runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Melchior (CD), 1998-04-30:
Fru Pia Kjærsgaard modsagde ikke det, jeg sagde, for jeg har ikke sagt, at det ikke kan lade sig gøre efter grundloven; det kan det da sagtens.
Jeg sagde bare, at der endnu aldrig har været mere end 10 pct. af Folketinget, der har ønsket, at det skulle ud til folkeafstemning.
Og det vil der heller ikke være i dag, og derfor er det en tom diskussion at diskutere det, men man er da velkommen, bliv da bare ved!
Vi har hørt det 20 gange, og lad os såmænd bare høre det 20 gange til, men flertallet for at få en sådan folkeafstemning er altså ikke vokset, og der skal et vist antal til, som ikke er opnåeligt.
Og så er jeg uenig med fru Madsen i, at befolkningen er nødt til at sætte sig ind i noget - fru Aase Madsen, fru Aase D. Madsen; undskyld, jeg skal aldrig gøre det mere, men jeg tog altså fejl af en anden kollega, undskyld - for det er ikke rigtigt, at befolkningen er nødt til noget som helst; befolkningen gør, lige hvad den vil.
Og jeg er sikker på, at flertallet - det kæmpestore flertal af befolkningen - ikke vil lade sig lokke eller tvinge til at sætte sig ind i disse to tykke, fede, svært sammensatte lovgivningers mange krinkelkroge.
Det er jeg sikker på, ikke fordi de ikke kan, for det kan de lige så godt, som vi kan, men for det første er de ikke nødt til det, og for det andet er jeg sikker på, at de ikke vil lade sig lokke til det af fru Aase D. Madsen, for de gør, nøjagtig hvad der passer dem.
Og jeg er stadig væk modstander af folkeafstemninger, for man skal svare på kringlede, indviklede spørgsmål med et ja eller et nej, og den form egner sig ikke til afgørelse af sådanne sager.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-30:
Retfærdighed vil vi altid meget gerne overveje, men hvad er retfærdighed?
Kommer vi i virkeligheden med den ordning til at gavne dem, der trækker sagen i langdrag og i langdrag og i langdrag?
Jeg tror nok, at de andre partier skal foretage en meget filosofisk overvejelse parret med den praksis, som vi kender, om, hvorfor sagerne trækker meget ud.
Hans Peter Baadsgaard (S), 1998-04-30:
Det var hr. Jann Sjursens bemærkninger om placeringen og hr. Jann Sjursens undren over, at undervisningen blev flyttet.
Når det er blevet bedre med sprogundervisningen med den flytning, er det efter vores opfattelse, fordi vi har fået nogle færre centre, og det antal centre fastholdes.
Noget andet er, at integration er mere end sprogundervisning, selv om sprogundervisning er en væsentlig del af det.
Kan Kristeligt Folkeparti ikke se en fordel i, at det er den samme, der har ansvaret, og at man bedre kan tilrettelægge hele integrationen inklusive sprogundervisning ved, at det er placeret i kommunerne?
Det er jo faktisk den egentlige begrundelse for, at det skal være dér.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-30:
Det lyder meget enkelt, som hr. Søren Søndergaard siger det.
Men jeg mener, det skal vurderes meget nøje, hvad der er retfærdighed i den sag.
Erik Jacobsen (V), 1998-04-30:
Hastighedsgrænser for kørsel med motorcykel med anhænger er nu afklaret, og når lovforslaget nu også bliver tilpasset EU's regler, forventer vi i Venstre en hurtig udvalgsbehandling, så lovforslaget kan vedtages i denne samling.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-04-30:
Det var vi også, da forslaget sidst blev fremsat.
De sikkerhedsmæssige aspekter er forsvarlige.
Det handler jo ikke om, at i hundredvis af køretøjer vil befærde de danske veje.
Det er også efter vores opfattelse
på tide, at Danmark følger Europa-Kommissionens klage over det hidtidige danske forbud.
Erfaringer fra de øvrige lande viser, at forbudet ikke er en fordel, men en ulempe.
Det handler om at fjerne flest mulige regler og gøre det lidt nemmere trods alt at begå sig her i samfundet.
Og motorcykelfolkene har længe ønsket sig, at det blev muligt at transportere varer på den her måde, og det lader nu til, at Folketinget opfylder det ønske. Der er et par mindre, tekniske detaljer, som jeg gerne vil gøre opmærksom på her, noget, som jeg håber, at ministeren vil notere sig, og som udvalget kan arbejde videre med under udvalgsbehandlingen.
