runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2006-10-05:
Et af de fælles politiske mål, som SF og Det Radikale Venstre har, er jo at komme af med skattestoppet.
Derfor var jeg ked af, at hr. Villy Søvndal ikke var inde på det i sin tale, og derfor vil jeg for god ordens skyld sikre mig, at SF stadig er indædt modstander af det skattestop, som vel er den enkeltstående største bidragyder til den stigende ulighed, vi har i landet, og som står i vejen for en menneskelig skattereform, der får skatten ned på arbejde og flere af de svageste folk ud på arbejdsmarkedet.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, om det er en så stærk SF-holdning, at man slet ikke kan forestille sig SF støtte en regering og en statsminister, der vil fastholde skattestoppet.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Det ville være noget underligt, hvis vi foreslog skatteforhøjelser og samtidig var tilhængere af et skattestop.
Så vi er modstandere af skattestoppet af mange grunde: Dels mener vi, at det fryser vores samfund fuldstændig fast; dels mener vi, at det bidrager til en voldsom ulighed i det her samfund; og dels vil vi meget gerne være med til at flytte skat væk fra arbejde og over til bolig.
Vi vil ikke brandskatte husejere, ikke beskatte højere, men flytte skat.
Og det er et velkendt – også for De Radikale, tror jeg – SF-synspunkt.
Martin Lidegaard (RV), 2006-10-05:
Jeg beklager meget, hvis det lige er gledet forbi mig, at hr. Villy Søvndal nævnte det.
Det, der interesseret mig lidt, er, med hvor stor vedholdenhed SF sammen med os vil kæmpe for det her efter et valg, når VKO har mistet flertallet.
Kan SF's vælgere være et hundrede procent sikre på, at SF ikke peger på en regering, der bevarer skattestoppet?
Vil det være et krav fra SF's side, ligesom det fra Det Radikale Venstres side er et af de krav, som vi vil stå fast på?
Når jeg spørger, er det, fordi jeg gentagne gange har forsøgt at udæske hr. Villy Søvndal et klart svar på det her spørgsmål, men jeg har haft svært ved det indtil nu.
Er det et ultimativt krav fra SF, at skattestoppet skal væk næste gang, uanset hvilken farve statsministeren har?
Margrethe Vestager (RV), 2006-10-05:
Jeg synes, det er al ære værd, at man har den holdning til skattestoppet, det har Det Radikale Venstre jo også.
Det er vi glade for at vi står sammen om.
Men jeg synes, det må være en lidt forvirrende situation for SF's vælgere – og tillykke med, at der tilsyneladende kommer flere til – at de ikke ved, hvordan SF vil håndtere den situation, der måtte komme, når man skal finde ud af, hvem man vil gennemføre en ny politik sammen med.
For i dag har vi jo hørt en socialdemokratisk ordfører tale for, at skattestoppet efterhånden er lige så vigtigt som grundloven.
I hvert fald skal der stort set en grundlovsproces til, for at man kan komme af med skattestoppet: to på hinanden følgende valg, et flertal i Folketinget og brede, brede forlig, så brede, som de næsten kan blive.
Det betyder, hvis det står til Socialdemokraterne, at vi vil have skattestoppet længere, end vi har haft det indtil i dag.
Jeg synes, det må være forstyrrende for SF's vælgere, at de ikke kan få et meget klart svar på, hvor vigtigt det er for SF.
Og det er vigtigt med en anden politik.
Jeg vil tro, at vi er fuldstændig enige om, at de fordelingsmæssige konsekvenser, det vil have at have skattestoppet 6 år mere, er skræmmende.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-05:
Vi kan så konstatere, at SF synes, det er helt i orden, at man i en kommune bl.a. holder syv afskedsmiddage for de samme politikere og i stedet for skærer ned for ældre og for børnefamilier.
Det er det, som jeg forstår SF siger god for ved at sige, at det er helt i orden, at bl.a. Kolding Kommune, som hr. Villy Søvndal selv kommer fra, benytter sig af den metode.
Der er det bare, at jeg også gerne vil vide fra hr. Villy Søvndal: Har man tænkt fremadrettet, at de penge, man tænker på at afsætte til de områder, om det så er til miljøet, eller om det er til de ældre, også skal gå til de områder?
For vi så jo før i tiden, hvor vi havde en socialdemokratisk regering, at pengene ikke blev brugt.
De stod godt nok på finansloven, men de blev aldrig udmøntet.
