reelt sker en nedskæring af Danmarks ulandsbistand i år 2000 på grund af, at man bruger pengene på en anden måde, nemlig til Kosovo. Jeg forstår ikke, når der oven i købet var afsat penge i de oprindelige budgetoverslag for år 2000, at man så ikke har sagt: Vi er nødt til at finde de ekstra penge, der er nødvendige af hensyn til situationen på Balkan, men de skal selvfølgelig ikke tages fra de allerfattigste i Afrika.
Peter Duetoft (CD), 1999-09-07:
CD er modstander af den beskatning.
CD ønsker loft over den beskatning.
CD ønsker den aftrappet.
At stå i dag og fortælle, hvordan man om 2½-3 år skal finansiere en startende nedtrapning, er galimatias, i betragtning af at vi ikke aner, hvordan økonomien i det danske samfund ser ud til den tid.
Hvis vi vil have en skatteomlægning, lad os sige - og det håber vi ikke - men lad os sige, at der er blevet stagnation i det danske samfund, så kan det godt være, at en nedtrapning af boligbeskatningen skal koste andre skatter; men hvis der er fremdrift i det danske samfund, så der er overskud, kan det godt være, at man kan klare det uden.
Men det kan vi da ikke stå her i dag og tage stilling til.
Det er ikke pr. princip sådan, at det skal betales af andre skatter, hvis vi kan slippe for det, men jeg vil sige til hr. Thulesen Dahl: Jeg vil ikke afvise det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-09-07:
Jamen det er et meget interessant spørgsmål, der bliver rejst her, for vi så jo alle sammen CD's formands udtalelser
, da hr. Anders Fogh Rasmussen var ude med, at nu kunne man ikke holde den musketer-ed, som vi også fra Dansk Folkepartis side havde opfattelsen af at de borgerlige partier havde sammen. Vi deler i Dansk Folkeparti det grundlæggende synspunkt, som CD har omkring ejendomsværdibeskatningen, at det er en urimelig skat på mange måder.
Det er klart, at det vil vi fra Dansk Folkepartis side modsætte os, for vi mener, at man skal finde en fornuftig aftrapningsmodel, hvor man finansierer afskaffelsen af ejendomsværdibeskatningen uden at hæve andre skatter eller afgifter tilsvarende.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-09-07:
Hr. Estrup har da ret i, at der i den finanslov, der blev vedtaget for 1999, var en mulighed for bistandsministeren for at omprioritere.
Men vi havde faktisk ikke dengang fantasi til at forestille os, at man ville omprioritere så voldsomt, for da vi havde debatten i Finansudvalget, ønskede vi jo også, at der var kommet nye penge på bordet, for der kan jo komme en ekstraordinær situation, som man ikke lige kan forudse.
Jeg tror heller ikke, at hr. Jørgen Estrup for et par år siden havde forestillet sig, at der ville blive flyttet så mange penge, som var tiltænkt en langsigtet udviklingsbistand i den tredje verden, til en nødhjælpsindsats i Kosovoområdet, og derfor er mit spørgsmål til hr. Estrup: Hvor meget mener hr. Estrup, man kan tillade sig at ompostere?
Eller er der ikke en kant, hvor man i en helt ekstraordinær nødsituation efter hr. Estrups mening må sige, at her er der faktisk brug for en ekstraordinær indsats, som kommer til at koste os skatteydere noget?
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Jeg blev lidt overrasket, da jeg så Venstres finanslovoplæg.
Vi havde ligesom fået indtryk af, at det var et moderat oplæg.
Men når jeg så går ned i stoffet, så finder jeg ud af, at der ikke er særlig meget nyt - det skulle da være det, at man har begrænset sig til ting, der ikke er forligsdækket - for på så vigtige områder som arbejds- og socialpolitikken mener man stadig det samme, fuldstændig upåvirket af de erfaringer, man måtte have draget.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Thor Pedersen: Var det ikke sådan, at da Venstre sidste år formulerede sine krav til arbejdsmarkedspolitikken, da forudsatte man, at indfrielse af betydelige dele af Venstres krav ville medføre milliardbesparelser?
Nu ser vi regningen.
Det at gennemføre mere kontinuerlig aktivering og rykke den frem har medført merudgifter.
Nu ser jeg så, at Venstre også foreslår, at vi skal lave straksaktivering m.v., og at man kan spare penge på det.
