runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Helt konkret bliver it-udgifter jo ofte hevet frem i den her diskussion som udgifter, der er forbundet med fusionen.
Men det er jo ikke sådan, når vi har den debat, at man, inden man skulle lægges sammen, da ingen udgifter havde til it.
Og er der så ekstra, særlige udgifter, ja, så kan man også låne til dem.
Og hvorfor er det godt med en låneramme?
Det er det, fordi selv KL har vurderet, at der er et enormt effektiviseringspotentiale ude i kommunerne.
Men jeg indrømmer blankt, at det ikke er noget, der kommer det første år.
De siger, det er 5-10 pct. af de samlede nettodriftsomkostninger, altså 6-12 mia. kr.
Det er enormt mange penge, som KL siger der ligger mulighed for at hente i forbindelse med stordriftsfordele.
Men de kan ikke hente dem allerede i år et, og det er vi jo helt med på.
Men når de henter stordriftsfordelene, så er det også penge, de selv må beholde i det kommunale system til at lave endnu bedre og mere offentlig service for.
Ole Glahn (RV), 2006-09-07:
Det er jo meget godt, at hr. Peter Christensen siger, at der er en låneramme.
Men det illustrerer jo, at hr. Peter Christensen, hvilket flere andre spørgere også har været inde på, lever i en isoleret verden og ikke kender til, hvad der sker ude i kommunerne.
Der er jo det særlige fænomen, at hvis man i 2006 får ekstraomkostninger ved at gennemføre kommunalreformen, så skal man først finansiere dem.
Og derefter, hvis de overskrider den ramme, regeringen har lagt, så bliver man trukket i bloktilskud i 2007 for de ekstraudgifter, som kommunalreformen har påført kommunerne.
Det kan da ikke være rimeligt, vil jeg sige til hr. Peter Christensen.
Det må da være sådan, at staten går ind og neutraliserer de ekstraudgifter, som staten har påført kommunerne.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
I forbindelse med sammenlægningen har vi hele tiden anerkendt, at der kunne være nogle engangsudgifter forbundet med den.
Og derfor har vi også etableret en låneramme på 1,5 mia. kr., og det er klart, at hvis den var blevet opbrugt, inden vi overhovedet var kommet i gang, så var der jo grund til at stikke hovederne sammen og tage en diskussion om, hvorvidt det havde været nok, og hvad det egentlig skyldtes, at den var blevet brugt så hurtigt.
Det er bare ikke tilfældet.
Der er 0,5 mia. kroner, der slet ikke er ansøgt om.
Og det kunne man jo starte med at gøre fra kommunernes side, hvis man har nogle udgifter, som netop tilhører det.
For ellers vil jeg sige, at jeg jo fuldt ud anerkender, at man ude i kommunerne er i gang med et kæmpearbejde.
I et normalt år bruger man måske kræfter på at gå ind og analysere et bestemt område i den pågældende kommune og bruger konsulentbistand til det.
Og lige netop i år, ja, der bruger man alle ressourcer, der går al konsulentbistand simpelt hen til at lave de her fusioner.
Det er et kæmpearbejde.
Men det ændrer jo ikke ved, at hvad angår serviceopgaverne, er pengene blevet derude, og at der er en låneramme for de ekstraordinære udgifter, der er.
Ole Glahn (RV), 2006-09-07:
Jeg kan næsten ikke lade være med lige at kommentere hr. Peter Christensens sidste bemærkning her.
Altså, jeg synes, at man måske lige skal passe lidt på med at kaste med sten, når man selv bor i et glashus.
Der er vist mange af hr. Peter Christensens partifæller, som mener, at der er meget detailstyring i det, regeringen har gennemført på det sidste.
Men til et konkret forslag til regeringen og til Venstre.
Jeg glæder mig over, at regeringen nu indrømmer, at kommunalreformen giver ekstra udgifter.
Regeringen vil jo også gerne inspireres fra det private erhvervsliv, og i det private erhvervsliv er det sådan, at når man gennemfører nogle store forandringer, så bogfører man ikke almindeligvis de ekstra udgifter, der er i 1 eller 2 år, over driften.
Dem bogfører man som særlige engangsudgifter.
Vil hr. Peter Christensen være med til, at kommunerne får lejlighed til både i 2006 og 2007 at bogføre de særlige udgifter, der er i forbindelse med kommunalreformens gennemførelse, og at man så kompenserer for dem fra statens side?
