runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-04:
Jeg vil sige, at det, der næsten er det væsentligste ved denne debat, er, at når man står på denne talerstol, føler man, at størstedelen af Folketinget er i overensstemmelse med størstedelen af befolkningen.
Det er jo ikke så tit, det sker, og jeg synes da, at det faktisk er en helt positiv ting, at man ved, at majoriteten af Folketinget her taler på vegne af en stor majoritet af befolkningen.
Det synes jeg da der er grund til at glæde sig over.
Så vil jeg også sige til hr. Arne Melchior
, at det egentlig gjorde mig glad at høre hr. Arne Melchiors bemærkninger om prinsesse Benedikte.
Jeg kan godt indrømme, at vi på vores gruppemøde her til morgen diskuterede, om vi skulle tage det islæt med i debatten, og jeg vil erklære mig fuldstændig enig i, at specielt prinsesse Benedikte gør en fantastisk stor indsats for Danmark.
Og hvis der på nogen måde kan skabes en positiv velvilje for, at statens ydelser også kommer til at omfatte prinsesse Benedikte, så synes jeg, vi skulle gøre et arbejde for det. Det er måske det, det kan ende med, at vi får ud af denne debat.
Jeg er meget, meget enig i, at specielt prinsesse Benedikte ofte er i Danmark, påtager sig mange store opgaver i Danmarks tjeneste og som sådan også burde figurere på denne liste.
Frank Aaen (EL), 2001-05-04:
Til hr. Arne Melchior vil jeg sige, at vi intet har at indvende imod, at der er særregler vedrørende kongehuset.
Selve grundloven fastlægger jo, at vi har et kongehus.
Det må kaldes en særregel af de helt store, at vi overhovedet har institutionen. Det, vi beder om, er bare, at de særregler, der er, hviler på Det, vi beder om, er bare, at de særregler, der er, hviler på et klart lovgrundlag, så man undgår alt muligt snisk og snask og misforståelser af administrativ praksis, som udvikler sig over årene.
Derfor vil jeg også godt sige, at den debat, vi har rejst, ikke på nogen måde er en kritik af kongehuset.
Det er først og fremmest kritik af skiftende regeringer, der i årtier ikke har sørget for, at der var tilstrækkeligt lovgrundlag for, hvordan vi aflønner kongehuset, og hvilke forhold kongehuset har at leve under.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-04:
Så lykkedes det endelig at udkonkurrere hr. Arne Melchior.
Vi render ellers om kap for at slå op i encyklopædien.
Jeg gjorde det i går aftes, og jeg havde egentlig tænkt at tage det med i ordførertalen.
For det er jo rigtigt: Hvad er en civilliste?
Lyt nu efter, vil jeg sige til hr. Arne Melchior
: Ordet civilliste stammer fra England, hvor parlamentet i 1689 bevilgede kongen et fast årlig tilskud imod, at han ud over hofudgifterne også betalte lønudgifterne til en række civile embedsmænd, der var opført på en særlig liste: den civile liste.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-04:
Når man sidder og lytter til debatten, må man jo undre sig lidt over, at de partier, som går ind for en afskaffelse af monarkiet, nu pludselig viser en helt enestående omsorg i forhold til, at kongehuset ikke på nogen måde skal komme under mistanke.
Jeg synes, det er lidt paradoksalt, og jeg opfatter det som en lidt hyklerisk og falsk omsorg.
Men når det er sagt, så vil jeg erklære mig fuldstændig enig med statsministeren, fru Birthe Rønn Hornbech og fru Gitte Seeberg.
I lighed med fru Birthe Rønn Hornbechs bemærkninger vil jeg sige: Det er for denne ene gang.
Jeg synes, det er et godt forslag, regeringen har fremsat om en ajourføring af civillisteloven, som Dansk Folkeparti kan støtte.
Det er rene administrative forenklinger, der sker som følge af det her forslag.
Der er forskellige ordninger, der bliver mere ensartede, og det kan vi selvfølgelig støtte.
Vi går imod Enhedslistens forslag.
Jeg vil også sige, at jeg synes, at denne her debat er lidt besynderlig, i og med at de partier, der som sagt bekender sig til monarkiet, måske lidt sidder og føler, at debatten er inderlig overflødig.
