runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige, at vi er meget optaget af gældsafviklingen, for det, vi frygter, er et generationstyveri, i og med at regeringen fuldstændig har opgivet at betale af på den gæld, som de unge og som fremtidige generationer på et tidspunkt kommer til at hænge på, og som bliver en møllesten om deres hals.
Det har vi en fælles bekymring for.
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti også nævner det.
Vi vil gennem vores tiltag for at få flere i arbejde og ved, at vi ikke har brugt af det råderum, som regeringen og Dansk Folkeparti allerede har soldet op, uden at vide om pengene er der, have langt bedre mulighed for en gældsafdragelse, end noget Dansk Folkeparti og regeringen overhovedet kommer i nærheden af at kunne præstere.
Derfor er det et meget interessant spørgsmål fra hr. Kristian Thulesen Dahl, for problemet er jo, at Dansk Folkeparti lægger stemmer til den politik, som gør, at det går den helt forkerte vej med gælden.
Til hr. Christian Lund Jepsen, der spørger til forskningsindsatsen, må jeg bare sige, at vi har i den tidligere regering satset på forskning.
Vi har fyldt op, og det er steget med 20 pct. Vi har sagt, at vi ikke vil have status quo.
Vi vil ikke acceptere, at Barcelonamålsætningen bare forsvinder ud i den blå luft, uden at vi gør noget for at leve op til den.
Det er utrolig vigtigt.
Til fru Irene Simonsen, der spørger til de ledige, og hvordan det nu er, det er med dem, må jeg bare sige, at denne regering har indtil nu præsteret 30.000 ledige.
Man kan godt gøre det op på alle mulige måder og lægge det sammen fra mærkelige tabeller, og der er, som også hr. Kristian Jensen tidligere i dag var inde på, forskellige måder, man kan gøre det op på.
Men en ting står tilbage med usvigelig sikkerhed: Under denne regering er det gået den forkerte vej, under denne regering er folk blevet arbejdsløse, og der er ikke nogen, der er kommet i arbejde, der kan opveje dette.
Det er problemet. I forhold til det, at man ikke kender nogen virksomhedsledere, der er glade for Socialdemokratiet, vil jeg sige, at så må man udvide sin bekendtskabskreds.
Det kunne være fornuftigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Altså nu skal det hele jo ikke ende i sådan bar skænderi.
Nu skal vi tage det lidt seriøst.
Nu har jeg siddet og bladret i Socialdemokratiets forslag, for der var en ting, som har optaget flere socialdemokrater her i løbet af dagen specielt i forhold til Venstres ordfører, og det var, at der ikke afvikles gæld hurtigt nok.
Det var noget med, at man ikke følger
den oprindelige 2010-plan,
siger Socialdemokratiet.
Derfor har jeg så, i og med at Socialdemokratiet jo har gjort sig umage med at fremlægge sådan mange, mange detaljerede forslag om, hvor man skal øge, hvor man skal spare, hvor man skal det ene og det andet, simpelt hen ledt og ledt for at finde ud af, hvor det så er, Socialdemokratiet har afsat mere til gældsafvikling end det, regeringen har afsat i sit finanslovforslag.
Altså det er bare, så vi har de to modeller sat over for hinanden og kan vurdere, hvor hurtigere Socialdemokratiet afvikler gælden.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Nicolai Wammen
: Hvor fremgår det i det materiale, Socialdemokratiet har fremlagt for os, hvor stort beløbet er, og hvor hurtigt gælden dermed afvikles?
Christian Lund Jepsen (V), 2003-09-09:
Nu sagde hr. Nicolai Wammen i et tidligere indlæg, at der jo nok måtte være mange i erhvervslivet, der savnede den socialdemokratiske regering.
Nu kommer jeg fra erhvervslivet og for ikke ret lang tid siden - ikke helt så lang tid siden som hr. Nicolai Wammen - og jeg kan sige: Der er ikke nogen, der savner den socialdemokratiske regering, i hvert fald ikke nogen jeg kender, og som arbejder aktivt der.
Det, vi også ser her, er øgede skatter.
Det er nu et bødesystem, kunne vi jo forstå på hr. Nicolai Wammen, der skulle indføres.
Jeg har et alternativ, nemlig at vi skaber gode vilkår for erhvervslivet, så der også bliver mere plads til de ældre, at vi skal fortsætte den vej, som regeringen har gået ad: ikke flere skatter, men færre skatter, bedre vilkår og ikke bødesystemer.
