runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-09:
Når det her forslag bliver vedtaget om nogle få minutter, er det jo et fuldstændig enigt Folketing, der stemmer for, at Danmark deltager med op til 40 soldater i en fredsbevarende operation nede i Makedonien.
Det er en NATO-operation, og det er jo godt og rigtigt.
Det er interessant, at alle partier er med.
Det er flot og godt.
Alle vil være med til at sikre freden og befolkningen.
Det er også flot og godt.
Enhedslisten - og jeg gentager, at det er Enhedslisten - skriver bl.a., at de lægger afgørende vægt på, at denne udsendelse sker af hensyn til at sikre freden og befolkningen i landet.
Det er jo også flot og godt.
Jeg er helt enig.
Kristeligt Folkeparti skriver i betænkningen, at Kristeligt Folkeparti fuldt ud støtter dette relativt store danske bidrag til Makedonien-styrken, og Kristeligt Folkeparti udtrykker sin anerkendelse af de danske styrkers hidtidige indsats.
Det er jo også flot og godt.
Men så kommer det, der er mindre flot og godt:
Se, hvis denne her styrke, som vi nu udsender i løbet af næste uge sammen med en række øvrige NATO-lande, i foråret, om 5 eller 6 måneder, overgår til EU, som mange regner med, så skal vi trække vores soldater tilbage.
Hvis det bliver en EU-ledet mission, som mange jo allerede regner med på dette tidspunkt, at der er en meget stor chance for - nogle vil kalde det en risiko - så vil det øjeblikkeligt betyde, at den danske general, som er øverstkommanderende, forlader Makedonien.
De 40 soldater, som vi lige har stået og rost for at gøre en flot og en god indsats for befolkningen i Makedonien, og som Kristeligt Folkeparti siger er veluddannede og har ydet en stor indsats, skal vi øjeblikkeligt trække tilbage fra Makedonien.
Så lad mig slutte med, at Det Konservative Folkeparti
lige som alle andre synes, at det er flot, og at det er godt, men vi synes ikke, at det er flot eller godt, hvis vores forbehold om et halvt år vil tvinge os til at sende nogen hjem, hvilket alle er enige om kan ske, bare på grund af noget formelt. Det er derfor, at vi ønsker at få en folkeafstemning hurtigst muligt, så vi kan fjerne det forbehold.
Det vil være til gavn for befolkningen også i Makedonien.
Det bør gøres.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-09:
Jeg vil bare opfordre til, at man undlader at bruge den her situation til nu at rejse en fuldstændig fortænkt og forkvaklet debat om den danske undtagelse.
Jeg synes, at vi bør kunne være enige om, at det vil være en meget dårlig idé at forsøge på at få gjort det her til en EU-kommando.
Alene af den grund er der ikke behov for at gå videre i den diskussion, som nu rejses.
Så jeg vil opfordre til, at man lader være at bruge situationen til at ride indenrigspolitiske kæpheste, som faktisk ikke har en pind med det foreliggende forslag at gøre.
Per Kaalund (S), 2001-10-09:
Det primære formål er at sikre de cirka 250 observatører, der er udsendt af EU og OECD, og vi har omkring 50 danskere ud af en styrke på 1.000.
Om en styrke på 1.000 skulle være i stand til at sikre freden, kan man tvivle på med det mandat, de har, og den opgave, de har, men vi må da håbe, at parterne i Makedonien tager det her som et tegn på, at vi ønsker fredelige tilstande, og at vi ønsker fredsaftalen gennemført. Jeg vil også gerne tilføje: Jeg synes også, at i situationen, hvor vi alle skal stå sammen i enighed, er der ingen grund til, at Forsvarsudvalgets formand begynder på en EU-diskussion om forsvarsforbehold osv.
Den kan vi tage ved en senere lejlighed, og der er som bekendt forskellige synspunkter på den sag her i salen.
Hanne Lauritsen (SF), 2001-10-09:
Der skal ikke være tvivl om, at SF ønsker mindre vold, færre ofre og straf, der virker.
Vi ønsker et effektivt politi, både for at give borgerne tryghed og for at øge opklaringen af forbrydelser, og vi ønsker et straffesystem, der nok kan straffe forbryderne, men ikke ødelægge dem, så de begår nye forbrydelser.
Vi ønsker, at der gribes effektivt ind over for de få, der begår kriminalitet, og vi ønsker, at en kriminel handling skal have en konsekvens, men vi ønsker også, at en kriminel handling skal have en konsekvens, der forhindrer, at den straffede efter afsoning begår ny og især ligestillet kriminalitet.
