runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jeg er jo glad for at få bekræftet, at det her forslag giver færre almene boliger.
Så det holder ikke helt vand, når fru Carina Christensen siger, at der er nødbremser begge veje rundt.
Jeg vil godt rose det initiativ, regeringen har taget ved at bekræfte over for Kommunernes Landsforening, at grundkapitalen skulle nedsættes, hvilket har ført til flere almene boliger, endda en ganske voldsom stigning.
Det er jo bl.a. et krav, som SF har fremført længe, og vi var meget begejstrede, da det lykkedes at få det igennem i en aftale med Kommunernes Landsforening.
Det vil vi gerne rose.
Men så vil jeg godt til gengæld spørge: Hvad er så grunden til, at man med det her forslag går et skridt tilbage, når man nu er gået to skridt frem med kommuneaftalen?
Hvad er grunden til, at man nu skal til at have færre almene boliger, hvis vi var enige om, at det, der i virkeligheden er behov for, er, at der kommer flere almene boliger til de mange mennesker, som står og er i bolignød, ikke mindst i hovedstadsområdet?
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt det her giver færre almene boliger, vil jeg sige, at der er det det vigtigste for Det Konservative Folkeparti, at det her forslag er med til at bidrage til, at vi alt i alt får flere boliger på det danske boligmarked.
Det kan godt være, at der bliver færre almene lige med det her forslag, men i sammenhæng med alle de øvrige gode initiativer, denne regering har taget, sikrer vi flere almene boliger og flere boliger i det hele taget, og det må være det vigtigste.
Jeg kan forstå, at det er meget vigtigt
for SF at få det delt op nøjagtigt, hvor de forskellige almene boliger kommer fra; hvilket initiativ de henhører til.
Med hensyn til kommunerne og deres mulighed for anvisning osv., så lad os slå fast et hundrede procent: Det er frivilligt for kommunerne, om de vil deltage i den her forsøgsordning.
Det er også frivilligt for boligorganisationerne
Hvis en kommune vælger at deltage i forsøgsordningen, er det dem selv, der bestemmer, hvilke boliger der skal deltage og være omfattet af forsøgsordningen.
Og igen, når vi alt i alt med de samlede boliginitiativer fra regeringens side får flere almene boliger, bliver der også en bedre mulighed for at anvise.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Det kunne være interessant at høre, om fru Carina Christensen mente, at det overhovedet var muligt for VK-regeringen ikke at nedsætte grundkapitalen, al den stund der var indgået en aftale mellem den tidligere regering og Kommunernes Landsforening.
Så var det overhovedet en mulighed ikke at gøre det?
, hvis man skal forstå det rigtigt fra fru Carina Christensen, som har fået ideologiske modindlæg fra kæmper på venstrefløjen som Ejerlejlighedernes Landsforening, Dansk Byggeri, Byggesocietetet, Realkreditrådet og Kommunernes Landsforening. De Konservative er jo kendt for, i modsætning til hurraliberalisterne i Venstre, også at have lidt mere omtanke og tage nogle sociale hensyn i ny og næ.
I det lys vil jeg gerne have fru Carina Christensen til at bekræfte, at det her forslag ikke giver flere almene boliger.
Det giver færre almene boliger
samlet set.
Så vil jeg spørge: Giver det ikke fru Carina Christensen grund til en vis bekymring for mulighederne i kommunerne for at anvise boliger til folk, der faktisk har brug for en hjælpende hånd for at få en bolig, folk, der er ramt af boligmangel på grund af forskellige sociale problemer eller lignende?
Det må da give en socialt indstillet konservativ grund til eftertanke.
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Hr. Lars Kramer Mikkelsen mener, at der er ideologiske årsager til, at vi foreslår den her forsøgsordning.
Det kan man godt sige.
Vi ønsker i hvert fald at give lejerne større valgfrihed, og det kan jeg sådan set ikke se at der er noget galt i.
Så på den måde kan man godt sige, at det er rent ideologisk: Ja, vi ønsker større valgfrihed.
Det er sådan set meget kendetegnende for den her regering i det hele taget. Vi ønsker også flere boliger på det danske boligmarked, fordi der er meget, meget stor boligmangel, og derfor har det også en rent praktisk indfaldsvinkel.