Der er dels den synsfri sammenkobling.
Der er behov for synsfri sammenkobling.
Det ligger i sagens natur, at en bruger frit bør kunne udskifte en trailer med en nyere model eller trække en vilkårlig trailer, når blot der er tale om samme type trailer, uden at skulle stille til syn.
Derfor skal en godkendelse ubetinget omfatte trailer af samme type, som den pågældende koblingsanordning er berettiget til, uanset om den er beregnet til den éthjulede type eller den tohjulede type.
Det bør være underordnet, om det er brugerens egen påhængsanordning eller der er tale om lånt/lejet trailer til at transportere gods/varer i.
Det afgørende må i den forbindelse være, at traileren er af samme type, som koblingen er godkendt til.
Dernæst er der kuglestørrelsen - det er jo meget teknisk, det her!
Danmarks medlemskab af EU medfører, at også importerede motorcykeltrailere fra f.eks. USA skal forsynes med kobling til kugler svarende til dem, der anvendes i EU. Alt andet vil give anledning til et tvivlsspørgsmål og problemer for Statens Bilinspektion.
Da en lang række typer 50 mm kugler allerede er godkendt, vil dette krav medføre, at f.eks. dansk fremstillede trailere til motorcykler eller tohjulede typer vil kunne tilbydes af de nuværende fabrikanter uden problemer med kobling til andre typer kugler.
Hvis ministeren er løbet tør for forslag, kan hun jo foreslå Storebæltsåbningen i juni måned, dvs. den 14. juni, eller at den træder i kraft den 1. august i år.
Klaus Kjær (DF), 1998-04-30:
Forslaget tilsigter en lovliggørelse af kørsel på motorcykler med påhængskøretøj, og det kan så enten være en påhængsvogn eller et redningsredskab.
Forslaget er en imødekommelse af et længe næret ønske fra motorcykelfolket, om end det må forudses at ville få en begrænset anvendelse.
Principperne i forslaget bygger på samme principper som kørsel i bil med påhængskøretøj, men naturligvis justeret for de særlige forhold, der gør sig gældende for motorcykler.
Principperne om f.eks. registrering, hastighedsbegrænsning, bødeansvar eller niveauet for bøder osv. er fuldstændigt de samme som for biler og en naturlig opfølgning på det. Der er naturligvis en del tekniske ting, som skal være i orden, og det er for en gangs skyld helt fint, at bemyndigelsen omkring disse forhold lægges ud til trafikministeren.
Ministeren har ved fremsættelsen lagt vægt på, at loven fremskyndes, således at den kan træde i kraft og gælde allerede for den forestående sommer.
Vi skal derfor så hurtigt som muligt have fastsat en ikrafttrædelsesdato, og det kunne da også være ønskeligt, hvis trafikministeren kunne få udformet sine bekendtgørelser så betids, at der måske allerede i forbindelse med åbningen af Storebæltsforbindelsen lovligt kan køres på motorcykel med påhængskøretøj i Danmark.
Jeg har erfaret, at der fra begge vores nabolande, henholdsvis Tyskland og Sverige, er et ønske om, at der allerede i forbindelse med åbningen af Storebæltsbroen kan køres til og gennem Danmark.
Det er jo specielt et problem, at tyske og svenske motorcyklister i dag allerede bliver afvist ved grænsen.
Da loven hverken indeholder administrative eller økonomiske konsekvenser af betydning, ligesom det sikkerhedsmæssige skulle være på plads, har Dansk Folkeparti
Dansk Folkeparti ser således positivt på forslaget, men ønsker dog, at det bliver tilkendegivet, at trafikministeren fastsætter et meget snarligt tidspunkt for lovens ikrafttræden.
Arne Melchior (CD), 1998-04-30:
CD kan tilslutte sig forslaget og også de ordførertaler, der allerede er holdt.
Jeg vil gerne sige, at vi skylder et vist hensyn til både de berørte brancher og brugere fra ind- og udland, for der har jo længe været forventning om, at sådan noget vil kunne opnås.
Jeg vil godt sige tak til ministeren, fordi hun har efterkommet de oprindelige forslagsstilleres og senere Trafikudvalgets henstilling om at få dette forslag gennemført
i indeværende samling
Jeg vil gå så vidt som til at anbefale, at vi skal prøve at få det til anden og tredje behandling i næste uge netop af hensyn til brancherne og brugerne, således at nødvendige forberedelser både fra myndigheders side og fra personernes side i øvrigt kan muliggøre, at man i den forestående sommer kan få glæde af de nye bestemmelser.
