runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Det skal blive min sidste korte bemærkning i dag, det vil jeg i hvert fald tilstræbe af al min magt.
Fru Pia Kjærsgaard siger, at der er noget galt, hvis man siger, at fru Pia Kjærsgaards menneskesyn på nogle områder er forkert og uacceptabelt.
Lad mig nævne én ting: Fru Pia Kjærsgaard fremhævede i sin ordførertale meget stærkt, at fra de mennesker, der ikke fulgte denne introduktionsindsats, regeringen lægger op til, skal kommunerne kunne trække 20 pct. af det forholdsvis lave beløb, de får i forvejen, og det er fint nok og godt nok; selvfølgelig skal de straffes, hvis de ikke gør den indsats, de er pålagt.
Men så sagde fru Pia Kjærsgaard, at de ikke skal have én krone, ikke én øre.
Jamen de mennesker har jo i en række tilfælde et, to eller tre børn.
Det, fru Pia Kjærsgaard altså siger, er, at fordi nogle forældre ikke opfylder de krav, vi har stillet i loven, skal deres børn dø af sult.
Er det rimeligt?
Er det rimeligt, at nogle uskyldige børn skal straffes, fordi deres forældre ikke gør nogen ting?
Er det ikke et mærkeligt menneskesyn at have
Det synes jeg.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Jeg holder mig altså til præcis det, der står i forslagene, både Venstre og De Konservatives og regeringens, og så vil jeg ikke lalles ind i menneskesyn. Det, det drejer sig om, er, hvad der står i paragrafferne i de forskellige forslag, og jeg har ærligt talt meget svært ved at se, at Venstre og De Konservative overhovedet kan have de samme tanker i deres forslag som dem, der ligger i regeringens integrationslovforslag. Med hensyn til L 154, som vel nok - i hvert fald fra regeringens side - bliver betragtet som et strammerforslag, der skal rette op på hele miseren omkring integrationsforslaget, må jeg spørge: Ved man egentlig, hvad det er, det handler om?
Der sker nogle småstramninger, nogle justeringer på familiesammenføringsområdet af retskravet for forældre over 60 år.
Det drejer sig om ca. 20-40 personer, og hvis indenrigsministeren vil korrigere og sige, at tallet er højere, er det langtfra tilfældet.
Set i forhold til det gigantantal, der kommer hertil på grund af familiesammenføringerne, er det jo også peanuts.
Man må ikke indgå ægteskab, mens der søges asyl, og straffen for menneskesmugling sættes lidt op - o.k., jeg skal fortsætte om lidt.
Det kan være, vi skal have en anden runde, og så må jeg svare mere uddybende.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Jeg er selvfølgelig glad for, at fru Pia Kjærsgaard kan støtte de to forslag, B 55 og B 71, som De Konservative og Venstre har fremsat i fællesskab, men jeg er forundret over den fantastiske hetz mod regeringens indvandrerlovforslag.
Hvis man ser på hovedideen og de grundlæggende tanker og det menneskesyn, der findes i Venstre og De Konservatives forslag, B 71, om integration, er det jo næsten det samme som i regeringens med hensyn til menneskesynet og hovedideen vedrørende de mennesker, der får opholdstilladelse i Danmark, enten med asyl eller med familiesammenføring.
Vi kan strides om, hvor mange det skal være; men de der får det, skal søreme integreres så hurtigt og så effektivt som overhovedet muligt. Det skal ske af hensyn til dem selv og af hensyn til det danske samfund, så de kan komme ud og lave noget produktivt
og ikke køre på bistandshjælp og belaste samfundet, og endelig af hensyn til, at den dag, de kan sendes hjem, er de da langt bedre stillet i deres eget hjemland, fordi de har lavet noget fornuftigt i Danmark frem for at sidde på passiv forsørgelse i 3 eller 4 år. Jeg kan slet ikke forstå, at man kan støtte vore forslag og gå så voldsomt imod de øvrige.
Der er simpelt hen ingen logik i det, men det er vel også det, der er problemet.
Jeg forstår på hr. Henrik Svane, at fordelingen virkede fint og uden de store problemer med de muligheder, man havde tidligere.
Nu vil jeg ikke sige, at vi afskaffer
Dansk Flygtningehjælp, men der lægges jo op til, at den skal indtage en mindre betydende rolle.
Men hvis det fungerer udmærket, og der efter hr. Svanes mening var et element af tvang - det er der ingen der har protesteret over - jamen så fortsæt med det system!
Det er jo det, jeg siger: Fortsæt med det system!
