runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (RV), 2004-10-26:
Hensigten med lovforslag nr. L 13 er at gennemføre en række nye direktiver på det finansielle område i dansk ret.
Forslaget indeholder på den baggrund ændrede regler om markedsmisbrug og om prospekter.
Udviklingen på værdipapirmarkedet har ført til, at der er opstået nye former for markedsmisbrug, og dette har nødvendiggjort en modernisering af det gældende insiderdirektiv.
Lovforslagets ændring af insiderreglerne bidrager til at sikre tilliden til værdipapirmarkederne.
Forslaget vil også gøre det lettere for danske virksomheder at foretage grænseoverskridende handel med værdipapirer, da de danske regler harmoniseres med reglerne i de øvrige EU-lande, hvilket er nødvendigt som følge af den stigende internationalisering af værdipapirmarkederne.
Dette betyder, at en udsteder kan få et prospekt godkendt i et land inden for EU og derefter anvende det i de øvrige EU-lande, uden at der kan stilles krav om udarbejdelse og godkendelse af et nyt prospekt.
Lovforslagets ændring af prospektreglerne medvirker til, at det bliver lettere for virksomhederne at rejse kapital i Europa og at sikre et højt informationsniveau til beskyttelse af investorerne.
Alle disse elementer synes vi i Det Radikale Venstre er udmærkede, og derfor støtter vi forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2004-10-26:
Ligesom man kunne sige om det lovforslag om firmapensionskasser, som vi behandlede for lidt siden, er det her jo ved sådan en umiddelbar gennembladring en ordentlig moppedreng, og det kan godt se noget støvet og kedsommeligt ud, når man bladrer paragrafferne igennem.
Det er med andre ord ikke det mest sexede lovforslag, vi har behandlet her i Folketinget, men på trods af, at det kan virke lidt støvet, er det faktisk et lovforslag, der gør en forskel for almindelige menneskers muligheder for at investere i værdipapirer i Danmark og i sidste ende rundtomkring i Europa, for vi er jo også her i en situation, hvor vi implementerer et EU-direktiv.
For det første er der regler om markedsmisbrug, som er fælles i Den Europæiske Union, når det gælder udsteder af værdipapirer, typisk aktier.
Man skal offentliggøre, står der i forslaget, alle relevante informationer, informationer, der er relevante for kursdannelsen, man skal offentliggøre intern viden, der vedrører virksomheden, man skal offentliggøre ledelsens handler med værdipapirer, altså med aktier, typisk i virksomheden, og der stilles krav til både indhold og oplysninger i de finansielle analyser, der bliver lavet.
Alt sammen bidrager det til at undgå, at nogen kan manipulere med kurserne, nogen kan snyde forbrugerne, når de investerer.
Det, det drejer sig om, er jo i virkeligheden at give borgerne et trygt grundlag for at investere i værdipapirer, og det er regler, der er fælles for Den Europæiske Union, så vi fremmer det indre marked, også når det gælder den finansielle sektor.
For det andet drejer lovforslaget sig om prospekter.
Når en virksomhed gerne vil udstede aktier og gå på Fondsbørsen, sælge aktierne offentligt, så skal den jo fremlægge en dokumentation for grundlaget for aktierne, altså hvad det er for nogle konditioner, aktierne skal handles på.
Det giver jo f.eks. danske virksomheder, som vil gå på børsen og have folk til at investere i deres aktier, langt bedre muligheder for at rejse kapital rundtomkring i Europa.
Det betyder altså, at danske virksomheder, aktiebaserede virksomheder, kan blive mere likvide, det betyder igen sundere virksomheder, det betyder en stærkere konkurrence, og det betyder, at vi udnytter, at vi har et fælles indre marked i Den Europæiske Union.
I sidste ende kommer det borgerne til gode, og derfor er det et ganske fornuftigt lovforslag, som er fremsat af økonomi- og erhvervsministeren, og Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
M009S05500649subh.fm Page 647
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Colette L. Brix (DF), 2004-10-26:
Den kraftige udvikling på værdipapirmarkedet har gjort det nødvendigt med en række nye tiltag, der skal sikre mod insiderhandel.
