runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Jeg kan godt sige, at når den her vedtagelse med
Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres stemmer bliver sendt af sted, og den her debat bliver jo ikke uden videre sendt med, vil de på den russiske ambassade gå hen og sige: Nu skal I høre her, der er god tryghed og opbakning.
Udenrigsministeren holdt en tale, hvor han refererede vores synspunkter hele vejen igennem.
Han sagde ganske vist, at det er russerne, der oplyser det, men sådan var det hele vejen igennem, og nu har de vedtaget derinde, at de vil fortsætte med at sige, at vi skal overholde menneskerettighederne.
Det har vi hørt dem sige før, det sker der ikke så meget ved.
Man har så sagt til den tjetjenske side, og dermed mener man netop ikke Kadyrov, selvfølgelig ikke, for det er jo ikke den anden part, Kadyrov er jo bare indsat af russerne, at man mener, at den anden part har problemer med terror.
Det er, hvad der bliver vedtaget herindefra.
Her vil jeg gerne spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen:
Hvordan skal vi blive i stand til at få formidlet, at det er indholdet i vores vedtagelse, der bliver formidlet til russerne, når det her har er et indhold, der er så spagt og så ydmygt og så stilfærdigt, at man skulle tro, at det var Danmark, der var blevet en lille undertrykt lydstat i nærheden af Rusland?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-04-13:
« Det er sådan set så klart og præcist, som det kan siges, hvorimod jeg synes, at en opfordring til, at »alle parter i konflikten« tager klart afstand fra terrorisme, jo altså er fuldstændig udefinerbar.
Her er der i regeringens forslag til vedtagelse - det, som Socialdemokratiet støtter - klart tilkendegivet, at man ønsker, at ministeren skal arbejde for, at de russiske myndigheder respekterer menneskerettigheder, og at man opfordrer tjetjenerne til at afstå fra anvendelse af terror.
Det er sådan set meget præcist.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Jeg har minsandten ikke moret mig over det.
Jeg synes ikke, det har været spor morsomt at følge det her.
Det kan godt være, at der en gang imellem har været et galgenhumoristisk grin hen over ansigtet på mig, det skal jeg ikke bestride, men jeg synes, det har været forfærdeligt at følge.
Det, det danske Folketings flertal nu gør, er, at man kun henvender sig med kritik til den ene side.
Der er ikke nogen kritik af russerne med hensyn til deres statsterror.
Det er et udtryk, man dog tidligere ville anerkende, i hvert fald dengang da udenrigsministeren var Per Stig Møller, ville man ikke have haft noget imod at kalde det statsterror, hvad der foregik.
Der har været en kritik, som var af en sådan art, at den kan russerne i hvert fald sagtens leve med - sagtens leve med.
Når jeg så er blevet ved med at sige, at jeg ikke har kunnet høre et klart svar på, hvem den tjetjenske side var, så er det, fordi jeg ikke har kunnet høre det.
Hvis nu hr. Lars Kramer Mikkelsen i sin næste mulighed for replik kan fortælle mig: Er det terroristerne, vi skal ud at sige det til?
Dem skal vi jo, som hr. Søren Søndergaard gjorde opmærksom på, ikke henvende os venligt til.
De skal have med den store pind jo.
Er det Kadyrov, vi skal henvende os til?
Eller er det, fordi man ikke tror på det, vi har hørt fra Maskhadov og Sakajev?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-04-13:
Altså, undskyld mig, men nu har vi diskuteret det her i 3 timer.
Der har været en ordførertale fra alle partier.
Hvis det er sådan, at man ikke lytter til ordførertalerne, men kun læser det, der står i forslaget til vedtagelse, så er det selvfølgelig klart, at så bliver det vanskeligt også at få noget ud af det her hus.
Men det er jeg nu ret sikker på at omverdenen også forstår.
I forslaget til vedtagelse fra SF og Enhedslisten står der: »Folketinget opfordrer samtidig alle parter i konflikten til at tage klart afstand fra terrorisme i alle dens former«.
I det forslag, som er fremsat fra regeringens side, skriver man: »Folketinget opfordrer samtidig den tjetjenske side til klart at tage afstand ...«.
Det har man moret sig over flere gange fra fru Margrete Aukens side.
