runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2002-05-24:
Det er bare til forståelsen ude i landet.
Det er ikke sådan, at Socialdemokratiet laver en ny straffebestemmelse.
Den straffebestemmelse, det her ændringsforslag handler om, nemlig § 222 i straffeloven, eksisterer i dag.
Jeg håber ikke, at jeg skulle forstå fru Birthe Rønn Hornbech sådan, at den var unødvendig.
Den eksisterer i dag, og det eneste, vi så stiller forslag om fra Socialdemokratiets side, er, at den strafferamme, som hidtil følger strafferammen for voldtægt - det vil sige, når regeringen har foreslået, at voldtægtsstrafferammen skal op, bliver den på 12 år - også skal gælde for seksuelt misbrug af børn.
Så bestemmelsen eksisterer altså allerede i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-24:
Jeg skal sige, at når jeg ikke tog ordet fra starten, er det altså, fordi min fantasi alligevel var for begrænset til at tro, at vi nu skulle stå her, hvor al folket kan se os, og drøfte tekniske ting, når vi alligevel er enige om at stemme for forslaget.
Men så skal jeg da gerne repetere: Venstre og De Konservative har som oppositionsparti i årevis kæmpet for at få højere straffe for vold og voldtægt og andre voldsforbrydelser.
Det har vi ikke kunnet komme igennem med under den socialdemokratiske regering.
Der er blevet sagt klart nej.
Det har tidligere været et punkt i valgkampen for os.
Men da denne valgkamp nærmede sig og Socialdemokratiet kunne se, at folkestemningen var med Venstre og De Konservative, så fremsatte man i sidste øjeblik, før man vidste, man ville udskrive folketingsvalg, selv et forslag, der lignede det, som Venstre og De Konservative havde fremsat i sidste samling.
Det er også helt i orden, men så er man selvfølgelig nødt til at holde fast i standpunktet efter valget
, og jeg synes, det er glædeligt, at Socialdemokratiet gør det, så jeg forstår ikke, hvad det er, vi skal stå og diskutere her.
Så er det, som om Socialdemokratiet ikke er så begejstret for, at vi stemmer for Socialdemokratiets ændringsforslag.
Jeg kan i hvert fald med hensyn til min egen holdning sige, at jeg mener det samme i dag, som jeg sagde under førstebehandlingen, nemlig at når Socialdemokratiet kommer med det her forslag, er det jo, fordi man ikke kender sin straffelov.
Det er altså allerede sådan i dag, at for overgreb mod børn, hvis der ikke er tale om voldtægt, er der en strafferamme på op til 12 år, og det bliver der ved med at være, og hvis der er tale om voldtægt, falder selvfølgelig også mindreårige børn ind under voldtægtsbestemmelsen med den nye, forhøjede strafferamme.
Det er, som om Socialdemokratiet har overset, at den straffebestemmelse, vi skærper nu, altså også omfatter mindreårige lige så vel som voksne, og derfor er der ikke noget specielt behov for den bestemmelse, som Socialdemokratiet sætter ind, men når de nu vil have den, vil vi da ikke modsætte os det.
Man kan altså ikke bebrejde en regering, at den ikke vil stå som fremsætter af et forslag, der er juridisk ukorrekt, og som ikke er nødvendigt.
Men da det jo er udtryk for en holdning hos Socialdemokratiet, som vi er enige i, nemlig at overgreb mod børn er aldeles modbydeligt, så tager vi den da med, selv om vi ikke tror, at den får nogen betydning, fordi voldtægtsbestemmelsen strammes takket være denne regering, og den omfatter også de mindre børn.
Så håber jeg, at det står
helt fast.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-24:
Lad mig starte med hr. Morten Bødskov denne gang, så jeg er sikker på, at jeg kan nå det.
Det er rigtigt, at der har været nogen kritik fra forskellige, retspræsidenter osv., men der ligger jo krystalklare svar i Retsudvalget fra Domstolsstyrelsen, altså dem, der styrer domstolene, og det er ikke Justitsministeriet, men en uafhængig Domstolsstyrelse, at man i indeværende år med de nedskæringer, der er foretaget, kan løse opgaven.
Hvad der skal ske i 2003 og 2004 er jo ikke afgjort endnu.
Justitsministeriet og Domstolsstyrelsen har forhandlinger, finansloven er ikke fremlagt, men i 2002 kan man gennemføre opgaven, færdig, punktum.
Det står i svarene, og hr. Morten Bødskov kender dem.
