runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2000-10-25:
Hr. Ole M. Sohn ønskede at få et svar på, om ikke vi sådan fjerner muligheden for, at de små forretninger kan eksistere, hvis vi fuldstændig liberaliserer denne lukkelov.
Det tror jeg faktisk ikke man gør.
Man har jo erfaringer med det fra Sverige.
Der er det jo sådan, at man har afskaffet lukkeloven for mange år siden, og man er jo i stand til at indrette sig under nye forhold, sådan at de kreative, mindre forretninger er i stand til stadig væk at kunne overleve og have et fornuftigt kundegrundlag.
Og så siger hr. Ole M. Nielsen, at det bliver dyrere for forbrugerne, hvis ikke vi opretholder den lukkelov, vi kender.
Jamen det er da noget sludder.
Det siger sig selv, at hvis alle forretninger har mulighed for at præsentere et produkt på det tidspunkt, de har lyst til, vil der bliver konkurrence om at sælge det produkt.
Så den argumentation, holder ikke.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-10-25:
Nej, der bliver ikke mere konkurrence, når der bliver færre udbydere.
Det er klart, at der ikke gør det.
Så bare til den morsomme side: Hr. Egil Møller kom til at sige hr. Ole M. Sohn, og jeg vil gerne sige, at både hr. Sohn og undertegnede er imod kloning.
Flemming Hansen (KF), 2000-10-25:
Fru Lone Yalcinkaya talte om, at den nuværende lukkelov begrænser forbrugernes mulighed for at forbruge.
Det er første gang i denne debat, vi har hørt den, men jeg kan fortælle, at det er en, vi har hørt mange gange før.
Stort set enhver finansminister forsøger at lave indgreb mod forbruget, hver eneste gang vi har en finanslov, så det problem må altså være til at overse, og jeg er glad for, at jeg kun har hørt det fra ét parti.
Lone Yalcinkaya (CD), 2000-10-25:
Det kan da betragtes som en begrænsning af forbrugerens muligheder for at handle, det vil sige med hensyn til ting, der kan tage mere tid end den halve time, man har en fredag eftermiddag til at handle.
Det kan være en sofa, der tager tid at vælge ud, det kan være et frisørbesøg, som tager mere end en halv time - for nogle af os i hvert fald.
Egil Møller (DF), 2000-10-25:
Jeg lytter altid med interesse, når hr. Morten Helveg Petersen har ordet her fra talerstolen, og ikke alene lytter jeg til, hvordan det bliver præsenteret, jeg ser også på kropssproget.
Det har jeg da også forståelse for; jeg husker jo, hvordan ordføreren her i foråret nævnte, at lukkeloven var tåbelig, og at den skulle afskaffes.
Der kan jeg så forstå, at ordføreren er blevet banket på plads af sit parti, og sådan kan det jo gå indimellem.
Men jeg vil godt lige spørge ordføreren, om jeg kan få en forklaring på, hvorfor Forbrugerrådet skulle have drejet 180 grader i forhold til den holdning, som Forbrugerrådet hidtil har haft, at der ikke skal være nogen lukkelov.
Har hr. Morten Helveg Petersen et bud på, hvorfor man har drejet 180 grader?
Jeppe Kofod (S), 2000-10-25:
Jeg skylder at svare hr. Tom Behnke på spørgsmålet fra før.
Når jeg siger, det er et godt afsæt, mener jeg faktisk, at det er et godt afsæt - forstået på den måde, at vi sidste år oplevede, at Børneparlamentet her i dette Ting rent faktisk vedtog en undervisningsmiljølov for elever og studerende.
Det synes jeg er et godt afsæt.
Jeg synes, der har været en lang debat i flere år om de spørgsmål, og det synes jeg er et godt afsæt til, at vi kan gå i gang med arbejdet.
Jeg lægger megen vægt på, at elever og studerende aktivt medinddrages i arbejdet på uddannelsesinstitutionerne.
Det synes jeg er meget fornuftigt, det synes jeg kommer klart frem i lovforslaget, og det synes jeg faktisk er et fantastisk godt afsæt.
Jeg synes rent faktisk, at lovforslaget tillægger elever og studerende megen betydning og meget stor indflydelse, og det synes jeg også de
skal have.
Jeg synes, vi skal bakke arbejdet op.