Når man opfordrer folk på den tjetjenske side til at tage afstand fra terrorisme, så forstår man fra SF's side ikke, hvem der er tale om.
Jeg er ret sikker på, at det er en opfattelsesforskel, som kun eksisterer hos SF og ikke uden for det her hus.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
... det står der ikke spor om.
Udenrigsministeren sagde i sin tale, at det var vemodigt eller sørgeligt eller trist eller forkert, eller hvad det nu var, at vi polariserede den her debat, når vi jo nu grundlæggende var enige.
Og det er jeg enig med ministeren i; det er virkelig ærgerligt, for jeg tror i hvert fald, eller jeg ved, at vi er enige med ministeren et meget langt stykke i, hvad det er for en situation, vi er i.
Men så synes jeg til gengæld, at det er meget forfærdeligt, at vi med det forslag til vedtagelse og med en række af de ting, der er blevet sagt, faktisk er havnet i en situation, som tvinger en polarisering igennem.
Der har fra udenrigsministerens side, og der har fra en række ordføreres side været talt om Kadyrov på en måde, hvor man, selv om man siger, at man ikke vil anerkende valget, så siger: Jamen det er ham, man har.
Det er blevet sagt flere gange.
De har nu fået en forfatning, som vi bad om - jeg tror, det var den formulering udenrigsministeren brugte - alle de ting, vi bad om dengang, har de jo fået, underforstået: russerne har vundet deres kampagne.
O.k., det var kritisabelt, det går ikke så hårdt ud over russernes sjælefred, men de har jo stort set vundet den her sag.
De har jo vundet, de har jo vundet hele den der propagandahistorie.
Hvis vi kun havde haft første del af den, ville jeg godt have accepteret efter ministerens mange udmærkede ord, at vi skulle forstærke indsatsen, altså ikke bare fortsætte, som vi plejer, men at vi skulle forstærke indsatsen for at få en politisk løsning bragt til veje.
Men vi har overhovedet ikke kunnet få et fornuftigt svar
på, hvem den tjetjenske side er, sådan at man er lige ved at tro, at den tjetjenske side er dem, der er kritiske over for Rusland
Jeg hørte godt det, jeg vil kalde et nice try fra hr. Kramer Mikkelsen, hvor han sagde: Jamen det betyder vel bare, at vi altså er imod al form for terror.
Det uhyggelige i det her forløb er, at man nu fuldstændig overlader definitionen til russerne.
Det bliver deres muligheder for at komme videre i denne her sag, som den danske regering og flertallet i det danske Folketing nu, så vidt jeg kan se, næsten uden alvorlige forkortelser accepterer.
Det er faktisk en slem situation, vi er i nu.
Hvor jeg i formiddags eller ved gruppen tidligere havde anbefalet, at vi måske kunne undlade at stemme, og at det måske kunne fortolkes sådan, at vi kunne stemme for det her forslag, så må jeg, efter den tur, vi har været igennem her, sige, at ikke bare er det noget forfærdeligt vrøvl, der står i det, men det er direkte skadeligt, hvis vi vedtager det her forslag til vedtagelse.
Vi er derudover i den frygtelige situation, at Rusland er ved at udvikle et autoritært system nu: Pressen undertrykkes, og kampagnerne køres på en måde, som man skal tilbage til grimme tider for at kunne genfinde.
Og der har ikke været nogen klar afstandtagen fra den danske regerings side.
Der skulle have været en klar afstandtagen.
Hvis der havde stået i vedtagelsen: Vi anerkender ikke disse voldsomme overgreb fra russernes side.
Men det står der ikke ...
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
For det første til spørgsmålet om, hvad der er et folkemord:
Der er selvfølgelig formentlig ikke nogen strengt videnskabelig definition af, hvad et folkemord er.
Jeg vil sige, at når vi har en situation som den, vi har haft i Tjetjenien, hvor 200.000 plus/minus en træskolængde ud af en befolkning på 1 million er blevet dræbt, altså noget, der svarer til 20 pct., så begynder vi jo at nærme os noget, som karakteriserer systematisk udryddelse.
Det er jo altså den situation, vi har haft for tjetjenerne.