De partier, som går ind for en afskaffelse af monarkiet, prøver at få os andre på talerstolen og ind i en debat om enkeltheder.
Jeg har ikke på noget som helst tidspunkt opfattet, at der har været utilfredshed i den danske befolkning med det danske kongehus.
Vi har i Danmark et kongehus, verdens ældste kongedømme, som der står stor respekt om, og som den danske befolkning bakker op om.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at den respekt og den opbakning er præcis lige så stor efter denne her debat som før.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-04:
SF synes, at det er beklageligt og besynderligt, at regeringen ikke ved denne her lejlighed har valgt at se nøje på, hvad der var rimeligt i forhold til kongehuset og den kongelige familie at foretage af ajourføringer af de privilegier, de særlige regler, som kongehuset og den kongelige familie har.
Det er privilegier, som i et vist omfang er opnået eller opretholdt i al ubemærkethed, og i det omfang man mener, at de skal være der, er det selvfølgelig et fremskridt, at man nu får dem stadfæstet, så de bliver lovliggjort på alle måder.
Det er da et fremskridt.
Vi mener også, at det, når det drejer sig om skatteforhold, så ville have været rigtigt at sørge for, at det, når det drejede sig om den kongelige familie, var som i andre sammenhænge, specielt når det vedrører indtægter, der er opnået i forbindelse med aktie- og obligationsejerskab.
Der mener vi, at det havde været rigtigt at lave en skelnen mellem kongehuset, kunne man sige, og så den kongelige familie.
Jeg tænker her på Storbritannien.
Det burde være oplagt, at de mennesker, også de politiske partier, der mener, at monarkiet skal bevares i en eller anden form, burde være interesserede i, at kongehuset var tidssvarende.
Det vil indebære, at nogle af de ting, som vi opfatter som levn fra enevælden, blev afskaffet.
Men sådan er det åbenbart ikke.
Regeringen og et flertal i Folketinget ønsker, at kongehuset og den kongelige families privilegier skal bevares, uanset at de er ganske utidssvarende på en række punkter.
Det er også urimeligt, at man ikke sørger for den offentlighed, som vi kender i andre lande, og specielt vedrørende nogle skattelove er det urimeligt, at man ikke, når det drejer sig om den kongelige familie, gør det ligesom i andre tilfælde.
Det betyder ikke, at der ikke er nogen situation, hvor kongehuset behandles helt anderledes end andre, for det er jo vilkårene, hvis man vil have kongehuset.
Men i en række tilfælde er der tale om, at de er at betragte på samme måde som andre danskere.
I virkeligheden mener vi, at de partier, som i dag så varmt taler for kongehuset, gør kongehuset en bjørnetjeneste ved ikke at indføre tidssvarende regler.
Man udsætter kongehuset og den kongelige familie for mistanke, som kan være og måske ligefrem er helt ubegrundet.
Derfor mener vi, at regeringen og de royale partier i Folketinget burde have taget chancen og ved denne her lejlighed burde have gennemført noget tidssvarende.
Det er selvfølgelig et fremskridt, at man lovliggør ting, som i et vist omfang har været ukendte.
I et vist omfang må vi skønne, tidligere i hvert fald, at det, der har ligget tilbage fra 1968 til 1996, ikke kan have været inden for lovens rammer.
Men nu bliver det hundrede procent lovliggjort.
Men vi er klart imod, at det er den form for regler, som ligger i lovforslaget, der skal gennemføres. Vi kunne støtte Enhedslistens forslag, hvis det havde været aktuelt, at det kom til afstemning.
Gitte Seeberg (KF), 2001-05-04:
I Det Konservative Folkeparti har vi ikke haft noget ønske om at ændre den gældende lovgivning eller forhold, der vedrører kongehuset.
Vi synes faktisk, at tingene fungerer rigtig godt.
Vi har et kongehus, vi kan være stolte af, og som vi skal værne om.
Vi har ikke ønsket at indgå i nogen debat om åbenhed i kongehuset, skattepligt eller andet.
Faktisk er vi tilfredse med reglerne, som de er.
For os har det været afgørende, at skulle der ske ændringer, er det ikke noget, der skal ske som følge af nogle partiers beslutningsforslag eller forespørgsler eller andet.
