Ulla Tørnæs (V), 2002-11-26:
Det fremgår af forslaget, at der er tale om en delvis genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 108 fra sidste samling.
Noget af det nye er, at erhvervsskolerne efter forslaget skal have bedre muligheder for praktikpladsopsøgende virksomhed, herunder for at ansætte ekstra medarbejdere til opsøgning af praktikvirksomheder.
Regeringen afviser beslutningsforslaget, som det foreligger.
Nogle af forslagets elementer kan vi dog hurtigt blive enige om, og jeg er helt bestemt åben over for konstruktive drøftelser med forslagsstillerne og andre om at tage fat på praktikpladsproblemet i erhvervsuddannelserne på en ny måde.
Under behandlingen af det tidligere forslag i maj måned i år gjorde jeg det klart, at regeringen havde vilje til at sætte ind med initiativer på erhvervsuddannelsernes område. Jeg gjorde det lige så klart, at det ikke ville blive med de instrumenter, som Socialdemokraterne anviste i beslutningsforslaget.
Det standpunkt kan jeg gentage i dag, men nu kan jeg føje til, at regeringens bud på, hvad der skal til her og nu, er afleveret til Folketinget den 6. november 2002 i form af to lovforslag: L 70 om ændring af lov om arbejdsgivernes elevrefusion og lov om erhvervsuddannelser og L 72 om forskellige love på Undervisningsministeriets område.
Af disse forslag, som var til første behandling i sidste uge, fremgår det, at jeg er enig med forslagsstillerne i, at der er behov for en mere hensigtsmæssig anvendelse af bevillingerne til erhvervsskolerne og de midler, som er til rådighed for arbejdsgivernes elevrefusion.
Det er netop baggrunden for, at regeringen i forbindelse med forhandlingerne om finanslovforslaget for 2003 har indgået en flerårsaftale for erhvervsskolerne med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Aftalen er indgået som led i en samlet aftale for uddannelsesområdet.
Socialdemokraterne var inviteret til samtaler og forhandlinger om dette emne, men afstod altså fra at medvirke.
Man ville åbenbart hellere fremsætte det beslutningsforslag, som er på dagsordenen her i dag.
De 4 partier bag flerårsaftalen har sikret erhvervsskolerne en gunstig og mere stabil økonomi i de næste 4 år.
Skolerne får tilført midler fra uddannelsesreserverne svarende til 170 mio. kr. i 2003, voksende til 583 mio. kr. i 2006.
Midlerne vil blive udmøntet ved færdiggørelsestaxametre, kvalitetsudviklingstilskud og ordinære takster.
Herudover vil skolerne blive tilført et rammeløft til de tekniske erhvervsuddannelser på 45 mio. kr. i 2003, 100 mio. kr. årlig i 2004 til 2006.
Hertil kommer en ekstra forhøjelse af tilskuddene til handelsskolerne på 25 mio. kr. årlig.
Skolerne vil allerede herved få styrket deres mulighed for at bidrage til det praktikpladsopsøgende arbejde.
Efter lovforslag L 72 udløses færdiggørelsestaxametrene, når eleverne afslutter grundforløb med grundforløbsbevis eller hovedforløb med uddannelsesbevis eller svendebrev.
Der skal dog ikke ydes tilskud for hovedforløb, der afsluttes i skolepraktik, idet der skal være et økonomisk incitament for skolerne til at bistå elever og virksomheder med at indgå uddannelsesaftaler.
Rammeløftet i 2004 til 2006 udmøntes konkret efter forhandling med aftalepartierne med henblik på at understøtte en fornyelse af vekseluddannelsesprincippet og udvikling af nye løsninger i stedet for skolepraktik.
Flerårsaftalen indebærer også en omlægning af præmier, tilskud og puljer pr. 1. januar 2003.
Det er baggrunden for, at lovforslag nr. L 70 indeholder forslag til ophævelse af bestemmelserne i AER-loven om præmiering af skoler for delaftaler og restuddannelsesaftaler for elever i skolepraktik og tilskud til virksomheder, bl.a. ved indgåelse af restuddannelsesaftaler med skolepraktikelever.