Jeg synes, det er meget vigtigt, og det vil jeg også præcisere, at når loven skal implementeres, har uddannelsesstedernes ejere, de ansvarlige på uddannelsesstederne, en pligt til at inddrage elever og studerende aktivt og dermed også oplyse dem om, hvad det er for et arbejde, de skal være med til, når det gælder undervisningsmiljøet.
De har en pligt til at inddrage dem i de handlingsplaner, der skal laves for et bedre undervisningsmiljø og den undervisningspladsvurdering, der skal være.
Det synes jeg er meget positivt, og lad os koncentrere os om at få det ført ud i livet.
Det er der
stort behov for ude på de danske folkeskoler og uddannelsessteder generelt.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-10-25:
Jeg vil gerne udtrykke mig anderledes, hvis ikke jeg har udtrykt mig klart nok i første omgang.
Må jeg allerførst sige om det med havnereglen: Jeg har sådan set ikke sagt noget om selve havnereglen.
Det, jeg sagde noget om, var måden.
Altså at folk bygger, de læser i avisen, at det er o.k., og så får de efterfølgende at vide, at det er det alligevel ikke.
Men o.k. Derudover sagde jeg faktisk mange positive ting.
Jeg har ikke på noget tidspunkt taget afstand fra lovforslaget som helhed.
Jeg har tværtimod sagt: Regionalisering synes vi er flot, det kan der arbejdes videre med.
Spørgsmålet om søndagsåbent synes vi er flot, det kan der også arbejdes videre med.
Spørgsmålet om alkoholordningen er helt fint, det er vi med på.
Spørgsmålet om antikvitetsordningen er helt fint, det er oven i købet vores eget forslag. Så alt i alt vil jeg sige, at vi absolut ikke har udtrykt nogen negativ holdning over for det her lovforslag. Vi synes, at vi gerne vil forbedre det på en række områder, og det har jeg tilkendegivet.
John Vinther (KF), 2000-10-25:
Jeg skal på vegne af Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Brian Mikkelsen, sige, at det jo egentlig er et lidt absurd problem, som vi skal forholde os til her i dag.
Det står der i hvert fald ofte at læse i aviserne, og flere arbejdsgivere er også begyndt at tale om at importere arbejdskraft fra udlandet.
Alligevel mangler der altså i høj grad praktikpladser.
Derfor er det da også glædeligt at høre, at man ved trepartsforhandlingerne har lagt sig nogle håndfaste mål, som man ved fælles hjælp kan arbejde sig frem imod.
Jeg finder det glædeligt, at man fra regeringens side er bevidst om denne forskellighed, og at man derfor finindstiller skytset frem for den ellers så ofte sete spredte fægtning.
At lovforslaget indebærer, at den enkelte skoles udgifter forbundet med skolepraktikken i højere grad svarer til de modtagne taxametertilskud, finder jeg fremragende.
Man kunne selvfølgelig undre sig over, at skolerne åbenbart hidtil har modtaget tilskud, der langt oversteg de tilhørende udgifter, men i denne stund vil jeg blot glæde mig over, at der med dette forslag bliver bragt overensstemmelse mellem udgifter og tilskud, og fra konservativ side kan vi således støtte lovforslaget.
Thorstein Theilgaard (SF), 2000-10-25:
Da vores ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: SF kan støtte lovforslaget, men SF mener langtfra, det er tilstrækkeligt. Til trods for at vi i dag har mangel på faglært arbejdskraft på en række områder, hvor vi har højkonjunktur, er der stor mangel på praktikpladser.
Det viser de nøgne tal.
I 1999 blev der indgået 31.285 uddannelsesaftaler mod 34.122 året før.
Ved udgangen af år 2000 forventes antallet af indgåede uddannelsesaftaler at ligge lidt over 1999-niveauet.
Pr. 31. december 1999 var 8.900 personer registreret som praktikpladssøgende, hvoraf godt 5.000 var optaget i skolepraktikordningen. Pr. 31. august i år var 10.352 personer registreret som praktikpladssøgende, hvoraf godt 5.000 var optaget i skolepraktikordningen.
Det er derfor, at SF har bragt spørgsmålet om praktikpladser ind i finanslovforhandlingerne.
Vi har foreslået en gennemførelse af den tidligere AER-model, som er en piskgulerodmodel, hvor alle arbejdsgivere bidrager, og hvor de arbejdsgivere, der tager praktikelever, får tilskud.
Men SF er også åben over for andre modeller.
Det afgørende er, at der sker noget, så der bliver flere praktikpladser.
