runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Nu ved hr. Torben Hansen jo udmærket godt, at man ikke skal forhandle finanslov heroppe fra talerstolen.
Det er noget, der foregår andre steder.
Så derfor må vi jo se på de konkrete tiltag, eller de konkrete eksempler og konkrete ønsker, når de kommer til den tid.
Med hensyn til tidsgrænsen vil jeg sige, at igen ser vi på de tiltag, de forslag, der kommer under udvalgsarbejdet, om, hvad det er for nogle ting, hvad det er for nogle fordele, hvad det er for nogle ulemper, vi får belyst ved de forslag, som hr. Torben Hansen nu nævner.
vil vi gerne være med til at se på, men vi lover ikke noget på nuværende tidspunkt, for vi vil have hele sagen belyst, inden vi giver tilsagn om noget. Men vi mener helt klart, at den tidligere regering kunne have gjort noget på det her område.
Hvis hr. Torben Hansen virkelig taler på Socialdemokratiets vegne, kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke gjorde noget, dengang man sad i regering.
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Hr. Dohrmann sagde, at han ikke fra talerstolen på et konkret spørgsmål fra en af de andre ordførere ville sige, hvilke ting det egentlig var, man ville gå med i.
Det ville man tage en diskussion om under udvalgsbehandlingen, for der skulle
Hvad vil hr. Dohrmann så gøre, hvis vi her og nu allerede annoncerer, at vi stiller et forslag om, at tidsgrænserne på de her støjhandlingsplaner bliver rykket 2 år frem, sådan at det kommer noget før?
Det må hr. Dohrmann jo kunne svare på helt klart og præcist. Betyder hr. Dohrmanns udtalelser omkring det her, at Dansk Folkeparti i de kommende finanslovforhandliger med regeringen vil gå ind og stille krav om yderligere eller, kan man sige, helt nye midler til reduktioner af støj?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Hr. Keld Albrechtsen får jo nok aldrig det svar, hr. Keld Albrechtsen gerne vil have, altså et fuldstændig klart tilsagn om alt, hvad hr. Keld Albrechtsen ønsker.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der nogen sinde vil udstede sådan en blankocheck.
Men det klare signal, som jeg sender herfra, er, at vi i planlægningsfasen - det kan jo være metroen, men jeg var ikke i Folketinget på det tidspunkt - kan gå ind og sige, hvad det er for nogle krav, vi stiller til det projekt, vi ønsker at etablere.
Så i mine øjne har de, der har været med til at etablere metroen, ikke set langt nok frem, de har ikke stillet de her krav, eller også har man ikke villet betale for det.
Der er jo mange ting, man egentlig selv kan være med til at gøre her, hvis man virkelig ønsker det på længere sigt.
Det er altid meget, meget dyrere at gå hen og rette de problemer op, som hr. Keld Albrechtsen måske har været med til at skabe.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg kan forstå, at hr. Jørn Dohrmann, som følte sig i den selvretfærdiges position i den grad, at han var i stand til at skælde alle andre ud for alt det, de ikke havde gjort, selv lige nøjagtig intet har at byde på, ikke et eneste konkret forslag til en dansk indsats, for hr. Dohrmann
Og så holder det hele bare op. Nu nævner hr. Dohrmann selv metroen.
Betyder det, at hr. Dohrmann nu siger, at han vil gøre en indsats for, at de støjproblemer, der er i forbindelse med udbygningen på Amager, kan blive løst på en måde, der er tilfredsstillende for beboerne?
Er det det, hr. Dohrmann nu forsøger på at sige?
Eller er vi derhenne, hvor man må anvende udtrykket, at tomme tønder buldrer mest?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Det er planlægning, og det behøver jo ikke at koste de store penge på nuværende tidspunkt; men man har et klart mål, man ønsker at opnå på længere sigt.
Selv hr. Keld Albrechtsen bør da kunne være enig i, at det må være et fremtidsmål, vi må arbejde hen imod.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg synes, hr. Jørn Dohrmanns ordførertale var overraskende.
Jeg hørte hr. Dohrmann kaste sig over den tidligere regering med alle mulige beskyldninger om, hvad den ikke havde gjort, men den havde dog trods alt en støjpulje, som, så vidt jeg ved, hr. Dohrmann har afskaffet.
