runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-21:
Men så skal man jo også passe på ikke at drage forhastede konklusioner eller fælde domme på et ufuldstændigt grundlag.
Nu er det jo sådan, at tilfældigvis har både hr. Ole Stavad og jeg, man kan vel godt kalde det en fælles erfaringsbaggrund, når det gælder at være ude i sådan nogle faser, som kirkeministeren er ude i.
Derfor tror jeg, at hr. Ole Stavad vil give mig ret i, at det er utrolig vigtigt, hvordan man griber det an for netop at nå frem til en fair behandling af alle involverede og ikke bare lade sig blæse omkuld af de storme, der nu raser.
Man skal holde hovedet koldt og sige: Vi skal have undersøgt, hvad der er at undersøge.
Det skal klarlægges.
Det vil jeg gerne sige til hr. Ole Stavad, vi har ikke andet ønske, end at det bliver klarlagt.
Men jeg tror også, at der i befolkningen er et ønske om, at vi som politikere passer ordentligt på pengene og ikke strør om os med undersøgelseskommissioner, der jo koster mange millioner kroner, hvis det kan gøres for en billigere penge at få de oplysninger frem.
Jeg deler hr. Ole Stavads bestræbelse.
Vi skal have de rigtige konklusioner frem, men vi skal også gøre det på en måde, der passer til sagens størrelse.
Det er derfor, at det bliver grebet an på den her måde, hvor kirkeministeren først beder en advokat vurdere, om det kan ske på det foreliggende grundlag.
Der kan jeg så sige til hr. Ole Stavad, at regeringen intet som helst ønske har om at trække sagen ud.
Tværtimod, jeg synes, det drejer sig om at få den afklaret så hurtigt
som muligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Først til hr. Ole Stavad: Der kan jeg kun gentage, hvad jeg allerede har sagt, nemlig at det er en meget hensigtsmæssig fremgangsmåde, at man, inden man sådan kører store undersøgelser i gang, som koster mange penge, beder en advokat om at kigge materialet igennem og vurdere, om sagen kan undersøges på det foreliggende grundlag, og hvis advokaten vurderer, det ikke kan lade sig gøre tilfredsstillende, om man så skal køre det en tak op. Det er faktisk det, kirkeministeren selv har lagt op til.
Lad mig understrege, at i hele denne sag har kirkeministeren faktisk selv været en drivende kraft i at søge sagens faktum oplyst.
Jeg sagde, at jeg synes, kirkeministeren har båret sig korrekt ad ved at sige, at vi starter med en advokatundersøgelse, og så ser vi, om der virkelig er behov for mere omkostningskrævende undersøgelser.
Lad mig så generelt sige, at det er min observation, ja, jeg kan næsten sige, at det er min erfaring fra mange år her i Folketinget, at når en minister bliver udsat for en storm, som den vi er udsat for i øjeblikket, er det i den periode, hvor den forløber, næsten fuldstændig håbløst for den pågældende minister på nogen fornuftig måde at komme til orde og få sig forklaret, for så er det, som om alle kun vil høre et synspunkt.
Men erfaringen er også, at det går over og på et eller andet tidspunkt bliver det vel muligt for ministeren også at få lov at forklare sig, og da deler jeg hr. Søren Krarups glæde over, at det har kirkeministeren så mulighed for i dag.
Jeg kan i øvrigt sige, at jeg fuldstændig deler hr. Søren Krarups bevægelse.
Søren Krarup (DF), 2003-05-21:
Jeg vil gerne stille statsministeren endnu et spørgsmål.
Jeg vil forunderligt nok tage udgangspunkt i hr. Keld Albrechtsens kirkehistoriske kommentarer, som jeg normalt ikke ville betragte som sandhedsudsagn, men hvor han faktisk kom til at sige, at vi ikke siden middelalderen har oplevet en tilsvarende situation.
Det er nemlig meget præcist.
Faktum er nemlig, at vore biskopper i øjeblikket optræder som katolske biskopper i den forstand, at de påberåber sig en indre kirkelig magt, som skal sætte kirkeministeren ud af spillet.
Det, der kaldes kirkens indre anliggender af biskopperne, og som er en ren katolsk fiktion, ukendt i en luthersk kirke, er jo netop det, biskopperne har benyttet sig af til at påberåbe sig en magt til at gå i rette med kirkeministeren. Jeg vil spørge, om ikke statsministeren er enig med mig i, at denne katolske fiktion ikke skal opretholdes i en evangelisk-luthersk kirke.