Er sandheden ikke, at der ingen besparelse er, men øgede udgifter
Gitte Seeberg (KF), 1999-09-07:
Først til hr. Kofod-Svendsen
Vi yder også et stort bidrag til anden bistand.
Og når man kigger på, hvordan de andre lande ligger, så vil vi, selv med vores forslag, ligge helt i toppen, og det synes vi faktisk er godt nok.
Vi er også helt overbevist om, at man sagtens kan prioritere, og er i øvrigt enig i Venstres forslag om, at det ville være godt at evaluere og finde ud af, hvad vi har fået for pengene.
På det tidspunkt må man jo så tage stilling til, hvor stor den danske ulandsbistand skal være.
Men vi mener, at vi med god samvittighed kan forsvare det.
Det er et politisk valg; vi mener, at det er godt nok.
Så kommer hr. Jacob Buksti ind på forholdet til Venstre
og Venstres ambitionsniveau
Vi har fremlagt vores forslag, Venstre har fremlagt sine forslag.
Men jeg ser faktisk ikke de store forskelle på de to forslag.
Det, Venstre har sagt - sådan som jeg i hvert fald har forstået det - er, at væksten i det offentlige skal væk.
Det skal være, som det er nu.
Det er sådan set det samme, vi siger.
Den økonomiske gevinst, vi får ud af det, jamen det er så den, vi vil bruge til at lette skatterne, henholdsvis afdrage på gælden.
Vi har så i år fremlagt et konkret forslag.
Vi mener, det er vigtigt at lempe skatten på arbejdsindkomst, og derfor har vi et forslag om lempelse af mellemskatten i år og mener også, at den skal lempes i de kommende år.
Så når jeg vist ikke mere.
Klaus Hækkerup (S), 1999-09-07:
Jeg synes, at de besvarelser, vi har fået af hr. Thor Pedersen i dag - både det, jeg har fået, og det, hr. Jens Peter Vernersen har fået - efterlader ganske betydelige uklarheder om, hvad det egentlig er, Venstre vil.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Prioriterer Venstre skattelettelser frem for gældsafvikling, eller vil Venstre prioritere, at vi får nedbragt gælden, før vi begynder at sætte yderligere skub i forbruget ved at lave skattenedsættelser?
Det ene eller det andet?
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Hr. Peter Duetoft og hr. Kim Behnke får svar under ét.
Når vi går til forhandlinger om et politiforlig, så gør vi det med det udgangspunkt, at politiet har opgaver, at politiet kan få nye opgaver, og at vi skal have dem løst.
Det udløser så en ramme for, hvor mange der kan ansættes i politiet, og så kan der prioriteres, rokeres om, internt i politiet.
De meldinger, vi så giver, når der er mere vold, er, at så ønsker vi indsatsen forstærket, og ja, det skal der så skabes plads til i sådan en ramme.
Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at hr. Peter Duetoft kan blive betænkelig, når vi starter med opgaverne, og frygter, at formålet er at skabe besparelser, men dér må arbejdsformen - og den støtter Socialdemokratiet - være, at når vi går ind og skaber rammer for store områder i den statslige sektor, og det er både politiet og som nævnt forsvaret, vil vi også forbeholde os ret til at se, hvor der kan ske forbedringer, hvor der kan ske moderniseringer, og hvor der kan effektiviseres.
Det er jo et synspunkt, som gælder overalt i den statslige sektor, og det gælder rent faktisk også lige præcis i forsvaret og i politiet.
Så der bliver ikke noget svar til hr. Kim Behnke på, hvor mange flere betjente der kommer i Grenå.
Det vil jeg ikke være i stand til at svare på.
Det vil jeg nok heller ikke være efter et politiforlig, for det fordeler
Peter Duetoft (CD), 1999-09-07:
Nu må både finansministeren og hr. Jan Petersen altså undskylde, men en af grundene til, at vi er lidt mistroiske, er nok, at vi har nogle erfaringer et andet sted fra.
Hvis vi tager forsvarsforligene, så har den underliggende dagsorden, hver eneste gang regeringen er gået ud og er begyndt at sige, at nu skal vi lige tage udgangspunkt i forsvarets opgaver, været: Ha, ha, det skal i øvrigt føre til besparelser.
Det er den erfaring, der naturligvis gør os lidt nervøse, når hr. Jan Petersen stiller sig op her og siger, at regeringen gerne vil diskutere opgaver og derefter indgå forlig.
