runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 1999-12-10:
Det bliver jo interessant, når vi på et tidspunkt kommer frem
til de borgerlige partiers ordførertaler,
at høre, hvilke perspektiver og visioner de partier har på hele kemikalieområdet
Det er ikke fremgået særlig tydeligt endnu.
Fru Pernille Blach Hansen har sådan set allerede været inde på det, men bare for god ordens skyld vil jeg gerne spørge til det, som har været nævnt et par gange, nemlig EU-initiativerne. Kan Socialdemokratiets ordfører bekræfte, at det, der er lagt op til, at EU vil komme med, efter alt at dømme er en statusrapport, der nogenlunde svarer til den, vi havde i Danmark for ca. 10 år siden, og at der derfor ikke på nogen måde ser ud til at være tale om en egentlig regulering, som kunne retfærdiggøre, at Danmark ventede blot nogle få måneder?
At situationen omvendt sagt er den, at hvis der skal ske noget på dette område, er der nogle lande, der er nødt til at tage initiativer, og at det er i det lys, man skal se denne sag?
Det andet spørgsmål drejer sig om genbrug, som også har været nævnt.
Kan Socialdemokratiets ordfører bekræfte, og er hun enig med mig i, at genbrug af pvc langtfra er uproblematisk, idet der er tale om, at mange af produkterne skal have tilført ny pvc, at der er tale om miljøbelastning i produktionen af pvc, og at man i mange tilfælde langtfra opnår nogen særlig høj genanvendelsesprocent, så genanvendelse langtfra er løsningen?
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-12-10:
Når jeg før bad Socialdemokratiets ordfører om noget perspektiv i det at lave en afgift, er det, fordi man - som jeg ser det - har sigtet på afgiften og været utrolig lad, når det gælder om at gøre noget, når det gælder indsamling.
Det har man ikke gjort en pind for, og i virkeligheden mener jeg, regeringen rent faktisk har ønsket, det skulle bryde sammen med indsamlingen, så der kunne blive plads til en afgift, som er bevidstløs og ikke har noget som helst miljømæssigt formål.
Det er rædselsfuldt at se en sådan politik.
Jeg vil gerne sige til ordføreren for Socialdemokratiet, at vi har jo lavet ting sammen som f.eks. at sørge for, at skrotbiler bliver behandlet ordentligt. Havde det været i den sammenhæng, man opererede med et eller andet gebyr på pvc, som var direkte målrettet mod at få samlet plastic sammen og anvende det til genbrug osv., havde der været perspektiv i det, men det her er jo en ren kræmmersag og ikke noget andet.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-12-10:
Man kan spørge, om det er det rigtige tidspunkt, vi diskuterer pvc.
Man er ude i kommunerne i gang med en aftryksplan, og nu har fru Pernille Blach Hansen omtalt forskellige ting.
Mit spørgsmål skal ses i forbindelse med, at man sidder og arbejder med det i kommunerne, og at man sidder og arbejder med det i renovationsselskaberne.
Hvis der kommer nye initiativer på genbrugsområdet, vil Socialdemokratiet så være med til eventuelt at fjerne den afgift, som vi måske allerede her efter førstebehandlingen kan se bliver vedtaget, fordi der er et flertal for det?
Hvis vi kan finde nye områder, hvor vi virkelig kan gå ind for det genbrug, som vi alle sammen satser på, vil man så være med til at gå en anden vej?
Pernille Blach Hansen (S), 1999-12-10:
Jeg vil gerne tage fat på det sidste indlæg først.
Byg på velviljen i dansk erhvervsliv, siger hr. Hans Christian Schmidt.
Er det den velvilje, der har ført til, at man ikke har opfyldt de oprindelige mål i pvc-aftalen?
Det er da et godt eksempel på, at frivillige aftaler er gode, hvis bare de overholdes, men denne frivillige aftale er ikke blevet overholdt, og så er vi nødt til at gøre noget andet. Det er bare ærgerligt, at Venstre ikke også er klar over det.
Hvorfor har man givet op over for undervognsbehandling og tekstiltryk?
Vi har ikke givet op, vi har bare erkendt, at en stykafgift på måske 1 kr. pr. T-shirt og 50 kr. pr. undervognsbehandling ikke rykker noget rent miljømæssigt.
Derfor er kriteriet i det lovforslag, som vi nu hele tiden diskuterer: Hvor får vi en reel miljøvirkning?
Hvor kan vi få folk til at ændre adfærd ved at lægge en afgift på?
T-shirts er ikke noget, og undervognsbehandling er ikke noget, men det er ikke udtryk for, at man har givet op.