Ole Stavad (S), 2003-05-21:
Jeg vil gerne, selv om det her selvfølgelig har en folkekirkelig interesse, spørge statsministeren: Når det handler om en ministers måde at varetage sit embede på, er det så ikke et helt afgørende princip i forhold til vores folkestyre, herunder også at orientere Folketinget fuldstændigt og korrekt?
Så er det sådan set helt ligegyldigt, om det er en kirkeminister eller det er en anden minister. Jeg vil derudover godt spørge statsministeren, hvor lang tid statsministeren mener, at en advokatundersøgelse vil vare.
Og igen, hvilket jeg ikke fik svar på, hvordan mener statsministeren, at en advokat skal kunne foretage en nøgtern vurdering af behovet for videre undersøgelse, når advokaten ikke kan få adgang til alle oplysninger, da den pågældende ikke kan afhøre under vidneansvar?
Endelig vil jeg da godt spørge, om statsministeren ikke er enig i, at kirkeministeren ikke særlig godt benytter sin mulighed for at komme til orde, når hun ikke engang i Folketinget vil svare på supplerende spørgsmål, hvilket gav anledning til spørgsmålet til statsministeren i dag.
Jeg er sådan set
kun optaget af, at man når de rigtige konklusioner.
Jeg har ikke noget ønske om, at kirkeministeren på et urimeligt eller uretfærdigt, uoplyst grundlag skal være syndebuk for noget som helst.
Jeg kan i øvrigt genkende noget af det, statsministeren sagde i forhold til muligheden for at komme til orde.
Derfor synes jeg også, det er så vigtigt, at hvad enten det er embedsmænd, som jo har endnu sværere ved at komme til orde, eller det er ministre, at vi har en forpligtelse til, når vi har situationer som den, vi har her, i fællesskab at bestræbe os på, at det sker inden for nogle rammer, så vi maksimalt sikrer, at man når de rigtige konklusioner.
med mig i, at de undersøgelser, som advokaten skal foretage med henblik på at foretage den første vurdering af, om der er behov for at tage mere grundige instrumenter i brug, kan foreligge allerede efter sommerferien, så det her greb, som kirkeministeren har gjort med en advokatundersøgelse for at stoppe den ind imellem, ikke betyder, at sagen trækker unødigt i langdrag, for det er et andet aspekt af det her. Det mener jeg er vigtigt, både for så vidt angår embedsmændene, og selvfølgelig også for så vidt angår kirkeministeren, for det er en meget voldsom belastning også for embedsapparatet, når sager af den her karakter kører. Derfor har vi vel et fælles ansvar for at sørge for, at den på rimelig vis bliver bragt til ende så hurtigt, det nu er forsvarligt, men samtidig også bliver grundig.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-21:
Lad mig så sige to ting til hr. Ole Stavad.
For det første: Det er klart, at er der noget, vi her i Folketinget må vogte over, og det er sådan set, hvad enten vi er i regering eller i opposition, er det, at ministre orienterer Folketinget ikke blot korrekt, men også fyldestgørende.
For det andet spørger hr. Ole Stavad om, hvor langt tid jeg forventer, at sådan en advokatundersøgelse vil tage.
Hvis ikke, må vi vurdere, om der er behov for noget andet og noget mere.
Jeg vil også gerne lige sige til hr. Ole Stavad, som siger, at det her bare er ministerens forsøg på at smyge sig og eventuelt andre ministre uden om et ansvar, at det er der absolut ikke belæg for, når man læser, hvad det er, kirkeministeren lægger op til i kommissoriet for advokatundersøgelsen.
Her siger ministeren meget klart, at som led i vurderingen af embedsmændenes forhold ønskes det endvidere på baggrund af ovennævnte gennemgang undersøgt og beskrevet, i hvilket omfang ministre har været inddraget i sagen.
Så hr. Ole Stavad har slet ikke nogen baggrund for sine påstande.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-21:
... hvilke afvigelser der så at sige kan skyldes kommunen selv.
