Aase D. Madsen (DF), 2004-11-11:
Lovforslaget om Energinet Danmark er en udmøntning af aftalen af den 29. marts 2004, som Dansk Folkeparti er en del af.
For Dansk Folkeparti har det været vigtigt, at infrastrukturen på el- og gasområdet bliver uafhængig af kommercielle interesser, at forsyningssikkerheden optimeres, og at hverken store danske eller udenlandske selskaber får mulighed for at udøve markedsmagt.
Selskabet skal tillige være garant for, at der er åben og lige adgang til nettene.
Dette sammen med den nødvendige netudbygning er af vital betydning for, at konkurrencen kan udøves på det frie energimarked.
Det skal i øvrigt nævnes, at det er glædeligt, at det efter en lang, sej politisk kamp er lykkedes at få Gastra ind i Energinet Danmarks selskabsstruktur, hvor gasnettene helt naturligt hører til.
Dansk Folkeparti finder dog fortsat, at det er problematisk, at bl.a. gaslagrene i mange år fremover vil ligge i den kommercielle del af DONG.
Dette skaber stor mistillid i energisektoren med hensyn til konkurrencevilkår i forbindelse med udnyttelse af lagerkapaciteten.
Dansk Folkeparti vil under udvalgsarbejdet se på, om der kan skabes et mere klart regelsæt, således at statsselskabet DONG ikke kommer til at modarbejde de konkurrencemæssige krav på gasområdet, som statsselskabet Energinet Danmark skal sikre bliver opfyldt.
For at Energinet Danmark på tilfredsstillende måde kan varetage de opgaver, der bliver pålagt selskabet, finder Dansk Folkeparti det helt afgørende, at den kompetente medarbejderstab i Elkraft og Eltra ikke må tabes på gulvet i denne proces.
Den geografiske placering af det smalle hovedsæde er endnu ikke fuldt ud afklaret.
Men jeg kunne jo høre på de foregående ordførere, at man var afklaret; man var afklaret med hensyn til, at hovedsædet skulle ligge i Trekantsområdet.
Men Dansk Folkeparti er ikke blevet hørt endeligt i denne sag, selv om det er skrevet ind i lovforslaget, så det sidste ord er ikke sagt på dette område.
Herudover skal der ske en afklaring af, hvordan opgavefordelingen mellem moderselskabet og datterselskaberne skal fordeles, og der skal findes en løsning på, hvordan de tekniske og driftsmæssige opgaver, der skal varetages på lokalt plan, skal placeres fremover.
I høringssvarene bliver der generelt givet udtryk for tilfredshed med beslutningen om at oprette statsselskabet Energinet Danmark.
Men samtidig er der også en meget udtalt bekymring for, at lovforslagets manglende præciseringer og uklarheder på en lang række områder kan få vidtrækkende uheldige konsekvenser, hvis der findes politiske og administrative fortolkningsmuligheder i denne lov, når den ender med at blive vedtaget.
Dette er Dansk Folkeparti enig i, og jeg vil helt kortfattet nævne nogle af de mere specifikke områder, som Dansk Folkeparti vil sætte særlig fokus på under udvalgsarbejdet.
Det drejer sig om reglerne for tarifering og prisregulering; en præcisering af hvilke aktiviteter selskabet lovligt kan varetage; Energinet Danmarks muligheder for at udøve aktiviteter, der ligger uden for systemansvarets kerneområder; forsknings- og udviklingsaktiviteter; ministerens enebeføjelse og beslutningskompetencer i forhold til bestyrelsen; tillige er det vigtigt, at udformningen af vedtægterne følges meget nøje.
Ligeledes skal problemerne i forbindelse med Rigsrevisionens beføjelser afklares.
Som det fremgår, er det en uhyre kompliceret lovgivning, vi skal i gang med.
Derfor mener Dansk Folkeparti, at det er stærkt påkrævet, at ministrene løbende informerer om de konkrete udmøntninger af de regelsæt, som ministeren får bemyndigelse til at udarbejde.
Jeg vil gerne i den forbindelse nævne Rigsrevisionens meget kritiske rapport om den mangelfulde håndtering af elreformen i 1999.
Set på den baggrund kan vi imødese et særdeles intenst udvalgsarbejde, hvor lovforslagets mange løse ender skal afklares, således at de gode intentioner, der ligger i aftalen af 29. marts 2004, bliver grundlaget for, at statsselskabet Energinet Danmark kan leve op til forbrugernes, aktørernes og medarbejdernes fulde tillid.