Kim Behnke (FP), 1999-09-07:
Mit ærinde har nu også mest været at få hr. Jan Petersen til på vegne af Socialdemokratiet at fortælle, hvad Socialdemokratiet vil, og jeg forstår, at hr. Jan Petersen ikke vil komme med noget tal i dag på, hvor mange politifolk der skal være, men hr. Jan Petersen kan vel svare ja eller nej til, om politistyrken skal være større, end den er i dag.
Hvis den ikke skal være større, end den er i dag, og Socialdemokratiet vil løse de problemer, der er i Odense og andre steder med bandevold osv., ja, så må det jo betyde, at der er nogle andre politiopgaver, som skal nedprioriteres, for ellers hænger argumentationen fra Socialdemokratiet jo ikke sammen.
Hvad er det så for opgaver?
Er det de latterlige opgaver med at køre rundt og være turistguider for andre landes udenrigsministre, eller er det fartkontrollen, eller hvad er det, politiet ikke længere skal løse af opgaver, hvis man skal indfri statsministerens løfte om, at nu skal der gøres noget ved volden?
Ellers må konklusionen være den, at Socialdemokratiet også støtter, at der skal ansættes nogle flere politifolk.
Hvis det er Socialdemokratiets ønske, så hilser vi det naturligvis velkomment, og så må Socialdemokratiet gerne få æren for, at vi får stoppet den vold, der er i gaderne, men lad os dog få et svar i dag fra hr. Jan Petersen, ikke på den præcise normering: hvor mange der skal være på Grenå Politistation osv.
Nej: Skal der være flere betjente, ja eller nej?
Det må hr. Jan Petersen kunne svare på.
Mogens Lykketoft (S), 1999-09-07:
Det er jo ikke sædvane, at man blander sig så meget i debatten undervejs som minister, men nu har jeg hørt på så meget decideret usandfærdigt omkring regeringens holdning til et politiforlig, at jeg føler trang til at sætte tingene på plads.
Vi har videreført de tal, der blev aftalt i 1995 for ordinær politiaktivitet, og så har vi ladet det være op til de forhandlinger, der skal foregå mellem partierne, hvad budgettet skal være.
det fremgår også af præsentationen, og den eneste trussel, der eksisterer mod et fornuftigt politiforlig, er Venstres og De Konservatives forslag om at slette reserven på finansloven.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-09-07:
Hr. Jan Petersen mener, at polititallene i finanslovforslaget er teknik.
De er blodig alvor for masser
af vore medborgere.
Så siger hr. Jan Petersen, at man ikke skal agere efter, hvad man ser i TV-Avisen.
Det var en interessant oplysning, for når jeg i TV-Avisen ser landets statsminister love et styrket politi, så går jeg ud fra, at landets statsminister taler sandt, og så undrer jeg mig, når jeg ser, at landets finansminister vil spare mere end en halv milliard på politiet.
Så siger hr. Jan Petersen, at det ikke drejer sig om antallet af politifolk; det vil han ikke komme med.
Nej, men det kan vi andre komme med, for vi kan jo regne.
Er det ikke rigtigt, vil jeg spørge hr. Jan Petersen, at finanslovforslaget notorisk må betyde fyringer i politiet?
Jeg kan selv svare: Jo, man kan altså ikke lave besparelser
på 600-700 mio. kr. over 4 år uden at fyre politifolk
Det er altså landets borgeres sikkerhed, som hr. Jan Petersen mener
er teknik.
Velbekomme!
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Må jeg lige starte med hr. Frank Aaen.
Det er ikke eneforsørgeren, der bliver ramt af den foreslåede ændring i bidraget.
Det er den, der har deltaget i et projekt, der er endt med, at den ene blev forsørger af deres fælles børn, mens den anden skulle betale, og det er det, den anden ægtefælle - tidligere ægtefælle formodentlig - skal betale, som sættes op. Jeg synes, vi subsidierer skilsmisser ganske flot i Danmark.
Det gør vi også, fordi vi ikke vil have, at det, når den situation opstår i menneskers samliv, så skal gå ud over børn, og derfor har vi gode vilkår for eneforsørgere, og derfor er det den, der ikke forsørger, hvis beløb sættes op.
Det er i øvrigt også den, der får det største rådighedsbeløb
af de to, når familien er blevet opløst.
Så fandt hr. Karsten Nonbo anledning til at nævne, at det er underligt, at vi stadig væk opererer med teknik.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det ikke går ind, at det her tal er et teknisk tal.