Der er ifølge forslaget en række tiltag på området, der bl.a. indebærer en mere præciseret regulering af udsteders forpligtelser i forhold til kursrelevante oplysninger.
Derfor er det helt i overensstemmelse med Dansk Folkepartis politik, at man tilretter loven i overensstemmelse med direktivet.
Som led i forslaget skal udstederselskaberne ikke længere udarbejde en daglig nettoopgørelse samt en kvartalsvis opgørelse over insiderhandler foretaget i virksomheden, hvilket vil give nogle administrative besparelser.
De høje krav til udarbejdede prospekter vil betyde øgede omkostninger, men til gengæld bliver mulighederne for at rejse kapital i EU forbedret.
Som det også ses i organisationernes høringssvar, er der tale om tiltag, der er positivt modtaget, og derfor ønsker vi i Dansk Folkeparti også at gå positivt videre med forslaget.
Frode Sørensen (S), 2004-10-26:
Insiderhandel og ulovlig kurspleje er desværre ikke mere ukendte begreber, om end det ikke er så ofte, at mistanker bliver omsat til konkrete sigtelser.
Dette lovforslag har til hensigt at lukke nogle muligheder for insiderhandel og kursmanipulation i handelen med værdipapirer.
Forslaget tager udgangspunkt i, at den elektroniske handel er i stadig vækst, og at internethandel giver nye muligheder for markedsmisbrug.
Den vinkel har EU naturligvis lagt på sagen, og forslaget er således en samlet overførsel af et antal EU-direktiver til dansk erhvervslovgivning.
Tidligere har området været reguleret af det såkaldte insiderdirektiv, som således nu står over for at blive fornyet.
Det er af afgørende betydning, at kunderne har tillid til værdipapirmarkedet, når de investerer, og det foreliggende forslag vil efter min mening bidrage til at styrke denne tillid.
Lovforslaget tager også sigte på at harmonisere reglerne i det såkaldte prospektdirektiv, så man fremover vil kunne udstede et prospekt i ét EU-land og bruge det i andre uden at skulle udarbejde et nyt, og det må man jo nok sige er praktisk.
Forslagets centrale del handler om nye definitioner af, hvad man vil forstå ved begreber som intern viden og kursmanipulation samt reglerne om offentliggørelse af interne oplysninger og reglerne om insiderregisteret.
Her skal der laves flere nye regler, der også har til formål at gøre insiderhandel og kursmanipulation vanskeligere, og som jeg ikke skal berøre yderligere ud over at tilsige Socialdemokratiet støtte til gennemførelsen heraf.
Vi ønsker, at det skal være sværere, ja, allerhelst umuligt at foretage insiderhandel og kurspleje, når man ser på både traditionelle handler og nethandler.
Vi vil dog også se nøje på de reaktioner, der er kommet under høringsfasen og eventuelt se, om der er forslag til forbedringer.
Jeg skal her bede ministeren overveje, hvad man vil gøre ved kommentarerne fra Dansk Aktionærforening og fra Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet, som hver har i hvert fald et par indvendinger.
Dansk Aktionærforening spørger, hvorfor ændringer som følge af arv ikke er omfattet af oplysningspligten, og det spørgsmål gentager jeg.
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet støtter princippet om en underretningspligt ved mistanke om insiderhandel eller kursmanipulation, men mener, at den foreslåede bestemmelse kun omfatter tilfælde, hvor insiderhandelen eller kursmanipulationen er fuldbyrdet.
Jeg er enig med Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet i, at det er problematisk, idet værdipapirhandleren objektivt set medvirker til en strafbar handling, når han gennemfører transaktionen til trods for en rimelig begrundet mistanke om insiderhandel eller kursmanipulation.
Da SF’s ordfører ikke kunne være til stede, skal jeg til slut sige, at SF støtter lovforslag nr. L 13.
M009S05500649subh.fm Page 646
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Jens Hald Madsen (V), 2004-10-26:
Igen ser vi her et lovforslag om en standardisering.