Hr. Dohrmann har så sikret, at der ingenting skete, hvorefter hr. Dohrmann kaster sig over den tidligere regering og anklager den for passivitet.
Og så holder han en ordførertale, hvor jeg jo så havde regnet med, at nu ville der komme en masse forslag til, hvad vi skulle gøre ved støj.
Jeg vil godt spørge hr. Dohrmann: Er det ikke en tvivlsom position, hr. Dohrmann står i, at han skælder alle mulige andre ud for alt det, de ikke har gjort, og så har han selv intet at byde på, ikke et eneste konkret forslag til bekæmpelse af støj, men han vil bare ikke have det, EU kommer med?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg vil sige, at vi altid vil se på alle de forslag, der kommer frem i løbet af udvalgsbehandlingen; hvad det er for nogle ting, der kan lade sig gøre i de enkelte forslag, det er vi altid villige til at se på.
Men jeg vil ikke på nuværende tidspunkt give tilsagn her fra talerstolen om, at vi laver alle mulige aftaler.
Jeg vil se konkret, hvad det er
Men jeg giver hr. Morten Homann fuldstændig ret i, at det er et nationalt anliggende, altså at vi kan bestemme, hvad det er, vi gerne vil have strammet op på.
Vi behøver ikke at rette os efter, hvad EU foreslår os, og dermed kan vi også gå videre, hvis det er det, vi har lyst til på det her område, så vi kan få nogle gode støjregler.
Morten Homann (SF), 2004-01-22:
Jeg synes da, vi skulle lade være med bare at lade det blive ved snakken, men gøre noget konkret ved det.
Nu sidder vi her i det danske Folketing, og foranlediget af EU ligger der et forslag på bordet, som handler om støj.
Så kunne hr. Jørn Dohrmann og jeg ikke blive enige om, at vi skulle bruge den lejlighed til at stramme op på de ting, som er for slappe i EU's udspil, f.eks. at vi skulle lade støjkortlægningen omfatte flere byer, og f.eks. at man skulle lade en pligt til at handle følge med, f.eks. i kraft af nogle grænseværdier?
Kunne vi ikke simpelt hen sige: Nu ligger der et forslag på bordet, nu har vi faktisk chancen for at gøre noget ved problemet for de mange tusinde, måske over en million danskere, der har de her støjproblemer inde på livet?
Nu har vi chancen for at gøre noget ved det.
Skulle vi så ikke benytte os af lejligheden, uanset hvad EU's udspil har været?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jo, men jeg mener helt klart, at her kunne man nemt stramme op, hvis man ville det fra dansk side.
Det behøver vi ikke at have EU til at fortælle os på det her område.
Derfor mener jeg også, at det er helt grotesk, at vi skal have det her, jeg vil kalde det forslag, fra EU's side, når vi allerede i dag har muligheden for at gå ud og gøre de her ting.
Hvorfor skal vi pålægges de ting?
Det var også derfor, jeg i min ordførertale spurgte: Hvor har der været problemer, som EU åbenbart har skullet kigge på?
Derfor mener jeg også, at vi selvfølgelig kan gå ind og se på, hvad det er for områder, vi i Danmark mener vi
eventuelt vil have strammet op på, men det ligger jo ikke i det her lovforslag.
Der siger man: Hvad er det for nogle områder, vi vil gå ind og se på?
Vi forholder os i dag til selve det her lovforslag fra miljøministeren, men vi kan jo altid finde et fælles fodslag i forbindelse med sådan nogle ting.
Jytte Wittrock (S), 2004-01-22:
Jeg har to spørgsmål, jeg gerne vil have svar på.
Alle gamle projekter, altså fortidens synder, er de fuldstændig ligegyldige, for jeg hører kun hr. Dohrmann tale om fremtidig planlægning? Kan man forestille sig, at Dansk Folkeparti vil arbejde for, at den pulje bliver af passende størrelse igen, sådan at den kan rumme både nye og gamle projekter?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at det ser jeg
meget gerne på.
Jeg er meget optaget af, og det kan måske skyldes mange ting, men mest af alt af hensyn til dyrene, at det helt klart er sådan, at vi bør sikre, at de her frister holdes.
Så jeg ser meget gerne på, om det forslag ligger inden for det juridiske spillerum, der ligger i det.
