runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2006-11-15:
Der er noget, der tyder på, at statsministeren befinder sig et helt andet sted end der, hvor diskussionen reelt foregår.
I USA, England og i realiteten også i medierne diskuterer man jo en exitstrategi for Irak.
Det, der sådan set var SF’s ambition, var, at vi kunne komme igennem nogle mere seriøse drøftelser i Folketingssalen i dag.
Spørgsmålet går ud på, om statsministeren, når han nu også når så langt, at han forstår, at vi skal diskutere en exitstrategi, er enig i, at der er to forskellige typer diskussioner: den ene exitstrategi for USA og den anden for Danmark, som jo kun har 500 soldater der.
Danmarks tilbagetrækning kunne blive et kraftigt signal om, at vi ønsker en samlet exitstrategi.
Vi er helt enige om nødvendigheden af at kæmpe for demokrati, og at det i den yderste konsekvens også kan betyde, at man må foretage sig noget militært.
Det er ikke her, uenigheden findes.
Jeg synes, det er interessant, at statsministeren følte sig nødsaget til at finde eksempler fra Afghanistan for at begrunde, at han ikke vil gå ind i diskussionen.
Nu vil jeg ikke diskutere Afghanistan, men det ville da klæde statsministeren at sige det samme, som jeg tror næsten alle andre i verden siger, nemlig at det havde været langt bedre, hvis der var blevet brugt 2.100 mia. danske kroner på genopbygning.
Så ville vi have fået en mere stabil region, og der havde også været større chancer for demokrati.
Det er jo Al-Qaeda, der er blevet styrket, ikke fordi amerikanere eller vi har ønsket det, men det er bare det, der er sket, og det har også haft indflydelse på Hizbollah i Libanon, på Syriens vrangvillighed og på Irans styrkede position i regionen.
Jeg synes, at almindelig sund fornuft burde få ethvert menneske til at sige, at disse enorme økonomiske midler kunne være blevet brugt langt bedre, både når det gælder om at skabe demokrati og skabe fred og stabilitet.
»Anerkender statsministeren, at Danmark i princippet kan trække sine knap 500 soldater hjem fra Irak uden større problemer, men at der naturligvis kræves en omhyggelig og gennemtænkt exitstrategi fra amerikansk side med hensyn til de godt 140.000 amerikanske soldater, og at der altså er både kvantitativ og kvalitativ forskel på diskussionerne om dansk tilbagetrækning og diskussionen om en samlet koalitionstilbagetrækning?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Jeg er nødt til at sige til hr. Steen Gade, at det ikke var for at snakke udenom, at jeg brugte Afghanistan som eksempel.
Jeg bruger både Afghanistan og Irak, og jeg er også nødt til at bruge et tredje eksempel, for det handler jo om noget principielt.
Det handler ikke om et enkelt land, det handler om noget principielt.
Tag f.eks. Darfur i Afrika.
Hr. Steen Gade kan selvfølgelig sige, at fordi det internationale samfund ingenting foretager sig, sparer vi de penge, en militær operation i Darfur ville koste, og det har hr. Steen Gade ret i.
Hr. Steen Gade kan også have ret i, at der kunne bruges en masse penge på nogle demokratiprojekter og forskellige andre ting, men er det rimeligt at sige sådan, mens myrderierne fortsætter i Darfur?
Her har vi en situation, hvor det internationale samfund selvfølgelig ikke får skidt på fingrene, fordi man ingenting foretager sig, men vi står sandelig med en skidt samvittighed.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-15:
Darfur er da et af de dårligste argumenter, man kan fremføre i dag.
En af årsagerne til, at der ikke bliver gjort noget i Darfur, er, at alle midlerne og alle ressourcerne er bundet i Irak.
Det er en af de væsentligste årsager til, at der ikke bliver gjort noget her, og det er også en af årsagerne til, at den danske regering kører på friløb, når det gælder Darfur, ikke har villet afsætte ret meget i forbindelse med intervention her og har spillet passivt spil i den sammenhæng.