Så synes jeg faktisk, at hr. Nicolai Wammen skylder et svar.
Han praler af forskningsindsatsen, og nu skal vi ud i overhalingsbanen.
Er det ikke rigtigt, at den her regering har overtaget et problem fra de tidligere SR-regeringer, hvor den skrænt var?
Irene Simonsen (V), 2003-09-09:
I mit sidste spørgsmål til hr. Nicolai Wammen fik jeg et svar, der hed, at den her regering har leveret 30.000 ledige.
Så vil jeg gerne spørge hr. Nicolai Wammen igen og håbe på, at der ikke drejes uden om den virkelighed, der rent faktisk er: Er det ikke rigtigt, at ud af de 30.000 er de 11.000 folk, der er flyttet fra en aktivering, der ikke havde noget formål, og at netop den her regering jo har forstået at lytte til de ledige, lytte til, at de blev behandlet dårligt?
Har det ikke været vigtigt?
Er det ikke rigtigt, at det tal, der hedder 30.000 ledige, ikke er en reel stigning i arbejdsløsheden, men at de 11.000 er ledige, der er flyttet fra en aktivering, der ikke førte til noget?
Jens Rohde (V), 2003-09-09:
Jeg kan forstå, at regeringen skal have skylden for alle de afskedigelser, som har fundet sted ude i det private erhvervsliv.
Jeg håber bare, at hr. Nicolai Wammen, når kurven vender, så vil huske at give regeringen kredit den modsatte vej, men det er nok for meget at forlange.
Se, vil jeg sige til hr. Nicolai Wammen
, erindringsforskydning var lige nøjagtigt det, som skete med hr. Nicolai Wammens korttidshukommelse, nemlig inden for 5 minutter.
Hr. Nicolai Wammen siger i sit svar til mig, at jeg skal holde mig for god til at tale om personalepolitik.
Jamen var det ikke hr. Nicolai Wammen, som stod her og kritiserede regeringens personalepolitik og gik ind i den diskussion med Venstre og regeringen?
Det var derfor, jeg markerede.
Det var for at afsløre, at der enten er tale om et gedigent megastort hykleri hos hr. Nicolai Wammen og Socialdemokraterne, eller også kan man bare ikke huske, hvordan tingene egentlig hang sammen, da man selv lavede afskedigelser, fordi man havde glemt, jf. Jens Christiansen, partisekretæren, at efteruddanne sine folk, så man måtte have nogle nye ind og måtte have de gamle ud.
Hvis det er sådan, at man ikke vil det, kan jeg jo bare konstatere, at det hele er fup og fidus; det hele er hykleri.
Man er slet ikke interesseret i de ledige eller seniorpolitik.
Det synes jeg er for lavt.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at give hr. Kristian Thulesen Dahl et tilbud, som jeg tror hr. Thulesen Dahl har svært ved at afslå.
Når vi kigger lidt tilbage, er der sikkert mange, der kan huske tv-billederne af finansministeren og fru Pia Kjærsgaard, der havde aftalt ældrechecken.
Mange ældre glædede sig til at få denne her check ind ad døren, men glæden blev til noget ganske andet vendt, da man så, hvor få der egentlig fik den, da det kom til stykket, og hvor få der fik den i dens fulde omfang.
Socialdemokratiet har i forbindelse med det finanslovforslag, vi har lagt frem, foreslået, at vi forhøjer pensionstillægget, sådan at man ikke modregner ATP, hvilket jo er det, der sker ude hos mange pensionister, selv med små og beskedne indkomster.
Vil Dansk Folkeparti da ikke være med til at støtte det socialdemokratiske forslag, der virkelig vil kunne mærkes positivt ude hos pensionisterne?
Det ville da være dejligt at få et svar på.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-09-09:
Nu prøver jeg for tredje gang at stille mit spørgsmål til hr. Morten Helveg Petersen.
Mener hr. Morten Helveg Petersen, at regeringen skal gøre det, at den hæver skatterne eller strammer finanspolitikken på anden vis, sådan at vi sikrer os, at vi har et større offentligt overskud, men til gengæld har en langt større ledighed?
Er det den vej, Det Radikale Venstre ønsker at gå?
Bjarne Laustsen (S), 2003-09-09:
Som sædvanlig svarer hr. Kristian Thulesen Dahl ikke på de stillede spørgsmål.