Christian H. Hansen (DF), 2000-10-25:
Hovedformålet med det her lovforslag er vel egentlig at styrke udviklingen af praktikpladser på erhvervsuddannelsesområdet, men der er også et andet element, nemlig en skærpet målretning af de økonomiske incitamenter på skolerne til at skaffe skolepraktikelever og uddannelsesaftaler med virksomhederne, frem for at eleverne deltager i virksomhedsundervisning.
Denne skærpelse, som ifølge lovforslaget skal ske ved at indføre en tidsmæssig begrænsning på 3 måneder for udbetaling af taxametertilskud i forbindelse med virksomhedsforlagt undervisning, finder vi i Dansk Folkeparti er en god idé.
Summa summarum kan man vel sige, at det her lovforslag gerne skulle være med til at tilskynde erhvervsskolerne til at hjælpe elever ud i virksomhederne med uddannelsesaftaler. Alt i alt betragter vi i Dansk Folkeparti det her lovforslag som en styrkelse af det her område, og vi tror også, at det vil være med til at sikre vekseluddannelsernes fremtid.
Man kan nemlig sige, at hvis der førhen var noget på det her område, som bare mindede om, at der var en sovepude forude, ja, så får man fjernet sovepuden med det her
lovforslag.
Så alt i alt må vi konkludere i Dansk Folkeparti, at vi tror, at man opnår nogle gode mål med det her lovforslag, og vi kan støtte det.
Susanne Clemensen (CD), 2000-10-25:
Vi kan naturligvis i CD også støtte den aftale, som regeringen har indgået med arbejdsmarkedets parter, om at øge antallet af praktikpladser, og at det jo bl.a. sker ved, som det fremgår af lovforslaget her, at tilskynde erhvervsskolerne til at hjælpe eleverne ud i virksomhederne med en uddannelsesaftale ved at justere på de økonomiske incitamenter for erhvervsskolerne.
Jeg er naturligvis meget enig i det, som mange andre ordførere her fra talerstolen har sagt i dag.
Vi synes, det er lige så alarmerende, at virksomhederne, kan man sige, det ene øjeblik efterspørger kvalificeret arbejdskraft og det andet øjeblik altså ikke viser interesse for at tage tilstrækkeligt med unge mennesker ind i virksomhederne og lave praktikaftaler med dem.
Det er klart, at jeg tror, alle er meget opmærksomme på den situation, og fortsætter det, så er det naturligvis noget, som vi også her i Folketinget må tage yderligere bestik af.
Men det her lovforslag kan vi som sagt give vores fulde opbakning til.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-25:
Enhedslisten ønsker rigtige praktikpladser til alle unge på erhvervsuddannelserne.
Det er velkendt, at hvis de unge virkelig skal kunne gøre sig på arbejdsmarkedet, så er dét, der tæller, en egentlig rigtig praktikplads.
Hvis det ikke kan lade sig gøre, jamen så har man så skolepraktikken, og den skolepraktik kan selvfølgelig gøres bedre, end den er i dag
Jeg vil blot sige, at for os er det afgørende, at lovgivningsmagten sikrer, at der bliver rigeligt med praktikpladser.
Det er uantageligt, som det foregår for øjeblikket.
Når det så er sagt, kan jeg gøre opmærksom på, at Enhedslisten støtter det fremsatte forslag, der indebærer en justering, hvad angår skolepraktikken.
Vi kan tilslutte os det forhold, at man indskærper, der skal ligge en egentlig uddannelsesaftale.
Vi kan også tilslutte os den 3 måneders-regel, der ligger i det her lovforslag.
Så vi støtter det.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-25:
Kristeligt Folkeparti vil gerne støtte dette lovforslag.
Det er et godt lovforslag, der vil skabe bedre økonomisk grundlag for, at skolerne skaffer flere praktikpladser og uddannelsesaftaler med virksomheder i det private erhvervsliv frem for at klare praktik i skolernes eget regi.
Vi anser vekseluddannelse mellem praktik i det pulserende erhvervsliv og teori på skolerne som det bedste grundlag for at gøre eleverne godt rustede til at bære fremtidens erhvervsliv videre.
Tom Behnke (FRI), 2000-10-25:
Der er jo ingen tvivl om, at vi ikke var de store tilhængere af skolepraktikordningen.
