runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-24:
Jeg synes jo, at det er fornøjeligt, at vi kan have et forslag, som handler om integration, uden at det er et forslag, som handler om, hvordan man økonomisk set kan straffe mennesker, som ikke er i stand til at få sig et arbejde.
Jeg synes også, at det forslag, der ligger fra De Radikale, bør støttes.
Det indeholder nogle elementer, som allerede her har fået en meget positiv modtagelse med hensyn til at sikre, at man på de enkelte offentlige arbejdspladser dagligt arbejder med at få et fornuftigt antal ansatte med anden etnisk herkomst end dansk.
Jeg mener i øvrigt også, at spørgsmålet om sociale klausuler er en væsentlig del af det bidrag, man fra det offentliges side kan yde for at sikre, at man ikke alene inden for enkeltområder, men at man inden for alle områder har en etnisk ligestillingspolitik.
Så på den baggrund er der nogle positive elementer i det her forslag.
Enhedslisten kan selvfølgelig støtte det.
Vi mener samtidig, at der måske er et behov for, at vi generelt set ser på, hvad det egentlig er for nogle problemer, der er gældende både på de private og de offentlige arbejdspladser, så vi kan sikre, at flere flygtninge og indvandrere kommer ind på arbejdsmarkedet.
Spørgsmålet om diskrimination ved ansættelser og afskedigelser er et problem, som man oplever, når man kommer ud og snakker med folk, men det er alt for sjældent, at der er nogle, der forsøger at danne sig et overblik over, hvor stort problemet er, hvorfor problemet er der, og hvad vi kan gøre ved det.
Hvis vi skal hele vejen rundt, hvad angår at få flere flygtninge og indvandrere ansat, kunne man tilsvarende forestille sig, at vi så på konsekvenserne af de enkelte lovtiltag, som denne regering har stået for, med etniske ligestillingsbriller.
For det er så vigtigt for integrationen, at folk får en plads på arbejdsmarkedet.
Her behøver jeg bare at nævne afskaffelse af hjemmeserviceordningen og afskaffelse eller delvis afskaffelse af skolepraktikordningen.
På det sidstnævnte område kan man se dokumenteret, at de, der i dag står og mangler praktikpladser, i vid – ikke hvid med h, men uden h – udstrækning er af anden etnisk herkomst end dansk.
Det gælder ikke mindst på byggepladsområdet, hvor skolepraktikordningen jo er et af de områder, der har været ramt af nedskæringerne.
Generelt set kunne vi ønske os en integrationsdebat, som holder sig på det niveau, der hedder: Hvad gør vi for at skaffe arbejde til alle og ikke mindst for at skaffe arbejde til de mange flygtninge/indvandrere, som i dag er arbejdsløse.
Vi kan altså støtte dette forslag.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-24:
Det er jo et meget simpelt forslag fra De Radikale, der jo langt hen ad vejen ligger på linje med det forslag, som SF har fremsat i nogle lignende udgaver tidligere.
Så uden at gå for meget i detaljer med de enkelte dele af det, er det jo indlysende, at det er til fordel for alle, at vi får flere dele af den danske befolkning repræsenteret i medarbejderstaben.
Nogle steder er man længere fremme end andre steder.
Fra SF's side vil det være hensigtsmæssigt, at man lærer af det private erhvervsliv med hensyn til at få mangfoldighedsledelse ind ved ansættelse af medarbejdere og lignende.
Jeg kan også forstå på ministerens udtalelser, at regeringen også er optaget af den dagsorden, og at man også bruger en lang række værktøjer for netop at imødekomme en bedre rekruttering og en bedre sammensætning af medarbejderstaben i det offentlige.
Så diskussionen handler reelt set ikke om, sådan som jeg hører ministeren, at vi er uenige om intentionen, eller at vi er uenige om målsætningen, men nærmere om, hvilke redskaber man skal bruge for at nå den.
SF vil gerne støtte forslaget, sådan som det foreligger, og vi ser frem til, at nogle af de ideer, der ligger i forslaget, bliver brugt i ministerens videre arbejde.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-24:
Vi har gennem de seneste år været vidne til flere ulovlige olieudtømninger i vore farvande.
