Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Først til hr. Lars Barfoed, som spørger
, om det ikke er ligegyldigt, hvad man kalder en traktat, for det afgørende er jo indholdet.
Jo, det kan man selvfølgelig sige, men nu har jeg ellers lige præcis rost hr. Barfoed og de øvrige EU-tilhængere for for en gangs skyld at lave en sammenhæng mellem det, man kalder en traktat, og indholdet af den. Det synes jeg egentlig var befriende, hvorefter hr. Lars Barfoed straks går på talerstolen og forsøger at tale sig bort fra det.
Det synes jeg er ærgerligt, for hvis man ser lidt forfatningsretligt på det og slår op i lærebøgerne og ser, hvad der kendetegner en nationalstat, hvad der kendetegner et egentligt samfund, ja, så er mange af de ting, der nu enten ligger hos EU eller som man med forfatningstraktaten foreslår placeret hos EU, lige præcis det, der kendetegner, om man har en selvstændig, suveræn nation.
Det har jo noget at gøre med at kontrollere sine grænser til omverdenen, altså markere, hvor ens territorium starter.
Det har noget at gøre med at bestemme, hvilke tredjelandsborgere, hvilke andre landes borgere, der må komme ind på ens territorium.
Det har noget
at gøre med ens valuta, at man har sin egen valuta og kan føre sin egen rentepolitik, hvis man vil, sin egen pengepolitik.
Vi har så et forbehold, men det foreslår tilhængerne ophævet på det tidspunkt, man overhovedet kan få flertal for det i befolkningen.
Så alt, hvad der kendetegner en selvstændig, suveræn nation, det enten ligger hos EU eller bliver foreslået lagt hos EU.
Herefter vil hr. Lars Barfoed spørge, om vi ikke godt bare må kalde det en forfatningstraktat, men lade være med at sige, det har noget at gøre med en egentlig forfatning. Det harmonerer ikke, og jeg siger bare: Lad nu den her debat køre med ærlighed, en befriende ærlighed på EU-plan, som vi ikke har været vant til i mange år.
Hr. Villy Søvndal har fanget lidt af min pointe.
Jeg vil ikke lægge mig fast med hensyn til lande.
Vi vil stille en lang række spørgsmål.
Der står noget i bemærkningerne til lovforslaget her.
Vi har også i vores forslag om overgangsordning tabeller, der også sætter landene op efter indkomstforhold og sådan nogle ting.
Der er også klart, at vores pointe har været, at vi godt ved, at der f.eks. kan være en ekstra risiko for, at der vil være mange polakker, der kunne tænke sig at vandre til Danmark for at søge arbejde.
Det kan man ikke klandre den enkelte polak.
Det gør vi ikke.
Det kan vi godt forstå.
Men vi kan da klandre politikere i Danmark, hvis ikke man værner den danske lønmodtager og det danske velfærdssamfund mod den situation.
Så til sidst til hr. Niels Helveg Petersen: Jeg har jo nævnt tre områder, som jeg mener er vigtige.
Jeg håber ikke, at hr. Helveg Petersen mener, at det er principløst, at jeg f.eks. har det med folkeafstemninger som et af de tre punkter.
Jeg håber heller ikke, at hr. Helveg Petersen synes, det er principløst, at man taler om, hvordan hele EU-samarbejdet skal bygges op i forhold til, hvor meget magt der skal ligge der, hvor meget der skal ligge i medlemslandene.
Jeg håber da også, at hr. Helveg Petersen synes, det er en dybt relevant diskussion at tage også i forbindelse med udvidelsen.
Det var en af baggrundene for, at man lavede Nicetraktaten, og man også arbejder med en forfatningstraktat.
Det er jo lige præcis, fordi der er nogle, der mener, det er nødvendigt for at kunne rumme udvidelsen.
Vi har så et lidt andet udgangspunkt, men det er inden for de samme emneområder.
Så har vi desuden også det tredje punkt med arbejdskraftens fri bevægelighed, som vi finder
er vigtig, men hvor hr. Helveg Petersen så kan have et modsat synspunkt.