Er det en politik, man ønsker at fortsætte på de områder?
Margrethe Vestager (RV), 2006-10-05:
Jeg synes ikke helt, det er godt nok, det må jeg nok sige.
For det lyder stadig væk lidt sådan: På en god dag og i solskinsvejr, og hvis ikke de er for barske ved os, vil vi godt sige nej til skattestoppet.
Men der er jo vælgere, som kan komme i tvivl, og som må have den forventning, at SF er – hvad var det, man sagde i gamle dage? – ude af hængekøjen og i arbejdstøjet for det, der er SF's mærkesager.
Det er – tror jeg – vigtigt for vælgerne at vide, hvor SF står i det spørgsmål, for det er vigtigt at kunne sige fra over for den sammenklumpning, der er på midten af dansk politik, som jo desværre, må man sige, inkluderer Socialdemokraterne.
Kan vi ikke få det at vide her, inden ordføreren kommer til at svare på givetvis en lang række spørgsmål fra den borgerlige side af salen om, hvor det egentlig er, SF hører hjemme, om det er i skyggen af Socialdemokratiet, eller om man vil føre en egentlig offensiv oppositionspolitik, der peger en helt anden vej end den, regeringen leder os i øjeblikket?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Jeg forstår godt den radikale interesse for vælgere, der kan komme i tvivl.
Det vil jeg runde af med til sidst.
Men må jeg ikke godt sige, at jeg ikke forstår, hvis man kan komme i tvivl om SF.
Vores regnestykke er sådan set meget enkelt.
Det starter med følgende spørgsmål: Kunne man i nogen sammenhæng tænke sig SF støtte alliancen af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti?
Nej, det kan man under ingen omstændigheder forestille sig.
Så går vi videre efter den udelukkelse og konstaterer, at vi har en række berøringspunkter fælles med Det Radikale Venstre.
Det er vi glade for, fordi det muliggør et alternativ bagefter.
Vi har i øvrigt på andre felter en række berøringspunkter fælles med Socialdemokraterne.
Det er vi også glade for, fordi det muliggør en alliance efterfølgende.
Og det er i øvrigt et argument for igen at sikre SF meget stor styrke.
Nu er det ikke min opgave at stille spørgsmål, men det, jeg måske nogle gange er mere i tvivl om, er, hvor De Radikale er henne.
Jeg har bare brug for, at De Radikale på et tidspunkt siger af et fuldt hjerte: De Radikale er et parti, der helt entydigt placerer sig som et centrumvenstreparti i dansk politik.
Jeg har spurgt efter det så mange gange, men jeg kan ikke få en enkelt radikal til at sige det.
Måske lykkes det i dag, og vi kan vende tilbage til det under anden runde.
Vil De Radikale ikke godt gå ud og sige så højt, så vi alle sammen kan høre det: Vi er en del af centrumvenstre, vi opfatter os som en del af centrumvenstre, og vi vil arbejde sammen med partier i centrumvenstre, fordi vi er et parti, der føler tilknytning til centrumvenstre.
Så enkelt kan det siges.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-05:
Det lød jo flot før pausen, da hr. Villy Søvndal talte om, hvad man egentlig ville med konkrete initiativer.
Men hvad vil SF egentlig?
Altså, vi kan jo se, når vi kigger ud i kommunerne, hvad SF har været med til i Kolding Kommune, hvor hr. Villy Søvndal kommer fra.
Der har man været med til budgetnedskæringer på børne- og ældreområderne.
Altså, hvad er det egentlig, det røde flertal består af, når man kommer ind til benet?
Der vil jeg bare spørge hr. Villy Søvndal: Hvordan vil man undgå, at der kommer flere af de her såkaldt røde pampere, der sådan set kun tænker på at nyde livet med store, dyre middage, hvilket vi kan konstatere at man bl.a. lægger op til i Kolding Kommune, hvor hr. Villy Søvndal selv kommer fra?
Og hvordan vil man sikre, at man bruger pengene på de svage i samfundet i stedet for som sagt at bruge dem til sagsbehandlere og kommunaldirektører og byrådspolitikere?
Så derfor mener jeg jo – og det vil jeg spørge hr. Villy Søvndal om – at man taler med spaltet tunge, når man ikke vil arbejde til gavn for alle, hvilket ellers var det særlige indhold i hr. Villy Søvndals tale.
