runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 1998-11-12:
Er hr. Bendt Bendtsen ikke enig i, at det er helt afgørende, at myndighedsudøverne, det gælder skattemyndigheder, det gælder ekspropriationsmyndigheder, det gælder også efterretningsvæsener, skal overholde nogle regler?
De skal respektere nogle ting, som er politisk vedtagne og fastlagte, og der skal være den størst mulige åbenhed om de her ting i forhold til de mennesker, det drejer sig om.
Så er der selvfølgelig noget særligt omkring efterretningsvæsener, men de skal da også overholde sådan nogle ting.
Er det ikke sådan, spørger jeg hr. Bendt Bendtsen, eller er det kun nogle myndighedsudøvere, der skal overholde de her ting?
Det er det første, jeg godt vil sige. Det andet er, at jeg forstår, hr. Bendt Bendtsen skal læse en bog i weekenden.
Bygger hr. Bendt Bendtsen sin viden på, at nogle forvirrede personer i 1970'erne og 1980'erne gik rundt og lavede noget mystisk, mærkeligt noget, fortsætter deres forvirring, ved at de bliver omvendt, og så skriver de en bog ud fra det?
Det er da ikke den måde, man kan bygge sin faktiske viden op på.
Var det da ikke bedre at få lavet en undersøgelse, i stedet for at nogle mennesker skal krænge et eller andet ud om de tossestreger, de har lavet, da de var yngre?
Pernille Frahm (SF), 1998-11-12:
Jeg prøvede sådan meget opmærksomt at finde ud af, hvad grunden var til, at min gamle klassekammerat hr. Bendt Bendtsen ikke ville have en undersøgelse af PET.
Jeg kan forstå, at det ikke skyldes, at hr. Bendt Bendtsen er overbevist om, at alt, hvad der er foregået, er lovligt og helt i orden, og at der derfor ingen grund er til at undersøge det.
Nej, tværtimod så er det et godt stalinistisk princip, som vi i SF i øvrigt altid har været imod, som er slået langt ind i hr. Bendt Bendtsens bevidsthed, nemlig at hensigten helliger midlet.
Så hvis bare hensigten er god nok, og det var efter hr. Bendt Bendtsens overbevisning i en god hensigt, så gør det ikke noget, at man bruger alle midler og også bryde demokratiets egne aftalte spilleregler, bare man gør det i en god hensigt.
Hr. Bendt Bendtsen nævnte ordet hykleri heroppefra.
Jeg skal undlade at kommentere det.
Line Barfod (EL), 1998-11-12:
Jeg skal lige først undskylde over for hr. Arne Melchior, at jeg kom til at nævne ham før i forbindelse med Sydafrika.
Jeg ved faktisk ikke, om hr. Arne Melchior har været i Sydafrika.
Det var Erhard Jakobsen og hans besøg i Sydafrika, jeg tænkte på.
Hr. Bendt Bendtsen taler om århundredets største hykleri
fra venstrefløjen.
Jeg opfatter det altså tværtimod, som om det er højrefløjen, der er i gang med århundredets største hykleri.
Man taler om retssikkerhed og demokrati, men det skal åbenbart kun gælde for dem, som højrefløjen er enig med, og ikke for dem, højrefløjen er uenig med. Så vil jeg lige gøre opmærksom på problemet med Blekingegadebanden.
Det kom jo faktisk frem, at Blekingegadebanden var blevet registreret af Politiets Efterretningstjeneste, men Efterretningstjenesten gjorde ikke noget for at forhindre, at banden fortsatte med de forbrydelser, den var i gang med, og det er jo det, der er et væsentligt problem med efterretningstjenesterne, at de øjensynlig registrerer og registrerer og registrerer, men at der ikke kommer noget som helst ud af det.
Hr. Bendt Bendtsen nævner, at i et retssamfund skal der formuleres en sigtelse, men det gælder åbenbart ikke alle dem, som hr. Bendt Bendtsen er uenig med, og som er blevet registreret, og som højrefløjen mener, at den kan kalde for landsskadelige, landsforrædere osv., uden at der behøver være nogen som helst bare antydning af dokumentation for, at nogen har begået noget ulovligt.