Men det, der undrede mig meget, var, at hr. Kristian Thulesen Dahl sagde: Jeg kender ikke indholdet i »Flere i arbejde«, så jeg kan jo ikke vide, hvor der er sket aftalebrud.
Vil det sige, at Dansk Folkeparti indgår aftaler, hvor man ikke kender indholdet?
Der står alle mulige ting om satser, og så kommer regeringen og foreslår, at man kan spare 800 mio. kr. på supplerende dagpenge.
Nu ved jeg ikke, hvor meget Dansk Folkeparti har kigget på, hvem det er, der får de supplerende dagpenge, men det kunne da være ret interessant, om Dansk Folkeparti kunne være kommet til samme regnestykke, nemlig at det drejer sig om, at det er de folk, der er i deltidsjob, og ikke de dér millionærer, som man påstår det drejer sig om, og som man har
så svært ved at finde
Det er kvinderne, det er de udsatte grupper, det er dem, der er på deltidsjob, der kommer til at betale.
Så stillede jeg tidligere et spørgsmål med hensyn til løfter, som Dansk Folkeparti har givet både i Folketinget og i forsamlingshusene, om, at BST skal udbygges til at gælde samtlige virksomheder i Danmark.
Det er jo ret interessant, om man kan støtte den plan, som regeringen har lagt frem i forhold til en ny arbejdsmiljøreform.
Det er to væsentlige spørgsmål.
Det ene sted har vi et forlig.
Mener Dansk Folkeparti, at det er aftalebrud at gå ind og ændre på de satser, på de regler, der nu er med timeoverførsler og supplerende dagpenge, og hvad der ellers ligger deri?
Det må da være meget enkelt at svare på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
Allerførst til fru Charlotte Dyremose
: Problemet er jo helt veldokumenteret og -beskrevet i både budgetoversigt og »Økonomisk Redegørelse«. Overskuddet er jo faldet i absolut antal kroner og øre fra et par og tredive mia. kr. til 16 mia. kr.
Det vil sige, at det er 20 mia. kr., som er røget i løbet af et par år.
Det indebærer jo, at man selvfølgelig ikke høvler af på gælden i samme omfang, som man gjorde tidligere.
Det trick, som regeringen nu benytter, er, at den i stedet for den faktiske saldo nu bruger den såkaldte strukturelle saldo og sigter efter den.
Den faktiske saldo udviser et overskud på 1,2-1,3 pct. af BNP, mere end en halvering i løbet af 2 år, mens den strukturelle saldo meget bekvemt ligger inden for det bånd, som den oprindelige 2010-plan omtaler.
Vi har spurgt i Finansudvalget og venter på svar fra Finansministeriet på, hvor det er i den oprindelige 2010-plan, at man taler om den strukturelle saldo.
man ikke, og det er der en ganske god grund til.
Det gør man ikke, fordi det er den faktiske gældsafvikling, der selvfølgelig er interessant.
Så meget desto større er skuffelsen over, at det er en borgerlig regering, der lægger et sådant sådant forslag på bordet.
Det, vi frygter, hvilket vi vil kunne se meget tydeligt, er, at regeringen er på flugt fra 2010-målsætningerne.
Det er trist, og jeg troede i hvert fald ikke, det var konservativ politik.
Til hr. Kristian Jensen: Nej, jeg kan ikke se visdommen i skattestoppet.
Det er det, som arbejdsmarkedet står og råber og skriger på, og det er i øvrigt også det, som det private erhvervsliv står og råber på, frem for et skattestop, der fastlåser en struktur i beton og cement.
Det er simpelt hen aldeles uklogt at gøre.
Det er ikke svaret på fremtidens udfordringer.
Til sidst, og jeg skal skynde mig: Hr. Kristian Jensen spørger om det her med at fremrykke investeringer.
Jeg tror, at jeg sagde allerede i mit andet svar, at det ikke var min livret, og det, fru Marianne Jelved har sagt i den sag, kan jeg selvfølgelig kun bakke op bag.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Politikens side 2 i dag har en nøje gennemgang af en lang række af de kommuner, faktisk de fleste kommuner i Danmark, som har valgt at svare på spørgsmålet om, hvorvidt de mener, at skattestoppet er godt for at skabe opbakning og holde ro på udgifter og skatter.
Det er jo sådan, at da vi startede skattestoppet, var der stort set ingen, der kunne se, at det var en god idé, men nu er det trods alt sådan, at 2/3 af landets borgmestre har indset visdommen i det, og jeg håber da også, at Det Radikale Venstre på et tidspunkt vil se den.
