runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-16:
Det er fortsat Socialdemokratiets opfattelse, at regeringen har administreret på baggrund af Nordskov Nielsen-arbejdsgruppens rappport og den betænkning, der blev udformet i 1998, men vi vil gerne fortsat diskutere og debattere og være med til at udforme en mere generel præcisering af forholdet mellem embedsmænd og politikere.
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at vi er utrolig glade for, at SF undervejs i debatten har anerkendt, at der er forskel på en folketingsvalgkamp og en folkeafstemning.
Den præcisering er vi utrolig glade for.
Vi er dog lidt kede af, at den første pind, der indgår i SF's vedtagelse, siger, at der er sket en forøgelse af embedsværkets medvirken i aktiviteter, der tidligere blev varetaget af de politiske partier.
Det er ikke rigtigt, og det er vi ikke enige i.
Over de sidste 30 år er der ganske vist, som vi har været inde på tidligere, sket en udvikling i embedsmændenes arbejdsopgaver.
Men de opgaver, de har i dag med hensyn til mediemæssig og politisk taktisk rådgivning, blev ikke varetaget af nogen før, og det er jo en konsekvens af, at samfundet har ændret sig.
Derfor vil jeg gerne henstille, at SF tager den første pind ud af sit forslag, for så har man nemlig et meget bredt flertal for forslaget.
Så vil Socialdemokratiet også kunne støtte det.
Men hvis det ikke bliver tilfældet, er vi nødt til at stemme imod SF's forslag til vedtagelse, og vi vil også stemme imod de to andre.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-16:
Jeg vil gerne stige tak for en god debat, vi har haft i dag.
Jeg synes, som fru Elisabeth Arnold var inde på, en utrolig spændende debat.
Jeg mener egentlig også, at vi skal have sådan en debat med passende mellemrum, for det er vigtigt, at vi hele tiden i Folketinget tager de grundlæggende demokratiske debatter om forholdet mellem regering, Folketing, forholdet mellem embedsmænd og regering.
Sådan skal det selvfølgelig være.
Jeg vil ikke her i min replik gå ind på de mange forkerte påstande, der er blevet bragt frem i dag; det ville føre for vidt.
Men jeg vil gerne endnu en gang bekræfte, at regeringen har to grundlæggende udgangspunkter, som den altid har haft, og som regeringer før os i øvrigt har haft.
Men lad mig nu tage det aktuelle.
Det andet er rapporten fra 1998-udvalget om forholdet mellem ministre og embedsmænd, som også er meget, meget klar i sin principielle definition af, hvordan det skal gå rigtigt for sig.
Fru Pernille Blach Hansen har i dag sagt, at vi betragter de to ting som et regelgrundlag, et retsgrundlag.
Det skal forstås sådan, som det også er i praksis, at det er vort grundlag, det er vores ledetråd for det arbejde, vi udfører til daglig.
Jeg skal blot afrundingsvis sige, at regeringen gerne deltager i den videre debat, for det er en debat, der skal føres kontinuerligt.
Derimod vil jeg også sige, at jeg ville være ked af i dag, hvis debatten i dag efterlod et indtryk af kritik af vort embedsværk og vore embedsmænd for ikke at være sandfærdige eller for ikke at respektere det grundlag, vi alle sammen er enige om.
Jeg må desværre også sige, at jeg læser nogle af de forslag til vedtagelse, som er fremsat, således, at de kan fortolkes i den retning.
Jeg mener ikke, det er korrekt.
Jeg mener, at forholdet mellem embedsværket i Danmark og de skiftende regeringer respekterer det demokratiske grundlag, vi har.
Jeg må også sige, at jeg er uenig i det grundsyn, at der skulle være sket det skred, som hr. Aage Frandsen og andre har været inde på.
Jeg betragter det desværre som en kritik
af vort embedsværk, som jeg ikke mener er rigtig, og det er jeg lidt ked af.
På den ene side er der en fælles samling i Folketingssalen, som jeg synes er utrolig vigtig og god, om ønsket om en vedvarende debat, Mange har sagt, bl.a. fru Lene Espersen, at det er vigtigt, at vi hele tiden har øjnene
Det er jeg ganske enig i, og det synes jeg er virkelig godt at videreføre.
