runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-23:
Det er et spørgsmål om, hvem der er ude på et skråplan, for det er jo en lidt mærkelig debat.
Først kommer den socialdemokratiske ordfører og siger, at han ikke har forberedt sig, og at han derfor ikke kan svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Så kommer SF's ordfører, hr. Ole Sohn, og fralægger sig ansvaret for et forslag til vandmiljøplan III, som hans parti har været med til at stille.
Hr. Ole Sohn ved udmærket godt, at SF sad med til forhandlingerne, og hr. Ole Sohn ved også udmærket godt, at SF accepterede det, der kom frem.
Sammen med andre lavede SF et nyt forslag, fordi de 27.000 tabte arbejdspladser ikke bare var et skvulp, men et chok for SF, og derfor foreslog man noget helt andet, så antallet af arbejdspladser, der ville gå tabt i forbindelse med forslaget, kun blev 17.000.
Jeg vil godt spørge hr. Ole Sohn: Når man nu, som forslaget ligger, vil udlægge 30 pct. af Danmark som grønt område, har det så slet ikke nogen negative konsekvenser for beskæftigelsen?
Og hvor store mener hr. Ole Sohn de i givet fald er?
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg har ikke læst avisen, men jeg går ud fra, at fru Charlotte Antonsen refererer korrekt, at en person har sagt, at vi kan forvente en forbrugsfest.
Jeg kan ikke sige, at det ikke er sandt, hvis det står i avisen, men om det bliver til virkelighed, er jo en helt anden snak.
Regeringen har sagt siden 2001, at opsvinget kommer, og at opsvinget er lige om hjørnet.
Nu sker det snart, nu vælter det ned med glade nyheder.
Men vi kan bare konstatere, at arbejdsløsheden er steget med 30.000 under denne regering.
Så vil jeg også godt spørge: Hvis børnefamilien har fået 150 kr. i skattelettelse, og daginstitutionstaksten er steget med 160 kr., skal den så sige: Ja, vi har fået skattelettelser af den borgerlige regering, men den socialdemokratisk ledede kommune har hævet daginstitutionstaksterne?
Sådan hænger det jo ikke sammen.
Det, der undrer mig, er: Hvorfor søren bruger den borgerlige regering og fru Charlotte Antonsen ikke anledningen til her i debatten at komme med et forslag til, hvad man vi gøre?
Der er en stigning i langtidsledigheden, men man kan da ikke undskylde sig med, at det skyldes en aftale, man har lavet med Socialdemokraterne.
Den bør bestemt opsiges, jo før jo bedre, for det er at komme ud på et skråplan, når man ikke gør noget reelt for at sikre, at de langtidsledige kan komme ind på det ordinære arbejdsmarked.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Selv om hr. Ole Sohn gentager sig selv, ændrer det altså ikke faktum.
Faktum er, at daginstitutionerne betaler staten for via udligningsordningen med kommunerne, og derfor er det, der bliver sagt her, falsk.
Med hensyn til langtidsledigheden er det interessante netop, at vi har lavet den aftale med Socialdemokratiet.
Jeg kan forstå, at SF ønsker, at den aftale med Socialdemokratiet skal bringes til ophør, men vi kan jo høre senere, om Socialdemokraterne er enige i det.
Så vil jeg gerne pointere, at med hensyn til ledigheden er det for os at se en falsk løsning af langtidsledighedsproblemet, hvis man bare sender folk i aktivering.
Derfor har vi rørt rundt i gryden, så vi faktisk får folk i arbejde, men samtidig med at beskæftigelsesreformen trådte i kraft, blev vi ramt af nogle dårlige konjunkturer.
Det er vi ikke længere i samme omfang, og derfor kan vi se en vending i tallene.
Jeg har her Erhvervsavisen fra i dag, og her siger HTS, som er en arbejdsgiverorganisation, at man forventer, der vil komme en forbrugsfest, som skaber 14.000 nye servicejob næste år.
Jeg siger det, fordi jeg synes, der også skal nogle positive tal frem, og er hr. Ole Sohn enig i, at det er korrekt?
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg er altså nødt til at sige til fru Charlotte Antonsen, at de tal, jeg har brugt i dag, er faktisk regeringens tal.
Jeg har udtrykkelig sagt, at stigningen i langtidsledigheden er 13 pct. generelt og 23 pct. i Vestsjællands Amt, og det er regeringens tal.