Så jeg foreslår, at vi sætter fuld fart på, dog uden at bryde nogen fartgrænser.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-30:
Der er en lille ting, jeg gerne vil have opklaret i forbindelse med det her forslag.
Det er, som om hele parolen hedder tjep-tjep, hurtigere, hurtigere, og det kan ikke gå hurtigt nok.
Hvad er grunden til, at det skal gå så forfærdelig hurtigt?
Vi har mig bekendt ikke fået høringssvarene fra de organisationer, som skal varetage de trafiksikkerhedsmæssige aspekter.
Hvad er det, der fordrer et sådant kissejav?
Jeg mener, at der ligger flere problemer i det her lovforslag.
Men jeg vil gerne lige høre, hvad der betinger det her turbotempo.
Arne Melchior (CD), 1998-04-30:
Jeg troede ellers, at jeg i min lille ordførertale havde besvaret det spørgsmål.
Det er nemlig hensynet til brancher og brugere, som har haft forventninger om, at dette forslag vil blive gennemført, og da vedtagelsen ikke automatisk muliggør anvendelsen af loven, for der skal noget forberedelse til af forskellig art, så synes nogle af os altså - mange af os kunne jeg mærke - at det er en god idé, at Folketinget er hjælpsomt.
Det er jo ikke en ny sag på Folketingets dagsorden.
Forslaget har været fremsat tidligere, og Fremskridtspartiet skal sandelig have anerkendelse for, at de gjorde opmærksom på denne sag.
Jeg vil tro, at sådan som jeg anser hr. Kolstrup og hans parti for at være indstillet, så vil man netop gerne være til tjeneste. Selv om vi ikke bærer navne af minister ret mange af os, så er vi dog tjenere.
Det er det, ordet minister betyder.
Vi er tjenere for befolkningen, og selv om det kun angår et meget lille udsnit af befolkningen, så er der ingen grund til at lægge heller dem nogen som helst hindringer i vejen, som ikke er nødvendige.
Vi holder et udvalgsmøde straks efter denne førstebehandling, og her kan der naturligvis stilles spørgsmål.
Men det skulle ikke være til hinder for, at vi kan gennemføre en andenbehandling f.eks. på tirsdag, som det allerede forslagsvis er sat på dagsordenen, og så kan spørgsmålene jo komme til besvarelse før anden og i hvert fald før tredje behandling.
Med det forarbejde, der ligger, og de muligheder, vi stadig væk har, kunne vi da godt være lidt hjælpsomme og venlige.
Hr. Kolstrup ser selv så venlig ud, så vær dog med i kredsen.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-04-30:
Men hr. Søren Kolstrup skal jo med toget.
Jeg hørte ellers, at han var meget interesseret i, hvordan det gik med det her lovforslag, og vi skal behandle det i Trafikudvalget her ganske kort efter dette møde, hvis der da ikke er lavet om på dagsordenen.
Men jeg vil godt lidt i tilslutning til, hvad hr. Arne Melchior sagde, sige, at der jo faktisk ligger en beretning fra Trafikudvalget fra december måned, og der har været rig lejlighed til for folketingsmedlemmer, hvis de havde interesse i det her - det skal selvfølgelig ikke gælde hr. Søren Kolstrup - at sætte sig ind i det.
Jeg synes, at der i lovforslaget, ud over at man giver lov til påhængskøretøj til motorcykler, også er gjort rede for nogle trafiksikkerhedsmæssige foranstaltninger i form af fart og bøder osv., endda skærpede bøder og fartgrænser
, og vi kan godt tilslutte os forslaget og vil gerne tilsige det en hurtig behandling gennem udvalget.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-30:
Som Enhedslisten fremførte ved den oprindelige drøftelse af dette forslag, mener vi, at det ikke alene er trafiksikkerhedsmæssigt uforsvarligt at anbringe passagerer, herunder børn, i en åben påhængsvogn, der kører 70 km i timen, men også varetransport i en påhængsvogn bag på en motorcykel forekommer os at være temmelig risikabelt for såvel fører som andre trafikanter.