For det kan vel ikke være rigtigt, at kommunerne skal straffes for, at staten har pålagt dem en kommunalreform meget hurtigt, og for, at regeringen ikke ville fortælle, hvad de økonomiske konsekvenser var.
Det må vel være sådan, at kommunerne på det område skal neutraliseres.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Det er jo ikke virkeligheden, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Det er jo ikke virkeligheden.
Vi er nu kommet med et massivt udspil, hvor vi har nye initiativer for 8 mia. kroner, og hvor meget af det bliver kanaliseret ud til den borgernære service, som er den, kommunerne leverer.
Der er ikke råderum til skattelettelser.
Vi bruger penge på den offentlige service.
Det er virkeligheden, det fremgår klart af det materiale, og jeg er helt sikker på, at man, når kommunerne er færdige med deres budgetlægning, vil kunne se, at den gennemsnitlige service er steget, netop fordi man selvfølgelig også får noget ud af de penge, vi sender ud.
Jeg har sagt det tidligere, men jeg gentager det gerne, for det handler jo om, hvorvidt man respekterer det kommunale selvstyre eller ej.
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet er parat til at lave detailstyring helt ned til over for den enkelte ældre, men der mener jeg, at vi skal give pengene og så have tiltro til, at man prioriterer med hensyn til brugen af dem ude i kommunerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-09-07:
Nu kender jeg jo også godt hr. Peter Christensen fra Skatteudvalget og ved derfor, at de synspunkter, der har været på skatteområdet, står hr. Peter Christensen for, også uanset at han har fået store røfler af sit parti.
Men det er nu den side af sagen.
Det ændrer jo ikke noget ved, at den vækst, der er i kommunerne, er så lav, at der ikke er penge til flere ældre og flere børn derude.
Det er jo problemet, det er fuldstændig præcis, som fru Pia Gjellerup sagde, nemlig at væksten har været ekstremt lav fra 2003 og vil være det frem til 2007.
Det er jo derfor, kommunerne ikke kan betale de regninger, de har.
Det er derfor, de nu går i gang med alle mulige konstruktioner, hvor man f.eks. lukker fritidshjem og i stedet opretter skolefritidsordninger, hvor forældrene så kan få en meget, meget større udgift.
Det sker i flere kommuner, ved jeg.
Det er altså det, der er konsekvensen af den skruestik, regeringen har holdt kommunerne i, fordi man sparer op til skattelettelser.
Jeg vil bede hr. Peter Christensen om at indrømme, at han mener: Ned med den kommunale service, så der er plads til skattelettelser.
Så ser man stort på, hvordan det går de ældre, hvordan det går børnene, om de ældre skal ligge med ble natten over; om de kun kan få et bad hver fjortende dag; eller om de ældre fremover kun skal have gjort rent hver tredje uge.
Det er jo det, der er betalingen for det, som Venstre sparer op til.
Det troede jeg da hr. Peter Christensen selv var klar over.
Indrøm det dog.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Nu kender jeg jo hr. Jens Peter Vernersen, også gennem Skatteudvalget, og selv om tallene står på et stykke papir, er det sjældent, at de har været overbevisende for hr. Jens Peter Vernersen.
Men det ændrer altså ikke ved, at hvis man kigger i finansloven, så vil man se, at der på ældreområdet, sundhedsområdet og uddannelsesområdet bliver givet flere penge i 2007 end i 2006.
Og det får man så i Socialdemokratiets verden til at blive til nedskæringer.
Jeg tror, det er, fordi man har besluttet sig for det og forberedt en kampagne eller et eller andet, og derfor vil man så nødig acceptere fakta, for så skal man måske til at skrotte nogle pjecer, eller hvad ved jeg.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-09-07:
Det er da helt utroligt, at hr. Peter Christensen nu her gentager gang på gang, at kommunerne simpelt hen har den økonomi til rådighed, de har brug for, når stort set alle meldingerne derudefra går på det stik modsatte.
Hr. Peter Christensen siger, at det ikke er ansvarligt at give yderligere midler til kommunerne.
Det er selvfølgelig, fordi hr. Peter Christensen mener, at pengene skal bruges til skattelettelser.
Det har man skændtes meget om mellem Venstre og De Konservative.
