runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2002-03-20:
Jeg vil gerne tage fat i frit valg, som vi har forsøgt at tage lidt fat på over for fru Pia Gjellerup.
Skal jeg forstå fru Pia Gjellerups svar således, at man i Socialdemokratiet ikke har tillid til den enkelte borgers mulighed for selv at vælge, man har kun tillid til borgmesterkontoret, og man tør ikke lægge beslutningerne længere ud?
Den tillid har Socialdemokratiet åbenbart ikke.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-20:
Det er om et par helt nye emner, et par ændringsforslag, som var med i Socialdemokraternes ændringsforslag i går, og som vi med glæde stemte for, men som vi ikke rigtig har fået forklaringen på i øvrigt.
Det var ikke nemt at få Socialdemokratiet til at forstå, at den regionalpolitiske indsats var værd at gøre noget ved sådan for et par år siden, at det var noget, det overhovedet var nødvendigt at gøre noget ved.
Jeg vil gerne høre, hvad man egentlig mener med det her regionalpolitiske rejsehold.
Det er en helt ny idé, jeg har ikke hørt om den før.
Men vi stemte for den, den lyder sådan set god.
Det andet var 20 mio. kr. til en national turismestrategi.
Det var også et af de områder, som det var utrolig svært at trække Socialdemokratiet med til, da de var i regering, at få mere støtte til det dér meget, meget vigtige erhverv, vi har: turisme.
Men nu vil man altså så lige pludselig støtte med 20 mio. kr.
Jeg synes, det er positivt, men jeg vil gerne høre begrundelsen for de her nye ideer fra Socialdemokratiet.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Først til fru Pia Christmas-Møller, som gerne vil have sin del af æren for udviklingen i sygehusvæsenet
under socialdemokratisk ledede regeringer.
Det kan jeg sådan set godt medgive, og jeg kan godt forstå, at fru Pia Christmas-Møller gerne ville have det under en socialdemokratisk ledet regering, for der kunne det lade sig gøre.
Nu kan man så se tilbage i tiden; det kunne jo ikke lade sig gøre, da det var en konservativt ledet regering
tilbage i 1980'erne og begyndelse af 1990'erne
Men vi har på sygehusområdet på nogle stræk, ikke sådan hvert eneste år, men på nogle stræk haft nogle gode samarbejder om udviklingen af sygehuspolitikken.
Og det har jo i øvrigt også vist sig ved finanslove, hvor det altid har været Socialdemokratiet, der i årene, der er gået, har taget ansvaret for - nogle af årene har det været De Konservative - at der har været ført nye midler til sygehusvæsenet.
Hvordan, spørger fru Pia Christmas-Møller, kan man tage højde for, før man har besluttet det, at ville bruge 1,5 mia. kr.?
Til hr. Henrik Vestergaard vil jeg sige: Jo, det er rigtigt.
Noget af det, vi henter af finansiering, er da også fra erhvervslivet.
Det betyder ca. 0,3 pct. af lønsummen, og jeg tror også, jeg svarede i går, at det mener jeg absolut var det, der var til at leve med for et erhvervsliv, som vi i øvrigt har været meget optaget af og er meget optaget af.
Ikke så meget hvad angår den dér side, der handler om, at man skal give tilskud til selve virksomhederne, nej det, at vi skal understøtte erhvervsudvikling, videnudvikling, anvendelse af forskning.
Og jeg tror nok, man kan se den udvikling, der er sket i dansk erhvervsliv, mens der har været en socialdemokratisk ledet regering.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-20:
Jeg vil gerne spørge fru Pia Gjellerup, om jeg ikke har ret i, at en væsentlig del af Socialdemokratiets bidrag til ændringsforslagene til finansloven helt er i overensstemmelse med det, som Socialdemokratiets og De Radikales eget finanslovforslag stod for.
Det består simpelt hen i at lægge øgede byrder på danske virksomheder, cementafgift, CO2-afgift osv.
Og er fru Pia Gjellerup så ikke enig med mig i, at hvis man skal prøve at skære lidt ud i pap, hvad forskellen egentlig er, når vi taler velfærdspolitik, mellem en socialdemokratisk ledet regering og en regering bestående af De Konservative og Venstre, så er det, at Socialdemokratiet har den tanke, at man kan finansiere fremtidens velfærdssamfund ved at blive ved med at fordele det, der før blev omtalt som lagkagen, i mindre og mindre stykker, mens en konservativ-liberal regering har den helt anderledes strategi, at vi satser på at give virksomhederne bedre vilkår og dermed skabe mere velstand i samfundet, så der bliver bedre råd til velfærd til de svageste?
