runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg synes, fru Lene Jensen skulle spørge ude i forskerverdenen, hvad man synes om regeringens initiativ.
Ude i den virkelige verden synes man faktisk, det er en rigtig, rigtig god idé, at der nu oprettes en forskningsfond, som kan generere midler til forskning, der er målrettet meget specifikt mod noget af den højteknologi, som skal gøre os konkurrencedygtige og også kan give os mulighed for at skrive historie på det forskningsmæssige plan, fordi vi nu for alvor begynder at forske i f.eks. nanoteknologi.
Hvad er det, man kan bruge nanoteknologi til?
Den kan jo bruges på en lang række forskellige områder, statsministeren var inde på det, og jeg har også været inde på det.
Der blev bl.a. nævnt tekstil, men for mig at se er det vigtigste, at den kan bruges i bekæmpelsen af en lang række sygdomme.
Man kan få en langt bedre behandling af blodpropper og kræftsygdomme ved at satse målrettet på nanoteknologi, og når vi sammenholder det med de planer, som statsministeren jo har lanceret i EU, og som matcher det meget godt, nemlig at vi skal have målrettet forskning i både Danmark og EU,
er der faktisk rigtig, rigtig mange penge i det.
Morten Bødskov (S), 2004-06-03:
Også når det gælder Kriminalforsorgen, valgte regeringen jo den snævre blokpolitik med Dansk Folkeparti, og vi kan se, at når det handler fremtiden for fængslerne og Kriminalforsorgen, bliver der tale om et stadig tiltagende kaos.
Billedet af en regering, som har mistet kontrollen over udviklingen i Kriminalforsorgen, fremgår meget godt af, at et par måneder efter, at man havde indgået aftalen med det snævre flertal sammen med Dansk Folkeparti, måtte man træde til med en panikpakke for at få bare nogenlunde styr på udviklingen.
De fleste erkender efterhånden, at antallet af dømte kriminelle på fri fod er rekordhøjt, og at vi aldrig nogen sinde tidligere har haft så mange kriminelle, som har ventet så længe på fri fod.
En mere overset pointe i den udvikling, som regeringen har skabt,
er, at ud over at man har sat rekord på de andre områder, er antallet af voldshandlinger og trusler mod Kriminalforsorgens ansatte også eksploderet.
Hvad er regeringens svar på det?
Hvad er regeringens strategi for at hjælpe de ansatte i Kriminalforsorgen, som i dag er ofre for en meget, meget usammenhængende politik?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det er klart, at det er en helt uacceptabel udvikling med de trusler og den voldsspiral, som de indsatte udøver over for Kriminalforsorgens ansatte, men hvis det er sådan, at hr. Morten Bødskov vil høre mere om strategien for, hvordan man skal håndtere det problem, synes jeg, at hr. Morten Bødskov skal spørge justitsministeren, for jeg må beklage, at den har jeg ikke kendskab til.
Med hensyn til at skaffe flere fængselspladser er denne regering i langt, langt højere grad på forkant med situationen end den tidligere regering, som jo bare lod stå til, også når det gælder straffene.
Man ville ikke forhøje straffene for vold og voldtægt osv., men det har denne regering gjort, og samtidig vil der allerede være skaffet 500 ekstra fængselspladser ved udgangen af 2004.
Der er
absolut fremdrift på området fra regeringens side, og der er afsat penge til det, men angående strategien for, hvordan man skal håndtere den voldsspiral over for Kriminalforsorgens personale, som vi desværre har været vidne til, vil jeg som sagt bede hr. Morten Bødskov om at henvende sig til justitsministeren.
Ja, det skal den.
Jeg kan udmærket huske, at dengang hr. Frank Jensen var justitsminister, stod han her i salen og sagde, at han ønskede ikke at øge straffene for vold og voldtægt, og hvorfor?
Jo, for det var der ikke råd til.
Det synes jeg var et usædvanlig dårligt argument fra en justitsminister, og det fik vi sådan set en meget sjov debat ud af her i Folketingssalen dengang.
Men vi har altså valgt en anden tilgang.
Vi siger, at det, at vi ikke har så mange fængselspladser, som der er behov for, skal ikke være et argument for, at vi ikke skal forhøje straffene til folk, der begår vold mod andre mennesker og skader dem på liv og legeme.
