runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Skau Björnsson (S), 2005-03-03:
Der er grumme kendsgerninger, som er dokumenteret om tobaksrygningen også i Danmark.
Vi ved, at tobaksrygning er det, der har størst negativ indflydelse på danskernes sundhed, og den har haft det de seneste 30 år.
Vi ved, at godt 13.000 danskere hvert eneste år dør af rygerelaterede sygdomme.
Vi ved også, at passiv rygning hvert år medfører op mod 750 dødsfald.
Vi ved, at fem til ti ansatte dør i hotel- og restaurationsbranchen hvert år som følge af passiv rygning, og vi ved, at også 80 ansatte i den branche bliver syge på grund af passiv rygning.
Tallene understreger altså bl.a., at vores sundhed ikke kun er en konsekvens af den livsstil og de vaner, vi selv har, men at vores sundhed i lige så høj grad er et resultat af det samfund, vi er en del af, det samfund, vi lever i.
Et godt arbejdsmiljø, gode fødevarer, ordentlige boliger, sikker trafik og ren natur er alt sammen med til at sikre os et sundt liv, og derfor er det heller ikke kun vores eget ansvar, men i lige så høj grad vores alle sammens ansvar, at vi kan få en sund tilværelse.
Passiv rygning er et meget godt eksempel på det.
Vi skal ikke bestemme, om folk skal ryge eller ej, men af hensyn til hinanden og hinandens helbred kan det være nødvendigt at lave regler for, hvor man må ryge, og det gør lovforslaget her ikke noget ved.
Forslaget om, at restauranter skal skilte med, om de har et røgfrit miljø, kan være meget godt for gæsterne, men det hjælper ikke de medarbejdere, som dagligt udsættes for røg.
Socialdemokraterne kan ikke acceptere, at folk bliver syge og måske dør, fordi de passer deres arbejde, og derfor skal rygning på arbejdspladsen betragtes som et arbejdsmiljøproblem, og på sigt bør der indføres et rygeforbud på alle arbejdspladser.
Det kan sagtens kombineres med specielle lokaler til de røgtrængende, så rygernes frihed til at bestemme over eget liv og helbred ikke krænkes.
Det bliver ikke let.
Men arbejdet med at gøre noget målrettet skal i gang nu, og derfor vil vi opfordre regeringen til at sætte turbo på arbejdet med at hjælpe rygere til at stoppe rygningen og få stoppet rygningen i offentlige rum og på arbejdspladserne, så vi kan få gang i holdningsændringen og få Danmark gjort tilgængeligt for alle, både rygere og ikkerygere.
Vi håber, at den høring, som planlægges om sagen nu her i foråret, vil sætte skub i regeringen.
Vi støtter lovforslaget.
Vi støtter dette meget lille skridt i den rigtige retning, men som jeg også har sagt, skal vi gå meget længere og i hurtigere takt, end forslaget her gør.
Arne Toft (S), 2005-03-03:
Det er rigtigt, som hr. Leif Mikkelsen siger, at det er en genfremsættelse af et tidligere lovforslag.
Vi kan støtte det i Socialdemokratiet, dog vil jeg sige, at det ikke er et sundhedstegn, at man er nødt til at forhøje tilskud til særlig vanskeligt stillede kommuner.
Jeg håber også, som hr. Leif Mikkelsen sagde, at når vi får den nye kommunalreform i 2007, så får vi også en ny udligningsreform.
Jeg vil sige, at de 161 mio. kr. i særtilskud, som også blev givet til særlig vanskeligt stillede kommuner efter henvendelse fra Indenrigsministeriet, opfatter vi som særtilskud til politiske formål.
Vi synes ikke, der rimeligt, at man ringer ud til kommuner, der har tilkendegivet, at de ønsker at sætte skatten op, og så giver dem pengene, således at man kan bevare skattestoppet.
Det er ikke det, pengene er beregnet til.
Men vi støtter forslaget.
Poul Nødgaard (DF), 2005-03-03:
Det kan jo nok ikke være overraskende for nogen, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag, som er en genfremsættelse, bl.a. ud fra, at det var Dansk Folkeparti, der bar aftalen mellem regeringen, KL og Amtsrådsforeningen igennem Finansudvalget.
Det er jo stort set ene udmøntninger, der finder sted her på grund af den aftale, der er indgået mellem disse kommunale organisationer.
