runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg er glad for, at statsministeren er begyndt at ændre opfattelse i nogle spørgsmål, hvor han tidligere stod meget fast.
Sidste tirsdag spurgte jeg statsministeren, om han ville sige nogle ting meget tydeligt til den amerikanske regering, og som statsministeren husker, afviste han det, men det vil jeg ikke bebrejde statsministeren.
Men jeg tror, statsministeren er enig i, at i modsætning til, hvad han hidtil har troet, bevæger situationen i Irak sig fra slemt til værre, og derfor er mit spørgsmål: Anser statsministeren magtoverdragelsen til irakerne ved udgangen af juni for realistisk, set i lyset af begivenhedsforløbet i den senere tid?
»Anser statsministeren datoen for magtoverdragelsen til irakerne for realistisk?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Selv om vi er med i den internationale koalition, har Danmark ikke noget ansvar for, hvordan de amerikanske styrker i Irak griber situationen an, men som jeg sagde før, har USA ligesom andre lande underskrevet Genèvekonventionerne, og man må selvfølgelig have en klar forventning om, at USA lever op til Genèvekonventionerne.
Jeg synes egentlig, det ville klæde hr. Søren Søndergaard, hvis han i dag med lige så stor kraft ville tage afstand fra det forfærdelige tv-klip, hvor en ung amerikaner bliver halshugget, når nu hr. Søren Søndergaard vil have, at vi skal forholde os til tv-klip.
Der er mange ubehagelige tv-klip, og jeg har altså ikke tid til at se dem alle sammen, må jeg desværre tilstå.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
Jeg ved ikke, hvad det er, jeg skal tænke over.
Det har kun været hemmeligt for dem, som ikke ville vide det.
Alle, der har ønsket at vide noget om Saddam Husseins forbrydelser, har vidst det fra stort set den dag, han kom til magten, for det har været offentligt tilgængelige oplysninger.
Men det er sådan set ikke rigtig det, der er spørgsmålet
Det, der er spørgsmålet, og som statsministeren behændigt undgår at svare på,
er, om statsministeren vil få afklaret, om det er rigtigt, at en maskingeværsskytte - ikke i kampens hede, men under fuld kontrol - har fået ordre til at skyde på en såret og ukampdygtig person.
Det er det spørgsmål, jeg stiller statsministeren: Vil statsministeren undersøge det hos koalitionsmyndighederne?
Hvis det viser sig at være rigtigt, vil statsministeren så eventuelt tage det op over for George Bush, eller er det statsministerens opfattelse, at den slags ting ikke skal undersøges, men bare fejes ind under gulvtæppet?
Morten Homann (SF), 2004-05-12:
Det er selvfølgelig i et eller andet omfang korrekt.
Nu kan vi jo diskutere det præcise kronebeløb.
Men vil ministeren anfægte størrelsesordenen af den konkrete gevinst for Dansk Supermarked i de beregninger, der er foretaget, ved at benytte den her overgangsordning, som ministeren har erkendt, der er.
Altså i størrelsesordenen en lille milliard kroner.
Men vil ministeren ikke medgive, at tilsyneladende har den her ordning gjort det muligt at spare et beløb på adskillige hundrede millioner kroner i skat?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Må jeg allerførst sige, at det jo ikke er kutyme her i landet at lovgive med tilbagevirkende kraft, og som jeg sagde før, beskæftiger jeg mig ikke med de regler, der gjaldt i tidligere regeringers tid, i den diskussion, vi har her.
Det der med at opgøre en eller anden gevinst kan man vel først, når man har en handelspris at gå ud fra.
Vi har jo lavet et system, hvor man kan gå ind i den her ordning, men hvis man sælger ud af sin flåde, så er det jo de kendte vilkår, der er gældende.
Hvis man skal opgøre den udskudte skat rigtigt, så skal man altså kende handelsprisen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-12:
Betyder det, at ministeren åbent i et svar erkender, at der er tale om en overgangsordning, hvor man kan benytte sig af bestemte afskrivningsregler, hvorefter man kan overgå til tonnageskat?
Det har ministeren jo bekræftet.
