Tove Bjerre Mortensen (V), 2000-04-14:
Finanslovaftalen blev som bekendt et kludetæppe, og dette lovforslag omfatter den del af finanslovforliget, som Venstre ikke er med i.
Ikke desto mindre hilser vi intentionerne bag lovforslaget velkommen.
I Venstre mener vi, at lige muligheder er en menneskeret, og med nye teknologiske hjælpemidler er mulighederne for at kompensere for funktionsnedsættelse forbedret væsentligt.
Venstre støtter, at der skabes incitamenter, så studerende med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse får mulighed for at gennemføre en videregående uddannelse på fuldstændig lige fod med andre studerende.
Forslaget lægger op til at styrke selvværdet og menneskeværdet hos personer med funktionsnedsættelse, og det er et klart opgør med den passive opbevaringstanke, som Venstre har bekæmpet i årevis.
Personer med funktionsnedsættelse er afhængige af den kompetence, som formel uddannelse giver, ellers risikerer disse grupper at komme sidst i køen, når de skal ud på arbejdsmarkedet.
Derfor er vi betænkelige ved, at det dobbeltoptag, som lå i § 63 i lov om aktiv socialpolitik, er udgået, og vi ser gerne dette drøftet i udvalget.
Først og fremmest er vi betænkelige ved, at forslaget atter er et led i regeringens centraliseringsbestræbelser.
Jeg citerer fra bemærkningerne
Dermed lægger lovforslaget op til, at afgørelser overgår fra kommune til stat, så det er ministeren og styrelsen, som fremover skal træffe afgørelsen.
Undervisningsministeren får også hjemmel til at begrænse støtten inden for den udmeldte ramme.
Det kan måske give problemer, f.eks. nævner DSI, De Samvirkende Invalideorganisationer, og DCH, Det Centrale Handicapråd, i deres høringssvar, at de ikke kan acceptere begrænsningerne i § 3, stk. 2, og de henviser til FN's handicapregler om at iværksætte tilstrækkelige foranstaltninger.
Det bør undersøges nærmere, om der er problemer med at leve op til FN's regler. Desuden er der en række spørgsmål, som vi håber ministeren vil kunne afklare under udvalgsbehandlingen. Hvorfor er åben uddannelse og ph.d. ikke med i lovforslaget?
Kan man få støtte til de uddannelser efter den gamle lov og § 63 i lov om aktiv socialpolitik?
Hvad angår selve finansieringen, nævner forslaget, at der afsættes 40 mio. kr. om året.
til dette tal?
Hvor meget har man før brugt på området, og ligger der en opgørelse til grund for de 40 mio. kr.?
I år 2001 forventes det at 2.300 personer skal kunne modtage støtte, og hvad sker der, hvis ligeberettigede ansøgere overstiger det afsatte beløb?
Hvad er så udvælgelseskriteriet?
Vil ministeren være nødt til at overtræde
FN's handicapregler, som jeg før omtalte?
Rektorforeningen påpeger i sit høringssvar, at der ikke er kompenseret for den ekstra ressourceanvendelse, som administrationen af ordningen pålægger uddannelsesinstitutionerne inden for bevillingsrammen.
Styrelsens administration af selve ordningen mener DSI er tung og dyr, og andre kalder den utrolig bureaukratisk.
Derfor skal administrationen af specialpædagogisk støtte gøres mindre bureaukratisk, også for at sikre, at støtten er bevilget inden studiets start.
Trods de gode intentioner mener vi i Venstre, at der er mange ubesvarede spørgsmål og mange uklarheder i lovforslaget, som vi ønsker belyst under udvalgsarbejdet, før Venstre tager endelig stilling til det.