Man kan diskutere, om det er det rigtige tal, eller om det reelt er væsentlig højere, men det har jeg fuldstændig undladt.
Jeg synes, at en stigning i langtidsledigheden på 13 pct. er alvorlig, og jeg synes, det er alvorligt, når Venstre siger, at man har lavet en aftale med Socialdemokratiet, som neddrosler aktiveringen, og at det er en af årsagerne til, at der er kommet flere langtidsledige.
Det skriger da til himlen, og så må man da sige til sig selv, at der er lavet en fejl.
Så må vi lave om på arbejdsmarkedsreformen, for det kan da ikke passe, at man fører en politik, som genererer flere langtidsarbejdsløse.
Det kan da ikke være regeringens politik, og derfor håber jeg, det var en fortalelse fra fru Charlotte Antonsen, at det virkelig er det, regeringen står for.
Jeg vil gerne sige, at angående daginstitutionspriserne anerkender jeg fuldt ud, at det er kommunerne, der står for prisfastsættelsen.
Men kommunerne i Danmark er altså underlagt et bloktilskudssystem og et skattestop, og det er en spændetrøje, som gør det utrolig vanskeligt for ikke at sige umuligt for kommunerne at opretholde et fornuftigt velfærdsniveau.
Hvis kommunerne overhovedet skal få økonomien til at hænge sammen, må de hæve gebyrerne hist og pist, og det er desværre gået ud over børnefamilierne i form af stærkt stigende daginstitutionstakster.
Bloktilskuddene er blevet lagt i en spændetrøje som følge af skattestoppet, så tingene hænger sammen, uanset at regeringen formelt lader andre foretage de slemme gerninger.
Ole Stavad (S), 2004-11-23:
Det er lidt svært at replicere på en minister, der tilsyneladende benægter fakta.
Det går jeg ud fra at vi kan være enige om er en kendsgerning.
Så kan man selvfølgelig påstå, at det skyldes, at man hver gang løber ind i nogle elendige konjunkturer.
Har ministeren ikke også studeret lidt, hvad der skete under den socialdemokratisk ledede regering?
Giver det alligevel ikke ministeren grundlag for at tænke, at man ikke bare skal sætte sig ned og vente på nogle konjunkturer, men at man også ved at føre en anden politik i Danmark kan påvirke beskæftigelsen?
Er problemet ikke opgivenheden hos regeringen, der siger: Vi venter på konjunkturerne?
Derfor påtog vi os det ansvar, at vi sagde: Nu gennemfører vi en forårspakke og laver, om man så må sige, et forbrugsdrevet opsving i Danmark.
Det gjorde vi jo, fordi der ikke ville være det tilstrækkelige medtræk fra de internationale konjunkturer, og det modbeviser jo det, hr. Ole Stavad siger, nemlig at vi ikke foretager os noget.
Så lige præcis det, der er hr. Ole Stavads udgangspunkt, at vi ikke foretager os noget, er forkert.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Først vil jeg sige, at jeg synes, at hr. Ole Sohns indlæg bærer præg af, at han ikke har lyttet i første runde af debatten.
Først har beskæftigelsesministeren og derefter hr. Jens Vibjerg redegjort for en stribe af de initiativer, der er blevet taget, og vi har set, at der er en vending i udviklingen af ledigheden, som falder nu.
Hr. Ole Sohn nævner daginstitutionerne, men hr. Ole Sohn ved lige så godt som vi andre, at dem har regeringen ingen indflydelse på.
Det er kommunerne, der afgør, hvor mange der bliver ansat i daginstitutionerne.
Hr. Ole Sohn taler også om langtidsledigheden.
Jeg vil spørge hr. Ole Sohn, om det ikke er rigtigt, at regeringen sammen med Socialdemokratiet har lavet en aktiveringsreform, som har medført, at der bliver aktiveret færre, og om det ikke netop er faldet i aktiveringen, der gør, at antallet af langtidsledige er steget.
Er det ikke korrekt, at hvis man renser tallene for denne reduktion af aktiveringen, er der kun tale om en meget lille stigning, nemlig en fjerdedel af den samlede stigning?
Og kunne vi ikke godt få en ordentlig debat på et ordentligt grundlag, i stedet for at det skal fyge med beskyldninger, som ikke har noget med virkeligheden at gøre?
