runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-23:
Jeg må sige til hr. Flemming Oppfeldt, at der så kan blive mange af den slags glædens dage, når det drejer sig om at tage fra de svage grupper.
For hvis man glæder sig over det hver gang, som hr. Flemming Oppfeldt har gjort i det her tilfælde, så kan vi jo se, hvad vi kan forvente.
For man mener, at man bare kan tage lidt her og lidt der og altid ramme de svage og så give pengene til de stærke.
Jeg synes, at det ville have klædt hr. Flemming Oppfeldt og hans parti, men også regeringen og også Dansk Folkeparti, hvis man havde fundet kompensation, således at man ikke gik ind og ramte de syge og de ulykkesramte arbejdere rundtomkring.
Hr. Flemming Oppfeldt prøver nu på at tage en anden profil ind.
Hvis man ville have hjulpet disse grupper, kunne man vel godt have hjulpet dem, uden at man skulle gå hen og ramme de syge og de ulykkesramte arbejdere rundtomkring.
Jeg synes, at det er en underlig form for argumentation: For at hjælpe nogle, så stjæler man fra nogle andre.
Det kan jeg jo ikke rigtig kalde en social profil.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Det fremgår klart af det lovforberedende materiale, at de, der bliver ramt - som situationen er i dag - er de selvstændige i de små virksomheder, mens de selvstændige i de store virksomheder, de meget store koncerner, ikke bliver ramt.
De, der knokler, de, der bruger deres aftener og deres weekender på at sidde og lave dette overflødige bureaukratiske materiale, er den lille mand og den lille kone i deres lille virksomhed.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-23:
Den socialdemokratiske ordfører, fru Sophie Hæstorp Andersen, virkede en lille smule stødt over, at jeg tillod mig at rejse spørgsmålet om holdningen til boligkravet, boligforpligtelsen i forhold til flygtninge, men det er jo ikke mere uden for denne her sag, end at Socialdemokratiet har valgt at skrive om det i sin betænkning.
Det står jo i betænkningen.
Derfor må det vel være rimeligt, når man har afgivet en betænkning til denne her diskussion, at vi kan stille spørgsmålet, hvad der egentlig menes med ordene i den betænkning.
Der står: »Socialdemokratiet er rede til at se på kommunernes forpligtelse til at stille en bolig til rådighed for flygtninge efter 3 måneder.«
Det undrer mig.
Jeg kunne forstå, hvis der stod: Socialdemokratiet vil gøre alt for, der bliver bygget nok boliger.
Socialdemokratiet vil tage boligbyggeriet ud af profittens hånd og sørge for, at det er mennesker, der kommer først, i stedet for profit der kommer først inden for det her område.
Det kunne jeg forstå.
Men man begynder at snakke om flygtninges krav på en bolig, og derfor er mit spørgsmål: Hvad er det, Socialdemokratiet er villig til at forhandle?
Hvad er Socialdemokratiets udgangspunkt for de forhandlinger?
Lars Barfoed (KF), 2002-05-23:
Jeg tror, vi nærmer os det tidspunkt, hvor der er sagt det, der kan siges om denne sag.
Men jeg til afslutningsvis sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, da jeg forstod, at det ligefrem var magtpåliggende, at jeg kom op her og redegjorde for et alternativt forslag, at det er jo det, som vi har bedt og beder arbejdsmarkedets parter om at gøre.
Det mener vi alvorligt, og det tror jeg også arbejdsmarkedets parter vil forstå.
Derfor har jeg ikke noget alternativt forslag med i posen her, så vi lige kunne ændre lovforslaget og gennemføre det.
Nu beder vi arbejdsmarkedets parter om at komme med deres bud på det, og så vurderer vi det.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg bliver nødt til at spørge Socialdemokratiets ordfører
I skriver, at det danske samfund bygger på ligeværd mellem mennesker.
Det gør de snart, her i løbet af et par måneder flytter de til Sverige.
Det må da være noget, som Socialdemokratiet bliver nødt til at forholde sig til.
Forrige søndag havde vi i Jyllands-Posten en stor artikel, hvor der stod, hvordan socialdemokraterne tidligere har brugt tvangsægteskaberne som argumentation for at lave stramninger, som reelt set gik på at få færre udlændinge til Danmark.
Jamen så sig dog det!