Det er naturligvis helt uacceptabelt og til stor skade for miljøet, og L 158, som vi nu behandler, strammer derfor op over for miljøsynderne.
Lovforslaget tager hånd om tre områder.
For det første tages der initiativer, der skal stramme op over for håndhævelsen, hvilket indebærer skærpede regler i form af højere bøder, højere strafferammer for de grove miljøforseelser, mulighed for, at der kan udskrives administrative bøder for skibes manglende indberetning om grundstødninger og kollisioner, og klare regler om dækning af forsvarets udgifter til konkrete beredskabs- og bekæmpelsesforanstaltninger.
For det andet synliggør lovforslaget de allerede gældende regler i medfør af FN's havretskonvention og habitatdirektivet.
Det tredje og sidste område, som lovforslaget omhandler, er tilsynet.
Tilsynet strammes op, så det ikke længere kun er på havet, tilsynsmyndighederne har mulighed for at øve tilsyn, og i den forbindelse får miljøministeren mulighed for at autorisere private til at udføre syns- og certificeringsopgaver.
I Venstre er vi tilfredse med lovforslaget, som strammer op på en række områder og efter vor mening ikke mindst får den præventive virkning, at det vil afskrække fra ulovlig olieudtømning i vore farvande.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Steen Gade (SF), 2006-02-24:
Jamen tak, også fordi jeg opfatter, at der var en åbning i det, hr. Dohrmann sagde her.
Jeg synes, vi skal lære af det, der er sket på et enkelt område med hensyn til havemøbler.
To store danske virksomheder er nu gået over til at sælge certificerede havemøbler.
Det er Jysk, og det er Coop.
Det har de besluttet for ikke så lang tid siden, og nu er de helt på omdrejningshøjde med det.
Det synes jeg da vi skal rose dem helt vildt for.
Der er to danske virksomheder, som har sagt, at det her gør de.
Det virker, og de skaffer jo så produkterne.
Det, vi mangler, er nogle af de store danske møbelfirmaer, som leverer en anden slags møbler, og så mangler vi dem, der sælger træ; jeg har nævnt f.eks. DLH.
Det kan da godt være, de skal have et varsel, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, inden det her skal gennemføres.
Det er jo ikke i morgen, det skal gennemføres, det er et beslutningsforslag.
Men det vil jeg gerne diskutere videre med hr. Dohrmann i udvalget.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-02-24:
Der er det jo så, vi er tilbage til, hvordan det er, vi helt nøjagtigt skal håndhæve de her ting.
Jeg har også bekymringer over for virksomhederne, når de skal bevise det her.
Kan vi ikke også være med til at få nogle mærkningsordninger, certificeringsordninger, ude i de enkelte lande, som vi kan stole på, så vi ikke havner i en situation, hvor det giver virksomhederne en masse ekstra omkostninger?
Steen Gade (SF), 2006-02-24:
Jeg vil gerne sige til hr. Dohrmann fra Dansk Folkeparti, at der også er et 2-tal i det her forslag.
Det er rigtigt, at vi starter med et 1-tal, det er EU-indsatsen, men så er der et 2-tal, og det er lige så væsentligt som 1-tallet, og det handler om national indsats.
Så jeg må jo sige: Skudt forbi.
ulovligt fældet træ.
Det er substansen, og hvis vi gjorde det, så havde vi løst nogle af de problemer, som hr. Dohrmann er optaget af.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-02-24:
Jeg vil godt spørge hr. Steen Gade: Er det ikke lidt ærgerligt, at der er så mange i hvert fald fra venstrefløjen, der ligesom har fravalgt den her debat?
Jeg synes jo, det er en meget interessant debat, vi har her.
Når det er nævnt i punkt 1, at det meget er EU, der skal vedtage en lovgivning, så er det jo sådan, at jeg synes, at vi godt kunne gøre noget mere nationalt i stedet for at sige, at det skulle være EU, der ligesom skulle stå for hele det her projekt.
Det er bare derfor, jeg siger, at det var da noget, man godt kunne have taget hensyn til.