Så kan der jo være en anden myndighed end Dansk Flygtningehjælp, der klarer det.
Hvorfor lave en lov, som vi er imod, og som - jeg siger det klart og tydeligt en gang til - vi stemmer imod, således som den er udformet i øjeblikket, og hvis ikke det element af tvang, der lægges op til i loven, udgår.
Vi synes, det er urimeligt, for vi har den konservative grundholdning, at skal man behandle mennesker ens, så skal man behandle dem forskelligt, for mennesker er forskellige.
Skal man behandle kommuner ens og rimeligt, så skal kommunerne behandles forskelligt, for de er forskellige.
Det er også derfor, vi har forskellige bloktilskud, vi har forskellige ordninger.
Derfor vil vi ikke være med til denne her firkantede tvang, som skærer alle kommuner over en kam, uanset hvilken boligstruktur de har.
Og til hr. Bjørn Elmquist: Jeg tror ikke, vi kan komme nærmere.
Vi kan så fortsætte i andet forum, men jeg har klart og tydeligt sagt, hvad jeg mener, og jeg har også forstået, hvad hr. Bjørn Elmquist mener, men enige, det bliver vi ikke.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Når man mulighed for at gøre debatten færdig, er det jo helt fint. Jeg vil sige til hr. Helge Adam Møller, at jeg stemmer ikke for indholdsløse ting, og jeg synes, det er noget forvrøvlet, der står i forslaget.
Det er jo ikke retskrav, der skal opgives, men det er anvendelsesområdet, kriterierne, der lægges til grund, for at nævnet kan sige: Ja, her er en de facto-flygtning. Forslaget er helt gratis foræret til Det Konservative Folkeparti og til Venstre.
Jeg vil ikke stemme for det, for jeg er imod at indskrænke området.
Men man kommer ingen vegne ved at sige, at retskrav skal opgives.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Jeg vil så gerne have hr. Helge Adam Møller til at svare på de spørgsmål, jeg stillede ham vedrørede fordelingen i kommunerne.
Det svar fik jeg aldrig.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-01-22:
Hr. Jørgen Estrup spørger, om den borgerlige regering ikke modtog flygtninge.
Jo, selvfølgelig gjorde vi det. Og hr. Jørgen Estrup nævner nogle specielle grupper.
Det er jo det problem, der er vokset ganske enormt, og som jeg er så utroligt skuffet over at regeringen ikke vil tage fat på, og det er den dialog, jeg frygteligt gerne ville have med indenrigsministeren: Hvad gør vi med det problem, at to tredjedele af asylsøgerne står i Sandholmlejren og er smuglet ind?
Også dér må jeg jo anerkende, at man så sætter strafferammen for menneskesmugling op, sådan som vi også har ønsket.
Men det, der er vores store problem, er jo, at vi i dag har en flygtningepolitik, som også er fuldkommen i strid med, hvad LO-arbejderne mener.
Læs Jyllands-Posten fra i dag!
Det vil jeg ikke.
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Dér fik vi da et rimeligt klart svar fra fru Birthe Rønn
Hornbech: Hun vil ikke rejse rundt i landet og bakke regeringens politik op.
Det var et udmærket og klart svar.
Det havde kun ét problem: Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, hvad det betød, at fru Birthe Rønn Hornbech som Venstres ordfører i sit første indlæg sagde: Venstre vil have en bedre fordeling af udlændingene i Danmark.
Og jeg har fået at vide, at det ikke må ske via ministeren, altså at det ikke må ske ved tvang, og at fru Birthe Rønn Hornbech ikke har andre modeller, og nu har jeg så fået at vide, at hun heller ikke vil tage debatten op med de kommuner, som har for få flygtninge i forhold til gennemsnittet.
Og så må jeg konstatere, at så er der, så vidt jeg kan se - men det kan jo være mit hoved, der er noget i vejen med - intet som helst indhold i fru Birthe Rønn Hornbechs bemærkninger om en bedre fordeling.
Det er en flot bemærkning, som lyder pænt, men den er absolut og aldeles indholdsløs.
Det er så den konstatering, vi kan gøre.
Jørgen Estrup (RV), 1998-01-22:
Så må jeg spørge fru Birthe Rønn Hornbech: De vietnamesiske bådflygtninge, blev de ikke modtaget i Danmark i en regeringstid, hvor Venstre var med?
Flygtningene fra den etniske udrensning i Sri Lanka, blev de ikke modtaget i Danmark, mens Venstre var med?
Og sådan kan jeg blive ved.
