runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2000-02-02:
Vurderingen går på, om skolerne kan eller har mulighed for at løfte den samlede nye, brede uddannelse inden for en overskuelig tidshorisont, men også om det er realisabelt inden for en sådan tidshorisont.
Hele pointen i KVU-reformen er, at den egenudvikling, der har været, og som har været meget blomstrende rundtomkring, ønskede man ikke fra Folketingets side.
Man ønskede korte videregående uddannelser med en bred, landsdækkende kompetence og dermed også, at de samme uddannelser blev udbudt flere steder i landet, så de unge fik en uddannelse, som var bredt anerkendt og ikke var udviklet på grundlag af en skoles mere eller mindre landsdækkende vurdering af, hvilke kompetencebehov der er brug for.
Klaus Hækkerup (S), 2000-02-02:
Nu gik mit spørgsmål jo faktisk på, om der var taget Øresundsregionale hensyn ved tildelingen af uddannelserne til de enkelte skoler; om det hensyn var taget i hovedstadsområdet eller ej.
Det vil jeg godt lige bede ministeren om at svare på.
Margrethe Vestager (RV), 2000-02-02:
Nej, vi har ikke vurderet, om svenske studerende vil udgøre et tilstrækkeligt studenterunderlag for uddannelsessteder inden for det, man kan kalde det sjællandske område.
Men det må ske inden for de rammer, der nu engang er, og det må også ske i respekt for det, som har været målsætningen med KVU-reformen.
Klaus Hækkerup (S), 2000-02-02:
Jeg synes ikke, jeg fik et tilstrækkelig fyldestgørende svar.
Jeg spurgte jo ikke, om det indgik i vurderingen, at svenske elever ville søge danske skoler.
Jeg spurgte, om perspektivet i, at der er etableret et samarbejde tværs over Øresund mellem forskellige uddannelsesinstitutioner i Danmark og Sverige med henblik på at fremme udbudet af uddannelsesmuligheder for de unge og de ældre i området, var indgået i overvejelserne.
Det vil selvfølgelig og forhåbentlig føre til, at der er elever fra begge sider, der rejser over og uddanner sig, får den uddannelse, de ønsker, begge steder.
Men mit spørgsmål var faktisk, om det, at man har etableret et samarbejde over Øresund mellem danske og svenske institutioner, er indgået i overvejelserne eller ej.
Margrethe Vestager (RV), 2000-02-02:
Dette spørgsmål er en opfølgning på det foregående spørgsmål, og der spørges om, hvorfor Erhvervsskolen Hamlet ikke også må udbyde Finans, Forsyning og energi, Informations- og Kommunikationsteknologi og Service, turisme og hotel som korte videregående uddannelser.
Det er sådan, at langt de fleste skoler har søgt om langt flere uddannelser, end man tidligere har udbudt, også uanset at man ikke har udbudt nogen af uddannelserne før, og jeg agter ikke at revurdere ministeriets afslag.
Og det handler om, hvilken samlet uddannelsesdækning der er på KVU-området i det nordsjællandske område.
For så vidt angår Finans, er det en ny uddannelse.
Og vores vurdering er, at den sandsynligvis vil have et lille volumen på landsplan, og derfor vil der jo også være forholdsvis få uddannelsessteder.
Dertil kommer, at Hamlet Erhvervsskole ikke er blandt de skoler, der tidligere har udbudt lignende uddannelser på det her niveau, og det har de fem uddannelsessteder, som er godkendt.
For så vidt angår Service, turisme og hotel, gælder det tilsvarende, at det er vores vurdering, at det i udgangspunktet vil være en lille uddannelse, som først skal finde sit fodfæste og vokse.
Hamlet Erhvervsskole har ikke tidligere udbudt lignende uddannelser på det her niveau og kan derfor heller ikke siges at have det udgangspunkt, der skal til for at løfte den nye uddannelse. For så vidt angår den nye IKT-uddannelse, har jeg ikke fundet grundlag for at godkende Hamlet Erhvervsskole.
Derimod er Hillerød Handelsskole, som har erfaringer på KVU-niveauet, godkendt.
I forhold til Forsyning og energi kan jeg oplyse, at der er givet et meget stort antal godkendelser, og at vi har godkendt institutioner, som har udbudt uddannelser inden for området.