Men vi kan konstatere, at i virkeligheden gør SF det totalt modsatte af, hvad man står og siger her fra Folketingets talerstol.
Irene Simonsen (V), 2006-10-05:
Det er meget spændende.
Jeg havde egentlig glædet mig til at se fru Marianne Jelved smile fra talerstolen lige nu, simpelt hen gå ud i begejstring og sige: Ja, der var en åbning, her svingede pendulet.
Og så kan jeg da sige: Ja, jeg var faktisk også til før 2001 – det kan nok også tydeligt ses – endda flere år før den tid, og jeg kan godt huske, hvordan det var.
Der var en ukritisk indvandring.
Jeg husker fru Anita Bay Bundegaard, der ville lukke op for alverden og kalde dem flygtninge også, selv om det var fattigdom, der var problemet, i stedet for at hjælpe ude, hvor problemet var.
Så jeg kan virkelig godt huske, hvad det var for en politik, der blev ført på det tidspunkt.
Jeg vil bare så gerne appellere til – det ville være så dejligt at se fru Marianne Jelved smile en lille smule i dag – at fru Marianne Jelved tog det positive til sig, for pendulet fra Socialdemokratiet svinger faktisk over nu.
Er det ikke dejligt?
Marion Pedersen (V), 2006-10-05:
Det er jo rigtigt.
Til gengæld ved vi også, at befolkningen meget gerne vil vide, hvilken side man hælder til, når der skal dannes regering, hvis man får magt, som man har agt.
Fru Marianne Jelved gled meget let og elegant uden om hr. Jakob Axel Nielsens spørgsmål.
Så jeg vil da godt spørge, om fru Marianne Jelved mener, at SF og De Radikale står tættere hinanden end De Radikale og Socialdemokraterne.
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Der har jo sneget sig en mental model ind over dette smukke land, og den mentale model er født af statsministeren, og et eller andet sted er jeg faktisk imponeret over, hvordan det er lykkedes statsministeren at få alle i Danmark undtagen de radikale medlemmer til at tænke ens.
Vi er lige gået fra at have et folkestyre, der består af mange partier, hvor vi deler os efter anskuelser, og hvor det indtil 2001 har været fuldstændig almindeligt, at vi gik til valg på hvert partis politik, og hvor vælgerne og borgerne havde tillid til, at vi fandt ud af at løse de problemer, vi kom til at stå med efter et valg, til at der i dag er mange, ikke mindst Venstrefolk, der tænker i, at der er et topartisystem i Danmark: Der er det store Venstre –
jeg har ikke fundet et bedre udtryk endnu, men jeg skal finde et – det store Højre, det gamle Højre, det gamle Højre-Venstre, og så er der oppositionen, som er et parti.
Hvad er det da for en gang sniksnak?
Hørup ville sige: Det er vitterligt vås.
Jeg vil gerne bede om respekt for det samarbejdende folkestyre, hvor vi deler os efter anskuelser og går til valg på partiernes politik og lader vælgerne tage stilling, og så ved vi efter valget, hvad vælgerne mener.
Marion Pedersen (V), 2006-10-05:
Der har været talt meget om den anden vej i dag, og jeg synes, befolkningen har krav på at vide, hvad oppositionen vil, så jeg vil godt spørge fru Marianne Jelved, om hun kan fortælle mig, og også resten af befolkningen, naturligvis, om det er fru Marianne Jelved, eller om det er fru Helle Thorning-Schmidt, der er oppositionens statsministerkandidat til næste valg.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at spørge, om fru Marianne Jelved har diskuteret det med fru Helle Thorning-Schmidt, og hvad man er kommet frem til.
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Jeg vil slet ikke blande mig i Socialdemokraternes ordførers udlægninger.
Det vil jeg overhovedet ikke bruge min tid på nu.
Jeg vil gerne fortælle, hvad Det Radikale Venstre mener.
Vi har på vores landsmøde truffet en beslutning, der betyder, at vi arbejder med den målsætning, og det er et ultimativt mål for os, at danske statsborgere skal kunne bo med deres ægtefælle og børn i Danmark.
Vi har ingen planer om at ændre på asylreglerne i Danmark.
Vi vil gerne se på retssikkerhedsproblemer i forbindelse med klagemuligheder osv., men vi har ingen planer om at ændre i paragrafferne om asyl.
