runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ritt Bjerregaard (S), 2000-05-24:
Tak og tak også for spørgsmålet.
Jeg har tidligere i samråd den 26. april og den 11. maj redegjort for Fødevaredirektoratets økonomiske situation og om baggrunden
herfor
Det har, som spørgeren vil vide, været lange og omfattende
samråd.
Jeg skal også henvise til min meddelelse, der er oversendt til Finansudvalget og Fødevareudvalget i går, hvoraf fremgår, at der ikke er nogen sammenhæng mellem de nuværende økonomiske problemer og forholdene på virksomhedsregnskabet for 1998.
Det samlede merforbrug i Fødevaredirektoratet i 1999 er nu endelig gjort op i direktoratets virksomhedsregnskab af den 11. maj 2000, og merforbruget udgjorde ifølge dette regnskab 46,2 mio. kr.
I de to samråd, som jeg henviste til før, redegjorde jeg for såvel direktoratets aktuelle økonomiske situation som for situationen i år 2000.
Jeg har også redegjort for, hvorledes vi agter at løse de opståede problemer, nemlig dels gennem tilførsel af nye midler og dels gennem besparelser i direktoratet.
Jeg har derfor oversendt to bevillingsansøgninger til
Finansudvalget
De skal dels klare problemerne ved regionernes etablering, det vil bl.a. sige udgifterne til særinstallationer - edb, telefoner m.v. - og dels tilføre midler til driften af regionerne.
Det drejer sig her om EU-kontrollen og også om udgifter i forbindelse med statens overtagelse af den kommunale levnedsmiddelkontrol.
For så vidt angår besparelserne har jeg måttet konstatere, at der både internt og i pressen er fremkommet en række vidt forskellige vurderinger af personalebehovet, ikke mindst i regionerne.
Jeg må derfor konkludere, at der er behov for et bedre beslutningsgrundlag, inden det fremtidige bemandingsniveau i direktoratet kan fastlægges.
Det er mit klare udgangspunkt, at bemandingen naturligvis skal være på et sådant niveau, at fødevaresikkerheden og det veterinære beredskab kan opretholdes. Konsulentundersøgelsen gennemføres af Økonomistyrelsen.
Arbejdet startede i går, og det forventes afsluttet midt i august, så der kan tages beslutning for finansåret 2001.
Jeg vil selvsagt orientere Folketingets Fødevareudvalg om resultatet af undersøgelsen, når den foreligger.
Lad mig derfor slutte med at understrege, at fødevaresikkerheden skal opretholdes.
Christian H. Hansen (DF), 2000-05-24:
Grunden til det her spørgsmål er selvfølgelig den megen omtale, sagen om budgetoverskridelserne i Fødevaredirektoratet har haft dels i pressen, men også blandt folketingsmedlemmerne herinde.
Jeg føler, det er vigtigt, at vi får en offentlig debat om sagen her, så det ikke kun foregår i pressen, hvor der kommer forskellige meninger af forskellig karakter.
Jeg mener, at det er meget vigtigt, at en så vigtig sag som denne her bliver fuldstændig belyst også for offentligheden.
Det ligger jo også sådan, at der er nogle partier, der har ønsket en forespørgselsdebat, men det ser jo så ud til, at det umiddelbart ikke kan blive til noget.
Derfor mener jeg, at vi skal have lidt frem i dag, og så må vi se, hvad sommeren ellers kan bringe.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-24:
Sammenhæng mellem rygning og udvikling af forskellige sygdomme er åbenbar for enhver.
Såfremt man ryger, kan den selvrensende funktion i lungerne ødelægges, og de skadelige stoffer kan blive liggende i centrale dele af lungerne.
Jeg ved ikke, hvor mange mennesker der er klar over, hvor mange forskellige stoffer der faktisk findes i tobak.
Jeg blev i hvert tilfælde temmelig overrasket, da det for et stykke tid siden i et af tv-medierne blev oplyst, at omkring 112 til 113 stoffer af forskellig art, både aroma- og andre tilsætningsstoffer, faktisk blev brugt i tobak.
Enhedslistens foreslår, at regeringen skal udarbejde en positivliste over tilladte tilsætningsstoffer og aromastoffer både i cigaretpapir og lim og filtre og tobaksvarer
Vi tror på, at der nok kan udarbejdes sådan en positivliste.