Vi har brug for at få bygget flere boliger.
Det afhjælper vi også.
Endelig har det også den helt praktiske løsning på ghettoproblemet, nemlig at vi får blandede ejerformer.
Der er en ideologisk indfaldsvinkel, men i særdeleshed også meget praktiske og anvendelige vinkler, så det er et særdeles godt forslag.
Vi kan stå her og diskutere frem og tilbage om den kommunale grundkapital.
Faktum er, at det var VK-regeringen, der nedsatte den kommunale grundkapital, og det har været med til at sikre, at der er blevet bygget utrolig mange almene boliger.
Alene derfor kan dette på ingen måde betragtes som et felttog mod den almene boligsektor, eftersom vi har været skyld i, at der er blevet bygget utrolig mange almene boliger.
Vi ønsker et bredt sammensat boligmarked i Danmark af både almene og alle mulige andre former for boliger.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jeg kan forstå, at det ikke er af ideologiske årsager, at man foreslår det.
Jeg er nødsaget til at sige, at jeg sådan set er glad for, at fru Carina Christensen nu som den første af de borgerlige ordførere - også hvis vi kigger på ministeren - erkender, at årsagen til, at der kom gang i boligbyggeriet i 2002, var sænkning af den kommunale grundkapital.
Det er jeg glad for at fru Carina Christensen siger, for det var jo sådan set det, SR-regeringen lavede i dens regeringsperiode, og det blev senere bekræftet ved en aftale mellem Socialdemokratiet og den nuværende regering.
Derfor kom der gang i byggeriet.
Jeg er sådan set glad for, at fru Carina Christensen tager fat i, at det var den kommunale grundkapital, som fik gang i byggeriet.
Men jeg vil godt sige, at vi intet har imod, at folk ejer deres bolig.
Vi har bare så vanskeligt ved at forstå, hvorfor det her ideologiske felttog mod de almene lejere skal føres af den her regering.
For vi mener simpelt hen, at det skader både det almene boligmarked og også de mennesker, som bor i almene boliger.
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Til det første spørgsmål kan jeg da sige til hr. Lars Kramer
Mikkelsen, at jeg kan bekræfte, at der kommer flere boliger ud af det her lovforslag. Det kan godt være, at der ikke kommer flere almene boliger ud af det, men det har vi så sikret på mange andre måder, bl.a. ved at nedsætte den kommunale grundkapital, hvilket jo blev gjort af den her regering, selv om hr. Lars Kramer Mikkelsen meget gerne vil tage æren for det.
Der er bygget i massevis af almene boliger, og med det her lovforslag får vi endnu flere boliger på det danske boligmarked som helhed, og det er det, der er brug for.
Så til det med, om jeg mener, at det er ideologisk at sige nej til det her forslag: Socialdemokratiets ordfører har lige været heroppe, og det er stadig væk ikke gået op for mig - det kan være, det bare er mig, der ikke har forstået hr. Lars Kramer Mikkelsens ordførertale - hvorfor Socialdemokratiet nærer sådan en stor mistro til lejerne.
Hvorfor er man så bange for at give det her tilbud til lejerne, hvilket vi jo betragter som et utrolig godt tilbud?
Hvis det er et dårligt tilbud, kan lejerne jo bare sige nej.
Der er ingen tvang i det her, men det er et tilbud.
Har man lyst til at købe, kan man gøre det.
Har man ikke lyst, kan man lade være.
Derfor kan jeg kun se, at det er et ideologisk nej, når man ikke vil give det tilbud.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Fru Carina Christensen siger, at det her forslag vil frigøre midler til at bygge flere almene boliger for.
Nu kan man selvfølgelig definere, hvad der ligger i udtrykket flere almene boliger.
Men jeg går ud fra, at fru Carina Christensen kan bekræfte, at der ikke kommer flere almene boliger ud af det her forslag.
Der kommer sådan set færre almene boliger ud af det her forslag.
Hvis det bliver gennemført sådan, som det er tænkt,
kommer der sådan set færre almene boliger ud af det, end der er i forvejen.