De eksisterende ordninger har nemlig vist sig at virke mod hensigten, idet både skoler og virksomheder har et vist økonomisk incitament til at lade elever deltage i skolepraktik, før de indgår delaftaler eller restuddanelsesaftaler.
Forslagsstillerne ønsker at ophæve den nuværende ordning med tilskud for indgåelse af uddannelsesaftaler med visse grupper af elever, men ønsker ordningen erstattet af en generel tilskudsordning.
Ordningen tænkes at være tidsbegrænset i f.eks. 2 år.
Regeringen er som nævnt ikke enig i, at det er den vej, vi skal gå.
Det vil være spild af penge at yde tilskud til det store flertal af virksomheder, som vedstår sig uddannelsesforpligtelsen og derfor indgår uddannelsesaftaler uden tilskudsordning.
En tilskudsordning vil heller ikke hjælpe de virksomheder, der har ubesatte praktikpladser, fordi eleverne ønsker at gå andre steder hen, f.eks. i skolepraktik.
Samtidig vil det være en meget dyr ordning for arbejdsgiverne, ikke mindst for dem, der ikke har mulighed for at ansætte elever.
En forhøjelse af AER-bidraget vil også forringe virksomhedernes konkurrenceevne og modvirke, at flere kommer i arbejde, hvilket vil være helt uansvarligt.
Endvidere vil en sådan tilskudsordning vanskeliggøre strukturelle ændringer af uddannelserne.
Regeringen finder det langt mere hensigtsmæssigt at anvende de midler, der frigøres ved ophævelse af præmieringsordningerne m.v., til tilskud til faglige udvalg og lokale uddannelsesudvalg til vejledning m.v. af elever og virksomheder om uddannelses- og beskæftigelses- og rekrutteringsmuligheder i et samarbejde med skolerne og de lokale og regionale interessenter.
Samtidig vil det også være muligt at finansiere en nedsættelse af karensperioden i relation til optagelse i skolepraktik fra 3 til 2 måneder. Det vil reducere risikoen for frafald og tilskynde eleverne til at komme hurtigere gennem uddannelserne.
Lad mig i det hele herom henvise til lovforslag nr. L 70, hvori også flerårsaftalen er optrykt.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at en form for uddannelsesgaranti og vekseluddannelse er to vigtige elementer i erhvervsuddannelserne.
Ligeledes er jeg sammen med partierne bag flerårsaftalen enig i, at der er behov for fornyelse af vekseluddannelsesprincippet.
Derimod er jeg ikke enig i, at uddannelsesgarantien nødvendigvis skal opfyldes gennem skolepraktik, eller at enhver skal kunne fuldføre en hvilken som helst uddannelse.
Som jeg tidligere har været inde på, indeholder flerårsaftalen da også, at parterne i aftalen skal gennemføre drøftelser i foråret 2003 med det formål at forny vekseluddannelsesprincippet bl.a. gennem mere fleksible uddannelsesforløb og nye former for praktikorienteret skoleundervisning.
Samtidig skal der udvikles nye løsninger, som kan erstatte skolepraktikken.
Jeg vil også nævne, at Undervisningsministeriet har igangsat et udvalgsarbejde sammen med arbejdsmarkedets parter
om fornyelse af rammerne for visse tekniske erhvervsuddannelser
Der er nemlig behov for at udvikle vekseluddannelsesprincippet særlig i forhold til nyere højteknologiske beskæftigelsesområder i industrien.
Der kan således forventes flere forslag til ændring af erhvervsuddannelsesloven og muligvis også AER-loven med virkning fra henholdsvis 2003 og 2004.
Det er regeringens håb og forventning, at de initiativer, vi har sat i gang, eller som vi har aftalt med partierne bag flerårsaftalen på erhvervsskoleområdet, vil føre til, at der sker en mærkbar stigning i antallet af uddannelsesaftaler på erhvervsuddannelsesområdet.
Det vil naturligvis være en glæde for mig, hvis beslutningsforslaget kan tages som udtryk for, at forslagsstillerne ønsker at bidrage til at sikre de nødvendige og langsigtede løsninger på dette vigtige område på det grundlag, som regeringen har aftalt med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.