Jeg tror, de er fuldstændig ligeglade med, hvad tobakken indeholder af smags- og tilsætningsstoffer, men det kan da være et tilbud til dem, såfremt en sådan bliver lavet.
EU forbereder nogle fælles regler, og der er også indgået en aftale mellem tobaksindustrien og Sundhedsministeriet om at udarbejde information - det er måske en pjece, der tales om - om tilsætningsstoffer, og vi ved også, at tobaksindustrien, såfremt Sundhedsministeriet anmoder herom, kan give yderligere dokumentation.
Ingen tvivl om, at rygning er skadelig, og igen: Såfremt der er nogle, der ønsker at ryge, ja, så er det deres egen sag.
Vi kan prøve at påvirke rygerne, fordi vi ved, det er skadeligt at ryge.
Nu har vi lige i dag behandlet et forslag fra Dansk Folkeparti om at prøve at påvirke befolkningen via tv-reklamer for håndkøbsmedicin til rygeafvænning.
Det havde været et skridt på vejen til at få folk til at holde op med at ryge, men det ønskede et flertal her i Folketinget ikke.
Der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti ønsker at forebygge og oplyse.
Men lad os få en snak i udvalget - det er vi villige til - om, hvorledes vi kan gribe denne her sag an.
Vi vil være positive over for de intentioner, som der forhåbentlig ligger i det forslag, som Enhedslisten kommer med, og vi kan eventuelt også indkalde forskellige organisationer fra tobaksindustrien og andre foreninger, der på en objektiv måde kan fortælle udvalget om faremomenterne ved tilsætningsstoffer i tobakken.
Venstre var lidt inde på, at vi kunne lave en høring, og det er vi også åbne over for. Men som sagt, lad os diskutere forslaget yderligere under en udvalgsbehandling, og lad os så få den objektive information over de forskellige stoffer på en positivliste. Det er vi som sagt villige til, men om vi støtter forslaget ved en sidste behandling, kan vi ikke give lovning på her i dag.
Vi er klar over farligheden ved alle disse tilsætningsstoffer i tobakken, og er vi også klar over, at man i folkesundhedsprogrammet plæderede meget for, hvad det var, der var sundhedsfarligt i det her land.
Men som sagt, vi er positive.
Lad os diskutere det i udvalget.
Sådan vil meldingen lyde her fra Dansk Folkeparti i dag.
Gyda Kongsted (V), 2000-05-24:
Jeg er glad for, at fru Anni Svanholt bekræfter mig i, at levevilkårene også har betydning.
Det er det, De Konservative og Venstre lægger vægt på, og det er derfor, vi vil have undersøgelsen bredt ud.
Anni Svanholt (SF), 2000-05-24:
Vi lever jo som bekendt under forskellige levevilkår, og der er ingen tvivl om, at både levevilkår, arbejdsvilkår, livsstil osv. og kombinationer af det resulterer i vores sundhedstilstand.
Men - og det mener jeg også at Folkesundhedsprogrammet har vist og at der er dokumentation for - rygning er som enkeltfaktor meget afgørende i forhold til, hvilke sygdomme der er de mest forekommende, altså hvad der er relateret til rygning.
Som enkeltfaktor er det en meget, meget væsentlig faktor og en afgørende faktor at sætte ind imod
, hvis man vil opnå et godt resultat.
Gyda Kongsted (V), 2000-05-24:
Når nu tobakken er skyld i alle ulykkerne, kan fru Anni Svanholt så forklare mig, hvorfor den danske mand er nummer 3 på rygelisten, og hans middellevetid er nummer 17 nede på listen ifølge Sundhedsministeriets egen offentliggørelse?
Den græske mand ligger nummer 1 på listen, og han ligger kun nummer 5 i middellevetid.
Hvad er det, der gør den forskel?
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Jeg kan ikke helt forstå hr. Henrik Svanes argumentation,
specielt ikke når det kommer fra en, der er medlem af Det Radikale Venstre med tradition for højt til loftet, frisind, anerkendelse af mindretal.