Vi er godt klar over, at det fremgår af forslaget, at det ikke er formålet med forslaget, at personer skal sidde i et påhængskøretøj, men vores pointe er, at så vidt vi kan se, så er der ikke noget i forslaget, som hindrer, at dette bliver almindelig praksis. Vi har noteret os, at hverken Færdselsstyrelsen eller Rådet for Trafiksikkerhedsforskning har kunnet fremskaffe statistisk materiale, som siger god for forslaget, og de uformelle kontakter, som er omtalt i bemærkningerne, siger kun god for påhængskøretøjer bag meget store motorcykler. Det vil sige, at forslaget her går videre, end der er sikkerhedsmæssigt belæg for, når man læser bemærkningerne.
Vi mener således ikke, at der i bemærkningerne til forslaget fremføres belæg for, at den nedsatte trafiksikkerhed skulle blive særlig imødegået ved at indføre
en hastighedsgrænse på 70 km i timen.
Hastighedsgrænser har det som bekendt også med ikke at blive overholdt i praksis.
Det ved vi jo godt.
Det fremgår endvidere af bemærkningerne til forslaget, at der ikke knyttes særlige undervisningskrav til de førere, som vil sætte en påhængsvogn bag motorcyklen. Vi forudser tragiske ulykker på vejen som følge af dette forslag, og derfor kan Enhedslisten ikke støtte det.
Så kan man selvfølgelig sige: Jamen når der nu er så meget, der trafiksikkerhedsmæssigt taler imod forslaget, hvorfor er regeringen så gået med til at fremsætte det?
En mulig forklaring skal findes i de bemærkninger, som findes i afsnittet om EU-retten.
Det fremgår nemlig her, at forslaget tilsyneladende fremsættes af regeringen efter pres fra Europa-Kommissionen.
Jeg vil i hvert fald gerne høre, om Trafikudvalget kan få lov til at se den i bemærkningerne omtalte henvendelse, som Danmark har fået fra Europa-Kommissionen, inden forslaget går til anden behandling.
Tom Behnke (FP), 1998-04-30:
Man får jo efter hr. Søren Kolstrups indlæg helt dårlig samvittighed over, at man overhovedet har fremsat forslaget.
Det lyder, som om det her nærmest bliver verdens undergang.
Sagen er jo, at i landene omkring os er det alle steder tilladt. Selv i det såkaldte Forbudssverige, hvor man går så højt op i trafiksikkerhed, ja, om muligt endnu højere, end vi gør i Danmark, og hvor alt, hvad der overhovedet nærmer sig noget, der er farligt, er forbudt, er det tilladt. Men det paradoksale er, at hvis man som svensker vil på ferie i Tyskland og kommer rullende med sin motorcykel med en lille anhænger bagefter og vil igennem Danmark, så skal man koble anhængeren af, lade den transportere på en lastbil ved siden af sig, mens man kører ned til den dansk-tyske grænse, hvorefter man kan sætte anhængeren på igen og køre videre.
Det er jo skørt, og det var selvfølgelig også derfor, forslaget blev fremsat, i første omgang af undertegnede, og da det viste sig, at hele Folketinget var ganske enig,
så indvilgede ministeren i det, men da der var nogle tekniske finurligheder, som kunne gøres lidt bedre, og det var jeg enig med ministeren i dengang, så fremsatte ministeren et nyt forslag, hvor alle de tekniske detaljer var langt bedre beskrevet.
Der blev desværre for forslagets skæbne på det tidspunkt udskrevet folketingsvalg, men det var jo heldigvis sådan, at ganske kort efter valget var Trafikudvalget behjælpelig med at henstille til ministeren, at forslaget blev genfremsat ganske hurtigt.
Og ministeren har så genfremsat forslaget
her, og det skal ministeren naturligvis have tak for.
Det er dels spørgsmålet om den synsfri sammenkobling og dels spørgsmålet om lovens ikrafttræden.
For så vidt angår synsfri sammenkobling, er det jo sådan, at ministeren allerede i forslaget har beskrevet, at når loven har virket en rum tid, vil man tage det spørgsmål op igen.
Det kan jeg stille mig tilfreds med, og så behøver vi nok ikke gøre mere ved den del af forslaget.
Den anden del er så det, at det jo snart er sommer, og jeg har forstået på de mennesker, der har været så heldige at være udendørs i dag, at det rent faktisk er sommervejr udenfor, så det er på høje tid, for det er typisk årstiden
for at køre på motorcykel og specielt motorcykel med anhænger
Derfor vil jeg gerne med hensyn til ikrafttrædelsen have ministeren til at bekræfte, at loven kommer til at træde i kraft ganske hurtigt, således at disse motorcyklister kan nå at få gavn af loven allerede i denne sommer.