Når man fremsætter sit forslag og gerne vil have et flertal for det, så må man også være parat til at rette på nogle af de ting.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-24:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget, men det betyder jo ikke, at vi støtter ulovligt importeret træ.
Det er klart, at når man står i en situation, hvor der importeres meget store mængder træ til meget lave priser, så må man spekulere på, om det træ er ulovligt fældet i oprindelseslandet.
Der er selvfølgelig det problem, at man her ligesom skal definere og kende oprindelseslandets lovgivning, og det er i sig selv ganske vanskeligt at kende forskel på malaysisk, filippinsk og russisk lovgivning på træområdet.
Et andet problem er, at der her er tale om et ønske om at forbyde besiddelsen af træ fra naturskove, og også dér er der jo et definitionsproblem.
Hvad er en naturskov?
Hvad skal regnes for at være en naturskov?
Hvordan ser en naturskov ud?
Hvordan skal det defineres?
Så jeg mener altså, at beslutningsforslaget indeholder en række uløste problemer, som jeg vil opfordre til at man arbejder på, for det er naturligvis også sådan, at vi støtter formålet, nemlig at undgå import af træ, der er ulovligt fældet i oprindelseslandet.
En af grundene til, at vi ikke kan stemme for det her beslutningsforslag, er, at der er en række initiativer i gang, bl.a. initiativer til at se på offentlige grønne indkøb, og at indkøb i det offentlige skal være af bæredygtigt træ.
Der bruges ganske store mængder tropisk træ i forbindelse med bl.a. havneanlæg, og det er jo helt urimeligt, hvis det træ indkøbt af det offentlige er ulovligt fældet.
Ministeren har lavet sin nipunktsplan, og det betyder jo, at det nu omfatter alt træ og dermed, at det er alle typer træ.
Jeg kan ikke lade være med for mig at se et stort tropisk teaktræ, som vælter i junglen, og som ender som bolværk i en lille lystbådehavn i Danmark.
Der må man sige, at der skal vi have sikkerhed for, at det er dyrket på en bæredygtig måde, og at det sikres, at et træ genplantes, så træskoven kan opretholdes, at biodiversiteten ikke bliver ødelagt og en lang række andre spørgsmål.
En af de ting, som også er sat i gang, er certificering, og det synes jeg er et spændende emne.
Der er jo certificering i gang i de danske skove, herunder certificering i statsskovene, men også certificering i privatskovene.
Der kan man sige, at Forest Stewardship Council, FSC-ordningen, og PEFC-ordningen er to forskellige måder at certificere på, men begge har jo til formål at markere, at træet er produceret på en bæredygtig måde, at der foretages genplantning, at man sikrer, at der er naturarealer i skoven, at man sikrer biodiversitet osv., alt sammen synes jeg vigtige og gode formål.
Vi vil gerne have en EU-regulering, og derfor venter vi også på Kommissionens analyse med henblik på at finde ud af, hvordan den ordning skal laves.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-02-24:
Når vi nu skal tale om forbud mod import og salg af illegalt træ, tror jeg, at de ganske få, som er til stede i salen her i dag, selvfølgelig er enige om, at det er noget skrækkeligt noget, når man importerer illegalt træ og så selvfølgelig også sælger det.
Men jeg vil godt starte med at sige, at den måde, som forslaget her er bygget op på, at man ligesom skal opfordre Folketinget til, at det kun er EU, der skal vedtage en lovgivning, som skal forbyde import af træ, mener Dansk Folkeparti ikke er rigtig.
Hvis EU, som det faktisk altid er, er så langsom, bør vi nationalt sige, hvad det er, vi vil have, om vi vil tillade det her eller ej, og så lave vores egne love, hvis EU ikke kan finde ud af det.
Derfor mener jeg ikke, at forslaget, som det er fremlagt her, er det eneste rigtige.
Det andet punkt i forslaget her er jo, at man skal ulovliggøre de større virksomheder, som er i besiddelse af de produkter, som helt eller delvis består af træ, som er fældet i naturskov i modstrid med lov og regler i oprindelseslandet.
Der kan vi jo godt være enige i, at man ikke skal sælge produkter, som man ved er i strid med love og regler.
