runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2003-11-12:
Fru Anne Grete Holmsgaard: Jeg tror, det er klogt i en besvarelse til SF på sådan et spørgsmål indledningsvis at gøre sig klart, at man ikke forlods skal udelukke nogen som helst muligheder eller ting.
Det føler jeg mig ikke ansporet til med de intentioner, som jeg ved, fru Anne Grete Holmsgaard har omkring denne sag.
Men modsat vil jeg gerne sige, at jeg mener, at vi her har med et ganske særligt forhold at gøre.
Kulbrinten i Nordsøen er en ganske særlig forekomst, som repræsenterer store værdier for det danske samfund, og som det kræver stor knowhow-teknologi og også kapital at udnytte.
For det er jo symbiosen mellem knowhow, viden, kapital og naturforekomsterne, der giver værdierne. I sig selv er ingen af delene jo så forfærdelig meget værd.
Men denne symbiose har koncessionshaverne jo udvist evne til at forene og udnytte på bedste vis, og det er også derfor, vi synes, at der er grund til med en sådan frivillig aftale, som virkelig tilgodeser samfundets ønsker, men som også giver gode muligheder for en optimal udnyttelse, at forlænge aftalen.
Men jeg tror ikke, det er noget, man kan finde så forfærdelig mange andre eksempler på.
KL. 16.20
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-12:
Det var da skønt at høre, at hr. Kim Andersen er fuldstændig konsekvent: »Hvis aftalen ikke er i overensstemmelse med grundloven, så bliver den ikke indgået«.
I disse dage skal man jo virkelig tage med kyshånd imod, når Venstrefolk kommer med markante, klare løfter om, hvad de vil gøre, så jeg går ud fra, at det her er et løfte også på regeringens vegne. Men jeg vil gerne spørge hr. Kim Andersen: Når han nu siger, at det her er fuldstændig i orden, det sætter ikke Folketingets ret til at lave almindelig beskatning ud af kraft - han nævner godt nok ikke lige parentesen, der betyder, at man skal give økonomisk kompensation, og at han også mener, det er i overensstemmelse med grundloven - kan man så også gøre det her på andre områder?
Er det også muligt at indgå andre private aftaler med andre store firmaer, hvor man binder Folketinget ved at sige: Jamen her er der indgået en aftale, og hvis et kommende Folketing går ind og lovgiver, sådan at man beskatter området, så må der gives kompensation, eller gælder det her kun A.P. Møller?
Kunne det tænkes, når nu hr. Kim Andersen mener, det er i overensstemmelse med grundloven, at man også kunne gøre det på andre områder?
Kim Andersen (V), 2003-11-12:
Jeg vil gerne sige til hr. Homann, at jeg ikke bagatelliserer dette spørgsmål og denne sag.
Det er naturligvis overordentlig vigtigt, at de aftaler, der indgås fra statens side, og de sager, som vi behandler her i Folketinget, er i overensstemmelse med grundloven.
Det har vi altid, og det vil vi altid fra Venstres side i hvert fald lægge overordentlig stor vægt på.
Jeg vil gerne give hr. Homann et tilsagn
: Er denne aftale, der er indgået mellem økonomi- og erhvervsministeren og A.P. Møller - Mærsk A/S om en fortsættelse af eneretsbevillingen i den danske del af Nordsøen til udvinding af kulbrinter, ikke i overensstemmelse med grundloven, så vil aftalen ikke få Venstres støtte. Det skal der ikke være tvivl om.
Det tilsagn får hr. Homann her fra talerstolen her og nu.
Og så ser vi i øvrigt frem til, at de juridiske eksperter, statsretsfolkene rundtomkring, nærlæser tingene, som de jo også som eksperter har en forpligtelse til, og at de så i tide kommer med deres anklagepunkter.
De overlevede sådan set en eftermiddag over, så blev de dementeret af de selvsamme eksperter, blot i nogle andre medier end dér, hvor de var fremsat først.
Men er der andre kyndige, der har meninger om grundlovsmæssigheden, så lad os endelig få analyserne og synspunkterne frem.
Venstre lægger ikke stemmer til noget, der ikke er i overensstemmelse med grundloven.
Morten Homann (SF), 2003-11-12:
Så er det jo lige præcis, at tvivlen begynder at nage om, hvorvidt Venstre tager det her spørgsmål alvorligt.