Altså i et svar her skriver ministeren, at skal man afslutningsvis gå ind på spørgsmålets præmisser, så er der tale om et overgangsfænomen i forbindelse med indførelsen af tonnageskatteordningen, som har sin rod i de hidtidige væsentlig højere afskrivningsprocenter for skibe.
Her erkendes det åbent, at der i en periode vil være mulighed for at benytte sig af en overgangsordning, som betyder, at man kan benytte sig af de tidligere højere afskrivningsprocenter og derefter gå fra den tidligere form til tonnageskatten.
På den anden side siger ministeren, at det er provenuneutralt.
Er ministerens vurdering, at der ikke er en eneste, der ville benytte sig af det, og er ministerens vurdering, at ikke et eneste selskab har benyttet sig af det
Det må jo næsten være konklusionen, ellers hænger det jo ikke sammen, hvad ministeren står og siger.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Som jeg nævnte under besvarelsen af det første spørgsmål, valgte et flertal i Folketinget bevidst, at der ikke skulle ske beskatning af genvundne afskrivninger ved overgangen fra selskabsskatten til tonnagebeskatningen.
Dette skete for at sikre, at rederierhvervet fortsat kan drives i Danmark.
Såfremt Danmark havde indført en beskatning ved overgangen, er det sandsynligt, at de danske rederier gradvis havde overført aktiviteter til udlandet.
Alternativet ville således have været, at rederiernes skattebetaling gradvis ville forsvinde til glæde for andre lande
Der ses ikke at være fremkommet nye oplysninger, som giver mig anledning til at revurdere provenuvurderingen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-12:
... at ministeren har misinformeret Folketinget?
Nu har vi lige hørt skatteministeren sige, at man helt bevidst indførte denne her overgangsordning, og at der var en grundig behandling af den i Folketinget.
Under den behandling kom det frem, at den overgangsordning ville komme til at koste den danske stat rigtig mange penge.
Ministeren blev gjort bekendt med, at overgangsordningen ville være en mulig åbning for, at nogle selskaber kunne slippe billigere i skat.
Derfor undrer det mig, at der i bemærkningerne til det daværende lovforslag står, at samlet set og henset til den betydelige usikkerhed, der er knyttet til skønnene for rederiernes skattebetaling under de gældende såvel som under de foreslåede regler, skønnes tonnageskatteordningen i de første år at være omtrent provenuneutral.
Når man er bekendt med, at der er en mulighed for at slippe billigere i skat, hvordan kan ministeren så vurdere, at det er omtrent provenuneutralt?
Er der tale om, at ministeren fastholder sin vurdering, eller ...
»Kan ministeren bekræfte, at det skattehul, der er nævnt i spørgsmål nr. S 3633, og som regeringen blev advaret om, før loven blev vedtaget, nu udnyttes, og vil ministeren fastholde vurderingen fra lovforslagets bemærkninger, hvorefter tonnageskatteordningen i de første år skønnes at være omtrent provenuneutral?«
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Uanset hvor mange gange spørgeren postulerer, at der er tale om et hul, vil jeg gentage, som jeg sagde før, at det er misvisende, fordi et klart flertal i Folketinget helt bevidst valgte at gennemføre den ordning, som vi nu har gennemført efter regler, som svarer til de regler, man har i en lang række andre lande.
Det kan da godt være, at man politisk set er uenig i denne ordning.
Det er fair nok.
Det har jeg stor respekt for.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det altså er en ordning, som blev grundigt diskuteret i Folketinget.
Spørgeren kan tage besvarelsen af de spørgsmål, der blev givet under behandlingen, og tage besvarelsen af de spørgsmål, som er givet her i salen, og så tror jeg, at spørgeren vil få fuld dækning for de uklarheder, der måtte være tilbage.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-12:
Det her synes jeg er et rigtig godt eksempel på, hvordan man bruger, at virksomheder måske vil flygte til udlandet, som en rigtig, rigtig dårlig undskyldning for at gennemføre lempelige skatteregler for nogle bestemte firmaer eller nogle bestemte brancher.
Er virkeligheden ikke, at de, der har tjent på den her ordning, er Netto og Bilka?
Det er ikke rederierne.