Så angående ændringsforslaget: Vi stemmer som sagt for det forslag om at hæve strafferammen også for seksuelt misbrug af børn, men dér, hvor den store forskel er, er, at for mig har det aldrig været afgørende og bliver aldrig afgørende, hvad strafferammen er.
Det, jeg er interesseret i, er, at strafudmålingen står mål med det, man har foretaget sig.
Det, vi har kunnet konstatere vedrørende eksempelvis voldtægt, hvor vi har haft strafferammer, der går op til 6 år og i grove tilfælde op til 10 år, er, at domstolene har bevæget sig nede på et niveau, som typisk har ligget mellem et halvt år og 2 år, og så er man aldrig gået højere, selv om strafferammen altså går helt op til 10 år.
Det har jo ikke været tilfældet med den anden strafferamme vedrørende seksuelt misbrug.
Men når Socialdemokratiet ønsker det, så har vi ingen problemer med det overhovedet.
Fint, vi stemmer vi for.
Hvad er problemet?
Morten Bødskov (S), 2002-05-24:
Det er lidt underligt, at hr. Helge Adam Møller ikke vil svare på så alvorligt et kritikpunkt, som det, der er udtrykt fra retspræsidenterne ved de store retter her i landet, nemlig at der er voldsom usammenhæng i det faktum, at man med den ene hånd pålægger domstolene alvorlige og voldsomme arbejdsbyrder i de kommende år, og med den anden hånd i sine egne budgetoverslag præsenterer dem for en besparelse på 280 kontorfunktionærer.
Hænger det sammen, må jeg spørge hr. Helge Adam Møller.
Nu har jeg spurgt to gange, og det, der er pointen, er jo, at det lige nøjagtig er en ret alvorlig kritik, for det er et ganske godt billede på, at der er mange ubalancer i det her lovforslag, som Socialdemokratiet også under udvalgsbehandlingen har forsøgt at få svar på, men endnu ikke har fået svar på, desværre.
Sandy Brinck (S), 2002-05-24:
Det sidste har hr. Helge Adam Møller fuldstændig ret i.
Det er sådan set også derfor, man kan sige, at det ændringsforslag, som Socialdemokratiet stiller, faktisk med al ønskelig tydelighed viser, hvad problemet er, når man ikke venter på, at eksperter ser det hele igennem.
Vi kunne bare som lægfolk kigge ned igennem et enkelt kapitel og sige: Hov, det, regeringen foreslår, er, at voldtægt af en voksen skal have en strafferamme, der er 2 år højere end for seksuelt misbrug af et barn.
Det forstår vi ikke, det kan vi ikke forklare, det kan vi ikke forsvare.
Så stiller vi et ændringsforslag.
Vi diskuterer det under første behandling
, den konservative justitsminister henviser til, at lige nøjagtig det punkt må Straffelovrådet tage sig af.
Så er der altså sket et eller andet i den mellemliggende periode, der gør, at nu kan regeringspartierne også støtte det socialdemokratiske ændringsforslag.
Det er vi glade for, men vi ville så frygtelig gerne vide, hvad det er, der er sket.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-24:
Jamen jeg har ingen problemer med ændringsforslaget.
Det er jo også derfor, vi stemmer for det.
Så siger vi, og det har været vores pointe hele tiden, at der er nogle enkelte områder, som vi - og når jeg siger vi her, er det Det Konservative Folkeparti og Venstre - igennem 10, 15 eller næsten 20 år har kæmpet for og argumenteret for, at der var et skrigende behov for at justere strafferammerne på.
Det kan man være uenig eller enig i, men det er en politisk mærkesag for os.
Så kommer Socialdemokratiet og siger, at de ville slet ikke have haft noget, men når vi nu er i gang, så vil de godt have et enkelt mere med.
Så siger vi: Fint, så tager vi det, fordi vi er enige i intentionen - intet problem.
Men det er vel ikke noget at være ked af.
Derfor støtter vi ændringsforslaget, og vi synes stadig væk, det er rigtigt, at vi foretager det her, inden Straffelovrådet taler.
Straffelovrådet er nogle, man skal lytte til, og man skal sætte sig ind i deres argumenter, men i sidste instans er det jo ens egen politiske holdning og dette Folketing, der skal afgøre, hvad der efter deres opfattelse er ret og rimeligt.
Det er altså ikke eksperter, der bestemmer.
Dem skal vi lytte til, men det er os, der i sidste instans afgør det.