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg vil lige starte med at sige, at det er sjældent, jeg bruger manuskript, og det gør jeg heller ikke denne gang.
Men jeg har et talepapir, hvor der udtrykkeligt står – og det kommer også til at stå i referatet, som hr. Thor Gunnar Kofoed kan læse senere – at vi ønsker en fair og retfærdig beskatning af de multinationale selskaber.
Ordvalget var meget bevidst.
Med hensyn til skattestop og skattelettelser går jeg ud fra, at vi er enige om, at der er sket stigninger i daginstitutionstaksterne og i den kollektive trafik osv. osv., og at det gør, at folk skal bruge deres penge her i stedet for at betale dem i skat.
Så vil jeg gerne sige, at jeg troede sandelig, at også Venstre har en interesse i, at håndværkerne afleverer regninger, hvoraf det fremgår, at de betaler moms.
Jeg mener sådan set, at vi har et godt forslag, som netop kan være et aktivt middel mod det sorte arbejde, og jeg kan forstå, at regeringen – i hvert fald i festtaler – er interesseret i at gøre noget for at skabe fair forhold på arbejdsmarkedet.
SF kommer med et forslag, som i den grad skaber hvidt arbejde og skaber mere beskæftigelse, men jeg erkender, at jeg sammen med mine kolleger i oppositionen tilsyneladende er de eneste, der kommer med forslag til at skabe ny beskæftigelse.
Jamen vi er jo nødt til at komme med noget, for regeringen er fuldstændig blottet for initiativer, og nogen skal jo komme med nye initiativer.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Jamen problemet er jo, at det forbrugsdrevne opsving, som ministeren nu nævner var intentionen i marts i bestikkelsespakken, ikke virker, hvilket Børsen jo i dag med en nu efterhånden ofte citeret økonom siger: Der er ikke sket nogen vækst i kraft af den pakke i dansk beskæftigelse i den private sektor.
Det er vurderinger, der bygger på Skatteministeriets egne opgørelser over, at de penge, der er kommet i omløb, hovedsagelig er blevet brugt på øget import.
Det er så sammenholdt med et spørgsmål, jeg stillede i mit ordførerindlæg, om, at forudsætningerne for bestikkelsespakken jo var 165.000 arbejdsløse på årsplan, og ministeren oplyste, at det aktuelle tal er 173.000.
Hvordan synes ministeren egentlig, det går med effekten af den pakke?
Der er åbenbart ikke nogen privat beskæftigelse i vækst, og ledigheden udvikler sig ikke nær så positivt, som ministeren havde forudsagt.
For at sige det ligeud: I er bagefter.
I er sådan set så langt bagefter, at I ikke engang når at rette det op.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Hvad er det, vi ikke kan med de redskaber, vi har i dag?
Er det ikke sådan, at den gamle varslingspulje var et meget stift system, hvor man skulle spørge centralt, inden man kunne gøre noget som helst?
Er det ikke rigtigt, at vi nu har en decentral ordning, hvor man simpelt hen lokalt kan beslutte at sætte ind, når afskedigelsen kommer?
Det vil sige, at man kan agere på stedet, prompte.
Er det ikke korrekt?
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Når ikke man kan få tilladelse, så får man tilgivelse, hvis det kun sker den ene gang, forhåbentlig.
Det er blot anden gang i min karriere her.
Men jeg vil så godt følge op med at sige, at svaret undrer mig med den udmærkede adgang, ministeren normalt har og betjener sig af for at få statistiske oplysninger.
Vi har jo set bestillinger, der sørgede for, at der kom de svar, der var brug for, derfor kunne det være, der var afleveret en bestilling forud for den her debat, der afslørede, hvor meget af den beskæftigelsesfremgang, der så var privat, hvilket gør, at det, man beregner ud fra Skatteministeriets opgørelse, så åbenbart ikke passer.
Så hvor meget af den beskæftigelse, ministeren nævner, er privat, og hvor meget af den beskæftigelse, ministeren nævner, er støttet beskæftigelse?
Det er sådan set det, der er det interessante.
Hr. Ole Vagn Christensen nævnte før, at den støttede beskæf tigelse jo har den fordel for regeringen, at den bliver lagt oven i den ordinære beskæftigelse, hvorefter statsministeren kan fortælle, at der i 2005 er flere i beskæftigelse end i 2001.