Skal der ske ændringer, må det være som følge af et ønske og en forhandling mellem på den ene side Statsministeriet, repræsenteret ved statsministeren, og på den anden side kongehuset.
Kongehuset og Statsministeriet er nu enige om nye retningslinjer for kongefamiliens apanager, hoftjenestemændenes pensioner samt et par mindre ændringer der præciserer, hvem der bekoster forskellige vedligeholdelsesarbejder på de ejendomme, som benyttes af dronningen.
Der er med andre ord ikke lagt op til nogen ændringer.
Alt bliver i realiteten, som det er i dag, og lovforslaget medfører heller ikke nogen økonomiske konsekvenser.
Det Konservative Folkeparti bakker derfor helt op om det af statsministeren fremsatte forslag.
Vores holdning, hvad angår kongehuset, er klar.
Den kongelige familie yder et fantastisk stort stykke arbejde for landet og nyder stor respekt både her i landet og i udlandet.
Kongehuset - der er jeg enig med Venstres ordfører - står over resten af befolkningen i enhver henseende, og sådan skal det også være i fremtiden.
Det er vi tilfredse med.
Vi ønsker ingen snagen i, hvad dronningen og dronningens familie bruger deres penge til.
Der er såmænd rigelig med snagen i så mange andre af kongefamiliens forhold.
Statsministeren foreslår med andre ord nogle mindre ændringer angående kongehusets hoftjenestemænd, nemlig at pensionsforpligtelsen overføres til Finansministeriet.
Økonomisk set får forslaget ingen betydning.
Det er praktisk nok, vil jeg sige, eftersom Finansministeriet jo i forvejen varetager opgaven.
Det er også kun godt og fornuftigt, at det nu bliver lovfæstet, hvordan det skal forholde sig med vedligeholdelse af ejendomme, og hvem der betaler hvad, sådan at dette spørgsmål ikke længere skal være genstand for nogen diskussion.
Med andre ord sker der den fornødne præcisering, og det vil fremover ske med hjemmel i loven.
Endelig, hvad angår spørgsmålet om momsrefusion - lad også dette være min kommentar til B 130 - så har de nugældende regler hjemmel i et aktstykke fra Finansudvalget, som det også tidligere har været fremme. Reglerne foreslås videreført uændret, men nu giver man en lovhjemmel i stedet for for at undgå enhver diskussion, og det støtter vi naturligvis også.
Da vi støtter regeringens forslag, afviser vi samtidig beslutningsforslaget.
Det er naturligvis fornuftigt, at man med jævne mellemrum efterser gammel lovgivning og gamle regler, og det er det, som statsministeren med dette forslag har gjort.
Det støtter vi fuldt ud.
Lovforslaget har vores helhjertede støtte.
Arne Melchior (CD), 2001-05-04:
Jeg tror endda, jeg kan gøre det rimelig kort.
Jeg siger tak til fru Rønn Hornbech for, at hun har fundet ordet frem.
Jeg var ikke i tvivl om, hvad det betyder, og hvad det kommer af.
Men min konstatering står fast, at Nudansk Ordbog fortsat ikke har optaget det, og derfor synes jeg, at vi jo måske kunne finde et andet ord.
Vi har jo lavet mange ord om.
I gamle dage kørte man på velocipeder, nu kører
vi på cykel.
I begyndelsen af sidste århundrede kørte man i automobil, nu kører man i bil.
Og jeg har endda herfra engang foreslået og fået medhold i at lave hyrevognsloven om til taxaloven.
Så man kunne jo godt modernisere lidt, men det er i småtingsafdelingen.
Det vil jeg pure benægte.
Vi er alle valgt af de danske vælgere, og de får såmænd tit nok lejlighed til - og passende tit - lejlighed til at gøre valget om, hvis de tog fejl sidste gang, eller hvis de er blevet klogere, eller vi andre ikke har været så dygtige, som det var forventet.
Men selvfølgelig er vi enten i overensstemmelse med befolkningen eller forud.
Det er ikke usandsynligt, at vi tit er forud, fordi vi jo har meget mere tid og også pligt til at beskæftige os med disse ting og derfor opnår en indsigt, som man ikke kan forlange af folk, der ikke som vi får betalt for og er udpeget til og har stillet os til rådighed for at tage os af disse ting. Så når der er uoverensstemmelse, vil jeg sige, at det ni af ti gange er sådan, at vi er forud.