Man siger: Dette problem skal vi måske forsøge at løse internationalt, det kan vi ikke løse ved kun at lægge en afgift på 50 øre eller 1 kr. på en dansk T-shirt.
Fru Helga Moos maler sig meget op i et hjørne med hensyn til, hvad der er mest giftigt.
Jeg vil gerne spørge fru Helga Moos: Kan det virkelig passe, at fordi der er andre stoffer, man også skal tage fat på, skal man ikke gøre noget ved ftalaterne?
Kan det virkelig være rigtigt?
Jeg synes, det er et udtryk for, at Venstre endnu en gang forsøger at finde nogle utrolig dårlige argumenter, bare fordi de er bange for grønne afgifter.
Så er det da indlysende, at uanset hvordan den grønne afgift er skruet sammen, er Venstre nødt til at være imod.
Til hr. Søren Kolstrup: Vi vil godt diskutere, hvor der er huller, og hvor der ikke er huller, men jeg synes som udgangspunkt, det er skruet fornuftigt sammen.
Jeg synes også, vi har fundet nogle gode områder, hvor vi pålægger afgift de steder, hvor det reelt kan få en miljøvirkning, og det er det, jeg er optaget af.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-10:
Jeg vil godt sige til fru Pernille Blach Hansen, at hvis vi kommer til at diskutere PWC-afgiftsforslaget i dag, skal fru Pernille Hansen rette henvendelse til sin egen minister - miljø- og energiministeren - som jo netop beskriver det på side 4 i sit oplæg, der er udsendt til os den 7. december.
Der er vel ikke noget galt i, at vi forholder os til noget, ministeren skriver til os?
Jeg vil kun sige, at det vil vi selvfølgelig komme til, og jeg vil godt fastholde én gang til over for fru Pernille Blach Hansen: Jeg synes, det ville være rart at høre heroppefra, at man har givet op over for de to ting, der kommer flest ftalater fra, nemlig undervognsbehandling og tekstiltryk, men alligevel siger: Jamen vi kan godt tage resten, dem vil vi ramme.
Så synes jeg i grunden, det er rigtigt, som det blev sagt, at det er lidt ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke har flere bud på, hvad man kan gøre, end afgift, afgift, afgift.
Byg dog på den velvilje, der ligger i dansk erhvervsliv, som er førende i Europa på pvc-området, det vil give et langt bedre resultat.
Helga Moos (V), 1999-12-10:
Jeg vil gerne have at vide, hvordan fru Pernille Blach Hansen kan bruge listen over uønskede stoffer som begreb for, hvad der er farligt, og hvad der ikke er farligt.
Den liste indeholder - det står i forordet, og vi har fået det bekræftet i et samråd - både stoffer, der er giftige, og nogle, som bare bliver brugt meget.
Den indeholder bly, og den indeholder et stof, som ifølge DTU kan luftes væk gennem iltning i rensningsanlæggene.
Så hvordan i alverden kan man bruge den liste som argumentation, når det gælder prioritering af giftighed?
Det vil jeg godt have at vide.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-12-10:
Om genbrugs-pvc vil jeg gerne sige: Jamen hvor er det, man i øjeblikket har en fornuftig indsamlingsordning for pvc?
Hvor er det, man får anvendt det på en fornuftig måde?
Det er til rør, døre og vinduer.
Det er de tre produkter, der er undtaget fra afgift, så jeg mener egentlig godt, vi kan forsvare at se i det lange perspektiv, hvordan vi kan skrue en fornuftig ordning sammen.
Det var svar til fru Henriette Kjær.
Så var spørgsmålet: Skal vi vente på EU?
Ja, hvis man gerne vil vente 5-10 år, er det da nok en meget god idé, men det synes jeg bare ville være ærgerligt.
Jeg synes, at når det som her kommer an på miljø og sundhed, skal tvivlen da komme miljøet og sundheden til gode, og derfor vil jeg gerne handle nu og ikke vente, til EU om måske 2 år har fundet en fælles holdning i Kommissionen.
Så skal man først til at forhandle landene imellem, og så går der lang tid.
Jeg synes, det er for dårligt, man bare vil skyde det ud, når vi nu kan se, der er nogle reelle problemer, men man ikke er klar til at tage fat på dem.
Hr. Ole M. Nielsen mente, at afgifter er det eneste, der konkret ligger på bordet.
Det er faktisk ikke rigtigt, hvis man ser på pvc-strategien.
Der er faktisk flere ting på vej.