For det nytter jo ikke noget, at hr. Kim Andersen bare starter med at sige, at selvfølgelig tager man grundloven alvorligt, hvorefter resten af indlægget er én lang bagatellisering af hele det helt afgørende og meget, meget alvorlige spørgsmål.
Kan vi ikke være enige om, at det, der er sket nu, er, at regeringens egne folk har forholdt sig til det her spørgsmål, og at statens egen advokat har forholdt sig til det her spørgsmål.
Vi kan også være enige om, at der er rejst tvivl fra statsretseksperter om, hvorvidt det her er i overensstemmelse med grundloven.
Men når hr. Kim Andersen så blot siger, at så må folk skrive et brev til økonomi- og erhvervsministeren, hvor de gør rede for, hvad de måtte have af betænkeligheder ved det her, men der er ingen tvivl, Venstre har lyttet til regeringens egne eksperter, kan hr. Kim Andersen så ikke forstå, at den tvivl, som kommer fra uvildig side, den tvivl, der er rejst fra de her statsretseksperters side, får lov at stå uantastet tilbage?
Og hvorfor kan hr. Kim Andersen ikke række en hånd ud og sige: Jo, men når der er rejst en tvivl, når der er en berettiget tvivl blandt Folketingets partier, om det her er i overensstemmelse med grundloven, så kan vi give hinanden håndslag på, at denne her aftale, som løber 40 år ud i fremtiden, får vi undersøgt til bunds, inden vi binder mange fremtidige generationer?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-12:
Jeg er overhovedet ikke pessimistisk.
, hvis man indfører beskatning for at få en øget andel af samfundets værdier.
Det finder jeg simpelt hen dybt umoralsk.
Det er ikke at være pessimistisk, det er at være godt hamrende vred.
Og så vil jeg godt sige til hr. Kim Andersen, at den oplysning om, at forrentningen på Nordsøen svarer til en 30-årig obligation, er aldeles ny for mig.
Det synes jeg virkelig vil være interessant, når vi skal behandle det i udvalget bagefter, for det er faktisk noget fuldstændig andet, der står i det eneste bilag, vi endnu har fået i udvalget.
Og jeg vil så godt spørge hr. Kim Andersen: Har hr. Kim Andersen selv overhovedet gjort noget ud af at finde ud af, hvad man kunne få ud, samtidig med at A. P. Møller fik en rimelig andel af værdierne, men sådan at man faktisk sagde til sig selv: Det her er selvfølgelig et aktiv for staten, og dermed skal staten have langt den største del af det her?
Har hr. Kim Andersen selv gjort noget forsøg på det undervejs?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Så håber jeg, at hr. Dencker måske kan svare på spørgsmålet
om en høring som ordfører for sit parti.
Fru Aase D. Madsen har vel også påhørt den diskussion, vi har haft med ministeren, som er kommet med et lovforslag, hvor der står 25 mia. kr., og så oplyser han i Folketingssalen, at det nok var forkert.
Sådan er der jo altså skabt meget stor tvivl om grundlaget.
Der forsvandt også pludselig to tredjedele af indtægterne, ved at det viste sig, at det var nogle forudsætninger, ministeren havde indbygget, som bare byggede på, at det kun er A.P. Møller, der forstår at pumpe olie.
Og når man sådan går det efter i fugerne, så forsvinder milliarderne.
Derfor vil jeg godt spørge fru Aase D. Madsen: Hvis det nu viser sig, at jeg har ret i, at det faktisk er katastrofalt at nedsætte kulbrinteskattesatsen, hvis det nu faktisk viser sig, at det koster mange milliarder kroner, og det betyder, at aftalen bliver rigtig dårlig, når vi får den kigget efter i sømmene, vil de tal så indgå i Dansk Folkepartis overvejelser, eller har man besluttet sig på forhånd?
Kim Andersen (V), 2003-11-12:
Jeg skal i modsætning til hr. Auken undlade at kommentere eller søge at give karakterer for det, som hr. Auken siger heroppe fra talerstolen.
Men jeg vil gerne gentage mit spørgsmål til hr. Auken: Hvad er det, der er i vejen med aftalen?
Er mandatet fra den 20. februar til regeringen ikke godt nok, og er det ikke efterlevet?
Det synes jeg hr. Auken skulle søge at give et svar på heroppefra i stedet for at have så travlt med at bruge sin tid på at karakterisere andres udtalelser.
Lad mig sige det helt ærligt: Vi ønsker ikke at lægge stemmer til, at oppositionen skal trænere den her sag yderligere.