Det er en skændsel, men en af årsagerne er, at man har engageret sig så meget i Irak, og derfor er hr. Steen Gades spørgsmål dybt, dybt relevant.
Jeg synes, at statsministeren taler udenom, for sandheden er jo, at en af årsagerne til, at de neokonservative i USA gik i krig i Irak, var, at man ville sprede demokrati i hele Mellemøsten.
Men det fundamentale spørgsmål er: Spreder man demokratiet bedst ved at gå ind i en krig, der har kostet langt, langt mere end det beløb, der er opgivet her, eller gør man det ved at bruge et tilsvarende beløb på civile demokratiprojekter osv.?
Det er spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Jamen den har jeg givet i mit svar til hr. Holger K. Nielsen.
Jeg gentager den gerne, nemlig at anvendelsen af bevillinger i Irak er en sag for den amerikanske regering under ansvar over for Kongressen og over for de amerikanske vælgere, og derfor har jeg ingen bemærkninger til, hvordan det amerikanske forsvar vælger at forvalte sit budget.
Det er min kommentar, den har jeg givet allerede, men jeg gentager den gerne.
Villy Søvndal (SF), 2006-11-15:
Men så er vi igen ved det principielle, og jeg synes sådan set, statsministeren svarede helt rigtigt, nemlig at det formentlig ville give anledning til en kommentar.
Det tror jeg er en svag jysk underdrivelse.
Jeg tror, det ville give anledning til en ret bemærkelsesværdig reaktion i et land, hvis et andet land førte en pr-kampagne i det land.
Hvad er i ytringsfrihedens hellige navn statsministerens kommentar til, at et land invaderer et andet, selvstændigt land med en pr-kampagne?
Det er sådan set bare det, vi spørger om.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Nu er det jo et tænkt eksempel, men jeg tror da ikke, det er forbudt.
Altså, hvis han ville betale for annoncer i danske medier, går jeg da egentlig ud fra, at han ville kunne gøre det.
Det tror jeg da.
Det kan da godt være, det ville afføde nogle kommentarer, ja.
Men hvis de regler, der i øvrigt gælder for at publicere ting i Danmark, er overholdt, så ville det vel næppe være forbudt, men oven i købet være i overensstemmelse med reglerne om ytringsfrihed.
Det går jeg da ud fra.
Men det er jo et ret tænkt eksempel, må man sige.
Villy Søvndal (SF), 2006-11-15:
Jeg vil godt i forlængelse af hr. Holger K. Nielsens spørgsmål spørge til det rent principielle.
Jeg forstår, at statsministeren gør sig umage med ikke at komme til at vide noget om korruption.
Det synes jeg ellers virkelig man skal lukke ørerne og øjnene fuldstændig for ikke at kunne opfange.
F.eks. havde Danmarks Radios Horisont for 2 uger siden en glimrende gennemgang af det med dokumentation og dokumentation og dokumentation.
Men lad det nu ligge.
Ifølge statsministerens opfattelse er Irak et selvstændigt land.
Der er så et andet land, USA, der beslutter at lave en pr-kampagne i det andet selvstændige land.
Der må statsministeren da have en principiel holdning til, om det er i orden, at et andet land invaderer et selvstændigt land med en pr-kampagne.
Altså, hvordan ville statsministeren have det, hvis Venezuelas præsident Chávez brugte sine oliemilliarder til at lave en pr-kampagne i Danmark?
Måske ville statsministeren ikke opfatte det, men hvis han gjorde, ville det så ikke give anledning til en kommentar?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Den sag har jeg ikke noget som helst kendskab til.
Og hr. Rune Lund kan ikke have nogen forventning om, at jeg kan komme i Folketingssalen og svare på et spørgsmål, der ikke er stillet.
Rune Lund (EL), 2006-11-15:
Det undrer mig, at statsministeren ikke har kendskab til, at der foregår utrolig meget korruption i Irak.
Det er ellers ikke så svært at finde ud af, at det er et meget stort problem.
Men det undrer mig meget, for det ville nemlig have ført mig videre til mit næste spørgsmål.