Man snakker om øget grønt indkøb fra det offentliges side, der er informationsaktiviteter, og der gives tilskud til udvikling af renere produkter på pvc-området.
Jeg synes, der er masser af gode midler, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at de forskellige ordførere nu fuldstændig maler sig op i et hjørne, fordi de får myrekryb, så snart de hører udtrykket grøn afgift.
Lissa Mathiasen (S), 1999-12-10:
Jeg synes faktisk, der er sket nogle forandringer, siden vi havde debatten sidst.
Der er for det første sket den væsentlige forandring, at vi tidligere fra politiets side har haft en meget klar hilsen, der hed: Vi ønsker ikke et maskeringsforbud.
Dermed var der ikke taget stilling til, på hvilket niveau eller hvordan det skulle være, men det er den hilsen, der tidligere har været fra politiet.
Nu er der en fornyet dialog med politiet, og derfor synes jeg, det vil være helt naturligt at afvente udfaldet.
Dermed har jeg heller ikke tilkendegivet fra Socialdemokratiets side, i hvilket omfang jeg forestiller
mig, man eventuelt - hvis politiet skulle komme med det udspil - måtte komme med et ønske om et maskeringsforbud eller ej.
Vi har naturligvis, eftersom vi heller ikke kender det udspil, drømt om at foregribe begivenhedernes gang forlods, og det er faktisk det, jeg har prøvet at tilkendegive her.
Vi synes, det er rimeligt, at vi får den redegørelse.
Lad os se, hvad det er, og lad os så tage en ordentlig, saglig drøftelse af det.
Så kan vi naturligvis også i den sammenhæng tage diskussionen om de retspolitiske konsekvenser, hvis det skulle være nødvendigt,
det ville være helt naturligt.
Men det ville da være at foregribe begivenhedernes gang, og dermed har jeg heller ikke på nogen måde villet forholde mig fra partiets side til de to beslutningsforslag, der er til behandling her i dag, netop fordi jeg synes, det ville være usagligt.
Vi har brug for at få den redegørelse, og lad os så vende tilbage til sagen.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Ja, den leder fra Jyllands-Posten viser jo, at selv en god og normalt fornuftig avis kan have nogle forkerte holdninger, og sådan er det.
Jeg ærgrer mig lidt over - det indrømmer jeg
blankt - at jeg ikke har taget lederartiklen fra Berlingske Tidende med, fra B.T., fra provinspressen, fra Næstved Tidende, Lolland-Falsters Folketidende og alle de andre steder, hvor jeg har set ledere med det nøjagtig modsatte indhold
Jeg kan faktisk kun huske, at jeg har læst én leder, der har været imod det, og det har været i Jyllands-Posten.
Jeg kan ikke sige andet: Jeg er fundamentalt uenig.
Det tror jeg også Jyllands-Posten må opdage en dag at den er.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
I de gode gamle dage, det vil sige før 1968,
der var det forbudt at vise sig på offentlig gade maskeret eller i dragt, der var stridende imod offentlig anstændighed, og ifølge samme bestemmelse var det også forbudt at lade sit vand.
Den bestemmelse blev ophævet i 1968, fordi man oplevede, at den var i strid med sådan almindelige, borgerlige frihedsrettigheder.
Hvor mange skal man være sammen for at kunne være i forening?
Sagen er den, at Det Konservative Folkepartis forslag ikke er stringent.
Nede i bemærkningerne står der, at dette indebærer, at en hætteklædt eller maskeret person bør pågribes.
I selve ordlyden står der, at man skal være i forening.
Skal man være i forening, og hvor mange er man i forening?
Og er det hætteklædte?
Skal man være formummet, eller er det bare en hætte?
Hvor går grænserne?
Hvis det nu er sådan, at man ligner fru Birthe Rønn
Hornbech på forsiden af »Ude Og Se« med briller på?
Hvis hun så også havde et tørklæde på, var hun så formummet eller hvad?
Det er ikke nemt.
Inge Dahl-Sørensen (V), 1999-12-10:
At fru Elisabeth Arnold ikke mener, at der kan skelnes, kan jeg altså ikke gå dybere ind i.
Jeg tror virkelig på, at politiet godt kan skelne, om det er det ene eller det andet.
De har trods alt erfaring.
Og til fru Jette Gottlieb: Jeg har ingen kommentarer til det, fordi man kører i ring.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-10:
Selv om det tog lidt tid, så fik vi frem, hvad det var, i hvert fald Venstres ordfører gerne ville.
Venstres ordfører ville bare gerne have det stoppet, og det synes jeg er et vigtigt udsagn, for det betyder, at de bare gerne vil have det stoppet uanset konsekvenserne.