Så sig ærligt, at det, man vil, er, at man vil have færre udlændinge til Danmark, i stedet for at sige, at det altså er for at forhindre tvangsægteskaber, eller det er for deres eget bedste, at man opfører sig som nogle patriarkalske forældre og siger, at indtil unge er 24 år, er de altså ikke i stand til at finde deres ægtefælle.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-23:
Jeg havde sådan set forventet, at ministeren på baggrund af den debat, der har været, havde været oppe og skabe klarhed over spørgsmålet om ambassadeansøgninger, for det var jo helt tydeligt, at der var uklarhed selv blandt de ordførere, som støtter det her forslag.
Derfor tror jeg, at det vil være nødvendigt at få det tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling, så vi kan få afklaret de misforståelser, der er, når nu ministeren ikke vil benytte lejligheden til at gøre det her.
Bertel Haarder (V), 2002-05-23:
Det er jo klart kommet frem i debatten, at det ikke er ændringsforslagene, som skaber debat her i Tinget. Det er også kommet frem, at der på en række andre felter er fælles opfattelser mellem det store oppositionsparti og regeringen, men det vender vi måske tilbage til ved tredjebehandlingen.
Men udgangspunktet vil være den retspraksis, som gælder med 100 afgørelser, der allerede er truffet under den tidligere regering.
Jeg vil som sagt under tredjebehandlingen vende tilbage med nogle mere principielle bemærkninger.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-23:
Allerede ved førstebehandlingen af dette lovforslag tilkendegav vi fra Kristeligt Folkepartis side, at vi ikke kunne støtte det.
De fleste af de elementer, som lovforslaget indeholder, er vi lodret imod.
Vi kan ikke tilslutte os ønsket om at afskaffe de facto-flygtningebegrebet.
Vi mener, at den effektivisering af asylsagsbehandlingen, som regeringen lægger op til, hvor man sender Udenrigsministeriet og Dansk Flygtningehjælp ud af Flygtningenævnet, er stærkt kritisabel, og den er i øvrigt også blevet kritiseret af andre her de seneste dage.
Vi mener, at de skærpede betingelser i familiesammenføringsreglerne vil føre til tilfældige afgørelser om, hvorvidt også danske statsborgere kan få lov til at leve i deres fædreland sammen med deres ægtefælle fra udlandet.
Lad mig derfor her ved andenbehandlingen sige et par ord om de ændringsforslag, der er stillet til lovforslaget, for Kristeligt Folkeparti er ikke betænkningsberettiget i Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik.
Først turde det fremgå af det, som jeg nu har sagt her, at vi kan støtte ændringsforslag nr. 1 stillet af Socialdemokratiet, som genindfører de facto-flygtningebegrebet i loven.
Når det gælder Socialdemokratiets ændringsforslag nr. 2, spørgsmålet om at ændre på fristen for, hvornår man kan opnå permanent eller tidsubegrænset opholdstilladelse i Danmark, hvor Socialdemokratiet vil have tilbageført den kommende lov til det, der er gældende nu, nemlig 3 år, vil vi stemme gult.
Kristeligt Folkeparti har jo flere gange tidligere, også direkte i ændringsforslag, fremsat et 5-års-forslag, hvor vi siger, at der skal gå 5 år, inden man kan få tidsubegrænset opholdstilladelse, i øvrigt inklusive den tid, der medgår til at behandle asylansøgningen.
Derfor vælger vi altså at stemme gult til Socialdemokratiets ændringsforslag.
Vi bryder os sådan set ikke om det forslag, regeringen her har fremsat, men vi mener egentlig også, at den nuværende 3-års-regel skal ændres til en 5-års-regel, inklusive asylansøgningens behandlingstid.
Med disse ord indstiller Kristeligt Folkeparti lovforslaget til forkastelse ved tredjebehandlingen.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Det er altid godt at få nogle historiske redegørelser, og jeg vil gerne sige tak til hr. Søren Krarup, fordi han beskrev, hvorledes processen åbenbart foregik dengang.
Hverken hr. Søren Krarup eller jeg var medlem af Folketinget på det tidspunkt, så vi må jo gå ud fra, at det er givet med den beskrivelse, som man kun kan have, når man sidder uden for beslutningsprocessen.
Der har altså været et stort flertal i Folketinget, der vedtog den lov, der gjaldt fra 1983.