Det, vi gerne vil, er at sige, at danske statsborgere – og det er ikke diskrimination, som jeg mener at nogle af Dansk Folkepartis medlemmer opfatter det som – godt kan være fri for tilknytningskravet, og at udlændinge, der bor i Danmark, og som ikke er danske statsborgere, godt kan være underlagt et tilknytningskrav, bare for at give et eksempel.
Sådan var det nemlig før 2001.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-05:
Den måde, fru Marianne Jelved lige nu danser rundt om Socialdemokratiet på, er ligesom en lille bi, der nærmer sig en blomst og så alligevel farer forskrækket væk.
Fru Marianne Jelved ved jo godt, hvad vi spørger om.
På De Radikales landsmøde blev der opstillet fem ultimative krav, og i min ordbog betyder ultimativt noget, der overhovedet ikke kan fraviges.
Det ene krav var en lempeligere udlændingepolitik, og der er det, jeg spørger: Hvor meget skal der lempes – jeg vil bede den socialdemokratiske ordfører om at høre godt efter – og hvor meget skal der rulles tilbage til tiden før 2001?
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
O.k., det er fair nok.
Jeg vil sige, at familiesammenføringer jo er mange, mange forskellige ting eller omfatter mange, mange forskellige slags mennesker.
Jeg er fuldkommen klar over, at der er nogle familiesammenføringer, som er tungere at have med at gøre.
Derfor gør jeg mig meget, meget umage med hele tiden at sige på Det Radikale Venstres vegne: Det, vi taler om, er danske statsborgere, der skal kunne bo med deres ægtefælle i Danmark, som er deres fædreland.
Og der er vi helt trygge ved, at de danske statsborgere, der rejser ud i verden og vælger deres ægtefælle, gør det med fornuft og kløgt, og at det er ligesom i en familie.
Når børnene kommer hjem med deres forlovede eller deres ægtefælle, så er de velkomne.
Sådan skal det være i Danmark, og det er danske statsborgere, vi taler om.
Så taler hr. Jesper Langballe om asylsøgere.
Der er vi jo så lykkelige for, at flygtningestrømmene til Europa er faldet meget dramatisk, men hvis der nu opstod et eller andet i vores nærområde, som Eksjugoslavien jo er i en vis forstand, måtte Danmark på lige fod med resten af Europa løfte den opgave.
Og jeg mener, at Danmark på det her område på lige fod med andre rige lande skal løfte opgaven omkring verdens flygtningeproblemer.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-05:
Det virkede nærmest, som om fru Marianne Jelved har opstillet sådan et skyggekabinet med Dansk Folkeparti, og jeg kan da godt indrømme, at vi er nogle, der nu går rundt i ulidelig spænding, med hensyn til hvilke ministerposter fru Marianne Jelved har tildelt os.
Men jeg vil hellere tale om den anden mulighed, nemlig at vi som tankeeksperiment – hvad Gud må forbyde – får en Jelvedregering eller en Thorning-Schmidt-regering.
Jeg tror, at løsningen af problemet med hvilken mulighed, man vælger, sikkert vil have høj underholdningsværdi.
Før 2001 var det sådan, at fru Marianne Jelved sagde: At tale om tal i forbindelse med flygtninge er smagløst, det er menneskefjendsk, og det vil vi overhovedet ikke være med til.
Nu lyder det anderledes.
Da hr. Henrik Sass Larsen sagde, at der ikke skulle rokkes ved tallene, og vi spurgte, hvad fru Marianne Jelved mente om det, sagde fru Marianne Jelved: Hvilke tal?
Antallet af folk, der har fået asyl, er gået ned fra 6.263 til 1.151.
Det er de tal, vi taler om.
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Vi har også været ude her i august måned og sige, at vi nok burde have nogle minimumsrammer for børneinstitutionerne.
Men det er ikke det samme som at nedlægge det kommunale selvstyre eller sige, at verden skal være ens fra kommune til kommune.
Vi har hørt spørgsmål tidligere i dag også rettet til mig om, at Tølløse Kommune har et meget stort forbrug pr. elev på skoleområdet, hvor jeg forstod, at andre kommuner har det halve.
Det er jo en mulighed, selv om man har nogle minimumsstandarder.
Så jeg er bestemt ikke enig med hr. Thulesen Dahl i, at det, vi er på vej til, er at kræve nøjagtig de samme løsninger i 98 kommuner, for så kunne vi lige så godt nedlægge kommunerne.