Det må derfor være af væsentlig betydning, at der i kombination med en længere fængselsstraf for f.eks. voldtægterne også bliver sat ind med behandlingstiltag af såvel psykologisk som psykiatrisk karakter, og at der bliver afsat de fornødne midler hertil.
Sideløbende bør der intensiveres konkret på det forebyggende område, såvel på det undervisnings- som på det uddannelsesmæssige område, og der bør ske en styrkelse af det kriminalpræventive område som f.eks. SSP-arbejdet og SSP-plus-arbejdet, som jo er for de 18-24-årige.
Dette skal jo så samtidig være et signal til kommunerne om at få det arbejde op at stå.
Samtidig bør en afsoning kunne påbegyndes umiddelbart efter domsafsigelsen, hvilket jo vil være en fordel for den dømte, som straks kan påbegynde sin afsoning og dermed også en eventuel behandling, men det skal også være for at undgå den angstfyldte oplevelse, det vil være for den forurettede
at møde sin overfaldsmand umiddelbart efter en så krænkende og ydmygende oplevelse, som en voldtægtssag er.
Der er ingen grund til at tro, at hårdere straffe skulle kunne udrydde kriminalitet, og det er ikke dokumenteret, at strafskærpelse har nogen præventiv effekt.
Imidlertid må man jo konstatere, at der er sket et generelt fald i strafudmålingerne i voldtægtssager, hvilket har givet anledning til bekymring i befolkningen, samtidig med at man må konstatere, at inden for andre former for kriminalitet som f.eks. økonomisk kriminalitet og røveri udnyttes strafferammen langt bedre, hvor vi nok mener, at det at krænke et andet menneske med voldtægt eller anden seksuel voldtægtslignende krænkelse er et så voldsomt indgreb i den menneskelige selvbestemmelsesret, at udnyttelsen af strafferammen ikke indtil nu har afspejlet den alvor, samfundet tillægger en sådan handling.
For SF's tilslutning til det af justitsministeren fremsatte lovforslag er det samtidig vigtigt at understrege, at det ikke med lovforslaget tilsigtes at ødelægge Straffelovrådets arbejde med den generelle analyse af straffelovens strafferammer.
I bemærkningerne til lovforslaget præciseres det endvidere, at strafudmålingen fortsat vil bero på en konkret vurdering af sagernes omstændigheder i øvrigt, hvilket vi kan tilslutte os.
Dorte Bennedsen (S), 2001-10-09:
I betragtning af, at dette er en første behandling, hvor de oplysninger, vi har, kun består af navne, er det jo ganske imponerende, for ikke at sige lidt rystende, at hr. Peter Skaarup kan stå heroppe og sige, at der er bunkevis af mennesker på det her lovforslag, som har begået ting, der gør, at de efter Dansk Folkepartis mening ikke skal have dansk statsborgerskab.
Hr. Peter Skaarup ved ikke en brik om de konkrete forhold for de mennesker her.
Jeg har ikke fundet frem til 16 personer.
Jeg har simpelt hen gået listerne igennem.
Folketingets Indfødsretsudvalg har i samråd haft 16 sager, hvoraf de 14 vedrørte sprog, 1 vedrørte gæld, og 1 vedrørte ophold.
Det er dem, hvor vi konkret har taget stilling, og resten af de 4.308 personer opfylder de kriterier, et bredt flertal her har vedtaget.
Jeg forstår på hr. John Vinther, den konservative ordfører, at han øjensynlig regner med, at De Konservative og Dansk Folkeparti får flertal efter næste valg.
For bag forliget her står Kristeligt Folkeparti, CD, De Radikale osv. Så jeg siger lykke til, hvis det, de to partier går efter, er et sådant flertal efter valget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-09:
Nu har vi jo i SF i forhold til Dansk Folkeparti en anden opfattelse af, hvad det betyder at have folk med anden etnisk baggrund i det danske samfund.
Vi ser det ikke som nogen trussel.
Vi ser det som en mulighed for, at vi også kan have
en mangfoldighed i samfundet; en god dansk tradition for, at vi faktisk er åbne i grundtvigsk forstand, faktisk kan være forskellige mennesker, og at vi også kan have en styrke i, at vi er forskellige mennesker i det danske samfund.