Så vil jeg gerne kvittere for, at jeg hører hr. Keld Albrechtsen sige noget om bemyndigelse til ministeren.
Jeg noterede mig først og fremmest, at hr. Keld Albrechtsen i sit indledende indlæg var meget tilfreds med regeringens indsats på det her område.
Det er det, jeg vil huske efter debatten i dag.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Jamen det kan jeg da bekræfte.
Jeg har vist været den første her i salen til at strække hånden frem til et samarbejde på miljøområdet med Socialdemokraterne og med andre partier
, men det har jo ikke været muligt at få en dialog eller et samarbejde med Socialdemokraterne om noget punkt, fordi Socialdemokraterne har valgt det, som den tidligere miljøminister kalder miljøkampen, altså krig mod regeringen på miljøområdet.
Det er altså ikke mig, der graver grøfter, det er ikke mig, der taler om miljøkrig, det er ikke mig, der taler om konfrontation på miljøområdet, og det er ikke mig, der opfordrer de grønne organisationer til at svine regeringen til sammen med oppositionen her i Folketinget og til at kæmpe mod regeringen - overhovedet ikke!
Tværtimod har jeg ved flere lejligheder sagt: Skal vi ikke få et bredt samarbejde?
Kunne vi ikke finde ud af et bredt samarbejde på miljøområdet?
Nej, det vil vi ikke, vi vil ikke være med i noget, for vi vil bruge miljøet til at markere uenighed med regeringen og med Venstre.
Det er jo et politisk valg, men så skal man da ikke stå her i salen og sige: Er vi ikke enige om en hel masse?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Hr. Keld Albrechtsen ved, at jeg altid lytter og noterer mig, når jeg får gode råd fra oppositionen.
Om jeg er enig og agter at følge dem i enhver henseende,
vil jo blive efterprøvet senere.
Men jeg er sikker på, at hr. Keld Albrechtsen vil opleve, at det er en stil, vi vil holde i de næste mange, mange, mange år, hvor vi jo selvfølgelig vil have en regering af den her type.
Inger Bierbaum (S), 2004-01-22:
Jeg vil gerne give den forklaring, som jeg mener er rigtig på det tidspunkt.
Vi havde en stor diskussion her i Danmark om, hvorvidt vi kunne beholde vores udmærkede danske retursystem med genopfyldelse af glasflasker, som jo kan genopfyldes langt, langt flere gange, end plastflasker kan.
Og så havde vi en diskussion med EU, og så var det måske ikke lige comme il faut at komme med nye ting.
Personlig har jeg i mange år gerne villet have, at man udvidede det til plastflasker, men de sidste år er der altså sket en stor, stor udvidelse af plastemballagen specielt til kildevand.
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, om der i 2000 - det er selvfølgelig lang tid, før jeg kom i Folketinget - da man i indgik den sidste flaskepantsaftale, ikke fandtes kildevandsflasker af plast, som der gør nu.
Så vidt jeg ved, var der faktisk også enorme mængder af den slags flasker
allerede på det her tidspunkt.
Så hvorfor tog man det egentlig ikke med på det tidspunkt, nu da det er så vigtigt lige pludselig?
Inger Bierbaum (S), 2004-01-22:
Jeg vil gerne sige, at når jeg ikke tror, at det bliver så dyrt, så er det, fordi jeg har fået oplysninger fra detailhandelen om, at det ikke blev så dyrt.
Det, man sådan cirka har skrevet i jeres aftale, er jo, at det er et provenutab for staten, i og med at vi har nedsat emballageafgiften.
Men jeg har ikke nogen sikre undersøgelser af, hvad det kommer til at koste.
Jeg hævder bare, at de oplysninger, jeg har, er, at det ikke ville blive særlig dyrt at tage den vigtigste del med, nemlig kildevandsplastflaskerne.
Det er virkelig det allerallerstørste problem, der er på det område. Det er derfor, jeg mener, at alkoholsodavandsaftalen er meget, meget lille, specielt når man har aftalt, at der ikke må ske noget som helst før efter år 2006.
Det er det, jeg mener står i aftalen.
Og det synes jeg er noget trist noget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg vil også godt henholde mig lidt til prisen, for det hænger jo overhovedet ikke sammen, når man påstår, at det kun vil koste 10 mio. kr.