Morten Bødskov (S), 2002-05-24:
Der er situationen den, at man pålægger domstolene en alvorlig ekstra arbejdsbyrde, samtidig med at man stiller dem i udsigt, at de skal afskedige 280 kontorfunktionærer.
Det er da en ubalance og nogle negative konsekvenser, som præsidenterne for retterne i de største byer på stribe i høringssvar har dokumenteret, og hvis hr. Helge Adam Møller er i tvivl om det, så kunne han jo prøve at læse høringssvarene.
Det andet kritikpunkt er også utrolig vigtigt, og det er de ubalancer, som det her forslag skaber, ubalancen mellem, at man nu med lovforslaget kan få en straf, der er 2 år længere, hvis man voldtager en voksen, end hvis man seksuelt misbruger et barn.
Det kan simpelt hen ikke forklares, derfor skal det udjævnes, og derfor stiller Socialdemokratiet det her ændringsforslag.
Sandy Brinck (S), 2002-05-24:
Hvis hr. Helge Adam Møller havde hørt efter, så var en stor del af det socialdemokratiske ordførerindlæg netop om, at vi gerne havde set, regeringen havde ventet, til Straffelovrådet kom med sin betænkning. Vi har jo den her pudsige situation, at først syntes V og K ikke, at man skal have nogen til at kigge straffeloven efter, det kan de godt selv, så skriver de i regeringsgrundlaget, at det må man hellere få nogle til, hvorefter vi andre siger, at sådan nogle faktisk er i gang.
Nå ja, siger V og K, jamen så synes vi, det er en god idé,
så skal de bare komme med det lidt før, og så fremsætter de i øvrigt skærpelser af straffe uden at vente på, at der kommer noget fra Straffelovrådet.
Det er en helt relevant kritik.
Nej, men så meget desto mere er der grund til at understrege fra os, som støtter lovforslaget, at når man ikke har vist så meget som skitsen til en løsning af de konsekvenser, det får for domstolene, for Kriminalforsorgen, så vil vi heller ikke tage ansvar for de økonomiske konsekvenser.
Det er ikke det, vores stemme går til.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-24:
Det synes at være forbigået hr. Helge Adam Møllers opmærksomhed, at Det Radikale Venstre faktisk stemmer imod det her lovforslag.
Vi er enige i mange af de kommentarer og mange af de kritikpunkter, som Socialdemokratiets ordfører remsede op til lovforslaget.
Vi er faktisk enige i samtlige kritikpunkter, vi tager bare konsekvensen af kritikken og stemmer imod, og det fremgår af vores betænkningsbidrag, hvorfor vi stemmer imod.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-24:
Det, jeg kan bekræfte, er, at der var to ordførere fra henholdsvis Venstre og Det Konservative Folkeparti, det var fru Birthe Rønn Hornbech og hr. Helge Adam Møller, der i sidste folketingssamling, mens Socialdemokratiet var i regering, og i folketingssamlingen før, fremsatte et lovforslag med 98 pct. af det samme indhold som det her lovforslag.
Hvis fru Sandy Brinck har glemt, hvordan det gik dengang, skal jeg sige, at regeringen stemte imod, og det er derfor, jeg glæder mig over, at man nu, hvor man er kommet ud af regering, er enig med os.
Så bliver der spurgt, om borgerne kan være tjent med det
Ja, det kan borgerne søreme være tjent med, for der er for mig ingen tvivl om, at et kæmpe flertal af det danske samfund, af borgerne i det danske samfund, uanset om de er socialdemokrater, konservative eller andet - det har man jo lov til at være - synes, at det her er rigtigt.
Med hensyn til pladserne i fængselsvæsenet: Selvfølgelig koster det her flere pladser i fængselsvæsenet.
Det vil sige, at det tidligst får virkning i år 2003 og på de fleste områder i år 2004.
Mig bekendt har vi ikke fremsat forslag til finansloven endnu, så derfor er der sammenhæng i tingene, kan jeg sige til hr. Morten Bødskov.
Morten Bødskov (S), 2002-05-24:
Jeg fornemmer en smule bitterhed i hr. Helge Adam Møllers stemme.
Det er selvfølgelig fair nok, men det undrer mig bare, at man fra regeringens og konservativ side ikke er i stand til ligesom at kommentere den kritik, som jo med rette er blevet rejst af det her lovforslag, altså fra Dansk Fængselsforbund, fra dommerne rundtomkring
, fra retspræsidenten for Roskilde Ret, som jeg citerede i min ordførertale, der altså siger, at den her voldsomme personalereduktion, som der er lagt op, gør det uhyre vanskeligt at efterleve intentionerne i lovforslaget.
