runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Brixtofte (V), 1998-06-04:
Jeg vil opfordre regeringen til at gå tilbage og tænke over de her tanker i stedet for bare at afvise og afvise og afvise, for det med teknikken er ikke rigtigt.
Det er ganske enkelt på sit lønkort at få lavet beregning af bruttoskat først med et bundfradrag, som det er i dag.
Det er så nemt som ingenting.
Så det er ikke rigtigt.
Problemet er, at Socialdemokratiet er forelsket i den bruttoskat og ikke på nogen måde vil formindske den, også selv om en ændring vil gavne de lavestlønnede.
Det interesserer ikke Socialdemokratiet, og derfor er det sådan, at uanset hvad vi foreslår, vil skatteministeren være imod det.
Så er der en ting omkring ejerboligerne, som jeg ikke fik nævnt før.
Hvis man kigger på side 52 i »Bedre balance«, kan man læse tallene.
Man kan tage punkterne 1.2, 1.4 , 1.9, 1 og 2 og lægge dem sammen.
Det giver en skatteforhøjelse for ejerboligerne på 9 mia. kr. i Danmark.
Sådan er virkeligheden.
Ole Stavad (S), 1998-06-04:
Til forslaget om bundfradrag i bruttoskatten: Det synes jeg at vi har illustreret.
Jeg har tænkt over den, og derfor vil jeg opfordre hr. Brixtofte til at tænke over den, og når han har tænkt over den, og hvis han så har fundet den enkle model, som hverken jeg eller det ministerium, jeg kommer fra, kan få øje på, så vil vi selvfølgelig gerne have den præsenteret i den enkelhed, som hr. Brixtofte siger at det er muligt at gøre det i. Hvad angår de punkter, som hr. Brixtofte nævner her, så er der jo en lang række andre punkter, der giver en indtægtsside.
Kristian Thulesen Dahl (FP), 1998-06-04:
Jamen jeg vil gerne bekræfte vores egne ændringsforslag til finansloven.
Det er ikke nogen kunst for mig, og det er heller ikke en kunst for hr. Frank Aaen at nævne de ændringsforslag til finansloven, som vi stillede.
Men det, som hr. Frank Aaen undgår at forklare, er, at forslagene efter vores opfattelse er en del af en større sammenhæng, hvormed vi finansierer en omkostningslettelse for den enkelte borger.
Og jeg har markeret, at vi gerne vil være med til, at de besparelser på de offentlige finanser, som vi finder, primært går til skattelettelser for de laveste indkomster i samfundet.
Det er rigtigt, at det er en anden fordeling, men vi skal jo hente pengene et sted, og vi sparer også på f.eks. flygtningeudgifterne og ulandshjælpen, som hr. Frank Aaen også er modstander af at vi skal spare på, og på kulturudgifterne inden for de offentlige budgetter, som hr. Frank også er uenig med os i at vi skal spare på.
Og det er derfor, det eneste løsningsforslag, hr. Frank Aaen når frem til, når man skal finde penge til noget, er at hæve skatterne et andet sted.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Når jeg nu hører hr. Thulesen Dahl tale om, at det her rammer uretfærdigt, og at han har omsorg for de laveste indkomster, er det lige før jeg får tårer i øjnene, og derfor vil jeg bede hr. Thulesen Dahl bekræfte, at Dansk Folkeparti under de sidste finanslovforhandlinger foreslog en halvering af boligstøtten, huslejestigninger i det sociale boligbyggeri, besparelser på børnetilskuddet, besparelser på orlovsordningerne, dyrere og dårligere kollektiv trafik og større brugerbetaling for arbejdsmarkedsuddannelserne - for bare at nævne et udpluk.
Kan vi få bekræftet, at på trods af, at man står her og gør sig til af, at man er forsvarer for de svageste i samfundet, er de forslag det, Dansk Folkeparti står for?