Det ved jeg, for det lille forslag, vi har taget med ind, koster 15 mio. kr.
Hvordan kan man så påstå, at det måske kun vil koste 10 mio. kr.?
Det forstår jeg ikke.
Men jeg vil også godt have fru Inger Bierbaum til at at forholde sig til, at man allerede dengang havde forskellige typer, altså nogle engangsemballager var belagt med pant, og andre kunne man godt smide i affaldssækken.
Hvorfor tog man ikke flere ting med ind under det system, man oprettede på det tidspunkt, og hvordan kan man samtidig påstå, at nu når vi gør et fremskridt, altså tager flere ting ind under retursystemet, så blokerer vi for udvidelse?
Vi gør netop det, at vi tager flere ting ind under og dermed udvider det og dermed gør det mere miljøvenligt.
Inger Bierbaum (S), 2004-01-22:
Jeg vil gerne sige, at med hensyn til finansieringen, så har jeg kun mundtligt fra detailhandelen, at man ikke mener, det vil være særlig dyrt.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg vil godt spørge fru Inger Bierbaum, hvad det er - som også hr. Vesselbo var inde på - der lige pludselig gør, at det nu virker ulogisk for forbrugerne, at nogle engangsemballager er belagt med pant, mens andre skal smides ud.
Sådan var det jo også, dengang man oprettede systemet, og der mindes jeg, at Socialdemokratiet var med til det.
Jeg har et andet spørgsmål med hensyn til at sammenligne sig med andre lande, f.eks. Sverige.
Har man ikke gjort sig nogen forestillinger om, dengang man fremsatte det her forslag, at man skulle prøve at sammenligne med, hvad der kan lade sig gøre i andre lande?
Vi hørte lige fra hr. Mogens Nørgård Pedersen, at han skønnede, at det nok ville koste 10 mio. kr.
Er fru Inger Bierbaum af den samme opfattelse, at det er den pris, vi taler om?
Inger Bierbaum (S), 2004-01-22:
Jeg vil gerne sige, at når vi mener, at tiden er inde til at tage andre ting med nu, så er det, fordi det er blevet enormt moderne, at alle, både unge og ældre, om sommeren løber rundt med en vandflaske i hånden.
Tidligere gik vi meget ind for et
Da var alting jo næsten i glasflasker, og vi gik i Socialdemokratiet meget ind for, at man skulle bruge det retursystem til at genopfylde glasflaskerne, for de kunne holde meget, meget længere end plast.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Ja, nu fik jeg ikke helt svar på mit spørgsmål om, hvad det var, der var argumentet i de notater, der må have ligget til grund for indførelsen af returpantsystemet, for at man ikke tog iste, kildevand, energidrikke, saftevand osv. med på det tidspunkt, for det er rigtig nok, at omsætningen af alkoholsodavand er steget, og det er jo argumentet for, at det nu bliver indført i returpantsystemet.
Det kan godt være, at de andre produkter er steget
voldsomt, men lå der så nogle miljømæssige argumenter til grund for, at det ikke var nødvendigt for dem, at det var ligegyldigt, at de lå i naturen?
Var det det, der var argumentet for, at Socialdemokratiet ikke tog det med dengang?
Inger Bierbaum (S), 2004-01-22:
Jeg vil meget gerne sige til hr. Eyvind Vesselbo, at den stigning, som vi har set i forbruget af engangsemballage i de seneste år, er faretruende i forhold til det, som jeg tror at vi er enige om at vi gerne vil overholde, nemlig emballagedirektivet om, at vi skal nedbringe plastaffaldet og få en større genanvendelse og større genbrug. Jeg vil også gerne sige, at jeg har rost det danske system, men for år tilbage havde man ikke engang opfundet alkoholsodavand.
I øvrigt er alkoholsodavand en meget negativ ting, i betragtning af at der er børn og unge, der måske tror, at det er sodavand.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Det her returpantsystem blev jo indført under den tidligere regering.
Nu kan jeg forstå, at Socialdemokratiet foreslår en lang række emballager ført ind i det returpantsystem.
Der må jo have ligget en lang række notater og argumenter på det tidspunkt, hvor det her blev indført, imod at indføre de her ting, som fru Inger Bierbaum nu foreslår.