Det Radikale Venstre var med, og vi har været med i talrige ændringer af udlændingeloven siden, også stramninger i udlændingeloven, men vi har dog aldrig været alene om det, for vi har ikke haft mandater nok til det.
Vi har ligesom Dansk Folkeparti været gode til at bruge vores mandater til at skaffe flertal sammen med andre partier.
Det er ethvert partis ret her i Folketinget.
Så vil jeg godt sige til sidst om tilknytningskrav til danske statsborgere: Uligheden består i, at man kommer til at bedømme danske statsborgeres tilknytningskrav i relation til deres afstamning, og det er der, uligheden i forbindelse med grundlovens § 70 kommer ind.
Der står, at man ikke må forskelsbehandle borgere på grundlag af deres afstamning.
Det vil man komme til, når man ser resultaterne af den lov, der bliver vedtaget nu.
Søren Krarup (DF), 2002-05-23:
I anledning af hr. Sjursens bemærkning vil jeg da lige begrunde min kritik af fru Elisabeth Arnold; hvorfor jeg har sagt, hvad jeg sagde.
Forholdet i 1983 er jo det, at den nedsatte kommission fremkommer med en betænkning, der forelægges i januar 1983.
Det er en betænkning, der har et stort flertal bag sig i kommissionen under ledelse af Højesterets præsident, og der er lavet en aldeles udmærket udlændingelov, som ikke er i strid med nogen som helst konventioner.
Så er det, at Dansk Flygtningehjælps daværende formand, Hans Gammeltoft-Hansen, går ind i Folketinget, og ved en utrolig energisk lobbyvirksomhed, der har Det Radikale Venstre som centrum, lykkes det at få hele venstrefløjen i Folketinget med. I kraft af en lang række ændringsforslag, som hr. Gammeltoft-Hansen laver, får man vedtaget en lov, der siger det modsatte af den oprindeligt forelagte.
Som daværende finansminister Ninn-Hansen sagde: Danmark skal passe på, hvis vi ønsker at vedblive med at være en nationalstat.
Alligevel svigtede regeringen.
Men det skal aldrig skjules, at det var Det Radikale Venstre, der var den hovedskyldige.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-23:
Man kan klandre Det Radikale Venstre for mange ting, men det er dog lidt af en påstand ligesom at insinuere, at Det Radikale Venstre i 1983 havde flertal i Folketinget til at kunne gennemføre udlændingeloven af 1983.
Så jeg synes, at det må være på sin plads, at fru Elisabeth Arnold får lov til at svare på spørgsmålet om, hvorvidt Det Radikale Venstre havde flertal i Folketinget i 1983, eller om det ikke snarere var sådan, at et bredt flertal af Folketingets partier rent faktisk stod bag udlændingeloven af 1983.
Det synes jeg at fru Elisabeth Arnold skal få lejlighed til at svare på her fra Folketingets talerstol i forhold til de grove angreb, fru Elisabeth Arnold blev udsat for før.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Fru Birthe Rønn Hornbech slynger ustandselig påstande ud om, at vi andre har svinet hende til og forhindret hende i at bruge sin ytringsfrihed i Danmark; det vil jeg gerne bede om dokumentation for.
Mig bekendt har jeg aldrig nogen sinde brugt nedsættende ord om fru Birthe Rønn Hornbech og hendes debatkultur, for jeg synes, at den er fremragende.
Jeg synes, at der skal være noget særligt ved at være dansk statsborger.
Især når man vil bo i Danmark, skal man altid have lov til at bo i Danmark.
Det her forslag betyder, at danske statsborgere ikke er gode nok til at bo i Danmark, hvis de gifter sig med nogle, som danske myndigheder ikke kan lide, og jeg synes, at det er urimeligt.
Jeg har ikke talt om ulighed eller om ligebehandling.
Jeg synes simpelt hen, at det er et urimeligt krav.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-23:
Nu har man krævet lighed i årevis, og nu har man virkelig fået det.
Men det skal altså siges igen og igen, at de stramninger, vi foretager nu, måske ikke havde været nødvendige, hvis Det Radikale Venstre i 1980'erne havde været villig til en frisindet og en fri debat, hvor man kunne få lov til at være uenig, uden at man skulle svines til.
At danske jøder forfølges i deres eget land, Danmark.
Sådan er tilstandene i øjeblikket.
De forfølges af palæstinensere, som mener, at man skal føre en konflikt op i Danmark, som intet har med Danmark gøre.