Vi glæder os naturligvis i vort parti over, at der gives øgede midler til vanskeligt stillede kommuner.
Om det tal på 75 mio. kr. er rigtigt, skal jeg ikke kunne udtale mig om, men det må der nok være nogle der er klogere på, end jeg er.
Det, der specielt glæder os, er, at nu bliver de forbedringer i ældreplejen, der blev givet for nogle år siden i de årlige finanslove, altså indopereret i bloktilskudsordningen.
Skulle jeg endelig hælde lidt malurt i bægeret – og det skal man jo en gang imellem, ikke sandt, det skal ikke være fryd og gammen alt sammen – så er det, at der jo desværre er mange kommuner, der nu overfristes, når det, de får til ældreplejen, lægges ind i bloktilskuddet, til, at det måske ikke lige præcis ender dér, men bliver brugt til så mange andre ting.
Jeg kunne godt ønske mig, at der blev set lidt nøjere på, at de penge, man giver til ganske bestemte formål, også bliver brugt til de formål.
Det har mange kommuner gjort, men jeg vil være ærlig at indrømme, at der bestemt også er nogle, der bare lader pengene gå ned i et eller andet om ikke i et sort hul så noget i den retning.
De såkaldte § 22-kommuner, vi kender dem alle sammen, nemlig Læsø, Samsø og Ærø, bliver også hjulpet gennem det her lovforslag.
Alt i alt har vi kun godt at sige om lovforslaget, som vi vil støtte til en hurtig vedtagelse her i Folketinget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-03:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte forslaget.
Lovforslaget er et led i udmøntningen af regeringens aftale med de kommunale parter om økonomien i 2005.
Forslaget medfører en styrkelse af svage områder som økommuner og de særlig vanskeligt stillede kommuner.
Vi er netop blevet færdige med det nye kommunale landkort, og det vil ikke være rigtigt og heller ikke give nogen mening på nuværende tidspunkt at lave en egentlig udligningsreform.
Det skal vi vente med, således at det bliver gjort på baggrund af de nye kommuner.
Tilskuddet forhøjes med 75 mio. kr. til 180 mio. kr. til dækning af høje omkostninger på det kommunale område.
Meningen er i en overgangsperiode at kompensere kommuner, der har særlig høje omkostninger.
Forhøjelserne giver således mulighed for at tilgodese visse kommuner og er en forstærket indsats over for vanskeligt stillede kommuner.
Ole Glahn (RV), 2005-03-03:
Det Radikale Venstre er enig i, at de kommuner, der kan dokumentere særlig store udgiftsstigninger på socialområdet, skal kompenseres.
De særlig vanskeligt stillede kommuner har det jo økonomisk svært nok, og derfor er det, som hr. Arne Toft sagde, vigtigt, at vi får den udligningsreform.
Vi kan også støtte, at der er givet særlige tilskud til økommunerne Læsø, Samsø og Ærø, og også, at der er givet til Bornholms Kommune.
da lovforslaget også indeholder et ekstra generelt løft til ældreplejen, som Det Radikale Venstre ikke har stemt for i forbindelse med finansloven for 2005, og da vi skal forholde os til hele lovforslaget, må vi formentlig undlade at stemme for forslaget.
I øvrigt kan jeg gøre opmærksom på, som hr. Arne Toft var inde på, at vi også i forbindelse med udvalgsbehandlingen vil forholde os til den måde, fordelingen af midlerne til særlig vanskeligt stillede kommuner er blevet administreret på.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-03:
Lovforslaget er jo ikke ligefrem sådan de store ændringer, så man kan jo ikke ligefrem sige, at der er tale om nogen revolution i det, der er fremsat her.
På den anden side har SF jo hverken lod eller del i forliget for 2005.
Vi har derfor heller ikke noget ansvar for forligets følgevirkninger, så SF vil undlade at stemme i forbindelse med lovforslagets endelige vedtagelse.
Line Barfod (EL), 2005-03-03:
Enhedslisten er fortsat imod forslaget, ligesom vi var før valget, og vi mener, det er et problem, at man laver så stor en pulje til skønsmæssig fordeling.