Jeg har jo hørt, at hr. Peter Christensen har støttet De Konservative i synspunktet om skattelettelser.
Men er det mere ansvarligt at bruge pengene til skattelettelser end til hjælp til de ældre, der ikke har det for nemt?
Er det mere ansvarligt at bruge pengene til skattelettelser end til at sikre, at de ældre får et bad hver dag, eller at de ikke får gjort rent hver tredje uge, men meget, meget oftere?
Er det ansvarligt, at man lukker fritidshjemmene og i stedet for laver skolefritidsordninger, hvor forældrene skal betale endnu mere?
Er det det, der er så ansvarligt i den her politik, som hr. Peter Christensen støtter?
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Uligheden vil blive større, og det vil den, fordi der sandsynligvis er kommet så mange mennesker i beskæftigelse.
Og det er derfor, jeg synes, det er en mærkværdig debat, hr. Villy Søvndal lægger op til, for hvis hr. Villy Søvndal ville angribe mig for budskabet, burde han sige: Vi synes, det er for dårligt, at man får de mennesker i beskæftigelse.
Jeg synes, det hele bliver meget mærkværdigt.
Men det er rigtigt, at de, som så ikke kommer i beskæftigelse, da også skal have del i de gode tider, vi har nu, og det lægger vi netop op til med den her finanslov: at alle kommer med, at alle oplever, at der er godt gang i hjulene, at der er råd til også at løfte velfærden.
Så for mig at se er det her en diskussion, som jeg synes vi skal tage også på konkret plan: Er det et problem, at vi flytter folk fra ledighed og i beskæftigelse?
For det er jo rigtigt, at når to mennesker er ledige, så er de lige, men hvis den ene af dem får et job, så er de ikke lige længere.
Men det er dog en mærkværdig diskussion.
Villy Søvndal (SF), 2006-09-07:
Jeg synes, det er svært at se – men det kan være, hr. Peter Christensen kan forklare mig det – forskellen på det, hr. Peter Christensen siger, og det, socialministeren sagde.
Jeg tror også, det var i september måned, der er åbenbart noget helt særligt ved september og Venstres tanker om ulighed.
Det mente hun jo kun i 2½ dag, så blev hun bedt om især af statsministeren at beslutte sig for, om hun ville være socialminister eller mene det her med ulighed.
Det er derfor, jeg er oprigtig bekymret for hr. Peter Christensen, for i SF forsvarer vi jo ytringsfriheden på den måde, at ingen nogen sinde skal tvinge mennesker til at sige noget, de ikke mener.
Så står vi vagt om dem med ytringsfrihedens fane højt hævet.
Og det, jeg frygter, er, at statsministeren igen går ind og lukker munden på en Venstreordfører, der selvfølgelig også her i parlamentet har retten til at sige det, han ærligt mener.
Det er da en ærlig sag, at hr. Peter Christensen er tilhænger af større ulighed.
Jeg kan også se, at han siger, at næste gang vi får nogle tal, vil uligheden formentlig være større.
Det er jeg helt enig med Venstres ordfører i, jeg tror, han har fuldstændig ret, men kan vi blive enige om, at ytringsfriheden skal ingen knægte?
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Der er altid stor humor forbundet med spørgsmålene fra SF, men det ændrer jo ikke ved, at vi her har en finanslov, som netop tager højde for, at der er stor vækst i samfundet, at det går godt, og at der er mange mennesker, som oplever en større velstand, men hvor vi også siger, at nogle af dem, som ikke oplever det, får del i den via tiltag på det sociale område.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi løfter alle.
Det, jeg så har sagt, er, at når man ser nogle af de her ulighedstal, er det jo sådan noget statistisk materiale, som nogle gange kan være lidt fjollet, af den grund at tallet kan være stigende, hvis det er sådan, at folk går fra ledighed og i arbejde.
Og der er vel ingen af os, der kan være kede af, at vi får folk i beskæftigelse?
Det er et mål, og det håber jeg da sandelig også det er for SF og Socialdemokratiet.
Men det, der selvfølgelig er afgørende, er, at man så med socialpolitikken også sikrer, at de, som så ikke får del i det og får et arbejde, også mærker de gode tider.
Og det sikrer vi netop med den her finanslov.