Det er en skrøne og en undskyldning, fordi Venstre i øjeblikket slår plat på udlændingespørgsmålet, og det ved fru Birthe Rønn Hornbech udmærket godt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-01-22:
Fru Elisabeth Arnold siger, at fru Elisabeth Arnold mener, at fru Pia Kjærsgaard har ret.
Jamen der sker hele tiden nye ting her i Folketinget.
Så var der hr. Peter Brixtofte.
Jeg ved godt, hvad hr. Peter Brixtofte har sagt på det radikale stævne, og det er det samme, som hr. Peter Brixtofte sagde i tv for ikke så længe siden.
Det var et glimrende udsagn.
Hvis alle andre kommuner gjorde som hr. Peter Brixtofte, behøvede vi ikke stå herinde og diskutere den side af sagen.
Det, vi først og fremmest diskuterer med vores udlændingeforslag, er tilstrømningen, og det er såmænd de samme regler som dengang, hr. Peter Brixtofte sad i det udvalg, der lavede vores oplæg.
Vi vil have færre opholdstilladelser; vi vil have færre udlændinge til Danmark.
Men når de så er her, fordi flertallet ønsker det, skal det jo ikke gå ud over de mennesker, at vi har en anden politik, og derfor skal de selvfølgelig behandles ordentligt.
Selvfølgelig skal det aldrig gå ud over den enkelte udlænding.
Det, vi diskuterer her, er politik og ikke uvilje
mod enkelte mennesker, der i virkeligheden kommer i klemme, fordi den folkelige forståelse ikke er i overensstemmelse med Folketingets flertal.
Med hensyn til de facto-status kan vi nævne somalierne som eksempel: Vi finder det ikke rimeligt, at 90 pct. af dem får de facto-status.
Det er ikke det, de facto-status skal bruges til.
Den skal bruges som en ventil dér, hvor vi er bundet af andre konventioner.
Med det, jeg har sagt, vil jeg ikke rejse rundt til kommunerne og bakke regeringens politik op; men jeg vil sige det, jeg har sagt her, og som hr. Peter Brixtofte også altid siger: Det skal ikke gå ud over de mennesker, der er her, at vi herinde er uenige om udlændingepolitikken.
Vi vil blive ved med at kæmpe for vores opbremsning af flygtningestrømmen, men vi har fortsat den holdning, at det enkelte menneske selvfølgelig skal have en anstændig behandling.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Tak for den klare tilkendegivelse af, at det er nævnet, der skal afgøre det her. Så må jeg sige, at der jo er uendelig lidt tilbage i punkt 4 i det forslag til folketingsbeslutning, som fru Birthe Rønn Hornbech er ordfører for; det er jo også til behandling lige nu, så det kan vi godt drøfte, mener jeg.
Der står simpelt hen i punkt 4: »Ophævelse af retskravet på de facto-status«.
Vi har forstået, at det betyder det rent faktisk ikke.
Det betyder noget andet.
I bemærkningerne til forslaget på side 4 har vi nederst under punkt Ad 4 otte linjer, hvoraf den ene linje handler om retskrav på de facto-status, der skal fjernes.
De skal jo vente i 7 år, før de kan få noget som helst andet.
Så hvad er det egentlig, Venstre vil med det her?
Dette beslutningsforslag fortjener et 13-tal i så henseende.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-01-22:
Jeg bad fru Else Winther Andersen svare på spørgsmålet om fordelingen i kommunerne, for det var faktisk fru Else Winther Andersen, der omtalte det i sin ordførertale.
Men jeg kan forstå, at man har bedt fru Birthe Rønn Hornbech om at være bannerfører for Venstre i dag, og derfor skal min bemærkning så nu i næste omgang være til fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg synes egentlig, fru Pia Kjærsgaard havde fuldstændig ret.
Det er jo rigtigt, at Venstre koncentrerer sig om tvangsfordelingen i kommunerne, men de andre ting, der står i det udmærkede lovforslag - om handlingsplaner, om uddannelse, om arbejdstilbud, som skal gøre, at flygtninge kan integreres hurtigt i Danmark og blive fuldgyldige borgere - er jo Venstres politik. Indrøm det dog.
Vi har jo så sent som på det radikale nytårsstævne på Nyborg Strand for få uger siden hørt den udmærkede borgmester
i Farum, Peter Brixtofte, sige til os: Det er godt, regeringen omsider kommer med et godt integrationsforslag. Sådan har vi arbejdet i Farum Kommune i årevis, men selvfølgelig er Folketinget altid bagud for det virkelige liv.