Men det belastes i givet fald ikke af at have nogle minimumsstandarder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg synes, det er meget spændende, for med de forskellige indgangsvinkler, vi har til det her spørgsmål, er det jo ikke totalt usandsynligt, at vi kan finde nogle fællesnævnere.
Derfor vil vi have, at man som nation udmelder nogle minimumsrammer, som kommunerne skal leve op til.
Men mange kommuner vil jo opleve det som en indskrænkning af det kommunale selvstyre, nemlig de kommuner, der oplever, at vi dermed går ind og prioriterer for dem og siger: Her skal I altså op på et højere niveau.
For grunden til at lave en national minimumsstandard på et område vil jo typisk være, at vi synes, de prioriterer det for lavt i dag, og vi så siger, at der skal de hives op.
Det pålægger vi dem, og der vil mange kommuner føle, at det er et indgreb i det kommunale selvstyre.
Men så er vi bare enige om, at det er det ikke, for det er i tråd med det forslag til vedtagelse, som er fremsat – den blev jo så ikke vedtaget – om, at man styrker det reelle kommunale selvstyre bl.a. i erkendelse af, at partierne bag forslaget også har fremsat det forslag, at man laver nationale standarder på flere forskellige områder.
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Ja, det kan man godt.
Det kender vi fra folkeskolen.
På folkeskoleområdet er der jo i virkeligheden en meget hensigtsmæssig model, nemlig både med minimumskrav og en vejledende plan, som svarer til nogle kvalitetskrav.
Men det mener jeg slet ikke er noget, der forhindrer et kommunalt selvstyre.
Jeg synes, man skulle prøve at tænke lidt nyt, for de styringsmetoder af forskellig karakter, vi har brugt, bliver jo slidt op, og man burde overveje, hvordan man kunne forny de styringsinstrumenter, der er i dag.
For et reelt kommunalt selvstyre betyder det, at det hele ikke fastlægges herindefra.
Det er ærgerligt, at man f.eks. med hjemmehjælpen har lavet et bureaukrati fra Folketingets flertals side, der betyder, at man skal udmåle hjemmehjælpen på en ganske bestemt måde, fordi der skal være valgfrihed mellem en privat ansat og en offentligt ansat.
Det er en styring, som vi i Det Radikale Venstre mener er for skrap, og det er det, vi gerne vil lave om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Tak for det.
Det har jeg glædet mig til.
Tak for de venlige ord, der er kommet Dansk Folkeparti til del i løbet af fru Marianne Jelveds taletid.
Mit spørgsmål går på det her forslag til vedtagelse, som er stillet nu på vegne af fire forskellige partier.
Af det fremgår det, at regeringen opfordres til at styrke et reelt kommunalt selvstyre – et reelt kommunalt selvstyre.
Se, det, jeg så er interesseret i at høre fru Marianne Jelveds syn på, er, om et reelt kommunalt selvstyre kan indebære, at man laver nationale minimumsstandarder for ældreplejen eller ældreindsatsen ude i kommunerne.
Kan man godt lave sådan nogle nationale standarder og sige til kommunerne, at dem skal de følge, det er simpelt hen nationale standarder, vi fastsætter, samtidig med at man har en vedtagelse, hvor man opfordrer til, at man styrker et reelt kommunalt selvstyre?
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Jeg går ikke rundt og spekulerer på, om det er dejligt.
Der er faktisk andre ting, der optager mig, og som er dejlige, end lige det.
Men jeg vil godt lige sige til fru Irene Simonsen, at fru Anita Bay Bundegaard jo pegede på et problem, som jeg lige vil give overskriften Middelhavet og Afrika og Sydeuropa, et problem, som EU nu endelig har erkendt, og man prøver nu at få skabt en enighed om, hvordan vi hjælper i EU med at løse den problemstilling.
Jeg har også forstået på statsministeren og statsministerens åbningstale i tirsdags, at nu sætter Danmark massivt ind for at hjælpe Afrika til en bedre udvikling og dermed en bedre mulighed for at forhindre flygtningestrømme, en bedre mulighed for at give en fremtid til Afrika.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Jeg kunne ønske, at det havde været sket i løbet af de 5 år, der er gået, siden statsministeren blev statsminister.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
For lige at afslutte det der med pamperi synes jeg bestemt, det er en pligt for enhver politiker at bekæmpe pamperi, hvor end man møder det.