Jann Sjursen (KRF), 1998-11-12:
Hr. Bendt Bendtsen taler om venstrefløjens hykleri; fru Line Barfod var inde på højrefløjens hykleri.
Da jeg repræsenterer et midterparti, er det jo lige før, jeg fristes til at erklære sig enig med begge parter.
Men det vil jeg undlade, det synes jeg alligevel sagen trods alt er for vigtig til.
Bortset fra at jeg jo ikke er helt enig med hr. Bendt Bendtsen, så synes jeg, han har en pointe i det historiske forløb.
Hr. Bendt Bendtsen sagde, så vidt man kunne forstå det, at Det Konservative Folkeparti sådan set var interesseret i, at der blev lavet en eller anden form for historisk undersøgelse, men, som jeg måtte forstå det, udmundede det vist i noget i retning af en redegørelse fra regeringen.
Dér vil jeg sige, at jeg synes ikke, man skal lade sig spise af med en eller anden, ja, undskyld udtrykket, forkølet redegørelse af historisk karakter fra regeringen i den her sammenhæng.
Lad os dog få belyst det historiske forløb til bunds og ikke bare nøjes med, at regeringen kan strikke en eller anden redegørelse sammen, og så er vi ovre det forløb, for
jeg er enig med Det Konservative Folkeparti og i øvrigt også med Venstre i, at det aspekt er lige så vigtigt, netop også for at vurdere de juridiske aspekter, som jo kom frem ved den undersøgelse, som regeringen har fremsat forslag om her i dag.
Jeg synes, hr. Bendt Bendtsen og Det Konservative Folkeparti skulle satse lidt højere her og have et lidt højere ambitionsniveau end blot det, jeg vil undskylde
jeg tillader mig at kalde en forkølet redegørelse fra regeringens side af historisk karakter.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-11-12:
Nu skal man jo ifølge forretningsordenen rette spørgsmål til ordførerne, og det vil jeg så gøre.
Men det er simpelt hen kvalmende at høre fru Line Barfod heroppe stille spørgsmålet, om det er en eller anden fredelig demonstration ude på Slotspladsen.
Nej, må jeg så sige og spørge, om ikke hr. Bendtsen er enig med mig: Det drejer sig om voldelige autonome, det drejer sig om SAP'ere og KAP'ere og revolutionære og DKP'ere, det, der er Enhedslistens autonome bagland - så er det skåret ud i pap - det, der er regeringens parlamentariske grundlag.
Det er det, der er sagen i dag, og ikke så meget det, som er følgerne efter den kolde krig.
Er det så hermed sagt, så det er cementeret?
Jeg synes simpelt hen, det er hykleri, hvad man hører fra venstrefløjen heroppefra.
Tom Behnke (FP), 1998-11-12:
Der er ikke grænser for, hvilke korte bemærkninger jeg også gerne ville komme med til venstrefløjen i den her debat, men det bliver jo deres tur til at få ordet, efterhånden som vi når frem, og så må vi jo tage debatten dér. Med hensyn til hr. Bendt Bendtsens indlæg kan jeg forstå, at Det Konservative Folkeparti godt vil være med til en undersøgelse.
Den skal bare ikke være så smal, den skal være noget bredere.
Og bredere - så er det vel også, at det smalle er med i det brede spektrum, eller hvad?
Eller er det noget helt andet, Det Konservative Folkeparti vil?
Det, jeg egentlig vil spørge hr. Bendt Bendtsen om, er, om ikke det er risikabelt, at Det Konservative Folkeparti begynder at bløde op på sin holdning på det her punkt og siger: Jo, en historisk undersøgelse, måske.
Er det ikke et faktum, at den socialistiske del af Folketinget på intet tidspunkt vil blive mættet?
Uanset hvor mange undersøgelser der bliver lavet, så vil man fra socialistisk side blive ved med at kræve mere og mere og flere og flere undersøgelser for på den måde at stække Politiets Efterretningstjeneste.
Og dermed vil jeg spørge, om ikke Det Konservative Folkeparti ved ligesom at prøve at give efter her egentlig er med til at sætte noget i gang, som bare bliver ved. Hr. Bendt Bendtsen må da kunne mærke, at selv om Det Konservative Folkeparti ligesom viser en åbenhed, så vælter angrebene jo ind over Det Konservative Folkeparti fra venstrefløjen her i salen.