Det, jeg får at vide af eksperterne, er, at det er noget nyt, forstået på den måde, at det er en slags rammedirektiv, hvis jeg har forstået det korrekt, og at det så skal udfyldes af Kommissionen.
Det, der jo er det vigtigste her, er, at det tager fat på den problemstilling, der er med markedsmisbrug, hvordan man kan fastholde tilliden til de forskellige europæiske markeder for handel M009S05500649subh.fm Page 645 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM med værdipapirer, og hvordan man gør op med den problemstilling, man har haft med insiderhandel og transaktioner, hvis man får en mistanke om, at det foregår forkert, og hvor der ikke har været den gennemskuelighed, som der burde være.
I det hele taget handler det vel også om, at hvis man skal få totalt finansielt åbnet for de her grænser, og hvis man skal have den frie bevægelighed også for investeringer og have den korrekte konkurrence, så skal vi have den rette værktøjskasse og de rigtige værktøjer.
Her ser man altså et godt eksempel på, hvordan man med nogle ændringer og nogle definitioner kan lave et system, så overvågningen simpelt hen kan blive bedre.
Det medfører jo også fleksibilitet.
Fleksibiliteten ligger jo i, at hvis man får et prospekt godkendt i et EU-land, ja, så kan man bruge det som udgangspunkt i andre EU-lande.
Derfor skal der jo som sagt også stilles nogle krav til underretningspligten og til offentlige udbud.
Det er med til at sørge for, at vi opnår en fleksibilitet og en åbenhed til gennemførelse af en yderligere konkurrence forhåbentlig til gavn for kunder og investorer, så de kan få et mere gennemsigtigt marked, ligesom vi også debatterede det ved det sidste lovforslag.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-26:
Lovforslaget er nu blevet gennemgået af flere af de øvrige ordførere, så det vil jeg undlade at gøre her.
Jeg er sådan set er enig i de positive aspekter i det, ordførerne siger om lovforslaget, som altså udgør det første skridt på vejen hen imod det indre marked for arbejdsmarkedsrelaterede pension på europæisk plan.
Det har vi ikke noget imod, og vi kan altså i lighed med de øvrige ordførere tilsige en positiv udvalgsbehandling af dette lovforslag, som vi er sympatisk indstillet over for.
Hr. Frode Sørensen påpeger, at tilsagnsordningen i firmapensionskasser efter noget, der er oplyst af et par af livsforsikringsselskaber, er lidt større, jf. § 21.
Det må vi prøve på at grave ud under udvalgsbehandlingen, det er jo ikke givet, vi er enige i de beregninger, men det skal vi komme nærmere frem til med en skriftlig besvarelse.
Til fru Colette Brix kan jeg sige, når der bliver sat spørgsmålstegn ved, om der skal være skriftlige forretningsbetingelser for firmapensionskasser, at som det fremgår af forslaget, har vi valgt at medtage det her i lovforslaget, i og med at vi ønsker, det bliver påpeget, fordi vi skal overholde de internationale tilsynsstandarder.
Det er også sådan, at alle finansielle virksomheder har disse tilsynsstandarder, men også det vil jeg være villig til at uddybe i forbindelse med en skriftlig besvarelse af spørgsmålet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Naser Khader (RV), 2004-10-26:
Lovforslag nr. L 14 har til formål at sikre en høj grad af sikkerhed for fremtidens pensionsmodtagere, bl.a. gennem strenge tilsynsstandarder.
Samtidig skal forslaget bidrage til at gøre en effektiv økonomisk forvaltning af de arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger mulig.
Lovforslaget gennemfører dele af pensionskassedirektivet i lov om tilsyn med firmapenM009S05500649subh.fm Page 644 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM sionskasser, og direktivet udgør det første skridt på vejen hen imod et indre marked for arbejdsmarkedsrelateret pension på europæisk plan.
Det synes vi i Det Radikale Venstre er fint.
Pensionskassedirektivet indeholder mange elementer.
De væsentligste er, at der foreslås adgang til at udøve grænseoverskridende pensionskassevirksomhed, samt at kapitalkravet til firmapensionskasserne forhøjes.
Endelig foreslås indført særlige krav til firmapensionskassernes information af medlemmerne.