Thomas Adelskov (S), 2003-05-21:
Af de besvarelser, vi fik i sidste uge fra indenrigs- og sundhedsministeren, fremgik det jo, at ministeren og ministeriet havde opstillet nogle forskellige målepunkter, som Farum Kommune indberettede ud fra, og at de målepunkter igennem en længere periode havde vist, at det gik den gale vej med økonomien i Farum.
KL. 13.35
Mit spørgsmål til ministeren er: Har det så ikke givet anledning til, at ministeren og ministeriet af egen drift på et tidligere tidspunkt har overvejet at skride ind over for Farum Kommune, at trække i nødbremsen og bede Farum Kommune om at overholde den plan og skride ind over for det Venstreflertal, der oppe i Farum Kommune bliver ved med at træffe ødsle, politisk-økonomiske beslutninger i byrådet, hver eneste gang de kan finde sammen og genvinder deres fælles, gamle flertal.
Har ministeren overhovedet ikke på noget tidspunkt overvejet at bruge sine muligheder for at indkalde Farum byråd, Farums borgmester, til et møde og en snak om, hvordan man overholder den plan?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-21:
Jeg befinder mig nu i spørgetiden i Folketinget, hvor der er stillet et spørgsmål om, hvad ministeren agter at foretage sig for, at Farum Kommunes helt ukontrollerede økonomi kommer tilbage på sporet og under kontrol.
Det er det spørgsmål, jeg svarer på.
Og det, jeg svarer, er, at vi gør det, vi skal gøre over for en kommune, der er sat under administration.
Vi følger, om kommunen efterlever sin plan.
Det gør vi derved, at kommunen som en del af vilkårene for, at man har fået en dispensation for kassekreditreglen, skal melde ind med nogle målepunkter.
Vi iagttager, at der er afvigelser i forhold til de målepunkter.
I lyset af det går vi i håndfast dialog med kommunen.
Det er også sket i den konkrete sag, hvor der ved flere lejligheder hen over foråret har været møder og kontakt med Farum Kommune for at få efterprøvet: Hvad er forklaringen på, at man ikke holder de målepunkter, der har været lagt ind i planen?
Det er jo en kendt sag, og det tror jeg også vi var inde på sidste uge, at en del af forklaringen på det har været likviditetsmæssige forskydninger, f.eks. det forhold, at et lån på 750 mio. kr., der sidste år var forudsat optaget langfristet, ikke fuldt ud er optaget, og at det er optaget stumpvis; det forhold, at man jo ikke har haft den allerbedste tradition i Farum Kommune for at have, kan man sige, en god, konsekvent regnskabstyring.
Der har altså været en del, hvis man nu skal bruge lidt mundrette ord, rod i butikken.
Og det, der har været min og mit embedsværks opgave i det forløb her,
er selvfølgelig at komme ind under huden og få et overblik over, hvad realiteten er i det udsving, der er i forhold til den kurs, som blev lagt.
Det er et arbejde, der successivt har fundet sted, og som nu, kan man sige, befinder sig dér, hvor kommunen har givet sit samlede bud på, hvad det er for en ny situation, kommunen er i, med det brev, jeg refererede til, af 13. maj 2003.
Det brev har vi læst.
Det brev giver os anledning til at stille en række kritiske spørgsmål, fordi vi er nødt til at finde ud af, hvilke afvigelser der, kan man sige, kan lastes kommunen selv, altså hvor kommunen - et flertal i kommunen, eller hvem det nu er - så åbenbart har valgt ikke at forfølge de vilkår, man selv definerede, hvilke afvigelser skyldes udefra kommende forhold, f.eks. udgifter til undersøgelser eller andet, som ikke kunne forudses i et fuldt omfang.
Det er i den fase, vi befinder os.
Og når det overblik er tilvejebragt, så er der en situation, hvor jeg har mulighed for at tage stilling til, om Farum Kommune skal fastholdes på den kur, vi satte kommunen på sidste år, eller om der er basis for, at den kur skal justeres. Det er sådan set, hvad der kan oplyses om denne sag.
Så må man gøre op med sig selv, om man finder det tilfredsstillende eller ej.
Det er det, der kan oplyses om denne sag.