Er det sådan en ønskværdig sidegevinst ved den måde, det her er formuleret på?
Elisabeth Arnold (RV), 1999-12-10:
O.k., jeg accepterer, at forslagsstillerne ikke ønsker at diskutere strafferammen for en ny handling, de ønsker at kriminalisere.
Så vil jeg gå lidt videre i forslaget, hvor man beskriver, til hvilke anerkendelsesværdige formål det ikke skal være strafbart at bære maske.
Der er forskellige former for udklædning, roligans, karnevalsdeltagere og også muslimske kvinder, der bærer slør osv.
Det skal heller ikke være strafbart, heller ikke aidsramte patienters demonstration for at gøre opmærksom på problemet, personer, som ønsker at undgå repressalier.
Og så skriver forslagsstillerne bagefter: Vi finder ikke, det vil volde politiet vanskeligheder eller nævneværdige problemer at udskille de lovlige fra de ulovlige maskeringer.
Det er jo præcis det, der har været anken fra alle os, der har været modstandere af maskeringsforbudet gennem tiderne.
Det bliver umuligt for politiet at sondre mellem anerkendelsesværdige formål og ikkeanerkendelsesværdige formål, og det viser erfaringerne også fra de steder i verden, hvor man har haft maskeringsforbud, at man kan ikke sondre.
Det viser sig, at ind imellem bliver man nødt til at anholde fuldstændig uskyldige mennesker, i andre tilfælde kan man ikke få fat i dem, der virkelig laver ballade.
Og det rører mig simpelt hen ikke det fjerneste, at politiledelsen har sagt, de gerne vil have et maskeringsforbud, for den tidligere politiledelse i København ville ikke have et maskeringsforbud.
Der er flere forskellige synspunkter i politiet.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Nu har jeg tilladt mig at læse forslagsstillernes forslag, og der står, at man opfordrer regeringen til inden udgangen af nærværende folketingsår at fremsætte forslag til ændring af straffelovens § 134 med den virkning osv.
Hvad har formålet været med at finde lige præcis den bestemmelse?
Jeg vil bare godt forstå, hvad det er, ordførerne har ønsket, og jeg har endnu ikke fået noget svar.
Inge Dahl-Sørensen (V), 1999-12-10:
Både til fru Anne Baastrup og fru Elisabeth Arnold: Det her er to beslutningsforslag, og vores er i hvert fald et beslutningsforslag, som vi her taler om.
Det her drejer sig om, at når vi beder ministeren om at komme med et lovforslag, så må ministeren også komme med indholdet, som så er forsvarligt.
Og noget helt andet er, at det, vi ønsker med det her, er at få det stoppet.
Det er det, vi gør, og ikke andet.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-12-10:
Ja, jeg stillede spørgsmålet, som var, synes jeg, ret centralt: Hvad skal det så koste i straf at færdes maskeret eller med hætte på i gaden, uanset man ikke har foretaget sig noget som helst ulovligt, bortset fra at gå med den her hætte og heller ikke har til hensigt at gøre det, hverken at røve en bank eller plyndre en butik eller at stjæle en cykel? Jeg synes, det er utrolig letsindigt af forslagsstillerne, at de fremsætter et beslutningsforslag, hvor de beder om, at regeringen lovgiver på det her område, uden at man giver nogen som helst anvisning på, hvad man forestiller sig, sanktionerne skal være.
Det er så nemt.
Det er virkelig oppositionens ulidelige lethed bare at fremsætte et forslag om at lovgive om dit eller dat uden at komme med nogen som helst anvisning på, hvad det egentlig er for straftyper.
Er det fængsel i et ½ år eller i 2 år, eller er det en bøde på 1.000 kr., man skal have?
Det er virkelig for let.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Jeg ved ikke, om det simpelt hen er et forståelsesspørgsmål.
Jeg spørger forslagsstillerne: Hvorfor og hvordan vil man ændre straffelovens § 134, der handler om opløb?
Hvorfor går man ind, og hvordan vil man ændre § 134, der handler om opløb, hvor strafferammen er 3-6 måneders hæfte, og hvorfor anvender man så ikke §134 a, hvor det drejer sig om slagsmål?
Hvad er det rent faktisk, der ligger i det her maskeringsforbud, som man ønsker?
Man ønsker jo, at hvis folk, som kommer spadserende ned ad Blågårdsgade, har noget på, der overhovedet kan anvendes til at formumme sig, så skal de have en forebyggende bøde, uanset om de har til hensigt at foretage sig noget, der bare ligner § 134 eller § 134 a.