Kan fru Carina Christensen bekræfte det?
Så vil jeg godt spørge: Hvorfor er det nu, at det er blevet til, at det er af rent ideologiske årsager, man siger nej, hvis man siger nej til det her?
Hvorfor er det ikke, fordi man i virkeligheden er utryg ved både som lejer og som ejer i den sammenhæng, at det kan være en boligorganisation, som er ejer?
Hvorfor er det ikke, fordi man i virkeligheden ønsker at varetage nogle lejeres interesse?
Jeg kan godt sige, at fra Socialdemokratiets side opfatter vi det her som et forslag, som alene rammer de lejere, som kommer til at stå uden for det her.
Hvis vi skulle tale om ideologisk betonede forslag, må vi sige, at så er det her formentlig nok det mest ideologisk betonede forslag i regeringens lovpakke.
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Det her lovforslag skal ses som et led i regeringens samlede boligpolitiske indsats for at skabe en bedre balance på boligmarkedet.
Regeringen har allerede taget en række gode initiativer
på det almene boligområde bl.a. med nedsættelsen af den kommunale grundkapital, indførelsen af et maksimumsbeløb for det dyre almene byggeri osv.
Hvis kommunen eller boligorganisationen giver lov, og hvis der er et flertal i afdelingen, vil man som lejer få mulighed for at købe sin almene bolig, vel at mærke hvis det er det, man ønsker.
Det er der nogle der vil være interesseret i.
For andre vil det ingen interesse have overhovedet.
Der er altså tale om et tilbud, et rigtig godt
tilbud.
Et andet helt afgørende formål er, at vi samtidig frigør midler til at få bygget flere almene boliger, således at vi yderligere kan afhjælpe landets generelle boligmangel.
Pengene, der kommer ind fra salget, skal således primært gå til nybyggeri.
Det her forslag har været meget længe undervejs
, og der er utrolig mange, som interesserer sig for den her forsøgsordning. Vi i Det Konservative Folkeparti glæder os først og fremmest over, at en række af høringsparterne er enig i forslagets grundtanke om at blande ejerformerne, særligt i de problemramte områder.
Samtidig er vi dog utrolig skuffede over, at nogle af høringsparterne af rent ideologiske årsager kritiserer modellen og allerede - før den er vedtaget - har meldt ud, at de ikke agter at være med i forsøgsordningen.
Men lad os nu se, hvordan det kommer til at gå, når ordningen først er vedtaget.
Det har vist sig, at mere end en tredjedel af lejerne er interesseret i at få det her gode tilbud, og det bør hverken kommunerne eller boligorganisationerne sidde overhørig.
Mange kommuner har da også netop efterlyst redskaber, der kan hjælpe med til at sikre en mere blandet beboersammensætning i problemramte boligområder.
Vi er enige i, at det er et kompliceret lovforslag.
For os har det dog været afgørende, at retssikkerheden er i orden, og at modellen er gennemarbejdet, også selv om det kun er en forsøgsordning.
Uanset hvilken model vi havde valgt, ville mange af de komplicerede salgsprocesser have været de samme.
Opgaven må derfor nu blive at få kommunikeret ordningen ud og få gjort den forståelig for lejerne i de almene boliger.
Lige nu raser der en meget heftig ideologisk kamp.
For god ordens skyld skal jeg meddele, at vi i Det Konservative Folkeparti støtter regeringens forslag, og herudfra giver det næsten sig selv, at vi ikke kan støtte Enhedslistens forslag, B 133.
Vi ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Nu er det jo sådan, at man ikke i dag kan sælge de ældreboliger, der har fået offentlig støtte.
Jeg går ud fra, og jeg er helt sikker på, og jeg ved det, at kommunalbestyrelsen er lige så ansvarlig, som man er i Socialdemokratiet, og derfor tager den selvfølgelig skyldigt hensyn til, at såfremt der er nogle, der ansøger om at få lov til at sælge de her boliger eller købe deres bolig, så siger de nej til det i kommunalbestyrelsen.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Vi, som også arbejder i det kommunale, ved godt, at kommunalbestyrelsen har den indstilling til det, nemlig at vi selvfølgelig er socialt ansvarlige på tværs af partiskellene.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke er stolte over det her og betragter det som Dansk Folkepartis fortjeneste, at noget skidt, der skulle have været en permanent ordning, bliver en forsøgsordning, altså med andre ord dog begrænset til et forsøg med noget skidt.