Hvis man ikke gør noget, bliver konsekvensen længere sagsbehandlingstider
Borgerne kan da ikke være tjent med, at en regering bare leverer et forslag, hvor den med den ene hånd lægger yderligere pres på domstolene, mens den med den anden hånd i sit budgetoverslag, finanslov og andet fjerner samlet set 280 mennesker fra domstolene.
Intet svar får man, og det er da virkelig dårligt.
Line Barfod (EL), 2002-05-24:
Hr. Helge Adam Møller taler om hensynet til ofrene.
Der er jo ikke mange, der, når de bare skal udtale sig, ikke vil tage hensyn til ofrene, men spørgsmålet er, hvad det konkret er, der ligger, som tager hensyn til ofrene.
Hvis man virkelig vil tage hensyn til ofrene, skal man gøre noget for at forebygge, at der kommer ofre, så skal man prøve at forhindre, at nogen bliver udsat for forbrydelser, men det, som den borgerlige regering sammen med Dansk Folkeparti gør, er det stik modsatte.
Man skærer ned på det boligsociale arbejde, skærer ned på de sociale foranstaltninger, skærer ned på uddannelserne, skærer ned på alt det, der kan forebygge, at folk bliver udsat for forbrydelser.
Til gengæld øger man straffen, så folk kommer til at sidde længere i fængsel, uden at der er noget som helst bud på, hvordan der så skal være ressourcer i fængslerne til at forhindre, at folk begår ny kriminalitet.
Sandy Brinck (S), 2002-05-24:
Efter denne svada vil jeg blot bede den konservative ordfører bekræfte, at der under den socialdemokratisk ledede regering og en socialdemokratisk justitsminister blev lavet to voldspakker.
Til det her med at blive klogere: Vi er jo som sagt meget glade for, at regeringen støtter Socialdemokratiets ændringsforslag, men vi kunne godt tænke os at vide, hvad der er sket, for justitsministeren, altså den konservative justitsminister, svarer faktisk i en kommentar til Børnerådet, at justitsministeren ikke - ikke! - kunne støtte, at man på nuværende tidspunkt ændrede som foreslået af Socialdemokratiet.
Det har man altså ændret holdning til, og det glæder vi os over, men vi kunne godt tænke os en begrundelse for, at man har ændret holdning.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-24:
Det var jo en spændende og interessant tale, den socialdemokratiske ordfører holdt. Bortset fra de sidste 22 sekunder var det jo en lang nedsabling af lovforslaget.
Der var ikke grænser for, hvad der var galt med det osv., men så kom jo endelig de forløsende ord, at man alligevel stemmer for det, og det er jo dejligt.
I det hele taget er det jo også i dag en dejlig dag at være konservativ, fordi vi jo må konstatere, at det her forslag med de elementer om markant at hæve strafferammen for voldtægt, for grov vold, for menneskesmugleri, for grov spritkørsel osv., er ting, som Det Konservative Folkeparti selv sammen med enkelte andre partier i dette Folketing har kæmpet for ikke alene i de 8 år, hvor vi var i opposition, men også tilbage i 1980'erne, da vi selv havde regeringen, men desværre ikke regeringsmagten, fordi vi var i mindretal.
Men hvem har stemt imod i 1988, i 1992, i 1998 og i år 2001?
Det har Socialdemokratiet, det har Det Radikale Venstre, og så kommer de nu og siger, at det er dejligt og glædeligt.
Vi må jo så bare håbe, at de, hvis det er den udvikling, der er på vej, så får 15-20 år i opposition, så de også kan justere alle de andre tåbelige holdninger.
Jeg kan sige, det er pragtfuldt, at der nu er et flertal
i det her Folketing, der tager mere hensyn til offeret end til gerningsmanden, der tager mere hensyn til almindelige menneskers retsfølelse, der synes, det er urimeligt, at tre eller fire mennesker kan voldtage en 15-årig eller 16-årig pige og slippe med et halvt år.
Nu har de skiftet holdning.
Tak for det.
Morten Homann (SF), 2002-05-24:
Man skulle ikke tro, det var muligt, men faktisk har Dansk Folkeparti endnu færre bud på, hvordan man skal løse ungdomsboligproblemet, end regeringen, og det er ellers slemt nok.