Både justitsministeren og statsministeren har sagt, at det har gjort sin virkning, at der nu endelig bliver idømt strengere straffe for de forseeleser, og det er vi meget tilfredse med.
Thomas Adelskov (S), 2004-06-03:
Vi er nogle stykker, der har gået rundt i nogle uger og spekuleret på, hvorfor regeringen havde valgt at lægge lige nøjagtig den model til en kommunalreform frem, for den var jo ikke nævnt i regeringens Strukturkommissions oplæg.
Men i går analyserede Poul Erik Mouritzen, der selv sidder i Strukturkommissionen, sig frem til, hvorfor det er sket, og jeg citerer fra Information
: »Udspillet er så radikalt forskelligt fra vores betænkning, at der ikke for mig hersker nogen tvivl om, at det hele tiden har været hensigten at skabe så grundlæggende strukturændringer, at regeringens politik vil blive videreført, selv efter et regeringsskifte.«
Det bliver også bekræftet for os, når beskæftigelsesministeren siger, at grunden til, at man vil lave den reform, regeringen har lagt op til, er, at man vil privatisere og have mange flere private aktører på banen.
Jeg vil gerne spørge: Vil hr. Jens Rohde ikke nok fortælle Folketinget og befolkningen, hvad det er for nogle opgaver, som regeringen og hr. Jens Rohde forestiller sig skal privatiseres?
Skal cpr-numrene lægges ud til nogle private aktører?
Er det inkasso? Er det specialundervisning?
Eller er det yderligere privatiseringer på børneområdet, hvor regeringen jo allerede én gang har spillet ud med et forslag, som jo i vid udstrækning var en form for privatisering og en accept af hele den måde, som Tvindkompagniet hvidvaskede penge på?
Arne Toft (S), 2004-06-03:
Jeg må konstatere, at hr. Jens Rohde ikke vil garantere, at kommunerne kender deres økonomi, at hr. Jens Rohde ikke vil garantere, at der kommer en udligningsreform, og at hr. Jens Rohde ikke vil fortælle os, hvad det koster, og hvem der skal betale.
Så vil jeg godt spørge hr. Jens Rohde, om han vil bekræfte det, som beskæftigelsesministeren sagde tidligere på ugen: En væsentlig grund til, at kommunerne skal være større, er, at det bliver nemmere for private leverandører at byde ind, altså endnu mere udlicitering.
Er det den væsentligste grund til, at man laver en kommunalreform?
Kan hr. Jens Rohde bekræfte det?
Karen J. Klint (S), 2004-06-03:
I sin ordførertale var hr. Jens Rohde inde på kommunalreformen, og det kan naturligvis ikke overraske nogen, at den er et af temaerne i dag. Hr. Jens Rohde talte om det at komme tæt på den enkelte borger, og jeg vil gerne høre om de nuancer, der ligger i det udtryk, og få afdækket lidt af politikken.
I pinsen var beskæftigelsesministeren inde på det samme, og hvor tæt skal man egentlig på den enkelte borger?
Oplever Venstre det sådan, at selvejende institutioner og private institutioner er en grad tættere på den enkelte borger, end når det er det offentlige, der driver institutionerne?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Ja, for selveje er da noget af det mest decentrale, man overhovedet kan gennemføre i vores samfund.
Her får brugerne og de, som er tæt på - det lokale erhvervsliv, organisationerne - jo mulighed for i høj grad at udøve indflydelse på, hvad det er, den enkelte institution reelt skal tilbyde.
Under den tidligere regering overgik en lang række af uddannelsesområderne til selveje, og jeg vil da sige, at det er gået ganske godt.
Man har jo på en lang række af de selvejende uddannelsesinstitutioner oplevet en meget stor kvalitetsudvikling inden for de senere år, så selveje er i høj grad decentralisering.
Jeg ved ikke, om fru Karen Klint tænkte på beskæftigelsesministerens udtalelser om det frie valg, da hun stillede sit spørgsmål.
Men for os er det meget logisk, at hvis det er sådan, at vi får skabt et større befolkningsunderlag i kommunerne, får private selvfølgelig også nogle bedre muligheder ...
, og det vil selvfølgelig medføre, at befolkningen får det frie valg.
Men det betyder ikke, at folk skal tvinges ind i den ...
... private løsning.
Det er et spørgsmål om at give folk en reel valgmulighed.
Karen J. Klint (S), 2004-06-03:
Jeg tænkte ikke så meget på, at borgerne kan få det frie valg, det drejer sig mere om selve demokratiet omkring institutionerne.