Rederierne har ikke fået noget ud af, at man har lavet de her muligheder eller en overgangsordning, som skatteministeren kalder det i et svar.
De, der har fået noget ud af det, er Netto og Bilka. Kan skatteministeren bekræfte det?
Det er jo interessant, at skatteministeren bliver ved med at tale om, at rederierne skulle flytte ud af landet.
Det ville være rart, om skatteministeren svarede på det enkle spørgsmål, jeg har stillet, nemlig om rederierne får noget som helst ud af den overgangsordning, der ligger i tonnagebeskatningsloven.
Det, der er til diskussion her, er ikke, om det var en god idé eller ej at lave tonnagebeskatningsordningen.
Det, der er til diskussion her, er, hvorvidt den overgangsordning var en god idé.
Skatteministeren har stadig ikke svaret på, om det er korrekt, at de, der får noget ud af den her ordning, er andre selskaber end rederierne.
Rederierne får intet ud af den overgangsordning, og det er vel at mærke en overgangsordning, som har efterladt et kæmpe hul i forhold til, hvad vi ellers kunne have fået ind i velfærdskassen af penge.
Kan skatteministeren bekræfte, at det er sådan, at rederierne selv intet får ud af overgangsordningen?
Så jeg synes, vi skal stoppe med at diskutere tonnageskat og i stedet for diskutere den overgangsordning, som spørgsmålet drejer sig om.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Nu har jeg beskæftiget mig med situationen, mens jeg selv har siddet i stolen, og ikke med fortiden og de regler, der gjaldt i tidligere regeringers tid.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at i forbindelse med ikrafttrædelse af tonnagebeskattningsloven valgte et flertal i Folketinget bevidst, at der ikke skulle ske beskatning af genvundne afskrivninger ved overgang fra selskabsbeskatning til tonnagebeskatning.
Tonnagebeskatning blev indført for at sikre rederierhvervet rammevilkår, sådan at erhvervet fortsat kan drives i vores land.
Indførelsen skal ses i lyset af, at andre lande allerede havde indført tonnagebeskatningsordninger på linje med det, vi her taler om.
Såfremt Danmark havde indført den engangsskat, som jeg fornemmer spørgeren efterlyser, er det ikke bare sandsynligt, men det er endda overvejende sandsynligt, at intet dansk rederi ville have valgt tonnagebeskatningen.
De ville i stedet for have fundet andre græsgange uden for Danmark til glæde for andre lande og ikke til glæde for det danske samfund.
Derfor er tonnagebeskatningsordningen, som den blev indført, punkt 1 lig med det, der blev indført i andre lande, og punkt 2 en ordning, som er til gavn for det danske samfund, nøjagtig som DIS-ordningen blev indført som en bekatningsordning på linje med andre landes.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-12:
Det er jo interessant at høre skatteministeren sige, at vi skal nærlæse svarene - det er sådan set hele udgangspunktet, at vi skal nærlæse svarene - for i svarene står der sådan set klokkeklart, at det har været en mulighed for de pågældende selskaber at tjene styrtende med penge på den her ordning.
Så siger skatteministeren, at det er et spørgsmål om, at de andre lande også gør det.
Jeg går ud fra, at det er en efterfølger til, at ellers ville de udflage skibene.
Der kan jo være meget hoved i at lave regler, der gør, at danske virksomheder ikke flytter til udlandet, men det, der er virkeligheden her, er, at de rederier, der ville være i risikozonen for at rykke deres virksomhed ud af landet og dermed arbejdspladser, ikke er dem, der får noget ud af hullet eller overgangsordningen, som ministeren kalder det. Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte
, at det er koncernforbundne selskaber til rederierne, der får noget ud af det.
Rederierne får nul kroner ud af det her, nul kroner ud af overgangsordningen.
Derfor er der altså ikke den fjerneste risiko for, at et rederi ville vælge at flytte til udlandet, hvis man ikke havde lavet den her ordning, eftersom de intet får ud af overgangsordningen.
Kan ministeren bekræfte det?