Men på den anden side synes jeg ikke, det skal gå ud over embedsværket, for nu at sige det ganske kort.
Til sidst vil jeg sige, at jeg sådan set er glad for, at vi under debatten i dag også fik præciseret, at der er forskel på et folketingsvalg og en folkeafstemning.
Der har været lidt diskussion frem og tilbage, men jeg er glad for, at den forskel blev præciseret.
Med disse ord endnu en gang: Regeringen deltager gerne fortsat i debatten, også med hensyn til at få præciseret
nogle ting; det gør vi gerne.
Vores grundlag er Nordskov Nielsen-udvalgets rapport og det såkaldte 1998-udvalgs betænkning nr. 1354, og vi har alle en interesse i, at tingene gøres så godt, som det overhovedet er menneskeligt og politisk muligt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-01-16:
Jeg synes, kæden hoppede af i hr. Skaarups svar til hr. Kirkegaard om motorvejspørgsmålet, for her svarede hr. Skaarup, som om det var en landdistriktsdebat, vi har nu.
Men forespørgslen går på regionalpolitik, og regionerne er stærkt afhængige af motorveje og gode trafikforhold over lange afstande.
Det er sådan set min væsentlige indvending.
I min ordførertale kommer jeg selvfølgelig på et tidspunkt ind på, at der her er tale om en sammenblanding af to ting.
Det er i hvert fald bevist, når vi her får et forslag til vedtagelse, som går mere på landdistrikterne end på regionerne, og det blev også tydelig bevist af hr. Peter Skaarups svar.
Men det er utrolig vigtigt at holde de to ting adskilt, for det er nogle vidt forskellige forhold, det handler om, så jeg vil spørge hr. Skaarup, hvad det egentlig er, han mener.
Er det en regionalpolitisk debat eller en landdistriktsdebat, vi har?
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Jeg vil godt sige til hr. Ebbe Kalnæs, at jeg synes, debatten her egentlig er lidt for alvorlig til, at man skal gøre grin med, at der mangler menighedsråd eller sangforeninger eller hundetoiletter eller lignende.
Den her debat er jo rejst på grund af et oprigtigt ønske, og jeg har også opfattet, at hr. Ebbe Kalnæs sådan set deler det ønske i mange tilfælde, at man skal sørge for, at Danmark er et helt land, og at man f.eks. skulle hjælpe i Sydjylland, sådan at redningshelikoptere, redningsstationer og redningsskibe ikke blev nedlagt.
Derfor vil jeg godt sige til hr. Ebbe Kalnæs: Jeg synes, emnet er for alvorligt til at prøve at gøre grin med, hvad der foregår ude i de små landdistrikter.
Så vil jeg godt spørge CD, hvordan CD egentlig stiller sig til det fremsatte forslag til vedtagelse, for jeg synes ikke, det fremgik tydeligt, hvad man egentlig mente om vedtagelsen.
Jeg hørte, hr. Ebbe Kalnæs forsøge at gøre
lidt grin med det, men manglede egentlig et svar på og en holdning til, hvordan man stiller sig til at give mere indflydelse og mere struktur til landdistrikterne.
Jeg kan forstå, at det det ligger hr. Knud Erik Kirkegaard meget på sinde at få lavet den motorvej ovre i det lokalområde, hvor hr. Knud Erik Kirkegaard er valgt, og sådan har vi jo hver især vore ting, som vi går ind for som folketingspolitikere.
Men det skal da ikke overskygge den debat, vi har rejst her i dag.
Det kan da godt være, at der på et tidspunkt har været nogle diskussioner om det fornuftige i at bruge mange millioner på en motorvej, men det, der er afgørende for os, er, at det faktisk kun er få kroner, man skal bruge for at rette op på forholdene.
Hr. Ole M. Nielsen var inde på spørgsmålet om, hvorvidt det er landdistrikt- eller regionaldebat.
Jeg mener ikke, man kan skille de to ting ad.
Jeg tror, det er meget afgørende for både regionerne og de kommuner, der ligger i udkantområderne i landdistrikterne, at de bliver hjulpet, og det kan man ikke gøre ved at sige, at nu tager vi en landdistriktsdebat, og nu tager vi en regiondebat.
