Jette Gottlieb (EL), 1998-10-22:
Der er et og andet, der tyder på, at der ikke er så mange ordførere, der har taget læsningen af beslutningsforslaget helt alvorligt, for jeg vil nok sige, at der er en del af de forslag, der står her, som ikke på nogen måde er i modstrid med det, som vi har behandlet i det sidste par timer.
Man kunne jo snarere opfatte dem som et alternativ eller et supplement, men i hvert fald ikke som en modsætning.
Vi har fremsat beslutningsforslaget, fordi vi ville vise, at der er bedre måder at bekæmpe arbejdsløshed på end gennem stramninger over for de arbejdsløse.
Når vi har taget udgangspunkt i SiD's forslag, er det jo, fordi det bygger på meget konkrete erfaringer, f.eks. med SiD's lokale i vej-projekter.
For os starter kampen mod arbejdsløsheden ude på arbejdspladserne, og det gælder selvfølgelig også de offentlige arbejdspladser.
Vi mener derfor, at et af de steder, hvor man allerførst skal sætte ind, er dér, hvor kvalifikationerne forringes ude på arbejdspladserne.
Derfor mener vi, som et af forslagene lyder, at der skal indføres pligt til uddannelsesplanlægning på virksomhederne for at modvirke strukturledighed og fyringer.
Det er ikke på nogen måde i modstrid med det, som vi hidtil har behandlet.
Det er et alternativt forslag, et supplement, som jeg ikke har hørt én eneste udtale sig imod, heller ikke i den tidligere debat.
Et andet forslag er, at der skal sikres mere job- og uddannelsesrotation gennem minimumskrav til arbejdsgiverne.
Det er et spørgsmål om jobrotation, som alle har gjort sig til talspersoner for.
Det, der bare sker ude på det private arbejdsmarked i øjeblikket, er, at jobrotationen er ved at gå fuldstændig i stå.
Det, som vi gør, er, at vi stiller forslag om nogle minimumskrav til arbejdsgiverne.
Det er det, som ikke ligger i regeringens forslag.
Og så har vi foreslået, at man konverterer alle puljejob til rigtige job.
Det er i hvert fald jobskabende, må man sige.
Vi ved udmærket godt, at ekstraudgifterne ved at gøre det ikke er enormt store, så det er altså også en mulighed, der ligger. Vi kan tage et godt eksempel med elektrikerne.
Arbejdsformidlingen tilbyder ikke langtidsledige elektrikere efteruddannelse.
Derfor er der en lang række elektrikere
, uden at de nogen sinde har udsigt til at få ansættelse.
Se, det er jo i hvert fald at vende tingene på hovedet.
Vi mener, det er vigtigt, at f.eks. grundregistrering overføres til a-kasserne.
Det er her, man kender kvalifikationerne, og det er også her, man kender arbejdsmarkedet.
Det har været diskuteret på et SiD-repræsentantskabsmøde, hvor det blev lovet, at man kunne overføre grundregistreringerne til a-kasserne.
Det er derimod ikke blevet indfriet.
Vi vil meget stærkt advare mod, at man sender de såkaldt svage ledige ud i kommunerne.
Står man i en a-kasse og fagforening, er man et ledigt medlem, men ryger man over i kommunerne, degraderes man til en klient.
At foregøgle folk, at det er for at gøre noget for de stakkels svage eller tunge ledige, eller hvad man nu kan finde af passende udtryk, er grov manipulation.
Tankevækkende er det f.eks., at når man i Byggefagenes Samvirke opnår en rimelig god beskæftigelse, sådan som det er sket inden for det sidste år, kommer bogstavelig talt alle mand af huse, også dem, der er lidt anderledes, og dem, der har haft en nedtur, og det er vel at mærke i fuldstændig ordinære job.
Så er der lige pludselig ingen tunge ledige, som bliver vejet og fundet for lette.
Mangel på arbejdskraft er det eneste, der påvirker virksomhederne til at tage såkaldt tunge ledige ind. Med dette beslutningsforslag vil vi med engleblid tålmodighed opfordre regeringen til at udnytte et flertal sammen med Enhedslisten og SF til at gennemføre en virkelig reform til gavn for beskæftigelsen og med udgangspunkt i de lediges behov.