Peter Brixtofte (V), 1998-06-04:
Nu håber jeg altså, vi får afklaret, hvad det er for en ejendomsvurdering, om det er den, der er kommet ind her i løbet af den sidste måneds tid.
For det er en stigning på 20-25 pct., og det ændrer jo hele talgrundlaget.
Og jeg er lidt skuffet over, at regeringen ikke selv ved, hvad det er for nogle tal, de bruger, da det drejer sig om milliarder til forskel.
Så jeg håber, vi snart får det afklaret.
Men uanset det, så er det altså sådan, at man kan slå op på side 52 i »Bedre Balance« og opdage, at der ingen balance er, når det gælder ejerboligerne.
På rentefradragsretten taber man 7 mia. kr., så tjener man 5,3 mia. kr. på lejeværdien, og så betaler man 7 mia. kr. mere i ejendomsskat.
Jacob Buksti (S), 1998-06-04:
Nu kan jeg jo forstå på hr. Flemming Hansen, at jeg skal passe på ikke at råbe for højt.
Så ved jeg ikke, om det er af samme årsag, som når fru Kirsten Jacobsen dæmper stemmen.
Men jeg vil da indledningsvis give den klare indrømmelse
til hr. Flemming Hansen, at topskatten fastfryses ikke.
Når det er sådan, at hr. Flemming Hansen får det indtryk, er det, fordi de beregninger, der står i de forskellige tabeller, er i faste priser, og derfor er de selvfølgelig konstante, men de reguleres fuldstændig, som man normalt gør, så den indrømmelse kan vi give her fuldstændig ubetalt. Så går hr. Flemming Hansen meget op i ubalancen, så man næsten bliver bekymret for, om han selv kan holde balancen, og det er både med hensyn til ejere og lejere og generationer.
Der synes jeg da godt jeg vil spørge, om hr. Flemming Hansen ikke er enig i, at rentefaldet de seneste år har medført faldende renteudgifter for de fleste familier.
Boligejerne har typisk de største renteudgifter, og i kraft af rentefaldet og konverteringen har de typiske boligejere haft en mulighed for at spare 5.000-6.000 kr. om året efter skat, og den besparelse er i øvrigt størst for de yngre grupper.
Så blot et enkelt spørgsmål: Er hr. Flemming Hansen tilhænger af, at man skal sænke trækprocenten?
Jeg kan forstå, at hr. Flemming Hansen mener, at skattetrykket i Danmark er for højt.
Så vil jeg gerne spørge hr. Flemming
Hansen, hvordan hr. Flemming Hansen kan gøre det, uden at det påvirker rentefradragets skattemæssige værdi, eller er der ikke en sammenhæng dér, eller vil det være sådan, at man både vil sænke trækprocenten og fastholde rentefradragets skattemæssige værdi?
Og i øvrigt er det omkring befordringsfradraget præcis den problemstilling, og befordringsfradraget reguleres i øvrigt af Ligningsrådet efter gældende regler.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-04:
Efter den debat, vi har haft indtil nu, må det jo stå
lysende klart, vil jeg sige til hr. Flemming Hansen, at disse forslag fremsættes for at sikre, at det også fremover bliver muligt for de unge at købe eget hus, købe egen bolig.
Hvis det er sådan, at den udvikling, vi har set her, fortsætter, er det jo nemlig faktisk sådan, som hr. Flemming Hansen siger, at så er det dem, der sidder i boligerne, der bliver de økonomiske vindere på bekostning af den næste generation.
Det synes vi ikke er hensigtsmæssigt.
Så blev det tilkendegivet, at det her var et korstog mod kapitalpensionerne.
Er det nu rigtigt, hr. Flemming Hansen?
Er det rigtigt, at det generelt er et korstog imod kapitalpensionerne, fordi man for de indkomstgrupper på over 300.000, der har kapitalpension, nedsætter rentefradragsværdien fra 58 til 45?
