runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Jeg synes, det er noget ganske væsentligt, vi har fat i her, for den tidligere regering - og det kan jeg da oplyse den fungerende undervisningsminister om - havde jo en målsætning om, at omkring 95 pct. af alle unge skulle have en kompetencegivende uddannelse og hjælpes på vej.
Og vi kom jo et godt stykke fra den borgerlige regerings ca. 67 pct. op på de 83 pct.
Vi mente, at Den Fri Ungdomsuddannelse var et godt budskab og et godt redskab til at komme videre for en række unge, der ikke er så konforme, at de passer ind i det eksisterende uddannelsessystem.
Men det, jeg kunne spørge om, er: Hvad er det for målsætninger, denne regering har?
Har man bare overtaget den tidligere regerings, eller er målsætningerne, at alt det, der ikke er kompetencegivende, er pjat og pjank, og at tilbuddene skal forringes, at daghøjskoler, Den Fri Ungdomsuddannelse, vores produktionsskoler skal beskæres osv.?
Eller kunne ministeren redegøre lidt for: Hvad er målsætningerne med de her beskæringer, der rammer de kortest uddannede og de svageste grupper af unge?
Arne Toft (S), 2002-02-06:
Det har altid været sådan i Danmark, at flere tilbud til de unge mennesker gør, at de har noget at vælge imellem.
Da jeg tidligere var kommunalmand, oplevede vi jo, at man forberedte de unge mennesker, som havde haft det svært i folkeskolen, på produktionsskolerne.
Var de særlig svage og ikke havde mulighed for at komme ud og tage en uddannelse,
så kunne de komme på en daghøjskole eller få en ungdomsuddannelse.
Vil ministeren bekræfte, at det, man gør på den her måde, er at samle uddannelserne i færre enheder, og også derved simpelt hen forhindrer, at mindre kommuner er i stand til at tilbyde blot én mulighed for uddannelse.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-06:
Men når man nu begrænser de muligheder, man kan vælge imellem, så er friheden vel ikke så stor mere, kan man sige.
Den Fri Ungdomsuddannelse har jo nogle unge, som har brug for en anden måde at få kompetencer på og også brug for et andet rum at tilegne sig disse kompetencer i.
Og de unge ville vel have valgt de tilbud, der allerede er der nu, f.eks. produktionsskoler, hvis det var det, de kunne bruge.
Men der er altså en gruppe unge mennesker, som ikke har valgt de tilbud, der er, fordi de havde brug for en anden måde at tilegne sig kompetencer på.
Kan jeg spørge ministeren - og det kan jeg vel egentlig godt - om det er, fordi ministeren egentlig ikke bryder sig om den form for uddannelse, som Den Fri Ungdomsuddannelse repræsenterer?
Den er jo ikke direkte kompetencegivende.
Morten Homann (SF), 2002-02-06:
Jeg må fortolke det sådan, at videnskabsministeren måske opfatter det som en svipser, at hele uddannelsesområdet er blevet beskåret i regeringens forslag til finanslov, siden ministeren mener, at den aftale, der er indgået med Dansk Folkeparti, er bedre end regeringens eget forslag og er mere i overensstemmelse med regeringens politik end regeringens eget forslag til finanslov.
Så må jeg derefter spørge, om man skal fortolke det her og fortolke citatet i Jyllands-Posten således, at universiteterne netto vil få tilført flere penge i overslagsårene, og at man altså ikke skal tage hensyn til de tal, som fremgår af overslagsårene, men at der, når vi kommer frem til at fremlægge finansloven for 2003, vil være tale om en nettoforøgelse af universiteternes midler, for at man kan opfatte det som en styrkelse af kvaliteten?
Det vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-06:
Jeg vil godt have ministerens kommentar til uddannelsen som sådan.
Altså er det, fordi regeringen synes, at det her er simpelt hen en dårlig uddannelse, altså man kan ikke lide den, man kan ikke lide, at man har en uddannelse, hvor de unge selv sammen med deres vejleder strikker uddannelsen sammen på eget ansvar?
Det er i virkeligheden den mest krævende uddannelse, vi har, hvor de unge mennesker selv skal strikke deres uddannelse sammen, i stedet for at man sætter sig ind i en gymnasieklasse og begynder i 1.g og så kører 3 år frem.
Alting er planlagt på forhånd.
Her skal de unge selv vælge.