Morten Homann (SF), 2004-05-12:
Det er altså i og for sig en bekræftelse af, at i det omfang, fidusen har kunnet lade sig gøre hidtil, er der sådan set heller ikke noget til hinder for, at man den dag i morgen kunne oprette nye selskaber og efter præcis den samme fidus, præcis den samme skattespekulation, som allerede en gang er benyttet af Dansk Supermarked og A.P. Møller - Mærsk, kunne man gentage nummeret igen og på den måde undgå at betale skat i den størrelsesorden, vi snakker om.
Jeg vil gerne starte med at rose skatteministeren for hans ærlighed om det her, for hvis man ser på nogle af de besvarelser, som ligger af de spørgsmål, som er stillet, så er det sådan set i virkeligheden relativt vebeskrevet og ærligt beskrevet fra skatteministerens side, at her er der sådan set mulighed for at skumme fløden og trække ganske store beløb ud.
Det beløb, vi snakker om i den konkrete sag, som har været omtalt i pressen, og som ministeren jo ikke skal holde sig tilbage fra at kommentere, er i størrelsesordenen 1 mia. kr.
Så en ros til skatteministeren for det.
Det, jeg lige hæftede mig ved i skatteministerens svar til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, var, at skatteministeren betegner det her problem som en overgangsordning.
Det er vel ikke rigtigt.
Der er vel intet til hinder for, at f.eks. Dansk Supermarked eller hvem som helst ellers kunne gentage nummeret, nemlig et nyt datterselskab, som kunne opkøbe skibe, afskrive dem i nogle år og så sælge dem videre til et rederi, f.eks. A.P. Møller.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-12:
Er det ikke korrekt, at det er datterselskaber, som vel at mærke ikke er rederier, der i forbindelse med den her konstruktion kan drage nytte af den ordning, som ligger i den her lovgivning?
Det er altså ikke rederierne selv, men rederiernes koncernforbundne selskaber, som kan få noget ud af den her ordning.
Med andre ord får rederierne ikke en krone ud af den her ordning.
Derfor har det her intet at gøre med, om de kunne finde på at udflage skibene, om de kunne finde på at flytte til udlandet, netop fordi det ikke er rederierne, der får noget som helst ud af det.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Altså nu ved spørgeren jo lige så godt som svareren, at jeg ikke er i stand til at beskæftige mig med konkrete sager, så jeg kan altså ikke kommentere firmanavne.
Men det, jeg kan sige, er, at Danmark i stedet for en engangsskat indførte en beskatning af de udskudte skatter, såfremt rederiet efter overgangen til tonnagebeskatningen måtte vælge at nedtrappe eller udfase sine aktiviteter i Danmark.
Samtidig, og det beder jeg spørgeren være opmærksom på, skal det bemærkes, at den generelle afskrivningssats på skibe for rederier er reduceret fra 25 pct. til 12 pct., hvilket medfører, at der efter en overgangsperiode i fremtiden ikke vil opstå genvundne afskrivninger i nævneværdigt omfang.
Der er derfor tale om et overgangsfænomen i forbindelse med indførelse af tonnagebeskatningsordningen, som har sin rod i de tidligere væsentlig højere afskrivningsprocenter på skibe, som ligger adskillige år tilbage.
Jeg har simpelthen ingen anelse om, hvordan man er nået frem til et eller andet konkret tal i en eller anden speciel situation.
Spørgeren ved lige så godt som jeg, at jeg ingen mulighed har for at kommentere konkrete skatteforhold for konkrete skatteydere.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Der er altid utrolig mange uhyggelige og ubehagelige tv-klip fra en krig, og det er der jo også fra Irak.
det er i hvert fald stærkt ubehageligt.
Vi står i den situation, at for frie og åbne demokratier gælder der et særligt krav om fuld åbenhed, også når der er tale om ubehagelige ting som dem, vi har set i de irakiske fængsler.
En diktator som Saddam Hussein kunne lade sine bødler foretage de mest uhyrlige overgreb på folk i ly af mørket i fangekældrene, uden at pressen overhovedet kunne rapportere om det, og det giver en ubehagelig skævhed i den offentlige debat, at der er meget åbenhed om og meget lys over, hvad der foregår, når frie og åbne demokratier desværre befinder sig i en krigssituation, mens der ikke er særlig meget lys over det, som skrupelløse diktatorer gør i ly af mørket og i dunkle fangekældre.