Det ændrer jo ikke noget ved, at alle, som har en indtægt, der er mindre, i hvert fald ikke berøres, og det ændrer heller ikke noget ved, at det fortsat er favorabelt
for dem, der har de høje indtægter også at få en kapitalpension tegnet
Det må da stå klart, men det er mindre favorabelt end hidtil for nogle ganske få.
Aage Frandsen (SF), 1998-06-04:
Hr. Flemming Hansen talte om disse ubalancer.
Det er jo notorisk rigtigt, det er helt klart, at der er tale om ubalance i den forstand, at det i højere grad rammer boligejere, end det rammer lejere.
Mit spørgsmål til hr. Flemming Hansen er: Var der ikke ubalance i forvejen mellem lejere og ejere?
Med hensyn til generationer må man sige, at bortset fra de boligejere, som lige har købt, som er i klemme - og det må vi finde ud af at løse - så må man sige, at det også er dem, der var boligejere, og ikke de kommende ejere, der havde glæde af de eksisterende ordninger.
Derfor er den ubalance, der laves nu,
i virkeligheden et forsøg på at rette op, sådan at der bliver balance.
Flemming Hansen (KF), 1998-06-04:
Hr. Jacob Buksti er inde på mange ting i sin korte bemærkning, men jeg vil spørge hr. Jacob Buksti: Kan vi ikke lige så godt være ærlige og sige til befolkningen, at skattetrykket øges med denne bedre balanceplan, som regeringen kalder det?
Er hr. Jacob Buksti enig i det?
Det er ikke at stikke folk blår i øjnene.
Skattetrykket øges; og det er selvfølgelig, fordi man kun lægger om, og man ser ikke på de offentlige udgifter; det hører også under finansloven, det erkender jeg, og det kommer vi formentlig også tilbage til, men det er en forøgelse af skattetrykket. Så siger hr. Jens Peter Vernersen noget om de unge, der køber egen bolig.
Der må jeg også spørge hr. Jens Peter Vernersen: Er det ikke rigtigt, at den unge, der køber efter den 1. juli, tror jeg det er, får andre forhold at arbejde under end den, der har købt før?
Og er det ikke også rigtigt - det sagde hr. Aage Frandsen i hvert fald - at den, der har købt inden for det sidste halve års tid, kommer i klemme?
Hr. Aage Frandsen var jo da så venlig at sige, at det må vi se på, det må vi løse.
Det synes jeg var et meget, meget vigtigt tilsagn at give, som jeg har noteret mig.
Jeg synes, hr. Jens Peter Vernersen skal være ærlig og sige, som det er: Socialdemokratiet vil gerne af med kapitalpensionen.
Man synes, den er for gunstig og måske specielt for gunstig for de højere indkomstgrupper.
Vær dog ærlig og sig det. Når man skal beskære den så kraftigt, at der næsten ikke er forskel på den 40 pct.-beskatning, man betaler, når man udlodder, og de 45 eller 44 pct., man kan trække fra, som værdien er, så er det, fordi man ønsker at fjerne kapitalpensionen.
Den er for gunstig.
Jeg skal lige sige til allersidst, at vi stiller naturligvis en række spørgsmål, det siger sig selv, i udvalget: Hvordan fordeler kapitalpensionen sig i dag?
Hvem er det, der bruger den?
Og dér får vi måske nogle af svarene.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-06-04:
Jeg vil tage fat i det samme emne med det samme, nemlig kapitalpensionen, for det er jo forkert, når hr. Flemming Hansen siger, at det er et korstog mod kapitalpensionsopsparingen.
Det Radikale Venstre ønsker den bevaret, men det har været en meget stor succes, siger hr. Flemming Hansen.
Det tør siges, og det er netop, fordi gevinsten ved at lave kapitalpensionsopsparing sidst på året har været meget, meget gunstig, især for de højestlønnede.
Og de spørgsmål, hr. Flemming Hansen vil stille i Skatteudvalget, som vil kortlægge, hvad det er for nogle personer, der har benyttet sig af kapitalpensionen, vil netop give svaret, at det er de aller-, allerhøjestlønnede, der har benyttet sig af denne opsparingsform.