Det synes jeg Dansk Folkeparti har virkelig grund til at være stolt af, for på den måde kan man opnå mange politiske sejre meget hurtigt.
Det er ikke svært at forhandle sig til resultater på den måde. Hr. Freddie H. Madsen havde ikke lyst til at gå i detaljer med lejernes situation, når der er sket et tvangssalg, og det forstår jeg godt, for det er en pinlig affære.
Hvad mener hr. Freddie H. Madsen egentlig med, at lejerne forbliver i deres lejemål på uændrede vilkår? Mener han, at de i årene fremover vil have samme indflydelse på huslejefastsættelsen og dermed deres huslejes størrelse, som de havde før salget?
Mener hr. Freddie H. Madsen det, og vil han garantere det?
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Det hørte jeg godt, og det er netop det, der er problemet.
Stort set alle nyere almene boliger er ældreegnet.
Hvis man sælger 5.000, er der 3.500, som ikke bliver bygget igen.
Det vil sige, at der er 3.500 færre boliger for vores ældre og for vores handicappede plus alle de andre, der står i boligkøen.
Er det rimeligt over for en ældre at sige: Det er bare ærgerligt, her er 15 års ventetid, nå nej, det var, inden vi begyndte at sælge, nu varer det formentlig dit liv ud; du får ikke en anden bolig, du får ikke en egnet bolig på grund af det her salg?
Hvorfor synes man, at det er rimeligt over for vores ældre?
Hvorfor siger man ikke til folk, der vil eje: Jamen så køb noget, der er til at eje?
Og så lad os beholde vores lejeboliger til dem, der har reelt behov for dem.
Nu nævnte hr. Freddie H. Madsen specifikt ældre og handicappede, og han sagde i den forbindelse, at det jo var godt, at de var sikrede med det her.
Det vil jeg godt have hr. Freddie H. Madsen til at forklare, ikke mindst på baggrund af, at vi i Boligudvalget, inklusive hr. Freddie H. Madsen, har været sammen i England og set, hvad der sker, når man begynder at sælge ud.
Væk med 5.000, og så er der 1.500 til erstatning.
Det vil sige, at så er 3.500 boliger ikke mere til rådighed.
Tror hr. Freddie H. Madsen ikke, at det får en vis konsekvens for vores ældre og for vores handicappede, som så kommer til at opleve, at boligkøen måske for nogle af vores ældre aldrig nogen sinde vil være en, man kommer igennem, og dermed at vores ældre bliver behandlet rigtig dårligt på grund af det her?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Nej, det vil jeg ikke, for jeg er af den opfattelse, at man siger, at der vil kunne blive bygget et så og så stort antal boliger ud fra dem, der bliver solgt, og det ligger på omkring 3.000-3.500 boliger.
Så siger hr. Kramer Mikkelsen, at de, som har, de skal gives, og de, som ikke har noget, de skal så straffes.
Nej, det er netop ikke rigtigt.
De, som har, får mulighed, og de, som ikke har, får rettighederne til at blive boende i den bolig, som de netop har som lejere.
Så det er der ikke nogen problemer i, synes jeg.
Og der er valgfrihed på alle hylder i situationen her.
Hvis kommunen ikke vil være med, hvis kommunen mener, at det her er en dårlig idé, fordi man har nogle anvisningsmuligheder, så skal man ikke søge ind.
Man skal ikke søge ind, hvis ikke man ønsker den valgfrihed, man har på anvisningsområdet.
Så lader man være med at søge om salg
af almene boliger, og så er den potte ude af verden, og så er det, som det altid har været.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Hvis det er sådan, at man har råd til at købe sin almene bolig, skal man også have lov, og har man ikke råd, så skal man altså dermed, om jeg så må sige, lades i stikken i en boligafdeling, hvor man får mindre indflydelse, og hvor beboerdemokratiet for den enkelte svinder ind i forhold til, hvordan det har været tidligere.