Det har hele tiden været vores opfattelse, at det bedste er at komme ud i rigtig praktik, komme ud på arbejdspladserne, komme ud og opleve, hvad det vil sige at møde tidligt, gå sent hjem, have overarbejde, være sammen med kolleger, lære kolleger og den jargon, der kører på arbejdspladserne, at kende. Det er en meget, meget, meget væsentlig del af det at tage en faglig uddannelse, men da der på et tidspunkt jo opstod den situation, at der ganske enkelt ikke var praktikpladser nok og man ikke havde fantasi til at finde ud af, hvordan man skulle skabe nogle flere, så lavede man skolepraktikordningen. Det var vi ikke så glade for.
Men det, som forslaget nu handler om, er faktisk, at man åbner op for, at man kan kombinere skolepraktikken med kortere perioder, hvor man er ude på nogle erhvervsvirksomheder, og det tror vi faktisk er godt.
Vi tror også, at det kan virke som en spydspids.
Det kunne jo være, at der var nogle virksomheder, som opdagede, at det egentlig ikke er så slemt at have én ude i praktik på den ene eller anden måde.
Så det synes vi er udmærket, og vi tror på det, og vi håber, at det så vil komme til virke.
Det, vi dog ikke er så glade for ved forslaget her, er, at når man så sender eleverne ud i praktik i nogle virksomheder, så må de ikke deltage i produktionen.
Så kan man spørge sig selv: Hvad er det så, de skal ud i virksomhederne efter?
Man må heller ikke sende dem til bageren efter wienerbrød eller sodavand.
Så hvad er det, de skal gøre?
Skal de sidde i et hjørne og følge med i, hvad der foregår, sådan beskue det som på et studiebesøg, hvor de ikke må deltage?
Det synes vi er lidt synd, og derfor vil vi jagte lige præcis den del af forslaget under udvalgsbehandlingen og prøve at finde ud af, hvad det egentlig helt præcist er, eleverne så skal ude på virksomhederne, og hvad det er, der er så ondt ved, at eleverne skal deltage i produktionen.
Det kan vi ikke rigtig se.
Tværtimod så er det jo en del af at tage en uddannelse at lære, hvordan man producerer tingene, hvordan man får tingene færdige til tiden osv.
Og det er jo ikke altid, at det lige er noget, man kan lære på en skolebænk.
Der er jo ikke de samme tidsrammer, der er ikke den samme direktør, der kommer svingende med pisken og siger: Nu skal det være.
Om et kvarter skal vi være færdige.
Vognmanden
kommer og henter alle varerne.
Så derfor synes vi, det er lidt synd, hvis den del er pillet ud, men jeg glæder mig til under udvalgsbehandlingen at høre ministerens uddybende kommentarer til, hvorfor der skal være et forbud mod, at de overhovedet må tage hænderne op af lommerne, når de kommer ud i praktik.
Så er det vel egentlig ikke praktik, vi taler om.
Peder Sass (S), 2000-10-25:
Da vores ordfører, fru Lotte Bundsgaard, er forhindret i at forelægge sin ordførertale, skal jeg på hendes vegne her læse op.
I en omskiftelig verden er det afgørende, at alle har mulighed for at uddanne sig gennem hele livet.
I Socialdemokratiet er vi derfor glade for, at vi i sidste samling fik vedtaget den nye voksen- og efteruddannelsesreform. Den giver mange voksne en bedre mulighed for at efteruddanne sig og derved en bedre mulighed for at blive i eller komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er afgørende, at alle voksne, også de voksne, som har specielle behov, sikres en god uddannelse.
Det er det, denne lille lovændring skal sikre.
Denne lovændring, vi nu behandler, fritager nemlig specialundervisning for voksne fra lovens refusionsordning.
Det slås altså fast, at det er amterne, der skal betale for specialundervisningen.
Med denne lovændring sikrer vi, at de aktiverede ledige med fysisk eller psykisk handicap også efter undervisningspligtens ophør fortsat får denne undervisning og den specialpædagogisk bistande, som de har behov for.
Af høringssvarene ses det, at såvel Kommunernes Landsforening som Amtsrådsforeningen bakker op om dette lovforslag.
I Socialdemokratiet tilslutter vi os denne lovændring, der er med til at sikre ordentlige forhold for en gruppe af voksne, der ikke har det alt for let i deres hverdag.
Vi kan altså tilslutte os, og jeg skal på De Radikales vegne sige, at det gør de også.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-10-25:
Dette lovforslag indeholder jo en rettelse af en tidligere vedtaget lov fra december 1999, nemlig lov om refusion af udgifter til uddannelse i forbindelse aktivering m.m. Venstre har ikke noget at bemærke til indholdet af det fremsatte lovforslag, og vi kan derfor støtte lovforslaget. Vi vil dog gøre en enkelt bemærkning om, at vi faktisk synes, at lovforslaget er et udtryk for en smule sjusk.