Vil det sige, at hver gang der er et flertal i Folketinget, så skal man, hver gang der er et parti eller nogen, der beder om et eller andet, bare sige, at det er inderligt spild af tid, fordi der er et flertal imod.
Det vil sige, at to tredjedele af alle de forespørgselsdebatter, vi har i Folketinget, kunne vi roligt sige vi overhovedet ikke vil have.
Til to tredjedele af alle de spørgsmål, der bliver stillet til ministrene i onsdagsspørgetiden, burde et flertal sige: Dem gider vi overhovedet ikke høre på, for det er kun en enlig radikal eller en enkelt fra Enhedslisten eller en konservativ, der ønsker det.
Det er da det, der hedder flertalsdiktatur.
Er det virkelig Det Radikale Venstre, der står for den holdning, at hver gang flertallet ikke ønsker flere oplysninger, kan de blokere for, at mindretallet kan få de oplysninger, som mindretallet finder relevante? Jeg forstår det ikke.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg synes, det sidste ordførerindlæg fra hr. Knud Erik Hansen var lidt svært at forstå, måske har vi at gøre med sådan et nyt radikalt parti, der ikke rigtig ved, hvad de mener her. Jeg må henholde mig til, at under behandlingen af L 195, som var forslaget til lov om indfødsretsmeddelelse sidste gang, vi behandlede et forslag af den karakter, da sagde hr. Knud Erik Hansen på et spørgsmål fra mig: Hvis det er det, det drejer sig om, så kan vi da godt blive enige om, at i det omfang de oplysninger skal skaffes, så vil vi godt være med til at støtte, at oplysningerne skaffes.
Vi synes, det er rimeligt, at vi i et demokrati kan få de oplysninger, der er brug for til en bedømmelse, uanset om man er uenig.
Er der noget nyt under solen, eller holder det stadig væk stik?
Det er mit spørgsmål.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-24:
Forslaget rører principielt ved, hvorledes man behandler sager, og hvilke oplysninger vi som folketingsmedlemmer kan få for at tage stilling.
Og dér er det SF's grundlæggende holdning, at man skal have mulighed for at få de oplysninger, man har brug for, for at kunne tage stilling til de konkrete sager.
Og der bør også være højt til loftet, således at mindretal også i stor udstrækning har mulighed for at få de oplysninger.
Men der ligger to andre ting, som også skal indgå i sådan nogle overvejelser med hensyn til, hvilke oplysninger man kan få, og det ene er klart spørgsmålet om, hvad det koster at tilvejebringe oplysningerne.
Hvilke anstrengelser kræver det for at tilvejebringe oplysningerne?
Hvis det kræver større undersøgelser, jamen så kan det da være relevant at sige: Dem har vi ikke, det vil kræve nogle undersøgelser, og vi mener faktisk ikke, vi skal bruge pengene på at skaffe de oplysninger til veje.
I det her tilfælde i forbindelse med Indfødsretsudvalget ønsker man at bruge penge på at lave en administration, som koster penge for at skaffe de oplysninger.
Vi mener i SF, at det er relevant også at tage denne diskussion op og også gennemgå det i overvejelserne.
Men som sagt bør der som udgangspunkt være højt til loftet med henblik på at sikre, at et mindretal også kan få de oplysninger, der er nødvendige.
Det, der er helt særligt i det her tilfælde, som så giver anledning til nogle overvejelser, og som ikke giver anledning til overvejelser i de andre udvalg, er, at vi behandler personsager.
Og det gør, at man må overveje, hvilke oplysninger vi faktisk vil give videre om de personer, som man nu får oplysning om.
Det synes vi er en overvejelse værd, og som kan betyde, at vi også vil sige, at hvis oplysningerne gives, må der også være grænser for, hvorledes de oplysninger så bliver offentliggjort, for vi kan ikke bare udlevere alle mulige data om personer, der søger indfødsret.
Og på den baggrund, da vi oplever, at forslaget faktisk åbner umådeholdent op, kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger nu.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-24:
Jeg vil gerne sige til ordføreren, som jo har forsøgt at besvare alle spørgsmål, der er blevet stillet, at forholdet, der gør sig gældende, jo er, at der er nogle i udvalget, der har stillet spørgsmål, som ministeriet ikke har svaret på.