Det er bare en kendsgerning, jeg beskriver.
Det er i og for sig ikke noget, jeg beklager, for det skal være sådan, at der er særligt lys over, hvad der foregår i frie, åbne demokratier, men jeg synes, hr. Søren Søndergaard måske skulle tænke lidt over det, når han er så fordømmende.
De emner, som hr. Villy Søvndal rejser her, er i høj grad relevante emner, og det er også emner, som vi med mellemrum rejser over for amerikanerne fra europæisk side, fordi det er velkendt, at vi ser forskelligt på de spørgsmål. Jeg må sige til hr. Villy Søvndal, at jeg ikke på nuværende tidspunkt har truffet nogen beslutning om, hvad dagsordenen skal være for mødet med Bush, bortset fra - som jeg allerede har oplyst - at jeg vil rejse sagen om behandlingen af fanger i de irakiske fængsler, fordi det er en sag, som jeg tillægger så høj prioritet, at jeg vil sætte helt afgørende fokus på den. Hvad der derudover er mulighed for at tage op på en fornuftig måde vil jeg ikke tage stilling til på nuværende tidspunkt.
Det er noget, jeg afgør i dagene op til, at mødet skal finde sted.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-12:
Med den her sidste melding om, at statsministeren ikke vil gå ind og forholde sig til det principielle spørgsmål, men alligevel siger, at man håber, at spørgsmålet bliver løst
hurtigst muligt, må jeg forstå det, som om det nærmest er et tilsagn om, at vi må rejse sagen over for skatteministeren én gang mere.
For jeg går ud fra, at det også er et signal til skatteministeren, som kommer her fra statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Som det fremgår af, hvad jeg allerede har svaret, har den her sag været drøftet med skatteministeren i ganske lang tid.
Der er fremsat beslutningsforslag i Folketinget.
Sagen behandles i Folketingets Skatteudvalg.
Det er jo der, sagen hører hjemme.
Jeg synes selvfølgelig ikke, at det er en tilfredsstillende situation, de pågældende familier er blevet bragt i, og jeg håber virkelig, at alle vil medvirke til at få den sag afklaret så hurtigt som muligt.
Men jeg hverken kan eller vil gå ind og tage stilling til en konkret skattesag.
Det kan ikke være min opgave, det må hr. Jens Peter Vernersen forstå.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-12:
Ja, det har jo - uden at jeg skal gå ned i det tekniske - også været udgangspunktet.
Men ingen ved som sagt, hvor lang tid det varer, inden den løsning er fundet, og derfor er spørgsmålet, og man dog ikke kunne løfte den byrde fra disse menneskers skuldre og sige, at de renter, som påløber, ser vi bort fra, eventuelt modregnet renter, der bliver betalt tilbage fra Tyskland.
Hvis man bare kunne give den melding til disse mennesker, så var problemet i hvert fald i første omgang løst.
For jeg er helt sikker på, at dobbeltbeskatningsspørgsmålet bliver afklaret på et eller andet tidspunkt, men foreløbig er der snart gået et år, uden at der er sket nogen ting.
I den tid er det jo ikke rart for så mange familier at gå rundt oppe i Thyborøn og ikke vide, om de skal betale 100.000 kr. pr. familie i renter ud over skatten
Det synes jeg godt at statsministeren kunne give en melding om, der var til at forstå helt præcis.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jo, men det, jeg har sagt i dag, er, at jeg har en klar forventning om, at den sag vil man gøre alt for at få afklaret hurtigst muligt.
Jeg synes naturligvis ikke, at det er tilfredsstillende, at sådan en sag ligger så længe og skaber den utryghed og usikkerhed for de familier, som der er tale om.
Vi har desværre den erfaring, at når der er tale om tvistigheder om skat, der vedrører to lande, så kan det trække forfærdelig længe ud, for
Jeg håber virkelig, at den her sag kan finde en fornuftig løsning så hurtigt som overhovedet muligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-12:
Nu er det jo altså sådan, at det er statsministeren, der er skatteministerens chef.
