Jacob Buksti (S), 2002-05-14:
Nej, det er jeg faktisk absolut ikke enig i.
Altså hr. Peter Christensen kommer ikke uden om, at hvert andet år kan man faktisk ikke klage over den automatiske fremskrivning.
Det er jo det, der er det helt afgørende: at borgerne kommer til hvert andet år at betale skat af et tilfældigt beløb, som man ikke er i stand til at klage over.
Det er et angreb på borgernes retssikkerhed, som jeg tror ellers fremtrædende medlemmer af partiet Venstre normalt fraskriver sig.
I går var der en artikel af finansministeren i Jyllands-Posten, hvor finansministeren skriver: »Vi skal skabe plads til lokale løsninger og frihed til, at man i hver enkelt kommune og amt kan træffe lokale beslutninger med færrest mulige statslige krav og regler om form og indhold.
Det gamle ord om, at den, der har skoen på, ved, hvor den trykker, gælder stadig væk.«
Det skrev finansministeren altså i går.
I dag står vi foran at skulle vedtage et forslag, der er den stærkeste statslige centralisering af noget system, vi
har set længe,
hvor man tager et velfungerende lægmandsdomineret system og erstatter det med et rent statsligt centraliseret system, som ligger langt fra borgerne, og hvorom Kommunernes Landsforenings formand, som, så vidt jeg ved, er et fremtrædende medlem af partiet Venstre, i Jyllands-Posten den 2. april skrev: »Resultatet er blevet et lovforslag, som sætter hensynet til systemet over hensynet til borgerne.« Det er for at give regeringspartierne og Dansk Folkeparti en chance for endnu at besinde sig, at der er fem partier, som mener, at det brede samarbejde og fornuften skal have en chance.
Det er derfor, vi har fremsat dette forslag, hvor man skal give en forlængelse på 1 år og samtidig forhandle en løsning på et bredere grundlag.
Det er faktisk, fordi vi er enige i statsministerens udtalelser fra grundlovsdag, altså før statsministeren blev statsminister, hvor statsministeren, den nuværende statsminister, i sin grundlovstale dengang - det var den grundlovstale, som man måske kan huske handlede om kammerateri, vennetjenester og sammenspisthed, det, som vi senere har forstået på statsministeren primært var møntet på mønsterkommunen Farum - altså da den nuværende statsminister ikke var statsminister endnu, sagde: »Venstre lægger op til et bredt samarbejde.
Det vil vi også gøre efter et valg, hvis vi danner en borgerlig regering.
Jeg tror på, at store reformer bliver mest holdbare, hvis der står et bredt flertal bagved.«
Så er det bare, man kan spørge sig selv: Hvordan kan det være, at man så skal tromle hen over Folketinget i denne sag på et grundlag, som mildt sagt ikke er rimeligt, et grundlag, hvor vi har fået dokumenteret, at det er en cementering af tilfældigheder, uretfærdigheder og i øvrigt af misforståelser?
Jeg kan godt have den formodning, at når man med den skråsikkerhed blandt folketingsmedlemmerne hos Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti overhovedet ikke hører efter i denne sag, så er det, fordi man ikke har forstået, hvad det handler om.
Det er, som når skatteministeren i fjernsynet står og siger, at der er skattestop for ejendomsskatterne, vel vidende, at det kun er ejendomsværdiskatten, der får et loft, mens resten af ejendomsskatterne kan stige lige så lystigt, de vil, og altså næste år stiger med 1 mia. kr. - 1 mia. kr. - noget, som har fået parcelhusejere til at tale om løftebrud, om, at man altså ikke har overholdt det, som statsministeren sagde under valgkampen, hvor statsministeren sagde: Folk skal kunne have tillid til, hvad deres boligudgift er.
Det kan folk ikke; folk kan ikke noget som helst.
Det er derfor, vi mener, at det, man her bør give en chance, er, at vi kan forhandle en løsning igennem, som giver mulighed for, at vi kan have et vurderingssystem, som sikrer folk rimelig retfærdighed, ligelighed og en retsstilling, som er en garanti for, at forkerte vurderinger kan man faktisk også klage over. Så derfor håber jeg stadig væk på, at man vil besinde sig hos dem, som ellers har flertallet, nemlig Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.