runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Fru Gitte Lillelund Bech nævnte, at hun var meget glad for den der SU-finansierede praktik i pædagoguddannelsen, og mange herinde kan være enige om, at det er vigtigt at have den der læringspraktik.
Men det her er jo ikke gratis.
I sin tid, dengang man indførte en betalt praktik ude i daginstitutionerne, var det sådan, at den indgik i normeringerne. Hvordan har Venstre forestillet sig, når det skal være en SU-finansieret læringspraktik, at den skal indplaceres?
Kilder, f.eks. formanden for Pædagogseminariernes Rektorforsamling, nævner, at det koster 120-130 mio. kr. Har Venstre og regeringen diskuteret det spørgsmål, dengang de var med til at fastlægge linjerne i redegørelsen?
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-27:
Det er jo sådan, at i betænkningen over pædagoguddannelsen, som den blev lavet om i 1991, står der meget præcist beskrevet, hvordan det er finansieret.
Derfor synes jeg, fru Gitte Lillelund Bech skulle give meget klart udtryk for i dag, om en finansiering af en omlægning fra lønnet praktik til SU-praktik skal ske via en tilbagerulning af den eksisterende aftale, om det skal ske via forringelser i uddannelsen i øvrigt, eller om der skal tilføres midler udefra.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Med hensyn til hvad det er for en udvikling, eleverne gennemgår fra 1. til 9. eller 10. klasse, vil jeg faktisk henlede fru Rosenkrantz-Theils opmærksomhed på de fælles mål, som folkeskoleforligsparterne har opstillet, for hvad der skal ske undervejs i folkeskoleforløbet.
Hvor man i modsætning til tidligere kun havde de centrale kundskabs- og færdighedsområder, som var: Hvad skal du kunne, hvilke kompetencer skal du have efter 9. klasse?, så har vi nu altså også undervejs mulighed for, også hvis man f.eks. vælger at sige: Jeg vil gerne være en klassetrinslærer, som primært koncentrerer mig om at undervise på et bestemt klassetrin, så er der ikke noget i vejen for, at du sætter dig ned, går på nettet og tjekker ud: Hvad er de fælles mål i øvrigt for de klassetrin, jeg ikke selv underviser på?
Derfor ser jeg faktisk ikke den problematik, som fru Rosenkrantz-Theil nævner her.
Med hensyn til skolen i samfundet har det for Venstre, som jeg også nævnte i min ordførertale, været meget vigtigt, at vi fik fokus på specialpædagogikken.
Vi har faktisk prioriteret, at vi foretrækker at have et modul i specialpædagogik frem for at have modulet, der hedder skolen
i samfundet
En del af det her med skolen som kulturbærende institution mener vi faktisk kan løftes, hvis det er sådan, at den lærerstuderende har flere af sine praktikperioder på den samme skole, fordi så mener jeg faktisk, man kommer rundt om det den vej.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Jeg synes måske i virkeligheden, at fru Gitte Lillelund Bech meget godt skitserer, hvor uenigheden ligger, den uenighed, som vi måske kan få noget afklaring på hen over sommeren. Mål handler primært, som fru Gitte Lillelund Bech siger, om, at man ved, hvad eleverne skal kunne.
Nu mener jeg jo, at folkeskolen handler om andet og mere, end hvad eleverne skal kunne.
Det handler også om fællesskab, det handler om samarbejde, det handler om selvtillid, selvværd, deltagelse og den slags ting, som jo alt andet lige er en lillebitte smule sværere at måle.
Derfor bliver jeg nødt til at stille spørgsmålet igen, og det kommer jeg nok til at vende tilbage til mange gange hen over sommeren: Hvad er det, man sætter i stedet?
For i dag har læreren en forpligtelse til at kunne forstå og have overblik over ikke bare faglige mål, men også personlige udviklingsmæssige mål og have et overblik over elevens forløb og udvikling som helhed fra 1. til 10. klasse.
Det skal læreren kunne forstå og arbejde ud fra
, når vedkommende er færdig på seminariet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg mener, at det her med at se på de øvrige dele af folkeskolens formålsparagraf og udviklingen af de alsidige personlige kompetencer naturligt indgår i de øvrige fag, man har på læreruddannelsen.