Vi synes, det er fint, at man har imødekommet nogle af de indvendinger, der har været i høringssvarene, bl.a. at Finanstilsynet får hjemmel til at fastsætte lempeligere krav for små pensionskasser.
Hjemmelen skal bidrage til at hindre, at de små firmapensionskasser med de nye krav fra direktivet belastes uforholdsmæssigt meget med administrative byrder.
Forslaget indeholder herudover indførelse af krav til organisationen.
Samtidig bidrager dette forslag til at sikre, at Danmark overholder internationale tilsynsstandarder fra IAIS.
Alt i alt støtter vi i Det Radikale Venstre lovforslaget og ser frem til behandlingen i udvalget.
Lars Barfoed (KF), 2004-10-26:
Mange vil nok mene, hvis de kigger lidt i det og bladrer rundt i paragrafferne, at det er gevaldig teknisk.
Det er noget med at implementere et EU-direktiv, og det er også komplicerede og tekniske bestemmelser, men man skal være opmærksom på, at det faktisk er et forslag, der betyder noget for borgerne.
Det er jo et led i, at vi skal skabe og udvikle det indre marked i Den Europæiske Union, sådan at folk får flere valgmuligheder, sådan at der bliver mere konkurrence på det finansielle marked også i den sammenhæng, hvor vi nu er i den finansielle sektor, når det gælder firmapensionskasser.
Der skal være mulighed for, at man kan have firmapensionskasser, der går på tværs af landegrænserne for i sidste ende at sikre borgerne de bedst mulige pensionsvilkår.
Hvad er det, der skaber de bedst mulige vilkår for borgerne?
Det er jo, at der er en effektiv konkurrence, og hvis vi også skal have en effektiv konkurrence på tværs af landegrænserne, så optimerer vi jo borgernes muligheder for at få den bedst mulige pension, når de bliver ældre og har brug for det.
Der skal være konkurrence, der skal være frihed, men det hænger jo så også sammen med, at der er gennemsigtighed, og noget af det, som lovforslaget lægger op til, er jo, at det skal være gennemsigtigt gennem oplysningskravene, hvad det er, der foregår i pensionskasserne, og hvad det er for nogle vilkår, der kan tilbydes.
Der skal ikke bare være frihed.
Der skal jo også være tryghed.
Der skal være en balance mellem friheden og trygheden.
På den måde lægger lovforslaget op til, at der bliver sammenhæng i tingene, så borgerne kan træffe nogle valg på et sikkert, trygt og gennemskueligt grundlag.
Derfor vil Det Konservative Folkeparti da også støtte lovforslaget, men vi vil selvfølgelig være åbne over for at diskutere under udvalgsbehandlingen, hvad der måtte være af tekniske indvendinger og lignende.
Colette L. Brix (DF), 2004-10-26:
Dansk Folkeparti er overordnet positivt indstillet over for dette forslag, der primært gennemfører EU’s pensionsdirektiv.
Da der skulle forhandles om direktivet i 2001, gjorde Dansk Folkeparti det klart, at vi ikke nødvendigvis var enige i vigtigheden af, at man regulerede firmapensionskassernes mulighed for at operere på tværs af landegrænser gennem EU-direktiver, hvis det var muligt at løse problemet i Folketinget, og det står vi stadig ved.
Kravene er på visse områder strenge, og jeg har noteret mig, at pensionskasserne årligt vil få merudgifter på 3 mio. kr.
Det strengere solvenskrav, der er hævet fra 3 til 4 pct., vil selvfølgelig også påvirke økonomien i pensionskasserne.
Vi har før snakket om fit and proper-regler herinde, og det er helt i orden med Dansk Folkeparti, at medlemmer af direktion og bestyrelse skal indsende en række oplysninger, herunder straffeattest, til Finanstilsynet.
Den årlige aktuarberetning vil også være med til at sikre firmapensionskassernes bæredygtighed.
Det har dog fanget min opmærksomhed, at man i forslaget giver Finanstilsynet mulighed for at kræve skriftlige forretningsgange for alle væsentlige aktiviteter.
