Ole Hækkerup (S), 2001-01-24:
Forandringerne sker hastigt i disse år.
Der sker hele tiden noget nyt inden for IT-området, der er nye muligheder, og der er nye udfordringer.
Der er nye muligheder også økonomisk med e-handel, og der er nye muligheder for bedre demokrati, hvor informationer spredes lettere og hurtigere end nogen sinde før, og hvor dialog ved hjælp af nye teknologiske muligheder bliver endnu lettere.
Det er alt sammen fordele, som vi skal forstå at udnytte.
Naturligvis er der også udfordringer.
Det kan være skel eksempelvis på grund af alder, hvor nogle generationer får alle de nye muligheder, og nogle er i fare for at blive koblet af.
Forandring er det bedste, der overhovedet kan ske, fordi det betyder nye muligheder for mennesker, som på den ene eller den anden måde har følt sig låst fast i det hidtidige samfund.
Men forandring kan også være det værste, der kan ske, fordi det betyder faren for, at nogle kan blive tabt.
Men der er altid kommet forandringer til samfundet, nye ting og nye måder at gøre tingene på.
Det, der er afgørende, og det, som vi skal måles på, er ikke, hvorvidt vi vil have forandringen eller ej, men hvad vi vil gøre med forandringen, hvordan vi svarer på forandringen, netop hvordan vi bruger mulighederne, og hvordan vi klarer udfordringerne.
Det er ikke blot at acceptere, at tingene bliver anderledes, det er lige så vel at spørge: Hvordan kan vi bruge de nye muligheder til det, vi gerne vil?
Den nye teknologi er eksempelvis meget mere visuel end den måde, vi hidtil har tænkt indlæring og uddannelse på.
Det giver nye muligheder for dem, der ikke trivedes i det hidtidige system.
De nye muligheder er eksempelvis også at kunne tage en uddannelse på Nettet.
Det er selvfølgelig uafhængigt af, hvor man bor, og det fjerner dermed en geografisk barriere for mange, der ikke direkte har boet i en af universitetsbyerne. Sådan skal vi bruge de nye muligheder til det, vi vil forandre i Danmark, men hvad det er, vi vil forandre, afhænger af et politisk valg, og hvordan vi vil møde udfordringerne, er lige så vel et politisk valg.
Hvis der ikke skal opstå aldersskel, skal der arbejdes med IT og ældre i konkrete projekter.
På samme måde med planen »Frihed til at vælge« om handicappedes nye muligheder, men også barrierer.
Det skal følges op, så tilgængeligheden til IT bliver endnu bedre.
Konkrete initiativer med stor rækkevidde.
Tænk blot på effekten af planerne om Nordjylland som IT-fyrtårn. Konkrete initiativer, som flytter noget.
Selve redegørelsen, som den foreligger nu, viser også noget om udviklingen i den måde, vi fra politisk side tænker IT på.
Der kommer stadig mere fokus på anvendelsen.
Det er en sund diskussion, hvor der tænkes visioner, tænkes mere og mere på, hvad det er, vi skal bruge mulighederne til.
Godt udstyr, stor udbredelse osv. er vigtigt, ingen tvivl om det, men det er også vigtigt, hvad vi skal bruge det til. Hvis vi tænker fremad, eksempelvis på folkeskolens
opgave,
så bliver det måske lige så meget at give eleverne personlige kvalifikationer til at kunne håndtere og overskue informationsstrømmen eller sociale færdigheder for at kunne håndtere de uendelige muligheder for kommunikation.
Der er nye signaler, der er nye interesser i netværksredegørelsen, fordi debatten flytter sig, og politikken flytter med.
Regeringens redegørelse er et godt svar på at bruge mulighederne og klare udfordringerne.
Regeringens har syv nye fokusområder.
Her skal jeg blot nævne tre af de syv, nemlig bredbåndsplanen, der kommer til juni, og som skal sikre højhastighed til alle, det fleksible uddannelsesrum med uddannelsesformer og nye uddannelsesmåder, samt endelig selvfølgelig sammensmeltning af tv-internettet og telefonen.
Det sidste vil være en helt ny udvikling, som det er utrolig vigtigt, at vi er på forkant med.
Men de nye fokusområder peger netop fremad på, hvordan vi bliver et mere holdbart samfund, hvordan forandringen bliver et løfte om forbedring.