Så det er måske forskellen på fru Rosenkrantz-Theil og mig, at jeg ønsker at sætte de lærerstuderende fri, for jeg tror på, at de faktisk godt selv kan vælge.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
For det første mener vi ikke, at det, regeringen har lagt op til i dansk og matematik, styrker dansk og matematik.
Det betyder så i virkeligheden, at når man tager overlappet med fra 4. til 7. klasse, er jeg ikke sikker på, at man i virkeligheden har styrket matematikken i læreruddannelsen.
Det er så den ene del af det.
Det andet er, at vi ikke er enige i, at man skal bryde med linjefagene og enhedslæreruddannelsen.
Vi så gerne, at man havde givet mulighed for at vælge tre linjefag i stedet for det her miskmask, man nu er kommet med, hvor man bryder med enhedslæreruddannelsen og i virkeligheden skalter og valter med fleksibiliteten i folkeskolen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Hvordan har Socialdemokraterne tænkt sig at følge EVA's anbefaling af, at man skal styrke danskfaget og matematikfaget?
Kan vi få løftet sløret for det?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Mener hr. Carsten Hansen ikke, at vi som politikere har et ansvar for, at de linjefagsvalg, der foretages, faktisk også matcher det behov, der er ude i folkeskolen?
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
For det første vil jeg sige til fru Gitte Lillelund Bech, at jeg har læst redegørelsen, hvis fru Gitte Lillelund Bech skulle være i tvivl, men de få ord, fru Gitte Lillelund Bech læser op, er jo ikke pædagogfagets faglige kerne.
Vi er enige i, at der skal være centralt fastsatte CKF'er, men det kan være en ulykke, hvis vi ender med, at de tager udgangspunkt i fagets egen faglighed, uden at der er en overligger, og da der er udarbejdet en kompetenceprofil på det her område, vil vi gerne animere til undervejs, at vi får lavet en fælles faglig kerne, som både DPU, BUPL, SL, og hvad hedder de alle sammen, har sigtet til at vi får gjort.
Vi går gerne med ind i det stykke arbejde sammen med parterne på området.
Men det, der står her, er i virkeligheden ikke den fællesfaglige kerne, men et forsøg på at beskrive elementer i den.
Det er ærgerligt, at det ikke er med.
Det andet er, at det er helt klart, at vi går ind for en læringspraktik og en SU-baseret praktik.
Vi er ikke sikre på, at vi lige køber alle de der forslag og længden af dem.
Vi tror godt, at man kunne korte 3 måneder af, som EVA foreslår.
I virkeligheden er det vores pointe, at det ikke bør være børnene i daginstitutionen, der betaler for, at vi indfører en læringspraktik og SU-baseret praktik.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg vil starte med at stille Socialdemokratiet et par spørgsmål omkring pædagoguddannelsen, for jeg forstod, at Socialdemokraterne efterlyser: Hvad er den faglige kerne, hvad skal pædagogerne?
Der vil jeg bare henlede hr. Carsten Hansens opmærksomhed på side 19 i redegørelsen, for der står meget, meget klart: »Pædagoger har en række fælles grundlæggende opgaver og ansvar at varetage, uanset hvilken målgruppe ... pædagogen arbejder med.
Pædagogarbejdet vil under alle omstændigheder være karakteriseret af ansvar for en væsentlig
udviklings-, lærings- og dannelsesopgave.
Det indebærer, at pædagogen selvstændigt og i samarbejde med andre skal kunne understøtte og stimulere barnet/den enkeltes emotionelle, sociale, kognitive, motoriske og sproglige udvikling og læring.«
Det synes jeg faktisk er et ret klart signal med hensyn til, hvad den faglige kerne er, og hvad den faglige kerne skal være i pædagoguddannelsen.
Jeg vil bare lige sige til hr. Carsten Hansen, at det faktisk fremgår af redegørelsen.
Så har jeg et spørgsmål: Vil Socialdemokratiet være med til, at vi skal have en SU-baseret praktik, eller ønsker Socialdemokratiet at fastholde, at praktikken skal være lønnet, for jeg hører jo hr. Carsten Hansen reelt set sige, at den lønnede praktik jo er god, billig arbejdskraft ude i kommunerne?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Nu synes jeg ellers, det startede så godt, vil jeg gerne sige til fru Bodil Kornbek.