Hamlet Erhvervsskole har ikke tidligere udbudt uddannelser inden for det her niveau.
Afslutningsvis vil jeg sige, at Hamlet Erhvervsskole er godkendt til at udbyde den nye laboratorieuddannelse, og Hillerød Handelsskole er godkendt til at udbyde datamatikeruddannelsen foruden IKT-uddannelsen, foruden godkendelsen til Handel og markedsføring.
Det nordsjællandske område er tilgodeset også med korte videregående uddannelser.
Når en skole er blevet godkendt til at udbyde en uddannelse, er det fordi, den enkelte skole har den samlede faglige kapacitet, der skal til for at løfte de nye, brede uddannelser med landsdækkende kompetence.
Hvis en skole ikke har det, bliver der enten givet en frist på 3 år til at nå det samlede niveau, eller vi opfordrer til - hvis vi vurderer, at der er et elevgrundlag til stede - at få etableret en aftale, så der kan gennemføres forlagt undervisning i samarbejde med den institution, som er godkendt, og den institution, som mener at kunne stille lærerkræfter til rådighed, så uddannelsen også kan udbydes dér.
Men i den afvejning er det ikke indgået, hvilke kvalifikationer svenske uddannelsesinstitutioner måtte være i besiddelse af, da jeg ikke har kompetence til eller mulighed for at vurdere det faglige niveau på svenske uddannelsesinstitutioner.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-02:
Jamen jeg bliver bare nødt til at sige til indenrigsministeren, at det var indenrigsministeren selv, der sagde lige for et øjeblik siden, at eksemplet, som vi diskuterer i dag, med den 36-årige kosovoalbaner, der har ventet i 3 måneder, ikke er typisk.
Det sagde
indenrigsministeren, men det må indenrigsministeren da have en baggrund for at sige.
Hvis det ikke er typisk, hvad er så typisk?
Og hvis vi taler om kosovoalbanere, må indenrigsministeren da kunne svare.
Hvor lang tid tager det typisk, fra en person frafalder asylansøgningen og beder om at komme hjem, til vedkommende kommer hjem i den type sager?
Hvor lang tid tager det for de danske myndigheder at behandle en sådan ansøgning?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thorkild Simonsen (S), 2000-02-02:
Det er et generelt spørgsmål, som ikke kan besvares.
Er det en person fra Kosovo, som er heroppe i henhold til en særlig lov?
Eller er det en person fra Kosovo, som søger ifølge asylloven?
Eller er det en pakistaner, eller hvad?
Der kan være mange forskellige hindringer for at komme tilbage, f.eks. statsborgerskab eller mangel på samme, men jeg synes, det er helt underordnet. Sagen er, at manden er vendt hjem til Kosovo, selv om forholdene i Kosovo er meget dårlige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-02:
Jeg forstår så, at for at få det første svar skal jeg åbenbart rette spørgsmålet til justitsministeren, og det vil jeg selvfølgelig gøre.
Men med hensyn til det andet svar vil jeg alligevel gentage: Hvad er typisk, hvis dette her ikke er typisk?
Hvor lang tid går der normalt?
Har indenrigsministeren noget tal på det?
Thorkild Simonsen (S), 2000-02-02:
Som bekendt har jeg ikke direkte kontakt til Rigspolitiet, og derfor kan jeg ikke besvare spørgsmålet om, hvorfor der er gået så lang tid.
Så det vil jeg ikke bevæge mig ind på, selv om jeg kunne have en mening om det. Med hensyn til om det er typisk: Det er det ikke.
Margrethe Vestager (RV), 2000-02-02:
Det fremgår forholdsvis tydeligt, at spørgeren ikke forstår de begrundelser, der er givet, eller den afgørelse, som er truffet.