Det skyldes jo, at man ikke har gennemført den udligningsreform, man har lovet kommunerne flere gange, og vi synes, det er højst uansvarligt over for kommunerne, at man ikke sørger for at få gennemført udligningsreformen, og især at man nu også gennemfører hele kommunalreformen, uden at vi kender økonomien i kommunerne.
Så vi vil fortsætte med at kæmpe for, at vi får en bedre og mere gennemskuelig økonomi i kommunerne, og vi kan derfor ikke støtte det her forslag.
Poul Nødgaard (DF), 2005-03-03:
Jeg har sådan set et spørgsmål til fru Line Barfod.
Når man har så få mandater, som Enhedslisten har, er det ikke sikkert, at man kan følge alt, hvad der foregår herinde, men jeg går da ud fra, at fru Barfod ikke er uvidende om, at den udligningsreform, som man kritiserer ikke er kommet, i realiteten først kan komme, når vi kender det kommende danmarkskort.
Det er vi ved så småt at kende nu, ikke helt, men næsten.
Når det er klarlagt, præcis hvordan kommunerne bliver sammenlagt, så kan man begynde at flytte pengene mellem kommunerne, og til den tid skal vi nok leve op til det ansvar, vi, der har været med i kommunalreformen, har påtaget os.
Det kan jeg forsikre fru Barfod om.
Line Barfod (EL), 2005-03-03:
Jeg er fuldstændig klar over den tidsplan, der er lagt af regeringen og Dansk Folkeparti, hvor man først vil have, at vi skal sidde og forhandle om, hvordan alting skal foregå ude i kommunerne, uden at vi overhovedet ved, hvilken økonomi der er i kommunerne, og bagefter vil man så gennemføre udligningsreformen.
Jeg mener, det ville være mere ansvarligt at starte med at få fastlagt principperne for, hvordan udligningen skal foregå.
Selvfølgelig kan der så være nogle justeringer i forhold til den geografi, som ligger på plads nu – så vidt jeg har forstået, er aftalen kommet på plads – men at skulle lave så store ændringer, som man gør med kommunalreformen, og i den grad flytte rundt på alle opgaver, uden at vi aner, hvordan økonomien bliver i kommunerne, mener jeg er dybt uansvarligt.
Tom Behnke (KF), 2005-03-03:
Nogle gange kan man godt blive overrasket over, at ting ikke allerede står i loven.
Der er ingen tvivl om, at det meget sjældent sker, at justitsministeren giver pålæg til anklagemyndigheden i straffesager.
Jeg havde faktisk den opfattelse, at i de ganske få tilfælde, hvor det skete, var det helt naturligt, at ministeren gjorde det skriftligt, og at der selvfølgelig også var en begrundelse med det pågældende pålæg, således at man kunne se hvorfor.
Jeg troede egentlig, at det allerede stod i den danske lovgivning.
Jeg synes, at det ville have været en god ting, hvis det havde gjort det.
Derfor synes jeg også, det er en god ting, at det nu kommer til at stå der.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-03:
Det har igennem lang tid inden for den strafferetslige proces været et bærende element, at der i rettens afvikling ikke blot skal ske retfærdighed, men at retfærdigheden også skal være synlig.
Der må ikke træffes afgørelser, som nok på den ene side er korrekte og retfærdige, men som på den anden side ikke kan gennemskues, eller som på grund af manglende belysning kan forekomme uretfærdige.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti glade for den ændring af retsplejeloven, som justitsministeren her lægger op til.
I Danmark sikrer grundloven magtens tredeling, og derfor er det sjældent, at vi ser en sammenblanding af de tre magtinstanser.
Lovgivere og regering skal som udgangspunkt ikke blande sig i domstolenes virke, ligesom domstolene ikke skal blande sig i Folketingets og regeringens virke, så længe disse handler inden for lovens rammer.
Ifølge retsplejeloven henhører anklagemyndigheden således under regeringens udøvende magt, nærmere bestemt hos justitsministeren, der i konkrete sager altså kan give anklagemyndigheden pålæg om at begynde, fortsætte, undlade eller standse en retsforfølgning med hjemmel i retsplejelovens § 98, stk. 2.
De fleste borgere har nok en forventning om, at politikerne i regeringen og her på Christiansborg ikke blander sig synderlig meget i, hvilke sager der rejses eller ikke rejses ved domstolene.
Det hører også til sjældenhederne, at justitsministeren direkte intervenerer i straffesager på denne måde.