Ude i Farum ved jeg, hvordan det virkelige liv er.
Det er Venstres politik, og det er helt fint.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-01-22:
Fru Pia Kjærsgaard er ærgerlig.
Jeg er faktisk også ærgerlig over, at fru Pia Kjærsgaard ikke hører efter, for det med boligerne har jeg nævnt flere gange. Vi vil ikke være med til at diskriminere danskere, der har stået i kø i årevis, hvad enten det er i en kø til den ene slags boligmasse eller til den anden.
Det vil også skabe endnu større uvilje mod udlændingene.
Og så igen til dette med nærområderne: Vi synes, at den udlændingepolitik, der føres i dag, er asocial, tilfældig og ødelæggende.
Hvad er det, der sker?
Det er flertallet herinde, der ønsker at forgylde dem, der har overskud til at komme herop, og så skal de blive her på livstid, men de andre interesserer vi os ikke for.
Det synes vi er asocialt, for de midler, vi bruger til at hjælpe flygtninge i Danmark for, kunne vi hjælpe mange flere i nærområderne for.
Det er det, der er vores filosofi, men det kan vi desværre åbenbart ikke finde klangbund for.
Selvfølgelig er det ærgerligt, vil jeg sige til hr. Estrup, men vi forstår jo godt kommunerne, og det er ikke et folketingsarbejde at eksercere hverken danskere eller danske folkevalgte kommunalpolitikere til at sige, at kommunerne skal tage udlændinge, der kommer ind i den grad ved et tilfældighedernes spil.
Det er jo det, der er problemet.
Da vi fik bosnierne, sagde vi - og jeg rejste faktisk rundt, og jeg korresponderede med mine partifæller i kommunerne -
at her hjalp vi som nærområde.
Da tog vi en særlig forpligtelse på os.
Men som sagt: Den udlændingepolitik, vi fører i dag, er fuldkommen tilfældig og asocial.
Det kan ikke være rigtigt, at det er mennesker, der bor langt herfra, der skal bestemme Danmarks udlændingepolitik, men sådan er det i dag.
Jørgen Estrup (RV), 1998-01-22:
Jeg var lidt glad for at høre, at mit indlæg før tilsyneladende alligevel ramte en vis klangbund hos fru Birthe Rønn Hornbech.
Det synes jeg da er et udgangspunkt.
Derfor vil jeg gerne høre fru Birthe Rønn Hornbech
: Hvad er det, der skal til, for at vi kan se fru Birthe Rønn Hornbech turnere rundt i landet til de forskellige venstreledede kommuner og fortælle, at de nu skal tage flere flygtninge?
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde: Det er, fordi de er sure over den flygtningepolitik, der bliver ført.
Men den flygtningepolitik, der bliver ført nu, er den, der også blev ført for 15 år siden, herunder da der var en KVR-regering osv.
Det tror jeg fru Birthe Rønn Hornbech godt kan huske.
Hvad er det for nogle ændringer?
Det, jeg hører fra Venstres side, er, at vi bare skal have færre flygtninge.
Det er ikke ligefrem det, der vil fremme det synspunkt, fru Birthe Rønn Hornbech kom med.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Når jeg tager ordet, er det, fordi jeg undrer mig lidt over, at Venstre siger, at vi ikke kan bruge pengene to gange.
Jeg har forstået på Venstres forslag til finanslov om halvering af ulandsbistanden, at man kun vil bruge dem en halv gang.
Vi har da læst os til, at det skal være med FN-beskyttelse osv., så der skal være nogle sikkerhedsmæssige forhold.
Og hvilke kriterier skulle der være for, at Danmark ville tage nogle af de folk?
Ligger der i Venstres forestillingsverden en eller anden tanke om, at vi skal hæve antallet af kvoteflygtninge, som jo i de seneste år er gået ned fra 500 til ca. 450 om året.
Er det det perspektiv, der ligger i det?
Vi er alle enige om, at menneskesmugling er noget bras, og det vil vi alle sammen gerne til livs.
Men ligger der i Venstres perspektiv et ønske om at forhøje kvoten af flygtninge til Danmark?
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Det er rigtigt, at forslaget har været vanskeligt at komme igennem, for det var ufuldstændigt.
Det var ikke, som vi normalt modtager forslag, men jeg må stadig væk sige, at det, som jeg i hvert fald fik ud af specielt lovforslag nr. L 155, var, at det var det værste skidt, og det synes jeg slet ikke man kan være i tvivl om.