For så ville jeg bede om statsministerens kommentar til, at den amerikanske kongres lige har besluttet at nedlægge den antikorruptionsafdeling, som kigger på den korruption, som foregår i Irak.
Så en ting er, at statsministeren ikke ved, at der er korruption, det kan man så være lidt overrasket over, men når nu der er nogen, der påstår, der er korruption – statsministeren må så tro på, hvad jeg siger, når jeg nu siger, at det er sådan – mener statsministeren så ikke, at det er et problem, at den centrale antikorruptionsenhed i USA bliver nedlagt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Det har jeg ikke noget kendskab til, men det er heller ikke det, der er spurgt om her.
Rune Lund (EL), 2006-11-15:
Den ene del af spørgsmålet fra hr. Holger K. Nielsen går på korruption.
Men jeg vil starte spørgsmålet – jeg har jo to omgange – med at spørge: Mener statsministeren, at der er store problemer med korruption, at der er store problemer med penge, der forsvinder, at der er store problemer med våbenleverancer, som kommer fra USA, hvor der ikke er kontrol med, om de ender hos militser, som er medskyldige i mord på uskyldige civile?
Er korruption og kontrol med våben og penge, som bliver sendt af sted fra USA, eller som indgår som en del af amerikanske kontrakter, et problem?
Hvad mener statsministeren om det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Jamen jeg kan altså ikke komme det meget nærmere end det, jeg allerede har svaret, for jeg har ikke noget kendskab til sagen.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-15:
Et af problemerne i den her diskussion er, at hver gang der kommer noget om den amerikanske måde at føre krig på, det være sig overgrebet i Abu Ghraib-fængslet eller overgreb på civile osv., så fralægger den danske regering sig ethvert ansvar.
Det er ikke vores bord, siger man så, selv om man jo er en integreret del af den operation, som finder sted dernede, og selv om man naturligvis også bliver gjort ansvarlig for det, som koalitionen samlet set gør.
Derfor synes jeg da også, at statsministeren burde forholde sig til, at USA nu vil til at bruge en masse penge på noget, jeg vil kalde desinformation i forhold til den irakiske offentlighed.
Når man samtidig kan se, at et tilsvarende beløb er gået op i røg, at et beløb på 20 mio. dollar af irakiske oliepenge er blevet brugt på kontrakter i USA og er gået op i korruption, så er der da et misforhold imellem, at irakerne på den ene side må opleve, at de penge, de skulle have, går til korruption, og på den anden side må opleve, at nogle af de penge, der bliver brugt på andre måder, går til desinformation.
Det hænger jo ikke sammen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Det er altså meget vanskeligt for mig at kommentere en sag, hvis indhold jeg simpelt hen ikke kender.
Men det, jeg kan sige, er, at størrelsen af de amerikanske bevillinger til Irak, og hvad midlerne bliver anvendt til, er noget, der bliver besluttet af den amerikanske regering under ansvar over for Kongressen og til syvende og sidst under ansvar over for de amerikanske vælgere, og derfor har jeg altså ingen bemærkninger til, hvordan det amerikanske forsvar vælger at forvalte sit budget.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-15:
Man har hyret mediebureauet Lincoln, som er rimelig flosset i kanten, som tidligere har været berygtet for misinformation og desinformation, og som helt bevidst har kørt kampagner, hvor man har placeret nyheder i irakisk tv og har brugt penge på at få en bedre nyhedsdækning af koalitionens aktiviteter.
Derfor synes jeg, at statsministeren burde forholde sig til, at man fra USA’s side nu er gået ind i en propagandakrig på en så flosset maner, som man har gjort.
Men det er vel et udtryk for – det vil jeg også godt have en kommentar til – at USA er på spanden i Irak i en sådan grad, at man er nødt til at bruge den slags metoder, og det må vel give anledning til nogle overvejelser hos the coalition of the willing og the most willing i denne koalition.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Men jeg går ud fra, at der hentydes til den sag, der har kørt i de amerikanske medier, hvoraf det fremgår, at Pentagon skulle have betalt for at få publiceret positive artikler i irakiske aviser.
