runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Dette lovforslag er, som det tidligere er blevet nævnt, bl.a. baseret på det beslutningsforslag, som i januar 2003 blev fremsat af Enhedslisten, og som Dansk Folkeparti dengang støttede.
Mange års arbejde i Småsagsudvalget og til sidst nu Retsplejerådets betænkning 1436 er basis for det lovforslag, der nu ligger.
Sagen drejer sig jo om en forenkling af inkassoprocesser, hvor det beløb, der tvistes om, ikke overstiger 50.000 kr., og hvor skyldneren og fordringshaveren er enige om, at der skyldes et beløb.
Det vil sige, at fordringen er omkring ubestridte pengekrav.
Rationaliseringen i forslaget her er således, at der fremover kun skal være én anmodning om inddrivelse af gæld mod i dag to.
Der er således tale om en forenkling af den nugældende proces, som kommer alle parter til gode.
Der vil også med forslaget blive tale om en nedsættelse af retsafgiften ved disse fogedsager frem for den almindelige, større afgift ved inkassosager.
Der vil stadig væk være frit valg for fordringshaveren med hensyn til, hvilken retsinstans man vil anvende, og det finder vi er en god idé.
Det sidste med hensyn til direkte småinkassodomstole, som hr. Morten Bødskov nævnte, synes jeg det er værd at kigge på i forbindelse med udvalgets arbejde.
Generelt set er Dansk Folkeparti positive over for forslaget.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Jo, men nu er det jo regeringen, der har rådighed over de finanslovudspil, der kommer, så hvis regeringen prioriterer, at man gerne vil have lavet den her kraftige nedsættelse af retsafgiften, så kunne regeringen jo prioritere at tage det med i sit eget finanslovudspil
Det ville jo dog være noget bedre, end at det er os andre, der skal prøve at komme med det. Vi bidrager gerne til forslag til finansiering. Det, jeg gerne ville høre, er: Ministeren lyder lidt, som om det er sådan et ønske og noget, man burde gøre osv., men kan ministeren ikke bekræfte, at vi faktisk er i en situation, hvor Retsplejerådet siger, at vi er på kant med menneskerettighederne, fordi retsafgifterne er så høje, at man kan risikere, at folk bliver afskåret fra at få prøvet deres sag ved domstolene?
Hvis de f.eks. har en sag mod de offentlige myndigheder, bliver de afskåret fra at få prøvet den sag, fordi retsafgifterne er så høje.
Der har faktisk været spørgsmål ved Højesteret, der er blevet afværget i sidste øjeblik ved, at folk har fået fri proces, men det er faktisk en ret alvorlig sag det her; det er ikke noget, som bare er sådan et almindeligt ønske om projekter, vi gerne vil have gennemført, men noget, som Retsplejerådet betegner som meget vigtigt at få gjort noget ved.
Lene Espersen (KF), 2004-04-15:
Jeg kan bekræfte rent politisk, at jeg synes, den her sag er meget vigtig at få gjort noget ved.
Det kan ikke være rigtigt, at det er umuligt for befolkningen at få adgang til at få retfærdighed, fordi afgifterne ganske enkelt er for høje.
Derfor har regeringen også ved flere lejligheder, jeg tror endda ved to gentagne finanslovforhandlinger sammen med Dansk Folkeparti, tilkendegivet, at det er noget af det, man gerne vil se på, og beslutningen er altså, at til efteråret er det noget af det, der skal indgå i finanslovforhandlingerne.
Men nu er jeg ikke finansminister, og finanslovforslaget for 2005 er jo ikke færdiggjort på nuværende tidspunkt, og derfor kan jeg jo ikke sige, hvad der vil indgå i regeringens udspil, eller hvordan det vil indgå i finanslovforhandlingerne.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-15:
Kristendemokraterne synes, at det er et rigtigt forslag, som Enhedslisten her har fremsat.