Men selv om det er sjældent, så sker det, og derfor er det vigtigt at sikre gennemskueligheden.
Det er ikke, fordi vi er tvivl om, at justitsministeren træffer gode afgørelser, men fordi retfærdigheden ikke bare skal ske, men også skal ske på en synlig måde.
Dette princip, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har sammenfattet i sætningen, justice must not only be done, but must also seem to be done, kræver derfor, at der foretages en ændring af proceduren i retsplejelovens regler om justitsministerens pålæg til anklagemyndigheden, og det er præcis, hvad dette forslag omhandler.
I dag findes der ingen formkrav, ingen krav om skriftlighed, ingen krav om begrundelse eller lignende til justitsministeren.
Det er næppe i overensstemmelse med det nævnte retsprincip fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Derfor er det godt, at det her forslag indfører skriftlighed samt krav om begrundelse og underretning af Folketingets formand.
Ikke nok med at borgerne således får direkte adgang til at se, hvilke beslutninger ministeren træffer på det her område, men vi i Folketinget får også direkte adgang til at holde et vågent øje med, at de afgørelser, der udgår fra Justitsministeriet, også er korrekte, ligesom den tiltalte i straffesagerne vil få langt større klarhed over sin sag, eventuelt igennem mulighed for at søge aktindsigt osv.
Det sidste, der bør nævnes i denne her sag, er, at der naturligvis kan forekomme straffesager, hvis oplysninger er af en sådan karakter, at de i en nærmere afgrænset periode ikke vil tåle offentlighedens opmærksomhed.
Alt i alt er det et positivt lovforslag, og Dansk Folkeparti kan støtte det.
Per Clausen (EL), 2005-03-03:
Jeg vil godt spørge hr. Naser Khader, om det sådan er et generelt radikalt synspunkt, at når ting én gang er opfundet, så er det eneste, vi kan gøre ved det, at regulere dem.
Jeg tror, det ville få store konsekvenser for dele af den danske lovgivning, hvis det blev et generelt princip.
Naser Khader (RV), 2005-03-03:
Nej, det er ikke et generelt princip.
Det er sådan, at forskerne laver en teknik, og så må vi politikere tage stilling til, om den skal forbydes, eller om den skal reguleres.
Det er noget, vi selv bestemmer.
Per Clausen (EL), 2005-03-03:
Det er jeg meget enig i, og så er det argument for at støtte det her forslag jo væk.
Det andet, jeg godt ville spørge til, er den der med den meget sikre, kontrollerbare regulering af det her.
Nu er det jo sådan, at man selvfølgelig kan have tillid til det råd, der bliver nedsat.
Og hvis rådene derfra er gode, ordentlige og restriktive, så kan det her godt fungere, men der kunne jo være andre interesser, der gjorde sig gældende.
Når man nu har åbnet op for, at man kan bruge det til grundforskning og til undervisning, hvordan vil hr. Naser Khader så definere, om grundforskning fører til et resultat, der er så godt og vigtigt, at det er rigtigt at åbne op for kloning af dyr i den sammenhæng?
Det er jo sådan, at med den meste grundforskning er resultaterne ganske ukendte, før man er færdig, og derfor ville en konsekvenslinje være, at man altid sagde nej.
Men det er næppe formålet med direkte at skrive i lovforslaget, at man også skal kunne bruge det i forbindelse med grundforskning.
Naser Khader (RV), 2005-03-03:
Vi har tillid til, at det råd, der bliver nedsat, er kompetent.
Og i øvrigt sagde jeg også under min ordførertale, at vi bliver nødt til under udvalgsarbejdet at få præciseret og indsnævret begrundelsen eller anvendelsesområdet.
Det er noget, vi skal arbejde videre med under udvalgsarbejdet.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-03:
Der er flere af de tidligere ordførere, der har redegjort for, i hvilket omfang lovforslaget dækker de forskellige områder, hvor meget det kan benyttes, og hvor det ikke kan benyttes, så det skal jeg ikke bruge Folketingets tid på at gentage.
I SF frygter vi, at lovforslaget åbner en ladeport for kloning og gensplejsning af dyr til næsten alt andet end de rigtige landbrugsproduktioner.
Umiddelbart ser det ud, som om næsten alt uden problemer kan klemmes ind under det meget brede formål, der er udtrykt her.