Jeg forstår måske nok, hvorfor det ikke kan gå ind: Man er smadderbange for, at den præcise besked, landets statsminister og landets justitsminister har givet om, hvad det her politi skal fremover, vil lykkes, og at Socialdemokratiet får en andel af æren.
Det er, fordi det vil ødelægge myten om, at Socialdemokratiet ikke er konsekvent over for bekæmpelse af vold.
Det var det om teknikken.
Vi starter med politikken.
Vi lader andre om at tage udgangspunkt i teknikken i et forlig, som jeg skal anerkende at Venstre ikke havde andel i, men som De Konservative har en stor andel af æren for.
Og så vil hr. Kristian Jensen gerne have et bud på den reelle vækst og ikke bare den budgetterede vækst i den offentlige sektor.
Ja, det ved jeg altså ikke.
Hvis det bliver hr. Peter Brixtoftes skattelettelser i alle landets kommuner, så holder tallene ikke, det kan jeg godt love.
Den type skattelettelser vil selvfølgelig betyde, at skattetrykket stiger, og det vil selvfølgelig også betyde, at der må være en eller anden udgiftsdækning for det.
Så det vil også betyde stigende udgifter.
Men lad os håbe, at hr. Peter Brixtoftes varslede skattestigninger i Farum Kommune bliver undtagelsen, for vores bedste og mest realistiske bud er, at landets kommuner og landets amter kommer til at få en reel vækst i deres udgifter, og dette er aftalt med regeringen.
Det er der tydelige tegn på.
Frank Aaen (EL), 1999-09-07:
Det var et ringe svar, jeg fik før, da jeg spurgte om, hvorfor regeringen vil spare præcis hos nogle af dem, der har mindst.
Jo, men det er jo ikke billedet.
Skilte familier er nogle af dem, der har det dårligst. Enlige forsørgere er den gruppe, hvor fattigdommen reelt stiger i øjeblikket, hvor hver fjerde enlige forsørger i dag har mindre end 46 kr. pr. person pr. dag til rådighed.
For dem er 100 kr. mange penge, og fattigdommen i den gruppe er i dag dobbelt så stor, som den var for 10 år siden.
Fattigdommen blandt enlige forsørgere stiger, og alligevel vil man spare på børnetilskuddet.
Nej, de er pr. definition fattige, for ellers kunne de ikke få et personligt tillæg.
Og mener hr. Jan Petersen, at de lande, Danmark giver ulandsbistand, er rige lande?
Nej, dansk ulandsbistand er fattigdomsorienteret, og alligevel vil man spare dér for at bruge pengene til genopbygning i Europa.
Jeg forstår ikke prioriteringen på de her områder.
Karsten Nonbo (V), 1999-09-07:
Hr. Jan Petersen sagde i sit indlæg, at politiet skal udføre de opgaver, politiet skal udføre.
Jeg kan et citat af samme kaliber: Måner har den farve, måner skal have.
Statsministeren siger, at der er brug for flere politifolk.
Som svar på hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål
siger hr. Jan Petersen: Vi starter ikke med at tænke på et tal, når vi snakker om politiet.
Finanslovforslaget gør det modsatte.
Det kalkulerer nemlig med, hvor meget der skal ind i bøder og afgifter fra politiets arbejde.
Det kalder jeg da at tænke på et tal.
Men vil regeringen nå det ved at gøre politiet til et afgiftspoliti, hvor man efterforsker efter costbenefitmetoden: at man sigter folk for det, det kan betale sig at sigte folk for?
Kristian Jensen (V), 1999-09-07:
Finanslovforslaget er jo hvert år en flot og meget glitrende sag med masser af tal og grafer, og det er jo nemt at lave tingene pæne, når man skal lave det i budgetter.
Det er mere afslørende, når man kigger på resultaterne på regnskabet.
Og dér er det set i forslagene til finanslov igennem årene, at regeringen har lagt op til en vis stigning i de offentlige udgifter, og år efter år har vi konstateret, når regnskabet kom, at stigningen blev større, væksten blev højere end det, regeringen gættede på.
Derfor kunne det være rart at vide, om Socialdemokratiet har et reelt bud på, hvor stor væksten i offentlige udgifter bliver.