Det er også udmærket, det er fint.
Det er jo også af samme grund, der har været lagt loft over kapitalpensionsopsparingen.
Det har jo ikke været muligt at opspare mere end ca. 30.000 kr. om året, for hvis det havde været muligt at opspare mere, så havde folk jo simpelt hen kunnet låne til at sætte ind til det maksimale for derved at få en stor øjeblikkelig skattelettelse.
Jeg synes, det er en fornuftig omlægning, og lur mig, om ikke der stadig væk, når vi kommer til december, hvert eneste år stadig væk vil være et ganske stort træk på kapitalpensionsopsparing.
Det er stadig væk en fordel.
Søren Kolstrup (EL), 1998-06-04:
Kapitalpensionen skal bevares, befordringsfradraget skal bevares, det eksisterende skrå loft skal bevares.
Sådan lyder det fra hr. Flemming Hansen.
Vi fik også at vide under valgkampen, at der ikke måtte røres ved hospitalerne, der måtte ikke røres ved militæret, der måtte ikke røres ved motorvejene.
Men hvor er det så, Det Konservative Folkeparti vil finde midler til at løse deres problemer?
Hvordan er det, man vil løse betalingsbalanceproblemet?
Så kom der en lille sætning fra hr. Flemming Hansen, som jeg gerne vil have udbygget.
Han sagde, at der skulle styr på de offentlige finanser.
Hvordan skal man have styr på de offentlige finanser?
Hvem er det, der skal betale?
Vi fik at vide under valgkampen, at det ikke skal være på hospitalerne, hvor ventelisterne tværtimod skal reduceres.
Militæret skal ikke reduceres.
Motorvejene skal der ikke røres ved.
Kan vi ikke få det afsløret?
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-06-04:
Hr. Flemming Hansen var meget optaget af ubalancer i forbindelse med denne pakke og nævnte også de unge generationer og udtrykte stor bekymring for dem.
Mit spørgsmål til hr. Flemming Hansen er, at når man nu ser advarselslamperne blinke i økonomien, er det da ikke mere forsvarligt netop af hensyn til de unge generationer at gå ind og gøre noget ved problemerne nu, frem for at udskyde problemerne?
Regningen bliver væsentlig større, jo længere tid vi venter.
Så af hensyn til den unge generation er det så ikke mere forsvarligt at handle nu?
Flemming Hansen (KF), 1998-06-04:
For at starte bagfra med hr. Morten Helveg Petersen: Jeg er fuldstændig enig, og det sagde jeg også i mit indlæg, hvis hr. Morten Helveg Petersen havde hørt godt efter.
Jeg sagde, at vi gerne vil være med.
Det ender med at køre den gale vej.
Jeg sagde, det gør det ikke nu.
Derfor vil vi gerne være med.
Vi synes, det er rigtigt.
Det er rigtigt, man griber ind.
Vi kritiserer bare nogle helt klare områder, hvor vi synes, der er ubalance.
Problemet er, hvordan får vi det gjort.
Det glædede mig umådelig meget, at fru Elisabeth Arnold siger, at hun gerne vil bevare kapitalpensionen.
Så undrer jeg mig bare over, at Det Radikale Venstre lægger navn til den del af udspillet.
Jeg er sikker på - det kan da godt være, at der i år vil være nogle - at på bare meget, meget kort sigt vil den forsvinde. Det er så det, regeringen ønsker.
Ja, men hvad så?
Hvis der var noget, som var interessant for folk for at få dem til at fremme deres opsparing, gør det så noget, at det er godt?
Vi behøver da ikke kun at belaste folk med urimeligheder.
Så siger hr. Søren Kolstrup noget om befordringsfradraget.
Det, jeg pointerede med befordringsfradraget, var, at nu deler man det op i to grupper.