Det vil jeg sådan set
godt stille som spørgsmål.
Så til det her med valgfriheden: Filosofien bag det her forslag er, at valgfrihed er noget, man får, hvis man har råd, og hvis man ikke har råd, må man ellers blive og, om jeg så må sige, få en lang næse, for det her giver kun muligheder for dem, som har råd.
Jeg vil godt stille spørgsmålet igen: Hvorfor deltager Dansk Folkeparti i det her og i den her proces, som giver færre almene boliger, al den stund samtlige kommunale høringssvar, der har svaret på det her, fortæller
, at de egentlig har behov for flere almene boliger, fordi de har et anvisningsbehov til almene boliger, som ikke vil blive opfyldt med det her?
Så vil jeg godt spørge, om hr. Freddie H. Madsen en gang til vil gentage tallet, nemlig at hvis man sælger 5.000 boliger, bliver der opført 3.500 nye almene boliger.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Til hr. Kramer Mikkelsen vil jeg sige: Selvfølgelig er der et behov.
Der er kolossalt behov for, at vi får bygget nogle flere boliger.
Det er netop også det, vi gør, nemlig
her giver vi mulighed for at skaffe nogle penge til at bygge nogle flere boliger for.
De mennesker, som i dag bor i en almen bolig, bliver jo så boende, hvis de køber lejligheden.
Jamen hvad er forandringen i forhold til, om man bor der som lejer eller som ejer?
Nu er det jo sådan, at der står i lovforslaget, at kommunerne kan ansøge om at få lov til at være med i forsøgsordningen med salg af almene boliger.
De kommuner, der siger, at jamen vi kan ikke indestå for det, og vi kan ikke godtgøre, at det er en god idé at sælge lejlighederne, skal lade være at byde ind.
Så nemt er det.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Det sidste er jeg ikke helt sikker på at jeg forstod, men det kan være, at jeg kan få en forklaring på et andet tidspunkt. Men jeg vil godt spørge, om hr. Freddie H. Madsen mener, at det her forslag stopper for ghettodannelser i det danske samfund.
Jeg vil godt spørge, om hr. Freddie H. Madsen kan bekræfte, at samtlige kommunale høringssvar i den her store stak papir - jeg har ikke engang talt siderne, men det er jo ganske mange - peger på, at det rent faktisk kun fremmer ghettoiseringer.
Så ville jeg godt spørge, om Dansk Folkeparti mener, at der er behov for at bygge færre almene boliger i det her land, eller om der er behov for at bygge flere almene boliger i det her land.
Til sidst vil jeg godt som en lille socialdemokratisk kommentar til det her sige: Vi har sådan set intet imod, at folk ejer deres egen bolig.
Jeg vil godt slå fuldstændig fast også i den her debat, at det har vi ikke noget imod.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Nu er det jo sådan, at hvis man ønsker at modernisere en ejendom, skal der være flertal for det.
Vi taler her om salg af måske maksimalt 5.000 boliger i forsøgsperioden, og jeg tror ikke på, at der vil blive et flertal for de private, som køber deres bolig inden for det her område.
Så jeg synes det ikke.
Nu skal vi også passe på, at vi tackler den her sag på en helt rigtig måde.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jeg vil godt rose det meget kortfattede og præcise svar, som desværre ikke nåede omkring alle de spørgsmål, jeg fik stillet.
Jeg vil godt spørge endnu en gang: Hvad er hr. Freddie H. Madsens svar til den lejer, som uden at få nogen indflydelse på det må acceptere endda voldsomme huslejestigninger som følge af det her?
Hvad er hr. Freddie H. Madsens svar til den lejer, der som følge af det her må se sin opgang, sin afdeling, sin bolig forfalde, fordi der ikke kan skabes flertal for at lave nødvendige renoveringer som følge af det her?
Hvad er hr. Freddie H. Madsens svar til det?
Så vil jeg også spørge: Hvad er hr. Freddie H. Madsens svar til den lejer, som gerne vil have lov til at leje
Nu er hr. Freddie H. Madsen så optaget af, at man skal have lov til at eje, hvis man har lyst til det.