Når der bliver sagt »tættere på«, går det jo også på demokratisk bæredygtighed, og politikerne er jo også tæt på.
Jeg har det o.k. med selvejende institutioner.
Den eneste forskel, jeg kan se på dem og de offentlige, er, at man får et bedre honorar, når man sidder i bestyrelsen for en selvejende institution, end når man går til møde som kommunalpolitiker.
Hr. Jens Rohde svarede ikke på mit spørgsmål om de private institutioner.
Jeg tænkte i høj grad på de sociale institutioner, og får vi et socialt velfærdsmarked, der er en kopi af de private hospitaler, hvor de kun skummer fløden?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Nu har vi jo hørt hr. Mogens Lykketoft sige meget klart, at Socialdemokraterne ønsker større kommuner, men sådan som jeg forstår fru Karen Klint, ser hun det som et demokratisk problem. Det mener jeg ikke nødvendigvis at det er, for hvis kommunerne bliver større, er det jo vældig godt, at man laver selveje, for det er en meget decentral styreform. Der er ikke noget ønske hos os om at skære ned på de tilbud, der er til den danske befolkning i dag.
Man kan jo altid diskutere, hvem der skal drive de enkelte institutioner, men i virkeligheden er det jo et myndighedsansvar, hvilke tilbud der skal være, og det, vi grundlæggende ønsker med kommunalreformen, er at sikre, at der bliver bedre mulighed for at udvikle de tilbud, som borgerne har behov for, i stedet for at fastlåse dem i statiske mønstre.
Men jeg glæder mig over, at vi kan sætte os til forhandlingsbordet i morgen kl. 13. Socialdemokraterne er inviteret sammen med Det Radikale Venstre, så må vi jo forhandle om tingene, og de forhandlinger glæder jeg mig meget til, hvis det er sådan, at der er en reel vilje fra Socialdemokraternes side.
Jamen selvfølgelig kommer der en udligningsreform.
Det kan jo ikke være anderledes, for når man laver det hele om, vil det jo i sig selv medføre en udligningsreform, og jeg håber, at Socialdemokraterne vil være med til at diskutere, hvordan den skal udformes.
Men det vil jo fuldstændig afhænge af, hvordan vi får fordelt opgaveporteføljen mellem de forskellige myndigheder, så lad os tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Så skal vi nok også finde ud af det andet.
Så kan jeg fuldt ud bekræfte - ikke at det, hr. Arne Toft var inde på, er udgangspunktet for kommunalreformen, men at det er sådan, at når kommunerne bliver større, bliver der bedre chancer for, at borgerne får et reelt frit valg.
Vi kan jo godt sidde herinde og diskutere og vedtage love om, at befolkningen skal have et frit valg, men det kræver altså, at der er nogle leverandører at vælge imellem, og hvis det er sådan, at befolkningsunderlaget bliver større, er der også større mulighed for, at nogle flere mener, at det kan være rentabelt at drive en virksomhed, og så får borgerne det reelle frie valg.
Det er præcis det, det handler om.
Det handler ikke om, at nogen skal tvinges til det ene eller tvinges til det andet; vi vil bare gerne have, at borgerne skal have et frit valg.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokraterne af en eller anden ideologisk grund er imod det frie valg, fordi de synes, at så er man ikke en ordentlig borger osv., men sådan ser vi altså ikke på det i Venstre.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-06-03:
Hr. Jens Rohde mener, at ghettoerne fik lov til at udvikle sig under SR-regeringen.
Så markedsførte hr. Jens Rohde også regeringens strategi for at bekæmpe ghettoisering.
Men er det ikke rigtigt, at de 100 mio. kr., som regeringen har afsat i forårspakken, langtfra er nok til at få byfornyelsen op på det niveau, den havde i SR-regeringens tid?
Og er det ikke helt til grin, at regeringen kun vil bruge 500.000 kr. på at bekæmpe kriminalitet i de fem til ti værste ghettoer?
Hvad svarer det til? Halvanden SSP-medarbejder, eller hvad?
Man skulle tro, hr. Jens Rohde gik ind for sort arbejde, og jeg synes i øvrigt, at den snak om penge er en snakken udenom.
Hvis man kigger nøje på den finansiering, der er lagt op til i hele ghettopakken, som jo er vældig, vældig ambitiøs, lægger regeringen reelt kun 14-15 mio. kr. på bordet af sine egne midler.