Der er fru Elisabeth Arnold mere end medskyldig.
Søren Krarup (DF), 2002-05-23:
Det er fuldstændig rigtigt, at den historiske epoke, vi lever i, og som er en ny folkevandring fra den tredje verden til den vestlige verden, er fælles for de vestlige lande som helhed. Men der er intet land, der som Danmark har lukket døren på vid gab, som vi gjorde i 1983.
Det var på grund af Det Radikale Venstre og på grund af den nuværende ombudsmand, hr. Hans Gammeltoft-Hansen.
Det er en historisk katastrofesituation, vi står i, og derfor er det nødvendigt, at der bliver givet en lov, som virkelig prøver på at dæmme op for den folkevandring.
Og så skal det lige siges, og det er for 120. gang, at der ikke er tale om ulighed.
Både danske borgere med rødder i Jylland og danske borgere med rødder i Pakistan er stillet over for dette krav om tilknytning.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Jeg bliver nødt til at gentage, at jeg føler, det er urimeligt, at man stiller disse krav til danske statsborgere, at de ikke mere kan regne med at bo i deres eget fædreland, og det er tilsyneladende en bivirkning eller en konsekvens af det, der bliver vedtaget nu, som Dansk Folkeparti er villig til at leve med åbenbart i en højere sags tjeneste, kan jeg forstå.
Det, der er sket i Danmark i de 20 år, er præcis det samme som i samtlige vesteuropæiske lande, nemlig at man er blevet konfronteret med en udvandringsbølge fra store dele af den tredje verden og fra Østeuropa.
Den har ramt samtlige vesteuropæiske lande med vekslende styrke afhængigt af, hvor tæt de har ligget på hovedfærdselsårene.
Samtlige lande har konstateret, at deres indvandringsbølger er en total afspejling af, hvor i deres nærhed der har været fattigdom, og hvor der har været politisk undertrykkelse - således også i Danmark.
Søren Krarup (DF), 2002-05-23:
Det var fru Elisabeth Arnolds tale om, at hun selv var en sjettedels indvandrer, og dermed en bagatellisering af det, der er sket i de sidste 20 år.
Jeg vil så også lige sige i forbindelse med fru Birthe Rønn Hornbech, der i lidt mindre grad, men dog som vi andre, har oplevet den systematiske tilsvining, der er sket i den offentlige debat af os igennem 20 år, fordi vi har tilladt os at kritisere den invandrerpolitik, der blev sat i gang.
Jeg synes altså, når Det Radikale Venstre nu stiller sig uskyldigt an, at de ikke blot er hovedansvarlige, de er hovedskyldige.
Den lov, der blev vedtaget i 1983, har De Radikale som hovedansvarlige.
Men det, der jo er sket, og det er det, der belyser hele situationen, er, at vi er i en fuldstændig ny situation i Danmarks historie.
Vi har tidligere haft et par hundrede kartoffeltyskere på heden, vi har haft et par hundrede hollændere på Amager, vi har haft nogle huguenotter, vi har haft roepolakker.
Vi har aldrig i Danmarks historie været ude for det, vi har oplevet de sidste 20 år, hvor vi nu har, skal vi sige, en 300.000-400.000 vildfremmede, som i kultur, i religion er aldeles modsat af danskerne, og det vil sige, at der er lagt op til en udvikling, i hvilken danskerne på sigt risikerer at blive et mindretal i deres eget land.
Dette er den alvorlige undertone for denne debat.
Bertel Haarder (V), 2002-05-23:
Jeg mener ikke, at der er brug for nogen afklaring.
Det er sådan i dag, at hvis man vil søge asyl på en ambassade, kan det allerede i dag ikke foregå i det land, hvor man bor.
Det kan kun foregå i et andet land.
Det vil sige, at hvis det problem skulle opstå, som nogle her er optaget af, at nogle forfulgte ikke kan få beskyttelse, så forudsætter det altså, at de ikke blot er forfulgte i det land, hvor de bor, men også i det land, hvor den pågældende danske ambassade ligger.
Jeg har ikke tal for, hvorfra ambassadeansøgerne kommer, men jeg kan sige, at det antal, som vil være forfulgt, og som får problemer ved, at man ikke længere kan søge på en ambassade, er betydeligt mindre, end det har været nævnt -
betydeligt mindre - fordi man som sagt skal være forfulgt både i hjemlandet og i det land, hvor man efter de eksisterende regler søger
Derfor er ændringen ikke så dramatisk, som den gøres til.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
den store byrde, det er at være skyld i al landsens ulykker.