Henrik Vestergaard (V), 2002-03-20:
Det er jo herligt at høre på en debat, hvor man skændes om størrelserne på lagkagestykkerne.
Man kunne jo selvfølgelig også vælge at interessere sig for, hvor stor man kunne bage
denne samfundslagkage.
Jeg har glædet mig til at komme over og trykke på en knap i dag for at sige ja til en finanslov, der har indført et skattestop, ikke bare for de danske borgere, men også for de danske virksomheder.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge fru Pia Gjellerup
, at den tidligere regering, hvis den havde gennemført sin finanslov, havde pålagt erhvervslivet milliardstore nye omkostninger, og det havde gjort det sværere at skabe flere nye arbejdspladser i Danmark og dermed skabe mere vækst og mere velfærd i Danmark?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-03-20:
Først vil jeg gerne præcisere fru Pia Gjellerups historiske resumé af begivenhederne under SR-regeringen.
Det var faktisk Det Konservative Folkeparti, der gang på gang, hvert eneste år vi skulle have finanslovforhandlinger, satte sygehusene på dagsordenen.
Og i 1998 kom vi igennem med et meget stort principielt gennembrud, nemlig princippet om behandlingsgaranti og anerkendelse af private sygehuse som et nødvendigt supplement til det offentlige sygehusvæsen.
Så vi fik lavet nogle gode aftaler, men det var efter hårdt slid og hårde forhandlinger, at vi fik Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre med til det.
Det skal lige med i det historiske billede.
Jeg synes, det er besynderligt, må jeg sige til fru Pia Gjellerup, hvordan Socialdemokratiet kan have taget højde for 1,5 mia. kr. ekstra til sygehusområdet på et tidspunkt, hvor man ikke gik ind for det.
Man fremlagde sit finanslovforslag i januar måned, men først den 1. februar finder man ud, at man faktisk vil støtte Det Konservative Folkepartis og Venstres forslag om at afsætte ekstra 1,5 mia. kr. til sygehusområdet.
Hvordan i alverden kan ordføreren så henvise til, at det har man allerede taget højde for finansieringsmæssigt, når man fremsætter et finanslovforslag, som i forvejen mangler godt 1 mia. kr. - altså er underfinansieret med 1 mia. kr.?
Jeg forstår det ikke.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Jamen jeg kan i lighed med i går glæde mig fuldstændig tilsvarende over, som fru Pia Christmas-Møller gør, omvendte syndere.
Det gjorde vi jo på uddannelsesområdet.
Jeg mener så til gengæld ikke, at vi lagde andet end en vis reservation for dagen i forhold til anvendelsen af de 1,5 mia. kr., og jeg synes jo også, at fru Pia Christmas-Møller skulle tænke efter og sige, om der ikke er en vis bekræftelse
i, at for De Konservative, da de sidst var i regeringen,
var det ikke just penge til sundhedsvæsenet, det gjaldt om at prioritere.
Det har det været for SR-regeringen, og derfor ligger en yderligere investering fint i forlængelse af vores politik.
Så derfor en vis reservation med hensyn til anvendelsesmulighederne; det synes jeg er fornuftigt, når man arbejder med 1,5 mia. kr.
Men hvordan skal det så finansieres?
Ja, det finansieres jo inden for det samlede finanslovforslag eller finanslovudspil, som Socialdemokratiet præsenterede dagen før, regeringen præsenterede sit finanslovforslag den 28. januar, og jeg er sikker på, at også den konservative finansordfører m.fl. har kigget i det.
Dér gør vi rede for, at de forslag, som vi havde i efteråret, indbygget i vores finanslovforslag fra august - og det er et forslag, som i stort omfang i øvrigt er blevet behandlet konkret i salen - i øvrigt udbygges med det, der er spørgsmålet fra fru Gitte Seeberg, noget hun kalder uspecificerede.
Det er nu så meget sagt, for det var også nævnt i finanslovforslaget, nemlig afgift på affaldsvarme og spildevand, skærpelse af afskrivningerne på aktiver med lang økonomisk levetid og afkortning af kredittiden for indbetaling fra pengeinstitutterne af indeholdt afgift for hævede kapitalpensioner.