Derudover er der jo en stor befolkningsgruppe, som har måttet flygte fra Tjetjenien, de fleste af dem til naborepublikkerne, bl.a. Ingusjetien, en del befinder sig i selve Rusland, og nogle er så flygtet videre til Vesteuropa, både fordi de var udsat for forfølgelse i Tjetjenien, og fordi de har været udsat for forfølgelse andre steder i Rusland.
Derfor bliver man nødt til at sige, at det er det, vi ved.
Hvor mange russere der er tilbage i Tjetjenien i dag, har jeg ingen anelse om.
Jeg har heller ingen anelse om, hvor mange af dem, der lever i flygtningelejrene, og som er flygtet fra Tjetjenien, der er russere.
Der var mange, der flygtede fra Tjetjenien, og jeg er helt sikker på, at der ikke blev gjort nok for at holde på alle.
Vi kan formentlig enes om, at det skal ske.
Men derfra og så til at lave en sammenligning, mener jeg er fuldstændig forkert.
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Udtrykket folkemord har været anvendt ikke af hr. Søren Søndergaard, men af fru Margrete Auken.
Og det er jo altså et meget voldsomt ord, som der er gået noget inflation i.
Russernes massakre på tjetjenere har været grusom, brutal, vilkårlig, totalt uacceptabel, men folkemord!
Der er dog nogle tjetjenere tilbage i Tjetjenien.
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Søndergaard, som siger, at det er fuldstændig absurd at sige, at så at sige alle russere blev udryddet i 1999: Har hr. Søren Søndergaard noget bud på, hvor stor en del af den befolkning, der lever i Tjetjenien i dag, der er russere?
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-13:
Jamen det skal da ikke forbigås.
Jeg kan så trods alt
berolige hr. Langballe med, at en påstand om, at så at sige samtlige russere i Tjetjenien blev dræbt, er en fuldstændig absurd påstand, som intet har på sig.
At så at sige samtlige russere i Tjetjenere blev dræbt, er fuldstændig absurd.
Men det er fuldstændig korrekt, at der foregik etniske udrensninger, fuldstændig uacceptable etniske udrensninger.
Problemet er jo bare, at historien ikke starter fra et nulpunkt.
Historien starter jo altid med noget, der er foregået før, og man bliver altså nødt til at prøve at finde ud af, hvad der er årsag, og hvad der er virkning, og det, der er årsagen her, er jo altså, at man har frataget den tjetjenske befolkning muligheden for at træffe beslutninger om deres egen situation.
Det er det, der er udgangspunktet, og det er det, vi forholder os til.
Hvorfor skulle vi sympatisere mere med tjetjenere end med ingusjere eller med tadsjikere eller med folk fra Kabardino-Balkarien - naturligvis ikke.
Det synes vi er et princip som skal overholdes.
Og alle, der så i øvrigt bruger terror, eller alle, der laver kriminalitet, skal selvfølgelig dømmes - klart.
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Hr. Søren Søndergaard fik en hel masse retorik ud af en fortalelse, jeg gjorde mig skyldig i, der fik det til at lyde, som om jeg mente, at den første tjetjenske krig startede i 1999.
Det synes jeg er helt fair, sådan noget kunne jeg også finde på selv at trække i halen, når man driller hinanden.
Men der var en anden ting, jeg ikke kunne lide.
Det var, at det spørgsmål, som så druknede i omtalen af den fortalelse, var spørgsmålet om den etniske udrensning, som skete i Tjetjenien, hvor så at sige samtlige russere blev fjernet fra jordens overflade, blev dræbt.
Det ligger i forlængelse af udenrigsministerens bemærkninger om de frygtelige forbrydelser, der skete i mellemkrigstiden, hvor Tjetjenien jo faktisk havde en autonomi, men hvor det hele gik op i kidnapninger og forbrydelser, som gjorde, at russerne måtte gribe ind.
Det, jeg ikke kan forstå, og jeg mener ikke, at den ene part har noget at lade den anden høre, er: Hvorfor skal det forbigås?
Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Det er jo sandt, at det er det, det drejer sig om, at man opfordrer regeringen til de steder, hvor vi arbejder med det, og det er i EU, i OSCE og i FN, at få fremmet arbejdet for menneskerettighederne og tilskynde de russiske myndigheder.
Og i ordet tilskynde lægger jeg at tage dem på ordet.