Men det fundamentale i det her er bare, at man som virksomhed ikke altid kan sige med sikkerhed, hvad det er for noget træ.
Der skal man have tillid til, at de lande, som man køber det af, har nogle certificeringsordninger, som virker, og som man kan stole på.
Derfor er vi nødt til at skulle have det her mere undersøgt, inden vi kan give vores endelige standpunkt.
Men jeg er glad for, at problemet bliver rejst også her i Folketingssalen, netop fordi jeg mener, at vi alle sammen har en forpligtelse til, at det ulovligt importerede træ, som ikke lever op til standarden, bliver udfaset.
Jeg vil sige til kommunerne derude, at de sagtens kan planlægge deres indkøb i god tid.
En anden ting, som også er meget vigtig, som jeg ser det, er, at politikerne derude er parate til at betale en merpris netop for det her korrekt importerede træ.
Vi har alle sammen en forpligtelse til at få det rigtige træ frem til de brugere, der skal have det, og derfor mener jeg, at det er forkert, når man siger, at det er virksomhederne, som skal bevise, at de har det rigtige træ på hylderne.
Det er et samspil mellem de forskellige ordninger, som allerede i dag findes, men som også kan forbedres i den virkelige verden.
Jeg vil sige, at intentionerne i beslutningsforslaget er udmærkede, men i den udstrækning, som det er fremlagt her, mener Dansk Folkeparti ikke, at vi kan bruge forslaget, med de begrundelser, som jeg nu har givet her.
Kommunerne skal have det redskab, der skal til, og derfor bør den vejledning, som man har i dag, hurtigst muligt revideres, og det ser vi frem til.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-02-24:
Det er jo netop at gå på to ben, for det handler både om det lokale og indkøbsfunktionen i det offentlige og nu også om forhandlerne, og det handler jo også om EU.
Det vil sige, at i det lokale kan der vel være andre vinkler på de her indkøb, end der kan i EU-sammenhæng.
Jeg kan jo ikke tale på byrådsmedlemmernes vegne kun sige, at jeg har en opfattelse af, at de har den samme holdning til miljøpolitikken, som vi generelt har i Socialdemokratiet.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-02-24:
Det var jo et typisk socialdemokratisk svar, ikke et konkret svar på det spørgsmål, jeg egentlig stiller.
Jeg mener, at det jo er vigtigt, at man har muligheden som lokalpolitiker også som socialdemokratisk lokalpolitiker for at gøre noget, når forslaget bliver fremsat i det konkrete byråd.
Det ønsker man sådan set ikke at gøre.
Det vil egentlig sige, at det er store, flotte ord, man kommer med her fra talerstolen.
Jeg vil godt vide, om Socialdemokratiet mener, at det her kun skal gennemføres ved EU-lovgivning.
Eller hvis man gerne ville gennemføre det, sådan som Dansk Folkeparti gerne vil, kunne man så gøre det lokalt, altså ved nationalt baseret lovgivning?
Er det kun EU, der duer, sådan som der er lagt op til i lovgivningen her?
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-02-24:
Jeg skal sige, at ifølge grundloven er det således, at valgte på de forskellige niveauer af demokratiet hver har deres indstillingsform.
Jeg skal gøre opmærksom på, at det er SF, der har fremsat det her beslutningsforslag.
Jeg taler ikke på vegne af byrådspolitikerne i hverken Vamdrup eller i andre byer, men jeg siger, at det her er et forslag, som byrådspolitikerne kan bruge.
Når jeg brugte det citat fra Danske Havne, så er det, fordi det jo er et udmærket eksempel på, hvilken problemstilling man står i, om man nu er hel- eller halvoffentlig indkøber.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-02-24:
Man kan godt blive lidt forvirret.
Nu er det jo sådan, at jeg selv sidder i et byråd, og jeg havde netop ved sidste byrådsmøde sat på dagsordenen, om vi skulle se på en vejledning omkring træ, men hele venstrefløjen afviste det sådan set.
Man skulle have mere betænkningstid for at finde ud af, hvad man egentlig ville på det her område.
Jeg vil bare spørge: Betyder det, at den socialdemokratiske ordfører egentlig taler på alle byrådsmedlemmernes vegne også ude i landet, eller er det noget, der ligesom skal komme herindefra?