Altså jeg synes, det må være svært for en Venstremand at være imod, at de unge har sådan en mulighed.
Men er det uddannelsen som sådan, man simpelt hen ikke vil have?
Man vil ikke have, at de unge selv skal have den dér frihed.
Ifølge PLS-undersøgelsen var der jo også nogle, der bare ville vælge arbejde, beskæftigelsesprojekter eller ikke vidste, hvad de ville vælge.
Og hvis de vælger arbejde eller beskæftigelsesprojekter eller TAMU, som ministeren nævnte, jamen så er det jo ikke uddannelse.
Det giver jo ingen kompetence, ikke engang uformel kompetence.
Det, som jeg synes var så vigtigt ved denne uddannelse, var, at den bar en række unge mennesker på vej, den gav dem ansvaret for egen læring, som det hed så flot engang.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-06:
På det tidspunkt var frafaldet på ungdomsuddannelserne temmelig stort.
Vil ministeren bekræfte, at Den Fri Ungdomsuddannelse har ført til, at flere unge har fået en uddannelse?
Hvis nu ministeren svarer ja til det, vil det så ikke betyde, at færre unge får en uddannelse, hvis Den Fri Ungdomsuddannelse nedlægges igen?
Helge Sander (V), 2002-02-06:
Jeg tror, vi bliver nødt til at tage udgangspunkt i treeren.
Det, jeg har forsøgt også igen i dag at sige, er, at regeringsgrundlaget er det, vi arbejder ud fra, men det var altså ikke muligt på den korte tid, der var til frembringelsen af finansloven for 2002, at få alle de elementer ind i overslagsårene.
Virkeligheden, for så vidt angår 2002, bliver så det forlig, der blev indgået for 2 døgn siden.
Men det ændrer ikke ved, at vi i årene fremover følger regeringsgrundlaget og vil have de tre elementer, som vi nu har nævnt flere gange her i dag, til at indgå, således at vi har et bedre grundlag for at effektuere regeringsgrundlaget.
Det er klart, at det, der står der, er det, vi styrer efter, det er det, der er målet, men det var ganske enkelt umuligt i løbet af 2, eller for den sags skyld 3 måneder at få alle de ting sat i søen.
Det tror jeg at alle må erkende, også inden for uddannelsessektoren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Homann (SF), 2002-02-06:
Nu bliver jeg først for alvor forvirret.
Nu vil jeg godt bede videnskabsministeren bekræfte et af tre muligheder, som man kan se: Enten er regeringens politik det, som ligger som resultatet af finanslovaftalen, hvor man har taget de yderligere besparelser af bordet og »kun« har de besparelser, som var fremsat af den tidligere regering, eller også er det regeringens forslag til finanslov, som blev fremsat i sidste uge, der er udtryk for regeringens politik, altså i 2002, med besparelser på godt 1 mia. kr., eller også - som den tredje mulighed - er det regeringsgrundlagets tekst, som er regeringens politik, altså spørgsmålet om, hvorvidt man ligefrem vil styrke uddannelserne.
Så jeg kan se, at der er de tre muligheder, og jeg har nu hørt videnskabsministeren erklære sig enig i alle tre.
Så nu synes jeg, det er ved at være på tide, at man lægger sig fast på, om det er mulighed et, to eller tre, som er regeringens politik.
For ellers bliver jeg ved med at være forvirret.
Arne Toft (S), 2002-02-06:
Det, der får mig herop, er, at den fungerende undervisningsminister siger, at de svage kan søge andre uddannelser.
Er den fungerende undervisningsminister enig med mig i, at ved at lægge daghøjskolerne over i kommunalt regi vil man i alt fald lukke alle de daghøjskoler, som ligger i de mindre kommuner.
De har simpelt hen ikke råd til at finansiere det.
Og er den fungerende undervisningsminister enig med mig i, at man også - jeg kan ikke se det i denne finanslov, kun at der er skåret alle andre steder - har skåret i produktionsskolerne, således at der allerede er nedlagt mange produktionsskoler, og at i mange af de mindre kommuner, som har produktionsskoler, vil de også være i fare for at blive nedlagt?
Hvor har de svage så at gå hen?
Mener kirkeministeren, at kommuner med mange kirker og høj kirkeskat har muligheder for selv at nedbringe udgifterne og hermed også kirkeskatten?
Helge Sander (V), 2002-02-06:
Jeg vil gerne dele glæden med fru Margrethe Vestager.