Den oprindelige lov blev nemlig hastet igennem Folketinget på 10 dage i december 1999.
Det er beklageligt, at man laver
Men som sagt: Vi støtter lovforslaget.
John Vinther (KF), 2000-10-25:
Ja, det er selvfølgelig beklageligt, at vi i forbindelse med vedtagelsen af lov om refusion af udgifter til uddannelse i forbindelse med aktivering ikke fik undtaget udgiften til specialundervisning.
Jeg vil godt benytte lejligheden til at understrege, at vi fra konservativ side finder det særdeles væsentligt, at finansieringen og ansvaret for specialundervisning for voksne fortsat ligger under amtsrådet for at sikre de mennesker, det berører, de bedst mulige vilkår.
Vi må selvfølgelig rette op på den fejl, der er begået, inden den får konsekvenser, og derfor kan Det Konservative Folkeparti også stemme for lovforslaget. Og så har jeg lovet Frihed 2000 at meddele, at det gør de også.
Thorstein Theilgaard (SF), 2000-10-25:
SF kan støtte lovforslaget, fordi fejl i lovgivningen selvfølgelig skal rettes.
Christian H. Hansen (DF), 2000-10-25:
Folketinget har jo brugt meget tid, også det sidste folketingsår, på at tale om lovkvalitet, og vi må sige, at her er sket en smutter, som er beklagelig.
Den får vi rettet i dag med det her lovforslag.
Og det kan vi i Dansk Folkeparti tilslutte os.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-25:
Jeg kan heller ikke tilføre debatten yderligere betragtninger, andet end at jeg kan gøre opmærksom på, at vi støtter forslaget. En smutter skal selvfølgelig rettes.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-25:
Ja, jeg kan jo høre, at det her, som man også fornemmer, når man læser lovforslaget, er en fejl, der skal rettes, og den skal så rettes, inden den bliver udmøntet.
Det er helt rigtigt, og det er helt vigtigt og naturligt også for os, at finansiering og ansvar for specialundervisning fortsat ligger i amtets regi.
Margrethe Vestager (RV), 2000-10-25:
Jeg vil bare takke for det meget store tilsagn og den overbærenhed, der har været med hensyn til det her lovforslag.
Peder Sass (S), 2000-10-25:
Dette indlæg ville under alle omstændigheder have glædet hr. Tom Behnke, som nu desværre er gået, fordi den bemærkning, jeg vil starte med at sige, er: Love, der ikke længere har nogen berettigelse, skal ophæves.
Og det er det, vi tager fat på, når vi tager fat på det lovforslag, vi har her.
Derfor kan Socialdemokratiet fuldt ud støtte tiltag om ophævelse af loven og fastsættelse af regler for visse hverv m.v. ved erhvervsskoler, også kaldet hverveloven.
Loven har givet undervisningsministeren mulighed for at fastlægge regler for ressourceanvendelsen til ledende lærere og for hvervet som uddannelses- og erhvervsvejleder.
Og denne hjemmel har jo så ikke været udmøntet i et stykke tid. Socialdemokratiet kan sige, at det her jo er et område, som nu er overført til skolelederne og til den almindelige ledelsesret ved vores erhvervsskoler.
Derfor er det helt naturligt, at vi er med til at sige, at det her skal vi medvirke til at ophæve, og dermed anbefaler vi denne ophævelse. Jeg kan sige på De Radikales vegne, at de også tilslutter sig dette.
Anders Mølgaard (V), 2000-10-25:
I Venstre glæder vi os, hver gang det er muligt at skrotte en inderligt overflødig lov.
Denne lov fra 1991 er et oplagt eksempel. Så vi kan naturligvis også støtte dette lovforslag.
John Vinther (KF), 2000-10-25:
Fra konservativ side deltager vi endog meget gerne i det, der jo så må hedde den lille lette efterårsrengøring.
Og det skal jeg, for så vidt angår dette lovforslag, meddele, at det gør Frihed 2000 også.
Christian H. Hansen (DF), 2000-10-25:
Jeg kan sige, at vi i Dansk Folkeparti også kan støtte det.
Vi havde måske håbet på, at ministeren var kommet med en lidt større pakke, vi kunne have ophævet i dag, men det var så ikke tilfældet.