Forslaget går jo ud på ganske simpelt at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som indebærer en markant sænkning samt en omlægning af retsafgifterne i civile retssager, således at loven kan træde i kraft den 1. januar 2005. Man kan selvfølgelig diskutere, hvordan et parti overhovedet kan tillade sig at slippe af sted med så simpelt et forslag, som ikke giver nogen som helst retning i hverken øst eller vest om, hvordan retsafgifterne så skal nedsættes.
Men når vi synes, det er tilladeligt, at Enhedslisten gør det i sit beslutningsforslag her i dag, så er det jo selvfølgelig, fordi baggrunden for beslutningsforslaget er Retsplejerådets betænkning om reform af den civile retspleje III, og at der deri er givet anvisninger, og at formålet med beslutningsforslaget jo i virkeligheden er at sætte skub i en proces, der kunne føre til, at regeringen kommer med et initiativ.
Netop derfor synes vi, at det er i orden.
Det synes jeg er reelt at man gør, og det må så også være rigtigt, når vi her fra talerstolen i dag siger, at vi støtter beslutningsforslaget, at sige, at vi så har vilje til at prioritere det spørgsmål i forbindelse med de forestående finanslovforhandlinger om finansloven for 2005, og at det på den måde også vil indgå i Kristendemokraternes forhandlingsoplæg til de kommende finanslovforhandlinger, at man skal finde de penge og altså også i den forbindelse sørge for, at retsafgifterne bliver nedsat. Alle de ting er jo sagt fra vores side, fordi vi ikke mener, at retsafgifter skal være en pengemaskine for staten, men at borgerne selvfølgelig gennem diverse afgifter skal være med til på fornuftig vis at betale for de omkostninger, der jo måtte være i forbindelse med civile sager, fogedsager osv., eller tinglysning af forskellige dokumenter.
Men det skal vel at mærke efter vores opfattelse være omkostningsbestemte afgifter
, og der har Retsplejerådet jo klart peget på, at det ikke er tilfældet i dag. Så derfor er det rimeligt, ikke bare ud fra det synspunkt, men også ud fra det synspunkt, at vi kan gøre det lettere for borgerne at føre sager og få sager gennemført, at man går i den retning, som Retsplejerådet nævner.
Så med disse ord kan vi sige, at vi støtter beslutningsforslaget, som jo i sin tekst om, hvad forslaget går ud på, er ganske simpelt, men på den anden side også ganske vigtigt, i forhold til at vi får sat gang også i denne sag.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-15:
I lighed med Venstres ordfører skal jeg også stå heroppe og sige, at det jo er lidt ubehageligt at skulle være ordfører på det her forslag, ikke fordi jeg har sagt så meget om, at det her er en skat på retfærdighed, men fordi jeg jo har været med til at forhøje afgifterne for nogle år siden
, men vi kan så konstatere nu, at de formål, som afgifterne skulle finansiere, ikke mere er til stede.
Men i øvrigt har jeg også fået mange vrede henvendelser fra mit bagland og fra mine partifæller rundtomkring i landet, som har sagt, at det burde vi ikke have gjort, så jeg har ikke nogen større betænkeligheder ved at sige, at vi også gerne vil være med til at sænke afgifterne igen, og det har vi i øvrigt også sagt tidligere.
Så det er en rigtig vej, man er inde på her.
Jeg vil gerne rose Enhedslisten for at tage initiativ med dette beslutningsforslag, fordi vi jo får lagt en eller anden form for pres på justitsministeren om at få fremsat det her forslag, og det skulle gerne kunne virke allerede fra den 1. januar 2005.
Men jeg vil godt advare imod to ting.
For det første vil jeg gerne advare Dansk Folkeparti, som nu har udstedt et klokkeklart løfte om at få retsafgifterne nedsat - og Dansk Folkeparti sidder med nøglen til det hele.
Jeg vil også gerne advare mod en for stor optimisme baseret på justitsministerens velvilje.
Vi har tidligere været udsat for at forhandle med justitsministeren, f.eks. om kriminalforsorgen og politiet, og fået meget venlige tilkendegivelser og været næsten sikre på, at vi var helt enige, for derefter at have fået helt klare linjer fra finansministeren om, at vi aldeles ikke var enige. Så der skal ikke blot skaffes flertal her i Folketinget, der skal også skaffes enighed med finansministeren om, hvordan disse retsafgifter nedsættes på den mest hensigtsmæssige måde.