Det er jeg ganske sikker på, at ministeren vil, og derfor skal der lyde en tak herfra.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-04-30:
Jeg skal bare meddele, at Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Poul Andersen (S), 1998-04-30:
Da Socialdemokratiets ordfører på området, hr. Erling Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg sige, at dette lovforslag har været debatteret meget i Tinget og i udvalget, og at vi i Socialdemokratiet er indstillet på en hurtig udvalgsbehandling, så lovforslaget kan blive udmøntet hurtigst muligt.
Jeg skal samtidig gøre opmærksom på, at SF også er positiv over for lovforslaget.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-30:
I denne sag er det lidt svært at finde ud af, hvem det egentlig er, der skal takke hvem, men det er meget tilfredsstillende med den meget brede opbakning til lovforslaget, og jeg vil gerne takke for den positive modtagelse af lovforslaget, sådan som det er udformet.
Da vi tilsyneladende alle med undtagelse af Enhedslisten er enige om, at motorcyklisterne, så vidt det er muligt, skal have glæde af vedtagelsen af lovforslaget allerede i denne sommer, har jeg givet Færdselsstyrelsen lov til allerede nu at sende et udkast til de nødvendige ændringer af bekendtgørelsen i høring, selvfølgelig under forudsætning af, at det tydeligt fremgår, at lovforslaget er under behandling her i Folketinget.
Så kan motorcykelfolket lovligt køre ud
Med hensyn til spørgsmålet om synsfri sammenkobling skal jeg kun henvise til, hvad der står i lovforslaget, nemlig at i det øjeblik der er standardiserede sammenkoblinger, vil det blive relevant at se på det.
Dermed vil jeg også her tilkendegive, at jeg vil være positiv over for at ændre bekendtgørelsen i en sådan situation.
Med hensyn til høring af lovforslaget kan jeg oplyse, at vi har en frist, der hedder den 4. maj, og at udvalget naturligvis vil få høringssvarene over i det tempo, som vi modtager dem i i ministeriet, sådan at udvalget i forbindelse med behandlingen af forslaget kan gøre sig bekendt med de høringssvar, vi modtager.
Så vil jeg understrege, at det bestemt ikke bliver lovligt at køre med personer i påhængskøretøjet, ligesom det jo heller ikke er lovligt at køre med personer i påhængskøretøjer - trailere og campingvogne - til personbiler.
Jeg lægger i denne sammenhæng vægt på, at der i forbindelse med forslaget er truffet sikkerhedsmæssige foranstaltninger bl.a. i kraft af fartbegrænsninger netop for at tage de trafiksikkerhedsmæssige hensyn, der selvfølgelig skal tages, når man indfører en sådan ny mulighed, som vi hermed gør.
Men tak til ordførerne for den velvillige behandling.
Jeg forstår, at vi får en hurtig behandling og formentlig en ikrafttrædelse den 14. juni 1998.
Tom Behnke (FP), 1998-04-30:
Jeg skal gøre opmærksom på, at Fremskridtspartiet kan tilslutte sig det stillede ændringsforslag, og så skal jeg anmode om, at forslaget går tilbage til udvalget mellem anden- og tredjebehandlingen.
Der er enten sket en elektronisk fejl ved overførsel af en række spørgsmål, som jeg havde ønsket at stille, eller også er der, hvilket måske er mere sandsynligt, tale om, at undertegnede ikke har fulgt den rigtige procedure.
I hvert fald ligger der et spørgsmål fra min side, som endnu ikke er besvaret.
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-30:
Til Venstres ordfører vil jeg sige, at man ikke får noget som helst ud af at trække sagen i langdrag.
Det er jo ikke det, der ligger i forslaget her.
Det er ikke et forslag om, at man efter en vis periode automatisk får asyl eller automatisk får opholdstilladelse.
Det er jo slet ikke det, det handler om.
Spørgsmålet er udelukkende, om den tid, det tager at behandle sagen, skal tælle som død periode eller tælle med i perioden.
Derfor vil jeg sige, at i og med at det lille problem er fjernet, forstod jeg egentlig fru Birthe Rønn Hornbechs bidrag her som et tilsagn, og så er vi næsten for alvor i gang med en national alliance eller et nationalt kompromis på det her lille område, for vi har jo stadig væk diskussionen om hvor lang tid.
Vi synes tre år er mere end rigeligt.
Jeg er sikker på, at Venstre og De Konservative vil fastholde deres forslag om syv år, og der kan være forslag derimellem.