Vi tager et forslag ad gangen, og vi kan tilslutte os det her lovforslag.
Susanne Clemensen (CD), 2000-10-25:
Ja, man kan jo nærmest, hvis man sådan svinger sig lidt op, få det til at se ud, som om det er en styrkelse af erhvervsskolernes ledelsesret, og det kan vi naturligvis tilslutte os.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-25:
Ja, det er jo rigtigt, at overflødige love skal væk.
Og det gælder selvfølgelig også lov om fastlæggelse af erhverv ved erhvervsskoler, hvis den altså vel at mærke er overflødig.
Vi har i Enhedslisten bemærket, at lønmodtagerorganisationerne advarer mod at fjerne denne lov.
De frygter, at der lokalt afsættes færre ressourcer til uddannelses- og erhvervsvejledning, når der ikke længere er et centralt fastsat mindsteforbrug.
Både AC og Statstjenestemændene siger, at de allerede nu kan mærke, at man lokalt har oplevet, at der sættes færre ressourcer af til uddannelses- og erhvervsvejledning.
Og det er selvfølgelig uheldigt, hvis der lokalt sættes færre ressourcer af. For Enhedslisten er det derfor afgørende, at det her forslag ikke får denne konsekvens.
Vi vil derfor under udvalgsarbejdet afprøve, om den påstand, som AC og Statstjenestemændene er kommet med, er rigtig.
Hvis den er rigtig, så må vi lade vores stilling til forslaget afhænge af de oplysninger, vi får under udvalgsarbejdet.
Jens Ove Kjeldsen (KRF), 2000-10-25:
Kristeligt Folkeparti kan støtte dette lovforslag.
Det er naturligt, at vi giver erhvervsskolerne rimelige frihedsgrader, både vedrørende ressourceanvendelse og naturligvis også frihed til selv at fastsætte regler om skriftlige opgaver på skolerne.
Det er fint, at vi hermed reducerer en detailregulering, og det mener jeg vi generelt skal være opmærksomme på fra Folketingets side, hvor det er muligt.
Så kan vi finde mere af den slags, så er det også fint.
Anders Mølgaard (V), 2000-10-25:
I Venstre støtter vi alle initiativer, der kan konvertere virksomhedsforlagte skolepraktikforløb for de unge til rigtige uddannelsesaftaler i erhvervslivet.
I Venstre har vi gennem alle år været yderst skeptiske over for skolepraktikforløb, som aldrig kan give de unge en realistisk opfattelse af et lærlinge- eller uddannelsesforløb eller en arbejdsplads for den sags skyld.
Der har været lige lovlig meget kejserens nye klæder over mange skolepraktikforløb, og på den baggrund hilser vi naturligvis aftalen fra januar i år mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter yderst velkommen.
Som bekendt er målsætningen i omtalte aftale, at antallet af rigtige praktikpladsaftaler inden år 2004 skal op på 36.000 årlige uddannelsesaftaler, og som opfølgning af denne aftale skærpes målretningen af de økonomiske incitamenter for skolerne til at etablere del- eller restuddannelsesaftaler. Der indføres nu et tidsloft på 3 måneder for udbetaling af taxametertilskud til skolerne.
Naturligvis kan vi i Venstre støtte en sådan opstramning.
Vi vil ikke lægge skjul på fra Venstres side, at det ville have været mere ambitiøst og mere konsekvent at lave et loft på 3 måneder i alt i stedet for 3 måneder pr. virksomhed.
Der er ingen tvivl om, at dette ville have betydet væsentlig større stimuli.
Det er jo ingen hemmelighed, at nogle skoler tjener eller har tjent endda pæne summer på skolepraktikforløb.
Men det gør jo ikke de unge til vindere, tværtimod.
Så Venstre er klar til at støtte flere opstramninger og incitamenter i den retning, vil jeg orientere ministeren om.
Vi vil også benytte denne lejlighed til at udtrykke vor bekymring for det markante fald i indgåede praktikpladsaftaler.
Arbejdsmarkedets parter må i den allernærmeste fremtid dokumentere i praktisk handling, at de virkelig er til sinds at nå målsætningen om væsentlig flere praktikpladsaftaler.
Den nuværende situation er yderst uholdbar for for mange unge.
Og samtidig finder vi, det er deprimerende, at udgifter til skolepraktikordningen langsomt nu sniger sig op i retning af en lille milliard kroner, som hævet over enhver tvivl kunne bruges bedre andre steder i uddannelsessektoren.