Men det kan åbenbart lade sig gøre at have endnu færre ideer.
Det eneste, jeg hørte, var, at man på en eller anden uspecificeret måde ville gøre det mere attraktivt for pensionskasser at bygge ungdomsboliger.
Men er det det eneste bud, som Dansk Folkeparti har på, hvordan man får løst ungdomsboligproblemet?
Man har altså adskillige tusinde unge i de store uddanneslsesbyer, som mangler en bolig.
Hvordan vil man løse det problem?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-05-24:
Venstre er enig i, at en vigtig forudsætning for, at unge får et positivt uddannelsesforløb, en god dagligdag, er, at de har et sted at bo, et sted, de er glade for at være, nøjagtig ligesom alle andre grupper i samfundet har brug for et fast holdepunkt.
Det er i dag vigtigt, at vi i vores iver efter at løse de unges boligproblemer ikke overser, at det er et lokalt ansvar og en lokal pligt at sørge for det nødvendige antal boliger.
Det er da også i to af de store uddannelsesbyer, Aalborg og Odense, blevet et markant politisk prestigeprojekt, at de unge studerende er sikret en bolig ved studiestart.
Det er en sund udvikling, som også er med til at styrke udviklingen, fornyelsen af disse områder. Jeg er enig med SF i, at der er behov for flere ungdomsboliger.
Jeg har da også ligesom ministeren noteret mig, at regeringens initiativ til at nedsætte den kommunale grundkapital har virket efter hensigten, og der er langt flere tilsagn fra kommunerne i første kvartal af 2002, end tilfældet var i 2001.
Jeg er ikke tilhænger af tvang.
Tvang dræber iværksætterevnen og lysten.
Derfor kan Venstre ikke støtte SF's forslag om at tvinge kommunerne til at opføre ungdomsboliger.
Det er ikke Venstres politik.
Vi hylder det kommunale selvstyre.
Jeg tror, vi vil se en udvikling over de næste 1-2 år, hvor andre aktører end kommunerne vil tage teten på dette område.
Det være sig både private ejere og lejere, som med de nye regler for værelsesudlejning har langt større incitament til at udleje, og det er regeringens initiativ til, at det skal være attraktivt at investere i privat udlejning.
Endelig vil vi afvente regeringens udspil på ungdomsboligområdet i forbindelse med finansloven for 2003.
Jeg ser lyst på fremtiden også i forhold til ungdomsboliginitiativer.
Morten Homann (SF), 2002-05-24:
Det er jo dejligt, at Venstres ordfører og i øvrigt også ministeren ser så lyst på fremtiden.
Problemet er, at en lys fremtid kan man ikke bo i, og det er det, der er problemet for ganske mange unge i uddannelsesbyerne.
Det kan godt være, at man i regeringsgrundlaget siger, at man prioriterer ungdomsboligbyggeri højt, og det kan godt være, at Venstres ordfører også siger, at man ønsker at prioritere det område højt, men mine spørgsmål er så: Hvad har man tænkt sig at gøre?
Hvornår kommer der noget handling bag de her ord?
For man kan ikke bo i Venstres flotte ord.
Der bliver nødt til at komme noget handling på bordet på et tidspunkt, hvis det skal hjælpe nogle af de folk, som står uden en bolig.
Så hvad er det, regeringen vil gøre ud over de gamle initiativer, som vi har snakket om hundredogsytten gange, om at nedsætte grundkapitalen, og som vi er enige om?
Det synes jeg faktisk at de unge, som står uden en bolig i dag, har krav på at vide.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-24:
Jeg skal for Dansk Folkepartis vedkommende sige, at vi selvfølgelig stemmer for det her.
Vi stemmer også for ændringsforslaget.
Jeg forstår det ikke, måske kan hr. Helge Adam Møller forklare, hvad der er problemet.
På den ene side stemmer Socialdemokratiet for højere strafferammer, på den anden side stemmer Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative for ændringsforslaget.
Det er da sund fornuft.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad debatten drejer sig om.
Er det bare utilfredshed?
Har man fortrudt, at man stemmer for de højere strafferammer,
hvor er egentlig problemet?
Nu er det hr. Helge Adam Møller, der har været ordfører, så det er ham, jeg skal stille spørgsmålet til, men måske kan hr. Helge Adam Møller komme med en forklaring.
Jeg tror ikke, at Socialdemokratiet selv kan.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-24:
Jeg er nødt til at knytte en kommentar til det med at sænke grundkapitalen.