Jeg troede egentlig, vi havde en vis forståelse for, at det her er et spørgsmål om, at vi som politikere skal imødekomme det ønske, vi alle sammen har om, at det er linjefagsuddannede, der underviser vores børn ude i folkeskolen.
Og så er der det dilemma, vi så har i øjeblikket, hvor vi faktisk kan fodre grise med en del af de lærere, som tager fag inden for de kreative fagområder.
Jeg synes faktisk ikke, at det her er et led i en bevidst strategi - sådan hører jeg fru Bodil Kornbek udlægge det: en bevidst strategi for, at nu vil Venstre skære fuldstændig ned på det praktisk-kreative.
Nej, hvis vi går ind og kigger på, hvad der skal ske i fremtidens læreruddannelse, og også går ind og kigger på specialpædagogikdelen, og går ind og ser på de pædagogisk-psykologiske fag, så er det mit håb, at vi faktisk får lærere, som er så kreative, og som er så rummelige, at de faktisk også kan rumme børnene, for jeg synes, det er meget kedeligt, hvis kreativiteten alene skal begrænses til de praktisk-kreative fag og det er dér al kreativiteten foregår. Nej, man skal være kreativ i alle fag.
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-27:
Man kunne vel sige, at netop ved, at man bløder op i forhold til valgmuligheder og hvilke linjefag man skal tage, så kunne der jo allerede dér ligge nogle motivationsfaktorer, der gør, at man egentlig går uden om de kreative fag, for der er jo rent faktisk sket en opblødning, hvilke jeg finder er positivt. Jeg har stor forståelse for, at man står i et dilemma, men jeg må bare sige, at det dilemma åbenbart ikke kun er på det her område, for der er jo skåret ned generelt, når vi taler om de musisk-kreative fag i hele uddannelsesforløbet, også på gymnasiedelen er der blevet skåret ned, og i folkeskolen fylder de musisk-kreative fag sammenlagt mindre.
Så generelt er det jo sådan set en holdning, man har lagt ind over de musisk-kreative fag, at de ikke fylder specielt meget for regeringen.
Når man skærer ned sammenlagt i et folkeskoleforløb, så skal man jo sørge for at ruste lærerne bedst muligt fagligt, så der kommer den bedste kvalitet ud af netop de fag, men ikke engang dér vil man sørge for, at der kommer den faglighed, som man ellers gerne taler om i alle mulige andre sammenhænge. Så jeg må bare konstatere, at man ikke har de store ambitioner, når det gælder de musisk-kreative fag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg vil sige, at vi har stået i et dilemma, da vi kiggede på de praktisk-kreative fag, for det, vi oplever, hvis vi ser på læreruddannelsen i dag, er, at vi har utrolig mange lærerstuderende, som vælger hjemkundskab, og som vælger billedkunst.
Det er faktisk sådan, at de hjemkundskabslærere, som bliver uddannet fra Jelling Seminarium, sådan set dækker behovet for hjemkundskabslærere over hele landet, og håndarbejdslærere fra Frederiksberg Seminarium dækker håndarbejdslærerbehovet for hele landet.
Vi har følt fra Venstres side, at vi har en forpligtelse til at sikre, at lærerne kommer ud og kan komme til at undervise i deres linjefag, og vi har så stået i det dilemma, der har heddet, at enten kunne vi vælge at gå ind og lave, kan man sige, adgangsbegrænsning på valg af de enkelte kreative fag - det vil sige, at der kun er så og så mange, der må vælge billedkunst, og der er kun så og så mange, der må vælge hjemkundskab - eller også var alternativet den model, vi så er kommet op med, og som hedder, at man vælger et praktisk-kreativt fagområde, og det inkluderer altså to linjefag, men linjefagene er af en mindre størrelse end de 0,55 årsværk.
Vi er åbne over for andre løsninger, men det her har simpelt hen været dilemmaet imellem at skulle lave en adgangsbegrænsning undervejs i studiet og så sige, at det her kunne være en alternativ løsning, som stadig væk tilgodeser de kreative fag, men som siger, at de på seminariet har et mindre omfang end i dag.
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-27:
Der er virkelig mange områder, man kan tage fat på.