Jeg har været fortaler for, at B 7 skulle i Folketingssalen, at vi skulle have en udvalgsbehandling.
Jeg har heroppefra sagt, at alle eksperter naturligvis er velkomne til at komme med alle deres kritiske spørgsmål.
Så vil vi forholde os til dem, og det står jeg ved.
Aase D. Madsen (DF), 2003-11-12:
Jamen hr. Auken ved jo lige så godt som jeg, at udvalgets formand er en mødeleder, som retter sig efter udvalgets flertal.
Og hvis hr. Auken ønsker en høring, jamen så må hr. Auken - og oppositionen i øvrigt - forsøge at overbevise flertallet i Det Energipolitiske Udvalg om, at det er relevant.
Kom med et ordentligt stykke papir, så vi kan se, at det virkelig er relevant, at det virkelig er nødvendigt, at vi skal afholde sådan en høring.
Hr. Auken ved jo udmærket, hvordan det foregår; det er også udvalget, der bestemmer, hvad der skal sættes på dagordenen efter en helt normal og demokratisk proces.
Vi vil bare gerne have et bedre vidensniveau, navnlig på grund af alle de spørgsmål, der er nu.
Det svirrer jo om ørerne på os med en masse tal.
Det er klart, at selve grundlaget bakker vi hundrede procent op, men hvad er der dog i vejen med at få et bedre vidensniveau?
Det synes vi i Dansk Folkeparti er helt normalt og helt relevant.
Svend Auken (S), 2003-11-12:
Og det er jeg faktisk glad for.
Hr. Keld Albrechtsen er ikke den eneste i Danmark, der har fået det indtryk, at uanset hvad svarene gik ud på, så ville Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Men det er jo ikke det, fru Aase D. Madsen siger her i dag, og det synes jeg er positivt.
Man skal altså have undersøgt tingene.
Jeg forstår også, at andre partier, der har sagt ja, tilsvarende som Dansk Folkeparti også lægger vægt på at se svarene. Så er der dette spørgsmål om grundloven, og der tror
jeg, at den hurtigste og nemmeste og mest effektive og betryggende måde at få det klaret af på faktisk er ved at lave en høring, som jo kan afvikles over nogle få timer i udvalget.
Og der vil jeg gerne spørge fru Aase D. Madsen som udvalgets formand og dermed som ansvarlig for, at der netop er en proces som den, hun har beskrevet, om hun ikke også vil støtte det ønske.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg spurgte bare fru Aase D. Madsen, fordi jeg opfattede Dansk Folkepartis ordfører sådan, at man havde taget stilling til forslaget, man behøvede ikke at afvente beregningen, man sagde: Vi støtter regeringens forslag.
Sådan hørte jeg det, det må fru Aase D. Madsen undskylde, men jeg er da glad for, hvis det var hørt forkert og man først ville se, om man havde købt katten i sækken, før man købte den.
Men nu siger fru Aase D. Madsen, at der skal regnes en masse ting igennem, før man tager stilling.
Hvis det er Dansk Folkepartis opfattelse, så synes jeg da, det er særdeles klogt; jeg havde bare opfattet det sådan, at man havde truffet sin afgørelse, og så måtte man se bagefter, om det, man gjorde, var klogt, eller om det ikke var klogt.
Det er gambling; det ligger ikke så meget til mig, men det ligger måske til fru Aase D. Madsen.
Aase D. Madsen (DF), 2003-11-12:
Vi har sandelig gjort os mange overvejelser, og vi gør os mange overvejelser med det her.
I Det Energipolitiske Udvalg er der stillet 68 spørgsmål, og nu går man så i gang i Skatteudvalget, og dér kan vi stille 68 spørgsmål til, og så ser vi, hvad resultatet bliver.
Det er da helt logisk.
Hvorfor er der stillet alle disse spørgsmål?
Det er en ganske normal procedure, når man går i gang med et lovforslag, der er så kompliceret som det her.
Vi får vendt alle sten, og så kan vi jo hver især tage politisk stilling til, om det er godt nok, og så kan vi trykke på den røde eller den grønne knap, når den tid kommer.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg vil gerne spørge, om man i Dansk Folkeparti har regnet grundigt på, hvad virkningen af at nedsætte kulbrinteskatten vil blive?
Nu har ministeren jo lagt til grund for sine beregninger - tror vi nok, vi kender dem jo ikke endnu,
og derfor er det også forbløffende, at nogen kan tage stilling til lovforslaget på det grundlag, vi kender i dag - at der vil komme en vældig masse investeringer, og at der derfor, hvis man fortsatte med det nuværende fradrag, ikke ville blive nogen kulbrintebeskatning; det har ministeren hævdet.