Frank Aaen (EL), 1998-11-12:
Først lige til fru Pia Kjærsgaard
: Hvis fru Pia Kjærsgaard mener, at Enhedslisten - jeg og andre - er forbundet med terror eller voldelig virksomhed, så må jeg sådan set bede om, at sagen bliver indgivet til politiet, og at vi kommer for en domstol. Man kan ikke bare slynge sådan en anklage ud.
Så bliver man nødt til at gøre noget ved det, og det vil jeg bede om.
Ellers vil jeg gerne have et dementi.
Så vil jeg spørge hr. Bendtsen: Er det ikke sådan, at når politiet kommer under vejr med noget, der er ulovligt, så har de til opgave at rejse tiltale og få det for en domstol, og når det ikke er sket, er det, fordi man ikke har fundet noget, der er ulovligt?
Kan man så ikke derudfra slutte, at der ikke har været ulovligheder, som man har kunnet bruge som begrundelse for at registrere f.eks. DKP?
Og skal vi ikke nærmere et andet sted hen for at finde årsagen, nemlig som Jyllands-Posten omtaler i dag, at det var en NATO-beslutning, der pålagde Danmark at skulle registrere kommunister, uanset hvad de lavede?
Er det ikke nærmere dér, vi skal finde årsagen til registreringen?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
Omsorgen for demokratiet er vigtig, som hr. Ebbe Kalnæs just sagde.
Omsorgen for, at sådan en undersøgelse får virkelig præg af uvildighed, er også meget vigtig.
Jeg kan forstå, at det også er vigtigt for SF, og derfor er jeg stadig væk uforstående over for, at hr. Holger K. Nielsen beder om at få absolut vetoret over undersøgelseskommissionens sammensætning.
Det, han forudser, er åbenbart, at vi skal stemme om, hvem der skal sidde i denne kommission, og hvert parti skal have sit gidsel siddende i denne kommission.
Sådan en kommission vil ikke være troværdig, den vil ikke have uvildighedens præg, og den vil ikke være uafhængig.
Jeg synes, der ville være god mening i at sige, at det skal være personer udefra, som ikke er politisk udpeget, personer, som ikke er udpeget af bestemte partier, og som på forhånd har sagt, at vi er i lommen på det og det parti, for det parti har udpeget os.
Jeg synes, det er omsorg for demokratiet at sige, at det skal være udefrakommende personer og ikke personer, som har et bestemt partipolitisk stempel på sig, som sidder i den kommission.
Aage Frandsen (SF), 1998-11-12:
Er det ikke sådan, vil jeg spørge fru Birthe Rønn Hornbech, at det, der karakteriserer et demokratisk samfund, en retsstat osv., er, at selv de mennesker, som man mener gør noget forkert, også skal behandles på en retssikkerhedsmæssig måde.
Det vil sige, at når efterretningsvæsenet udfører sit arbejde, skal det ske efter nogle bestemte regler, som er politisk besluttet, og man skal overholde de regler.
Det næste spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech er: Er det ikke sådan, at hvis vi ikke får denne undersøgelse, men spørger gennem Retsudvalget, risikerer justitsministeren at komme til at svare på en sådan måde, at han i virkeligheden bringer sig selv i en forfærdelig vanskelighed, fordi han ikke har det materiale, der skal til for at svare? Er det måske dybest set det, fru Birthe Rønn Hornbech også er interesseret i: at justitsministeren kommer i en sådan situation?
Justitsministeren ved jo ikke præcis, hvad der ligger, men der er hele tiden noget, der graves frem, og så bliver han i virkeligheden sat i en situation, hvor han får et ministeransvar, som han dybest set ikke selv kan gøre ved.
Tom Behnke (FP), 1998-11-12:
Jeg tror, det er forstået, at det er en undersøgelse, som SF ønsker.
Men spørgsmålet til SF's ordfører er: Hvad er det, man egentlig forventer, at der vil komme frem, når man laver en undersøgelse?
Jeg kan også godt line en masse eksempler op på, hvad jeg tror, der vil komme frem, men det er jo ting, som vi allerede ved i forvejen.
Dybest set
ved vi vel alle, hvad det er, der er foregået, så hvad er det, en undersøgelse skal afdække?