Resten er fra puljer og midler, der er brugt på et tidligere tidspunkt, og dele af forårspakken, og er det måden at løse ghettoproblemet på?
Giv nogle bud på, hvordan vi i fællesskab skal løse problemet.
Er det kun frivillige, der skal til for at løse det?
Er det sort arbejde, der skal til, for at vi kan få ghettoerne til at fungere og få ressourcestærke personer ind i de områder, vi alle sammen er så ivrige efter at få til at fungere godt?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jamen det er jo ikke mig, der snakker om penge.
Det er fru Anne-Marie Meldgaard.
Hele fokus går på flere penge, flere penge, det er latterligt med den lille sum, og der er skåret ned de og de steder.
Det er jo fru Anne-Marie Meldgaard, der taler om penge.
Nu har regeringen fremlagt en meget ambitiøs plan for, hvordan vi kan komme ghettoproblemerne til livs, og jeg håber, at vi her i Folketinget med integrationsministeren i spidsen kan få nogle konstruktive forhandlinger, som vi selvfølgelig håber at også Socialdemokraterne vil være med i, så vi kan komme ind i en konstruktiv dialog om, hvordan det bedst kan gøres.
Vi ved jo alle sammen, at det er særdeles kompliceret, og at diskussionen om ghettoer i det hele taget er en meget kompliceret diskussion, men lad os nu tage den, når integrationsministeren indkalder til forhandlinger.
Bjarne Laustsen (S), 2004-06-03:
Regeringen siger, at det går godt, og det siger Venstres ordfører også.
Jeg vil påstå, at regeringen pynter sig med lånte fjer.
Det drejer sig om, at regeringen har et projekt i gang, hvor det drejer sig om at omdanne ordinære job til tilskudsjob.
Venstre betaler for 4.000 pladser, og beskæftigelsesministeren har skrevet et hyrdebrev til regionerne og bedt dem om at oprette så mange tilskudsjob som overhovedet muligt.
Min historie er den, at en tømrersvend på 32 år, som har været ledig i en måneds tid, selv finder et job.
Efterfølgende får han udleveret en jobplan fra AF, der siger, at hvis han ikke skriver under på den, får han karantæne.
Manden er rask og rørig, har ingen faglige problemer af nogen som helst art og har selv skaffet sig et job, så er det rimeligt, at Venstre for at få nedbragt arbejdsløsheden bruger skatteydernes penge på den måde for at få folk i gang igen, selv om de, som eksemplet her viser, udmærket selv kan komme i gang igen?
Synes Venstre ikke, at man har en dårlig sag her?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Nej, jeg synes faktisk, det overordnet set er en god idé.
Vi bliver hele tiden kritiseret for, at vi ikke gør nok for at bekæmpe ledigheden, men det lykkes sådan set ganske pænt nu, og vi tager yderligere tiltag, men så skal vi også høre kritik for det, og det er selvfølgelig, fordi fagbevægelsen trommer i baggrunden.
Jeg vil godt sige, nu hvor hr. Bjarne Laustsen har været så venlig at nævne dette eksempel, at det jo hverken er Venstres eller regeringens intention, at der skal ske et misbrug af systemet i AF.
Løntilskuddet skal reserveres til de mennesker, der stort set ikke har nogen anden udvej, og beskæftigelsesministeren har jo også her fra Folketingets talerstol gjort det meget, meget klart, at vi selvfølgelig ikke kan acceptere, at der sker et misbrug af systemet, og det er selvfølgelig beklageligt, hvis det er sådan, at vi på nogle områder kan konstatere, at det er sket.
Vi vil selvfølgelig ikke acceptere det, men overordnet er det jo sådan, at vi ønsker at forbedre beskæftigelsesmulighederne for dem, som har meget vanskeligt ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2004-06-03:
Sagen her viser jo med al tydelighed, at enten ved hr. Jens Rohde ikke, hvad der foregår, eller også er ministerens oplysninger skrupforkerte.
Det er da hul i hovedet, og jeg kan slet ikke forstå, at hr. Jens Rohde kan forsvare den politik.
Det viste sig jo også efterfølgende, at AF beklagede, at man havde gjort det på den måde.
Det ville da være mere ærligt, hvis det skete på ordinære vilkår. Det sidste er angående det frie valg osv., som Venstre hylder så meget.