Men fradragene er jo ved at være opbrugt, og hvis de investeringer ikke kommer, ja, så vil nedsættelsen af kulbrintebeskatningsprocenten betyde et voldsomt tab for statskassen.
Mikkel Dencker (DF), 2003-11-12:
L 62, som her behandles sammen med L 48, er den skattemæssige udmøntning af den aftale, som økonomi- og erhvervsministeren med mandat fra en enigt Folketing i sidste samling har forhandlet og indgået med A.P. Møller - Mærsk A/S den 29. september i år.
Udgangspunktet for ændringerne inden for skatteområdet var, at staten fremover skal have en større andel af værdierne i Nordsøen.
Denne opgave mener vi er meget tilfredsstillende løst med denne aftale. Den skattemæssige del af aftalen går bl.a. ud på, at kulbrintefradraget med virkning fra 2004 nedsættes fra 25 pct. årligt i 10 år til 5 pct. i 6 år, hvilket med andre ord vil sige fra 250 pct. til at være 30 pct.
Som en direkte følge af den ændring ophæves den såkaldte pay back-regel.
Samtidig ophæver man feltbeskatningen fra 2004, sådan at man fremover beskatter alle borefelter under et frem for som nu felt for felt.
Den ændring er i god tråd med almindelige principper for beskatning, hvor man sambeskatter under et, medmindre specifikke forhold kan begrunde noget andet.
Som en sidegevinst ved dette opnås en ganske vist beskeden administrativ lettelse både for virksomheder og for myndigheder.
Ved ophør af udvinding efter en koncession vil selskaberne blive kompenseret, hvis der skulle være resterende skatteværdi af fjernelsesomkostningerne tilbage. Som følge af det lavere kulbrintefradrag sænkes kulbrintebeskatningen tilsvarende fra 70 pct. i dag til 52 pct. Som jeg allerede har sagt, kan Dansk Folkeparti støtte dette lovforslag.
Aase D. Madsen (DF), 2003-11-12:
Det er jeg glad for at høre, for i alle de notater, jeg har læst i den seneste tid, har SF og Enhedslisten presset på igennem flere år netop for at få et øget provenu fra Nordsøen.
Jeg er ordfører på L 48.
Dette lovforslag behandles sammen med L 62, som omhandler kulbrinteskatteloven, og begge forslagene er et led i udmøntningen af økonomi- og erhvervsministerens aftale med A.P. Møller - Mærsk A/S, der blev indgået den 29. september 2003, og som Dansk Folkeparti har tilsluttet sig, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti også tilslutte os det foreliggende lovforslag.
Regeringens beslutningsforslag om selve aftalen, B 7, blev førstebehandlet den 23. oktober 2003 i Det Energipolitiske Udvalg.
Der er stillet 68 opklarende spørgsmål, og ministeren er indkaldt i samråd om udmøntningen af aftalens komplicerede kompensationsbestemmelse.
Den underskrevne kompensationsaftale har vi i øvrigt modtaget fra ministeren i går aftes.
Med aftalen af 29. september forlænges A.P. Møllers eneretsbevilling til indvinding af olie og gas i Nordsøen med 30 år fra 2012 til 2042.
Herudover indeholder forslaget en mulighed for, at også andre koncessionshavere kan få forlænget bevillingsperioden, »når særlige omstændigheder taler herfor«, som det hedder i lovteksten.
Dette mener Dansk Folkeparti er positivt af hensyn til muligheden for at udnytte reserverne i Nordsøen så effektivt som muligt.
Men der er et spørgsmål, jeg gerne vil stille: Hvordan bliver Folketinget inddraget i selve beslutningen om en forlængelse af bevillingsperioden?
Det vil Dansk Folkeparti gerne oplyses om.
Det har i øvrigt været afgørende for Dansk Folkeparti, at aftalen med A.P. Møller - Mærsk A/S har skabt klarhed for og ro om forholdene i Nordsøen, når den nuværende bevilling udløber i 2012.
Efter de gældende regler skal en ny aftale om bevilling efter 2012 behandles i god tid inden bevillingens udløb.
Det har den foregående socialdemokratiske regering da også prøvet kræfter med, men desværre uden resultat, og derved er statskassen blevet unddraget et stort milliardbeløb.