Et af dem, vi i hvert fald ikke har berørt indtil videre, er jo de musisk-kreative fag. Der står i folkeskolens formålsparagraf, som ordføreren også selv har været inde på, at det er folkeskolens opgave at medvirke til den enkelte elevs alsidige personlige udvikling, og det gælder også inden for det musisk-kreative område.
Det er tankevækkende så stor en, jeg vil næsten sige mangel på faglige ambitioner, regeringen viser, når det drejer sig om det musisk-kreative område.
Sammenlignet med geografi fylder billedkunsten jo meget mere.
Hvorfor har man den nedprioritering, når det drejer sig om de musisk-kreative fag, herunder især billedkunst, når man ser den mængde af billeder, børn jo møder i dag?
Dem skal de vel også kunne forholde sig til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg skal da nok bringe hr. Aage Frandsens besked videre til finansministeren.
Med hensyn til, hvorvidt dansk 1 er en styrkelse af danskfaget: Ja, jeg mener faktisk, det er en styrkelse af danskfaget for de lærere, som skal ud at undervise i grundskolen og på mellemtrinet, fordi de får 0,55 årsværk, som alene er fokuseret på dette.
Derfor jeg mener faktisk, at det er en styrkelse.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-27:
Styrker man danskfaget for den lærerstuderende, der vælger dansk 1?
Svaret kan fru Gitte Lillelund Bech give om et øjeblik.
Svaret er indlysende: Det gør man selvfølgelig ikke.
Man kan selvfølgelig godt sige, at man gør det, hvis man både vælger 1 og 2, men så mister man jo et andet linjefag, og det vil sige, at så er det en helt anden vej, man vælger i den her forbindelse.
Der er ikke noget i evalueringsrapporten, der tilskynder, at man skal have noget, der hedder dansk 1 og dansk 2. Med hensyn til finansieringen omkring pædagoguddannelsen går jeg ud fra, at Venstres ordfører entydigt har forstået, hvad en række ordførere siger, nemlig at inden man kan forhandle pædagoguddannelsen med hensyn til finansieringen, så skal økonomien være på plads, og at det signal ikke bare sendes, men at det er en direkte besked til finansministeren.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg vil også sige, at fordi vi har en redegørelsesdebat i dag, betyder det jo ikke, at vi har færdigforhandlet, hvordan fremtidens pædagoguddannelse skal se ud.
Jeg forventer, at vi i den kreds af partier, som i øvrigt ønsker at gå ind og diskutere forbedringer af pædagoguddannelsen, også vil runde økonomidelen.
Med hensyn til dansk 1 og dansk 2 vil jeg godt lige præcisere i forhold til, hvad hr. Aage Frandsen siger, at det, vi kalder for dansk 1 - det vil sige, at man kan undervise i dansk i grundskolen og på mellemtrinet - ikke kun er for de små, det er også for dem, som er på mellemtrinet, og dansk 2, som er mellemtrinet eller udskolingsdelen, er ikke kun for de store.
Det står ikke direkte i EVA's rapport, det er fuldstændig rigtigt, men kernefaglighedsudvalget, som har været nedsat, og som også har givet deres bidrag til det, anbefaler rent faktisk, at man i højere grad specialiserer sig.
Det er en ting, jeg synes er vigtig, som man i hvert fald kan konkludere, og som EVA skriver direkte.
EVA's rapport siger direkte, at det anbefales, at man styrker danskfaget, og at det anbefales, at man styrker matematikfaget, hvis man skal kunne undervise i dansk hele vejen op igennem skolen.
Og det er jo rent faktisk det, vi gør, for hvis du vælger dansk 1 og dansk 2, så vil du få 1,1 årsværk mod 0,7 i dag.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-27:
Der var flere af de tidligere ordførere, der prøvede at få et svar på, hvordan man skulle finansiere overgangen til SU-støtte, og der kom ikke noget svar ud over, at ordføreren fra Venstre ikke forventede, at det gik ud over uddannelsens kvalitet, og man forventede heller ikke, at det gik ud over kvaliteten i daginstitutionerne.
Men forstår fru Gitte Lillelund Bech ikke, at inden man skal lave sådan en reform, så må dette her da være på plads?
Man kan da ikke skibe sig ind i en ny reform uden at vide, at de her ting er sikret.
Det er det ene spørgsmål.
