runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2002-11-20:
Her vil jeg referere til et af mine tidligere svar, nemlig at vi har besluttet os for i regeringen at nedsætte et tværministerielt udvalg, som skal se på, hvilken rolle
forskellige myndigheder kan spille i forbindelse med bl.a. oplysning om, at det naturligvis er forbudt i Danmark, at det er ulovligt i Danmark at udføre omskæring.
I den sammenhæng synes jeg, det er yderst relevant også at tage et socialpolitisk aspekt ind i hele diskussionen.
Men jeg synes, det ville være meget relevant at se på, om vi skulle lave et materiale, som klart og tydeligt tilkendegiver, hvad der er den danske lovgivning.
Såfremt et sådant materiale ikke findes allerede,
ville det være meget relevant at sikre, at informationsstrømmen såvel til skolelederne, til lærerne på de pågældende skoler, men også til elever og forældre er i overensstemmelse med dansk lovgivning. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-20:
For at følge hr. Jacob Bukstis spørgsmål op, så er det vel ret indlysende, at når man bruger ca. 1,5 mia. kr. til at nedsætte afgifterne på spiritus og cigaretter, og det ikke er finansieret i 2004, så tager det vel også af det økonomiske råderum.
Lad mig også citere vismændene fra Politiken i dag.
De økonomiske vismænd afliver reelt al snak om at lette på personskatterne allerede i 2004, medmindre regeringen samtidig skærer ned på de offentlige budgetter eller hæver andre skatter.
Tilsvarende citater er der jo altså i Berlingske Tidende af præcis de samme vismænd, hvor man netop gør opmærksom på, at de der løfter, der er kommet fra regeringen, og som især er bundet op på De Konservative, er der stort set kun varm luft i.
Der er ikke noget hold i det.
Thor Pedersen (V), 2002-11-20:
Ekstremt generende!
Jeg tror også, at vismændene mener det samme, nemlig at det også er generende for dem, at man lækker en rapport på et tidspunkt, hvor man ikke engang kan debattere den, fordi den er klausuleret.
Derfor synes jeg, at man skal afstå fra at referere til vismændene, til man har haft mulighed for at læse rapporten, og til parterne er i stand til at kommentere den.
Jeg vil blot sige, at jeg ikke er enig i det, der i pressen fremstår som et synspunkt fra vismændene om, hvad man kan i 2004, eller hvad man ikke kan i 2004.
Må jeg sige om told og afgift: Det er jo ikke noget nyt.
Det står i regeringsgrundlaget, at vi er tvunget til at forholde os til det, i og med at der er ændrede vilkår for grænsehandelen fra 1. januar 2004.
Så det provenutab ved vi godt skal dækkes ind.
Det skal i øvrigt dækkes ind, hvad enten man gennemfører lettelser eller ej.
Man kan jo lave et teoretisk regnestykke, der siger, at man taber egentlig pengene, hvad enten man griber ind eller ikke griber ind.
Det kan koste penge at lempe på afgifterne.
Det koster også penge, at man ikke får salget i Danmark, altså overhovedet ikke får de afgifter, vi har i Danmark.
Så det er et problemkompleks, vi skal forholde os til, og det har vi vidst hele tiden, også da vi lavede redegørelsen.
Det er klart, at man hele tiden er nødt til at aflæse de nationaløkonomiske konsekvenser, og hvad det betyder for statskassen.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-20:
Jeg vil godt minde om, at i regeringens egne publikationer står der rent faktisk, at den afgiftsnedsættelse på cigaretter og spiritus koster 1,5 mia. Jeg må forudsætte, at det er, når alle modregninger i øvrigt er foretaget, og det må i hvert fald tages fra det økonomiske rum.
Jeg nævner, hvad to landsdækkende aviser skriver om de økonomiske vismænds rapport, og de skriver lige præcis, at der ikke er den plads til skattelettelser, som regeringen har talt om
Tilbage står så det, som spørgsmålet dybest set drejer sig om: Hvordan vil man så skaffe det råderum?
Drejer det sig om at finde pengene via besparelser, og hvor skulle disse besparelser i givet fald findes?