Så derfor tror jeg, det er vigtigt, at Folketinget gør, hvad vi kan for at lægge pres på hele regeringen for at få retsafgifterne nedsat.
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2004-04-15:
Med det her forslag får Enhedslisten jo gjort op med den ændring af retsafgiften, som vi lavede i forbindelse med finanslovaftalen i 1999-2000, sådan som jeg husker det, og de penge var øremærkede til Måltidets Hus og til helhedsskolen, men de penge er der jo ikke længere brug for, fordi Måltidets Hus ikke blev lavet, og helhedsskolen blev heller ikke lavet.
Det lange af det korte er, at regeringen nu via denne her forøgelse af retsafgifterne har fået en pengemaskine.
Vi har jo tidligere i dag haft en diskussion om, hvorvidt regeringen, når det drejer sig om overvågning af den for hurtige trafik på motorvejen, ville have den type pengemaskiner, men det ville man ikke.
For SF er det vigtigt, at retsafgifterne bliver nedsat på en sådan måde, at vi ikke beskatter retssikkerheden, så derfor har jeg tilsagn fra SF's folketingsgruppe om, at jeg kan støtte det her forslag.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Det glæder mig da, at jeg om ikke andet så i hvert fald denne gang har gjort fru Elisabeth Arnold glad i forbindelse med alle de forhandlinger, vi har haft i løbet af i dag.
Det kan da kun glæde mig.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-15:
Uanset hvor mange forbehold hr. Per Dalgaard nu prøver at tage i forbindelse med sit afgivne løfte, vil jeg godt minde hr. Per Dalgaard om, hvad fru Line Barfod sagde for et øjeblik siden.
Dansk Folkeparti og V og K har flertal her i Folketinget.
Og det vil formentlig være fuldstændig usandsynligt, at regeringen kan få en finanslov igennem uden Dansk Folkeparti.
Så Dansk Folkeparti står med nøglen til at få retsafgifterne nedsat.
Derfor er det jo fantastisk spændende, at Dansk Folkeparti nu har udstedt et klokkeklart løfte fra Folketingets talerstol om at nedsætte retsafgifterne med virkning fra den 1. januar 2005.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Ud fra den kendsgerning, som fru Line Barfod helt sikkert også er fuldstændig klar over, at det jo ikke er mig alene, som kan stå og love noget helt specifikt, så kan jeg i hvert fald sige så meget, at det element, der handler om, at retsafgifterne skal sættes ned, er noget af det, der vil indgå i Dansk Folkepartis forhandlinger med regeringen i forbindelse med den nye finanslov.
Men så har jeg jo ikke sagt noget usandt.
Så derfor vil jeg ikke sætte noget beløb på af nogen art.
Men jeg kan garantere fru Line Barfod, at det er et element, der indgår meget kraftigt i Dansk Folkepartis forhandling i forbindelse med finansloven for 2005.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Det sidste synes jeg lyder meget spændende, når hr. Per Dalgaard siger, at der ikke er nogen tvivl om, at retsafgifterne bliver sat ned for 2005.
Hvis det står til troende, så er jeg sådan set helt tilfreds.
Det er det, der er formålet med beslutningsforslaget, og så er det jo fint.
Om hr. Per Dalgaard vælger at få det gennemført på den ene eller den anden måde, er sådan set mig underordnet.
Det vigtige for mig er, at det bliver gennemført.
Så hvis hr. Per Dalgaard kan sige, at det bliver gennemført for 2005, så er jeg meget glad.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Men jeg kan bekræfte, at vi er interesseret i, at i forbindelse med finanslovforhandlingerne for 2005 er det her noget, der indgår som et meget stærkt element, og at det skal ende med, at de nuværende retsafgifter sænkes.
Hvor meget tør jeg selvfølgelig ikke sige noget om, for det er nogle specifikke forhandlinger, som jeg ikke fører.