Jeg har også et andet spørgsmål: Venstre siger, at man lægger vægt på evalueringsinstituttets rapport - det går jeg ud fra gælder begge uddannelser - men hvor i evalueringsinstituttets rapport vedrørende læreruddannelsen står der noget om, at man skal lave dansk for de små og dansk for de store og tilsvarende matematik for de små og matematik for de store?
Hvor står det i evalueringsrapporten?
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Parlamentsmedlemmerne er enige i 8 timers transporttid, for så vidt angår slagtedyr, så der er ingen divergerende opfattelser.
Men når man kommer over i Ministerrådet, ser verden pludselig helt anderledes ud, i hvert fald for nogle af de lande, der helt klart prioriterer beskæftigelse og økonomi højere, end de prioriterer dyrevelfærd.
Jeg vil godt sige til fru Inger Bierbaum, at jeg har faktisk et glimrende samarbejde med dyreværnsorganisationerne i andre lande i Europa, der har meget, meget vanskeligt ved at komme i kontakt med deres ministre
, fordi emnet egentlig ikke er på dagsordenen - vi kan f.eks. tage Middelhavslandene - og den gode, generelle dialog med dyreværnsorganisationerne i Europa vil jeg selvfølgelig fortsætte.
Vi mødes jo også meget tit i Landbrugs- og Fiskeriministerrådet, og her vil jeg selvfølgelig også holde den løbende kontakt og prøve, om jeg måske kan få nogle flere med på den fælles målsætning om at skabe et europæisk dyretransportsystem, som vi kan være bekendt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Inger Bierbaum (S), 2004-04-27:
Endnu en gang tak for svaret.
Når nu ministeren ikke har mulighed for at rejse rundt i Europa - det er selvfølgelig ærgerligt, men det er også forståeligt, at ministeren ikke har tid til det - vil jeg spørge, om ministeren eventuelt vil tage kontakt til alle mulige led i det europæiske system.
Jeg har nemlig bemærket, at i sidste uge skrev parlamentarikeren Christian Rovsing en lille artikel i pressen om, at han bestemt ville gøre sin indflydelse gældende i den borgerlige gruppe i Europa-Parlamentet for at fremme de danske synspunkter.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om det er en vej, vi kan gå, og om ministeren ved henvendelse til alle mulige parlamentsmedlemmer, også de sydeuropæiske, måske kunne påvirke deres holdning.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Nu tillader tiden jo desværre ikke, at man drager rundt i Europa, men det lyder ellers meget fascinerende.
Sagen er den, at jeg har et vældig positivt og konstruktivt samarbejde med de lande, der har den samme holdning som Danmark, og jeg synes også, det har været utrolig positivt at konstatere, at mange af de lande, der tidligere lå i mellemgruppen, faktisk er svinget over til den danske side.
Jeg kan til orientering sige, at Portugal, som traditionelt har haft den almindelige sydeuropæiske holdning,
er blevet meget politisk bevidst om spørgsmålet.
Der blev indsamlet 10.000 underskrifter i Portugal, og så kunne jeg ikke lade være med at fortælle, at i Danmark havde vi faktisk samlet 500.000 underskrifter.
Det er jo i realiteten 10 pct. af den danske befolkning, og jeg synes, det er et meget, meget flot resultat, at de danske organisationer har kunnet præstere noget sådant.
Men sagen er den, at det irske formandskab ikke har nogen muligheder nu.
Formandskabet stopper her til sommer, og det vil være halsløs gerning, hvis man forsøger igen.
Irland har erkendt, at det kan de ikke, og derfor må det være det nye formandskab, der skal prøve at løse opgaven.
Inger Bierbaum (S), 2004-04-27:
Jeg vil gerne sige tak for redegørelsen, og så vil jeg godt spørge, hvad fødevareministeren vil gøre.
Det er jo et meget, meget vigtigt område for Danmark og de andre lande, som har tilsluttet sig kravet om maksimum 8 timers transport, og hvad agter ministeren at gøre, inden det hollandske formandskab tager spørgsmålet op igen?
Det kunne måske være meget, meget gavnligt at drage lidt rundt i Europa og få nye fæller
, fordi området optager rigtig mange mennesker, og jeg vil gerne høre, om ministeren har planer om noget sådant.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Situationen er, at under drøftelserne på rådsmødet i Luxembourg i går viste det sig, at det var umuligt at opnå et kompromis om transport af dyr.