Jeg har noteret mig, at man i Pentagon har vurderet, at fremgangsmåden er i overensstemmelse med de gældende regler på området, men ellers må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg ikke har noget kendskab til sagens indhold.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-15:
»Hvad mener den danske regering om, at USA’s regering vil bruge 20 mio. dollars på en pr-kampagne for koalitionen, samtidig med at 22 mio. dollars af irakiske oliepenge er forsvundet ud i den blå luft?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Vi har afsat en ramme på 500 mio. kr. til genopbygning i Irak, og rent faktisk er de 400 mio. kr. allerede brugt eller er ved at blive brugt.
Det er faktisk en succeshistorie, at det har kunnet lade sig gøre, bl.a. fordi vi kan beskytte arbejdet militært.
Vi har afsat 100 mio. kr. til et partnerskabsprogram med landene i Mellemøsten og Nordafrika, som netop går ud på at fremme demokrati, sikre menneskerettigheder, sikre kvinders rettigheder og fremme uddannelse.
Jeg er enig med hr. Steen Gade i, at det er sådanne gode ting, der skal til på lang sigt, men det ændrer bare ikke ved, at verdens demokratier desværre en gang imellem er nødt til at bruge militære midler for at sikre friheden og freden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Steen Gade (SF), 2006-11-15:
Statsministeren siger, at sagens kerne kan sammenlignes med Darfur, men må jeg godt sige til statsministerens oplysning, at da SF i begyndelsen af året – altså for over et halvt år siden – begyndte at presse regeringen, var det altså lidt svært at få regeringen i tale.
Det er rigtigt, at Danmark er blevet aktiv i Sikkerhedsrådet, men det skyldes altså i høj grad, at vi var nogle, der tog fat i udenrigsministeren for trekvart år siden.
Jeg synes, at statsministeren slipper udenom, for den politik, statsministeren har forsvaret i denne lange tid og også grundlæggende gør i dag, har jo været en fejltagelse.
Den har haft den modsatte effekt af det, som statsministeren stadig fastholder er formålet med den, og vil statsministeren ikke tage en tænkepause og i hvert fald erkende, at han ikke havde forudset destabiliseringen af regionen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Først om Darfur: Det har aldeles ikke skortet på internationalt pres for at få en stærkere FN-styrke til i Darfur.
Det er oven i købet i høj grad USA og Danmark, der har presset på i FN-regi for, at der skulle ske noget her, så hr. Holger K. Nielsen har ganske enkelt ikke ret.
Med hensyn til Afghanistan er jeg enig med hr. Holger K. Nielsen i, at vi skal være meget bedre til at samtænke militær indsats og civil indsats i f.eks. NATO-sammenhæng.
Det er jo en NATO-operation, vi er med i i Afghanistan, og det er netop en af grundene til, at Danmark har været så aktiv op til det kommende NATO-topmøde med henblik på at udvikle en strategi, hvor der bliver mere samtænkning mellem den militære og den civile indsats, end vi har været vant til.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-15:
Næh, vi snakker ikke udenom.
Vi er til enhver tid villige til at omdisponere danske styrker i udlandet fra Irak til Darfur, hvis der kunne blive mulighed for det.
Det er rigtigt, at regeringen i Khartoum har modsat sig det, men når der ikke er lagt et større internationalt pres på regeringen i Khartoum, har det bl.a. noget at gøre med, at alle kræfter er fokuseret på Irak, det øvrige Mellemøsten og Afghanistan.
Lad os lige tage Afghanistan igen.
Her er et af problemerne jo, at opiumbønderne ikke har fået kompensation for at gå over til alternativ produktion.
Et af formålene med krigen i Afghanistan var at bekæmpe opiumproduktionen, men de bønder, der dyrker valmuerne, får ikke nogen som helst kompensation.
De er blevet lovet kompensation i adskillige år, men har ikke modtaget noget som helst, og det betyder, at man står med nogle mennesker, der som udgangspunkt var positivt indstillet over for koalitionen, men er endt med at blive Talebantilhængere, for di Taleban varetager deres interesser bedre, og fordi der ikke er penge til en tilstrækkelig civil indsats.