Når jeg går herop for tredje gang, er det for at være lidt mere præcis i forhold til den radikale holdning til en fremrykning af offentlige investeringer på 7 mia. kr.
Er hr. Morten Helveg Petersen enig i det, som partikollegaen, fru Marianne Jelved, sagde til Politiken den 28. maj, hvor hun på spørgsmålet om hendes holdning til den socialdemokratiske idé om at fremrykke investeringer på 7 mia. kr. sagde, at det var overbudspolitik, og at hun simpelt hen ikke kan have respekt for den? Er hr. Morten Helveg Petersen enig med fru Marianne Jelved?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-09-09:
Jeg vil godt spørge hr. Morten Helveg Petersen, som taler om det her med gældsafviklingen og spørger, om vi strammer nok op: Er det ikke rigtigt, at vi faktisk med denne her finanslov fortsætter gældsafviklingen, og at vi faktisk også ligger inden for det interval for gældsafvikling, som er fastsat i 2010-målsætningen, fastsat under den tidligere regering og med Det Radikale Venstres tilslutning?
Vi kunne selvfølgelig godt stramme mere op, for vi kunne sørge for, at overskuddet på de offentlige finanser, som er et overskud, blev endnu større.
Men er det så ikke rigtigt, at det så ville betyde flere arbejdsløse?
Er det den vej, Det Radikale Venstre ønsker at gå?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
Jeg skylder et svar til hr. Vestergaard med hensyn til Mifresta-rammen.
Det er jo rigtigt, at det er et forlig, som regeringen løb fra allerede før sommerferien, hvor vi havde forpligtet os på 0,5 pct. af bruttonationalindkomsten i 2005, hvilket var under indfasning.
Vi har spurgt til de præcise beløbsstørrelser, hvis man også tager miljø-, freds- og stabilitetsindsatser.
Hvad det præcise procenttal er, skal jeg ikke på stående fod kunne svare på, men det er et af de spørgsmål, vi bl.a. har stillet ttil den tekniske gennemgang.
Det, der står tilbage, er, at regeringen er løbet fra et forlig og ikke har noget problem med at sige det heller.
Det er så blevet en del af de nye spilleregler i dansk politik.
Til hr. Kristian Jensen: Det kan være, at hr. Kristian Jensen kan læse op om borgmestre, der anerkender skattestoppet.
Jeg skal hilse og sige, at det ikke ligefrem er anerkendelse, man hører, når man i øvrigt læser vurderinger af skattestoppets virkning på strukturen fra vismændene eller EU eller OECD, eller hvem det ellers måtte være.
Hr. Kristian Jensen spørger til fremrykning af investeringer.
Det er ikke vores livret.
Vi mener, at man skal gribe fat i nogle af de tunge strukturdiskussioner.
Det er derfor, at vi peger på skatteområdet, og det er derfor, at vi har en stribe forslag på arbejdsmarkedsområdet.
Den bedste måde på længere sigt at bekæmpe ledigheden på er jo at gribe fat i strukturen, og det er sådan set det, der er ambitionen i vores forslag.
Til hr. Thulesen Dahl
: Som jeg forstår diskussionen, ligger der et potentiale i at gennemføre den reform, som anbefales af Politikommissionen.
Der siger vi, at det vil vi gerne være med til at kigge nærmere på, og det er derfor, at vi også tillader os at sige, at gennemfører man det, er der også et eller andet provenu, der kan bruges i en anden sammenhæng.
Det vil sige, at mindre administration giver anledning til nogle besparelser, og det må så kunne bruges til flere betjente.
Det er da sådan set et meget fornuftigt budskab, som jeg hører det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Altså en stor del af frygten for at gennemføre den strukturændring inden for politiets rammer, som der har været lagt op til, er jo lige præcis, at man i endnu højere grad, end man har gjort indtil nu, udsulter vores yderdistrikter og landdistrikter for politi.
Det er jo velkendt i store dele af landet, at man, som det er nu, trækker politifolkene ind til byområderne, fordi man har haft gevaldige problemer dér.
Derfor er det jo ikke uinteressant, når Det Radikale Venstre vil slå sig op på spørgsmålet om flere politibetjente for at komme kriminaliteten til livs og for at få en større grad af forebyggende indsats, om Det Radikale Venstre så kun ser byerne som områder, hvor der er problemer på præcis de områder, der er nævnt i det radikale papir, f.eks. indbrud i folks hjem.