Det synes jeg var rart, om vi kunne komme lidt tættere, men jeg kan godt forstå, at finansministeren ikke er så glad
for at besvare det spørgsmål.
Thor Pedersen (V), 2002-11-20:
Det med told og afgift er jo ikke noget nyt.
Vi har hele tiden vidst, at vi skal forholde sig til det problem, at der bliver fri adgang til at tage mange produkter, man bruger i sin husholdning, som i dag er belagt med afgift, hjem over grænsen.
Det har vi vidst hele tiden.
Det er en opgave, vi skal have løst, det er ikke noget, der kommer dumpende ned
fra himlen.
Det er noget, vi kommer til at forholde os til.
Det sagde jeg også i mine tidligere svar, så nu er det for tredje gang.
I finansredegørelsen, der tager udgangspunkt i det, vi ved plus det, man skønner fremover, er vurderingen, at der er et råderum under givne forudsætninger frem mod 2010.
Så skal det vurderes, hvor meget der er plads til i det enkelte år:
Hvornår kan man implementere det?
Hvornår er tegnene så stærke, at man kan se, at det råderum, der er skitseret teoretisk, også er til stede?
Det kan blive større, og det kan blive mindre.
Og vurderingen med hensyn til 2004 tager vi i foråret 2003.
Sådan vil det være.
Det er en meget god arbejdsdeling, især hvis man er modstander af lækager.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
»Er ministeren enig i, at manglende konkurrence om bistandsordrer som følge af krav om binding af leverancer til donorlandet afføder ineffektivitet og økonomisk slaphed?«
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-20:
Der er næppe nogen tvivl om, at mere konkurrence om bistandsordrer vil kunne give bedre og mere effektiv bistand.
Hermed kan man opnå størst mulig sikkerhed for, at man også ved bistandsordrer får mest muligt for pengene.
Men der bør også lægges vægt på andre hensyn end de konkurrencemæssige, nemlig spørgsmålet om gensidighed.
I dag er det sådan, at Danmark procentvis bidrager med mere end de øvrige medlemsstater.
Dermed åbner vi i Danmark op for et procentvis større marked end de andre lande, og det har været vores vurdering, at det ikke er rimeligt.
Samtidig må man være opmærksom på, at det ud fra et samfundsmæssigt perspektiv er vigtigt, at det ikke kun er staten, der er involveret i den danske bistandsindsats, men også erhvervslivet og befolkningen.
En involvering af danske virksomheder og danske medarbejdere er dermed også med til at yde en bred opbakning til, at Danmark er i front med hensyn til at yde bistand.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
Dermed lever bistanden ikke op til sin målsætning, nemlig at komme de fattige lande til gode.
Jeg er også glad for, at erhvervsministeren tilkendegav at være enig med udenrigsministeren, for det skulle jeg jo lige til at spørge om.
Jeg kunne nemlig ikke helt høre det på grund af de lidt forskellige signaler, der var i svaret.
Men jeg forstår, at hele regeringen, i hvert fald de to ministre, der er til stede i dag, er enige om, at bistanden skal afbindes.
Det er en god ny linje, og jeg er helt enig, og jeg er glad for meldingen.
Jeg bliver bare nødt til at få præciseret: Hvad er det for nogle smuthuller, der hele tiden bliver talt om?
Er det en sikkerhed for, at andre lande også afbinder, som der jo var lagt op til i maj, da Kommissionen fremlagde sit forslag, så er jeg helt enig i det.
Er det derimod et smuthul, der hedder, at så længe vi giver mere, så skal der ikke ske en afbinding, så er jeg dybt uenig.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-20:
Jeg vil gerne sige, at der er forskellige måder at yde bistand på.
Tingene skal hænge sammen både med hensyn til størrelse og gensidighed, men det, der netop har været problemet i nogle lande, som vi kalder et af de store smuthuller, er jo netop, at man afleverer penge fra EU ned til et land, og så findes der en eller anden forordning om, at de penge skal bruges til indkøb i giverlandet, og gør man ikke det, så ser man nok ikke flere bistandsmidler. Der er jo forskellige måder at bruge vores midler på, og vi har pointeret, at det område her er et af de smuthuller, som vi anser for at være ganske gevaldig, og som skal lukkes.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
Jo, men den situation, erhvervsministeren beskriver, er jo netop, at man stiller krav om, at det er bunden bistand.