Eller rettere ministeriet har svaret, at de informationer ligger man ikke inde med, og derfor kan man ikke give dem til udvalget.
Og man ønsker ikke at indhente de oplysninger, fordi et flertal i Folketinget ønsker ikke at få de oplysninger.
Og der, hvor det helt præcist gør sig gældende, har været i spørgsmålet om, hvem af ansøgerne der har modtaget sociale overførselsindkomster, og hvem af ansøgerne der har modtaget dagpenge.
Det er der et flertal i udvalget i Folketinget som ikke ønsker at få oplyst, og derfor er ministeriet holdt op med at registrere oplysninger.
Og det er fair nok.
Men det betyder så, at man ikke kan få de oplysninger.
Gyda Kongsted (V), 2000-05-24:
Jeg vil bare sige, at nu har jeg altså været medlem af Indfødsretsudvalget, siden jeg kom ind i Folketinget.
Jeg har ikke oplevet én eneste gang, at der er stillet spørgsmål via udvalget, som udvalget har besluttet ikke måtte besvares.
Jeg vil godt have nogle konkrete eksempler.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Nu prøver jeg at svare, da spørgsmålet var stillet direkte til mig.
Men det er jo ikke mig, der har stillet spørgsmålene.
Sådan som jeg husker - jeg har ikke været medlem af Indfødsretsudvalget så lang tid - så har et mindretal i Indfødsretsudvalget, bl.a. forslagsstillerne, forsøgt at få stillet de her spørgsmål, og dér har man fået at vide, at man ikke registrerer de oplysninger.
Det er uden tvivl også rigtigt i øjeblikket, og derfor vil det kræve en fornøden brug af flere medarbejdere at skaffe de dér oplysninger.
Det har man så ikke ønsket at gøre, fordi der i øjeblikket er et flertal, som alligevel vil have en anden holdning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-05-24:
Det er jo ret principielle spørgsmål, vi stiller og vi diskuterer her om forholdet mellem regering og Folketing, og justitsministeren har jo helt klart sagt, hvordan forholdet er.
Jeg vil først spørge hr. Helge Adam Møller: Kan vi få at vide her, hvad det helt konkret er for nogle spørgsmål, der har været stillet gennem Indfødsretsudvalget, hvor ministeren så svarer: Jeg vil ikke svare?
Altså for lige at blive helt klar over, hvad det er, vi taler om her i dag.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Jamen det har justitsministeren jo helt ret i.
Problemet er set fra forslagsstillernes side - og det er stadig væk ikke Det Konservative Folkeparti, det er Dansk Folkeparti, der har stillet forslaget - at de ikke kan samle flertal i udvalget, og derved har de i øjeblikket ingen muligheder for at få de oplysninger, som de gerne vil have for derudfra at kunne tage stilling til dette spørgsmål. Og dér adskiller dette område sig vel fra så mange andre, fordi dette område er specielt reguleret i den danske grundlov lige siden den 5. juni 1849, hvor der står, at i denne type sager skal Folketinget særskilt ved lov tage stilling til hver enkelt, der ønsker at få indfødsret.
Og derfor mener jeg sådan set, det næsten er grundlovssikret; det er for mig og for den konservative folketingsgruppe noget meget principielt, at når der er et parti, der mener, det er nødvendigt, før de endeligt kan stemme ja eller nej til et antal af de personer, der ønsker at få dansk statsborgerskab, og som siger, at de ønsker, før de kan træffe den afgørelse, at have de og de oplysninger, så synes jeg principielt, det er betænkeligt, at et flertal i Folketinget nægter dem at få de oplysninger, som de synes er nødvendige for at de kan opfylde grundloven.
Det kan man have forskellige opfattelser af, men det, jeg altså giver udtryk for her og håber, man lytter til - og man behøver ikke at være enig - er ud fra de holdninger.
Frank Jensen (S), 2000-05-24:
For ét er, at vi kan være uenige om holdninger osv., men der skal jo være en administration, som kan administrere det regelsæt, som Folketinget lægger på det felt, og det har jeg så ansvaret for som justitsminister.
Derfor er det selvfølgelig vitalt for mig som justitsminister at vide, om den administration, jeg har ministeransvar for, lever op til det, som der er et flertal i Folketinget, der støtter.