Kan fru Inger Bierbaum fortælle mig og andre: Hvad var
det for nogle argumenter, der blev fremført på det tidspunkt, for ikke at tage de emballager med, som Socialdemokratiet nu foreslår?
Når man opretter et returpantsystem, må der virkelig have været nogle kraftige argumenter imod, at man tog alle de her ting med, som man nu foreslår.
Kan vi få et klart svar på det?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-22:
»Uden væsentlig merudgift« siger jo, hvad det drejer sig om.
Vi vurderer, at den miljømæssige fordel ved det her forslag er så stor, at skulle det koste 10 mio. kr., var det ikke rent galt.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg er altså bare nødt til at holde fast i, at i det forslag, der nu er indgået en aftale med regeringen om, har man konkrete tal at forholde sig til.
I forslaget her, som er fremsat, står der bare, at det er uden en væsentlig merudgift.
Hvor mange penge er det, vi snakker om?
Det kunne jeg godt tænke mig at få præciseret.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-22:
Selv om jeg nok er betydelig ældre end hr. Jørn Dohrmann, er jeg da ikke glemsom.
Det er rigtigt, at jeg sidste sommer udtalte mig til pressen om det her med kildevandsflasker og om at få dem med i returpantsystemet, og i løbet af efteråret udarbejdede Kristendemokraterne et beslutningsforslag.
Efter den tid er det korrekt, at vi har fået et tilbud om at være med i en beretning, men det er vores opfattelse, at beretninger er noget, man skriver, når man har debatteret tingene i Folketingssalen og finder ud af, at man er nogenlunde enige.
Med hensyn til prisen: Vi fremsætter et beslutningsforslag, og så ligger de beregninger selvfølgelig eksakt i udarbejdelsen af et lovforslag.
Jeg må bare påpege, at i den aftale, der er indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen, står der, at tabet skønnes til cirka - »skønnes til cirka«, er jo heller det mest konkrete, man har set.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Det bør hr. Mogens Nørgård Pedersen ligesom kunne huske.
Talte vi ikke om det her beslutningsforslag, som Kristendemokraterne ville fremsætte?
Det er jo ikke noget nyt, at vi har talt om de her ting.
Når det er, at man skriver i sit forslag, at det er uden væsentlige merudgifter, så er det i min verden ikke særlig præcist.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvis det er, at man ligesom ud over kildevand ønsker at få alle de andre ting med ind, hvad det så kommer til at koste totalt set.
Har man nogle beregninger på det, eller er det rent gætteri?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Vi synes i Enhedslisten, at det er godt, at de to partier, der har stillet de her forslag, har rejst debatten om en udvidelse af pantsystemet for at få også disse plasticflasker med.
Efter vores opfattelse bør alle flasker, som er ude i butikkerne i Danmark, omfattes af et standardiseret returflaskesystem.
Og målet må jo være, at det bliver sådan, at alle flasker kan vende tilbage og bruges mange gange, mindst lige så mange gange som de nuværende ølglasflasker, der udgjorde fundamentet i det danske flaskeretursystem på ølområdet, og som jo har været en enestående international succes, i og med at disse glasflasker jo returneres den ene gang efter den anden og bruges igen og igen.
Og der er ingen acceptable begrundelser for, at det ikke skulle omfatte alle flasketyper.
Men selvfølgelig kan der jo så komme det spørgsmål: Kan vi have et system, der i princippet omfatter hundredevis af flasketyper?
Det kan jo godt give problemer med automaterne.
Derfor tror jeg, at det vil være hensigtsmæssigt at gå måske et skridt videre end de to beslutningsforslag.
Og derfor er jeg også enig med hr. Jørn Jespersen i, at der skal være en sådan standardisering.
Men den behøver jo ikke nødvendigvis at gennemføres på fælleseuropæisk plan, hvis det er umuligt, bare de enkelte lande kan få lov til at gennemføre den selv, hvis man ikke kan på europæisk plan.
Og der synes vi jo nok, at ministeren ikke har meget at være stolt af i forhold til indsatsen over for EU i den her sag.
EU har ikke taget ordentlige miljøhensyn i emballagespørgsmålet, det må man desværre konstatere.
Kommissionen gjorde alle mulige tænkelige krumspring for at varetage industriens interesser på bekostning af forbrugernes og miljøet og truede endog Danmark med en retssag, som fik ministeren til at krybe i et musehul og gemme sig og opgive det danske system, som det var.