Det, jeg hørte nu, var, at Venstre alene forholder sig til tvangsfordelingen.
Det er en holdningsændring ved lov, det drejer sig om, det er individuelle handlingsplaner for hver enkelt flygtning, det er integrationsråd i kommunerne, hvor der skal være et flertal af flygtningelobbyen, det er Udlændingestyrelsen, der kan købe huse i kommunen og leje dem ud til udlændinge
, så de passer til den pågældende flygtnings behov, og det gælder bestemt også private boliger.
Alle de ting har jeg overhovedet ikke hørt noget som helst om fra Venstre.
Jeg er fuld af undren, og jeg vil korse mig og ærgre mig, hvis Venstre ikke siger et klart nej til lovforslag nr. L 155.
Det her er et lovforslag, der gør flygtninge til indvandrere.
Er det ikke det, Venstre er imod?
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Når det drejer sig om fordelingen af udlændinge, vil
fru Birthe Rønn Hornbech ikke tvang.
Hun vil heller ikke have ministerens model, og hun har ikke selv andre forslag.
Men hun vil gerne, som hun sagde i sit første indlæg, være med til en bedre fordeling af udlændingene i dagens Danmark. Så vil jeg egentlig godt gentage det - synes jeg - interessante spørgsmål, hr. Estrup stillede til fru Birthe Rønn Hornbech: Vil fru Birthe Rønn Hornbech så gå ud og tage diskussionen med Venstreborgmestrene og forklare dem, at hun som Venstres ordfører har ønske om en bedre fordeling, og at det involverer, at kommuner, som ikke har så mange flygtninge, må tage nogle? Vil fru Birthe Rønn Hornbech gøre det, eller er det fuldstændig tomme ord, der lød heroppefra om, at Venstre ønsker en bedre fordeling?
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Venstrefløjen synes ikke, at ideologi er noget bras, men vi påstår på den anden side heller ikke, at man kan løse helt kontante og konkrete problemer ved at komme med ideologiske falbelader; men det er jo noget andet, end at ideologi er noget bras.
Vi har et udviklet program for, hvad man kan gøre for at hjælpe flygtninge:
For det første kan man gøre noget for at forhindre, at de bliver flygtninge.
Det er noget med udviklingsbistand, og det vil Venstre ikke være med til. For det andet er det noget med støtte til kampen for menneskerettigheder.
For det tredje vil venstrefløjen selvfølgelig meget gerne være med til flygtningelejre i nærområdet. For det fjerde: flygtninge kommer til Danmark og får ophold i Danmark, hvis ikke de kan være andre steder.
Vi har altså en hel række tiltag for at forhindre, at folk bliver flygtninge, og for at hjælpe dem, hvis de er blevet det.
Problemet med Venstre er, at den række tiltag har
Venstre ikke.
Det eneste, Venstre har, er, at først lukker vi grænserne, og bagefter går vi ud i verden og ser, om der er nogen, der vil tage de flygtninge, som ikke kan få ophold i Danmark, og det er ikke nogen god politik.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
På det sidste blev hr. Helge Adam Møller jo helt nuanceret, ja næsten menneskelig.
Og det kan godt være, at han om lidt vil få at vide, at han er blevet en værre slapsvans; det får
vi jo høre, og det skal ikke være min sag.
Det, der bringer mig på talerstolen, er det, som jeg netop drøftede med fru Birthe Rønn Hornbech, som jo er ordfører for forslagsstillerne til beslutningsforslag nr. B 55.
For umiddelbart efter, at vi dér var nået til vejs ende og fru Birthe Rønn Hornbech erkendte, at man ikke kunne tale om et retskrav på de facto-status, men kun om et krav på at få behandlet sin ansøgning, og at der ikke skulle være tale om et administrativt skøn, men altså angives nogle faste kriterier, som et flygtningenævn som en domstolslignende instans kunne holde sig til, siger hr. Helge Adam Møller fuldstændig upåvirket af dét og, må jeg gå ud fra, som medforslagsstiller til dette beslutningsforslag, at det forslag, som indenrigsministeren har fremsat, gør intet ved retskravet for de facto-flygtninge, og henholder sig til dette forslag. Jamen hvad er egentlig meningen?
Alt det, som fru Birthe Rønn Hornbech her måtte erkende og fortælle os, mener De Konservative ikke også det?
Anne Baastrup (SF), 1998-01-22:
Jeg har også et opklarende spørgsmål til B 71, hvori der for, jeg ved ikke hvilken gang står, at der højst må være 25 pct. fremmedsprogede elever i skoleklasserne.