Der var meget, meget forskellige holdninger.
Der var de sædvanlige strammerlande, nemlig de nordeuropæiske lande - Danmark, Sverige, Tyskland og UK - der stod meget fast på det oprindelige ønske om maksimalt 8 timers transporttid.
I den anden ende af skalaen så vi nogle af de sydeuropæiske lande, der fastholdt, at det i realiteten skulle være muligt at fortsætte transporten uendelig længe, men med intervallerne 9-2-9-12-9-2-9-12.
Der kom forskellige kompromisforslag på bordet, der bestemt ikke trak i vores retning, og derfor kunne vi konstatere omkring midnat, at det ikke var muligt at nå frem til et kompromis. Det nye formandskabsland, der tiltræder hertil sommer, er Holland, og jeg er overbevist om, at Holland vil sondere mulighederne for at arbejde videre på at nå frem til et kompromis på dette for Danmark utrolig vigtige område.
Vi har jo den holdning, at hvis man vil transportere fødevarer rundt i Europa, skal det ikke være levende dyr, men slagtede dyr, som enten er på køl eller frosset ned.
Så at forsøget på at opnå et resultat faldt til jorden, kan vi kun glæde os over fra dansk side, for det ville ikke have indfriet vores ønsker.
Inger Bierbaum (S), 2004-04-27:
Jeg vil gerne bede ministeren redegøre for, hvor vi står nu, og hvilke konsekvenser sammenbruddet af forhandlingerne om dyretransportreglerne vil få for os.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen roligt kan belave sig på, at der kommer flere ansøgninger; det tror jeg næppe der kan være tvivl om.
Om der ligefrem skulle være tale om en kø af ansøgninger tør jeg ikke sige, men der vil komme nogle i løbet af de næste måneder.
Frankrig er f.eks. ude af landekredsen, og derfor er der ikke længere et blokerende mindretal.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-27:
Det vil jeg sige tak for, og så håber jeg bare, ministeren vil give tilsagn om, at det kan ske forholdsvis hurtigt, så vi inden for det tidsrum, vi nu har til rådighed, og inden der eventuelt træffes en beslutning i Kommissionen, har mulighed for at overveje vore handlemuligheder.
Jeg siger mange tak for tilsagnet om et notat, og jeg skal give ministeren tilsagn om, at jeg vil læse det hurtigst muligt og derefter vende tilbage til ministeren.
Så vil jeg blot spørge, om ministeren har kendskab til, om Kommissionen pønser på at komme med flere ansøgninger på nuværende tidspunkt.
Hvis det er tilfældet, håber jeg, at ministeren vil få advarselslamperne til at blinke med det samme, så vi kan drøfte, hvad vi skal stille op i den situation. Jeg anser ikke moratoriet for at være faldet, tværtimod.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Netop fordi denne sag blev rejst på rådsmødet i fredags, har jeg selvfølgelig interesseret mig for den, for hr. Keld Albrechtsen er jo altid meget velorienteret og prøver at bibringe udvalget sine synspunkter, og jeg vil selvfølgelig meget gerne efterkomme hr. Keld Albrechtsens ønske om, at vi oversender et notat om sagen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-27:
Hvis den fortolkning accepteres, vil det jo indebære, at den erklæring, som Kommissionen kom med i sin tid, er nonsens og totalt meningsløs.
Den handler jo netop om den situation, hvor man skal give en godkendelse efter disse bagvendte regler, der gør, at man kan træffe beslutning, selv om et flertal ikke støtter den.
Men man erklærede altså, at på særlig følsomme områder skulle man undgå at gå imod en eventuel fremherskende holdning i Rådet.
Den erklæring vil jo være meningsløs, hvis man nu anlægger den fortolkning, som ministeren kom med, og derfor mener jeg godt, at vi fra dansk side kan gøre gældende, at Kommissionen ifølge sin egen erklæring har mulighed for ikke at give godkendelse. Jeg ville være taknemlig, hvis ministeren ville sende et notat om hele problemstillingen, for vi kan jo risikere, at Kommissionen vil forsøge med endnu en gmo-plante - det håber jeg ikke, men det kan vi risikere - og så skal vi være godt forberedt på også at kunne kæmpe energisk imod, hvis der kommer yderligere en sag.