Nu er der altså sket den undtagelse, at Dansk Folkeparti og CD er enige om noget, og det hilser jeg da med glæde, og vi kan arbejde sammen om denne sag, som fru Kjærsgaard omtalte.
Må jeg så sige til hr. Aaen: Jeg vil ikke diskutere det.
Jeg vil ikke diskutere de ting med Enhedslisten.
Der er heller ikke meget grund til at diskutere med hr. Aage Frandsen, der jo også ønsker kongehuset afskaffet.
Det lyder jo så bedårende, at det er af hensyn til kongehuset.
Men kongehuset og statsministeren har altså forhandlet om sagen, så kongehuset kan nok klare at tale sin egen sag bedre end nogen, som ønsker det afskaffet.
Så selv om det måske er nogle smukke motiver, når man ligger under den varme dyne derhjemme eller sidder i forhandlingslokalet i sin gruppe, så tror jeg ikke, at den er holdbar.
Man kan ikke blive troet rigtig på, at det er af hensyn til nogle, som man vil have fjernet, at man opererer.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-04:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området, hr. Morten Helveg Petersen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre følgende på hans vegne: Med den foreslåede ændring af civillisteloven bliver reglerne for statens ydelse til kongehusets medlemmer moderniseret og gjort mere gennemskuelige.
Ydelserne bliver løbende reguleret efter en ensartet mekanisme.
Samtidig overtager staten pensionsforpligtelserne
for hoffets tjenestemænd mod, at hoffet til gengæld indbetaler pensionsbidrag på linje med ministerier og styrelser.
Præciseringen af reglerne for vedligeholdelse af slotte og inventar følger i vid udstrækning gældende praksis.
Fra radikal side kan vi kun glæde os over, at den hidtidige praksis nu nedfældes i de enkelte regelsæt.
Det Radikale Venstre kan derfor støtte ændringen af loven om dronningens civilliste.
Vi kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag om ophævelse af momsrefusion for kongehuset.
Momsrefusionsordningen er nedskrevet i det fremsatte lovforslag om dronningens civilliste.
Og det er i det mindste
et fremskridt, at reglerne herom skrives ind i loven, i stedet for at det, som tilfældet er i dag, hviler på et aktstykke.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-04:
Det er åbenbart for stærk kost.
Som det jo formentlig er gået op for de fleste, er Enhedslisten imod monarkiet.
Ideen om at særlige personer er udvalgt ikke af folket, men af Gud til at være statsoverhoveder er efter vores opfattelse absurd og i modstrid med selve kernen i demokrati.
Det samme er ideen om, at denne udvalgthed følger blodet, at retten til at være statsoverhoved går i arv inden for den samme familie fra generation til generation.
I det spørgsmål står Enhedslisten på samme side som den store franske revolution i 1789, som de borgerlige revolutioner i 1800-tallets Europa, og vi står på den samme side som arbejderbevægelsen inklusive Socialdemokratiet stod på i sin ungdom, nemlig at være imod kongedømmet og for republikken.
I Enhedslisten er vi fuldstændig klar over, at vores synspunkter på det her område kun deles af 15 pct. og allerhøjst 20 pct. af befolkningen.
Vi respekterer, at der er et stort flertal, som ønsker monarkiet, men vi mener ikke, at det faktum bør forhindre en løbende diskussion af, hvordan monarkiet fungerer, og hvordan det løbende kan tilpasses samfundet. Ret beset er det jo lige præcis, fordi det danske kongedømme har undergået dramatiske forandringer siden enevælden, at der stadig er en folkelig opbakning.
Den diskussion foregår ikke bare i Danmark, den diskussion foregår alle steder, hvor der stadig er monarkier, det er ikke så mange steder, men der er steder, hvor der stadig er monarkier, og den har allerede ført til vigtige moderniseringer bl.a. i Sverige og Storbritannien.
Vi mener, at vi skal se på de moderniseringer, og hvis det er rimeligt lære af dem. Op til den her forespørgsel er der som forberedelse stillet en række skriftlige spørgsmål gennem Retsudvalget ...