At den nuværende regering har formået at sejle aftaleskibet væk fra den oprørte Nordsø og ind i smult vande,
er vi i Dansk Folkeparti derfor meget tilfredse med.
Muligheden for forlængelse ud over 2012 af eneretsbevillingen vil øge incitamenterne til at udbygge felterne og allerede nu begynde at investere milliarder i det avancerede udstyr, som er helt nødvendigt for at opnå en optimal ressourceudnyttelse af de svindende olie- og gasreserver i Nordsøen efter 2012, hvor staten kommer ind i DUC-selskabet med en ejerandel på 20 pct. Alt i alt må man vel sige, at dette omfangsmæssigt meget lille tekniske lovforslag er af meget stor betydning for det danske samfund og dermed for samfundsøkonomien i forbindelse med olieaktiviteterne fremover.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti glade for, at vi også med dette lovforslag om nordsøaktiviteterne kan se frem til en meget grundig udvalgsbehandling.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Det er bare til det historiske.
Jeg vil bare minde hr. Svend Auken om, at det ikke var Enhedslisten og SF, der var skyld i, at der ikke skete en skærpet beskatning dengang.
Det er bare, fordi jeg tror, hr. Svend Auken kom til at nævne det specielle punkt på en forkert måde.
Svend Auken (S), 2003-11-12:
De mere skattemæssige dele af hr. Peter Christensens spørgsmål vil hr. Ole Stavad selvfølgelig have lejlighed til at svare på.
Jeg vil bare sige, at et af de problemer, der er, er, at ingen af os jo kan forudse, hvad der sker om 30 år eller 25 år.
Hvis det nu eksempelvis viser sig, at statsandelen ikke bliver over 60, som ministeren har forhandlet sig frem til i god tro, men måske væsentlig lavere, ligesom den er blevet væsentlig lavere i de foregående år i forhold til, hvad vi havde regnet med, så er afsnit 6 sådan udformet, at så kan staten ikke gøre noget for at genvinde det. Kompensationsaftalen har den svaghed, at den kun beskytter den ene del, det er kun den ene part, der er beskyttet, samfundet er ikke beskyttet af voldgiftsretten.
Det er et af hovedproblemerne, synes jeg, i den konstruktion.
Med hensyn til en høring: Jeg anser det for givet, at vi selvfølgelig får en høring.
Vi afholder jo høring om alt muligt herinde i Folketinget.
Skulle vi så ikke kunne afholde en høring om et af de allerstørste spørgsmål, som skal række 40 år frem i tiden og drejer sig om mange milliarder kroner?
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at det ikke sker.
Jeg er ked af det, hvis hr. Kim Andersen blev stødt, men jeg synes, meget af den retorik virkede oppumpet.
Først hører
, at partiet Venstre under ingen omstændigheder vil medvirke til at stemme for et forslag, som er imod grundloven.
Men når folk så kommer og siger, om vi skal undersøge, om det er i overensstemmelse med grundloven, eller om der er problemer eller ting, vi skal rette til, så siger man, at det vil man end ikke afholde en høring om; en høring, som er noget af det mest uskyldige, man kan afholde i Folketinget.
Jeg nægter at tro, at det ikke bliver gennemført i praksis.
Socialdemokratiet har ikke sagt, at vi har et ønske om bestemte procenter.
Jeg har faktisk støttet økonomi- og erhvervsministeren undervejs i forhandlingerne.
I øjeblikket undersøger vi, om resultatet er så godt, som man tror, og vi undersøger også, hvad de juridiske rammer er.
Det synes jeg er Folketingets opgave.
Der er en fortælling om, at hr. A.P. Møller ...
nej, nu står formanden op, så det kan jeg sige næste gang.
Men der er en god fortælling om, hvad hr. A.P. Møller sagde, umiddelbart efter aftalen blev indgået i 1962, som man skulle holde sig i sinde.
Aase D. Madsen (DF), 2003-11-12:
Jeg var lidt hurtig på aftrækkeren, undskyld hr. formand.
Jeg forstår altså ikke hr. Aukens argumentation med hensyn til flertal eller ikke flertal.
Hr. Auken havde da et flertal med SF og Enhedslisten, da hr. Svend Auken var minister, og det kunne man da bare have benyttet, ligesom Dansk Folkeparti har gjort til at trække Venstre og Konservative til truget for at få et øget provenu hjem. Hvorfor gjorde hr. Svend Auken og den tidligere regering dog ikke det?
Det er da en fatal fejltagelse, der har kostet mange milliarder for samfundsøkonomien; det er da en fatal fejltagelse.