En af de ting, regeringen har fået ros for og skal have ros for, er, at den med skattereformen i 1993 lavede det fuldstændig enkelt, så enhver kunne finde ud af det, og man behøvede ikke at gå til sin revisor for at finde ud af befordringsfradraget.
Før i tiden var det sådan, at 90 pct. af den tid, skattemyndighederne brugte lokalt, var på befordringsfradragsproblematikken.
Nu går man altså ind i den blindgyde igen, fordi man vil være så pokkers lige.
Alle skal være så lige, at det gør næsten helt ondt.
Men det er selvfølgelig et typisk udtryk for hr. Kolstrups politiske opfattelse, og den ønsker jeg slet ikke at diskutere, for den ligger så fjernt for et moderne land, som det kan gøre.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-04:
I hr. Flemming Hansens svar var der også et spørgsmål til mig, som jeg godt vil kommentere.
Hr. Flemming Hansen spurgte, hvordan unge, der køber bolig efter den 1. juli 1998, var stillet i forhold til unge, der tidligere har købt bolig.
Se, der er jo det forhold, at det her vil betyde en afdæmpet prisudvikling på ejerboligen.
Derfor vil unge, der køber bolig efter den 1. juli, købe boliger til lavere priser, end vi hidtil har set.
Må jeg så sige til hr. Flemming Hansen omkring det med kapitalpensionen, at vi ved begge, at det er et guldæg for den gruppe, som tjener over 320.000 kr., når det her er fuldt indfaset.
Vi ved, at de har et fradrag på 58 pct.
Vi ved også, at mange i aldersgruppen 50-60 år netop benytter den ordning, og alt andet ville jo også være ganske ufornuftigt.
Man får 58 pct.s fradrag som 59-årig og hæver pensionen som 60-årig til 40 pct. skat.
Det er en ordning, der er for favorabel, og derfor mener vi, at det fradrag, man må have, skal ned på disse 45 pct., som det ligger i forslaget.
Jacob Buksti (S), 1998-06-04:
Blot to ting omkring skattetrykket: Det er sådan, at skattetrykket på personskatten falder.
Så kan man regne skattetryk i øvrigt ud på mange punkter.
Det andet, jeg så vil sige til hr. Flemming Hansen, før han kommer ud i alt for mange vildfarelser
: Omkring befordringsfradraget er det sådan, at befordringsfradraget er fastholdt.
Så sætter man benzinprisen op pr. 1. januar.
Det fører til en automatisk regulering i Ligningsrådet af taksterne.
Det er sådan, at de pågældende får skattenedsættelserne.
Fradragsværdien af befordringsfradraget fastholdes frem til år 2002.
Først i år 2002 nedsættes værdien, hvorefter man gennemfører en 25 pct.s forhøjelse for folk, der har under 180.000 kr., aftrappet op til 235.000 kr.
Det vil sige, at frem til år 2002 er der faktisk en overkompensation for befordringsfradraget, og derefter, når det er sådan, at man så nedsætter fradragsværdien fuldstændig ligesom de andre, så sikrer man kompensation for de laveste indkomster.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-06-04:
Blot en sidste bemærkning om kapitalopsparingen: Den er for god, sagde hr. Flemming Hansen, underforstået at det var noget, jeg havde sagt.
Hr. Flemming Hansen sagde, at det var en drønende succes, og jeg sagde: Ja, det tør siges.
En af konsekvenserne af, at det var en stor succes, var, at man satte et loft for, hvor meget man måtte spare op hvert år.
For masser af kommuner henvendte sig jo til Folketinget og sagde: I må sætte en bremse for den kapitalpension, for vores skattegrundlag forsvinder simpelt hen.
En del af vores højtlønnede skatteydere nedbringer deres skattepligtige indkomster ved at opspare ganske meget til pension.
I må sætte et loft. En eller anden regering i fortiden - jeg kan ikke huske, om det var den borgerlige, det har det vist nok været - satte faktisk loft for kapitalpensionsopsparingen, fordi den i den daværende regerings øjne var for god.