Og når man ved, at kun omkring halvdelen af de somatisk klonede museembryoner overlever mere end de første 5 uger, og at der kun er omkring 8 pct., der fødes, så viser det med al ønskelig tydelighed, at genetiske fejl og lidelser er meget omfattende.
SF frygter, at lovforslaget vil åbne en ladeport for, at næsten alle, der har mulighed for det, kan give sig til at lave såkaldte sjove dyr.
Det kan derfor kun handle om specifikke velbeskrevne sygdomme, hvor der ikke er udsigt til gode alternative behandlingsformer, og det skal grundigt undersøges, inden kloningen og genmodificeringen tillades.
SF kan således ikke støtte det foreliggende forslag i den form, det har her.
Per Clausen (EL), 2005-03-03:
Nu er jeg sådan set nok enig med justitsministeren i, at det her lovforslag næppe i sig selv skaber dårligere vilkår eller dårligere forhold på det område.
Vi så gerne, at man skærpede forholdene.
Det er jo sådan, at vi principielt er imod kloning af dyr, men det vil jo ikke forhindre os i at indgå konstruktivt i en diskussion af, hvordan man kunne skærpe lovgivningen, sådan at man reducerede mulighederne for, at vi her gik galt.
Og jeg vil bare sige, at jeg sådan set ikke har nogen særlig mistillid til det tilsyn, der nedsættes, men jeg synes bare, at de rammer, man arbejder under, er for dårlige og for upræcise.
Så jeg vil spørge justitsministeren, om det stadig er muligt at komme i en dialog om, hvorvidt man kunne tage udgangspunkt i den afgrænsning af formålet, som lå i mindretalsudtalelsen fra det udvalg, som var nedsat til at arbejde med det her, som jo har en meget mere specifik og præcis beskrivelse af, i hvilke tilfælde man kan anvende kloning af dyr.
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg mener det alvorligt, når jeg siger, jeg vil gøre meget for, at der står et bredt flertal bag lovforslaget ved tredje behandling, og derfor indgår jeg også gerne i en mere kvalitativ diskussion om, hvorvidt den afgrænsning, som lovforslaget har, er hensigtsmæssig.
Det, man så bare skal gøre sig klart, er, hvad det er, man så synes ikke skal være med i lovforslaget.
Der har vi i regeringen været mange øvelser igennem og er endt, synes jeg, med en meget lille nettoliste.
Er det sundhed, man skal pille ud, eller er det miljø, eller er det hensynet til dyrevelfærd?
Hvor er det lige, man synes at her er det ikke et væsentligt formål?
Det angår miljøet, det angår hensynet til fremstilling og avl af dyr og folkesundheden, og ikke mindst i forhold til de mennesker, der har en meget alvorlig sygdom, og som i dag lever et meget, meget, meget vanskeligt liv, og som man kan hjælpe bl.a. med den her nye teknik, vil jeg i hvert fald være meget ked af at skulle afskære mig fra, at vi bruger den nye teknik til at give dem større livskvalitet.
Men det må vi jo tage en diskussion af under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil bare sige, vi har gjort os meget nøje overvejelser om denne liste, men jeg lytter til, hvad udvalget siger, og de argumenter, man måtte komme med.
Per Clausen (EL), 2005-03-03:
Det er jeg selvfølgelig glad for, for det giver jo os mulighed for at fortsætte arbejdet med det her vigtige spørgsmål, også selv om det har været oppe i Folketingssalen før.
Jeg vil bare sige, at vores udgangspunkt er meget præcis det samme, som når vi snakker om genmodificerede stoffer, nemlig at vi er åbne over for at anvende det i forhold til medicin.
Man kan jo komme i en situation, hvor to sæt etiske overvejelser støder sammen, og så må man jo foretage en afvejning.
Det er jeg enig med justitsministeren i.
Der er et stykke vej mellem det, justitsministeren siger nu, og det, der er vores udgangspunkt.
Så må vi jo prøve at se, hvor langt vi kan komme, men jeg er glad for, at der er en positiv holdning til at indgå i en dialog om det her.
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Så vil jeg da bare tilkendegive, at det er jeg glad for.
Jeg synes, det er vigtigt, at samarbejdet i Folketinget er ekstra godt, når det handler om etiske spørgsmål, for vi taler jo sådan set om lovreguleringen af fremtiden og fremtidens generationers dagligdag.