Jeg vil oversende spørgeren begrundelsen, hvis det er muligt i henhold til forvaltningsloven, ellers skal jeg bede spørgeren om at bede om aktindsigt, da der er givet en meget fyldig begrundelse for den afgørelse, som er truffet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thorkild Simonsen (S), 2000-02-02:
Der er således ikke tale om, som spørgeren mener, at det er en forudsætning, at den pågældende skal have tilladelse til at vende tilbage til Kosovo, og Rigspolitiet har i øvrigt oplyst over for mig, at den pågældende udlænding er udrejst til Kosovo den 31. januar i år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-02:
Jeg håber, indenrigsministeren blev lige så overrasket som jeg, da flere medier, bl.a. Fyens Stiftstidende, den 26. januar kunne berette om en 36-årig kosovoalbaner, som har ventet forgæves i 3 måneder på at få udrejsetilladelse fra Danmark for at kunne komme hjem til Kosovo og blive forenet med sin kone og parrets tre børn.
Det fremgår i hvert fald af mediernes beskrivelse, at denne 36-årige kosovoalbaner flere gange er blevet lovet, at nu kom udrejsepapirerne på plads, så han kunne få lov til at komme hjem, men at der ikke er sket noget, så han altså ikke har kunnet udrejse fra Danmark.
Jeg forsøger med spørgsmålet i dag til indenrigsministeren at få en afklaring i denne sag, og jeg håber, det vil lykkes med den besvarelse, som indenrigsministeren giver.
»Vil ministeren oplyse, hvorfor den 36-årige Kosovoalbaner Rasim Ibishi, der bor på flygtningecentret i Hjallese og som i flere måneder og flere gange har søgt om at få lov til at tage hjem til Kosovo, endnu ikke har fået denne tilladelse?«
Der henvises til forsiden af Fyens Stiftstidende »Odensesektionen« onsdag den 26. januar 2000.
Jeg vil gerne sige indenrigsministeren tak for svaret og sige, at for den pågældende person, der ønsker udrejse i en sådan situation, er det selvfølgelig fuldstændig ligegyldigt, hvilken offentlig instans der skal behandle sagen.
Det afgørende er selvfølgelig, at i det øjeblik en flygtning, som er kommet hertil under flygtningevilkår og har bedt om asyl, frafalder ansøgningen og ønsker at komme hjem, skal den person så hurtigt som overhovedet muligt hjælpes tilbage af det danske samfund.
Det må indenrigsministeren og jeg vel være enige om.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge indenrigsministeren om, når nu indenrigsministeren har været inde i denne sag, er, om der er nogen forklaring på, at der alligevel er gået ca. 3 måneder, fra den pågældende frafaldt ansøgningen og bad om at kunne komme hjem, til man rent faktisk fik udrejsepapirerne i orden, så personen kunne rejse hjem.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-02-03:
Det er ikke noget rart beslutningsforslag, Dansk Folkeparti her har fremsat.
Multietniske grupperinger sidestilles med gadebander, og blot løselig, selskabelig må man tro, omgang med bestemte grupperinger skal være strafbart.
Forslaget er i teksten og ikke mindst i bemærkningerne udtryk for et retssyn, som vi må tage afstand fra.
Vi har naturligvis i Venstre den grundlæggende opfattelse, at alle forbrydelser skal straffes; voldsforbrydelser skal straffes strengt.
Vi mener også, at politiet skal have bedre muligheder for at opklare sagerne end i dag.
Det gælder ikke mindst, når der er tale om bandekriminalitet.
Det er jo begrundelsen for, at vi sammen med Det Konservative Folkeparti har foreslået maskeforbud, tidligere har foreslået begrænset adgang til agenter, begrænset adgang til at føre vidner, hvis navn de tiltalte ikke kender.
Men forslaget her er jo ikke just udtryk for, at man ønsker at gøre det lettere at opklare forbrydelser, tværtimod.
Nu skal politiet til at rende rundt og kontrollere, hvem vi kender, og hvem vi kommer sammen med.
Og har vi været så uheldige at falde i dårligt selskab, så kan vi altså risikere, hvis Dansk Folkeparti skal bestemme, at politiet en dag står i stuen og vil have os straffet for noget, som andre har begået.
Det minder om de kafkaske romaner.
Ingen borger skal mere kunne vide sig sikker for myndighederne.
Det går naturligvis ikke.
Vi har i Danmark for længst forladt det middelalderlige system, hvor en by udvalgte sig en syndebuk, når man ikke kunne finde gerningsmanden.
Forudsætning for, at man i Danmark skal kunne straffes for en forbrydelse, må selvfølgelig fortsat være, at man på en eller anden måde har været med i forbrydelsen, enten i selve gerningens udførelse eller ved råd eller dåd har bistået i større eller mindre grad.