De to ting hænger sammen, og de debatter kommer til at foregå på et samlet plan, fordi vi er nødt til at have et sammenhængende Danmark.
Derfor lægger vi også op til her i dag, at alle tingene kan drøftes, for det er vigtigt, at man ser dem i en sammenhæng og ikke gør noget det ene sted, der ikke er taget hensyn til det andet sted.
Vi vil fortsat arbejde for, at vores forslag til vedtagelse får flertal, selv om jeg kan forstå, at der måske ikke er et ønske om hos Venstre at stemme for den i dag, men at stemme for den om 1, 2 eller 3 måneder.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-01-16:
Det lyder jo besnærende.
Jens Kirk (V), 2001-01-16:
Nu begynder det at blive ret interessant, for nu kan jeg forstå, at den radikale ordfører kan vi forvente vil støtte en fremtidige motorvej f.eks. fra Vejleområdet op til Herning-Holstebro-området, for KVU og CVU er i hvert flyttet, så vi efterhånden skal køre langt for at komme til dem, men jeg er da glad for nu at have den melding fra De Radikale.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Jeg synes også, at det var meget interessante svar, vi fik her, for det, der kom frem fra Det Radikale Venstre og regeringens side, var, at man kunne ikke flytte nogen statslige styrelser ud lokalt, fordi der ikke var tilstrækkelig arbejdskraft til den slags styrelser.
Men er det i virkeligheden ikke den anden vej rundt
Hvis arbejdskraften derimod aldrig kommer derud fra start af, aldrig flytter med de statslige styrelser, hænger tingene ikke sammen, så kan det ikke lade sig gøre at flytte nogen styrelser ud. Derfor bør det være sådan, at man starter med at flytte styrelser ud, så følger arbejdskraften nødvendigvis med, det er klart, men man kan jo ikke forvente, at der fra start af er kvalificeret arbejdskraft til en statslig styrelse ude lokalt.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-01-16:
Jamen så vil jeg da lige prøve at eksemplificere det: Hvis man flytter eksempelvis Sundhedsstyrelsen til Morud, så kan man være ret sikker på, at det meste af arbejdskraften vil bo i Odense.
Det er bare lige for at vise, at der behøver ikke at være sammenhæng mellem det sted, man flytter en styrelse hen, og så der, hvor arbejdskraften slår sig ned og betaler sin skat.
Det er jo også det, der har vist sig i praksis at være tilfældet.
Så det er ikke en løsning, der giver de resultater, som vi gerne vil, når vi taler regional udvikling og ligelig regional udvikling.
Jeg sagde også før, at det skal debatteres ud fra andre synsvinkler end lige præcis at sikre en ligelig regional udvikling.
Det har selvfølgelig nogle andre perspektiver, der handler om tryghed, sikkerhed og sådan nogle ting, men at tage det ind i denne her debat, det hører ingen steder hjemme.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-16:
Lige muligheder for alle indebærer, at alle borgere uanset bopæl har adgang til uddannelse, dvs. skole, har adgang til hospitaler, posthuse, kolonialhandel, men også kultur, museer, kunsthistoriske museer m.m. Man kan sige, at et helt Danmark har vi ikke.
Det er stadig væk sådan, at områder som f.eks. Lolland-Falster og Nordjylland sakker noget bagud i udviklingen.
Der er sket forbedringer, men det skæve Danmark består fortsat.
Hvordan sikrer vi, at vi får gennemført et helt Danmark?
Ja, man kan for det første sige, at et bidrag hertil er spredning af offentlige og statslige institutioner.
I denne forbindelse kunne man også påpege regeringens ødelæggelse af giroen, som kunne have været et bidrag til at styrke det lokale posthus som et lokalt kraftcenter, men den politik er jo blevet ødelagt, i og med man har liberaliseret giroen. Men uanset hvilken holdning man har til spredning af offentlige/statslige institutioner, er det vigtigt, tror jeg, at være opmærksom på, at det afgørende bidrag til at sikre en hel udvikling nu engang er et solidt produktionsgrundlag og en spredning af den offentlige infrastruktur, herunder en udbygget kollektiv trafik.