Men det, der egentlig er det afgørende - for vi hørte Dansk Folkeparti bringe det her frem flere gange - er, at dansk statsborgerskab jo ikke gør nogen forskel i forhold til det multietniske samfund eller et samfund med mangfoldighed.
For der kommer jo ikke flere ind af den grund.
Det, det gør, er faktisk, at de mennesker siger, at nu vil de fungere fuldt ud i det danske samfund, og det er deres valg, at de godt vil.
Det synes jeg at Dansk Folkeparti skulle hilse velkommen i stedet for at gøre det dybt problematisk.
Jeg synes, at det tilsvarende er dybt problematisk, at Dansk Folkeparti gentagne gange beder om at få udstillet folk, der begår kriminalitet, på de her lister, når Dansk Folkeparti udmærket godt ved, at disse mennesker, hvis de er på listen, har udstået deres straf, har ventet i 10-15 år, før de kan komme på listen, og i 10-15 år har fungeret som gode borgere i det danske samfund.
De behøver ikke at blive udstillet, som Dansk Folkeparti ønsker det.
Frank Aaen (EL), 2001-10-09:
Enhedslisten vil støtte dette lovforslag, fordi det omfatter mennesker, der opfylder de kriterier, Folketinget har vedtaget.
Men når man så ser på listen, kan man jo konstatere - i modsætning til hr. Peter Skaarup, der mener, at her er en masse kriminelle; men det kan man ikke regne med - at der er en lang række af dem, der står på listen, som er tilhængere af islam.
Nu hørte vi forleden dag - og det er for mig helt i orden, hvis der er nogen, der skulle være i tvivl om det - Dansk Folkeparti sige, at nu gælder det om at bekæmpe islam.
Og på Dansk Folkepartis årsmøde blev der sagt, at islam ikke er en religion, men en terrororganisation.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup: Når man nu kigger på den her liste, indgår det så også deri, at man mener, at der her er en opgave, hvis man ønsker at bekæmpe islam?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Det er nogle interessante spørgsmål, der bliver rejst.
Fru Dorte Bennedsen er utilfreds med, at Dansk Folkeparti er gået i gang med at kigge på det her lovforslag.
Det er jo normalt sådan, at det er under førstebehandlingen i Folketinget, at man har den store debat.
Og når det gælder de personer, der har begået kriminalitet, burde det jo være helt oplagt, at hvis man har begået voldtægt eller grov vold, kan man selvfølgelig ikke få dansk indfødsret.
Men vi ved fra de tidligere forhandlinger, at der er mange personer på de her lovforslag, der har begået den slags kriminalitet, og det er jeg helt overbevist om vil være det samme én gang til. Så er der hr. Knud Erik Hansen, der sådan, synes jeg, hidser sig voldsomt meget op, men situationen er jo alvorlig.
Så jeg kan da godt forstå, at det vækker følelser.
I forhold til det multietniske samfund, hvis man gerne vil bekæmpe det, så er det vel et tegn på, at vi i stigende grad har et multietnisk samfund, at vi er så lempelige, når vi giver dansk statsborgerskab.
Så spørger hr. Frank Aaen, om det her er et led i bekæmpelsen af islam.
Det, der blev sagt under Folketingets debat, var, at Dansk Folkeparti var imod de meget fundamentalistiske tendenser, vi ser i islam.
Vi har ikke noget imod den enkelte borger i Danmark, som tilhører den islamiske tro, som er muslim, men vi har noget imod, hvis det viser sig, at man er på vej til at forsøge at overtage det danske samfund, hvor vi får så mange borgere med så anderledes skikke, anderledes religion, ind i det danske samfund, som forrykker den balance i det homogene samfund, vi har kendt.
Der kommer personer hertil fra alle mulige steder rundtomkring i verden, som synes, at det er spændende at slå sig ned i Danmark.
Det kan jeg godt forstå, men derfor kan vi jo godt sige fra, når det er så mange, der er tale om.
Og der burde Enhedslisten også forstå, at når vi taler om næsten 20.000 mennesker hvert eneste år, bør det give anledning til bekymring, selv for Enhedslisten.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-09:
Hr. Peter Skaarup gør det til et problem at tildele indfødsret til personer, der er på overførselsindkomst.
Jeg vil godt have hr. Peter Skaarup til at uddybe, hvorfor det specielt er et problem.
Jeg vil også godt spørge hr. Peter Skaarup, om han generelt mener, at det er et problem, at personer på overførselsindkomst i vores samfund har visse borgerlige rettigheder i vores samfund, såsom f.eks. at kunne afgive deres stemme ved folketingsvalg.