Hvis vi bare fik det, som var blevet lovet, gennemført på en fair og ordentlig måde, så ville man komme meget, meget langt med en fredeliggørelse af situationen og en opfyldelse af en autonomi, som tjetjenerne kan leve med.
Det andet er jo selvfølgelig, at Folketinget hermed ved sin vedtagelse siger til tjetjenerne, og det er hele viften rundt: Se nu at stoppe den terror.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-04-13:
Tak for svaret.
Så kunne jeg så bede ministeren om at bekræfte, at der ikke har været en skolelærer med til at formulere det her.
Jeg tænker mere på, at hvis man kigger på forslaget til vedtagelse, så er det egentlig i virkeligheden en opfordring til ministeren, altså til den danske minister,
og den sidste del er i virkeligheden en opfordring til, at tjetjenerne afstår fra at bruge terrorisme.
Det er en opfordring til, at de afstår fra at bruge terrorisme.
Det er jo derfor, at det, som fru Margrete Auken flere gange spurgte om, har været svært at få defineret, hvem det var stilet til.
Det er, fordi det præcis er stilet til den tjetjenske side, som i virkeligheden er svær at definere.
Kunne ministeren ikke bekræfte, at det måske kan være en
Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Der er ikke tvivl om, at den skal styrkes.
Det fremgår også af den tale, jeg har holdt i dag, og af de svar, jeg har givet her, for når det ikke går frem, men på nogle områder går tilbage, så skal den styrkes.
Det er jo en meget, meget kraftig tekst.
Så det er vi enige om, fordi det må holde op, og der er kun en vej frem, og det er en politisk løsning.
Det andet fører ikke til noget.
Hr. Søren Søndergaard startede debatten i dag med med rette at nævne de mord, der fandt sted i Tjetjenien, og så nævnte jeg, at så kom der jo gengældelserne, som var mord på russiske officerer og politifolk.
Det fører ikke frem til noget bæredygtigt og noget, befolkningerne kan leve med bagefter.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-04-13:
Det er hr. Søren Søndergaards spørgsmål til ministeren, der får mig til at få lyst til i hvert fald at få en bekræftelse fra ministeren, for jeg har hele tiden opfattet debatten sådan, at det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet har givet tilslutning til at stemme for i dag, i virkeligheden er en sammentrækning af det, som også blev sagt, sidste gang vi havde debatten her i salen.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Er det ministerens opfattelse, at indsatsen skal svækkes med hensyn til at få russerne til at overholde menneskerettighederne, eller skal den indsats styrkes?
Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Det, jeg har leveret, er jo, at jeg, da jeg fik den nye tekst, har slået ned på at se, om de væsentlige ting, som vi er utilfredse med, er med i teksten.
Teksten er kortere, men det kræver så et sammenlignende studie; det kan vi jo lave.
Jeg vil godt også trække frem, at man jo også siger kraftigt til den russiske føderation, at den skal »take urgently all necessary measures to stop and prevent violations of human rights in international humanitarian law including the full and prompt prosecutions of all perpetrators«
Det er jo præcis de ting, vi i det danske Folketing lægger vægt på.
Vi lægger også vægt på, at der skal være »rule of law« i Tjetjenien, altså et retssamfund i Tjetjenien.
Det står alt sammen i teksten.
Så ifølge min læsning, som jeg først har haft tid til at foretage i dag, for at sammenligne dem - den sidste har jeg jo først fået i dag - er alle de væsentlige elementer der altså, og derfor kan jeg ikke rigtig se, at den er udvandet, men den er forkortet.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Nu kan jeg ikke se en hånd for mig mere, for betyder det så, at det er terroristerne, der skal ud at gøre det, eller er det Kadyrov, der skal ud at gøre det?
Nej, vel?
Der kan vi godt høre, at det kan vi jo ikke sidde og vente på.
Så må det jo betyde Maskhadov og Sakajev f.eks. og de der mennesker.
Jeg kan så forstå på hr. Niels Helveg Petersen, at han er enig med os andre i, at de faktisk har gjort det meget klart, men hvem er det så?
Er det terroristerne selv?
Det er en underlig form for opfordring.
De fleste af os vil jo da gerne dele den, men det er jo ikke sådan, at man regner med ligefrem at rykke verdensordenen, ved at man opfordrer terroristerne til at tage afstand fra terror.