Det er så den politiske diskussion, vi må have.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-30:
Blot et kort svar til hr. Hans Peter Baadsgaard:
Det er klart, at en af grundtankerne i hele udlændingepakken er, at kommunerne skal overtage det fulde ansvar, og jeg vil godt tilkendegive, at det er et rigtigt hovedsigte.
Ikke desto mindre synes vi ikke, at man skal være paragrafrytter i denne sammenhæng og være villig til at se helt bort fra, at amterne i 10 år har samlet utrolig stor erfaring på det her område, og sige, at det er lige meget, for vi skal have gennemført det her princip til punkt og prikke.
Det kan sagtens lade sig gøre, uden at der sker en ændret ansvarsplacering, og det er sådan set det, der er vores pointe.
Thorkild Simonsen (S), 1998-04-30:
Jeg vil gerne sige, at den pressemeddelelse, der blev udsendt i morges, står jeg selvfølgelig ved, men jeg tror nok, den bliver en lille smule overfortolket her.
Det, der især blev drøftet i morges - næsten før, jeg stod op, og jeg synes ellers, jeg står tidligt op - var nemlig det med tre, fem og syv år, og det var faktisk et lille svar på, at jeg ikke vil stå fast på noget bestemt.
Men jeg vil sige det, som jeg sagde her for et øjeblik siden, og det gælder altså også boligpolitikken, og det gælder de ting, som jeg har kommenteret i forhold til Venstre og De Konservative.
Mere vil jeg ikke sige.
Jeg mener, der er en mulighed for at forhandle.
Dorit Myltoft (RV), 1998-04-30:
Det undrer mig lidt, at fru Pernille Frahm har fået den opfattelse, at det er kommunerne, der skal drive sprogcentrene, når det af loven fremgår, at både et amt og flere kommuner kan gøre det, og at det også kan ske i form af en selvejende institution.
Så jeg vil høre, hvordan fru Pernille Frahm har fået den opfattelse?
Pernille Frahm (SF), 1998-04-30:
Ifølge forslaget er det en centerkommune, der har ansvaret
for sprogcentret.
Det er med andre ord en kommune, der har ansvaret for sprogskolen.
Så jeg forstår ikke, hvordan det kan misforstås.
Dorit Myltoft (RV), 1998-04-30:
Til fru Pernille Frahm vil jeg sige, at det er korrekt, hvis kommunen vælger at drive sprogcentret, men der er faktisk også andre muligheder.
Henrik Svane (RV), 1998-04-30:
På baggrund af, at vi ved behandlingen af de forrige lovforslag har haft en lang diskussion og en lang politisk debat på holdninger og har krydset klinger, vil jeg ikke holde en lang tale om disse to lovforslag, som jo er genfremsættelser, men henholde mig til det, der blev markeret fra radikal side ved førstebehandlingen i sidste samling.
Jeg vil dog føje nogle enkelte ting til og sige, at jeg synes, det er en meget positiv sidegevinst med den stimulering, der nu lægges op til for de fremmedsprogede i førskolealderen.
For os danskere, der selv har børn i skolen, må bestræbelserne være i takt med det, der ligesom er intentionen, hovedtemaet i integrationslovspakken inklusive de to lovforslag: vi skal netop skabe bedre forståelse for, hvad det vil sige at være fremmed, men også hvad det vil sige at tilpasse sig en anden kultur.
Jeg opfatter det som en sidegevinst, når lovgivningen om sprogstimulering kommer til at virke, så vi, der har skolesøgende børn, som hver dag møder de fremmede, får
bedre mulighed for hurtigere at kunne kommunikere med dem.
Det synes jeg er en glædelig ting i det samlede integrationsbillede, som er ved at tegne sig i takt med, at vi kommer længere og længere frem i behandlingen af lovforslagene.
Når det gælder undervisningen af voksne flygtninge og indvandrere, synes jeg også, at intentionerne i lovforslaget om at gøre selve undervisningen meget mere fleksibel, end den har været hidtil, er et meget positivt fremskridt.
I mit eget tidligere arbejde med flygtninge i Nordjylland
har det indimellem været utrolig vanskeligt at få lagt sprogundervisningen tilstrækkelig tæt på de steder, hvor flygtningenes virkelighed og dagligdag er, men det åbnes der mulighed for med dette lovforslag. Med disse få bemærkninger vil jeg på Det Radikale Venstres vegne tilslutte mig forslagene.