Er dette en forespørgsel til statsministeren?
Jeg er ikke helt klar over det?
Frank Aaen (EL), 2001-05-04:
Og det, statsministeren fortalte befolkningen og Folketinget lige før, var, at når man indsætter en sætning i en lov, der hedder, at man kan give godtgørelse til diplomater med flere, så dækker ordene »med flere« kongehuset.
Jeg mener, at det kræver en relativt god fantasi, og vi har endnu ikke noget sted, i forarbejder eller i andre bemærkninger til dette lovforslag, set, at »med flere« skulle forstås som »herunder kongehuset«.
Jeg vil fastholde den konklusion, vi har prøvet at drage
nogle gange: at der ikke var noget lovgrundlag for momsrefusion i næsten 20 år.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-04:
Jamen det kan hr. Ole Løvig Simonsen være helt sikker på.
Jeg er jo efterkommer af de ældste revolutionære i det danske folkestyre, men jeg vil alligevel helt i strid med min natur i dag starte med at sige, at vi i Venstre støtter statsministerens lovforslag.
Jeg har ikke i sinde at gennemgå det en gang til, for det har statsministeren gjort.
Jeg kan støtte alt det, statsministeren har sagt - i dag altså.
Heraf følger også, at vi i Venstre afviser forslaget fra Enhedslisten, og vi agter ikke at gå ind i nogen polemik om kongehuset.
Jeg er da enig i, at det lovforslag her, som hr. Ole Løvig Simonsen og statsministeren også har været lidt inde på, jo for så vidt ligger i forlængelse af den diskussion, vi har haft med statsministeren om lovkvalitet og gennemskuelighed og retssikkerhed.
Det er jo en kodificering af en praksis, og en kodificering er jo alt andet lige altid af betydning for retssikkerheden.
Så der er nogle punkter, hvor man kan sige, at nu har kongehuset fået samme retssikkerhed som alle andre.
Den momsrefusion, som Enhedslisten har så ondt af, kan vi godt støtte.
Vi kan godt støtte, at kongehuset i den situation ligestilles med andre statslige styrelser.
Det skal være mit indlæg i denne sag.
Så vil jeg sige personlig til dem, der har været oppe et par gange, at jeg synes, det er direkte usmageligt, og man skal være velkommen
til at spørge mig.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-04:
Hr. formand
Jeg skylder dog at gøre et par enkelte bemærkninger til spørgsmål, som efter Enhedslistens opfattelse måske forelå ubesvarede.
Dengang var reglerne jo sådan, at kongehuset alene fik kompensation for indkomstskatten.
Men i og med at vi indfører merværdiafgiftsloven på det tidspunkt, er det jo klart, at vi selvfølgelig også må korrigere her.
Og det er det, den efterfølgende finansminister, Henry Grünbaum, også meddeler Folketingets Afgiftsudvalg.
Der er således ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved grundlaget.
Det er det, vi nu griber definitivt an i den justerede lovgivning for civillisten, som er til behandling her i dag.
Jeg synes, jeg kan tillade mig at konkludere, at debatten i dag har vist tilslutning til at modernisere og ajourføre regelsættet uden at sætte spørgsmålstegn ved hverken kongehuset som institution eller de grundlæggende rammer for kongehusets virke.
Vi har fra regeringens side lagt meget vægt på, og jeg er glad for den brede opbakning i Folketinget, at skabe klarhed og gennemskuelighed og gennemsigtighed og forenkling over statens ydelser til kongehuset.
Men jeg vil også gerne sige, at vi har lagt meget vægt på at fastholde, at ansvaret for den økonomiske side i selve kongehuset naturligvis er kongehusets og kongehusets alene.
Jeg er ikke til sinds at tage initiativer til at blande os.
Jeg er, som den socialdemokratiske ordfører også var inde på, af den konkrete og faste overbevisning, at det skal man ikke snage i.
Her som på andre områder, men ikke mindst her, skal man passe på ikke at gå i for små sko, fordi respekten for vort kongehus er så grundfæstet, som den er, både hos mig, hos regeringen, hos et bredt flertal i Folketinget og i hele den danske befolkning.