Jeg har gode venner og kolleger, som er gift med udlændinge, og hvis børn er gift med udlændinge, og jeg er selv sjettegenerationsindvandrer, og det er måske i virkeligheden der, den egentlige misere ligger.
Det blev sagt højt og tydeligt, og det kan jeg forstå at Dansk Folkeparti er fuldstændig enig med hende i.
Jesper Langballe (DF), 2002-05-23:
Det er da i orden, at fru Elisabeth Arnold synes, at det er urimeligt, og jeg vil da heller ikke være blind for, at i det enkelte tilfælde kan det af et enkelt menneske føles urimeligt.
Det, det drejer sig om her, er at bremse en folkevandring, der har nået et sådant omfang, som den har først og fremmest på grund af Det Radikale Venstre, med Det Radikale Venstre som den hovedansvarlige her i Folketinget, og så får det nogle ubehagelige virkninger.
Det er bare ikke rigtigt at sige, at der bliver gjort principiel forskel på danske statsborgere, for det bliver der ikke.
De er alle underlagt tilknytningsprincippet og dermed skønsprincippet, og skønsprincippet er i nogle tilfælde nødvendigt.
Vi har det også i andre tilfælde i forbindelse
med udlændingepolitikken
Fru Elisabeth Arnold vil formentlig ikke sige, at man skulle have et retskrav på f.eks. humanitær opholdstilladelse.
Der er der tale om et skøn, og det må der være i en lang række tilfælde, og det har været nødvendigt at indføre det her på grund af fortidens synder.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Til hr. Kamal Qureshi kan jeg bekræfte, at Det Radikale Venstre er inderligt imod, at man indfører tilknytningskrav for danske statsborgere. Man indfører et skønsprincip, som jeg mener vil gøre forskel på danskere afhængigt af deres afstamning, og det mener vi er stærkt betænkeligt.
Det vil vi have afskaffet.
Hvis vi får mulighed for det, vil vi også gøre det.
Til hr. Jesper Langballe vil jeg sige: For mig er det ikke alene et spørgsmål om ulighed mellem danske og udenlandske statsborgere.
Vi må gerne diskriminere, om jeg så må sige, i dansk lovgivning mellem danske og udenlandske statsborgere.
Der er rettigheder, som danske statsborgere har, som ikke kan tilkomme udenlandske statsborgere f.eks. stemmeret.
Der kan være andre ting.
Men jeg synes simpelt hen, det er urimeligt, jeg synes, at det er utænkeligt, at man kan stille krav til danske statsborgere om, at de ikke frit må vælge deres ægtefælle, og at man kan sige til danske statsborgere: Under visse omstændigheder er I ikke velkomne i jeres fædreland.
Det er det jeg synes er så uhørt.
Nu vil integrationsministeren sikkert på et senere tidspunkt sige, at det ikke er imod nogen konventioner.
Nej, det kan godt være.
Men jeg har ikke hørt om andre lande, der har tilsvarende krav til deres statsborgere, nemlig at I kan ikke bo her, hvis I gifter jer med nogle bestemte, som vi ikke kan lide.
Jeg synes, det er et umenneskeligt krav at stille til sine egne statsborgere.
Så kan man da godt sige, at så skal vi have nogle færre, der bliver danske statsborgere.
Det anerkender jeg også Folketingets ret til at lovgive om.
Det kan også godt være, at hr. Jesper Langballe vil give mig ret i, at der også er kommet alt for mange.
Det har ikke noget med det at gøre.
Selve begrebet dansk statsborgerskab burde betyde, hvad det har gjort indtil i dag, at man altid er velkommen til at bo i sit fædreland, når man har sit danske pas i hånden, og en anfægtelse af det princip synes jeg er skammelig, og jeg forstår ikke, at en liberal minister kan fremsætte sådan et forslag. Til fru Birthe Rønn Hornbech vil jeg blot sige, at ændringsforslaget skal gå ud på, at tilknytningskravet ikke skal gælde for danske statsborgere.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-23:
Så blev fru Elisabeth Arnold endelig ordfører, så man kan stille spørgsmål.
Imidlertid har fru Elisabeth Arnold om nogen igennem årene besværet sig over diskrimination over for udlændinge.