Så det er meget vigtigt.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-03:
Når ministeren udlægger min ordførertale sådan, at SF siger totalt nej til forslaget, kan det jo skyldes to forhold.
Enten er det, fordi ministeren ikke sådan rigtig har hørt efter, hvad det var, jeg sagde, eller også kan det være, fordi det kniber for ministeren at forstå min vestjyske dialekt.
Jeg skal ikke gå ind i, hvad der er grunden, men egentlig kun rette det derhen, at min ordførertale klart gav udtryk for, at vi vil have lov til at lave nogle klare afvejninger af de menneskelige lidelser, som man eventuelt kan afhjælpe ved at anvende kloning m.v., i forhold til, hvad det er for lidelser, dyrene får i den sammenhæng.
Jeg sagde sådan set også, at det skulle beskrives meget specifikt, og at det skulle være områder, hvor det var meget svært at finde alternative behandlingsformer.
Kun det her for lige at præcisere, at ministerens udlægning af vores ordførertale ikke var helt korrekt.
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Jeg takker da hr. Kristen Touborg for præciseringen af SF's holdning.
Jeg vil da godt indlede med at sige, at det bestemt ikke er hr. Kristen Touborgs dialekt, der er noget i vejen med.
Der er ingen, der har en mere charmerende dialekt end hr. Kristen Touborg, og jeg forstår hvert et ord, hr. Kristen Touborg siger.
Jeg tror nok nærmere, det var SF's udlægning af lovforslaget, der måske gjorde mig lidt skuffet: det her med at åbne en ladeport.
Selv om hr. Kristen Touborg jo har meget mere forstand på ladeporte, end jeg har, så er der altså ikke tale om nogen ladeport her.
Det er en præcisering og lovregulering af de regler, der allerede i meget vidt omfang gælder i dag, men altså også en præcisering af en restriktiv praksis.
Det, som hr. Kristen Touborg i hvert fald nu meget, meget klart præciserer, medvirker jeg meget gerne til, og så tror jeg faktisk, at der er en mulighed for, at SF og regeringen finder hinanden i den her sag, og det er jo præcis det, der er regeringens intentioner.
Det er, at den afvejning mellem de positive hensyn og de negative følger skal foretages i hvert enkelt tilfælde, og de lidelser, dyret udsættes for, skal veje meget tungt i forhold til det positive, en tilladelse kunne medføre.
Så det er helt afgørende, og det må vi så arbejde videre med at få præciseret under udvalgsbehandlingen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-03-03:
Det første element i forslaget vedrører jo den strafferetlige forældelse, og som sidst er vi enige i de ændringer, der sker.
Vi opfatter det som en forenkling og også som en skærpelse.
Det er vi enige i.
Det andet element, spørgsmålet om falske afsonere, er måske mere spektakulært.
Der har jo som bekendt været nogle historier i pressen om, at man har betalt sig fra at komme i fængsel ved at betale en anden.
Vi er fuldkommen enige i ministerens forslag om, at vi forsøger at dæmme op for det ved at sætte strafferammen i vejret.
Vi støtter altså lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2005-03-03:
Jeg vil prøve at gøre det lige så kort.
Det er jo rigtigt, at det allerede har været til første behandling.
Vi støtter i Socialdemokratiet de to dele, der er i lovforslaget.
Den første del har jo sit udgangspunkt i det såkaldte Brydensholtudvalg, som jo har færdiggjort deres arbejde om data- og økonomisk kriminalitet, og vi støtter de ændringer, der på baggrund heraf er lagt op til i lovforslaget.
Når det vedrører spørgsmålet om fupfanger, som de også populært er kaldt, støtter vi også de strafskærpelser, der her er lagt op til.
Det kriminelle miljø er jo barsk, og det skal ikke være sådan, at der er stærke grupper i det kriminelle miljø, som udnytter svage grupper i det kriminelle miljø til så at sige at tage over, når de skal ind og afsone deres straf.
Derfor støtter vi det her.
Men det er også klart, at vi jo stadig lægger vægt på de løfter, som justitsministeren har givet i et samråd i Retsudvalget, og vi håber selvfølgelig, at der nu er kommet styr på denne her del af det kaos, som også hersker i kriminalforsorgen.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.