Hvis vi skal holde os til det, der er spurgt om her, vil jeg gerne sige, at i forlængelse af, at de økonomiske forhold er afklaret og bragt på plads med den aftale, der er indgået forleden dag, er det jo stadig væk således, at vi har gjort os overvejelser om, hvordan og hvorledes vi skal - som der bliver spurgt om i spørgsmålet - sikre det faglige niveau, sikre kvaliteten. Derfor vil vi allerede her i foråret gå i gang med at lave en handlingsplan under overskriften: Bedre uddannelser.
Det er noget, vi skal bruge i forbindelse med, at vi skal prøve at sikre et bedre grundlag, når vi nu skal lave den endelige budgettering i de kommende år.
Derfor til spørgsmålet her: Jeg kan tilslutte mig glæden, og jeg vil sige, at det med kvaliteten vil vi forfølge, og det vil vi arbejde videre hen imod.
Og det vil ikke lade vente på sig, og jeg kan sige, at for visse dele
er vi allerede gået i gang, hvilket jeg også ved fru Margrethe Vestager er bekendt med, men andre dele kommer til at foregå i de kommende måneder her i foråret.
For så vidt angår den økonomiske del går jeg ud fra, at det henhører under det næste spørgsmål, hvis vi skal følge rækkefølgen.
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-06:
Skriftlig begrundelse
Regeringen lægger vægt på at holde valgløfter.
Alligevel vælger regeringen at spare 1 mia. kr. på området i 2002 og lægger i øvrigt op til, at der i alt skal spares ca. 6,4 mia. kr. de næste 4 år.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-06:
Man kunne læse i Børsen under overskriften »S vil lukke hjemmeservice«, at S mener, at tilskuddet skal afvikles, og også De Radikale har nye krav til finansloven.
Det er det, der kan læses i Børsen den 29. november ifølge det, jeg står med her.
Man kan også direkte citere
Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører på det her område for disse udtalelser, og jeg citerer: »Vi er ikke ude på at afvikle hele tilskuddet til hjemmeservice her i 2002, men jeg tror, vi skal starte på en afvikling næste år, for vi mener, det vil være vigtigt at varsle i god tid, at tilskuddet skal ned, så servicevirksomhederne og forbrugerne kan nå at indrette sig på nye tider og på, at tilskuddet måske helt falder bort i de kommende år.« Så kan jeg altså ikke tro andet, når jeg deltager i en fjernsynsudsendelse, at det her står til troende.
Det er Socialdemokratiets finansordfører
Men det kan jeg så forstå at det ikke gør.
Så vil jeg gerne høre, om Socialdemokratiet vil være med til at bevare den del af hjemmeservicen, der er fremlagt af regeringen i indeværende år.
Jan Petersen (S), 2002-02-06:
Jeg bemærkede i besvarelsen, at der var et hvis, »hvis« kommunerne har vanskeligt ved at skaffe hjemmehjælpere, bl.a. i citatet af hr. Ole Stavad.
Jeg er jo også bekendt med i forbindelse med den rapport, der er udgivet om hjemmeserviceordningen, at det nævnes af den tidligere erhvervsminister Ole Stavad, at ændres denne situation, så kan det ikke afvises, at de samfundsøkonomiske konsekvenser også vil nå til et andet resultat.
Men dette »hvis« og »hvis for fremtiden«
ændrer ikke på, at den måde, som økonomi- og erhvervsministeren udtalte sig på i forbindelse med regeringens forslag, nemlig at det var bedre end det, der var Socialdemokratiets og den tidligere regerings opfattelse, kunne få folk til at tro, at den tidligere regering og Socialdemokratiet ville afskaffe ordningen, hvad jo ikke er korrekt.
Det korrekte var, at der var afsat et beløb i finanslovforslaget til hjemmeserviceordningen uden de nedskæringer, som den her regering foreslår, og derfor kan jeg jo heller ikke på konkret forespørgsel - selv om det ikke er mig, der spørger - sige, at Socialdemokratiet vil medvirke til at gennemføre regeringens nedskæring på hjemmeserviceområdet.