Det er et af hovedproblemerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Nej, jeg snakker ikke udenom.
Jeg går nemlig til kernen i problemet ved at pege på, at den mest brutale handling, man kan foretage sig, nogle gange er intet at foretage sig, sådan som det internationale samfund gør i Darfur.
Derfor er det et relevant eksempel i hele denne diskussion.
Nej, årsagen til, at der ingenting sker i Darfur, er, at den sudanesiske regering har modsat sig en FN-styrke, men fra dansk side er vi parate til at bidrage, hvis der bare kunne blive truffet en beslutning.
Jeg bruger kun Darfur for at illustrere, at det er så nemt at sige: Jamen er det ikke bedre at bruge pengene på noget andet end militær indgriben?
Jo, det er det altid, men nogle gange er man desværre nødt til at gribe militært ind for at beskytte folk mod overgreb.
Det er man efter min mening i Darfur, og jeg synes, det er en skændsel og en skamplet på det internationale samfund, at der ingenting sker.
Men det vil selvfølgelig koste nogle penge, hvis man går ind i Darfur, og derfor går jeg til kernen i problemet, mens SF prøver at snakke udenom.
Hr. Villy Søvndals konklusioner må stå fuldstændig for hr. Villy Søvndals egen regning.
Der er ikke belæg for det, hr. Villy Søvndal påstår.
Jeg har flere gange sagt, at det ville være absolut ønskeligt, om landene i regionen blev draget stærkere ind i bl.a. genopbygningen af Irak.
Det er en kendt dansk politik, at vi ønsker en så stærk FN-rolle som overhovedet muligt, og at vi ønsker en forstærket indsats med genopbygning.
Men hr. Villy Søvndal må jo også være klar over, at det i realiteternes verden kræver militær beskyttelse, hvis man skal lave genopbygning i Irak.
Det er lige præcis derfor, at vi har danske soldater der, nemlig for at kunne beskytte en genopbygning af Irak.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2006-11-15:
Spørgsmålet lød, om regeringen har en selvstændig plan for en dansk exitstrategi fra Irak.
Efter at vi har hørt statsministeren, er svaret nej.
Den danske regering har ikke nogen som helst plan.
Jeg synes næsten, at statsministeren i dag holder en tale om, at vi tværtimod er på rette vej, og at vi derfor bare skal fortsætte det, der er i gang.
Det er jo tragisk ud fra virkeligheden på Jorden, om man så må sige.
Irakerne flygter, irakerne bliver dræbt, kaos breder sig, og den danske statsminister har ikke nogen som helst plan.
Han er blevet spurgt konkret, om han vil støtte planer om at inddrage nabolandene, uanset om man bryder sig om dem eller ej; det har statsministeren ikke svaret på.
Vil statsministeren støtte en situation, hvor FN kommer i den bestemmende rolle i forhold til udplyndringen af Iraks værdier?
Statsministerens svar er et måske.
Vil man lave en Marshallplan for genopbygningen af det land, som et flertal i det danske Folketing har taget beslutning om skulle ende i den tilstand, tilfældet er?
Vil man over for den irakiske befolkning undskylde de overgreb, den har været udsat for?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Jeg – og jeg tror mange herinde – har den gode tradition, at man godt kan føre samtaler med hinanden, uden at det nødvendigvis skal stå i avisen hver dag, og uden at man hver gang skal stå til regnskab over for Enhedslisten.
Det citat, som hr. Villy Søvndal nu igen drager frem, er, som hr. Villy Søvndal udmærket ved fra talrige diskussioner, en fordrejet fremstilling af, hvad jeg rent faktisk har sagt.
Så siger hr. Villy Søvndal, at det er mærkeligt, at hvert land kan have sin begrundelse.
Det er da mærkeligt, at hr. Villy Søvndal synes, at vi bare skal abe efter, hvad de siger i USA eller Storbritannien.
Hr. Villy Søvndal plejer at kritisere regeringen for, at vi fører politik ved bare at abe efter, hvad man siger andre steder.