Ja, det skyldes alene, at man lægger den støttede beskæftigelse oveni.
Hvis vi måler på ordinært ansatte, så møder den her regering vælgerne med et lavere antal ordinært beskæftigede end det, den overtog.
Det er jo sådan set det, der er det afgørende.
Jeg ved godt, der så har kørt en diskussion, det har jeg jo kunnet se på nogle pressemeddelelser, om, hvorvidt støttet beskæftigelse skal regnes med i beskæftigelsen, men der må jeg bare sige, at vi opgør på den måde, som man altid har opgjort det, og så længe folk bidrager til bruttonationalproduktet og velfærden, så skal de tælles med.
Sådan har Danmarks Statistik altid gjort, og for mig – som jeg prøvede at sige indledningsvis – er det vigtigt at sikre så mange mennesker et liv med arbejde som muligt, for det ved vi betyder meget for den enkelte.
Hermed sluttede forhandlingen.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Nu er det jo en mulighed, der eksisterer i øjeblikket, som vi blot forlænger, og som jeg havde indtryk af Socialdemokratiet egentlig syntes var en udmærket mulighed.
Derfor er det vel ikke så underligt, at regeringen foreslår en forlængelse af ordningen.
Men det er naturligvis sådan, at hvis Socialdemokratiet ønsker en drøftelse af det på nuværende tidspunkt, også i forligskredsen, så kan man få det.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-11-23:
Med hensyn til beskatningen af de multinationale selskaber var det altså hr. Ole Sohn selv, der sagde, at man vil pålægge de multinationale selskaber en massiv beskatning.
Jeg vil gerne vende tilbage til, hvordan skattelettelserne påvirker private.
Jeg har talt med nogle byggevirksomheder og nogle trælasthandlere osv., og meldingen er meget klar.
Der er meget stor interesse hos private husejere for, hvilke investeringer man skal gøre i sin bolig, og hvilke forbedringer man skal gøre i sin bolig, og er det ikke den mest enkle måde at gøre det på, sådan som regeringen har gjort?
Er det ikke en gammeldags bureaukratisk og socialistisk tanke, SF kommer med?
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg synes, at der er grund til at sige i forligskredsen: Ja, og vi er en del af det forlig.
Synes hr. Lars Barfoed så ikke, at det er underligt, at man aftaler sådan noget i en finanslovaftale, hvor Socialdemokratiet ikke er inviteret med, og indgår en aftale om elementer i »Flere i arbejde« i stedet for at indkalde forligskredsen og sige: Hør nu her, nu har vi tænkt os at gøre sådan og sådan, hvad synes I om det?
Kan vi forbedre det, eller er I tilfredse, og hvordan ser det ud?
Er det ikke en lidt underlig måde at agere politisk på og røgte et forlig på, at man håndterer det, som man har gjort indtil nu?
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Jeg synes for det første, at det er nyttigt altid at evaluere sådan nogle ordninger for at se, hvordan de virker, herunder også hvorfor rammerne ikke er brugt.
Er det, fordi der ikke er behov for uddannelser i den udstrækning, som rammerne ellers giver mulighed for, eller hvad er det, der ligger i det?
Så jeg synes, at effektmålinger og behovsmålinger ville være fornuftige.
Vi skal jo gerne basere vores beslutninger på kendsgerninger, og det vil sige få undersøgt, hvorfor tingene er, som de er, og så disponere ud fra det.
Er der behov for at rette tingene til, er vi bestemt åbne over for at diskutere det i forligskredsen bag »Flere i arbejde«, som Socialdemokratiet er en del af, hvor vi jo også har tilrettelagt nogle overordnede rammer for indsatsen.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Kunne vi prøve at være lidt konstruktive sådan en aften her?
Når vi får tallene frem og måler effekten af, hvordan det er gået, så kan vi da også diskutere, om rammerne er åbne nok.
Det er det, jeg plæderer lidt for.
Vi vil gerne have lidt videre rammer, så det ikke er styret så hårdt som det, der ligger i lovforslaget, og det, der ligger i de generelle ordninger.