Derudover, som vi også gav tilsagn om allerede ved førstebehandlingen tilbage i efteråret, nemlig i september måned, 50 mio. kr. fra råd og nævn, og derudover 330 mio. kr. i en tilskudsreduktion.
Og jeg nævnte i går - og så har jeg ikke tid til at gentage det i dag - hvilke hovedområder der bidrager væsentligst til de 330 mio. kr.
Men jeg kan i det hele henvise til vores »Mennesker først« fra den 28. januar.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-03-20:
Der er som bekendt mere glæde i himlen over en omvendt synder end ti frelste.
Derfor vil jeg bestemt ikke bruge min taletid på at håne eller skose eller på anden måde kritisere Socialdemokratiet for, at man her i sidste øjeblik har fundet frem til at sige ja til Det Konservative Folkepartis og Venstres forslag om at give 1,5 mia. kr. mere til sygehusområdet.
Men det, jeg gerne ville vide, er: Hvordan vil Socialdemokratiet finansiere de 1,5 mia. kr.?
For man siger jo nej til alle regeringens finansieringsforslag.
Nu kender jeg forretningsordenen godt nok til at vide, at der er nogle tidsmæssige begrænsninger, så jeg vil gerne give fru Pia Gjellerup en chance for at give os svar på spørgsmålet: Hvordan ser fru Pia Gjellerup, som jo er tidligere kassemester og dermed tidligere har haft ansvar for netop at få pengene til at hænge sammen, denne finansiering skabt?
Hvad er det, Socialdemokratiet vil finansiere de her 1,5 mia. kr. med?
Det vil jeg meget gerne vide.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Jeg kan sige til hr. Kristian Jensen, som jeg ikke nåede at svare før, da jeg løb ud for tid, at finansieringsforslag, ud over at vi diskuterede dem i går, jo er så ualmindelig forudsigelige, som hr. Kristian Jensen sagde.
De har faktisk været behandlet her i Folketingssalen for en meget, meget stor dels vedkommende og blev også bragt til afstemning i går.
Så det turde være helt åbenlyst, hvad det handler om.
Til hr. Jens Rohde vil jeg sige: Det, vi frygter, er, at Venstre holder deres løfter.
Altså problemet i valgkampen var jo, hver gang vi sagde noget om, hvad der ville være konsekvensen af at gennemføre nogle af de positive ting, Venstre sagde det ville være, at så ville der ske nogle negative.
Problemet er, Venstre har fuldt ud levet op til det, som vi aldrig havde turdet vove at påstå at Venstre ville gøre.
Men det er det, Venstre har gjort efter valget, og det frygter vi med rette.
Så til kommuneøkonomien.
Jeg mener, det er fuldstændig ude af trit med rimelig diskussionsskik at oversætte bemærkningerne og spørgsmålene fra hr. Ole Stavad og hr. Bjarne Laustsen om kommuneøkonomien som, at vi har talt om social massakre.
Jeg synes, det er uacceptabelt.
Men det ligner hr. Jens Rohdes debatform.
Når man sparer 650 mio. kr. på et område og giver 500 mio. kr. tilbage til det samme område, så tror jeg, at det er ret logisk, at alle vil synes, at det at rose sig meget af de 500 mio. kr. er at rose sig for noget, andre i virkeligheden har både ansvaret for og retten til at arbejde med - inden for den glimrende aftale, der blev lavet, som jeg også synes det ville være rigtigt at overholde, rigtig at følge op og også hele tiden justere i forhold til, hvad det er, der er kravene herindefra.
Og det har jo ikke manglet på krav, mens kommunerne lagde budgetter, om, hvad vi kunne blive enige om at kommunerne faktisk kunne lave meget bedre.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg bare sige, at hvis man skal reservere 1,5 mia. kr., så er det jo vigtigt, at vi kender lovgrundlaget, og det lovgrundlag er først blevet behandlet første, anden og tredje gang i Folketinget efter den 1. februar.
Derfor en vis reservation under førstebehandlingen.
Derfor en stemmen for ved tredjebehandlingen.
Og jeg glæder mig meget over efterlevelsespensionen.
Det er ikke noget, nogen specielt har fået.
Det tror jeg hele Folketinget er enige om.