Der er jo ikke noget frit valg for de arbejdsløse.
Det er omgang efter omgang med restriktioner og barrierer for at folk kan komme i gang med de uddannelser, der efterfølgende kan give dem et job, og derfor ser vi også det samme som med skolepraktikken: Da man fjernede den, blev alternativet ikke arbejdsløshed, men kontanthjælp, for de unge mennesker kom ikke i gang med noget som helst.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg er nødt til at sige igen, at skolepraktikken er et problem.
Skolepraktikken bringer ikke folk i arbejde, og så nytter det altså ikke noget, at man synes, man udviser en eller anden speciel form for godhed ved at parkere unge mennesker et eller andet sted.
Hvis unge mennesker bliver sat i udsigt, at det, de går i gang med nu, kan give dem et arbejde, er det da fuldstændig demoraliserende, at de bagefter oplever, at de ikke kan få et arbejde.
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at han lægger mig nogle ord i munden, som jeg ikke på noget tidspunkt har udtalt.
Jeg har netop sagt, at jeg forsvarer ikke nogen som helst form for misbrug af det system med løntilskud, som vi har indført.
Jeg hørte også hr. Bjarne Laustsen sige, at AF har beklaget sagen.
Jeg har også hørt, at beskæftigelsesministeren meget klart har sagt, at der selvfølgelig ikke må ske misbrug, så jeg står slet ikke og forsvarer nogen form for misbrug.
Det har hr. Bjarne Laustsen fået fuldstændig galt i halsen, og derfor lægger han mig ord i munden, som jeg på ingen måde har sagt.
Men hr. Bjarne Laustsen må have mig undskyldt, at jeg ikke til fulde kender alle de sager, der verserer i det danske AF-system, for dem har jeg ikke en chance for at kende.
Arne Toft (S), 2004-06-03:
Der tales jo meget om nye strukturer og kommunesammenlægninger, og jeg vil godt spørge hr. Jens Rohde om tre ting: Vil hr. Jens Rohde garantere, at de nye kommuner kender deres økonomi i tilfælde af sammenlægning? Kommer der en udligningsreform senest samtidig med en kommunalreform?
Og får vi at vide, hvad en ny kommunalreform kommer til at koste, og hvem der skal betale den?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-06-03:
Jeg kan godt forstå, at hr. Frank Jensen er blevet træt nu og ikke rigtig kan opfatte spørgsmålene, når de bliver stillet, men jeg skal gerne gentage det, for det kan da ikke være sådan, at hr. Frank Jensen ikke vil svare på de spørgsmål, jeg stiller.
Jeg stillede dette spørgsmål: Når nu ejerne selv skal betale deres skattelettelse, fordi de ikke skal betale mere, end de får i ejendomsværdiskattestigning, hvad så med lejerne?
Hvis de skal have det, må der jo være et hul i finansieringen.
Så kunne hr. Frank Jensen ikke bare svare på spørgsmålet: Skal lejerne have skattelettelse i lighed med ejerne, og hvem skal betale den skattelettelse, som lejerne skal have? Prøv nu at svare på spørgsmålet, for det går ikke med al den udenomssnak.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg kommer meget gerne og holder et foredrag for Venstres samlede gruppe om vores skatteforslag, for jeg kan høre, at spørgsmålene bygger fuldstændig på, at alle er i tvivl om, hvad der egentlig står.
Det er sådan, at af den finansieringskilde på 13 mia. kr., der skal betale lettelsen af indkomstskatten i Socialdemokratiets forslag, udgør den ejendomsværdibeskatning, vi nu har brugt et par timer på at tale om, 1 mia. kr. - 1 mia. kr. ud af de 13 mia kr.
Der kommer altså lettelser af indkomstskatten på 13 mia. kr., og der skal hentes 1 mia. kr. på ejendomsbeskatningen.
Så spørger hr. Eyvind Vesselbo: Hvad så med lejerne?
Jamen det giver jo sig selv. Lejerne betaler ikke ejendomsværdiskat, men de får boligstøtte, og deres boligstøtte beregnes ud fra deres samlede rådighedsbeløb.
Ole Sohn (SF), 2004-06-03:
Når jeg lytter til de mange spørgsmål til hr. Frank Jensen, får jeg helt medlidenhed med hr. Erik Larsen, for mage til tungnemhed i Venstres folketingsgruppe, som nu har hørt det samme svar gennem en hel time og stadig ikke har fattet det, er da helt utrolig.