Frank Aaen (EL), 2001-10-09:
Det her handler jo ikke om at skulle udelukke terrorister.
Det her handler om det, Dansk Folkepartis formand sagde i debatten gentagne gange forleden, at man skal bekæmpe islam, og det, der blev sagt på årsmødet i Dansk Folkeparti: Islam er ikke en religion, men en terrororganisation, og vi vil forhindre, at de kommer og bor her hos os.
Dansk Folkepartis formand sagde på årsmødet, at der ikke er sagt noget fra denne her talerstol, der ikke skulle siges, hun godkendte altså synspunkterne.
Derfor er det utrolig relevant at spørge Dansk Folkeparti, om man diskuterer og tager stilling til dette her lovforslag under indtryk af, at Dansk Folkeparti har erklæret, at de ønsker at bekæmpe en religion, islam.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-09:
Hvis man har den holdning, at folk med en anden etnisk baggrund er nogle, man ikke vil have i det danske samfund, kan jeg godt forstå, at man kører det op og siger, at det, at vi giver dansk statsborgerskab, og at man let får dansk statsborgerskab, er dybt problematisk.
Men sådan er virkeligheden jo ikke.
Virkeligheden er, at man skal leve her og fungere her i 7 år.
Virkeligheden er, at hvis man begår kriminalitet, får man sin straf. Så skal man faktisk i et antal år efterfølgende vise, at man kan fungere i det danske samfund ved at leve i det danske samfund, og så kan man blive dansk statsborger. Virkeligheden er også, at hvis man har begået alvorlig kriminalitet, kommer man ikke bare på listen.
Så bliver man vurderet i Indfødsretsudvalget, hvor Dansk Folkeparti også sidder, og dér skal man godkendes.
Så det at sige, at der er 100, som har begået alvorlig kriminalitet, som bare kan komme ind, er jo ikke rigtigt.
Man skal faktisk vise ved at leve i det danske samfund, at man kan fungere.
Til den påstand, som Dansk Folkeparti kommer med hele tiden, om, at vi er et homogent samfund, vil jeg sige: Vi er et pluralistisk samfund med mange forskellige holdninger og opfattelser.
Jeg vil sige, at der måske er mere forskel på medlemmer af SF og medlemmer af Dansk Folkeparti, end der er på medlemmer af SF og folk med en anden etnisk baggrund.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Jeg synes, at der er nogle herinde, som ikke rigtig vil forstå problematikkerne her.
Det kan godt være, at man prøver på det, men man prøver meget lidt på det, og derfor er det nogle gange håbløst at diskutere med specielt Enhedslisten og SF og også regeringen omkring nogle af de her ting.
Man ønsker ikke at have en forståelse af - men jeg tror, at man kommer til det om måske 1 eller 2 eller 5 år - at der er mange danskere, der ikke ønsker, at Danmark skal udvikle sig hen i retning af det her multietniske samfund.
Og uanset om man kan lide det eller ej, er de lempelige regler, hvor der f.eks. kan gives dansk statsborgerskab til dybt kriminelle, der har begået alvorlig kriminalitet - vold, voldtægt, narkokriminalitet osv. - et problem.
De lempelige regler er et problem.
Det ønsker man ikke at indse, og så er det meget svært at have en diskussion om de her ting, for så bliver det ikke særlig frugtbart.
Men jeg skal selvfølgelig svare klart på de kommentarer, der har været.
Hr. Frank Aaen fremstiller det her, som om Dansk Folkeparti har begået en voldsom brøde ved at rejse spørgsmålet om de fundamentalistiske tendenser, vi ser i islam, og at det er noget, der skal bekæmpes. Der vil jeg godt sige, at vi har bekæmpet mange tendenser i det danske samfund igennem tiden, uden at det er noget, der har medført de helt store panderynker hos hr. Frank Aaen.
Vi har bekæmpet Hells Angels med den meget grove rockerkriminalitet, de stod for en overgang - måske stadig væk gør.
Dem har vi bekæmpet.
Vi har bekæmpet nazisterne, som ovre på Langeland begyndte at slå løs på folk, der kom forbi deres rækværk og bolig derovre.
Vi har bekæmpet de autonome, som med køller og med stenkastning går efter andre mennesker, der overhovedet ikke har noget med de autonome at gøre, ikke vil kendes ved de autonome.
