Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-05-09:
Regeringen nedsatte i efteråret 2003 Velfærdskommissionen, og der var to mål med det, dels at den skulle fremlægge et gennemarbejdet grundlag for at træffe beslutning om reformer, som skal ruste velfærdssamfundet til fremtiden, dels at kommissionen gennem sit arbejde skulle fremme den offentlige debat.
Jeg synes, man må sige, at Velfærdskommissionens arbejde har bidraget til at skabe en god debat.
Der er efterhånden skabt en ganske bred erkendelse af, at der er behov for reformer, både blandt partierne her i Folketinget og i befolkningen.
Velfærdskommissionen afleverede sin endelige rapport til regeringen ved udgangen af januar i år, og det er regeringens opfattelse, at Velfærdskommissionen med sin rapport har gjort et godt og et grundigt stykke arbejde.
Rapporten fra Velfærdskommissionen viser, at der er behov for reformer, fordi vi lever længere, der bliver flere og flere ældre og færre i den arbejdsdygtige alder i fremtiden, og fordi den stadig stigende internationale konkurrence stiller krav om nødvendige investeringer i Danmarks fremtid.
Regeringens udspil er grundigt forberedt, og udspillet bygger på et solidt fundament.
Det bygger på Velfærdskommissionens rapport, det bygger på arbejdet i Globaliseringsrådet og regeringens strategi for Danmark i den globale økonomi, og det bygger på drøftelserne med og aftalen med arbejdsmarke dets parter om en reform af voksen- og efteruddannelserne i Danmark.
Med regeringens udspil binder vi disse tre ting sammen.
Hovedpunkterne i regeringens udspil er for det første, at vi skal foretage massive investeringer i Danmarks fremtid for at sikre fortsat velstand og for at sikre fortsat sammenhængskraft i vores samfund.
Vi skal sikre et markant løft i investeringerne i uddannelse, i forskning, i innovation og iværksætteri, og derfor foreslår regeringen en såkaldt globaliseringspulje, som bygges gradvis op, så den i 2015 giver et meget markant samlet løft af udgiftsniveauet på omkring 13 mia. kr. For det andet skal vi øge beskæftigelsen ved, at vi tilbringer flere aktive år på arbejdsmarkedet både nu og på længere sigt.
De unge skal lidt hurtigere igennem uddannelsessystemet og ud på arbejdsmarkedet, og vi skal trække os senere tilbage fra arbejdsmarkedet.
Derfor foreslår regeringen en række justeringer på bl.a. SU-området.
Vi foreslår nogle gradvise ændringer af reglerne for efterløn og pension, og vi foreslår nogle målrettede initiativer på arbejdsmarkedet, som kan bidrage til at nedbringe ledigheden fra det historisk lave niveau, som den i forvejen befinder sig på.
Endelig skal vi for det tredje have flere indvandrere i arbejde.
Vi skal forbedre integrationen ved at få flere indvandrere og deres efterkommere i arbejde.
Derfor foreslår regeringen en række tiltag rettet mod virksomhederne, det offentlige og den enkelte indvandrer selv.
Alt i alt må man sige, at regeringens udspil tager hånd om de udfordringer, som vi står over for.
Det er et udspil, som sikrer finansiering af de stigende udgifter til ældrepleje og stigende udgifter til sundhed i fremtiden.
Det er et udspil, som sikrer, at der også er balance i den offentlige økonomi på lidt længere sigt.
Det er også et udspil, som sikrer penge til massive investeringer i Danmarks fremtid, så Danmark også på længere sigt kan være et af verdens rigeste lande og samtidig et land med en stærk sammenhængskraft.
Vi sikrer ungdomsuddannelse til alle, og vi sikrer, at der til de aktive på arbejdsmarkedet er tilbud om voksenog efteruddannelse.
Samtidig er det et udspil, hvor forandringer i det danske samfund går hånd i hånd med tryghed, fordi der bliver god tid til at indrette sig på de nænsomme justeringer af bl.a. tilbagetrækningsreglerne.
Det er regeringens ønske, og det er regeringens forventning, at udspillet kan samle bredt i de forhandlinger, som foregår i øjeblikket, hvor alle Folketingets partier har fået tilbud om at deltage og præge indholdet.
Jeg vil gerne understrege, at de udfordringer, vi står over for, de problemer, vi kan se ude i fremtiden, fordi der bliver flere ældre og færre erhvervsaktive, ikke er problemer, som forsvinder af sig selv.
Derfor er jeg også nødt til at sige med en vis alvor, at uanset hvilken strategi de enkelte partier måtte vælge i denne sag, så er vi nødt til at løse de opgaver, vi står over for her, og at gøre det nu er lettere, end hvis vi gør det senere, hvis vi gør det om 3-5 år eller hvornår ellers.
Det vil være mere vanskeligt, jo senere man tager fat på opgaven.
Jo tidligere, jo mindre smertefuldt vil det være, jo mere nænsomt kan det blive.
Det, regeringen sigter på, er at få en bred politisk aftale bag en langsigtet velfærdsreform.
Lad mig så til slut sige, at i forespørgslen retter forespørgerne særlig blikket mod bedre forebyggelse.
Jeg vil godt understrege, at forebyggelse er en væsentlig del af regeringens udspil både direkte og indirekte.
Vi foreslår bl.a. at etablere en såkaldt nedslidningsfond, som skal finansiere konkrete projekter på virksomheder med henblik på at reducere og forebygge psykisk og fysisk nedslidning.
Vi foreslår at øge det generelle uddannelsesniveau i det danske samfund, og vi foreslår at afsætte en pulje på 1 mia. kr. til at sætte skub i voksen- og efteruddannelsen med henblik på at møde fremtidens krav på arbejdsmarkedet og netop forebygge ledighed.
Erfaringerne viser, at uddannelse bidrager til sundere levevis og et længere liv ved godt helbred.
Men jeg er også nødt til at understrege, at længere liv ikke umiddelbart løser den offentlige sektors finansieringsproblemer.
Lad mig derfor samtidig understrege, at den bedste og mest sikre måde at tage hånd om fremtidens udfordringer på er at gennemføre initiativer, som øger beskæftigelsen både på kort sigt og på langt sigt.
Derfor har regeringen fremlagt et udspil, som øger beskæftigelsen markant.