Ole Stavad (S), 2003-05-21:
Vi må selvfølgelig tage til efterretning, hvad der kan oplyses, men det undrer os bare stadig væk, for af tidligere svar, vi har fået fra indenrigsministeren, fremgår det, at der har været stillet en række spørgsmål til Farum Kommune, som også er besvaret. Jeg mener også at huske, at oven på at spørgsmålene er besvaret, har der været holdt møder mellem embedsmændene fra ministeriet og embedsmændene fra Farum Kommune.
Det er derfor, jeg er undrende over, hvorfor ministeren ikke på nuværende tidspunkt er i stand til at være en lille smule mere konkret, også med respekt for, at henvendelsen fra 13. maj godt kan rejse nogle nye problemstillinger, man skal undersøge.
Men når vi interesserer os for det, så er det jo, fordi det stadig væk går så stærkt ude i Farum i forhold til budgetterne og det, der var forudsat, da man lagde budgetterne, og så det, vi kan konstatere som den rent faktiske udvikling i øjeblikket.
Derfor vil jeg også godt spørge ministeren: Det fremgår af tidligere svar, at man i starten skulle foretage månedlige indberetninger til ministeriet, som efterfølgende er lavet om til kvartalsvise indberetninger.
Jeg vil godt høre, på hvilket grundlag man har, om jeg så må sige, lempet tøjlerne og er gået over til kvartalsvise indberetninger, og om ikke ministeren mener, at der er behov for at stramme op igen.
KL. 13.40
Thomas Adelskov (S), 2003-05-21:
Der foreligger på en eller anden måde to forklaringer på, hvorfor det går galt med økonomien ude i Farum Kommune nu. Den ene forklaring er den, vi også fik i sidste uge, at der
rod i butikken, og at der er problemer omkring lånet
, og det anerkender jeg at ministeren formodentlig har ret i.
Så får vi i dag at vide
, at ministeren med baggrund i den henvendelse, der ligger fra Farum Kommune af 13. maj, har stillet en række spørgsmål, fordi det nu også er sandsynliggjort, at der er en række besparelser i kommunen, der ikke er effektueret, og at der er nye omkostninger, som der ikke var taget højde for. Og så er mit spørgsmål til ministeren, hvad jeg synes der er ganske naturligt: Det må jo være fremgået af de der såkaldte målepunkter, altså de indberetninger, der er kommet til ministeriet.
Har ministeren ikke tidligere overvejet med sig selv og sine embedsmænd af egen drift at gribe ind over
for Farum Kommune?
Har ministeren ikke på noget tidspunkt skænket det en tanke, ministeren, som jo ellers tidligere har haft travlt med at valfarte op til Farum Kommune og holde møder med den tidligere borgmester og anbefale ham at rejse på ferie, da det så allersortest ud?
Har ministeren ikke i denne her situation fundet anledning til at tage et møde med sine Venstrepartikollegaer i Farum og få orden på tingene?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-21:
Jeg vil svare på det spørgsmål, der er stillet, og ønsker ikke at indgå i den fuldstændig underlødige polemik, som hr. Thomas Adelskov lægger op til.
Det er fuldstændig respektløst over for den måde, jeg har håndteret denne her sag på, at stå her og insinuere både det ene og det andet.
Det er i øvrigt også fuldstændig ude af proportion at tale om et eller andet snævert flertal et eller andet sted.
Situationen er den, at Farum Kommune - jeg har forstået, at det stort set er foregået ved enighed - har accepteret nogle vilkår for en dispensation, som jeg gav sidste år.
Lad os holde fast i, at det er kommunens ansvar at efterleve de vilkår.
Det er også kommunens ansvar at henvende sig i ministeriet, hvis der er vilkår, der skal justeres.
Det, jeg kan konstatere efter den dialog, der har været med kommunen bl.a. på ministeriets initiativ i lyset af, at de indberetninger, er foretaget har været af kommunen, ikke matcher de målepunkter, der var stillet op - det er også derfor, at der ikke er noget som helst belæg for at stå og insinuere, at ministeriet ikke har foretaget sig noget før nu - er, at der er tale om markante afvigelser.
Det er altså afvigelser, der ikke kan henføres til en ny budgetpost på 500.000 kr. eller andet i den her sammenhæng bagatelagtigt.
Det er afvigelser, der skyldes, at der oprindelig er opstillet nogle forudsætninger - kommunen har selv opstillet dem - for, hvordan man kunne justere sin udgiftsside.
Det er ikke sket fuldt ud.