Det vil jeg gerne glæde mig over, må jeg sige til fru Pia Kjærsgaard.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-03-20:
Jamen o.k., så vedtager vi, at fru Pia Gjellerup ikke er sur.
Jeg siger bare, at det virker sådan.
Og så skal jeg lige rykke for svaret i forhold til efterlevelsespensionen.
Jamen er det dog ikke bare en positiv ting?
Altså jeg må sige til fru Pia Gjellerup: Tæl nu de lyse timer, der er jo så mange af dem i øjeblikket.
Det, jeg bare - vil jeg godt have lov at sige - måske undrer mig lidt over i forhold til Socialdemokratiet, er, at man kun fokuserer på det negative.
Jeg kan ikke se, at der er noget, men man forsøger i hvert fald at vende alting til noget negativt.
Hvorfor kan man ikke en gang imellem få en cadeau for, at f.eks. efterlevelsespensionen nu bliver genindført, at afdødes ægtefælle fortsat får en pension 3 måneder efter?
Jamen er der dog ikke også lyspunkter?
Er der dog ikke ting, hvor regeringen og Dansk Folkeparti måske har fundet den folkesjæl lidt igen, som Socialdemokratiet har forsømt i så mange, mange år?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Jeg bliver nødt til lige at bore lidt mere i de her 1,5 mia. kr. For sagen er den, at når man siger, at fra den 1. februar til nu er vi blevet så kloge, at nu ved vi, der ikke bliver penge mellem patient og system i forbindelse med det her, det vidste vi ikke den 1. februar, så har man altså ikke sat sig ind i tingene den 1. februar.
Det stod da lysende klart, at det ikke var det, det handlede om, men at det handlede om at give patienterne mulighed for, at hvis ikke det offentlige system havde hjulpet dem inden for 2 måneder efter henvisning, så fik de
et retskrav på at gå et andet sted hen og få leveret behandlingen, så man fik sat tryk på behandlingen i det offentlige system.
Så derfor nu at forsøge at sige, at der er kommet nogle nye ting ind efter den 1. februar på det punkt, det er bare at forsøge at finde en søforklaring
, når fru Pia Gjellerup udmærket godt er klar over, at det, det her handler om, er, at man i Socialdemokratiet har fundet ud af, at det nok er lidt besværligt at stemme imod 1,5 mia. kr. ekstra til sygehusvæsenet.
Det er nok lidt for svært at forklare.
Men sandheden er, at havde man stået fast på det, man mente indtil den 1. februar, så havde man fortsat været modstander af 1,5 mia. kr. ekstra til sundhedsvæsenet.
Jens Rohde (V), 2002-03-20:
Det eneste, fru Pia Gjellerup skal frygte, er, at vi overholder de løfter, vi har stillet vælgerne i udsigt, og det er naturligvis deprimerende, kan jeg så forstå, når man står i den situation, som Socialdemokratiet gør i dag.
Men virkeligheden er jo, at både hr. Bjarne Laustsen, hr. Ole Stavad og andre fra den socialdemokratiske folketingsgruppe har været heroppe og nærmest talt om sociale massakrer, fordi vi beder kommunerne og amterne om at overholde en aftale, som den tidligere finansminister, fru Pia Gjellerup, jo indgik med amter og kommuner.
Derfor er mit spørgsmål: Synes fru Pia Gjellerup, at den aftale, fru Pia Gjellerup sidste forår indgik med amter og kommuner, var god?
Og hvis den var så god, hvis fru Pia Gjellerup kan bekræfte det, hvorfor er det så så forfærdeligt, at de skal overholde aftalen?
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Nu har jeg ikke været ude i frokostpausen og tale med Odense, jeg har talt med mange andre mennesker.
Men det, vi har fået at vide, er, at man faktisk, i perioder i hvert fald, har måttet opgive fritvalgsmodellen i Odense på grund af, at de private firmaer ikke kunne levere i weekenden og i aftentimerne. Men det er ikke, fordi vi har noget imod, at der kan være et frit valg, det er tvungne frie valg, vi er modstandere af, det, man skal presse ned over kommunerne, og som kun vil kunne lade sig gøre på en ordentlig måde med et ordentligt serviceniveau i større kommuner, og derved så kommer man til at byde en række mindre kommuner at skulle lave et bureaukrati af den anden verden uden at opnå noget som helst.