Skal den bare bekræfte, at alt det, vi alle sammen i virkeligheden har gået og vidst, var det, der foregik, og hvis det er det eneste formål, er det så ikke lidt spild af tid? Så siger hr. Holger K. Nielsen, at vi ikke skal drage enkeltpersoner til ansvar.
Det er ikke det, SF er ude efter, det er ikke enkeltpersoner, der sådan skal op og stege.
Hvad er det så, man ønsker?
Hvad skal en juridisk undersøgelse så munde ud i?
Skal den bare være juridisk, fordi ordet juridisk lyder bedre end historisk?
Det er væsentlige spørgsmål, som jeg ikke synes SF nåede ind på i sin ordførertale.
Jacob Buksti (S), 1998-11-12:
Jeg har tidligere i dag henvist til det beslutningsforslag, B 36, som Socialistisk Folkeparti fremsatte den 22. april i år, og som var til første behandling den 3. juni i år, og hvor der står i bemærkningerne: »På den baggrund foreslås det, at der skal gennemføres en uafhængig undersøgelse af PET's aktiviteter, eksempelvis i form af en kommissionsundersøgelse.« Og videre: »Undersøgelsen skal bl.a. afdække, om der er sket lovbrud, herunder om der er sket ulovlig registrering, og om der er foretaget tjenestestridige handlinger.« Og videre: »Såfremt der i forbindelse med undersøgelsen fremkommer informationer, som giver begrundet mistanke om, at der er sket lovbrud, skal den gruppe, som forestår undersøgelsen, kunne kræve sagen rejst som straffesag eventuelt for lukkede døre efter sædvanlige retsregler.« Så vil jeg gerne spørge hr. Holger K. Nielsen, om ikke dette beslutningsforslag, som er fremsat af SF den 22. april, fuldstændig og totalt svarer til det lovforslag, som vi har til behandling her i dag, og hvis det ikke gør det, om hr. Holger K. Nielsen så vil forklare, hvori modstriden består.
Det var punkt et.
Og punkt to: Hvad er det, der har fået hr. Holger K. Nielsen til nu at give generel amnesti, når der her i dette B 36 trues med bål og brand mod alle dem, som har haft fingrene i nærheden af det her, hvis det i øvrigt er gået galt?
Hvad er det, der er sket, som har gjort, at hr. Holger K. Nielsen nu faktisk har en helt anden opfattelse end den, hr. Holger
K. Nielsen havde fra starten, og som gør, at det er en lille smule svært for os andre egentlig at finde ud af, hvor hr. Holger K. Nielsen vil hen, og hvor hr. Holger K. Nielsen i øvrigt er?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
I Det Radikale Venstre er vi helt enige med Socialistisk Folkeparti i, at vi skal have en undersøgelse
Det skal altså gøres på en måde, så man ikke kan mistænke de folk, som gennemfører undersøgelsen, for at have interesser, som kan blive plejet på en ubehagelig måde i forbindelse med undersøgelsen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-11-12:
Hr. Holger K. Nielsen nævnte en tilfældig bog, der udkommer i morgen.
Den skulle ikke danne grundlag for noget.
Nu har denne tilfældige bog jo været omtalt mange gange her i formiddag, og den, der tænkes på, er Mikkel Plums »Bombardér hovedkvarteret - Hvad venstrefløjen sagde, skrev og bedrev fra Stalins død til efter Murens fald«. Naturligvis skal en undersøgelse ikke foregå på grundlag af nogle bøger, men den bekendelseslitteratur, der kommer i denne tid, er jo meget interessant, og jeg synes, det sætter det meget godt i perspektiv, at man lige minder om, hvad Preben Wilhjelm sagde i 1983 i et interview, der hed: »Tværs igennem lov til sejr«: »Jeg har aldrig lanceret noget ukrænkeligt princip, der hed lovlydighed.
Jeg har lavet masser af ulovligheder.«
Ja, jeg behøver vel ikke kommentere det.
Jeg kan godt forstå, at venstrefløjen i formiddags har haft forfærdelig travlt med at hvidvaske sig selv.
Det er jo ikke sjovt at blive taget på ordet.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-12:
Til fru Line Barfod, der spurgte ,om PET skal overvåge konflikter.