Derfor synes vi jo nok, at ministeren godt kunne gå ud
og støtte i hvert fald de to beslutningsforslag, der ligger her
Jeg kan ikke forestille mig, at Europa-Kommissionen for alvor kan finde på at trække Danmark for EF-domstolen i tilfælde af gennemførelsen af et af de her to beslutningsforslag.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han virkelig for alvor kunne forestille sig det.
Det tror jeg altså ikke er realistisk.
Hvis det så endelig skete, så tror jeg, at Danmark måske endda ville kunne klare en sag ved EF-domstolen imod Kommissionen, fordi EU jo ikke har opfyldt alle de betingelser, som skulle være til stede i forbindelse med emballagedirektivet. EU har jo ikke lavet sit lovgivningsarbejde, og derfor kan det være vanskeligt for EU at komme og påstå, at der skal være begrænsninger for, hvad landene selv må gøre.
Så jeg synes ikke, at Danmark ville stå med en dårlig sag over for Europa-Kommissionen, selv ikke hvis de truede med en retssag.
Og når det er tilfældet, så kan jeg ikke forstå, hvis ministeren tøver.
Så må det være, fordi ministeren ikke for alvor ønsker at få plasticflaskerne med i retursystemet.
Så jeg vil opfordre regeringen til at komme op fra bænkene og deltage i noget aktivt i stedet for at være passiv
over for det her problem
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
Det er jo, som vi allerede tidligere har været inde på i dag, fordi der er nogle spørgsmål, som vi venter på at få afklaret, nemlig om det overhovedet er juridisk holdbart.
Jeg ved så godt, at man taler om situationen i Sverige, men der har også været en situation i Tyskland, hvor der har været nogle skrivelser frem og tilbage mellem Kommissionen og Tyskland om, hvordan og hvorledes man egentlig har mulighed for at indrette sig, det vil sige, om man kan skelne mellem papkartoner og flasker
Det er også det, vi prøver på at få undersøgt, kan jeg forstå på Miljøministeriet.
Vi prøver på at få undersøgt, om det overhovedet er muligt at indføre det her lovligt.
Det er vores begrundelse for ikke at støtte forslagene.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-22:
Det virker næsten, som om begrundelsen skulle tale for, at man kunne gå ind for forslaget, og at afslutningen på ordførertalen vendte til den forkerte side.
Er det med den samme begrundelse, at De Konservative ikke kan gå ind for forslaget, det her med EU-retten, eller hvad er det egentlig, der har fået det til at vippe?
Det har været udtalt i det nordjyske, at det er et stort problem for De Konservative, at der er de her mange plastflasker.
Hvorfor vipper det så lige den anden vej?
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Nej, det er ikke nemt med alle de Ingere.
Jeg synes ikke helt, at jeg fik svar på mit spørgsmål, om ikke der også fandtes enorme mængder af plastflasker på det tidspunkt.
Jeg vil bare gerne have et præcist svar på det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Det er meget vigtigt, at når staten planlægger og vedtager nye store vejprojekter, bliver der også afsat penge til afskærmning mod støjen, sådan som vi har gjort det i forbindelse med de store projekter, der allerede er gennemført.
Her blev der afsat midler til støjafskærmning.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Jeg vil gerne starte behandlingen af de fire beslutningsforslag med at slå fast, at det er regeringens helt klare politik ...
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Nu er det jo sådan, at jeg har konstateret, at hr. Torben Hansen har siddet her og lyttet til debatten, og jeg går også ud fra, at hr. Torben Hansen ligesom har forstået, hvad det er, der er blevet sagt.
Det, jeg har sagt, er, at det selvfølgelig ikke er et politisk valg - jo, det er et politisk valg ud fra de argumenter, vi har fået fra de eksperter, der har givet os råd, det er rigtigt, men vi har ikke bare gjort det ud i luften og sagt: Nu har vi fået en masse kommentarer osv., og så har vi truffet nogle politiske valg.
Næh, vi har fået en rådgivning af nogle eksperter, som vi har lyttet til og derefter taget en politisk beslutning ud fra de råd, vi fik, og hvis det er det, hr. Torben Hansen gerne vil have, vi skal bekræfte, er det rigtigt.