Til hr. Eyvind Vesselbo vil jeg sige: Ja, det er sådan set rigtigt, at jeg er deprimeret lige i øjeblikket, for hr. Eyvind Vesselbo vil ikke læse, og han vil deltage i en debat, hvor han bruger en anden argumentation end det dokument, han har for sig.
For lige netop det afsnit, han læser op, handler jo ikke om, hvor mange besparelser der bliver lavet på miljøområdet.
Nej, det handler om, at på trods af disse meget store besparelser, som hr. Eyvind Vesselbo og miljøministeren har benægtet og benægtet og bortforklaret og pakket ind og pakket ud på alle mulige mærkelige måder i de senere uger, så siger hr. Eyvind Vesselbo: Ja, man kan ikke bruge de dér tal og de dér bevillinger, dem kan man ikke bruge, siger han, og citerer så finansministerens besvarelse til at sige noget om miljøpolitikken.
Jo, det siger i øvrigt en hel del om miljøpolitikken, men det kan ikke bortforklare det lille afsnit, hr. Eyvind Vesselbo har forelsket sig i: at det, der står oplistet i en fin tabel, er besparelser, der overstiger 1,5 mia. kr., og det er ikke på Skatteministeriets område, for at tage den én gang til, og dertil kan man lægge de besparelser, der ligger på Mifresta, hvor »Mi« jo som bekendt står for miljø, og det vil sige, vi kommer op i størrelsesordenen i hvert fald 2 mia. kr. Til fru Irene Simonsen vil jeg blot sige, at det jo var rigtigt, at Venstre er flygtet hele vejen igennem valgkampen fra det med penge mellem patient og læge.
Men det har jo eksisteret der.
Vi har haft grund til at eksaminere det gang på gang.
Det forsvandt sådan først i retorikken i efteråret, men retorik er jo, når man kender Venstre, én ting og virkelighed tit noget ganske andet. Så vi har grund til at frygte.
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-20:
Det er sådan set i forlængelse af fru Pia Christmas-Møllers spørgsmål.
Spørgsmålet burde have været besvaret i går under debatten om ændringsforslaget, men det kunne jo være interessant at høre, hvad der gemte sig under den konto, som hedder 1,2 mia. kr. i uspecificerede grønne afgifter.
Var det muligt, at vi måske kunne få løftet sløret for det her i dag?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Jeg ville ønske, at vi snart ville få et klart svar på, hvordan Socialdemokratiet egentlig havde planlagt at finansiere de 1,5 mia. kr., de nu er medforslagsstillere og medstøtter til at give til nedbringelse af ventelister, præcis som Venstre sagde før valgkampen, under valgkampen og efter valgkampen, og præcis som Socialdemokratiet afviste før valgkampen og under valgkampen og støtter efter valgkampen. Det kunne jeg godt tænke mig, for hvis jeg laver en hurtig sammenregning af Socialdemokratiets ændringsforslag fra i går, er der faktisk i forvejen en manko i ændringsforslagene. Mit spørgsmål til fru Pia Gjellerup går også ud på: Nu hørte vi i formiddags fru Grete Schødts afvise, at der var fritvalgsmodeller i Odense Kommune.
Jeg har i frokostpausen snakket med administrerende direktør i Ældre- og handicapforvaltningen i Odense, hr. Aage Juhl Nielsen, der kunne bekræfte, at selvfølgelig er der fritvalgsmodeller. Når der nu er en stor socialdemokratisk ledet kommune som f.eks. Odense, der har succes med det her, 16 pct. har benyttet sig af frit valg, og de er glade for det, de er meget tilfredse, hvorfor kan Socialdemokratiet herinde så ikke se andre løsninger end de kommunale, de offentlige? Hvorfor er man så bange for fritvalgsmodeller?
Henrik Vestergaard (V), 2002-03-20:
Jeg er glad for, at fru Pia Gjellerup bekræftede, at man havde tænkt sig at forværre situationen for de danske virksomheder.
Vi er her for at fejre en finanslov i dag
, og jeg kan forstå, at uden for på slotspladsen fejrer man også, at der er indført et skattestop for familier og for virksomheder, så når man nu er glad, og det er forår, kan man godt kigge lidt frem.
Regeringen har lagt sig fast på et skattestop i år og også til næste år, og vil fru Pia Gjellerup på Socialdemokratiets vegne bekræfte, at det også næste år er Socialdemokratiets målsætning at bakke op om et skattestop i de kommende finanslove, eller har man en anden målsætning?