Vi ved jo udmærket godt, at der kan være nogle problematiske ting.
Er man f.eks. parat til ude i kommunerne at betale en merpris for det her træ?
Er man parat til at planlægge sine indkøb ude i kommunerne?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-24:
Da den konservative ordfører, fru Henriette Kjær, ikke kan være til stede, skal jeg kort komme med den konservative ordførertale.
Formålet med forslaget, nemlig mangfoldighedsledelse i det offentlige, kan vi dog godt støtte.
En medarbejderstab bestående af mennesker med forskellig etnisk baggrund kan være både befordrende og give ny dynamik, og vi har jo hos os Konservative et ønske om, at folk skal have ret til forskellighed, og om, at forskellighed skaber ny dynamik.
Det, at ældre og yngre, kvinder og mænd og udlændinge samles på en arbejdsplads, er alt sammen med til, at der kommer forskellige synspunkter frem.
Der bliver forskellige måder at løse problemerne på, og det er alt sammen med til at skabe ny fremgang.
Staten bør gøre noget for at sikre, at en medarbejdergruppe, nemlig de etniske medarbejdere, også er repræsenteret, og det kan gøres på mange måder.
Dette spørgsmål er allerede højt på dagsordenen, og det er sådan, at vi ikke kan støtte det, der ligger i forslaget her med udarbejdelse af handlingsplaner, hvor der er en række bestemte kriterier – jeg tror, at hr. Jesper Langballe kaldte det for kvotering.
Det er ikke noget, som Det Konservative Folkeparti kan arbejde med.
Der er allerede afsat penge på det her område via satspuljen, og derfor forventer vi, at det kan være med til at løse problemerne.
Vi er imod de administrative byrder, som disse handlingsplaner vil give virksomhederne.
Så synes jeg, at det her er på sin plads at påpege, at skal man se virksomheder, som gennemfører det her på en ordentlig og god måde, ja, så skal man jo henvende sig i en lang række private virksomheder, som har opdaget de store ressourcer, der er til stede hos medarbejdere med anden etnisk baggrund, som både er gode til at løse problemerne, til at leve op til virksomhedens ønske om at løse problemerne med kvalitet og til at sikre dynamik på arbejdspladsen.
Arbejdspladsen afspejler dermed den udvikling, der sker i samfundet generelt.
De impulser får man jo gennem ansættelse af medarbejdere med anden etnisk baggrund.
Vi siger altså nej til dette forslag om mangfoldighedsledelse i det offentlige.
Jesper Langballe (DF), 2006-02-24:
Dansk Folkepartis socialordfører, fru Pia Kristensen, er et af de fineste og mest retlinede mennesker, jeg kender, og vi har drøftet det her spørgsmål, og jeg kan forsikre om, at der ikke er nogen som helst ønsker hos hende om at diskriminere efter etnicitet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-24:
Nej, det kan jeg ikke bakke op om.
Morten Østergaard (RV), 2006-02-24:
Når det så netop er sådan, at det for Venstre åbenbart er vigtigst, at de private trækker det store læs, synes jeg jo, også når vi har en integrationsminister, som ved enhver given lejlighed taler varmt om begrebet mangfoldighedsledelse, at det med hensyn til Danmarks Statistik, som har den her service, der hedder cpr-opgørelse – man har endda lavet en lille pjece om det, som virksomhederne kan benytte, hvis de ønsker at udøve mangfoldighedsledelse i ordets egentlige forstand – var relevant, at man overvejede, om ikke det var rimeligt for nu at fremme initiativerne, siden man nu overlader ansvaret til de private, at sige: Det behøver vi ikke at have et gebyr på, det behøver vi ikke at have en afgift på, der kan Danmarks Statistik bidrage til integrationen.
De virksomheder, der går foran og trækker læsset, og som i øvrigt står for 80 pct. af fremgangen, skal ikke også betale for at kunne udøve den mangfoldighedsledelse.
Var det ikke et initiativ, som på en relativt nem og meget handlingsorienteret måde kunne være med til at fremme om ikke andet så i hvert fald den private sektors fortsatte ansættelse af flygtninge og indvandrere?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-24:
Jeg vil helst se, at det er et parløb.