Ja, hvis man brænder ting af, hvis man skærer dæk op, hvis man smadrer vinduer og lignende, så er det da PET's opgave at overvåge det.
Og jeg er da nødt til at sige, selv om jeg forstår, at fru Line Barfod og Enhedslisten har stor sympati for den flok rødder, der befinder sig på Nørrebro, at når de laver ballade engang imellem, er det PET's opgave at overvåge, at vi ikke får en 18. maj én gang til.
Venstrefløjen vil jo smadre PET, så man ikke kan få de oplysninger på de givne tidspunkter.
Fru Elisabeth Arnold siger, at De Radikale mener sådan og sådan, og nu skulle De Konservative tænke sig om.
Jeg er nødt til at sige, at hvis Det Radikale Venstre ikke løber sidelæns med den yderste venstrefløj her i salen, så må jeg jo på regeringens vegne konkludere, at så er der ikke flertal for det lovforslag, der er fremsat af regeringen.
Det er der ikke.
Og det har vi det ikke skidt med i Det Konservative Folkeparti.
Så kan vi sige det på samme måde som Venstre: Vi deltager gerne i begravelsen af det her lovforslag.
Jann Sjursen (KRF), 1998-11-12:
Da hr. Bendt Bendtsen sidst havde ordet, var det ham meget magtpåliggende at understrege, at Det Konservative Folkeparti fortsat ønsker det hemmelige politis og forsvarets efterretningstjenester, og det er vi jo fra Kristeligt Folkepartis side 100 pct. enig i.
Derfor vil mit spørgsmål til hr. Bendt Bendtsen nu og her være, om han i modsætning til mig her i debatten i dag og fra denne talerstol har hørt, at der skulle være nogen, der ikke fortsat ønskede hemmelige efterretningsvæsener.
Det synes jeg da er lidt interessant også for at få lidt proportioner i debatten og også for at få sporet debatten ind på det, den i virkeligheden drejer sig om.
Frank Aaen (EL), 1998-11-12:
Jeg skal takke hr. Bendt Bendtsen for udsagnet om, at når der ikke er rejst sag mod DKP'ere, er det, fordi man ikke har kunnet bevise noget ulovligt.
Det er jo sådan set et stykke vej at være kommet.
Det er klart, at man ikke har kunnet bevise noget ulovligt, for vi gjorde overhovedet ikke noget ulovligt i denne her retning.
Derfor vil jeg gerne gentage det, som jeg sagde til fru Birthe Rønn Hornbech: Det, Venstre og De Konservative her i dag står og forsvarer, er, at man synes, det er i orden at registrere folk, bare fordi man er uenig med dem, bare fordi de har en anden holdning end flertallets.
Det er det, som Venstre og De Konservative forsvarer, og ikke andet. Må jeg så have lov til at få et svar på spørgsmålet om det, der står i Jyllands-Posten i dag?
Mon ikke det er dér, vi skal finde årsagen til, at registreringerne - også på trods af en regeringserklæring - er fortsat?
At man nede i NATO havde besluttet, at kommunister skulle registreres; uanset hvad de lavede, skulle de bare registreres.
Og så forventer jeg at få et svar fra fru Pia Kjærsgaard
enten nu eller i ordførertalen, for enten bliver der rejst en tiltale imod os, eller også bliver der givet en undskyldning.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
Jeg synes, at hr. Bendt Bendtsen skulle tage imod et godt råd: Glem nu den venstrefløj.
Den drejning, som debatten har taget i de sidste par omgange med korte bemærkninger,
har jo bragt hr. Bendt Bendtsen præcis derhen, hvor venstrefløjen gerne vil have ham med alle paraderne oppe: Beskyldninger om, at man ønsker at smadre PET, beskyldninger om kollektive anklager osv., osv. Alt det bør Det Konservative Folkeparti i virkeligheden ikke deltage i.
Det Radikale Venstre deltager ikke i ønsker
om at smadre PET.
Vi ønsker ikke at deltage i kollektive anklager.
Vi diskuterer L 65 i øjeblikket som et forslag til en undersøgelse, som bl.a. Det Radikale Venstre også står bag.