Men jeg synes, økonomi- og erhvervsministeren skal bekræfte meget tydeligt, at det ikke var korrekt, at Socialdemokratiet i den form, det gav udtryk for i finanslovforslaget, ville skære på hjemmeserviceordningen, og at de besvarelser, som den tidligere minister er kommet med, i høj grad byggede på et »hvis« og en fremtidig situation.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-06:
Han sagde, at hvis vi kommer i den situation, hvor hjemmeserviceordningen er med til at forhindre kommunerne i at få tilstrækkeligt personale til at servicere vores gamle med rengøring og pleje, så ville han prioritere ældreomsorgen og dér, hvor ældre får en god behandling, højere end en hjemmeserviceordning.
For det andet fremgik det også af en artikel i Børsen
den 29. november 2001, at Socialdemokratiet ville lukke hjemmeserviceordningen
Det skulle ske gennem en afvikling af tilskuddet.
I artiklen er citeret en udtalelse af fru Pia Gjellerup, Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører.
Det, fru Pia Gjellerup udtalte, var, og jeg citerer: »Vi er ikke ude på at afvikle hele tilskuddet til hjemmeservice her i år 2002, men jeg tror, at vi skal starte på en afvikling til næste år, for vi mener, at det er vigtigt at varsle i god tid, at tilskuddet skal ned, så servicevirksomhederne og forbrugerne kan nå at indrette sig på nye tider og på, at tilskuddet måske helt falder bort i de kommende år.« På den baggrund må jeg konkludere, at det i hvert fald er tydeligt, at nogle personer i Socialdemokratiet offentligt har tilkendegivet, at de ønsker en afvikling af hjemmeserviceordningen.
Men hvis hr. Jan Petersen kan give tilsagn om, at den model, som regeringen nu har fremlagt, vil blive støttet af Socialdemokratiet, så vil jeg selvfølgelig være tilfreds med det.
Det er rigtigt, at vi indskrænker hjemmeserviceordningen, men fastholder, at ældre og også andre stadig væk har mulighed for at få tilskud til rengøring på det her område.
Jan Petersen (S), 2002-02-06:
Jeg så økonomi- og erhvervsministeren i Pengemagasinet i forbindelse med offentliggørelsen af finanslovforslaget, og det var specielt spørgsmålet om hjemmeservice, der var til debat. Ministeren havde en dårlig sag.
Det er jo en ordning, som har gavnet børnefamilier og ældre og har sørget for, at der blev mindre sort arbejde, og at mennesker, som ellers har svært ved at få arbejde, har fået arbejde.
Men med hensyn til det ministeren sagde i Pengemagasinet, så undrede jeg mig, for det var ikke nogen sandfærdig fremstilling, så vidt jeg kunne erindre, da jeg så udsendelsen, af bl.a. Socialdemokratiets position.
Med det udgangspunkt har jeg i spørgsmålet valgt at citere direkte, hvad ministeren sagde og beder herefter om at få forklaret, hvilket grundlag ministeren udtalte sig på.
På hvilket grundlag udtalte ministeren i Pengemagasinet tirsdag den 29. januar 2002 bl.a., at »på hjemmeserviceområdet, ved vi jo at Socialdemokratiet ønskede helt at afskaffe hjemmeserviceordningen. Dér har vi sagt i regeringen: Det vil vi ikke.
Vi skærer havearbejdet af, og så får vi en lidt lavere takst«, og kan ministeren bekræfte, at
SR-regeringens finanslovforslag for 2002 fra august 2001 ikke indeholdt besparelser på hjemmeserviceordningen?«
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-06:
Jeg kan sige, at det er Det Norske Veritas, der er et selvstændigt, uafhængigt firma, som nyder stor accept og tillid, der står for undersøgelserne en gang årligt.
Herudover fører Energistyrelsen jo også tilsyn.
Jeg har ikke haft grund til at tro, at det tilsyn, som vi har haft i en længere årrække på de danske olieboreplatforme, er dårligt, at det er for ringe, at det ikke virker efter hensigten.
Vi har tidligere haft en diskussion her i Folketinget
om, hvem der skulle foretage de her undersøgelser.
Det har været et bredt flertal i Folketinget, der har været enige i, at Energistyrelsen havde kompetencen.
Der er ingen, der har sat spørgsmålstegn ved, når man har en selvstændig enhed, der kigger på de her ting, at man blander tingene sammen.
Nu står vi med en sag her, hvor vi har fået
voldsom kritik fra nogle sikkerhedsrepræsentanter, og det tager vi selvfølgelig alvorligt.