Og det er klart, at ingen kan krænke noget folketingsmedlems eller partis ønsker om, at der skal indhentes oplysninger i forbindelse med behandlingen af en sag, men i det tilfælde her er det jo sådan, at der er et udvalg, nemlig Indfødsretsudvalget, som stiller spørgsmålene til ministeren i de her sager.
Og dér har et flertal i udvalget lagt nogle retningslinjer for: Hvad er det, der skal danne grundlag for den sagsbehandling, som Justitsministeriets Indfødsretskontor forestår?
Og dér indhenter vi så de oplysninger, som det flertal har tilkendegivet i de her retningslinjer.
Og sådan som jeg forstår det, som Venstres ordfører siger, og måske også det, som den konservative ordfører siger, så er det, at hvis der er andre oplysninger, der skal indhentes, så må man tage det op i Indfødsretsudvalget, og så må Indfødsretsudvalget stille de spørgsmål til ministeren.
Så kan der være en sag, hvor ministeren så må svare tilbage til udvalget: Hvis vi skal gennemføre indhentningen af de her besvarelser, koster det altså ganske betydelige beløb.
Vil udvalget have, at vi skal indhente dem, når man kender de konsekvenser af det?
Er det ikke sådan jeg skal forstå ordførertalerne fra Venstre og De Konservative?
For så mener jeg i øvrigt ikke, at vi er så langt fra hinanden.
Så tror jeg faktisk, at vi er ganske enige.
Men indtil videre administrerer vi altså ud fra de retningslinjer, der ligger fra det flertal.
Og hvis der er nogle, der ønsker, at de skal ændres, så tager man det op og drøfter det i udvalget.
Sådan må det være.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-24:
Jeg vil sige det samme som fru Dorte Bennedsen, at det jo ikke er rigtigt.
Hvis de her oplysninger kommer frem, bliver de jo brugt på den måde.
Vi har jo allerede haft forslag fra Dansk Folkeparti om, at vi så skal have to lister: nogle, der har én egenskab, og nogle, der har nogle andre egenskaber.
Og hvis vi åbner helt op for det her, er der da åbnet op for, at man kan udstille folk i en gabestok. Jeg synes ikke det er værdigt, at vi gør det.
Og det at håndhæve, at man normalt som mindretal - og det er jeg enig i - skal have ret til at få de oplysninger, der er nødvendige, gælder ikke nødvendigvis på samme måde i Indfødsretsudvalget, hvor man behandler personsager, og hvor man også har en forpligtelse til at beskytte folk mod, at oplysninger om dem unødvendigt bliver offentliggjort.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-24:
Jeg har to bemærkninger.
Det andet er, at hr. Helge Adam Møller står her og siger, at det jo ikke kommer frem.
Så har man altså tre sager, hvor man kan slå op i selve lovforslaget og det nummer og se, hvad personen hedder.
Så til det dér med fortrolighed: Jeg vil sige, at det dog er en form for fortrolighed, som ikke var tilstrækkelig
for Det Konservative Folkeparti, da vi snakkede persondataloven.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-24:
Det her er jo for mig og den konservative folketingsgruppe en helt principiel debat.
Vi er ikke enige i, hvis det her forslag bliver vedtaget, og vi så får at vide, hvilke oplysninger det drejer sig om, så stadig væk at synes, at de personer skal have statsborgerskab som absolut hovedregel. Det her drejer sig for os om mindretalsbeskyttelse, og det er jo noget, man normalt fra alle partier lægger stor vægt på.
Derfor har vi den grundlæggende holdning, når vi sidder i et udvalg, og når vi er i Folketingssalen, at hvis et folketingsmedlem eller et parti siger, at for at de kan tage stilling til et lovforslag - og det var derfor, jeg omhyggeligt nævnte både Enhedslisten og Dansk Folkeparti for at have de to diametrale modsætninger - er det for dem vigtigt at få den oplysning, det er for dem vigtigt at bruge den ekstra tid, så må den absolutte hovedregel for os konservative være at sige: Jamen selv om vi er hundrede procent uenige, så skal de da som led i deres demokratiske virke her i Folketinget også have de oplysninger, for at de kan tage stilling.