Og hvis hr. Jan Petersen nu blot giver mig det forventelige svar, at det selvfølgelig bliver det, han har budgetteret, kan hr. Jan Petersen så ikke forklare mig og resten af befolkningen, hvorfor det i år skulle være anderledes, hvorfor det i år ikke skulle gå sådan som i de foregående år: at den vækst, som regeringen udmelder, er alt, alt for lav i forhold til den reelle vækst, vi ser i de offentlige budgetter.
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Når jeg sagde, at vi synes, generationsskiftet er en god idé, er det, fordi det synes vi.
Og det kan man da godt vælge at kalde et overfladisk svar.
Det er betingelsen.
Man kunne jo føje til: Ideer om at overføre skat til næste generation ved jeg godt har lidt sympati i Det Konservative Folkeparti.
Det var jo også det, jeg diskuterede med fru Lene Espersen: Lad os skyde noget til næste generation frem for at få betalt regningerne nu.
Det mødes med betydelig skepsis i den socialdemokratiske folketingsgruppe, men jeg er sikker på, at hr. Flemming Hansen vil finde udmærkede mødelokaler til at diskutere det her emne i de kommende måneder.
Det ville være rart, hvis der var en model at tage udgangspunkt i, og det var hr. Flemming Hansen jo så enig i, men også enig i, hvor svært det var.
Så bruger hr. Kristian Thulesen Dahl det sædvanlige politiske trick: Hvis ikke vi får et tal i dag, må vi lægge til grund, at regeringen ikke vil noget, og at regeringen er uforberedt.
Jeg er ganske sikker på, at justitsministeren er velforberedt med hensyn til, hvad der skal fremgå af et politiforlig.
Og så vidt jeg har hørt justitsministeren, så tager han udgangspunkt i, hvad det er for opgaver, politiet skal tage fat i fremover.
Der er endda nævnt et par stykker, og jeg brugte også et par af dem i mit ordførerindlæg.
Men at sætte et nøjagtigt tal på politistyrken i dag, det får hr. Kristian Thulesen Dahl mig ikke til.
Det ved han godt, det får han ikke.
Vi starter med politikken, og derefter normerer vi.
Det andet er udtryk for gammeldags tilgang til det at ansætte mennesker i den offentlige sektor, og dér hører politiet til.
Politiet hører til den offentlige sektor.
Så ønsker hr. Brian Mikkelsen, at uddannelsessystemet skal være velfungerende, og at der skal være mere kvalitet og kvantitet.
Ja, det kan jeg jo være fuldstændig enig i.
Regeringen har da rykket fremad på kvantiteten.
Jeg tror for så vidt heller ikke, at hr. Brian Mikkelsen kunne holde til en påstand om, at der ikke sker kvalitative forbedringer i uddannelsessystemet.
Men jeg har jo set, at det er et af de hovedemner, som Det Konservative Folkeparti vil bringe ind i finanslovforhandlingerne.
Det lyder spændende.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-09-07:
Vi har en regering, som - lader det til, i hvert fald ifølge hr. Jan Petersen - er meget stolt over, at der er kommet flere ind på de videregående uddannelser.
Og det er jo problemet ved en typisk socialdemokratisk, defensiv politik: Som på alle andre områder herinde i Tinget er man glad over tingenes tilstand.
Man fokuserer ikke på kvaliteten, man fokuserer ikke på, at meldingerne fra alle i uddannelsesverdenen går på: Er vi på vej ned ad rampen?
Man fokuserer ikke på, at kvaliteten skrider, specielt på de videregående uddannelser, bl.a. fordi ressourcerne ikke er til rådighed.
Der er behov for kvalitetsudvikling, der er behov for omstillingsevne.
Der er brug for et andet skub bagved i de videregående uddannelser.
Og dér kunne jeg godt tænke mig at få et svar fra hr. Jan Petersen på, om man fra Socialdemokratiets side er tilfreds med den kvalitet, der er på de videregående uddannelser; om man er enig i, at udviklingen af vores velfærdssamfund kræver et velfungerende uddannelsessystem, som hele tiden er i top.
Skal der slet ikke ske noget på det område?
Er man bare tilfreds med, at kvantitet er nøgleordet, og at man glemmer ordet kvalitet i den socialdemokratiske verden?
Er man også tilfreds med, at det, man hører fra den ministerielle verden, hele tiden er kompetencestriden mellem forskning og uddannelse?