Eller er det Kadyrov, der skal gøre det?
Hvem tænker man på?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-13:
Med nogen undren har jeg hørt den diskussion om, hvad det betød, altså den tjetjenske side.
Det betyder alle på den tjetjenske side inklusive dem, der har gennemført, eller som måske i øjeblikket planlægger at gennemføre terrorisme.
Den tjetjenske side omfatter altså i allerhøjeste grad dem, som enten har gennemført eller planlægger at gennemføre terrorisme, og det synes jeg egentlig ikke er særlig uklart.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-13:
Jeg tror ikke, der her er uenighed i synet på valget, som fandt sted, og som jo heller ikke blev internationalt observeret af de grunde, hr. Søren Søndergaard nævner.
Man anså valget for at være forkert tilrettelagt fra starten af, og det gør jeg også, og det er vist den almindelige opfattelse i det internationale samfund, at sådan forholder det sig, og derfor er den, der er legitim hersker over Tjetjenien, Ruslands præsident.
Gitte Seeberg (KF), 2004-04-13:
For at tage det første spørgsmål først vil jeg sige, at der jo foreløbig ikke er kommet megen dokumentation for, at der rent faktisk er sket forbedring af forholdene.
Der er ingen tvivl om, at der er mere ro i landet, selv om der er blevet dræbt mennesker så sent som i går og andre dage i Tjetjenien.
Det virker i hvert fald, synes jeg, som om russerne har erkendt, at det er nødvendigt.
Om det så fører til konkrete resultater, tør jeg ikke at svare på.
Men der må vi jo så vurdere situationen hen ad vejen. Med hensyn til det andet spørgsmål, som fru Margrete Auken stillede omkring Europa-Parlamentet, så ser jeg sådan set ikke, at Europa-Parlamentet går videre end den politik, som regeringerne fører.
Man lægger jo ikke op til - jeg ved ikke, om det er det SF vil foreslå - at der skal være handelsboykot eller andet mod Rusland.
Så langt går Europa-Parlamentet jo ikke i deres beslutning.
Margrete Auken (SF), 2004-04-13:
Jeg vil da godt spørge fru Gitte Seeberg, hvad det er, der trækker i den rigtige retning.
Nu hørte jeg godt, at det her blev modereret - ligesom udenrigsministeren også sagde - med, at ifølge russerne selv så er det og det sket.
Men er ordføreren bekendt med, at der er sket noget i Tjetjenien, der trækker i den rigtige retning?
Og hvad er det i givet fald, ud over at der ikke er de store kampe, men altså grusomt mange af de små? Det andet, jeg godt vil spørge om, er: Vi er jo begge to kandidater til Europa-Parlamentet, og Europa-Parlamentet har vedtaget en ganske klar beslutning, hvori man bl.a. siger, at nu må EU bruge alle de midler, EU har til sin rådighed, og det er jo mere end bare at holde de der venlige samtaler.
Det er ikke krigeriske midler, men det er bestemt midler, der har flere muskler i sig, hvis man brugte dem.
Vil fru Gitte Seeberg sammen med mig, sammen med SF, sammen med forhåbentlig andre herinde også, sige: Det er en vigtig del af vores valgkamp nu, at vi vil sørge for, at EU faktisk begynder at bruge nogle af de reelle midler, de har? Jeg tror på, at der skal sådan nogle metoder til og ikke bare venlige erklæringer, som russerne jo indtil nu, så vidt vi kan skønne, virkelig har været hamrende ligeglade med.
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Hr. Holger K. Nielsen vil ikke have held til at gøre det her til en retssag, hvor hr. Holger K. Nielsen og hr. Søren Søndergaard selv er forsvarsadvokater for en bestemt tjetjensk politiker og så vil have mig anbragt som anklager.
Det vil ikke lykkes dem.
Jeg synes, diskussionen er irrelevant. Jeg har ikke udtalt mig hverken for eller imod den pågældendes terroristiske sindelag.
Må jeg i øvrigt gøre opmærksom på i forbindelse med den der tale om det vrøvlesokratiske, at det ægte sokratiske er det, at man kender forskel på det, man ved, og det, man ikke ved, at man med andre ord ved, hvad man ikke ved.