Forslaget har også en kedelig undertone, som vi må tage afstand fra.
Skulle det også være -
var der et folketingsmedlem i Venstre, der spurgte om - venskabsforeninger mellem Danmark og andre lande eller Sydslesvigsk Vælgerforening, eller hvad?
Så siger hr. Skaarup, at dette er et virkemiddel for politiet.
Næh, ikke i kampen for at opklare forbrydelser.
Det giver mere arbejde til politiet at rende efter de forkerte.
Og uanset hvordan man formulerede sådan et forslag, og selv om det blev til lov, så skulle man jo på en eller anden måde i retten bevise en eller anden form for tilknytning, og retten ville aldrig hoppe på så løselige tilhørsforhold og så slap en formulering, som der her er tale om.
Det er forbryderne, der skal straffes. Det er ikke alle mulige venner og bekendte, der har omgang og tilhørsforhold til forbrydere.
Det er vi i Venstre stærkt imod.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre er uforudsigelige.
Jeg havde da fået den opfattelse, at Venstre var et af de partier, som gerne ville have mere lov og orden i samfundet,
gerne ville sikre, at vi ikke ser nazistiske grupperinger, der virker ved vold, og at vi ikke ser autonome grupper og multietniske grupper på Nørrebro, der laver vold og hærværk mod anderledes tænkende.
Fru Birthe Rønn Hornbech siger, at det her er noget med bare at kende en person, der er kriminel, men det står der ikke nogen steder noget om i forslaget.
Det står der heller ikke noget om i forslaget.
Der står: Multietniske grupperinger, der virker ved vold og hærværk, gadebander, der virker ved vold og hærværk.
Dem burde vi vel alle sammen kunne være enige om ikke var nogen, som man skulle acceptere i et retssamfund som det danske.
Så derfor håber jeg, at Venstre vil gennemtænke det her en gang til og selv komme med nogle forslag til, hvad man så gør.
For det er meget interessant at gå op og kritisere andre partier for de tanker, de nu har gjort sig, men så bør man jo også komme og sige: Jamen så gør vi det på den her måde.
Men sagen er jo, at Venstre ikke kommer med noget ved den her lejlighed.
De siger bare: Ned med det her forslag, det duer ikke.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-02-03:
Jeg vil sige, vi går i hvert fald ind for ro og fred.
Derfor har vi fremsat forslag adskillige gange i denne folketingssal om at give politiet bedre muligheder for at opklare forbrydelser.
For lov går vi ind for.
Det står her uden på døren: Med lov skal land bygges.
Meningen er, at magthavernes magt skal begrænses af hensyn til den enkelte borgers retssikkerhed.
Derfor forlanger vi altså som noget helt grundlæggende i dansk ret - og sådan har det været siden 1241 med visse uheldige afbrydelser indimellem - at en forbrydelse klart skal være beskrevet i en lov. Hvem der er gerningsmænd skal klart være beskrevet i en lov.
Anklagemyndigheden skal føre beviser i retten for, at der er sket en forbrydelse, og at det er de personer, der er tiltalt.
Så kan der falde en dom.
Men ikke før.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jamen jeg håber da fortsat, at Venstre går ind for lov og orden, men jeg kan altså godt komme i tvivl, og det synes jeg da heller ikke, at fru Birthe Rønn Hornbechs indlæg ændrede ved.
Jeg kan godt komme i tvivl efter det ordførerindlæg, der kom her.
Det er politiet, der skal tage stilling til alle de her ting.
Vi kommer bare som lovgivere og siger til politiet: Værsgo, her har I et hjælpemiddel til at gøre mere ved kriminaliteten i Danmark.
Og så kommer Venstre som et lov og orden-parti og nedgør det og kommer ikke selv med egne forslag til det.
Det synes jeg er under al kritik.
Og der er altså brug for, at også Venstre kommer på andre tanker her, for ellers får vi altså den kriminalitet, som jeg ellers har forstået, at Venstre gerne vil til livs.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-02-03:
Jamen hr. Skaarup behøver ikke at være i tvivl.