Det kunne det også være interessant at få et svar på fra Socialdemokratiets ordførers side.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-09-07:
Jeg vil godt medgive hr. Jan Petersen, at det er rigtigt, at det politiforlig, som kører for øjeblikket, og som regeringen indgik med De Konservative, langtfra er tilstrækkeligt til at løse de opgaver, som er nødvendige i det danske samfund.
Men er det også rigtigt, at regeringen som udgangspunkt for finanslovforhandlingerne slet ikke har nogen idé om, hvad der er nødvendigt?
Altså hvilken politistyrke der er nødvendig for at løse de helt elementære politiopgaver, som samfundet skriger på, mens de socialdemokratiske ministre har haft travlt med at sige til befolkningen, at man nu vil løse problemerne med f.eks. bandekriminaliteten i Odense, hvor justitsministeren sidder i et lokalt møde og lover en øget politistyrke og sender 20 mand - ja 20 mand, bedre end ingenting - af sted for at løse problemerne for en eksisterende politistyrke, som i øvrigt er for lille.
Har regeringen eller Socialdemokratiet overhovedet ikke noget bud på, hvilken politistyrke der er nødvendig?
Altså, det er da sjældent set, at en regering i den grad stiller sig i defensiven og siger: Vi vil ingenting, vi har ikke lavet nogen beregninger, vi har ikke lavet nogen vurderinger af, hvilken politistyrke der er nødvendig for at komme bandekriminaliteten til livs.
Men hvis hr. Jan Petersen ikke disker op med nogle tal her i dag, må vi jo tage det som udtryk for, at regeringen overhovedet ikke har gjort sit hjemmearbejde.
Flemming Hansen (KF), 1999-09-07:
Hr. Jan Petersen gav et af de mærkeligste svar til mig, der nogen sinde er givet fra denne talerstol.
Jeg spurgte helt konkret: Vil den socialdemokratiske gruppe lette generationsskiftebeskatningen eller stramme generationsskiftebeskatningen?
Og svaret var - hør nu godt efter: Ja, generationsskifte er en god idé.
Og det er jo selvfølgelig korrekt, men det forudsætter, at man lever længe
Jeg gentager derfor spørgsmålet, som den socialdemokratiske gruppe må have diskuteret: Vil man lette generationsskiftebeskatningen, eller vil man stramme den?
Jeg spørger ikke om modeller, for jeg ved godt, det er kompliceret stof.
Men er målet for den socialdemokratiske gruppe, at man vil lette generationsskiftebeskatningen, eller vil man stramme den?
Det må være til at få et svar på.
Så kan vi diskutere detaljer og modeller bagefter.
Men hvad vil den socialdemokratiske folketingsgruppe med dette utrolig vigtige emne for hele dansk erhvervsliv?
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Hr. Lars Løkke Rasmussen mener, at frit valg i sygehussektoren skal betyde, at den lille mand selv skal betale for at få sin behandling.
Fordi når man foreslår, at 85 pct. af det, en behandling koster, er det, man kan få med sig, hvis man vælger frit uden for det offentlige sygehusvæsen, så må der jo være et eller andet beløb tilbage, et sted mellem 0 og 15-30 pct. måske, hvem ved?
Det er jo et marked, man skal ud og agere i dér.
Og derfor satser vi på, at det frie sygehusvalg uden egenbetaling er det, der gælder, og at det er dér, ventelisterne udryddes.
Der er så, i parentes, et andet lille argument, jeg også godt vil tage ind: Det kunne jo være, det blev ganske dyrt, fordi vi får en kraftig konkurrence fra en stor privat sektor, der vil tappe vore sygehuse for kvalificerede medarbejdere.
Men det skal jeg ikke uddybe yderligere; det kræver, at jeg går ned og henter et citat af Amtsrådsforeningens formand, hr. Kresten Philipsen.
Så var hr. Christian Mejdahl og hr. Jens Kirk inde på, at den danske landbrugspolitik nu bryder sammen.
Man formoder i Venstre, at Socialdemokratiet og regeringens landbrugsminister er ude på at udrydde den sidste landmand.
Det vil jeg da gerne dementere.
Det er ikke det, der er målet, og det vil heller ikke blive resultatet.
Men vi er ude på, at dansk landbrug skal fungere og også betale skat, og vi vil også forbeholde os ret til at se på de særordninger, dansk landbrug har, når vi skal prioritere de offentlige udgifter. Hvilket andet erhverv har en statsbetalt vikar for at kunne holde ferie?