Det er jo, at donorlandet stiller krav til modtagerlandet om, at pengene skal bruges til indkøb i donorlandet.
Men jeg går ud fra, det er det, vi er enige om. Det skal afbindes, og de andre lande skal også leve op til afbindingen.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-20:
Ja, foreløbig har vi jo ikke været uenige.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
Det er en ny dansk linje.
Det er vigtigt, at den bliver ført igennem. Og med de tilkendegivelser, der er kommet i dag, er jeg sikker på, at når vi skal drøfte den meddelelse, Kommissionen er kommet med for nylig, og give et mandat til regeringen i forbindelse med den kommende beslutning om afbinding, så kan vi, hvis man lever op til det, der er sagt i dag, sagtens finde ud af det. Så kan Danmark komme i front igen med hensyn til at yde den effektive udviklingsbistand, uden at den er bundet, og det er jeg glad for.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-20:
Det er i hvert fald også en ny linje fra SF's side, skulle jeg hilse og sige. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
»Er det ministerens opfattelse, at danske virksomheder ikke vil kunne klare sig i konkurrencen om bistandsordrer, såfremt der sker en effektiv afbinding af udviklingsbistanden i EU?«
Thor Pedersen (V), 2002-11-20:
Til hr. Jens Peter Vernersen om forudsætningerne: Man må jo konstatere, at i det forlig, der er indgået om flere i arbejde, er skønnet, at det bidrager med 30.000, og derfor er man nede på at sige, at det, vi mangler nu, er mellem 50.000-60.000.
Det vil sige, at alt andet lige er vi bedre stillet i forhold til den sidste redegørelse, hvor man manglede 75.000.
Nu er vi altså nede på for at sige mellemtallet: 55.000.
Så det går den rigtige vej, og det er sådan, som jeg allerede har sagt, at man må vurdere det økonomiske råderum. Holder man den trend, altså det, man stiller op som perspektivet frem mod 2010?
Er det på linjen?
Ja, så er det en vurdering, hvornår man er i stand til at implementere råderummet enten til serviceforbedringer eller til skattelettelser.
Det er jo den valgmulighed, der så eksisterer.
Det er en løbende vurdering af det samlede konjunkturbillede, der er for 2004, hvad det er, vi egentlig ved, eller lige så meget, hvad vi kan afskæres os fra ikke nødvendigvis at skulle vide om fremtiden.
Til hr. Buksti
: Jeg ved ikke, om jeg kan komme det meget nærmere end det svar, jeg allerede har givet, altså om, hvordan man egentlig beskriver og tegner fremtiden.
Der er ikke noget nyt nu i forhold til i går eller i forhold til i forgårs i forbindelse med finansredegørelsen og den tidligere Økonomisk Redegørelse 2002.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
Her er jeg interesseret i at finde ud af, om regeringen har så meget tillid til dansk erhvervsliv, at man tror, at man i en situation med en afbundet bistand er i stand til at klare sig i konkurrencen og dermed få den samme andel af ordrerne, som man har haft hidtil, eller måske ligefrem - hvad vi tror - en større andel af ordrerne.
For når vi afbinder vores 5-6 pct., eller hvor meget det nu er af bistanden, og sender den i åbent udbud, så bliver der jo et meget større antal euro
eller kroner fra de andre lande, der også bliver afbundet, som danske virksomheder kan byde ind på.
Er erhvervsministeren enig med os i en tiltro til, at der vil danske virksomheder være så effektive, at de kan klare sig fint?
Eller mener erhvervsministeren, som man tidligere måske har kunnet ane, at der vil danske virksomheder ikke kunne klare sig?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-20:
Jeg vil gerne endnu en gang bekræfte, at vi har stor tiltro
til dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Det, vi har sagt her i dag, som også udenrigsministeren var inde på, er jo netop, at det skal ske på lige vilkår. Afbindingen skal ske, men det skal være på lige vilkår, og vi skal have smuthullerne lukket.
Med hensyn til hele landbrugsområdet kunne vi godt tage den diskussion en dag, men så kunne vi også tage diskussionen om konkurrencen i den offentlige sektor.