Derfor vil jeg spørge fru Elisabeth Arnold helt præcist i dag: Er der et ændringsforslag, regeringen kan stille,
hvor danskerne behandles bedre end udlændingene, så det bliver mere spiseligt for fru Elisabeth Arnold?
For det er jo det synspunkt, hun har gjort gældende hele dagen i dag.
Lad os lige få det præcise ændringsforslag.
Jesper Langballe (DF), 2002-05-23:
Når Det Radikale Venstre beder om klare svar, så skulle Det Radikale Venstre tage at stille klare spørgsmål.
Jeg kan stadig væk ikke begribe, hvad det er for en ulighed mellem danske statsborgere, Det Radikale Venstre taler om.
Der er ikke nogen ulighed med det her lovforslag.
Der er et tilknytningskrav, men det er jo lige for begge parter.
Så er det jo fuldstændig rigtigt, hvad der bliver sagt, at i nogen grad er et retsprincip ændret til et skønsprincip, men det er jo i nogle tilfælde nødvendigt.
Det skyldes jo i dette tilfælde, og der vil jeg gerne gribe tilbage til, hvad fru Birthe Rønn Hornbech sagde, at Det Radikale Venstre har terroriseret dansk udlændingepolitik i så mange år, at det er nødvendigt at bremse så kraftigt op, at det får nogle virkninger for enkeltindivider, som ingen af os havde ønsket.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg vil meget gerne spørge fru Elisabeth Arnold, om fru Elisabeth Arnold har samme opfattelse, som jeg har, og at man den dag, Det Radikale Venstre måtte få indflydelse på denne lovgivning, så også fra Det Radikale Venstres side vil give danske borgere de rettigheder tilbage, som denne lovgivning har været med til at indskrænke, eksempelvis deres muligheder for at finde ægtefæller i andre lande.
Kan fru Elisabeth Arnold bekræfte, at man vil være enig i det, og at man ikke vil gå ind i et politisk samarbejde, hvor man fortsætter denne her linje?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Det Radikale Venstre kan fortsat ikke stemme for det samlede lovforslag, men vi vil dog stemme for de to ændringsforslag, som er stillet af Socialdemokratiet, idet vi mener, at de tilkendegiver, selv om de ikke skulle blive vedtaget, en opblødning af det forslag, som oprindelig lå.
Men jeg vil godt sige i den forbindelse her, at for os er det mest graverende ved det forslag, som formentlig bliver vedtaget her i næste uge, at man stiller krav til danske statsborgere om deres valg af ægtefælle, som betyder, at værdien af dansk statsborgerskab efterhånden er temmelig udvandet. Jeg fatter ikke, hvordan en liberal minister kan stille et forslag, hvor man udvander værdien af et dansk statsborgerskab, og hvor man som dansk statsborger under visse omstændigheder ikke er velkommen til at slå sig ned i sit eget fædreland.
Jeg synes simpelt hen, det er skammeligt.
Jeg synes, det uigennemtænkt, og jeg synes, det er fuldstændig urimeligt.
Så Det Radikale Venstre stemmer fortsat imod det samlede lovforslag, men stemmer for de af Socialdemokratiet stillede ændringsforslag.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-23:
Jeg vil fortsætte hr. Kamal Qureshis tolkning og sige, at hvis den ægtefælle, man ønsker til Danmark, har haft hyppige og langvarige ferieophold i Danmark og har lært sig det danske sprog, vil det tælle stærkt med, når det skal afgøres, om man har en nærmere tilknytning til Danmark.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Nu er det så heldigt, at en af kollegerne var så sød at række mig et papir, som er et notat om tilknytningskravet efter L 152.
Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration skriver: »... ved afvejning vil der f.eks. skulle lægges vægt på, om den herboende har haft langvarige eller hyppige ferieophold i ægtefællens hjemland.«
Det står her.
Det er ikke noget, jeg står og finder på, når jeg siger, at når folk tager til Tyrkiet på hyppige ferieophold og ligger på stranden og slikker sol, betyder det rent faktisk, at de ikke må finde deres ægtefælle i Tyrkiet.
Det er rent faktisk tilfældet, at de af os, der måske godt kan lide at tage til et bestemt ferieland, skal være sikre på, at vi absolut ikke kan finde på at blive forelskede i borgere fra det pågældende land.