Jeg vil gerne sige også til forespørgerne: Jeg har selv haft det privilegium at give udtryk herfor både ved dronningens jubilæum og ved dronningens runde fødselsdag.
Jeg synes, vi skal lægge vægt på, at konklusionen på debatten her i dag også bliver en anerkendelse af det utrolig værdifulde arbejde, som kongehuset udfører under ledelse af dronningen.
Jeg vil derfor også bekræfte, at vi har et lovgrundlag her, som selvsagt lever op til det, der er blevet nævnt af flere af ordførerne, og at vi har et velfungerende kongehus, og derfor skal vi selvfølgelig også have en moderne og gennemskuelig lovgivning på det her grundlag.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-04:
En blå and.
Den måde, man kunne løse det på, er jo simpelt hen ved, at man kender momstallene for kongehuset de sidste mange år tilbage.
Dem kan man jo bare gå ind og tage, og for vores skyld kan man tage det største tal.
Man kan tage det største tal.
Det er fuldstændig uproblematisk.
Man kan tage det største tal, og man kan lægge lidt på, det er ligegyldigt, og dermed lave den forenkling.
Det er kun et spørgsmål om, hvorvidt man har viljen til det.
Det er kun af danske varer, og det er selvfølgelig noget, der skaber
en forskel fra år til år, det er klart.
Men selvfølgelig kan man på basis af, at man kender beløbene for mange år tilbage, tage et beløb og sige, at det er det, vi aftaler med kongehuset.
Det tiltror jeg statsministeren at han kunne finde en aftale med kongehuset om.
Arne Melchior (CD), 2001-05-04:
I modsætning til min tilkendegivende intention har jeg dog en kort bemærkning.
Uanset at jeg ofte er uenig med hr. Søren Søndergaard, så betragter jeg ham jo som særdeles intelligent, og derfor forbavser hans argumentation her i sidste omgang mig enormt.
Han siger, at han vil sikre den samme indtægt, men på en forenklet måde, som skaber frihed for noget arbejde for kongehuset.
Det kan jo ikke være nogen hemmelighed for hr. Søndergaard, at momsen er en vis procent af de foretagne indkøb.
Hvis vi nu kender kongehusets indkøb for år 2000 f.eks., så kender vi også momsen, og så kunne vi altså forhøje udbetalingen med det beløb.
Men hvis nu indkøbet bliver x procent større til næste år, i 2001 eller 2002, så skulle vi jo så kende det beløb, det er blevet højere med, for yderligere at udbetale det.
Ergo er der ikke sparet en pind.
Det er en and.
Det er blålys.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-05-04:
Vi hører jo ikke om revolutioner og har jo overhovedet ikke haft nogen revolutioner osv. Da har jeg flere gange svaret: Jeg tror, at det danske kongehus har betydet utrolig meget op gennem danmarkshistorien.
Det var ikke nødvendigt med en revolution i Danmark, for at vi fik en fri forfatning.
Der var en konge, som for godt 150 år siden gav magten til folket.
Og vi har et kongehus, som har en på en enestående måde samlende funktion i vort folk, og som samtidig på en fantastisk flot måde magter at repræsentere Danmark udadtil.
Det er et privilegium, som let bliver en selvfølge.
Når tingene går godt og flot, så tænker man ofte ikke så meget over det.
Men jeg synes, det er en naturlig lejlighed, når vi behandler dette forslag, lige at reflektere lidt over den betydning, kongehuset har haft og fortsat har i Danmark.
Det synes jeg er det afgørende.
Når det gælder det konkrete lovforslag, så synes jeg, at det er en fornuftig kodificering af en praksis, som vi har kendt i lang tid.
Jeg kan ligesom flere andre ordførere hundrede procent støtte det forslag, statsministeren har lagt frem, og gratulere med, at statsministeren og kongehuset har fundet en fornuftig og praktisk kodificering af en lang og værdifuld tradition.
Derfor er min konkluderende bemærkning, at mit parti både kan gratulere med resultatet og helhjertet støtte forslaget.
Dermed finder vi ingen grund til at støtte Enhedslistens forslag, som vi afviser.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-04:
Jeg vil godt spørge statsministeren: Er den eneste hjemmel, der har været til momsfritagelsen, den som er nævnt i momslovens § 45, stk. 2?