Hvis det nu viser sig, at effekten af det her har været meget, meget ringe, vil hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti så på baggrund af det give et tilsagn, så man siger: Jamen det er da rimeligt, at nogle mennesker, der har mistet deres job på grund af udflytning af arbejdspladser og måske andre ting, skal have mulighed for at få en ny uddannelse for at kunne bide sig fast på arbejdsmarkedet på længere sigt?
Det er det tilsagn, vi skal have fra Det Konservative Folkeparti, synes jeg.
Det ville klæde dem, og det ville selvfølgelig også være godt for de arbejdsløse, at de får et lille løft efter alt det negative, de har været igennem.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Der er allerede sagt mange gode ting om den ordning, som nu bliver foreslået forlænget.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er godt, at vi stiller den mulighed til rådighed, specielt for de kortuddannede, at man har en mulighed for at tage en uddannelse inden for det første år, hvis der mangler job inden for det erhverv eller den branche, man hidtil har været knyttet til.
Så vi ser meget positivt på det, og det er et udtryk for, at vi faktisk mener – i modsætning til, hvad jeg forstår hr. Bjarne Laustsen tror om os – at uddannelse er et godt instrument på linje med en række andre instrumenter.
Så vi vil gerne fortsat stille dette til rådighed, også på trods af, at rammen ikke er blevet udfyldt indtil nu.
Vi synes, at det skal være en mulighed, der er til rådighed i det omfang, der er behov for den rundtomkring.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Forslaget her forlænger ordningen om 1-årige tilbud om vejledning og opkvalificering i første ledighedsperiode, og det har vi jo været inde på i debatten.
Det har stor betydning for de ledige, der ikke umiddelbart kan formidles arbejde inden for deres faglige område, at få et tilbud om opkvalificering til beskæftigelse inden for et område med mangel på arbejdskraft.
Det kræver desuden, at uddannelsen er enten statsligt finansieret eller offentligt finansieret og statsligt godkendt.
Det er et udslag af de grundlæggende principper fra »Flere i arbejde«, hvor den er målrettet direkte til de ledige i første ledighedsår.
Ordningen er tidligere forlænget til udgangen af 2004, og nu forlænges den så til den 1. juli 2005 som et led i finanslovaftalen for 2005, der er aftalt med Dansk Folkeparti.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne sige til hr. Lars Barfoed, at det jo klart og tydeligt fremgår af teksten, at det har at gøre med en gratis omgang, for man bruger uforbrugte midler på den generelle ramme.
Hvorfor har vi så uforbrugte midler?
Ja, det er diskussionen om igen om, at regeringen her kører benhårdt.
Selv om vi har aftalt frit redskabsvalg og ikke noget loft over uddannelserne, så har regeringen sammen med Dansk Folkeparti lavet et loft, som regionerne må bruge i forhold til uddannelse.
Det gør, at det er besværligt konkret at sammensætte pakker derude, og det gør, at der er penge i overskud.
Så siger man, at af det overskud vil vi godt bruge 50 mio. kr. på at give tilskud til de arbejdsløse, som man har afvist i det almindelige system.
Derfor synes jeg, at det er en rigtig dårlig sag, og at det simpelt hen er for lidt.
Jeg vil meget gerne være med til at diskutere med regeringen, hvordan vi kan gøre det bedre for at få nogle flere folk i uddannelse, for det ved vi også giver en effekt.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Jeg kan i hvert fald sige, at mig bekendt er det en ordning, der har været anvendt i stigende omfang, ikke i et halvt år, men den har jo kørt gennem en længere periode, og den har været anvendt i stigende omfang.
Så midlerne er ikke brugt op.
Der er midler tilovers.
Men på den anden side er det en ordning, der har været anvendt i stigende omfang.
Er det så ikke også rigtigt under alle omstændigheder, at vi stiller ordningen til rådighed for dem, som har brug for den?
Man må gå ud fra, at de, som bruger den, bruger den, fordi de har gavn af den.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Det er spørgsmålet, om det er et positivt tiltag.
Nu har det været gældende i et halvt år, og det er der tilsyneladende ikke kommet noget ud af.
Regeringen har i hvert fald ikke fundet anledning til at skrive noget om det i bemærkningerne.
Jeg har konstateret, at hr. Jens Vibjerg heller ikke ved noget om, hvorvidt det har givet nogen effekt.
Jeg ved ikke, om hr. Lars Barfoed om et øjeblik vil fortælle os, hvilken effekt der er af det pågældende lovforslag.