Villy Søvndal (SF), 2006-09-07:
Nu har der jo været mange kritiske spørgsmål til Venstres ordfører, og jeg vil godt starte med at rose hr. Peter Christensen.
Jeg tror i virkeligheden, det må være udtryk for en god opdragelse, at man tør stå ved det, man mener, for vi møder jo så mange i politik, der ikke tør stå ved det, de mener.
Jeg tænker på Berlingskes artikel i dag, hvor Venstres ordfører jubler over øget ulighed.
Man kan vel sige, at det er et udtryk for, at regeringens politik lykkes, og det vil selvfølgelig altid pryde en politisk ordfører.
Jeg vil så spørge: Er hr. Peter Christensen ikke bekymret, for det her er jo en ren Eva Kjer Hansen-udtalelse?
Må jeg bare minde om, hvad socialministeren sagde: Uligheden er der, og uligheden må gerne blive større, for den skaber dynamik i samfundet.
Vi skal bare sikre osv.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Jeg synes, det er tankevækkende at lytte til Socialdemokratiet, som synes, at der er tale om nedskæringer i kommunerne.
Det synes man i Socialdemokratiet.
Vi ved, der er givet 22 mia. kr. mere til offentlig service.
Vi ved, de er kanaliseret ud i kommunerne, men Socialdemokratiet synes stadig væk, der er tale om nedskæringer.
Så sådan kan man jo have forskellige virkelighedsopfattelser.
Jeg kan bare konstatere, at heldigvis så forsvinder pengene ikke ned i et sort hul.
Der er blevet ansat flere sygeplejersker, der er i det hele taget kommet flere ansatte ude i kommuner og amter, og det er der jo en grund til.
Man kunne jo ikke ansætte de mennesker, hvis der ikke var fulgt penge med ud.
Det er klart, at noget af det så skyldes, at der også er kommet flere brugere; det kan være børn, det kan være folk på sygehusene, der har fået flere behandlinger.
Pia Gjellerup (S), 2006-09-07:
Det er altid forunderligt, når man spørger til faktiske forhold, at høre Venstres ordfører svare, hvad man synes.
Se, det kan jo ikke diskuteres – det er kun et spørgsmål, om man ved det eller ej, men man kan ikke diskutere det, hvis man først ved det – at væksten i de kommunale serviceudgifter for 2003, 2004 og 2005 og prognosticeret for 2006 og 2007 er den laveste nogen sinde siden kommunalreformen i 1970.
Det er ikke noget, hr. Peter Christensen kan synes noget om.
De er lavere, og det er ude af trit med den samfundsøkonomi, der i øvrigt er.
Derfor kommer velfærden i kommunerne til at være ude af trit med, hvordan samfundsøkonomien og samfundet i øvrigt udvikler sig.
Og det kan man så synes noget om.
Man kan synes, det er godt, at det bliver dårligere.
I Socialdemokratiet synes vi, at det er dårligt, at det bliver dårligere.
Og det har ikke noget med 2010-planer at gøre, for der må man også se på forudsætningerne, og forudsætningerne dér er en ligelig vækst og ikke en historisk lavvækst i kommunernes velfærdsydelser, hvilket der rent faktisk er tale om her.
Jeg er indledningsvis meget glad for det svar, Venstres finansordfører gav hr. Jan Petersen, og som meget nøje beskrev, hvad der ligger i begrebet øget service.
Der svarede hr. Peter Christensen, at der vil komme øget service i kommunerne.
Der vil jeg gerne have hr. Peter Christensen til at bekræfte, at væksten i den økonomi, som kommunerne har til rådighed for at levere borgerne ordentlige daginstitutioner, gode folkeskoler, ordentlig ældreomsorg og en række af de andre kommunale kernevelfærdsopgaver, har været historisk lav de sidste år og også for de næste år vil den være historisk lav.
Der har aldrig været en årelang periode med så lav vækst og det på et tidspunkt, hvor væksten i det danske samfund ikke er lav.
Jeg vil gerne høre hr. Peter Christensen bekræfte dette faktum.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Jamen lad mig sige det klart: Vi har anerkendt, at der er udsigt til, at levealderen bliver længere, og at det indebærer, at der skal være en mekanisme, der regulerer det forhold.
Den præmis, hr. Ole Sohn stiller op for mig, er ikke den præmis, jeg vil anerkende.