Vi går faktisk ind for mere konkurrence hele vejen rundt, og vi arbejder jo, som også spørgeren ved, på landbrugsområdet i EU.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
Det kunne være en spændende diskussion at snakke om konkurrence, vi kunne f.eks. også tage Nordsøen op.
Der er masser af gode emner at begynde at diskutere, når vi har en konkurrencemæssig debat.
Det gør vi meget gerne.
Det, vi i dag koncentrerer os om, og som jeg synes vi skal holde os til, er diskussionen omkring bistandshjælpen, der skal afbindes.
Jeg er glad for at konstatere, at erhvervsministeren i hvert fald nu har vundet så stor tillid til dansk erhvervsliv, at vi er enige om, at en afbinding selvfølgelig ikke vil være til skade for dansk erhvervsliv.
De vil sagtens kunne klare sig, og der er ingen grund til ikke at afbinde, og det er den linje, vi fra i dag er enige om at følge.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-20:
Ganske kort: Vi er jo enige.
Jeg har bare sagt, at det er under forudsætning af de vilkår, vi har talt om i dag:
gensidighed, smuthullerne skal lukkes, og det skal være afbinding på reelle og lige vilkår.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
Det var vel også det, Kommissionen oprindelig foreslog.
Så med et halvt års forsinkelse er vi nu enige om at støtte den linje, så bistanden bliver afbundet, og så Danmark ikke længere blokerer for, at det sker.
Selvfølgelig skal det være på fair, lige, fælles vilkår.
Det er vi helt enige om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Lone Møller (S), 2002-11-20:
»Vil ministeren starte forhandlinger med amterne og kommunernes organisationer, så effektiv øjenscreening, tidlig opsporing og behandling af fod- og bensår samt efteruddannelse af praksislæger inden for diabetesområdet kan iværksættes senest fra 1. januar 2004?«
Skriftlig begrundelse
Den 31. oktober 2002 havde Folketinget en debat om de store folkesygdomme.
Fra flere sider blev der peget på behov for en indsats mod blindhed, amputationer og for en bedre organisering ved at efteruddanne praksislægerne.
Flere af ordførerne gav udtryk for, at man ønsker fokus på disse 3 områder.
Ministeren og ordførerne for regeringspartierne og Dansk Folkeparti henviste til en igangværende MTV-undersøgelse, som ministeren lovede færdig inden udgangen af 2002.
Det blev nævnt, at opgaveløsningen først fra dette tidspunkt ville blive prioriteret, og da højt.
Ministeren nævnte, at han godt kunne tænke sig en pengestrømsanalyse, der kunne belyse de økonomiske forhold for stat, amter og kommuner ved en indsats over for komplikationer til diabetes.
Det er meget lidt sandsynligt, at MTV-rapporten er færdig før 1. marts 2003, og den vil ikke indeholde den økonomiske belysning, som ministeren efterlyser.
Den vil efter det oplyste indeholde forslag om netop det, som Diabetesforeningen har peget på, men uden økonomiske beregninger.
Det betyder risiko for, at en eventuelt nødvendig pengestrømsanalyse først kan gøres færdig efter, at amterne og kommunerne har lagt væsentlige dele af deres budgetter for 2004 og sandsynligvis efter det tidspunkt, hvor regeringen, amterne og kommunerne har afsluttet forhandlingerne om bloktilskud for 2004.
»Vil ministeren snarest iværksætte en analyse af statens, amternes og kommunernes økonomiske fordele ved at gennemføre en af Diabetesforeningen for Folketingets Sundhedsudvalg fremlagt 3-års plan om bedre diabetesbehandling?«
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 641
Aage Frandsen (SF), 2002-11-20:
Ministeren gav udtryk for, at ministeren mente, alle burde bidrage til at afklare tingene.
Det går jeg også ud fra gælder ministeren, for ministeren bør også være behjælpelig i forhold til Folketinget.
Ministeren siger, at der er problemer i forhold til, om beslutningsforslagets konsekvenser lever op til lovens krav, og spørger, om man kan iværksætte dem i forhold til det.