Hvorvidt vi så i Retsudvalget skal være med i en eller anden betænkning eller beretning, som kan lægge yderligere pres på regeringen, ved jeg ikke.
Måske har det ingen betydning, fordi det ender med, at retsafgifterne bliver sat ned i forbindelse med 2005.
Det er der ingen tvivl om.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Man har så sagt, at man afventede Retsplejerådets betænkning.
Den ligger der nu.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkepartis ordfører kan sige, at Dansk Folkeparti helt sikkert vil være med til at sætte retsafgifterne ned, vil have det med i deres finanslovoplæg, og om man under udvalgsarbejdet i Retsudvalget vil være med til en form for beretning, betænkning eller andet, hvor vi lægger pres på for at sikre, at det bliver nu, der sker noget, og ikke først om flere år.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Dansk Folkeparti er enig i, at de nuværende retsafgifter er alt for store.
Vi er også enige i, at de høje retsafgifter kan medføre, at borgerens retsstilling bliver ringere, idet åbenlyse sager ikke føres, fordi omkostningerne for borgeren er alt for store.
Derfor var Dansk Folkeparti i øvrigt også imod, dengang den gamle socialdemokratiske regering gennemførte forhøjelserne
af retsafgifterne,
men det synspunkt vandt ikke gehør dengang. Dansk Folkeparti er i forbindelse med de finanslovforhandlinger, der skal gennemføres for finansloven for 2005, indstillet på, at en nedsættelse af retsafgifterne er noget af det, der kommer på dagsordenen.
Vi er glade for, at justitsministeren også har nævnt, at det overvejes som noget, der skal indgå i forbindelse med de finanslovforhandlinger, der skal finde sted.
Det er jo finanslovstof, og det er nogle store summer, der er tale om, og derfor er vi nødt til at lade det indgå som et led i de forhandlinger, som finansloven for 2005 kræver.
I de forhandlinger, som vi dér sikkert deltager i, vil vi kræve, at de retsafgifter, der findes i dag, bliver reguleret på en måde, så det kan tilfredsstille et ønske
herom, hvilket rent faktisk også er synspunktet omkring det, nemlig at de er for høje i dag, og dermed skal der ske en nedsættelse af dem
Derfor kan vi for nuværende ikke støtte det beslutningsforslag, der ligger, men vi vil vente på, at det indgår i forhandlingerne for finansloven for 2005.
Morten Bødskov (S), 2004-04-15:
Jeg håber ikke, jeg har efterladt nogen tvivl om, at vi mener, at der skal ske noget på det her område, og at vi selvfølgelig også er klar til at se på det her spørgsmål under det videre udvalgsarbejde, men jeg må sige, at jeg dog er lidt betrygget af, at justitsministeren så klart har meldt ud, at det vil være en del af et kommende udspil til finansloven.
Så om det er nødvendigt eller ej, kan vi vente og se på, men hvis det bliver nødvendigt, så er Socialdemokratiet selvfølgelig klar til det også.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Med hensyn til høringssvarene er jeg helt enig i, at vi skal afvente dem, før der skal tages stilling til lovgivning.
Det ligger også i beslutningsforslaget og i den måde, det er udformet på, at man ikke binder sig til, at det skal gennemføres på en bestemt måde.
Jeg er glad for, at Socialdemokratiet støtter ideen om nedsættelse af retsafgifterne, og derfor vil jeg gerne høre, om Socialdemokratiet vil være villig til at gå med i en beretning eller betænkning eller andet fra Retsudvalget, så vi sikrer, at det kommer med i finanslovforslaget, og at vi kan få sat retsafgiften ned allerede fra næste år, i stedet for at det skal vente yderligere et år eller to afhængigt af, hvad der sker med valg og alt muligt andet. Så jeg vil godt høre, om Socialdemokratiet vil indgå i det under udvalgsarbejdet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-15:
Så lad os
nu se.
Nu går jeg ud fra, at fru Line Barfod stiller nogle spørgsmål, og at vi kan få nogle flere beregninger, og lad os så se, hvad vi når til inden sommerferien.