Den præmis, jeg vil anerkende, er, at med de investeringer, vi foretager i menneskers arbejdsliv, sådan at det ikke bliver et nedslidende og stressende arbejdsliv, men et godt arbejdsliv, og så vi får gjort noget ved den ulighed, der er i levealderen, er det her ikke noget problematisk projekt set fra et socialdemokratisk synspunkt.
Det er sådan set et godt projekt, at vi bytter sygeår, nedslidte år ud med gode, aktive arbejdsår.
Det er da sådan set et projekt, hr. Ole Sohn også må være en smule fascineret af.
Om vi er blevet snydt af finansministeren?
Det nægter jeg at tro på, sådan er han ikke.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Jeg mener ikke, vi skal åbne aftalen.
Det har jeg heller ikke hørt KL bede om.
Tværtimod siger de: Vi har en aftale, vi står ved den aftale, der er lavet.
Det er et kæmpearbejde at få harmoniseret mellem nogle gange op til 6-7 kommuner – et kæmpearbejde.
Det ændrer jo ikke ved, at med hensyn til de nye opgaver, der er lagt ud, følger pengene med, og til alle de opgaver, man lægger sammen, er pengene derude.
Så det er en situation, hvor kommunerne sådan set har penge til at løfte de samme opgaver for, som de havde før.
Men det ændrer ikke ved, at det selvfølgelig også, især for de politikere, der sidder derude, er et stort stykke arbejde, de er i gang med.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Jamen jeg må bare nøjes med så at føje til, hvad jeg sagde før: Altså, når en finansminister vil lave et forlig reelt, så lægger jeg til grund, at der ikke er snyderi med i billedet.
Og med hensyn til den diskussion i det offentlige rum om, hvordan den mekanisme så virker, og hvordan den skal debatteres, så bliver der jo rig anledning til det, når vi skal behandle sagerne i Folketingssalen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
... en god øvelse, hvis han altså er ægte socialist?
Jeg håber, at hr. Villy Søvndal vil tage sin folketingsgruppe med over til mig.
Der er heller ikke så langt fra Kolding til Vejle eller til Give Kommune, som jeg bor i i dag.
I Give Kommune vil vi som følge af kommunesammenlægningen få et løft.
Altså, det hvirvler rundt med ting og sager.
Men så skal man også komme de steder, hvor man glæder sig over, at der faktisk bliver flere penge til at renovere skolen, eller at der bliver bedre timetal i skolen, fordi det har været trykket langt ned.
Jeg lever i en kommune med et meget lavt skattegrundlag og meget lave indtægter, og det betyder, at nogle af de servicetilbud, vi har haft, har været trykket meget langt i bund.
Vi vil som følge af hele den her øvelse få et løft, fordi vi nu kommer sammen med nogle, der har et langt bedre indkomstgrundlag, så de skal levere lidt til os.
Så er spørgsmålet til hr. Villy Søvndal i virkeligheden: Hvis man nu var ægte socialist, ville man så synes, at den øvelse var fornuftig, at nogle, der i virkeligheden har haft mere, og som har kunnet levere eksempelvis et helt skoleår længere i løbet af 10 års undervisning, nu skal levere lidt til os, der har manglet det skoleår?
Det er så måske lidt omkring dygtigheden, at vi åbenbart ikke har fået nok timer.
Men synes hr. Villy Søvndal ikke, at det er ...
Villy Søvndal (SF), 2006-09-07:
Jeg synes, hr. Thulesen Dahl er meget omhyggelig med at skyde skylden på andre.
Igen siger hr. Thulesen Dahl, at det er KL's skyld.
Jeg anklager sådan set hr. Thulesen Dahl for at mangle den dygtighed, der hedder, at man, når man laver aftaler, kan se, hvad resultaterne bliver af aftalerne.
Men jeg kunne måske anbefale Dansk Folkepartis folketingsgruppe at gøre, ligesom vi gør: Vi skal rundt på tur hos en række borgmestre rundtom i Danmark i de kommende uger.
Vi skal ud til et par konservative borgmestre – vi skal til Høje Taastrup, og vi skal op til Tærsbøl i Helsingør – vi skal rundt til en række socialdemokratiske borgmestre, og vi skal rundt til Venstreborgmestre for at danne os et fuldt dækkende indtryk af, hvordan forholdene er.