Uanset hvad man måtte mene om motorveje og kollektiv trafik i øvrigt og hele den debat, er det vigtigt at påpege, at over en femtedel af dem, der bor på landet, ikke har egen bil. Men det mest afgørende redskab til at puste liv i yderområderne, og det er jo så dem, vi er blevet enige om, vi diskuterer i dag, er et stabilt produktionsgrundlag og i den forbindelse at sikre et alsidigt jordbrug, en økologisk omstilling, som kan bidrage til at standse den voldsomme centraliseringstendens, vi oplever inden for fødevareindustrien.
Man kan sige, det er ikke det, der står til debat her,
men grunden til, at jeg nævner det, er for at få de rette proportioner i debatten.
Altså sagt på en anden måde: For os
er det fint, at man i så høj grad som muligt decentraliserer offentlige institutioner, men så længe man har fødevaregiganter som MD-Food og Kløvermælk og den meget voldsomme centralisering, som i øvrigt finder sted i det mere privatorienterede erhvervsliv, ja, så er man sådan set lige vidt. Vender vi os mod det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat, vil jeg godt især fremhæve én pind, som vi finder problematisk og sandsynligvis direkte uacceptabel.
Det er den pind, der hedder »at forbedre betingelserne for detailhandel og fremstillingsvirksomhed«.
Enhedslisten ønsker ikke, at der specielt bliver hældt skattekroner ned i private virksomheder, blot fordi de hævder, at de ligger i et yderområde.
Derimod er vi altid indstillet på at styrke de offentlige serviceinstitutioner, herunder også f.eks. offentlig produktion, men vi ser i øvrigt frem til, at vi både får en redegørelse, og vi vil også meget gerne deltage i at anmelde en forespørgsel i den forbindelse, hvor vi på et præcist grundlag får en diskussion både om yderområder og om landdistrikter og om regionalpolitik og gerne ud fra en bredere tilgang end den, der finder sted i dag.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Hr. Søren Kolstrup og Enhedslisten fremkom med en bemærkning
om en lille del af forslaget til vedtagelse, ja, hr. Søren Kolstrup gik så vidt som til at sige, at det muligvis var uacceptabelt for Enhedslisten, og det var, fordi man ikke ville være med til hjælpe detailhandel og fremstillingsvirksomhed. Men hvis jeg nu fortæller hr. Søren Kolstrup, at det, det som eksempel handler om, er, at man i landdistrikter har det problem, som Landdistrikternes Fællesråd har peget på, at med de store omfartsveje, motorveje eksempelvis, som jeg ved Enhedslisten næsten altid er imod, sker der det, at hvor bilerne tidligere kunne køre igennem landsbyen eller tæt på landsbyen, så kører bilerne noget længere væk fra landsbyen. Det vil sige, at den skiltning, der skal til, for at man kan finde den lokale købmand eller den lokale brugs, ikke længere er der, og det kan betyde dødsstødet for visse lokale kiosker, brugser og detailhandlere, fordi man ikke længere kan finde vej, hvis man er kunde og kommer ad den store vej.
Det er sådan et eksempel, som jeg vil spørge Enhedslisten, om de ikke vil være med til at støtte: at opfordre kommunerne til at gøre mere i den retning
, så man sikrer, at man kan finde vej til de forretningsdrivende, der er
Og jeg vil også godt spørge Enhedslisten, om man vil støtte forslaget til vedtagelse, eller om man vil stemme gult, eller om man ikke vil støtte det?
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-16:
Jeg skal meddele, at vi ikke vil støtte forslaget til vedtagelse.
Jeg kan også meddele, at hvis den pind, der hedder forbedrede betingelser for detailhandel og fremstillingsvirksomhed, skulle oversættes til bedre skiltning, så tror jeg ikke, det var en afgørende forskel.
Nu er der jo ikke et punkt, der hedder bedre skiltning, men derimod et, der hedder forbedrede betingelser for detailhandel og fremstillingsvirksomhed, og det må trods alt siges at være noget andet end skiltning.
Men jeg kan da meddele, at en god skiltning ikke er af vejen.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Det er et problem talrige steder,
ikke bare ude i landdistrikterne, men også i andre områder af landet
Jeg kan nævne et aktuelt konkret eksempel, nemlig
Brøndbyvester,
hvor Post Danmark vil lukke et meget velbesøgt posthus med en filial af BG Bank.