Men det er altså noget, der koster ganske mange penge, og det skal altså finansieres.
De to ting må høre sammen: udgifter og indtægter.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Det glæder mig, at fru Birthe Rønn Hornbech holder fast i den holdning, hun altid har haft, om at være imod skat på retfærdighed, og jeg er godt klar over, at stod det til fru Birthe Rønn Hornbech, så fandt vi også pengene.
Jeg vil godt høre, om fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre vil overveje at være med i, at vi i en beretning eller andet, f.eks. i betænkningen fra Retsudvalget, lagde pres på med hensyn til, hvor hastigt det her skal gå, så det ikke er noget, der kan trække ud i årevis, men at vi rent faktisk understreger, at vi ikke ønsker at have nogle retsafgifter, der er så høje, at de kan afholde folk fra at få prøvet deres sager, især når vi snakker om sager mod det offentlige, og at det ikke er noget, der bare skal blive ved med at køre, sådan at vi fra Retsudvalgets side kan lægge pres på, at det her altså skal gå rimelig stærkt, og at det ikke er noget, der bare skal skydes ud i de næste mange år.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-15:
Er gjort.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-15:
Nu hørte vi lige før justitsministeren sige, at hun ikke var finansminister, og fru Birthe Rønn Hornbech siger nu, at hun ikke har nogen penge med, og det ved vi selvfølgelig godt at Venstres ordfører ikke har, men Venstres finansminister må jo dog være en person, som fru Birthe Rønn Hornbech en gang imellem taler med, og det ville jo være ærgerligt, hvis det viser sig, at der er et stort, komfortabelt flertal her i Folketinget blandt retsordførerne for at få nedsat retsafgifterne, og det så ikke kunne lykkes, fordi der var en finansminister, som hverken var til at hugge eller stikke i.
Så jeg vil gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun vil mobilisere nogle af alle sine mange kræfter på at tale med finansministeren.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-15:
Venstre har i opposition i flere omgange fremsat forslag til en retssikkerhedsreform, og vi er i færd med at gennemføre en del af det.
Vi har også i det forslag fremhævet, at det skulle være lettere at få sin ret, specielt over for det offentlige.
Derfor er det naturligvis pinefuldt at stå her på talerstolen ganske pengeløs og se Enhedslisten rende med alle mine formuleringer om skat på retfærdighed; det kunne jeg jo selv have skrevet.
Hermed har jeg jo så også sagt, at vi i Venstre er meget optaget af at se på den retsafgift, men vi må altså også erkende, at vi står uden penge i øjeblikket.
Derudover vil jeg altså godt understrege den fremhævelse, som fru Line Barfod også har foretaget i forslaget vedrørende hele problemstillingen med de mange sager mod det offentlige.
Vi er selvfølgelig også ganske enige i, at i det omfang vi overhovedet kan få klare love og få færre sager, er det naturligvis at foretrække.
Jeg kan ikke tale på andre end Venstres vegne.
Det er noget, vi har diskuteret hos os, og det vil ligge i en naturlig forlængelse af det, vi har sagt i vores retssikkerhedsreformforslag, men som justitsministeren gjorde opmærksom på, vil det jo bero på en forhandling med flere partier, for det er ganske mange penge, det drejer sig om, og de skal jo findes et andet sted.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Venstre har meget sympati for tanken om at få nedsat retsafgifterne, men vi må altså sige ærligt og redeligt, at vi møder ikke op med nogle penge, og derfor kan vi altså ikke stemme for forslaget på nuværende tidspunkt.
Jeg skal hilse og sige fra den konservative ordfører, der er til møde, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan stemme for forslaget.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Jeg vil gerne takke for opbakningen til forslaget, hvor både ministeren og alle ordførerne jo har givet udtryk for, at man er enig i intentionen og ønsker retsafgifterne sat ned.
Det tegner jo godt for fremtiden, og så må vi se, om løfterne bliver indfriet.