Det er derfor, jeg i dag over for Folketinget har tilkendegivet, at vi straks har givet meddelelse til det uafhængige klassifikationsselskab Det Norske Veritas om at gå ind i en uvildig undersøgelse, se specifikt på kritikpunkterne.
Når vi har den rapport, vil jeg gerne sige til Hr. Svend Auken og fru Anne Grete Holmsgaard, at så ser vi på problemstillingen i Energiudvalget, når vi har de forhold på plads. Dernæst kan jeg ikke sige direkte på nuværende tidspunkt, hvor mange oplysninger Energistyrelsen har haft om det, fru Anne Grete Holmsgaard spørger om.
Det kan man få en skriftlig overbringelse af.
Det ved jeg ikke på nuværende tidspunkt.
Til hr. Svend Auken kan jeg sige: Jeg vil godt være med til at diskutere, om tingene er som de skal være.
Jeg vil ikke stå her og love det ene og det andet og det tredje i forholdet.
Lad os nu få den rapport på bordet og lad os se,
om der er kritikpunkter.
Så synes jeg, at vi skal tage diskussionen derfra, så vi ikke udtaler os på et alt, alt for løst grundlag i den her sag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aase D. Madsen (DF), 2002-02-06:
Jeg vil gerne høre, om det tilsyn, der bliver udøvet, ikke er det samme, hvad enten det er på Gormfeltet eller på alle de andre platforme.
Er det ikke nøjagtig det samme?
Og er der ikke et uvildigt firma, der én gang om året - jeg tror, det hedder Det Norske Veritas - skal foretage undersøgelser, både dykkerundersøgelser og alle andre former for undersøgelser af rør og alt, hvad der befinder på disse platforme?
Og er de målenormer, der ligger for disse undersøgelser, ikke certificerede
Er det ikke en slags uvildig undersøgelse, der bliver foretaget én gang om året?
Så vil jeg da også gerne spørge til Energistyrelsens rolle.
Er det således, at denne indrapporterer til det norske firma, der laver de uvildige undersøgelser på rørene?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-02-06:
Det, jeg ønskede, var ikke statistiske sammenligninger med andre områder, men derimod et svar på spørgsmålet: Hvad har Energistyrelsen rent faktisk gjort?
Jeg går ud fra, at Energistyrelsen har fået indrapporteret de her uheld, som det skal ske, så kan ministeren ikke venligst oplyse, hvad Energistyrelsen rent faktisk har foretaget sig som tilsynsmyndighed for at forebygge, som man skal ifølge arbejdsmiljølovgivningen, at der sker tilsvarende uheld igen.
Svend Auken (S), 2002-02-06:
Jeg vil gerne sige tak for svaret og også for tilsagnet om, at hvis der er grund til det, efter at undersøgelsen foreligger, så bliver der plads til en politisk drøftelse.
Det synes jeg er fint.
Et spørgsmål, som specifikt har været fremdraget, har været, at grunden til, at Energistyrelsen ikke har kunnet føre tilstrækkelig effektivt tilsyn, er, at det har været vanskeligt for sikkerhedsrepræsentanterne at komme frem med deres oplysninger direkte til Energitilsynet.
Burde man ikke - og det er mit spørgsmål til ministeren - lave regler, der gør, at deres, om man så må sige, anonymitet i forhold til virksomheden i forbindelse med deres henvendelse til Energistyrelsen er fuldstændig beskyttet, så der ikke kan iværksættes nogen form for repressalier over for dem, hvis de har kendskab til kritisable eller risikable forhold derude?
Vi har den slags regler, når det drejer sig om Arbejdstilsynet.
Bør man ikke sikre, at man i særlig grad har den beskyttelse af sikkerhedsrepræsentanterne i forhold til deres arbejdsgiver, når det drejer sig om sikkerhedsforhold?
Altså jeg tænker på rapportering til Energistyrelsen.
I dag er det jo gennem Sikkerhedsudvalgets referater osv., at det sker.
Burde man ikke sikre sikkerhedsrepræsentanterne bedre i fremtiden?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-06:
Nu er det sådan, at jeg faktisk har haft fuld tillid til, at den organisation, vi har på området, har fungeret tilfredsstillende.