Og med hensyn til personoplysninger, så er det jo personoplysninger, som vil være fortrolige.
Det vil jo ikke komme frem med navns nævnelse her i Folketingssalen, hvem der eventuelt har ikke betalt, eller hvem der har gæld, eller hvem der for den sags skyld i øjeblikket har begået kriminalitet.
Det ved vi fra debatten her i formiddag.
Det kan blive nævnt, at nogle af de 2.000 har begået det ene eller det andet, men det bliver jo ikke nævnt og kommer aldrig offentligt frem og skal heller ikke efter min mening, hvem det er, der har begået den.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-24:
Jeg forstår på den konservative ordfører, at der skal være undtagelser, men samtidig forstår jeg, at man støtter forslaget.
For at være berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse i dette land skal man have haft arbejde i 52 uger, det vil sige at man har været ude på arbejdsmarkedet.
Så bliver man uden egen skyld arbejdsløs og modtager understøttelse.
Så må det jo altså i parentes bemærkes: Som man selv også har betalt til.
Er det rimeligt at kræve sådan en oplysning frem om en ansøger om indfødsret?
Et menneske, der har klaret sig selv, som uden egen skyld bliver arbejdsløs,
skal det registreres i dette her system?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-24:
Jeg vil da godt forsøge at hjælpe lidt på vej.
Det, der er helt specielt i de her sager, er, at vi behandler personoplysninger.
Og kan det ikke bekymre Det Konservative Folkeparti, at man faktisk ved at åbne ganske meget op også kommer til at åbne op for, at meget følsomme personoplysninger bliver offentliggjort, og har Det Konservative Folkeparti ikke en interesse i faktisk at sige, at vi også bør beskytte personer mod, at forskellige oplysninger bliver offentliggjort?
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Nu tror jeg ikke, at Folketingets forretningsorden og tiden i øvrigt tillader mig at stille spørgsmål til Det Konservative Folkeparti om alle tænkelige undtagelser, man kunne forestille sig i denne verden.
Så derfor: Kunne den konservative ordfører ikke løfte sløret for, hvilke principielle holdninger man har til forskelle mellem oplysninger, som man kan bede om, og oplysninger man ikke kan bede om?
Altså, hvad er det, der gør, at der er nogle oplysninger, der er i orden, og der er nogle oplysninger, der ikke er i orden?
Hvor går den skelnen?
Det må vi vel kunne få oplyst.
Ritt Bjerregaard (S), 2000-05-24:
Så kan jeg måske bare slutte med at sige, at jeg synes, at det er svært at opretholde forestillingen om, at der er tale om passivitet.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-24:
Jeg kan kun sige, at hvis man skal citere, er det bedre at citere det, der er sagt under hele debatten.
Hvis hr. Peter Skaarup går videre i debatten, var der faktisk en uddybning af det efterfølgende, som svarer helt til det, jeg har sagt her.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
O.k., jeg tror, jeg må tage det som udtryk for, at SF så vil støtte forslaget.
Det må man da gå ud fra.
Når det er sagt på denne her måde
, må man også regne med, at SF vil støtte forslaget.
Det håber vi på, for så vil vi også støtte SF næste gang, SF ikke kan få de oplysninger, de gerne vil have i en sag.
Det kan jo ske.
Og derfor synes vi, at det ville være rimeligt, at Folketinget følger de procedurer, man har i udvalgene, at hvis nogle partier har brug for oplysninger, så er man villig til at sige til regeringen: Vi vil altså have de oplysninger, der skal bruges til at stille ændringsforslag.
Ellers er det en helt ny forretningsgang, vi kommer til at føre i Folketinget, og det vil være meget irriterende for de partier, der ikke sidder i regering.
Henrik Svane (RV), 2000-05-24:
Og jeg ved ikke, om ordføreren for forslagsstillerne har lyst til at høre, hvad Det Radikale Venstre siger?
For jeg har bare lyst til at slutte af med et kuriosum.
Jeg vil gerne undre mig over, at dette forslag kommer fra et parti med mange medlemmer, der tidligere var papirnusseres og bureaukratiets argeste modstandere.
Men sådan ændrer tingene sig selvfølgelig.
Vi kan ikke tilslutte os forslaget.