Eigil Andersen (SF), 2005-06-14:
Som indledning vil jeg sige, at de unge i Danmark ikke bliver behandlet godt af VK-regeringen.
Et eksempel er, at regeringen i årets første kvartal har stødt over 200 unge ud i mørket alene i Århus og i København; unge aktive og arbejdsomme mennesker, der gør lige præcis det, som vi alle sammen ønsker.
De er konstruktive og i gang med at uddanne sig.
De bliver stoppet midt i deres uddannelse af en temmelig brutal regering, der støttes af Dansk Folkeparti og i denne sag desværre også af Det Radikale Venstre.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4605 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Disse unge får et grundskud, fordi de bliver forhindret i at fuldføre uddannelsen.
De kan ikke få praktikplads hos en privat arbejdsgiver, fordi arbejdsgiverne ikke lever op til deres sociale ansvar, som bl.a. er at uddanne alle unge, så vi bedre kan modstå fremtidens mangel på arbejdskraft.
Disse unge har hidtil haft praktik på de tekniske skoler som en redningsplanke under deres uddannelse, en redningsplanke, som regeringen har taget fra dem ved at fjerne 75 pct. af skolepraktikpladserne, som det også tidligere blev nævnt her i debatten, og det endda på trods af, at uddannet arbejdskraft nu engang er et langt bedre udgangspunkt end uuddannet arbejdskraft.
Af dem, der stødes ud i mørket, er der en stor gruppe indvandrerunge, som alle taler meget om, men som også alligevel skubbes ud i mørket.
Generelt er der ifølge undervisningsministerens egne tal 10.000 unge, der mangler en praktikplads, så man kan rolig slå fast, at situationen er alvorlig.
Fra SF's side har vi presset på længe, for at der skulle bruges både pisk og gulerod over for arbejdsgiverne for at få dem til at oprette flere praktikpladser.
Derfor er vi glade for, at der nu omsider sker noget med det lovforslag, som undervisningsministeren har fremsat, selv om det sker alt, alt for sent i forhold til den voldsomme nedskæring i antallet af skolepraktikpladser og den generelle praktikpladsmangel.
Det skal siges, at vi dog hellere havde set en model, hvor det var alle arbejdsgivere, der har unge i praktik, der fik et større beløb end i dag.
Problemet med lovforslaget er jo, at de arbejdsgivere, der nu skal præmieres med 20.000 kr. pr. plads, er dem, der hidtil har kørt på frihjul og slet ingen elever har taget eller måske kun en enkelt, hvor arbejdsgiverne burde tage flere elever for at leve op til deres sociale ansvar.
Denne gruppe arbejdsgivere har de største muligheder for nu at tage nogle ekstra praktikanter ind, og det betyder altså, at de her gratistarbejdsgivere, som jeg vil kalde dem, pludselig får mulighed for en ekstra gevinst.
Det er vanskeligheden.
Men som sagt: Lovforslaget er alligevel bedre end ingenting, og det er som nævnt godt, at der sker noget, der kan give nogle flere pladser.
Vi er i SF desuden tilfredse med, at det bliver alle arbejdsgivere, om de har lærlinge ansat eller ej, der skal betale disse ekstrapræmier, idet bidraget til Arbejdsgivernes Elevrefusion hæves fra 950 kr. til 1.090 kr. pr. fuldtidsbeskæftiget medarbejder på arbejdspladsen.
Jeg vil nævne, at der for øjeblikket er mange kommuner og amter, der giver udtryk for, at de vil ansætte færre elever på grund af de usikre økonomiske udsigter som følge af udgifterne ved kommunalreformen og dermed usikkerhed om beskæftigelsens mulige omfang i de nye kommuner.
Her er så en problematik om, hvor mange færre pladser det dyk inden for den kommunale verden vil medføre, hvad den nye præmieringsordning vil betyde af flere pladser, og hvad nettoresultatet af de to modsatrettede tendenser så vil blive.
Det og en række andre spørgsmål vil vi gerne have belyst under udvalgsarbejdet, men altså som nævnt ud fra en positiv grundholdning.