Der er opstillet nogle forudsætninger om, hvilket udgiftsniveau man så ville have, når man havde justeret sin udgiftsside.
Det må jo nødvendigvis være sådan, at for at vi kan tage stilling til, om kommunen så at sige skal holdes præcis på den kur, den for så vidt selv har sat sig på, eller om der er basis for at justere på kuren, er vi nødt til at have et totalt overblik over, hvad baggrunden helt konkret er for, at man ikke har kunnet efterleve de forudsætninger post for post, som har været lagt til grund.
Det handler både om manglende indtægter, altså forudsætninger om et salg, der ikke fuldt ud har fundet sted, og det handler om nogle besparelser, der var forudsat, ligesom vi er nødt til at have et overblik over, hvad det er for nogle omkostninger, som man ikke har kalkuleret med, der alligevel er kommet.
Vi må finde ud af, som jeg nu har sagt i en række svar,
hvilke afvigelser fra den oprindelige kur der så at sige eventuelt kan skyldes, at ingen, hermed heller ikke ministeriet, i detaljen har kunnet forudse alle ting, da planen blev lagt, fordi det jo skete, som det er begge spørgere bekendt, i et klima af turbulens, og dels...
Ole Stavad (S), 2003-05-21:
Jeg har nu meget svært ved at forstå, at det skulle være specielt respektløst at spørge, om ministeren ikke har set nogle problemer på et tidligere tidspunkt.
Jeg synes også, det hænger lidt sammen med det spørgsmål, ministeren ikke besvarede, nemlig hvor ofte man skal indberette for at kunne følge tingene tilstrækkelig tæt.
er der noget, der tyder på, at et kvartal er meget lang tid i Farum.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille ministeren, er, hvorfor ministeren bliver så ophidset, fordi hr. Thomas Adelskov gør opmærksom på, at der er et Venstreflertal i Farum.
Det er der jo, det har vælgerne af nogle for os uforståelige grunde skænket Farum, og indtil for halvandet års tid siden var ministeren jo ikke specielt ked af, at det blev bragt på bane.
Ministeren har faktisk selv i sit såkaldte frihedsbrev fremhævet Farum som et af de lysende eksempler, og derfor er det vel ikke helt urimeligt, at der er nogle, der stadig minder om det, når vi ser, hvor galt det er gået.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-21:
Nu er der jo en ministeransvarlighedslov, og derfor skal jeg indskrænke mig til at sige sandheden, men det gælder øjensynligt ikke for hr. Ole Stavad.
Det er ikke korrekt at stå her og sige, at der er henvist til Farum Kommune i frihedsbrevet, og det er ikke korrekt at antyde, at jeg skulle være ked af, at der er et Venstreflertal, hverken i Farum eller noget andet sted.
Jo flere kommuner der har Venstreflertal, jo bedre, vil jeg gerne tilkendegive her.
Den kan man jo ikke se af Folketingets forhandlinger, men hvis man sidder derhjemme og ser dk4, kan man høre den tone, spørgsmålene
bliver stillet i
Man insinuerer nærmest, at der skulle være tale om en situation, hvor jeg som minister ikke er agtpågivende over for Farum Kommune, og hvor jeg tillader, at et eller andet minimalt flertal, som jeg skulle have en særlig relation til, bare gør det ene og det andet og sådan noget.
Det er sådan set det, jeg reagerer imod, for jeg forstår egentlig ikke motivet.
Det må jeg sige helt ærligt.
Jeg mener, der var en situation med Farum Kommune sidste forår og sommer, hvor jeg minutiøst, løbende og regelmæssigt informerede Folketingets politiske partier for at sikre mig opbakning til den linje, der blev lagt for at finde et balancepunkt mellem på den ene side at være håndfast og kræve, at man rydder op i det rod, man selv har skabt, og på den anden side have forståelse for, at i den pågældende kommune bor der faktisk nogle mennesker, som uforvarende er kommet i en vanskelig situation, og derfor er der grænser for, hvor hårdt man kan fare frem.
Hvis der skulle bringes balance i tingene på meget kort sigt, skulle der en meget, meget skrap kur til.
I starten af det nye år bliver vi fuldkommen opmærksomme på, at der er betydelige afvigelser, og derfor har vi været i løbende kontakt med kommunen.