Vi må konstatere, at der er nogle meget store grundlæggende forskelle mellem Venstres syn på, hvordan det danske straffesystem skal være indrettet, og Dansk Folkepartis ønsker.
Helge Adam Møller (KF), 2000-02-03:
Jeg må indrømme, at den konservative folketingsgruppe heller ikke er imponeret over beslutningsforslaget.
Vi mener, det er rigtigst at koncentrere sig om dem, der begår noget ulovligt, fremfor dem, som måske, måske ikke vil gøre det eller har gjort det.
Og hvem er det, man vil kriminalisere?
Ja, det beskriver beslutningsforslaget efter min mening jo meget klart, eller måske snarere meget uklart.
Man skriver, at det er et tilhørsforhold, og nu citerer jeg fra bemærkningerne til forslaget, side 2: »for alle løse, uformelle, ustrukturerede, autonome samlinger af personer«.
Det er faktisk ikke særlig klart.
Og jeg går over på side 3, hvor man også prøver at forklare, hvad det er for nogle grupper, man ikke må have et tilhørsforhold til.
Det er noget ustruktureret: En tilfældig sammenblanding af nogle, der tilfældigt samles i gaderne.
Tænk, hvis man kommer ind imellem dem, så tilhører man dem, og så er man altså straf skyldig.
Nej, det må være en fuldstændig umulig opgave for en domstol at tage stilling, hvis dette blev til lov.
Det ville være de rene tilfældigheder, der afgjorde, om en person kunne dømmes for at have et tilhørsforhold eller ikke.
Derfor må vi afvise det.
Men Det Konservative Folkeparti vil godt anvise en række veje til, hvordan målet kan nås.
Lad mig bare nævne fire: For det første ønsker vi et maskeforbud, og det gør regeringen også.
Tak for det.
Ikke et ord mere om det.
Det er vi glade for. For det andet så ønsker vi særlige sanktioner og særlige indsatser over for helt unge, der er ude i en kriminel løbebane eller på vej ud i en sådan, og det skal være sanktioner, der er skræddersyet til at få de unge væk fra kriminaliteten, og sanktioner, der også kan anvendes til unge under den kriminelle lavalder. For det tredje ønsker vi hårdere og hurtige straffe ved grov vold.
For det fjerde ønsker vi en hurtig og konsekvent udvisning af udlændinge, der begår alvorligere kriminalitet.
Det er fire konservative mærkesager, som vi mener kan defineres, kan bruges af både politi og domstole og kan medvirke til at nå det mål, som alle har: Mindre kriminalitet i samfundet.
For god ordens skyld: Jeg og den konservative folketingsgruppe har ikke mistillid til politiet, tværtimod.
Det tror jeg også, domstolene ville, selv om de har god tid til at sidde og overveje.
Politimanden står her og nu og har tit 2 sekunder til at træffe den rigtige afgørelse.
Domstolene har måske 2 måneder.
Selv domstolene, tror jeg, ville komme voldsomt i tvivl.
Det er ikke godt arbejde.
Det er en smutter.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg forstår på De Konservatives ordfører, hr. Helge Adam Møller, at der er brug for måske at bruge nogle eksempler, for at De Konservative forstår tankegangen i forslaget.
Jeg synes, et godt eksempel er de uroligheder, vi så på Nørrebro den 7. november, hvor vi har en situation nu med meget, meget få anholdte og fængslede fra de uroligheder.
Vi ser en situation, hvor mange borgere på Nørrebro ikke forstår, hvorfor der ikke er flere, der fra politiets side er blevet taget fat i i denne her forbindelse.
Og dér er det her forslag jo vældig godt, for politiet ved udmærket godt på Nørrebro, hvem det er, der går og laver
de her ulykker, hvem det er, der laver hærværket, hvem det er, der laver volden.
Men de mangler beviset til at gå ind til den pågældende og sige: Det er altså lige nøjagtig den her person, der er med i den pågældende gruppering, som sammen med andre står bag ved de her ting.
Og det her forslag vil give politiet, i en periode, mulighed for at gribe ind over for de ulovligheder.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg bliver vist nødt til at repetere for fru Anne Baastrup, hvad det er, der er baggrunden for det her forslag.
Den konkrete baggrund er jo, at Dansk Folkeparti ønskede, at man skulle få lukket den naziborg på Langeland.