Og da det er skatteministeren, der skriver den her slags uhyrligheder, som berører disse 25 familier dybt - det er 25 familier, der har fisket og kommer i denne dobbeltbeskatningssituation plus renter; det er jo ikke alene 100 pct. skat, det er plus 35-40 pct. renter, det er meget store beløb - at det kunne man løse ved at indbetale
dobbelt, så er jeg nødt til at forelægge det for skatteministerens chef, som er statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jeg føler mig fuldstændig overbevist om, at skatteministeren i denne som i andre sager hele tiden vil tage det udgangspunkt, at man skal se sagen fra borgerens synspunkt i fuld respekt for den retssikkerhed, der skal være. Som hr. Jens Peter Vernersen rigtigt anfører, er det faktisk skatteministeren, der har skrevet under, og derfor er det besynderligt, at hr. Jens Peter Vernersen stiller spørgsmålet til mig.
Jeg mener faktisk, at hr. Jens Peter Vernersen med stort udbytte, med stor fordel, ville kunne stille sine spørgsmål til skatteministeren.
Det er der, sagen hører hjemme.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-12:
Nej, men nu er det altså skatteministeren, der skriver under på de svar, der går herover i Folketinget, og skatteministeren skriver: »De pågældende skattepligtige kan forebygge et eventuelt renteproblem ved at indbetale skattekravene
, såfremt deres økonomi tillader det.« Jeg vil godt spørge, hvordan det hænger sammen med statsministerens tidligere udtalelser, da statsministeren var
: Mennesket frem for systemet; jeg vil se på skat fra borgerens synspunkt.
Jeg går da ud fra, at statsministeren kan se, at det her skriger til himlen af tåbelighed.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Som jeg sagde allerede under besvarelsen af det foregående spørgsmål, så har skatteministeren over for mig oplyst, at det ikke var hensigten med det svar at give det indtryk, at de berørte skatteydere blot skulle indbetale den danske skat her og nu.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-12:
Det er jo så, som vi lige berørte ganske kort, skatteministerens måde at kommunikere på.
Man har altså indbetalt skatten til Tyskland.
Staterne imellem er det uafklaret, hvem der skal have skatten.
Så siger skatteministeren, at man kan indbetale til Danmark, så har man løst renteproblemet.
Det er der så i øvrigt kommet et nyt svar på, der viser, at det har man
alligevel ikke.
Men er det en rimelig måde at kommunikere på, som der står helt præcist, at problemet kunne løses ved at foretage skatteindbetaling til begge lande?
»Finder statsministeren, det er en rimelig behandling af 25 familier i Thyborøn, når skatteministeren i sit svar på spørgsmål nr. S 204 af 10. oktober 2003 skriver, at rentekrav kan forebygges ved, at skatten til Danmark for årene siden 1998 indbetales, når der er indbetalt skat til Tyskland, og borgerne dermed kommer til at betale 100 pct. i skat samt 35 pct. renter?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 3685.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Nu er vi fremme ved det, som det hele har drejet sig om, nemlig at hr. Jens Peter Vernersen med fordel kan rejse sagen over for skatteministeren.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg hverken kan eller vil gå ind og tage stilling til den konkrete sag.
Det henhører ikke under mit område.
Det må hr. Jens Peter Vernersen drøfte med skatteministeren. Når jeg sådan får sagen præsenteret, som jeg gør, må jeg da sige, at jeg synes i denne som i andre sager, at det da er ubehageligt, hvis en sag skal køre så lang tid, helt tilbage fra 1998, og jeg håber på, at alle vil bidrage til, at den sag kan finde en fornuftig løsning hurtigst muligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
To ting.
For det første lad mig gentage: Jeg kan ikke, og jeg vil ikke tage stilling til den konkrete sag.
Det må hr. Morten Homann drøfte med skatteministeren, og det må finde sin løsning inden for de regler, der nu gælder for Skatteministeriets område.
Det andet, jeg vil sige, er: Når hr. Morten Homann formulerer spørgsmålet som et principielt spørgsmål: Er det rimeligt, at man kan komme til at betale skat to gange af de samme penge, så er mit svar naturligvis: Nej, det er det ikke.
Men jeg har ikke hermed taget stilling til den konkrete sag.
Den må hr. Morten Homann drøfte med skatteministeren.