Det er jo helt afgørende i et retssamfund, at vi ikke lægger skat på retfærdighed, at vi sikrer, at man faktisk har mulighed for at få prøvet sin sag ved domstolene, at man ikke på grund af alt for høje afgifter bliver afskåret fra, som vi har set eksempler på, f.eks. at få prøvet, om det har været i orden, når en kommune har frataget en førtidspensionist hjemmehjælp og andet.
Det er vigtigt, at man kan få de sager prøvet.
I Enhedslisten så vi jo allerhelst, at vi brugte den svenske model og simpelt hen bare havde et fast gebyr på 500 kr., men vi mener, at det forslag, der ligger fra Retsplejerådet, er et stort skridt på vejen, hvor man sætter retsafgiften kraftigt ned og lægger et helt klart loft på i sager mod det offentlige.
Vores beslutningsforslag har, som det også er fremgået af debatten, ikke lagt sig fast på, at det skal være lige præcis den udformning, som Retsplejerådet er kommet med, netop for at give mulighed for at udforme det i forhold til de høringssvar, der måtte komme under høringen.
Men vi mener, det er vigtigt, at vi får gjort noget ved problemet nu.
Når problemet er så alvorligt, at Retsplejerådet kom med en betænkning i utide, hvor de udtalte, at her havde vi altså et problem, hvor vi var på kant med menneskerettighederne og kunne risikere at blive dømt ved Menneskerettighedsdomstolen, så er det noget, vi som politikere må tage ganske alvorligt.
flertal, som har lavet finanslove, som var i mindretal, dengang retsafgiften blev forhøjet, og var imod, at den blev forhøjet, men som siden har haft flertal, og som har haft rig lejlighed til at sætte retsafgiften ned igen.
Selvfølgelig er 100 mio. kr. eller deromkring, hvis det er det, det kommer til at koste, mange penge, men når man ser på, hvor mange milliarder man lige har været i stand til at dele ud i panikpakken, så skulle det være muligt også at finde 100 mio. kr. til at løse et så væsentligt problem, hvor man altså kan risikere at blive dømt ved Menneskerettighedsdomstolen, fordi man krænker væsentlige grundlæggende retsprincipper.
Så er der spørgsmålet om, hvor hurtigt det skal gå.
Der vil jeg sige, at der vil vi da holde Dansk Folkeparti fast på, at hr. Per Dalgaard nu har sagt, at der uden tvivl vil komme en nedsættelse af retsafgifterne allerede fra den 1. januar 2005.
Vi mener, det er helt afgørende, at vi får løst det her problem nu, og derfor håber vi, at det kan lykkes at fastholde Dansk Folkeparti på det meget klare løfte, der nu er givet, for hvis Dansk Folkeparti siger, at det er et krav for dem, en betingelse for dem i forhold til et finanslovforlig, vil det jo blive gennemført.
Så det er en god dag for de mange, der ønsker at komme af med skatten på retfærdighed og sikre, at man fremover kan få prøvet sin sag uden at blive forhindret af alt for høje retsafgifter.
Jeg takker meget for debatten.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-15:
Dette lovforslag er en justering af en lov om byggeri af udlejningsboliger, der blev vedtaget i 2002.
Den gældende skattefradragsordning bliver lavet om til en tilskudsordning, og tilskuddene målrettes mod de geografiske områder, hvor mangelen på boliger er størst, nemlig i de største byer i Danmark.
Lovforslaget har også til hensigt at fremme produktiviteten i byggesektoren, og i en periode, som vi er i nu, hvor der er en del arbejdsløshed, er også det her et tiltag af stor betydning.
I forslaget bliver det beskrevet, at den bygherre, der søger om det mindste tilskud pr. kvadratmeter, kommer først i betragtning, men samtidig er der naturligvis krav om, at ansøgeren skal opfylde lovens krav, herunder også kvalitetskrav.
Tilskuddet kan højst udgøre 20 pct. af de faktiske omkostninger osv. Der har været stor interesse for de muligheder, der ligger i denne lov, og der har været rigtig mange ansøgere, og vi kan håbe på, at der med disse nye ændringer kommer endnu mere gang i byggeriet af udlejningsboliger i de største byer.
Kristendemokraterne kan støtte forslaget.