, hvis der er dobbeltmandater og sådan noget rundtomkring i verden, hvor man både får løn for det ene og det andet, som jeg tror hr. Dohrmann gør både som folketingsmedlem og byrådsmedlem, synes jeg bestemt, hr. Dohrmann skal kaste sig ud i kampen mod den slags.
Det ønsker jeg hr. Dohrmann al mulig held og lykke til.
Så synes jeg i øvrigt, pengene skal bruges, når de afsættes.
Det er jo indlysende.
En af grundene, tror jeg selv, til, at pengene ikke blev brugt, var vel – som man kan se, hvis man kigger på statistikkerne f.eks. på ældreområdet – at tildelingen af hjemmehjælp til de ældre, mens hr. Dohrmann har haft ansvaret, er faldet år for år.
Hr. Dohrmann ved godt, at Dansk Folkeparti, som har haft en central indflydelse på dansk politik, og som siger, at man vil gøre det bedre for de ældre, nu står i en situation efter at have haft indflydelse i 5 år, hvor tildelingen af hjemmehjælp er betydelig lavere, end da hr. Dohrmann startede.
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Jeg ved ikke, hvor fru Irene Simonsens historie er henne.
Altså, fru Irene Simonsen er jo ikke dukket op i Danmark i 2001.
Alle ved jo godt, hvad der blev lavet af ændringer på udlændingeområdet i 1990'erne.
Der var jo ikke en uhæmmet indvandring.
Det er virkelig en fordrejning, det er et forsøg på at skabe et billede, som er uden nogen som helst form for hold i virkeligheden.
Undervisningsministeren, der engang var integrationsminister, har jo endda på offentlige møder sagt, at tilknytningskravet er opfundet af Marianne Jelved.
Det var der, vi indførte krav, boligkrav f.eks., det var der, hvor vi spredte flygtninge rundtom i kommunerne.
Det var i øvrigt i de år, hvor vi fik en masse, masse flygtninge fra Eksjugoslavien, fordi der var borgerkrig.
Det var i øvrigt i det tiår, hvor Danmark i gennemsnit modtog 2,2 pct. af alle asylansøgere i EU, hvilket jeg ikke synes var for meget.
Det gør SF og De Radikale på en række områder.
Men det synes jeg at SF'erne selv må svare på.
Det er fuldstændig entydigt, at der er en række områder, som vi også finder vigtige, hvor Det Radikale Venstre og SF er tættere på hinanden, end vi lige for øjeblikket er på Socialdemokraterne, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Det er helt korrekt.
Det giver håb.
Martin Henriksen (DF), 2006-10-05:
Nu hørte vi her og nu, og vi hørte det også i hr. Villy Søvndals ordførertale, hvordan der er velfærdsforringelse efter velfærdsforringelse, og at det hele så at sige er skidt.
Men jeg synes, der var noget, der manglede i hr. Villy Søvndals ordførertale: Det var de handicappede.
Er det ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti i sidste folketingssamling fremsatte et beslutningsforslag, B 51, som netop gav et landsdækkende uddannelsestilbud til handicappede, udviklingshæmmede borgere i dette land?
Marion Pedersen (V), 2006-10-05:
Vi har jo alle hørt, at Socialdemokratiet bekender sig til skattestoppet, og hvis de gør det, så er det jo ikke til at rykke ved, går jeg ud fra.
Men jeg fik egentlig ikke noget svar på, hvor meget det var.
Det ville være lidt for dem, der har små huse, og meget for dem, der har store huse.
Og hvor sætter man så den grænse?
Er der et kvadratmeterantal på det?
Kunne vi få nogen tal på bordet?
Martin Henriksen (DF), 2006-10-05:
Nu forstår jeg bedre, hvorfor hr. Villy Søvndal netop har fået en pris for god kommunikation.
Det har man vel også brug for her.
Men jeg går ud fra, at det var en bekræftelse på, at noget, som handicaporganisationerne har efterspurgt i 25 år, nu er kommet, fordi Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, som har fået opbakning fra et enigt Folketing.
Jeg går ud fra, at hr. Villy Søvndal bekræfter, at det er en velfærdsforbedring for denne gruppe.
Kan vi ikke få en klar bekræftelse på det?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Jeg har et meget banalt spørgsmål til hr. Villy Søvndal: Hvordan fordeles de her midler?
Er det over bloktilskuddet, eller er det ved, at hr. Villy Søvndal ud fra den tur, han har været på rundt til alle kommuner, skal finde en fordeling?