Men er det ikke sådan, at jo længere ud, man kommer, jo nemmere er det at begå indbrud i folks hjem uden nogen risiko for, at der er politibetjente i miles omkreds?
Så jeg må spørge hr. Helveg Petersen: Er det noget, jeg skal føre et særligt sandhedsbevis for over for Det Radikale Venstre, at der er et behov her, eller er det noget, Det Radikale Venstre egentlig godt ved og burde have skrevet ind i sit papir?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Morten Helveg Petersen for svaret.
Først og fremmest afslørede det jo klart, hvorfor jeg ikke går ud fra, at Det Radikale Venstre bliver en stor del af finanslovaftalen, for det er netop sådan, og det undrer
mig, at hr. Morten Helveg Petersen ikke har opdaget det, eftersom regeringen nu snart har været i regering i 2 år, at en klar forudsætning for regeringens virke er at holde fast i et skattestop, som ikke bare er anerkendt og værdsat af borgerne og skatteyderne i Danmark, men faktisk også er meget anerkendt blandt flertallet af landets borgmestre, jf. Politiken i dag.
Derfor undrer det mig, at hr. Morten Helveg Petersen endnu ikke har erkendt og fundet ud af, at det selvfølgelig er udgangspunktet for de aftaler, der skal indgås med regeringen.
Men det var slet ikke mit spørgsmål.
Mit spørgsmål er: Når nu hr. Morten Helveg Petersen siger, at han ikke er enig i alt i det, der står i Socialdemokratiets forslag, vil jeg gerne gå lidt dybere ned i det og spørge, hvordan hr. Morten Helveg Petersen ser på det forslag om at fremrykke 7 mia. kr. i offentlige investeringer, som Socialdemokratiet er kommet med?
Hvordan synes hr. Morten Helveg Petersen, at det forslag klinger i radikale ører?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
Først til hr. Kristian Jensen, som siger, at skattestoppet er udgangspunktet: Hr. Kristian Jensen får det jo til at lyde, som om det stort set er noget, der er hugget i runer, som om det var det første, Moses tænkte på, da han kom ned fra bjerget med stentavlerne.
Det er jo en ting, der er skabt af partiet Venstre, og det er kun Dansk Folkeparti, der sådan set accepterer det,
ja, jeg skal ikke tale på Det Konservative Folkepartis vegne, de har travlt nok med at skulle tale for sig selv; men det med at anerkende, at det nærmest er en naturskabt ting med et skattestop, det gør vi ikke i Det Radikale Venstre.
Vi peger på linje med, hvad stort set al øvrig økonomisk sagkundskab gør, på, at et skattestop cementerer en struktur; et skattestop forhindrer et opgør med en struktur, som er påkrævet; det udsætter en reform, der ellers kunne medvirke til at få flere hænder ud på arbejdsmarkedet.
Så jeg kan overhovedet ikke sige noget godt om et skattestop som udgangspunkt.
Jeg lader lige det være slået fast med det samme.
Så spørger hr. Kristian Jensen til det socialdemokratiske forslag, og det er klart, at det er ikke alle ting i Socialdemokraternes forslag, der - jeg tror, hr. Ole Sohn brugte udtrykket - er groet i vores have.
Det er ord, som også jeg vil bruge.
Det er to forskellige partier, der fremlægger hvert deres udspil, så jeg vil da overhovedet ikke stå her og købe samtlige socialdemokratiske forslag.
Det ville da være underligt, for så var der jo ikke grund til at udgive to forskellige papirer, to forskellige oplæg til finanslovforhandlinger.
Det svarer lidt til, at jeg skulle have spurgt hr. Kristian Jensen, om Venstres politik var identisk med Det Konservative Folkepartis politik, dengang de var i opposition.
Selvfølgelig er den ikke det, selvfølgelig ser vi forskelligt på en masse ting, sådan må det da være.
Til hr. Thulesen Dahl, der mener at kunne føre bevis for, at der er et stort problem med hensyn til antal politibetjente der, hvor hr. Thulesen Dahl bor ude på landet.
Jeg skal ikke kunne sige, om der er en sammenhæng mellem de to ting.
Vi er selvfølgelig villige til at kigge nærmere på det.