Men jeg har et spørgsmål i en lidt anden boldgade til hr. Frank Jensen, og det er om servicedirektivet.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Som udgangspunkt har hr. Ole Sohn jo ret, og det er også derfor, at denne sag skal belyses virkelig godt.
Men jeg har bare den tilgang til sagen, at jeg ikke bryder mig om monopoler og slet ikke om private monopoler, for så er det meget, meget svært at sikre, at der er en fair og ordentlig konkurrence på markedet.
Hvis man tager som udgangspunkt, at her er det altså værtslandets regler, der gælder, ville jeg rent umiddelbart mene, at så kan man lave en beskyttelsesforanstaltning, der fastfryser den monopolstatus, man har opnået på markedet.
Derfor skal vi have sikkerhed for, at vi ikke udhuler lønmodtagernes rettigheder på det danske arbejdsmarked, men til gengæld sørge for, at der samtidig er en effektiv konkurrence, fordi effektiv konkurrence er med til at sikre, at vi får varer og tjenesteydelser til en ordentlig pris og af den bedst mulige kvalitet. Kvaliteten påvirkes af prisdannelsen, og her kan et monopol altså begrænse mulighederne for, at kunderne kan få en tjenesteydelse til en pris, som er konkurrencedygtig.
Men vi har samme udgangspunkt som hr. Ole Sohn, og derfor vil vi i Socialdemokratiet gå meget kritisk til denne opgave og have alle spørgsmål endevendt, inden Danmark fastlægger sin holdning.
Ole Sohn (SF), 2004-06-03:
SF er i hvert fald helt enig med Socialdemokratiet i, at der skal være en ordentlig og fair konkurrence, men problemet er jo, at det ikke bare er et spørgsmål om, at løn- og ansættelsesforholdene ændrer sig.
Det er i øvrigt en meget liberal kommissær, som er kommet med forslaget, så derfor forstår jeg slet ikke, at Socialdemokratiet ikke har en mere kritisk tilgang til det, sådan som LO og det svenske Socialdemokrati har.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg har nøjagtig den samme kritiske tilgang til det, og jeg tror, jeg kan skrive under på alt det, den svenske statsminister Göran Persson har sagt om servicedirektivet.
Men spørgsmålet er, om vi skal lade regeringen sejle sin egen sø, eller om vi skal forsøge at sikre, at når der på et tidspunkt skal findes en fælles holdning i Ministerrådet til sagen, er der gjort alt, hvad der kan gøres for at påvirke regeringens holdning i positiv retning.
Det er den sidste måde, vi arbejder på i Socialdemokratiet, også når vi er i opposition.
Vi ser positivt på det europæiske samarbejde, for vi mener, det europæiske samarbejde udgør en merværdi, også når det drejer sig om at sikre en fair og lige konkurrence og sikre, at tjenesteydelser kan være grænseoverskridende.
Men det, der ligger her, vil vi ikke acceptere, det er vi fuldstændig enige med hr. Ole Sohn og SF om, og som statsminister Göran Persson også har sagt, skal direktivet ændres på en række felter, før det kan få dansk støtte med også Socialdemokratiets stemmer.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Socialdemokratiet og De Radikale er jo rørende enige om, at de meget gerne vil have regeringsmagten.
Men hvad magten egentlig skal bruges til, har vi foreløbig ikke hørt så forfærdelig meget om, og derfor vil jeg godt spørge den socialdemokratiske ordfører helt konkret, om Socialdemokratiet støtter det radikale forslag om at forhøje benzinafgiften med 1 kr. pr. l og herved hente 3,2 mia. kr. til statskassen.
Er Socialdemokratiet enig i det forslag, eller vil man garantere, at det aldrig nogen sinde får en gang på denne jord?
Det er jo velkendt, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre er uenige på en lang række væsentlige politikområder, f.eks. retspolitikken, udlændingepolitikken, store dele af uddannelsespolitikken og den offentlige udgiftspolitik.
Socialdemokratiet har fremlagt en plan, der medfører, at det offentlige forbrug vil stige med mere end 150 pct. af det, man selv forudsatte med 2010-målsætningen, og jeg vil gerne høre, om det er i forståelse med Det Radikale Venstre, at man således har opgivet målsætningerne fra 2010.