Der er ikke tale om, at det kun er kvartalsvis eller for den sags skyld kun månedsvis, vi har løbende været i kontakt med Farum Kommune for at bede den tilvejebringe det materiale, der skal til, for at vi kan få et nyt samlet overblik over Farum Kommunes situation.
Det er den situation, vi er i nu, og der er sådan set ingen grund til at beklikke mig for, at jeg ikke også skulle håndtere de nye informationer med samme håndfasthed, som jeg håndterede informationerne sidste år, i øvrigt med stor
opbakning fra begge spørgerne
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2003-05-21:
»Er borgerne i Farum Kommune fuldstændig værgeløse over for et politisk flertal, der bryder budgetterne, bevilger sponsorstøtte og foretager dispositioner med millionregninger til følge, der efterfølgende skal betales af borgerne gennem skattestigninger og forringet service?«
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-21:
Jeg går ud fra, at grundlæggende er spørgeren enig i, at vi skal værne det repræsentative, lokale demokrati - princippet om, at kompetencer og ansvar for kommunernes anliggender ligger hos de kommunalbestyrelser, der vælges hvert fjerde år, og at det princip som udgangspunkt også er bæredygtigt, når vi taler om kommuner, der er sat under administration, herunder altså Farum Kommune.
Det er både det lovtekniske udgangspunkt, og det må i øvrigt også være det principielle udgangspunkt.
Jeg forstår egentlig spørgsmålet som et spørgsmål om, hvorvidt jeg har mulighed for at gribe ind over for en kommune, der har en dispensation fra kassekreditreglen og ikke overholder vilkårene for dispensationen.
Det har vi for så vidt allerede berørt i det sidste spørgsmål.
Jeg tror, at i de mange ord, jeg sagde, fik jeg også slået fast, at det er en kommunes ansvar at følge de vilkår, der er stillet op, herunder som i dette tilfælde kommunens egne genopretningsplaner.
Hvis kommunen ikke overholder de vilkår, hvorpå den har fået en dispensation, er det også kommunens ansvar at agere - enten ved at sørge for at få en dispensation på nye vilkår eller ved at sørge for, at vilkårene efterleves. Man kan sige, at det, at en kommune er sat under administration, giver selvfølgelig ministeriet en mulighed for at fastholde kommunen på dens ansvar for genopretningen.
Men som vi var inde på i det sidste spørgsmål, er det også klart, at udefra kommende ændringer eller andre forhold, som der ikke er taget højde for i genopretningsplanen, eventuelt kan gøre det nødvendigt at revurdere den, og det er sådan set den situation, vi er i lige nu, hvor vi har brug for at få på bordet: Hvilke skred kan henregnes til kommunens egen manglende ambition om at efterleve vilkår, man tidligere har accepteret, og hvilke forhold må siges at være udefra kommende?
Det er det overblik, vi skal have. Når vi har det overblik, er der basis for at tage stilling til, om den genopretningsplan, der er etableret, skal justeres eller ej.
Men også i den situation er det fortsat kommunens opgave at efterleve planen.
Jesper Langballe (DF), 2003-05-21:
I anledning af det sidste vil jeg spørge, om statsministeren ikke vil give mig ret i, at det store interview i Jyllands-Posten vistnok er første gang, at kirkeministeren er kommet til orde efter at have været genstand for en veritabel heksejagt fra alle sider.
Det var det ene.
Det andet var vedrørende advokatundersøgelsen, hvor jeg gerne vil spørge statsministeren, om jeg forstod statsministeren rigtigt, da han sidste onsdag erklærede, at den form var udmærket og hensigtsmæssig, når der ikke var grund til at køre de store kanoner frem, men når en minister selv fandt, at hendes ministerium skulle undersøges, og så blev det sagt sådan rent principielt og i almindelighed, at så kunne man som altid senere hen køre det en tak op.
Det blev i Kristeligt Dagblad i en syvspaltet overskrift udlagt sådan, at der stod: Fogh klar til undersøgelse af kirkeministeren.
Med en underrubrik, der sagde, at nu var statsministeren klar til en kommissionsdomstol eller en undersøgelseskommission.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om han finder, at det er en korrekt gengivelse af hans ord, og om han ikke finder, at dette er karakteristisk for hele den heksejagt med fordrejninger og bagvaskelser.