Vi gik til justitsministeren og bad ham om at se på, om man kunne bruge rockerloven i den forbindelse.
Da var det, at justitsministeren svarede, at det kunne man ikke.
Det mente han ikke, selv om han i øvrigt selv havde udtalt, at det kunne man måske godt, på et tidligere tidspunkt, i forhold til Nørresundbysagen.
Det er så en anden sag.
Derfor fremsatte Dansk Folkeparti det her forslag, fordi vi godt ville sørge for, at politiet får de virkemidler, som de ikke har på grund af, at rockerloven ikke kan virke mod de her nazistiske grupperinger.
Så siger fru Anne Baastrup, at der ikke står noget om nazistiske grupperinger i forslaget.
Der står på forsiden, at det drejer sig om retsforfølgelse af personer med tilhørsforhold til visse politiske - herunder selvfølgelig nazistiske - autonome, multietniske eller lignende grupperinger og gadebander, der virker ved vold og hærværk.
Og så ved fru Anne Baastrup udmærket godt, at i lovgivningen går man tilbage og ser på, hvad der er baggrunden for den lovgivning, der skal vedtages, og dér står navnene højt og tydeligt i bemærkningerne til forslaget: Rebel står der, Rød Ungdom står der, Blood and Honour fra Langeland står der, nazigrupperinger står der - alt sammen noget, man leder tilbage efter, hvis man skal dømme nogen ud fra en lovgivning, som er blevet vedtaget.
Så derfor kan fru Anne Baastrup ikke komme i tvivl om, at det her forhold faktisk er nævnt gentagne gange i forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-03:
Hvad er det for en multietnisk borg, der skal fjernes?
Har hr. Peter Skaarup på noget tidspunkt påvist, hvad det er for nogle multietniske grupperinger, der virker ved vold eller hærværk?
Hvad er det egentlig, hr. Peter Skaarup ønsker med det her, andet end at sikre, at der i overskriften i avisen, hvis der er nogle, der tager den her debat op, står, at Dansk Folkeparti mener, at multietniske grupper virker ved vold og hærværk?
Og så vil jeg godt spørge: Hvor mange forskellige typer af etniske minoriteter er der i den dér gruppe?
Hvor meget skal der til, for at der er tale om »multi«?
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-03:
Det er jo korrekt, at vi sagde nej til maskeforbudet i en årrække
Det gjorde vi bl.a., fordi Københavns Politis daværende politidirektør ikke mente, at det var et rimeligt middel at bruge.
Nu har politiet ændret holdninger, og vi har drøftet det med dem, og dermed blev det dét valg.
Jeg tvivler på, at dansk politi nogen sinde kommer og siger: Vi vil gerne have en blankocheck til i øvrigt at gå ud og arrestere en masse mennesker, som ikke var til stede ved demonstrationen, men som har kendskab til eller omgås nogle af disse her mennesker.
Den ide tror jeg ikke på.
Og jeg synes heller ikke, den virker sympatisk.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
To ting til fru Anne Baastrup: Når vi taler om multietniske grupper, er det jo et normalt udtryk, man bruger her i landet, f.eks. om grupper af andengenerationsindvandrere.
Og jeg har flere gange nævnt et eksempel på, hvorhen fru Anne Baastrup skal rette opmærksomheden, f.eks. Nørrebro i forbindelse med den 7. november, hvor vi så multietniske grupper, vi så autonome grupper, vi så andre.
Ingen ved præcis, hvem det er, men vi ved i hvert fald fra politiet, at man siger, at det var multietniske grupper, der medvirkede under Nørrebrourolighederne.
Det må jo være svar nok til fru Anne Baastrup, når hun påstår, at vi ikke har gjort os klart, hvem det er.
Det er f.eks. dem, der smadrede hele Nørrebrogade den 7. november, vi taler om her, for at skære det fuldstændig ud i pap.
Og jeg har ikke sagt noget om nogen multietniske borge, men jeg har sagt, at der er grupper af multietniske personer her i landet, der begår grov vold.
Statistikkerne viser det meget tydeligt: Den grove vold er illustreret ved, at der er en større kriminalitet blandt udlændinge i Danmark, end der er blandt danskere.
Vil fru Anne Baastrup bestride det?