Hvis vi forestiller os en skole i et distrikt, hvor der bor ca. 70 pct. fremmedsprogede børn, som så skal hen til en skole i et andet distrikt, hvor der fortrinsvis bor dansksprogede børn, er det så Det Konservative Folkepartis politik, at disse dansksprogede børn skal hen i skole nummer et?
Jeg mener, at da jeg, sidste gang vi havde den debat her, beskrev den situation, sagde hr. Frank Dahlgaard, at det var ikke ment sådan.
Og siden Det Konservative Folkeparti gentager den pointe, at der højest må være 25 pct. fremmedsprogede elever i den enkelte klasse, vil jeg gerne høre, hvordan man nu har tænkt sig at den konstruktion skal være.
Vil man flytte de danske børn eller flytte de fremmedsprogede børn eller hvordan?
Det kan jo være, at Det Konservative Folkeparti er kommet videre i deres studier i den retning.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Lad mig starte med hr. Arne Melchior.
Nød bryder alle love.
Hvis der eksempelvis opstår den situation, at Rusland pludselig invaderer et eller de tre baltiske lande, så ville jeg synes, at Danmark sammen med Sverige og Finland havde en moralsk forpligtelse til at hjælpe langt flere baltere end eksempelvis Italien, Ungarn eller andre lande, der ligger meget langt derfra.
Men jeg ville synes, de samme lande havde en moralsk forpligtelse til at hjælpe os økonomisk med det.
I denne situation, hvis der stod 50.000 eller 100.000 på dansk område, synes jeg, vi skulle lave en særlov.
Jeg ved godt, særlove er ikke populære.
Men her er der en særlig situation, som ingen kan forudse, og så må vi lave en speciel lov, som vi for øvrigt gjorde, da hr. Hans Engell var justitsminister, nemlig lov om midlertidig opholdstilladelse til personer fra det tidligere Jugoslavien.
Dengang opstod en ny, særlig situation, hvor alle kunne se, at der måtte laves noget, vi normalt ikke mente der var behov for.
At der bagefter skete det, at de 18.000 ikke blev midlertidige, og at man gav dem livsvarigt ophold, var ikke med vores stemmer.
Der er også noget, der hedder nødret.
Så til hr. Søren Søndergaard
: Hr. Søren Søndergaard kan ikke se, der bliver brug for færre boliger,
selv om man følger det konservative forslag om, at flygtningene eller udlændingene tidligst kan få fast opholdstilladelse i Danmark efter 7 år.
Jo, selvfølgelig bliver der det, for et antal af de udlændinge, som har boet her 3, 4 eller 5 år, vil vende tilbage.
Efter vores forslag ville eksempelvis mange af de personer, der kom fra det tidligere Jugoslavien, og mange af de personer, som nu har fået livsvarigt ophold fra Somalia, blive hjemsendt,
og specielt hvis man også indførte de regler, vi også har foreslået, med økonomiske sanktioner over for de lande, der nægter at modtage egne statsborgere.
Så siger hr. Bjørn Elmquist, at punkt 4 med de facto-status er indholdsløst, og det har jeg godt hørt hr. Bjørn Elmquist sige to eller tre gange før.
Jeg er lige ved at sige, at så tager jeg hr. Bjørn Elmquist på ordet.
Så stem da for vores forslag!
Så stem for forslaget!
Det ville jo være pragtfuldt.
For jeg kan garantere for, at antallet af udlændinge, der kom til Danmark, ville falde markant.
Nu har jeg illustreret det tre gange, men det må enten være, fordi hr. Bjørn Elmquist ikke kan eller ikke vil forstå det.
Hvordan kan det være, at når der kommer 2.500 somaliere til Tyskland, der har en tilsvarende regel, at det er mindre end en femtedel, der får ophold?
Af de somaliere, der kommer til Danmark, får de 95 pct. ophold.
Og tyskerne har en regel, der siger, de tidligst kan få livsvarigt ophold efter 8 år.
Vi giver dem livsvarigt ophold efter 3 år.
Så skal man ikke være den store matematiske professor fra Somalia eller et andet land for at sige: Så søger vi søreme om at få asyl i Danmark, for der er fem gange så stor mulighed for, at vi får det og ikke bliver sendt hjem, som hvis vi søger i Tyskland, Holland, Belgien, Frankrig, Finland, England eller et andet land.
Jo, det gør en forskel.
Men ellers, stem for det!
Så siger jeg tak, mange tak.