Problemet i det her er jo i virkeligheden, at man som lejer ikke kan få lov til at leje, fordi der i dag er en stor mangel på lejeboliger, der er til at betale, og den mangel bliver jo kun større med det her forslag.
Så hvad er hr. Freddie H. Madsens svar til de mange tusinde danskere, der står i dag og gerne bare vil have lov til at leje, og som får sværere ved det på grund af det her forslag?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Vi er i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at det er bedst, at de mennesker, som vil eje deres bolig, skal have lov til det.
Vi mener, det er bedst for befolkningen, at hvis det er sådan, at der er nogle, der godt kan tænke sig at eje deres bolig, skal de have lov til det, og det skal vi overhovedet ikke lægge hindringer i vejen for.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jeg synes sådan set ikke, hr. Freddie H. Madsen nåede at svare på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål.
Det er jo ganske korrekt, at man kan forestille sig en situation - det vil nok i virkeligheden blive det typiske med denne ordning - hvor lejerne i de tilbageværende almene boliger vil få mindre indflydelse, fordi der er etableret en ejerforening, og et flertal gennemtrumfer en sådan modernisering, som hr. Keld Albrechtsen redegjorde for.
Så står lejerne tilbage med en voldsom huslejestigning.
Man kan i virkeligheden også forestille sig den modsatte situation, nemlig at ejendommen er ved at forfalde, og ejerne modsætter sig, at pensionisten, som er blevet boende i den almene bolig, kan få renoveret sin bolig. Jeg synes sådan set, hr. Freddie H. Madsen skylder Folketinget for ikke at tale om de lejere, det går ud over, et svar, og så kan hr. Freddie H. Madsen ved samme lejlighed prøve at komme ind på det spørgsmål, som han behændigt undgik i sit ordførerindlæg: Hvorfor skal vi i det hele taget have den ordning?
Jeg forstod godt alle undskyldningerne og Dansk Folkepartis forbehold, men hvorfor skal vi i det hele taget have den ordning?
Hvad er gevinsten?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at med hensyn til diskussionen om huslejens størrelse bliver huslejen jo ikke ændret på det grundlag, så det kan jeg ikke se nogen problemer i.
Så spørger hr. Keld Albrechtsen, hvad vi har fået til gengæld for at genere lejerne.
Nu skal jeg forklare hr. Keld
Albrechtsen, hvad sagen drejer sig om.
Sagen drejer sig om, at Dansk Folkeparti er med til at lave en forsøgsordning, så de lejere, som bor i almene boliger i dag, får mulighed - jeg siger netop får mulighed - for at købe deres egen bolig.
Der er ikke nogen tvang i sagen, men der er måske nogle mennesker, som gerne vil investere i deres egen bolig, og så lad dem dog det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Man kan jo høre, at det er med ringe lyst, Dansk Folkeparti
har begivet sig ind i dette her, og det forstår jeg også godt.
Men man kunne jo så stille det spørgsmål: Hvad har Dansk Folkeparti fået til gengæld for at sælge lejerne?
Det tror jeg vil interessere mange lejere.
Hvad har man fået til gengæld for denne aftale?
Så kan jeg forstå, at hr. Freddie H. Madsen ikke har lyst til at diskutere, hvilke betingelser lejerne kommer til at leve under i en afdeling, hvor der er sket tvangssalg.
Hr. Freddie H. Madsen nævnte, at det skal vedtages på en generalforsamling.
Man kalder det normalt et beboermøde, men der er f.eks. mange pensionister, som ikke vil være i stand til at komme til det pågældende beboermøde.
De er på forhånd hægtet af, og efterfølgende vil de måske ikke have råd til at købe deres lejlighed og sidder tilbage som et mindretal.
Nul indflydelse - nul komma nul indflydelse!
Det synes jeg vedkommende har ret til at få at vide på forhånd.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Jeg har ikke sagt, at de ældre og handicappede er sikret i den her sag.
Jeg har sagt, at kommunalbestyrelsen specielt skal godkende netop den situation, hvis der er nogle offentligt støttede ældreboliger eller andre boliger som f.eks. handicapboliger, som der her er tale om.
Det er det, jeg har sagt, og ikke andet.