Det vil jeg godt sammenholde med, at ministeren i svaret til Folketingets Udvalg for Forretningsordenen udtrykte det sådan
til allersidst på baggrund af den beretning, der var afgivet
Det følger af det anførte, at Justitsministeriet, så snart et flertal i Folketinget i overensstemmelse med lovens ordning ved beslutning måtte pålægge justitsministeren at nedsætte en undersøgelseskommission, straks vil tage skridt til at nedsætte kommissionen.
Jeg går ud fra, at det står ved magt, og at i den diskussion, vi kan have om, i hvilket omfang det ligger inden for loven eller lignende, hvor der selvfølgelig altid er lidt tvivl i den slags spørgsmål, vil ministeren ikke påberåbe sig, at det er ministeren, der bestemmer, om det ligger inden for loven, men at det er Folketinget, der afgør det.
Poul Nødgaard (DF), 2002-11-20:
Det er lidt fantastisk, at vi i dag skal stå her, når vi har haft denne sag til behandling en gang i det tidligere folketingsår.
Vi har skrevet beretning om den.
Ingen har foretaget nogen som helst form for protester mod, at vi skrev
den beretning.
Vi har sendt den over til justitsministeren, der så har ønsket sagen genbehandlet her i Folketinget, og det skal justitsministeren utrolig gerne få.
Jeg synes bare, at ministeren er ved at bringe sig på kollisionskurs med et flertal her i Folketinget.
Når man sidder og hører det indlæg, ministeren lige har holdt, er det faktisk en nedrakning af det beslutningsforslag, der er fremsat, og det synes jeg er ganske utidigt.
Ministeren brugte bl.a. også udtrykket, at beslutningsforslaget ikke lever op til lovens krav.
Jeg går da ud fra, og det vil jeg gerne have bekræftet, at når det her beslutningsforslag vedtages her i det høje Ting inden jul, at justitsministeren da sætter sig på arbejdssiden af bordet, således at hun ikke fortsat vil sidde og blokere for de intentioner, der ligger her.
Der blev nævnt, at det er en dobbeltundersøgelse.
Jamen i øjeblikket er det eneste, der er i gang, bagmandspolitiets strafferetlige undersøgelser, og alt det andet bliver jo ikke undersøgt, hvis ikke vi foretager os noget som helst - jo, måske om 5 år eller lignende, når bagmandspolitiet er færdigt.
Svend Auken (S), 2002-11-20:
Jeg tror, ministeren oprigtig talt gerne vil have en fornuftig dialog med os andre, men den tale, hun holdt her i dag, bidrog ikke til det.
Hun kan ikke forklare noget menneske, hverken i denne sal eller uden for denne sal, at Farumsagen ikke er et oplagt sted at gennemføre en omfattende undersøgelse, og hun kan ikke forklare, at de praktiske og juridiske problemer, der er, ikke kan løses, medmindre der fra begge sider er god vilje til at løse det.
Jeg tror ikke, at det er en berettiget anklage, men vi kommer ikke uden om den mistanke, at regeringen har sagt, at man vil vende hver eneste sten, men så har man i praksis ikke gjort andet end at lægge sten i vejen for undersøgelsen, og derfor vil min appel til ministeren være, at man lægger argumentationen helt om og prøver at finde en forstandig løsning med Folketingets flertal i stedet for at fortsætte konfrontationen.
Line Barfod (EL), 2002-11-20:
Ministeren tog det usædvanlige skridt, efter at et flertal i Folketinget havde afgivet beretning, at skrive, at hun ikke ønskede at følge beretningen, men ønskede en åben debat i Folketingssalen.
Det synes jeg er fint nok; der er god grund til at have åbne debatter i Folketingssalen.
Men det, der bare undrer mig, er, at hverken ministeren eller andre fra regeringspartierne på noget som helst tidspunkt under hele forløbet meddelte, at man ikke ville følge en beretning, for så kunne vi have haft den her debat, og så havde vi taget det forslag, der var fremsat inden sommerferien, til anden behandling i sommer, og så havde vi kunnet få den åbne drøftelse i Folketingssalen dér, og så kunne kommissionen have været nedsat nu.