Vilkårligt går de efter fuldstændig uskyldige mennesker. Så der er grund til at bekæmpe tendenser, når de får denne her ekstreme grad, som vi ser.
Dér vil jeg godt gentage - og det har vi jo set ved de terrorhandlinger, der har været i USA - at der er nogle meget fundamentalistiske og uheldige tendenser inden for islam i øjeblikket, der er grund til at bekæmpe, og det kor synes jeg
også hr. Frank Aaen burde melde sig i.
Jeg synes, det er for dårligt, at Enhedslisten altid er så enøjet i den sag.
Dorte Bennedsen (S), 2001-10-09:
Min første bemærkning skal være den, at jeg synes, at debatten har bevæget sig langt ud over, hvad der handler om indfødsret, men det er jo formandens opgave at gribe ind over for det.
Dansk Folkeparti er gået i gang med at se på denne sag, sagde hr. Peter Skaarup.
Det er muligt, men de har ikke nogen oplysninger.
Det er jo simpelt hen ikke korrekt, hvad hr. Peter Skaarup sagde, for alle oplysninger kan først gives, når der er åbnet for spørgsmål efter førstebehandlingen.
Så Dansk Folkeparti har ikke én konkret oplysning om én konkret person på det her lovforslag, og derfor er det jo altså ret formidabelt, at man kan sige, at der er bunker af dem, som har begået grov kriminalitet.
Men det siger jo nok mere om Dansk Folkeparti end om de pågældende personer på forslaget.
Det er heller ikke korrekt.
Vi får jo ved hvert forslag lister over, hvem der er straffet.
Og hvis listen er på - jeg kan ikke huske, hvad det var sidst - lad os sige på 200, 250 personer ud af adskillige tusinde, så er det for det første meget få, og for det andet har langt over halvdelen af dem fået betingede straffe eller straffe under 3 måneder.
Det hører til sjældenhederne, at der er straffe, der er ud over det.
Så hr. Peter Skaarups forestilling om at tage dette lovforslag og fremstille dem alle som dybt kriminelle er ganske enkelt uanstændigt.
Søren Søndergaard (EL), 2001-10-09:
For det første vil jeg anholde hr. Peter Skaarups bemærkninger om, at der gives statsborgerskab til folk, som er kriminelle.
Det gør der ikke.
Det er muligt, at der gives statsborgerskab til folk, som på et tidspunkt har været kriminelle for 15, 20 år siden, men der gives ikke statsborgerskab til nogen, der er kriminelle.
Det fremgår af alle retningslinjer, at det kan man ikke, så det, hr. Skaarup sagde dér, var også forkert. For det andet synes jeg, det må være tilladt at prøve at få afklaret, hvad der er sammenhængen i Dansk Folkepartis politik mellem det, der bliver sagt den ene dag, og det, der bliver sagt den anden dag.
På Dansk Folkepartis landsmøde blev der altså sagt, at islam ikke er en religion i egentlig forstand, men en terrororganisation.
Så må det vel være relevant at stille spørgsmålet: Er det så med Dansk Folkepartis gode vilje, at der nu bliver lukket tusinder - ca. - af tilhængere af denne terrororganisation ind som danske statsborgere?
Er det det?
Er der nogen sammenhæng i Dansk Folkepartis politik?
Det synes jeg folk har krav på at få oplyst.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-09:
Jeg tror, jeg har brugt billedet adskillige gange, når jeg sammenligner Dansk Folkeparti i dette tilfælde og i disse sager med skrædderne i »Kejserens nye klæder«, der ville sælge noget, som ikke eksisterede.
Vi har nogle regler for og et niveau for, hvad man skal kunne i denne sammenhæng, og vi har nogle regler for de tilfælde, hvor man har udstået sin straf - og der er selvfølgelig endda nogle niveauer for, hvor højt det kan gå op, og det ved vi.
Men jeg ser jo af indpakningen, at det, det drejer sig om, er, at der kommer for mange af en eller anden bestemt slags.
Derfor vil jeg gerne stille spørgsmålet
- det er selvfølgelig polemisk, retorisk og alt muligt, men jeg synes, det er et rimeligt spørgsmål: Kan vi regne med, at næste gang Dansk Folkeparti, hvad de formentlig gør, laver annoncer i Jyllands-Posten, står der ikke alene, hvad folk hedder, men også om de er kristne eller er muslimer eller sådan noget, så vi rigtig kan få lov at tage stilling til, om vi synes, vi er ved at blive overrendt?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Jeg synes da, det er en udmærket debat, så lad os bare fortsætte, selv om jeg stadig væk synes, vi er lidt langt væk fra det, som egentlig står på dagsordenen.