Hvis ja, så glæder jeg mig til det.
Men jeg må konstatere, også i henhold til den tidligere debat herinde i dag, at det er sådan, at det tilsyneladende har langt, langt større effekt, at ministeren har skrevet ud til AF-regionerne og sagt til dem, at de skal oprette så mange løntilskudsjob som overhovedet muligt.
Der er der 4.388 mennesker, der er kommet i arbejde, og man har taget dem i den pulje, hvor man ellers ikke må tage dem, fordi det er konkurrenceforvridende, medmindre man frygter, at de pågældende bliver langtidsarbejdsløse.
Dem er der altså 4.388 af.
Det er åbenbart den største effekt.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Hr. Bjarne Laustsen har det igen med nu at påstå, at nogen siger noget eller har et synspunkt.
Det passer bare ikke, men så baserer hr. Bjarne Laustsen sine efterfølgende konklusioner på det.
Nu skal vi høre, at regeringen er imod uddannelse, at vi ikke tror på uddannelse som en foranstaltning.
Vi bruger jo millioner af kroner på uddannelse.
Selvfølgelig tror vi da på uddannelse som et led i den samlede indsats, ellers ville vi ikke bruge de store summer på den, som vi gør.
Så det gør vi da, og det er også derfor, det her forslag nu er fremsat.
Men der kan jeg forstå, at hr. Bjarne Laustsen er temmelig skeptisk.
Hr. Bjarne Laustsen tror tilsyneladende ikke rigtig på, at det her kan virke.
Der vil jeg igen sige til hr. Bjarne Laustsen: Op med humøret.
Det er da et positivt tiltag, og det er vel det, som hr. Bjarne Laustsen ellers i debatten i løbet af i dag har efterlyst, er det ikke?
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jo, det er et lille, uskyldigt lovforslag.
Det kan vi godt støtte.
Vi synes bare, det ikke er et særlig ambitiøst projekt, det her: Det er bygget over, at regeringen har dårlig samvittighed og derfor prøver at komme med sådan noget her.
Noget varm luft er det måske, medmindre man er i stand til at gøre rede for, hvad det her forslag egentlig har givet af uddannelsesmuligheder for de arbejdsløse.
Det, der selvfølgelig burde have været i stedet for, var, at man havde indført en politik som den, den tidligere SR-regering havde, hvor strategien gik på to ben.
Dernæst var der en varslingspulje i Erhvervsministeriet, der havde det sigte at skabe nye arbejdspladser.
Den strategi virkede.
Den kritik, der er af lovforslaget, går også på, at sådan en halvårsforlængelse – det er bl.a. noget af det, der ligger i høringssvarene – ikke er en særlig god stop and go.
Der står, at kommunerne inden for den samme pulje på 50 mio. kr. kan ansøge AF om midler til at afholde udgifter til den udvidede indsats for arbejdsmarkedets parter: kontanthjælpsmodtagere og også starthjælpsmodtagere i første ledighedsperiode.
Er der nogen kommuner, der har gjort brug af det?
Og hvordan har regeringen gjort kommunerne opmærksom på, at de kan få andel i de her penge?
Det er nogle af de ting, vi vil forfølge under udvalgsarbejdet, og vi vil selvfølgelig gerne have en statistik, der fortæller noget om effekten af den her lovs første halve år: Hvor mange har fået uddannelse, hvor er det henne, og har det ført til varig beskæftigelse?
Når nu regeringen ikke selv tror på uddannelse som instrument, man alligevel åbner muligheden for det, så kunne det være rart at høre, om regeringen ikke prøver at teste sine egne lovforslag på, hvordan de har virket.
Det, man har aftalt i finansloven, er da lidt fattigt, og der står slet ikke noget som helst om, hvad man forventer af sit eget lovforslag.
Det synes jeg er for tamt.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Jamen der er jo i lovforslaget opregnet nogle elementer, der skal være til stede, for at man kan gøre brug af ordningen, for der skal altså være udsigt til et job i den anden ende.
Det er det, det handler om.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Ingen centrale udmeldinger fra ministeren overhovedet om, hvordan det skal foregå?
Det er alene op til et frit redskabsvalg ude i regionerne?
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Jamen det sidder man jo og vurderer i det konkrete tilfælde i regionen, hvor behovet er.