Hvad er det egentlig talt, Socialdemokratiet vil have ud af en aftale?
Så vidt jeg ved, har Socialdemokratiet i sit finanslovforslag for 2004 indregnet et provenu på 3 mia. kr., og det må jo så være det, man ønsker.
De 3 mia. kr. er jo faktisk nøjagtig det samme, som hvis man regner med 26 dollar pr. tønde, som mere eller mindre vil være det provenu, vi får hjem med den aftale, der foreligger nu.
Jeg forst...
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Jeg må sige til hr. Peter Christensen, at de to gange i hele det her forløb, hvor jeg har været kort citeret i nogen avis - så vidt jeg selv har opdaget det - har det været på forespørgsel fra journalister og ikke på henvendelse fra mig.
Jeg synes måske, hr. Peter Christensen skulle tænke på det gamle ordsprog »for smed at rette bager«, for det, han skælder ud over, er jo tilsyneladende det lovforslag, ministeren har leveret.
Jo jo, jeg har holdt mig rent til det.
I bemærkningerne står der i en fodnote til hovedbudskabet - det her med de 25 mia. kr.: »... vurderes at være højst usikre som følge af incitamenter til skattemotiverede investeringer.«
Det vil sige, at der er indregnet alle de investeringer, som jeg forstår der skal til, for at få det forløb, man har regnet på.
Der er altså et hul i skattelovgivningen, der kan misbruges til at at undgå beskatning - og med det ene formål.
Normalt plejer vi da at kunne blive enige om, at sådan nogle lukker vi.
Så sent som i går havde skatteministeren da et forslag af den karakter, desværre godt nok først efter, at han tilsyneladende har lukket 2 mia. kr. ud, fordi han har sovet i timen.
Men her kunne vi måske sørge for at gøre det inden.
Svend Auken (S), 2003-11-12:
Fru Aase D. Madsen ved jo udmærket godt, at der ikke var flertal i Folketinget for at gennemføre den aftale i 2001.
Det ved hun udmærket godt.
Venstre og De Konservative var jo ikke engang for det nu her.
Det er jo kendsgerningen.
Til hr. Kim Andersen: Jeg er målløs over, at man ikke vil holde en høring, hvor vi sætter et par timer af til at stille spørgsmål til eksperter, som vi i øvrigt er enige om at spørge, ligesom vi gør det på alle mulige andre områder.
Det kan være, at hr. Kim Andersen kan forhindre det i Det Energipolitiske Udvalg.
Jeg håber ikke, det også kan forhindres i Skatteudvalget.
Jeg vil i hvert fald i Udvalget for Forretningsordenen - hvis ikke vi kan gøre det andre steder - sørge for, at vi får lavet sådan en høring.
Det er fuldstændig utroligt at høre hr. Kim Andersen sige det, han gør, så det vil jeg slet ikke forholde mig til.
Jeg vil snarere bede den konservative ordfører og selvfølgelig også Dansk Folkepartis ordfører og ministeren om at forholde sig til dette spørgsmål.
At vi ikke engang kan få en eftermiddag til det, hvor vi kan få lov at spørge folk, det virker på mig overraskende. Med hensyn til hr. Peter Christensen, leverer hans indlæg, som hr. Ole Stavad vil svare på substansen i, jo et overbevisende argument for, hvorfor denne her kompensationsaftale er problematisk.
Han siger, at en aftale, en skat, som vi alle sammen troede var glimrende i begyndelsen af 1980'erne, har vist sig helt ubrugelig, og derfor laver man den selvfølgelig om.
Det kan vi ikke med den kompensationsaftale; dér kan vi ikke rette det.
Det er det, der er problemet.
Peter Christensen (V), 2003-11-12:
Ellers forstår jeg ikke, hvad grunden er, for hr. Ole Stavad kan ikke fastholde, at der ikke står i lovforslaget på side 19, at når netop den gamle kulbrinteskat teknisk set bliver sat til 25 mia. kr., er det ikke et tal, der vel har noget med virkeligheden at gøre, og det kan man se historisk.
Og netop af historiske grunde burde hr. Ole Stavad være klar over det.
Så det er bevidst vildledning om, hvor god den her aftale er, og den eneste grund til - og det er det, mit spørgsmål går på - at Socialdemokratiet bevidst må ønske at vildlede befolkningen, er vel, at man ønsker at skabe en eller anden grund til, at man ikke kan være med i aftalen.