Men det må de, der gerne vil debattere det her,
jo selv om
Jeg fortsætter i hvert fald gerne, det er helt klart.
Der rejses forskellige spørgsmål her, og jeg glemte faktisk at svare hr. Jann Sjursen, der på et tidspunkt sagde: Er det et problem, hvis man er på offentlig forsørgelse?
Her vil jeg sige, at det er jo ikke et problem, hvis der er tale om en kort periode, for det kan ske for alle i det danske samfund.
Men det er vel et problem, hvis man fra dag ét, man kommer ind i det danske samfund som eksempelvis flygtning eller familiesammenført, og over en lang årrække ikke kan forsørge sig selv, lige frem til man skal modtage dansk statsborgerskab?
Det er også et problem, hvis man over en lang årrække ikke har lært det danske sprog og på det tidspunkt, hvor man modtager sit danske statsborgerskab, stadig ikke kan det danske sprog.
Hvordan skal sådanne personer - nu ser vi bort fra alt det med kriminalitet - kunne klare sig i det danske samfund, hvis de hverken kan forsørge sig selv eller kan det danske sprog?
Er det ikke lige præcis dét, som Indenrigsministeriets tænketank med gode folk som Naser Khader, P.C. Matthiessen og andre peger på: det allermest afgørende problem for mange indvandrere og flygtninge i Danmark er, at de desværre lever af offentlig forsørgelse?
Burde det så ikke være en god idé, at vi her fra Folketingets side sagde: O.k., I kan altså ikke få dansk statsborgerskab, før I har gjort jeres daglige indsats, dels for at lære det danske sprog, men søreme også ved at finde et arbejde og knokle ude på arbejdsmarkedet?
Vi bryster os af, at vi efterhånden har en relativt lav arbejdsløshed.
Skulle det så ikke være muligt at få beskæftiget nogle af de mennesker inden for det danske samfund?
Jo, det burde det være, og derfor er det, jeg opfordrer til - og det skal være et svar til dem, der har spurgt - at man tager skeen i den anden hånd på dette område.
Jeg tror, der er mange mennesker, der er drøntrætte af, at man har denne sødsuppementalitet herinde og er ligeglad med de protester, der helt klart kommer frem, når vi møder den danske befolkning.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-09:
Det er jo udmærket, at hr. Peter Skaarup gerne vil fortsætte debatten og glæder sig over den megen debat.
Det ville selvfølgelig også være rart, hvis der måske faldt lidt flere svar hen ad vejen til dem, der stiller spørgsmål, men jeg fik dog et svar på det, jeg stillede i forrige runde om forsørgelse.
Nu er det jo sådan, at familiesammenførte rent faktisk skal kunne forsørge sig selv, og derfor synes jeg ikke, det lige er aktuelt i forhold til det, hr. Peter Skaarup sagde før.
Men det, jeg gerne vil spørge mere præcist til, er om sammenhængen mellem forsørgelse og det at erhverve dansk indfødsret.
Er det sådan, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti mener, at personer, der er på offentlig forsørgelse, i al almindelighed ikke er velegnede til at afgive deres stemme til f.eks. folketingsvalg?
Den forskel, der vil være for de pågældende personer, afhængigt af om de erhverver dansk statsborgerskab, dansk indfødsret eller ej, er jo, at de kan stemme til folketingsvalg.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det?
Frank Aaen (EL), 2001-10-09:
Nu glemte hr. Skaarup at svare hr. Søren Søndergaard på spørgsmålet, om der er sammenhæng i Dansk Folkepartis politik, men nu kan jeg se, at hr. Peter Skaarup har fået hjælp af Dansk Folkepartis formand, fru Pia Kjærsgaard.
Det var jo præcis fru Pia Kjærsgaard, der på Dansk Folkepartis årsmøde godkendte udtalelsen om, at islam ikke er en religion, det er en terrororganisation. Derfor må vi spørge igen, og nu må hr. Peter Skaarup med den hjælp, der er tilført hr. Peter Skaarup, kunne svare: Er den tilgang, der blev godkendt på Dansk Folkepartis årsmøde, også den tilgang, man går til dette lovforslag med?
Er islam noget, der skal bekæmpes, fordi det er en terrororganisation?