Jeg er yderst tilfreds med, at det private har så godt et fodfæste og har fået så mange i arbejde hos sig.
Jeg synes ikke, det skal være et mål alene, at det offentlige skal have så mange ind, at man i hvert fald kan sige, at vi skal øge mængden af ansatte for at kunne højne niveauet.
Men jeg ønsker, at vi kommer så langt som overhovedet muligt, og jeg er glad for, at vi har taget så mange uddannelsestiltag og så mange tiltag på beskæftigelsesområdet, at det jo netop kommer.
For det er jo en udvikling, vi er inde i, det er ikke noget, der er i stagnation overhovedet.
Morten Østergaard (RV), 2006-02-24:
Jeg vil gerne spørge, om Venstre finder det tilfredsstillende, at den private sektor står for 85 pct. af fremgangen i indvandreres beskæftigelse over de sidste 10 år, og om det er tilfredsstillende for Venstre, at når en tredjedel af alle dem, der er beskæftiget i Danmark, arbejder i den offentlige sektor, så gælder det kun for hver femte indvandrer.
Burde det offentlige ikke gå foran?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-24:
Dette beslutningsforslag kan Venstre ikke bakke op om.
Siden 2001 har der for ansættelser inden for det statslige område været et konkret mål om, at man ved udgangen af 2003 ville have 3,5 pct. af medarbejderne med en anden etnisk herkomst end dansk ansat.
Da man så kom videre derfra, sagde man, at i 2005 og fremefter skal målet være hævet, og det er blevet hævet til 4 pct.
Vi har fra ministerens side hørt om en lang række tiltag, der allerede er i gang.
Vi har »En ny chance for alle«, hvor der er sat endnu mere fokus på, hvad vi kan gøre for at få så mange som muligt i job, og for at opkvalificere til job også i det offentlige er det jo netop på uddannelsesområdet, der er sat ind.
Der er sat ind på integrationsområdet med muligheder for ekstra penge, og der er også fra Beskæftigelsesministeriets side sat ind over for denne her gruppe.
Derfor kan vi se, at der er en rigtig god udvikling i befolkningen.
Vi kan også se, at der er opbakning til det, som vi laver, og at vi kan komme videre.
Det glæder mig jo også at kunne konstatere i bemærkningerne, at Det Radikale Venstre citerer Venstres formand så meget, at de også tager udpluk fra hans tale på Venstres landsmøde 2005.
Det kan ikke andet end lige få mig til at tænke, at det næsten så vil sige, at vi kan regne med at få stor opbakning til de initiativer, som kommer på netop dette område fremover.
Det gør Venstre, det må jeg sige, og derfor bliver jeg nødt til at slutte, som jeg begyndte: Dette beslutningsforslag bakker Venstre ikke op om.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-02-24:
Med hensyn til at lave handlingsplaner: Jeg betragter sådan set, uden at det er noget, der har været behandlet her i Folketinget, det, som Personalestyrelsen på statens vegne har sat i gang, som en handlingsplan, nemlig at man holder alle ministerier fast på, at de skal redegøre for, hvordan de håndterer mangfoldighedsledelse, og hvad deres resultater er.
Det tror jeg sagtens vi kan sige faktisk er udførelse af handlingsplan.
Det er bare ikke en handlingsplan, der har skullet rundt om Folketinget først.
Hvad angår de sociale klausuler
: Nu når vi også har snakket om det private arbejdsmarked, vil jeg sige, at der, hvor der i høj grad er udbud fra det offentlige til det private, er på rengøringsområdet, det er på busdrift, det er efterhånden også på noget af det sociale område og på hjemmehjælpsområdet, hvor vi har stor succes med at uddanne social- og sundhedshjælpere med anden etnisk baggrund.
Derfor synes jeg, at det, der er relevant, er at bruge de sociale klausuler der, hvor man synes det er relevant at bruge dem, i stedet for at sige, at de skal bruges, og at vi beslutter det herindefra og der så ikke er mulighed for at tage hensyn til den konkrete situation.