Jeg synes i stedet for, at hr. Bendt Bendtsen skulle lytte til bl.a. Kristeligt Folkeparti, som meget fornuftigt siger, at det her drejer sig om demokratiet.
Det drejer sig om, at vi har nogle spilleregler for, hvordan efterretningstjenesterne skal fungere.
De får nogle instrukser.
Bliver de overholdt, eller bliver de ikke overholdt?
Derfor synes jeg, at det vedgår os alle sammen, også De Konservative, som udnævner sig selv til demokratiets vogtere.
Jamen velkommen i klubben.
Her er vi mange andre der også er.
Derfor siger vi ja til denne her undersøgelse og går i hvert fald ind i forhandlingerne om den.
Line Barfod (EL), 1998-11-12:
Der er ingen tvivl om, at hærværk er en ulovlighed, og det er blevet efterforsket af det almindelige politi.
Men skal det, hr. Bendt Bendtsen siger, forstås sådan, at hr. Bendt Bendtsen mener, at PET også har være indblandet i Ri-Bus-konflikten, og at PET har overvåget fagbevægelsen i forbindelse med konflikten, og at det i øvrigt er PET's opgave at gå ud og undersøge både faglige konflikter og almindeligt hærværk, som ikke nødvendigvis har nogen tilknytning til faglige konflikter?
Og hvordan er det i forhold til den konflikt, der var i 1985, hvor det er kommet frem, at PET var inde og aflytte og overvåge fagbevægelsen?
Er det også i orden, at PET var inde dér i forhold til fagbevægelsen?
Og er det kun i forhold til fagbevægelsen, der må ske overgreb, eller er det også i forhold til modparten i arbejdskonflikterne?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
Ligesom for visse andre partier kan det også for Det Konservative Folkeparti være svært at finde ud af, hvordan meningsdannelsen sker. Jeg står her med et telegram fra Ritzaus Bureau den 25. august 1998, dagen efter at justitsministeren havde bekendtgjort, at nu ville der blive igangsat en undersøgelse, og at han ville fremsætte et lovforslag om det i Folketinget.
Der står: »Det Konservative Folkeparti erklærede, at man under de givne omstændigheder vil støtte en undersøgelse.«
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-11-12:
Jeg vil sige til hr. Holger K. Nielsen, at i denne debat om efterretningstjenester eller -væsener er jeg enig med dem, der har været oppe og tale om, at det her ikke vil stoppe, man bruger det til profilering.
Jeg vil gerne fortælle en lille kort historie.
Da jeg var først i 20'erne, da VS brød ud fra SF, da VS var valgt til Folketinget,
blev hr. Steen Folke tre dage efter interviewet i Danmarks Radio, hvor han forklarede, at man var et revolutionært parti, og samtidig forklarede han, at når man havde 10 pct. af indflydelsen i fagbevægelsen, var man villig til at forsøge at overtage dette samfund med magt, man var et revolutionært parti. Det sagde han åbenlyst.
Jeg, som i starten af 20'erne var optaget af dansk folkestyre, var dybt frustreret.
De ældre, de gamle, de erfarne sagde til mig: Nej, lad være at gøre noget ved det, det er ikke noget, vi gør noget ved, for de skal jo nødig være martyrer.
Det var det klima, vi havde lige først i 1970'erne, det var det klima, der efterfulgte.
Der skal være en politisk bedømmelse af det, og lad os så sætte os ned i en gruppe og kigge på, hvad der er foregået.
Så kan det da godt være, at der er én hist og her, som har overtrådt noget, det sker jo desværre en gang imellem.
Omsorgen for demokratiet ligger i, at vi har hemmelige tjenester, ellers har de ingen værdi, men SF vil gerne afskaffe dem, har jeg indtryk af.
Jacob Buksti (S), 1998-11-12:
Jeg kunne godt høre, at hr. Bendt Bendtsen snakkede noget om, at der var nogle ting, der skulle undersøges, men det, forstod jeg, var sådan noget med Stasiarkiver og sådan nogle ting, altså noget helt andet.
For så begynder det jo snart at være et problem, hvor det flertal er, som man har kunnet se i pressen, for, at der skulle gennemføres en stort anlagt historikerundersøgelse, og hvor også historikere har henvendt sig til Folketingets Retsudvalg for at ville lave en sådan undersøgelse.