Jeg vil bare spørge: Er det virkelig klogt af Dansk Folkeparti at fastholde, at billedet, som enhver, der åbner en avis, kan se er rigtigt, ikke er rigtigt, at stort set alle danske kommuner er i en situation, hvor de skal ud at skære på de ældre, på børnene og skolerne?
Og så siger hr. Thulesen Dahl nu igen: Det passer ikke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
Nu gør man nok lidt klogt i at tage forudsætningerne for det, hr. Villy Søvndal siger, med et gran salt.
Altså, jeg deltog i debatten med hr. Villy Søvndal sidste torsdag – og det er jo på bånd – og der sagde hr. Villy Søvndal, at vi har taget 3 mia. kr. fra kommunerne; vi har taget 3 mia. kr. fra kommunerne!
Jeg undrede mig lidt over, at der ikke er flere, der har grebet fat om sådan et citat og foreholdt hr. Villy Søvndal, hvor de 3 mia. kr. er.
Der er ikke nogen, der har taget 3 mia. kr. fra kommunerne, men alligevel er det sådan noget, hr. Villy Søvndal siger, og så håber han, at der ikke er nogen, der sådan bider mærke i det, og at han så derudfra kan lægge alle mulige uhyrligheder til grund.
Men hvis hele forudsætningen for det, hr. Villy Søvndal bygger op, er forkert, så bliver det efterfølgende jo lige så forkert.
Jeg siger, at der er problemer mange steder, og at de skal løses, vi skal gøre noget ved sagerne, der skal en bedre kompensation ud til kommunerne og alt det der, det har jeg sagt, men hvis det i øvrigt var sådan, som hr. Villy Søvndal beskriver det, hvorfor er det så ikke KL's opfattelse?
KL, der er kommunernes egen repræsentant, og som i givet fald skulle stå i den situation, som hr. Villy Søvndal beskriver, hvorfor har de ikke den opfattelse?
Jeg tror, fru Line Barfod må sande, at der, hvor vi ikke bliver enige, er med hensyn til, om det, fru Line Barfod siger, er udtryk for, at sådan er det overalt.
For det er jo ikke sandt; nogle steder er der utilfredsstillende tilstande, andre steder er der tilfredsstillende tilstande.
Sådan er det jo i den kommunale sektor.
Det er jo derfor, vi med udligningsreformen går ind i en aftale mellem regeringen, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti og siger, at vi vil sikre, at nogle af de kommuner, der har haft mindst og derfor har haft sværest ved at give borgerne ordentlige servicetilbud, får en bedre økonomi.
Det er jo en udligningsreform, som handler om at tage fra dem, der har mest, og give til dem, der har mindst, og man skulle jo egentlig tro, at venstrefløjen i Folketinget syntes, at sådan en øvelse var sympatisk på en eller anden måde.
Det er jo bl.a. også det, der gør, at man i nogle kommuner selvfølgelig sidder og diskuterer: Hvordan får man skabt plads til at aflevere de penge, man nu skal aflevere til en kommune, der er i en dårligere situation, end man selv er i?
Det er jo en øvelse, der er helt bevidst; den skal man igennem.
Sådan er det.
Vi har så set, at der er nogle områder, hvor der i forbindelse med de sociale udgifter, man overtager fra amterne, ikke er fulgt penge nok med, og der sætter vi så ind nu og siger, at det skal der, for det har været hele forudsætningen for det regnestykke og den aftale, vi gik ind i, at pengene fulgte med.
Derfor siger vi, når vi kan se det, at så må det rettes op, og det har vi taget initiativ til.
Line Barfod (EL), 2006-09-07:
Når nu hr. Kristian Thulesen Dahl har indset, at det regnestykke, der blev lavet fra regeringens side, ikke var korrekt, og at der mangler penge på det område, der handler om de sociale institutioner, hvorfor så ikke også sige: Vi bliver nødt til at se på hele problemet med, at kommunerne ikke har penge nok?
Hvorfor vil hr. Kristian Thulesen Dahl ikke være med til at gå ind og sikre, at man ikke ude i kommunerne skal til at fratage ældre hjemmehjælp, at man ikke skal til at sige til de ældre, der i dag får varm mad hver dag, at fremover får de kun syv pakker frostmad en gang om ugen, og at børnene ikke selv skal til at have bleer med i vuggestue?