Mariann Fischer Boel (V), 2004-05-12:
Jeg vil også godt have lov til at knytte et par enkelte supplerende bemærkninger til miljøministerens indlæg om områder, som måske i større omfang vedrører Fødevareministeriet.
For det første vil jeg godt henvise til vores tidligere drøftelser omkring artikel 69, som vi havde mulighed for at drøfte i forbindelse med en forespørgselsdebat her i Folketingssalen.
Jeg vil også godt lige knytte nogle ganske få bemærkninger til forslagene, der relaterer sig til økologiområdet, støtte til miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger og så et område, som har haft særlig interesse, nemlig hele diskussionen omkring afgræsningsarealer, som åbenbart har påkaldt sig stor opmærksomhed også i beslutningsforslaget. Da vi vedtog landbrugsreformen i 2003, blev der skabt mulighed for, at man kunne etablere den såkaldte artikel 69-pulje, altså en pulje, hvor man reducerede den direkte støtte med op til 10 pct.
Som det fremgik af de drøftelser, vi tidligere har haft, så er den praktiske mulighed for at anvende denne her artikel
69 meget begrænset, så begrænset, at regeringen ikke har fundet det hensigtsmæssigt at gå ind i nogle overvejelser om, hvorvidt det overhovedet kunne komme i betragtning.
Bl.a. er der den meget snævre anvendelsesmulighed for modellen, at pengene skal anvendes fuldstændig inden for samme sektor, som man holder dem tilbage fra.
Det vil sige, at hvis man f.eks. ønsker at støtte en omlægning af kvægbedrifter til økologi, så kan man kun holde pengene tilbage fra kvægsektoren.
Hvis det kun vedrører en ganske bestemt region i landet, hvor man ønsker at foretage denne her omlægning, så kan man kun holde pengene tilbage fra den helt specielle region, og hvis det nu f.eks. drejer sig om økologisk mælk, så kun fra mælkeproducenter.
Det betyder, at den model er et meget, meget ringe
Så er regeringen fuldstændig enig med forslagsstillerne i, at den økologiske forskning skal fremmes, og at afsætningen af økologiske produkter sådan skal have et skub for at få hjulene op i større omdrejninger.
Derfor er det da også glædeligt, at der var enighed blandt forligspartierne om, at der blev afsat yderligere 200 mio. kr. til det økologiske forskningsprogram.
Også for at fremme afsætningen af økologiske produkter arbejder regeringen i overensstemmelse med Eksportstrategiudvalget fra 2002 med en langsigtet udbredelse af kendskabet til det europæiske økologimærke og det danske Ø-mærke og opererer faktisk med et projekt til godt 11 mio. kr. Så har der været hele diskussionen om MVJ-indsatsen.
Men både vådområder, randzoner og udtagning af landbrugsarealer, der også er nævnt i beslutningsforslag nr. B 191, er faktisk virkemidler, der allerede i dag indgår i VMP III-aftalen.
Der, hvor de virkemidler i fremtiden skal tages i brug, er det klart, at vi skal have fokus på, at vi opnår langt den bedste mulighed for reduktion af kvælstof og også en begrænsning af fosforudledning og, som miljøministeren også sagde, hele tiden har fokus på naturindhold.
I beslutningsforslaget indgår også en særlig indsats for at hjælpe kvægbønder, som via køernes afgræsning kan bidrage til at vedligeholde naturen.
Jeg vil godt henlede opmærksomheden på de miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger, som netop støtter miljø- og naturvenlig drift af bl.a. natur- og græsningsarealer, f.eks. med krav om, at der skal afgræsses, at der skal tages let, eller at man i virkeligheden kan tage arealer helt ud af drift.
Den reform af EU's landbrugspolitik, som blev vedtaget sidste sommer, medfører jo, at vi stort set får afkoblet al den direkte landbrugsstøtte, som det overhovedet er muligt med forslaget.
Derfor mener jeg ikke, at det er særlig hensigtsmæssigt, at vi nu indfører en ny præmie for at have køer gående på græs.
Det er jo i virkeligheden heller ikke i overensstemmelse med et flertal her i Folketinget, der ønsker, at vi skal have aftrappet støtten til landbruget.
Afkoblingen af støtten medfører jo overordnet set, at græs generelt bliver væsentlig mere konkurrencedygtigt at producere, end det er i dag, altså i relation til f.eks. helsæd- eller majsproduktion.
Samtidig stiller reformen også et helt klart krav om, at det samlede areal med vedvarende græs i Danmark ikke må reduceres, og at arealerne i øvrigt skal holdes i det, der hedder god landbrugsmæssig stand.
Så samlet set
Jeg vil også godt benytte lejligheden til at henvise til de intentioner, der ligger i driftsloven.
Her er det nemlig tanken, at visse arealer bliver pålagt en rydningspligt, så arealerne ikke springer i krat, hvilket også er et ønske fra de partier, som står bag beslutningsforslaget, vi behandler i øjeblikket.