Den er stadig væk god, og jeg synes stadig væk, folk skal bruge den, og det vil de stadig væk også komme til.
Søren Kolstrup (EL), 1998-06-04:
Mit hovedspørgsmål til hr. Flemming Hansen lød, om han kan forklare, hvad der ligger bag bemærkningen: Der skal styr på de offentlige finanser.
Hvor skal der skæres ned?
Hvem skal holde for?
Er det på sygehusene?
Er det lejerne?
Hvem er det, der skal holde for?
Vi fik en masse at vide om hår i suppen her og dér.
Det afgørende, nemlig, hvor der skal skæres ned, vi fik ikke at vide.
Styr på offentlige finanser!
De syge?
Lejerne?
Flemming Hansen (KF), 1998-06-04:
Hr. Jens Peter Vernersen taler om prisudviklingen og siger, at det vil give en afdæmpet prisudvikling.
Jeg synes, jeg har hørt andre socialdemokrater under de tidligere indlæg sige, at priserne ikke ville falde.
Nu er vi altså enige om, at priserne vil blive ved at stige, forstår jeg.
Det har jeg min meget, meget store tvivl om.
Men det ændrer altså ikke ved spørgsmålet om, hvad der skal ske med dem, der har købt inden
for de sidste 12 måneder
De vil komme meget i klemme.
Ikke så meget, som de gjorde i 1987, heldigvis, men de vil komme meget betydeligt i klemme, og dermed får man endnu en gang det, at man mister tilliden til, hvad vi dog går og gør herinde.
Så taler hr. Jacob Buksti om skattetrykket.
Ja, det er jo da klart, når man lægger omkring 6 mia. over på grønne afgifter.
Men det samlede skattetryk i Danmark er stigende med denne pakke.
Det er stadig væk verdens højeste skattetryk.
Den er god, derfor lagde man loft over den i Schlüterregeringernes tid.
Nu vil regeringen altså gerne fjerne den, og det er jeg helt sikker på, de får succes med, det går af sig selv.
Sådan er nu engang økonomisk adfærd.
Så siger hr. Kolstrup noget om, hvad det er, vi vil.
Og jeg gentager derfor, hvad jeg sagde i min ordførertale: Derimod har regeringens indgreb været omgivet af en larmende tavshed om den triste kendsgerning, at det offentlige forbrug fortsat stiger mere, end selv regeringen har ventet.
I går kom Nationalbankens kvartalsoversigt, og her kan man læse, at væksten i det offentlige forbrug i 1997 næsten var tre gange så høj, som regeringen havde forventet.
Det er den udvikling, der skal bremses.
Jeg siger ikke, vi skal skære ned nogle steder.
Det er noget vrøvl, men vi skal stoppe væksten og omlægge, naturligvis.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-06-04:
Jeg synes, det var en meget venlig tone, SF's to ordførere havde i deres indlæg, så venlig, at jeg må advare tilhørerne imod at tro, at dette er et signal om en total afvikling af rentefradraget.
For sådan kunne man godt forstå både hr. Jes Lundes og hr. Aage Frandsens tale: at de hilste velkommen, at man nu var i gang med at afvikle det totalt, og at de gerne så, at det blev afskaffet helt.
Det vil jeg gerne advare imod.
Fra radikal side synes vi ikke, det er nogen god idé at afskaffe rentefradragsretten totalt.
Det vil have nogle uheldige generationsmæssige virkninger.
Det vil betyde, at det vil blive endnu sværere for unge mennesker at købe hus, end det er i dag, og det ønsker vi ikke.
Vi ønsker ikke at uddybe den generationskløft, der er i forvejen.
Desuden mener vi også, at det er vigtigt at bevare rentefradraget for modsætningsvis at kunne bevare muligheden for at beskatte renteindtægter.
Det mener vi faktisk er en vigtig del af skattesystemet.
Der skal være symmetri i det.