Det benyttes af masser af mennesker, det har et stort befolkningsunderlag, men alligevel synes man, at det vil man godt lige skære væk.
Det gør, at ...
Tom Behnke (FRI), 2001-01-16:
Det bliver mere og mere spændende.
Min geografiundervisning siger mig, at Brøndbyvester ikke specielt er et udkantsområde, men det kan da godt være, man har flyttet byen, siden jeg sidst var der.
Men det er altså muligt, at Dansk Folkeparti har den holdning, at vi skal statsliggøre alle institutioner igen.
Det er fint nok, det er en holdning, man kan have i Dansk Folkeparti, men i Frihed 2000 deler vi den ikke.
Man kan også stille sig selv nogle spørgsmål: Hvor tit er det egentlig, jeg skal på posthuset? En gang imellem skal
man ned og købe et frimærke, o.k., men det kan man også købe nede i kiosken, og det kan man også købe nede i døgneren, osv. Hvor tit skal jeg sende et brev?
Jamen det kan man lægge i en postkasse.
Ja, der er jo kuvertservice i alle banker og også i postvæsenet. Man smider dem i en kuvert og lægger den i de røde postkasser, som jo også er ude i de små landsbyer, og så bliver regningerne betalt helt af sig selv.
Det, vi sagde om forslaget til vedtagelse, var såmænd ikke, at det var vidtfavnende.
Næh, vi påpegede, at det er noget helt forkert, Dansk Folkeparti har taget fat i.
Hvis forslaget til vedtagelse fra Dansk Folkeparti bliver vedtaget, vil det ikke betyde noget som helst.
Man har udeladt de væsentlige punkter, og det er det, vi kritiserer.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Jeg synes heller ikke, jeg fik svar på, hvor vi stod med hensyn til Det Radikal Venstre og politikredsene, men der var måske heller ikke så meget tid, så jeg regner med at høre nærmere om det.
Jeg vil så godt spørge om noget andet, men når nu statsministeren stadig væk ikke er her, er det svært at få svar på de ting, vi gerne vil have at vide af regeringen, men der må Det Radikale Venstre så kunne svare.
Det, vi ser, som vi har sagt flere gange under debatten, er jo en manglende hensyntagen til udkantområderne, også provinsen, og vi ser gang på gang, at store bevillinger, det kan være til Det Kongelige Teater, det kan være til forskellige byggerier, der skal hjælpe borgerne, først og fremmest gives i hovedstadsområdet.
Man mangler at se på, hvad der kan lægges ud i lokalområderne og landdistrikterne.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre Det Radikale Venstres holdning til, at man i højere grad så på, om de her statslige styrelser og lignende kunne lægges ud lokalt i Sydjylland eller i Nordjylland eller på Fyn
, og det kunne være Vestjylland, hvor der er behov for, at der skabes
flere arbejdspladser.
Vil Det Radikale Venstre være med til det?
Ja, efter hr. Tom Behnkes indlæg kan jeg konstatere, at hr. Tom Behnke er ligeglad med, om man ikke længere har et posthus i et landdistrikt.
Det kan være fuldstændig ligegyldigt, og det er ikke noget, vi skal blande os i overhovedet, de borgere må sejle deres egen sø.
Om de så har 80 eller 100 km til et posthus kan være ligegyldigt.
Det må være det, hr. Tom Behnke lægger op til her.
Vi har påpeget under debatten, at det er meget vigtigt, at de signaler, vi sender herinde fra Folketinget, er meget entydige, og de signaler bør efter Dansk Folkepartis opfattelse være, at Danmark er ét helt land, og at det bør være sådan, at der også i de små distrikter, i de små samfund, er brug for, at man har en ordentlig postbetjening.
Det må også være et statsligt anliggende at sørge for, at både hvad angår infrastruktur som veje og trafik og også postbetjening og de ASDL-ledninger, der skal ud til de små samfund, skal de små samfund have alle muligheder.
Men det har de ikke i dag.
Det har regeringen erkendt i dag at den ikke vil, og det er ærgerligt.
Karen Jespersen (S), 2001-01-16:
Jeg synes, det har været en god debat som optakt til den debat, vi ved vi får om den regionalpolitiske redegørelse og om landdistriktsredegørelsen.