Argumentet er umiddelbart, at vi dermed kommer til at overholde nogle internationale finansielle standarder, IAIS.
Der kan være tale om et demokratisk underskud, hvis man bare uden videre indfører bestemmelsen.
Det vil Dansk Folkeparti kigge nærmere på under udvalgsbehandlingen.
Det er også væsentligt, at dette krav ikke er indeholdt i et EU-direktiv, vi netop gennemfører på dette område.
Frode Sørensen (S), 2004-10-26:
Pension er jo ikke bare folkepension og tjenestemandspension.
Udviklingen er gået i retning af et bredt for ikke at sige næsten uoverskueligt udbud af forskellige individuelle og kollektive pensionsordninger.
De finansielle tjenester er vokset i bredde og omfang i en sådan grad, at EU’s handlingsplan for finansielle tjenester har peget på et særligt behov for at føre tilsyn med arbejdsmarkedets pensionskasser.
Dette førte til pensionskassedirektivet, som har til hensigt at sikre pensionskunderne høj sikkerhed og et troværdigt tilsyn med pensionskasserne, der kan sikre en hensigtsmæssig forvaltning af pensionsmidlerne.
Også pensionerne vil blive omfattet af det indre markeds regler, og det bliver muligt at udøve grænseoverskridende pensionskassevirksomhed, ligesom også arbejdsmarkedspensionerne er på vej til at blive et europæisk fællesanliggende.
Dette lovforslag, som vi behandler her i dag, har derfor til hensigt at lægge dele af pensionskassedirektivet ned over loven om tilsyn med firmapensionskasser, hvad der giver Finansministeriet en øget bemyndigelse; en bemyndigelse, som Socialdemokratiet er tilfreds med.
Vi kan tilslutte os, at Finanstilsynet får hjemmel til at fastsætte lempeligere vilkår for de små firmapensionskasser.
Nu er det jo sådan, at selvfølgelig skal medlemmernes penge være lige så sikret i en lille pensionskasse som i en stor, men i Socialdemokratiet synes vi, det er fint, at Finanstilsynet kan fastsætte lempeligere vilkår, så ikke små firmapensionskasser lider en administrativ byrdedød.
Horisonten i det her forslag er jo bred, idet forslaget giver adgang til at drive tværnationale pensionskasser, og samtidig forhøjer man kapitalkravet til firmapensionskasserne og stiller særlige krav om at give medlemmerne af firmapensionskasserne bedre information.
Det er fint, og de øvrige dele af lovforslaget sigter ligeledes på at rette lovgivningen for pensionskasserne ind efter pensionskassedirektivet med skærpede krav til firmapensionskassernes administration og ledelse.
På den baggrund kan Socialdemokratiet love at behandle forslaget positivt til fordel for en øget sikkerhed for de tusinder af pensionskunder, der har krav på en betryggende forvaltning af deres pensionsmidler.
Vi er som sagt positive.
De omfattende høringssvar giver dog anledning til drøftelser i udvalget, sikkert også med ministeren.
Jeg skal afslutte med et enkelt af de svar, som jeg faldt over, og det er fra Foreningen af Firmapensionskasser, som påstår, at der er konkurrenceforvridning mellem en tilsagnsordning, afdækket i en firmapensionskasse i forhold til afdækningen i et livsforsikringsselskab.
Foreningen mener, at det er inkonsekvent, at Finanstilsynet i § 21 har fastsat regler, som betyder, at en virksomhed, som afdækker sine pensionstilsagn i en firmapensionskasse i stedet for i en livsforsikringspensionskasse, ved optagelsen skal yde et bidrag, der er knap 30 pct. højere end et livsforsikringsselskab.
M009S05500649subh.fm Page 643
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Hvis det er rigtigt, kan jeg egentlig godt forstå, at det er noget, man undrer sig over i Foreningen af Firmapensionskasser.
Jens Hald Madsen (V), 2004-10-26:
Som et naturligt led i den internationalisering og dermed også standardisering inden for den finansielle sektor er området omkring firmapensionskasser nu bragt på banen.