Derfor undrer det mig - og det håber jeg ministeren kan forklare - at den melding fra ministeren først kom så sent, så man ikke kunne nå anden behandling i sidste samling, men var nødt til at genfremsætte forslaget i den nye samling.
Og så vil jeg gerne bede ministeren bekræfte, at en meget stor del af den undersøgelse, som foreslås, ikke er omfattet af den strafferetlige undersøgelse.
Man havde simpelt hen ikke tænkt på, at en undersøgelse kunne være så omfattende, dengang man lavede lov om undersøgelseskommissioner, fordi ingen havde fantasi til at forestille sig det, vi har set i Farum.
Louise Frevert (DF), 2002-11-20:
Ud fra det, ministeren siger, kan jeg jo næsten forstå, at hvad de skoler angår, som ikke nu har en brochure eller folder eller andet materiale, som helt klart tilkendegiver, hvad den danske lovgivning foreløbig går ud på, vil ministeren være med til at udarbejde materiale eventuelt på økonomibaggrund af friskolerne selv, af deres egen økonomi, så det ikke belaster statens økonomi.
Men jeg kunne godt tænke mig at få at vide og få bekræftet, om ministeren har tænkt sig at sætte en effektuering af ministerens udtalelser i gang, netop med henblik på at udarbejde fyldigt materiale, der rummer oplysning om, at omskæring ikke er tilladt i Danmark.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-20:
Jo, vi ville for eksempel meget gerne have noget ekstra fri konkurrence på hele landbrugsområdet, og hvis regeringen ville være med til at afskaffe den urimeligt forvridende landbrugsstøtte, så er jeg sikker på, at vi også på det område ville kunne mødes om noget sund konkurrence, der skaber mere ægte drivkraft for tingene i europæisk erhvervsliv, som gør, at forbrugerne sparer penge, at kvaliteten øges, og at skatteydernes penge bliver sparet.
Vi kan sagtens komme i dialog om øget konkurrence, også på det område.
Det, jeg bare gerne vil sikre mig, er, at erhvervsministeren, ligesom udenrigsministeren gav til kende, er sikker på, at dansk erhvervsliv vil kunne klare sig i en situation, hvor bistanden er totalt afbundet, og at der derfor heller ikke er grund til den bekymring, som f.eks. Dansk Industri har givet udtryk for, at når bistanden bliver afbundet, så vil dansk erhvervsliv miste penge.
Jeg forstår, at SF og regeringen er enige i, at de selvfølgelig vil kunne klare sig, og der bliver ikke tale om at miste penge.
Så der er intet argument for ikke at afbinde.
Jacob Buksti (S), 2002-11-20:
Jeg er sådan set enig med finansministeren i finansministerens pædagogiske forklaring på, hvad det egentlig er, vi diskuterer her.
Det vil jeg gerne sige.
Jeg forstår også, at det, det handler om vi skal finde ud af, er, hvad der er i 2004.
Det er ligesom det, når vi skal til at diskutere skattelettelser.
Det vil sige, at her ligger allerede 1,4 mia. kr., som er trukket ud enten af det råderum, som finansministeren skal bruge til, som finansministeren sagde, skattelettelser eller serviceforbedring, eller som skal finansieres gennem nye afgiftsforhøjelser eller offentlige besparelser.
Jeg vil gerne spørge, om det ikke er rigtigt, at de 1,4 mia. kr. til billigere smøger og billigere spiritus skal vi have finansieret, før der overhovedet kan diskuteres noget, der hedder skattelettelser, som jeg ved De Konservative nærmest har gjort til et punkt, som er garantien for, at de bliver i regeringen.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-20:
Nu har der vel ikke i mange år været en regering, der har så stor tillid til dansk erhvervsliv som denne.
Vi har fuld tiltro til, at danske virksomheder vil være i stand til at tage udfordringen op, og jeg vil gerne sige, at der er mange danske virksomheder, der er særdeles kompetente og internationalt konkurrencedygtige, og det er jo heller ikke den vej over, der har været nogen problemer i den her sag.
Det fremgår af det, vi tidligere har drøftet i dag, vi har fuld tillid til dansk erhvervsliv.
Og så glæder det mig, hvis denne form for konkurrence på det her område også kan brede sig ind på andre områder i SF.
Det vil vi være meget glade for.