Det var jo noget, den tidligere regering i samarbejde med venstrefløjen fik gennemført, og det er da glædeligt, hvis det kan medføre, at en række kommuner nu vil opføre flere ungdomsboliger.
Så får vi at vide, at ministeren vil tage initiativ til, at pensionsinstitutterne går ind i ungdomsboligbyggeri.
Det er en interessant tanke, men jeg synes da også, det ville være rart at få præciseret, til hvilken husleje man så kan forvente at det bliver, for med den nuværende lovgivning er det jo skyhøje huslejer, der vil komme, hvis det er pensionskasserne, der går ind i en finansiering, medmindre regeringen har nogle initiativer til at gøre det meget fordelagtigt for pensionskasserne og kommer med et eller andet huslejetilskud til de unge mennesker.
Ellers er det ikke nogen løsning.
Det nytter ikke noget at have 11-m2-boliger til 5.000 kr. om måneden til de studerende.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-05-24:
til fru Lissa Mathiasen vil jeg godt sige, at vi på nuværende tidspunkt ikke vil give noget tilsagn om, at vi vil sætte nogle penge af til yderligere ungdomsboliger på den kommende finanslov.
Det kan jeg ikke gøre, for det er ikke mig, der forhandler finanslov, og derfor må vi afvente og se, hvad der sker her i løbet af sommeren.
Til hr. Morten Homann vil jeg sige, at det, vi har i sinde, er at gøre det attraktivt for pensionskasserne at bygge nogle ungdomsboliger.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-24:
Vi hørte ministeren sige: Det her er et højt prioriteret område.
Men hvad er det egentlig i realiteten?
Luftsteg og vindfrikadeller.
Der er intet i det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstres ordfører mener der reelt er af flere boliger til unge i det, man har lavet omkring privates mulighed for at udleje værelser.
Hvad er der reelt i det?
Der er reelt det i det, at udlejerne kan få flere penge, men hvor er de flere værelser til de unge?
Så synes jeg også, man glemte at sige, at regeringens initiativ bl.a. består i, at man har begået et økonomisk indgreb over for kommunerne, dvs. færre penge at bygge for.
Hvad er der reelt i det her andet end luftsteg og vindfrikadeller?
Morten Homann (SF), 2002-05-24:
Ikke alene kan man bo i regeringens og Venstres store visioner, nu kan man også bo i Dansk Folkepartis sympati, men der mangler altså stadig at blive bygget nogle boliger. Jeg konstaterede ligesom Socialdemokratiets ordfører, at Dansk Folkeparti har bundet sig og ikke kan gå med til at løse nogen problemer, der koster penge, i resten af dette finansår. Men jeg hørte også, at man var sympatisk indstillet over for ideen om, at når det drejer sig om ungdomsboliger skal man fjerne kommunernes finansiering for på den måde at gøre det maksimalt attraktivt for kommunerne at bygge, og derfor vil jeg spørge: Er det en af den slags modeler, SF og Dansk Folkeparti kan blive enige om, når Dansk Folkepartis stavnsbånd er ophævet efter finanslovens udløb? Så vil jeg også spørge: Københavns Kommune er kun én af problemløserne i hovedstadsområdet.
Hvad med de øvrige kommuner?
Hvilke redskaber mener hr. Freddie Madsen, der skal til for at få de øvrige kommuner i hovedstadsområdet til at løfte deres del af byrden med at bygge ungdomsboliger?
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-24:
Det er fair nok, når vi hører hr. Freddie H. Madsen sige, at man fra Dansk Folkepartis side har bundet sig totalt og altså ikke har nogen handlemuligheder i dette finansår.
Det må vi acceptere.
Men jeg hørte også hr. Freddie Madsen sige, at med det foreliggende for næste finansår vil man være positivt indstillet over for at gøre en særlig indsats for at få bygget flere ungdomsboliger.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Freddie H. Madsen her fra talerstolen ville uddybe lidt, hvilke typer ungdomsboliger - vel at mærke til de priser, vi kender i dag - man fra Dansk Folkepartis side vil komme med et bud på.
Er det noget, som Dansk Folkeparti i finanslovforhandlingerne vil prioritere højt, så vi kan sige, at i næste finansår vil der helt sikkert blive bygget flere ungdomsboliger?
Vil Dansk Folkeparti og hr. Freddie H. Madsen kunne give det tilsagn her i dag?