Og det er det, jeg synes, det kniber lidt med. Nu tabte jeg tråden.
Jeg kunne vel ikke få hr. Holger K. Nielsen til at sufflere mig?
Der var et helt konkret spørgsmål, jeg skulle - hvilket?
Altså hele Rusland deler Putins had til tjetjenerne.
Det ved jeg adskilligt mere om, end jeg ved det modsatte, for jeg kender en hel del mennesker i Rusland, og jeg kender,
når sandt skal siges, ikke nogen i Tjetjenien.
Så det sidste er mere en fornemmelsessag.
Men vi bliver altså nødt til at gå ud fra, det gør jeg i hvert fald, at det i Tjetjenien forholder sig nogenlunde som i Palæstina, at terroren har bred folkelig opbakning i modsætning til i Irak, hvor det ganske givet kun er et fåtal, der støtter den.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-04-13:
Hr. Jesper Langballe siger, at alle tjetjenerne støtter terrorisme.
Hvor ved han det fra?
Hvor ved han fra, at alle russerne støtter den russiske fremfærd?
Hvor ved han det fra?
Der er jo tale om, at hr. Jesper Langballe taler ud fra et grundlag, som er så overfladisk og så forkert, som noget kan være, og så vil han tilmed ikke indrømme, at en dansk domstol og en britisk domstol har hældt alle anklager mod Sakajev af bordet.
Der er bare intet på ham.
Hvis der overhovedet skal være en form for politisk løsning på det her problem, på den her konflikt, som er ulykkelig, og som heller ikke er udtryk for, at alle tjetjenere er engle,
Det er det grundlæggende politiske spørgsmål i det her.
Jesper Langballe (DF), 2004-04-13:
Jeg får alle mine værste fordomme bekræftet ved sådan et indlæg.
Jeg husker en tidligere debat her i Folketingssalen om præcis det samme, hvor jeg gjorde opmærksom på, ligesom jeg gjorde i dag, at russerne er ufattelig og uacceptabelt brutale, men at tjetjenerne ikke er engle.
Det afstedkom, at hr. Holger K. Nielsens partifælle, hr. Villy Søvndal, sagde: Der kan man høre, at det var det yderste højre, der talte. Det yderste højre!
Det er jo altså en debat på et niveau, som er helt tåbeligt.
Fordi man gør opmærksom på, at tjetjenerne ikke er engle, hvad russerne såvist heller ikke er, så er det det yderste højre, der taler!
Og så skal jeg slet ikke have lov at være medunderskriver på det her vedtagelsesforslag, som netop gør opmærksom på begge parters afskyelige handlinger eller i hvert fald gør opmærksom på, at de skal høre op med dem!
Hvad er det da for noget?
Men man skal holde med en; man skal finde en, der er fuldstændig engleagtigt retfærdig og undertrykt, for så har man en sag på venstrefløjen.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-04-13:
Det er nyt for mig, at sokratiske svar skulle være det pure nonsens, for det er jo det, vi hører her fra hr. Jesper
Langballe.
Vi kender da udmærket svaret på det spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard har stillet.
Alle de anklager, der var fremført mod Sakajev af russiske myndigheder,
blev hældt af bordet først af en dansk domstol og så af en britisk domstol.
Det er jo sandheden.
Der er ikke brug for hverken, om jeg så må sige, autentiske sokratiske svar eller vrøvlesokratiske svar på det. De blev hældt af bordet af disse domstole. Så vil jeg godt stille et enkelt spørgsmål
til hr. Langballe.
Når man hører hr. Langballes tale, er der jo ingen tvivl om, hvad han mener om hele denne her sag.
Tjetjenerne er slyngler, de er muslimer, og jeg ved ikke hvad.
Hvordan kan hr. Langballe så være med i den vedtagelse, der er fremsat her?
Vi synes ikke, den her vedtagelse er særlig god, men den er dog ikke på det niveau, som hr. Langballe er nede på.
Så jeg må da konkludere, at det er rendyrket opportunisme, når hr. Langballe kan være medforslagsstiller til et forslag, der opfordrer de russiske myndigheder til at respektere menneskerettighederne i Tjetjenien.
Hvorfor skal de dog det, hvis der er tale om slyngler, muslimer og terrorister?