Men det er den regionalpolitiske redegørelse, der har mest direkte relevans for diskussionen her, for det jo netop her, vi kan tage hul på diskussionen om, hvordan vi mere systematisk kan vurdere de statslige tiltags betydning for regionerne og udkantsområderne.
Den debat får vi, som også flere ordførere har været inde på, inden alt for længe.
Men jeg vil godt alligevel slutte af med at minde om, at det altså ikke er rigtigt, når man taler om en udsultning af yderområder og landdistrikter, og det altså heller ikke er rigtigt, når hr. Peter Skaarup siger, at regeringen ikke har gjort noget for de dele af landet.
Det er jo sådan, som statsministeren også sagde i sin indledning, at den bedste håndsrækning er at skabe en ordentlig vækst i samfundet og dermed skabe arbejdspladser, og det har vi også gjort.
Det afspejler sig jo i de objektive, tørre tal på den måde, at arbejdsløsheden er faldet mest i yderområderne, og at antallet af statsligt ansatte er forblevet uændret op gennem den sidste halvdel af 1990'erne, og det er jo den bedste måde, man kan hjælpe de dele af landet på.
Dertil kommer, at man selvfølgelig skal være opmærksom på, hvilke konsekvenser de initiativer, man fra statens side for at forbedre kvaliteten og effektiviteten i den offentlige sektor, får.
Der må ikke ske en for stærk negativ påvirkning, og man skal selvfølgelig også være opmærksom på - som regeringen jo også er - hvordan man direkte kan understøtte udviklingen i de områder.
Det er da rigtigt, at nogle gange kan det gøres bedre, og vi skal være opmærksomme på, at der er områder, der ikke falder ned i et hul.
Men at sige, at der ikke er sket noget, mener jeg virkelig er helt forkert.
Jeg tror altså, at Danmark bestemt må ligge i den pæne ende, når det drejer sig om lande, hvor ulighederne, også på dette område, bliver mindre, og forskellene faktisk er mindskede og ikke er blevet større.
Det er fint, sådan skal det også være, og det er altså helt forkert at påstå, at det modsatte er tilfældet.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Nu kan jeg forstå, at også efter at statsministeren er kommet, vil statsministeren stadig ikke rigtig blande sig i debatten, Det er indenrigsministeren, der gør det på vegne af regeringen, så jeg må spørge indenrigsministeren, hvis statsministeren ikke vil svare, hvordan regeringen egentlig forholder sig til nye eksempler på den udflytning, som vi har talt om, og til den centralisering, som vi har talt meget om under denne debat.
Jeg prøvede at spørge Det Radikale Venstre, men jeg synes ikke, jeg fik noget særlig tydeligt svar, så jeg vil godt spørge regeringen: Hvor står den i den debat, der er om politikredsene?
Mener man i regeringen, at antallet af politikredse skal indskrænkes fra 54 til 24, som der lægges op til?
Mener man det i regeringen, og er man enig i kommissionsudspillet om, at antallet af retskredse skal nedskæres på samme måde, så der også opnås en centralisering på det område?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre
regeringens stillingtagen til.
Vi har manglet at få det at vide her i dag.
Karen Jespersen (S), 2001-01-16:
Der er lagt op til, at der kommer nogle udspil, og for øjeblikket har regeringen ingen holdning til de spørgsmål.
Vi venter, til der kommer nogle udspil, som vi kan forholde os til.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Nu tror jeg altså, det er noget, der ligger rigtig mange borgere på sinde - det ligger i hvert fald mange borgmestre og kommuner på sinde - om man fremover kan regne med, at der er en ordentlig politimæssig dækning af det område, man bor i.
Derfor synes jeg, det vil være rigtigt, at regeringen signalerer her i dag, om den er enig i, at antallet af politikredse skal indskrænkes fra de nuværende 54 til et mindre antal.
Det kan godt være, man ikke vil lægge sig fast på de 24, som det ser ud til at kommissionen når frem til, men man må dog kunne sige, hvor man står.
Står man for en øget centralisering, eller hvad gør man?
Det har han f.eks. gjort i Storstrøms Amt, og derfor må der jo ligge nogle planer, der må ligge nogle holdninger, og der må ligge noget viden hos regeringen.