M009S05500649subh.fm Page 642
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Det giver jo en helt unik mulighed for mange flere aktiviteter imellem landene, og heri ligger selvfølgelig også kravet om, at man skal have en større informationsgrad, så kunderne, pensionsmodtagerne, kan skaffe sig et overblik i et ret kompliceret marked.
For også at sikre sig sammenligneligheden ligger der jo også det i det, at disse virksomheder skal have et solidt grundlag.
Derfor er forslaget her også inde og justere solvenskravene og investeringsreglerne.
Det, der så ligger yderligere i det, er jo, hvorledes man i det hele taget driver den form for virksomhed.
Derfor synes jeg også, at det er et positivt signal at sende, at man kigger på selve ledelsens måde at drive virksomheden på.
Man kunne sige, at hvis det havde været stramme krav, som kunne give store administrative byrder, ville det jo være sådan, at firmapensionskasser, som faktisk kan have en lille omsætning, ville have nogle store byrder på grund af det her.
Derfor synes jeg også, det i det her forslag er positivt at se, at der er udvist den fleksibilitet i forhold til de mindre pensionskasser.
Derfor kan man sige, at det her jo igen er et led i at gøre et marked større, gøre det mere åbent, give mere information og i det hele taget sørge for, at man, når man skal lægge sine penge et sted, har størst mulig valgmulighed, og at der er mulighed for at kunne skabe en konkurrence på gennemskuelige og lige vilkår.
Tove Videbæk (KD), 2004-10-26:
Nu går det her lovforslag jo på personer med demens eller demenslignende tilstande, og det er lige præcis på den persongruppe, at jeg har set de her nye, moderne ting brugt, f.eks. sansehaver.
Jeg synes, at vi skal bruge alle de mange muligheder, der er hele vejen rundt, og den mulighed, som ligger i lovgivningen her, synes jeg også vi skal have mulighed for at bruge.
, så det skal jeg ikke bruge mange ord på her, men indskrænke mig til at sige tak til ordførerne for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg fornemmer, at der med nuancer er partier, der tager sådan meget store forbehold, men alligevel er der enighed om, at vi skal skabe rammerne for større tryghed på dette område, først og fremmest for patienterne, men også for deres pårørende.
Jeg mener, at vi med forslaget her giver personalet mulighed for at tilrettelægge behandlingen mere individuelt, og det i sig selv er jo en kvalitetsforbedring.
Det er også min og regeringens holdning, at vi med forslaget får lukket et hul, idet der nu skabes lignende regler på de psykiatriske afdelinger, som der sidste år blev indført på det sociale område.
Hermed er der i begge systemer i vidt omfang skabt en balance for de demente eller personer, der lider af demenslignende tilstande.
Det er der overvejende opbakning til i Folketinget.
Det er jeg glad for, og derfor stiller jeg mig til rådighed med en positiv indfaldsvinkel til det udvalgsarbejde, der nu skal sættes i gang, og som jeg håber kan resultere i, at vi med et stort flertal kan komme i mål med lovforslaget her.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-26:
Det vil sige, at hr. Thor Gunnar Kofoed forestiller sig, at alle landets kommuner nu udsender små pjecer, hvori der står: Her følger vi ikke loven – kolon – og så kommer der de områder, hvor kommunen ikke følger loven.
Det, som er forskellen, tror jeg, på den her regering og den forrige, er, at hvis vi gerne ville have, at noget skulle blive til virkelighed i kommunerne, så sagde vi, hvordan vi gerne ville have, at det skulle blive til virkelighed.
Så var det ikke noget med, at det kunne man ligesom lidt vælge, om man nu ville eller ikke ville, dit og dat, og hvad ved jeg.
Vi forsøgte at melde ud, hvad det var, vi gerne ville.
Og vi havde sådan set ikke nogen bekymring med hensyn til borgernes evne til at være borgere og til at diskutere med deres egne politikere, på hvilken måde landets lov skulle udmøntes.
Vi tror ikke, at borgerne har brug for regeringens direktiv om, på hvilken måde informationen skal komme, eller på hvilket tidspunkt informationen skal komme, eller hvornår kommunalbestyrelsen skal have dette eller hint punkt på sin dagsorden.