Fradrag for renteudgifter modsvares af skattepligt af renteindtægter. Derfor vil jeg gerne advare imod SF's markedsføring af det her som en begyndende afvikling af rentefradragsretten.
Jacob Buksti (S), 1998-06-04:
Jeg vil da også gerne kvittere for tonen i de to SF-ordføreres indlæg, men vi må jo også bevare vores kritiske sans.
Og til hr. Aage Frandsen: Om vi kan lave regnestykker, hvor der overhovedet ikke er nogen mennesker, der bliver uretfærdigt behandlet, bliver en selvstændig politisk diskussion, for hvad vil det sige at være uretfærdigt behandlet?
Men det er jo noget af det, vi skal se på.
Det, der er årsagen til, at jeg har taget ordet, er, at jeg gerne vil stimulere hr. Jes Lundes gode humør. For han er jo en besindig type, og derfor synes jeg ikke, han skal gå rundt og være bange for det dér med de stigende daginstitutionspriser.
Det er jo sådan, at indenrigsministeren er kendt for at være en venlig mand, og når han svarer venligt på henvendelser fra kommunale folk, bliver det derfor nogle steder udlagt, som om regeringen har den holdning, at daginstitutionsprisene skal sættes op.
Men det vil være direkte modsat det, som vi nu foreslår, og det er i hvert fald ikke socialdemokratisk politik, og jeg har heller ikke hørt, at det skulle være regeringens politik.
Så hvis det er sådan, at hr. Jes Lunde vil stille det krav, at de ikke må stige, må han gerne gøre det.
Så skal vi se, hvad vi skal have til gengæld for at indfri det, for det
Og med hensyn til de kommunale skatter og de grønne afgifter går jeg ud fra, at hr. Jes Lunde er enig i, at når den fordelingsprofil, som vi er lidt optaget af, blev lidt skæv under den tidligere skattereform, var det bl.a., fordi kommunerne satte skatterne op.
Og vi medvirker gerne til alle mulige andre løsninger af det problem, og det går jeg ud fra at hr. Jes Lunde også gør, og det må vi jo så se om vi kan klare gennem de kommunale forhandlinger eller de forhandlinger, vi skal have her.
Jes Lunde (SF), 1998-06-04:
Jeg er glad for, at hr. Jacob Buksti nu mener, at det gik galt med fordelingsprofilen under 1993-skattereformen.
Hr. Buksti kan til gengæld ikke påstå, at det er kommet som nogen overraskelse, for vi sagde jo i 1993, at det ville gå galt.
For når man giver kanonskattelettelser i toppen -
10.000 kr., 20.000 kr., 30.000 kr. i skattelettelser -
og samtidig giver så mikroskopiske lettelser i bunden, at der kun skal meget små kommunale skattestigninger til at fjerne dem fuldstændigt, så går det galt, og det sagde vi i 1993, og vi stemte imod det, men hr. Buksti lyttede ikke dengang.
Men som sagt er det godt, at nogle bliver klogere, og de skal være velkomne. Jeg er glad for allerede nu at have fået tilsagnet om, at vi får en garanti for, at der ikke kommer stigende udgifter for børnepasning i form af, at regelsæt ændres.
Det er jeg glad for, og det er udmærket, at vi har fået det på plads.
Det stimulerer bestemt mit gode humør.
Jeg skal holde mig
helt væk.
Det må regeringen selv klare.
Jeg repeterede bare, at vores synspunkt med hensyn til rentefradragsretten har været et andet end regeringens, og det betyder i hvert fald, at vi har strakt ændringen over en længere periode, sådan at folk får mulighed for at tilpasse sig, og det er bare det, vi efterspørger i denne her reform.
Vi skal jo også være sikre på, at der er en sådan tidsmæssig profil i den, at folk har en chance for at overleve med deres bolig intakt.
For selv om vi vil have den strukturændring, vil vi jo ikke jage folk fra hus og hjem.