Vi har hæftet os ved, at man har anført, at det var storbyproblemer i første omgang, men kan hr. Thulesen Dahl føre en overbevisende argumentation, vil vi da også være lydhøre over for den landdiskussion så at sige.
Jeg må vende tilbage til hr. Vestergaard, når jeg har mere tid næste gang.
Henrik Vestergaard (V), 2003-09-09:
Blot et opklarende spørgsmål til hr. Morten Helveg Petersen, der taler om aftalen om Mifresta-rammen, der jo i 2005 skulle være på 0,5 pct. af bruttonationalindkomsten, det er bare, så det ikke bliver en gratis omgang: Hvad var det højeste beløb eller den højeste procentsats, jeg skal måske endda sige promillesats, som man under SR-regeringen fik fyldt i Mifresta-rammen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Vi er nemlig enige i det, som bliver sagt herom, at der er problemer med at varetage politiets kerneydelser såsom opklaring af indbrud og offentlig orden samt forebyggelse af forbrydelser.
Det sidste her var et citat fra det radikale oplæg, som jeg i formiddags fik præsenteret af hr. Morten Helveg Petersen.
Se, der står bare også i det oplæg, at Det Radikale Venstre er af den opfattelse, at de problemer åbenbart kun findes i byerne og specielt i storbyerne, for det fremgår af oplægget, at det kun er i de store byer, Det Radikale Venstre ønsker flere politibetjente.
Så spørger jeg bare, for jeg har mange vælgere i hvert fald på Fyn, hvor jeg er valgt, som ikke bor i de store byer, og som i den grad føler, at de ikke får besøg af politiet, når der har været indbrud, for det er der ikke ressourcer til: Er det ikke også et problem i landdistrikterne, i yderdistrikterne?
vi ikke et helt generelt problem med det?
Hvorfor man i redigeringen til næste oplæg lige skal sløjfe det med byerne og anerkende, at det selvfølgelig er et generelt problem i vores land.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Lad mig starte med at sige, at så længe Det Radikale Venstre ikke vil anerkende, at udgangspunktet for en finanslovaftale er regeringens skattestop, så tror jeg, at hr. Morten Helveg Petersen har meget ret i sin analyse af, at det ikke bliver med Det Radikale Venstre, vi kommer til at lave en aftale.
Men nok snak om det radikale forslag.
Jeg har sådan set tænkt mig at spørge Det Radikale Venstre om noget helt andet, nemlig om, hvad Det Radikale Venstre siger til det forslag, som Socialdemokratiet, Det Radikale Venstres gamle regeringspartner, har lagt frem.
Er Det Radikale Venstre enig i de forslag, den medicin til løsning af de problemer, Socialdemokratiet mener der er?
Er det en medicin, som Det Radikale Venstre kan bakke op om, således at der, som hr. Ole Sohn sagde, er en samlet og enig opposition?
Lad mig bare spørge ganske kort og klart: Hvad er det radikale bud og svar på Socialdemokratiets oplæg til en finanslovaftale?
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Nej, det hænger ikke sammen.
Det er derfor, jeg forsøger at sige til hr. Jens Vibjerg, at hvis virkeligheden er, at landbruget giver 1 mia. kr., og vi giver dem 2 mia. kr., så burde vi jo lukke landbruget og bruge den sidste milliard til at købe mad for.
Sådan hænger det jo ikke sammen.
Der er en statsstøtte til landbruget, som er helt urimelig høj, også i forhold til andre erhverv.
Det, vi foreslår, er, at her må vi sætte ind.
Vi har så lavet vores forslag - nu tror jeg nok, der står 1,6 mia. kr., men det er ligegyldigt, det er ikke det, der er det afgørende - og det har vi lagt frem.
Det er vores holdning.
Jeg havde egentlig ikke forventet, at Venstre ville gå op og sige: Vores kerneområde skal ligestilles med andre erhverv.
Det havde jeg ikke forestillet mig, og det tror jeg heller ikke vil ske, uanset hvor lang tid vi kommer til at diskutere det i dag.
Jens Vibjerg (V), 2003-09-09:
Jeg får jo slet ikke noget svar.
Altså hvordan vil SF få det til at hænge sammen, at man vil fjerne næsten 2 mia. kr. fra erhvervet, når indtjeningen er under 1 mia. kr.?
Så er det sådan set lige meget, om det er den ene konto eller den anden konto.
Det hænger altså ikke sammen.
Vi må have en forklaring på, hvordan det skal komme til at hænge sammen.