Lars Barfoed (KF), 2002-03-20:
Jeg kan forstå fru Pia Gjellerup sådan, at man ganske vist vil finansiere en del af finansloven ved at tage penge fra erhvervslivet.
Men fru Pia Gjellerup siger også, at det skal ses i den sammenhæng, at man til gengæld vil bidrage med forskellige former for videnudvikling og erhvervsfremme osv., og på den måde hænger det hele sammen. Må jeg spørge: Er det et udtryk for, at Socialdemokratiet mener, at den socialdemokratiske folketingsgruppe bedre forstår at geninvestere overskuddet i erhvervslivet, end virksomhederne selv forstår at geninvestere deres overskud til gavn for væksten i dansk erhvervsliv?
Det må være tankegangen, når man ikke siger, at det er bedre, virksomhederne selv beholder pengene.
Så vidt jeg kan se af ændringsforslagene fra
Socialdemokratiet, tager man - hvis jeg skal være venlig over for Socialdemokratiet - ca. 2,2 mia. kr. fra erhvervslivets overskud i form af afgifter osv.
Men hvad er det egentlig for nogle midler, man giver erhvervslivet tilbage?
Hvor kan vi se det i Socialdemokratiets ændringsforslag, og hvor store er de midler?
Så vidt jeg kan se, er det stort set ingenting.
Er det ikke rigtigt, at hvis vi følger Socialdemokratiets ændringsforslag, skal erhvervslivet bidrage med i hvert fald over 2 mia. kr. til statskassen og får stort set ikke noget tilbage?
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Venstres ordfører har flere gange været inde på problemet med de grønne afgifter.
Enhedslisten er enig i, at det er et stort problem med de grønne afgifter, at de rammer socialt skævt, og derfor havde vi i det tidligere finanslovforslag fået gennemført en pulje til et forsøg med et socialt bundfradrag, så det kun var overforbrug af vand og el osv., der blev ramt, og ikke folks almindelige forbrug.
Men det forsøg har Venstre fjernet med det finanslovforslag, der ligger nu, så det er fuldstændig hul tale, når Venstre taler om, at man synes, det er et problem, at de grønne afgifter rammer socialt skævt.
Man har lige præcis fjernet muligheden for at gøre dem socialt retfærdige, så det kun var overforbruget, der blev ramt.
Så hvor er sammenhængen i Venstres politik på det område?
Ole Sohn (SF), 2002-03-20:
Jeg vil gerne fortsætte lidt, hvor jeg slap, selv om det er et stykke tid siden, men emnet er for så vidt det samme.
Det er spørgsmålet om Dansk Folkepartis holdning til de ældre, som jo er et af de store numre i forbindelse med finansloven.
Jeg fik ikke svar på, om Dansk Folkeparti synes, det er fornuftigt med hensyn til kommunernes ældrepolitik, at man afskaffer servicejobordningen, som er et redskab til at styrke den borgernære service over for ældre i kommunerne.
Det bliver sløjfet.
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet om de nedskæringer, der finder sted i den kommunale blokpulje, i kraft af at man skal aflevere 150 mio. kr. netto fra forbruget, idet man skal tilbageholde 650 mio. kr. for at få de 500 mio. kr.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har sat hælene i og sagt
, at på deres kerneområder, der skal der ikke være forringelser.
Det er jo der, det gode skulle sættes ind.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Dansk Folkeparti talte for, men stemte imod vores forslag om at give pengene fra satspuljen tilbage til pensionisterne, de arbejdsløse og de studerende.
Vi taler altså om, at Dansk Folkeparti har stemt nej til at give de grupper en ekstra check på mere end 3.000 kr. Man har stemt nej, men man talte for noget andet. Dansk Folkeparti taler imod, men stemmer for, at de fattigste pensionister mister 50.000 kr.
Desuden stemmer man også for, at der skal gives 2,2 mia. kr., set i lyset af de besparelser, til det private erhvervsliv.
Tidligere har vi sagt, at Dansk Folkeparti ikke er mere sociale, end finansministeren tillader.
Det må vi tage op til revision.
I går kunne finansministeren jo bekræfte, at Dansk Folkeparti har haft overordentlig stor indflydelse på denne her finanslov, og deraf kan jeg konkludere, at Dansk Folkeparti overhovedet ikke er sociale.