Vi fremsatte et forslag, der var vores begrundelse, fordi det er det danske Folketing, der træffer beslutning om dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det er da stærkt overraskende, at hr. Villy Søvndal nu synes, at vi skal kopiere, hvad de siger i USA eller Storbritannien eller andre steder.
Villy Søvndal (SF), 2006-11-15:
Det jo lidt underligt, at vi er i en situation, hvor hvert land har haft sin begrundelse.
Jeg er sikker på, at statsministeren meget tydeligt husker, da Powell, den amerikanske udenrigsminister, i FN’s Sikkerhedsråd fremlagde beviserne på, at Saddam Hussein havde masseødelæggelsesvåben.
Vi kan alle sammen huske det billede, hvor han sad med det lille glas og viste det frem.
Amerikanerne var altså ikke i tvivl.
Men jeg forstår, at Danmark er gået i krig på sin helt selvstændige begrundelse og hr. Søren Espersen, som var med til at stemme for krigen, har haft sin helt specielle begrundelse, der ikke er statsministerens begrundelse, i hvert fald ikke i dag.
Det var det i øvrigt dengang.
Jeg er sikker på, at statsministeren kan huske det citat, der hedder: Man har masseødelæggelsesvåben i Irak, det er ikke noget, vi tror, det er noget, vi ved.
Men jeg vil spørge: Når der nu er så meget usikkerhed, selv blandt regeringens nærmeste allierede, var der så ikke et behov for at få undersøgt grundlaget?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Som jeg har gjort det klart mange gange tidligere, også over for hr. Villy Søvndal, blev det grundlag, hvorpå vi besluttede at deltage i den internationale koalition, lagt klart frem i Folketinget.
Grunden var, at Saddam Hussein i alt for lang tid havde nægtet at efterkomme de beslutninger, der var truffet i FN’s Sikkerhedsråd, og at det efter den danske regerings opfattelse måtte have en konsekvens.
Det var, hverken mere eller mindre, den begrundelse, hvorpå vi traf beslutningen om at deltage.
Villy Søvndal (SF), 2006-11-15:
Vi skal nu til Irak.
Irakkrigen fylder jo i øjeblikket meget i debatten i medierne osv.
Det går elendigt på alle punkter.
Midtvejsvalget i USA viste, at det også har politiske konsekvenser i USA, og en af statsministerens nære støtter, George Bush, den amerikanske præsident, fik sig et ordentligt nederlag.
Jeg vil derfor i dag stille statsministeren et spørgsmål.
Når man diskuterer med dem, der i sin tid stemte for krigen – regeringspartierne og Dansk Folkeparti – så er der jo vidt forskellige opfattelser, eksempelvis går hr. Søren Espersen fra Dansk Folkeparti rundt i den vildfarelse, at der var masseødelæggelsesvåben.
Er der ikke behov for, når man har mennesker, der slet ikke har forstået sammenhængene, at få kulegravet det grundlag, der trak Danmark ind i krigen?
»Vil statsministeren kommentere hr. Søren Espersens udtalelser til Politiken lørdag den 4. november 2006 om, at Danmark gik i krig på grund af Iraks besiddelse af masseødelæggelsesvåben, og finder statsministeren det ikke bekymrende, at de udslaggivende stemmer for Danmarks ulovlige krigsdeltagelse er blevet givet på et grundlag, der åbenlyst er i modstrid med, hvad statsministeren har hævdet, og finder statsministeren det således ikke på sin plads at få kulegravet beslutningsgrundlaget?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-11-15:
Vi kommer altså på nuværende tidspunkt ikke meget nærmere konkrete tal og færdige talmålsætninger.
Det må vente, til regeringen kommer med sit udspil, men regeringen agter selvfølgelig at iværksætte de initiativer, der skal til for at sikre, at Danmark fortsat er, jeg tror godt, man kan sige det mest energieffektive land i verden.
Vi har over de sidste 25 år haft en vækst i den danske økonomi på mere end 50 pct. og i den samme periode ikke haft en vækst i energiforbruget.
Det er noget, der vækker international opsigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.