Generelt, når man oplyser om ulykkestal på området, kan jeg sige, at Energistyrelsen over for mig har oplyst, at der på produktionsplatformene i den danske del af Nordsøen blev registreret 4,1 ulykke pr. mio. arbejdstimer i 2000, mens der på land i 2000 ifølge Arbejdstilsynets statistisk blev registreret 23 ulykker pr. mio. arbejdstimer i jern- og metalvareindustrien, 12 ulykker pr. mio. arbejdstimer i den kemiske industri, og de to brancher er vel det, der kommer nærmest på offshore-virksomhederne.
Og det er tal, der er omregnet fra antal pr. tusind ansatte, idet der er regnet 1.600 timer pr. ansat pr. år.
Så alt i alt vil jeg sige, at jeg selvfølgelig har tillid til, at jeg som minister bliver orienteret, hvis man ikke mener, at det tilsyn, som et bredt flertal i Folketinget hele tiden har været enige om, er det rigtige; det har noget at gøre med kompetence på området.
At tilsynet i dag ligger i Energistyrelsen er en gammel beslutning, som Folketingets partier var enige i.
Så derfor kan jeg sige til fru Holmsgaard, at jeg har fuld tiltro til det tilsyn, vi har.
Nu afventer vi den her rapport, som jeg selvfølgelig vil give hele Energiudvalget mulighed for at studere.
Og så er jeg selvfølgelig klar til at diskutere med Energiudvalgets parter, om tingene er, som de skulle være, om det skal gøres på en anden måde.
Jeg mener faktisk, vi har folk med en stor kompetence på det her område, der har indsigt i området.
Jan Petersen (S), 2002-02-06:
Ja, og mere end det.
Men jeg vil godt have, at økonomi- og erhvervsministeren én gang for alle slår fast, at han udtaler sig mod bedre vidende i forhold til det finanslovforslag, der var fremsat i august, og hvori der indgik et beløb, der var fuldstændig uændret i forhold til en uændret hjemmeserviceordning.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-02-06:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han ikke selv er alarmeret over at kunne læse i dagspressen, at der har været otte eksplosionsagtige ulykker inden for det seneste år og 34 tæt på-ulykker.
Jeg vil sige, at hvis jeg havde ansvaret for det her, så ville jeg ikke sidde her i salen, så ville jeg allerede have sat alle i gang med at sørge for at få forebygget, at der kan ske noget tilsvarende fremover.
Så jeg vil gerne spørge: Hvad har ministeren gjort for at få Energitilsynet til at tage affære, straks det her blev oplyst?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-06:
Jeg kan sige, at efter hvad jeg har fået oplyst fra pressen, har man fra firmaets side, Mærsk Olie og Gas, afholdt positive møder på land for at få denne sag til at køre igen. Jeg forstår, at det har været fremme, også i dagspressen - og det er i hvert fald min fornemmelse - at det måske er samarbejdsproblemer, der er årsag til det, der er sket.
Men det er klart, at jeg ser gerne, at sikkerhedsrepræsentanterne og Mærsk Olie og Gas får et fornuftigt samarbejde igen, og såfremt det ikke skulle ske, vil ministeren kigge på sagen.
Men så længe parterne selv får denne sag håndteret, vil jeg ikke gribe ind.
Svend Auken (S), 2002-02-06:
Jeg er meget tilfreds med ministerens svar.
Vi har stor glæde af olie- og gasudvindingen i Nordsøen, og de, der har koncessionen, har jo i særlig grad glæde af det.
Men én ting er en klar forudsætning, og det er, at den menneskelige sikkerhed altid må gå forud for indtjeningen, og derfor er det selvfølgelig meget alvorligt, når samtlige sikkerhedsrepræsentanter nedlægger deres arbejde og siger, at forholdene ikke er tilfredsstillende, at man ikke har undersøgt eksempelvis olierørledninger osv. for tæring, og at der er nærliggende risiko for gentagelse af den ulykkelige ulykke, der skete sidste år i maj.
Derfor er jeg glad for, at der nu kommer en uvildig undersøgelse.
Men jeg ville gerne spørge ministeren, om han er indstillet på ud over undersøgelsen af Gormfeltet omgående at tage kontakt med sikkerhedsrepræsentanterne og deres faglige organisationer med henblik på, at man kan få genetableret samarbejdet omkring sikkerheden derude.
Det er jo en forudsætning for virksomheden, at der er en sikkerhedsorganisation, og for en sikkerhedsorganisation er det jo vigtigt, at sikkerhedsrepræsentanterne er med.
Vil man tage et sådant møde?