Jeg spørger bare: Hvad er det, forslagsstillerne har forestillet sig rent teknisk?
Og så synes jeg, at fru Elisabeth Arnolds spørgsmål også skulle besvares, for det var ganske interessant, og jeg håber selvfølgelig, at fru Birthe Rønn Hornbech vil gå op og besvare det, hvis fru Inge Dahl-Sørensen ikke kan.
Inge Dahl-Sørensen (V), 1999-12-10:
Til fru Anne Baastrup: Vi har også en lovgivning om knivforbud her i Danmark, og indtil nu er ingen kokkepige blevet anholdt, fordi hun havde en for lang kniv.
Med det vil jeg sige, at jeg tror på, at politiet har en fornemmelse af, for de har jo udtalt, at såfremt ifald vi havde haft et hætteforbud, så havde man måske på Nørrebro, men i hvert fald i Torup, kunnet anholde nogle af de personer, som steg af busserne med hætter over hovederne.
Men jeg er godt klar over, at venstrefløjen selvfølgelig ser et stort problem i det her, men jeg tror på en eller anden måde også, at det er forebyggende.
Altså det, at man har hætter på, gør, at man ved, at man kan blive anholdt, taget med på stationen, hætterne af.
Så får man i det mindste taget optøjerne i opløbet.
Om man så skal have en bøde eller whatever, det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg mener, det er forebyggende, at politiet har et redskab, som de hermed kan bruge til at anholde personer, der kommer i forening.
Om de så har hætter på eller tørklæder om hovedet, så vil politiet godt kunne se, at her er optræk
til et eller andet, dem anholder vi.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-12-10:
Fru Inge Dahl-Sørensen nævnte, frit citeret efter hukommelsen, at bøller og ballademagere skal sættes fast og anholdes.
Det er vi fuldstændig enige i, selvfølgelig skal de det, uanset om de er maskerede eller ej.
Når man laver bøllestreger, er ballademager, smadrer ruder og plyndrer butikker, så skal man sættes fast.
Der står her i det forslag, som fru Inge Dahl-Sørensen er medforslagsstiller til, at en kriminalisering af selve det forhold, at man er maskeret, vil indebære, at en hætteklædt eller maskeret person, der pågribes, vil kunne straffes for maskering som sådan, uanset at der ikke kan føres bevis for, at den pågældende forud for pågribelsen har begået eller medvirket til anden kriminalitet.
Så vil jeg tilføje: Der kan heller ikke føres bevis for, at vedkommende havde til hensigt at begå kriminalitet på et senere tidspunkt.
Nu ser jeg til min store glæde, at fru Birthe Rønn Hornbech, som er Venstres store forsvarer af retssikkerheden,
igen er til stede i salen.
Jeg vil gerne spørge: Hvordan har Venstre forestillet sig, at strafferammen skal være for at være maskeret, uden at der kan føres gnist af bevis for, at man har tænkt på eller måske ikke har tænkt på, at man måske havde planlagt eller ikke havde planlagt, at føre nogen som helst form for bøllestreger igennem?
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Jeg vil godt spørge fru Inge Dahl-Sørensen, hvordan forslagsstillerne afgrænser dette forslag.
Hvor mange skal man gå sammen, og hvordan skal den hætte se ud som forudsætning for, at man kan få en bøde.
Jeg henviser til bemærkningerne: En kriminalisering af selve det forhold, at man er maskeret, vil indebære, at en hætteklædt eller maskeret person, der pågribes, vil kunne straffes for maskering.
Men det kan lade sig gøre.
Jeg vil så spørge: Hvorfor vil man ændre straffelovens § 134, der jo handler om opløb, og er fru Inge Dahl-Sørensen ikke klar over, at det, der skete på Nørrebro den aften, som tilsyneladende har fået de borgerlige i gang med det her forslag, handlede om § 134 a, hvor strafferammen er 6 måneder?
Tror De Konservative på, at et maskeringsforbud, hvor jeg formoder, det kun er en bøde, man taler om, vil afholde mennesker fra den slags svineri, som er lavet på Nørrebro, når strafferammen i øvrigt er 6 måneder plus det løse, fordi der også var røveri indblandet?
Inge Dahl-Sørensen (V), 1999-12-10:
Det er sørgeligt, at det igen er nødvendigt at fremsætte beslutningsforslag om maskeforbud.
Danmark er et land, hvor man på fredelig vis kan demonstrere for eller imod dette eller hint
, men det er et demokratisk problem, hvis man vil demonstrere med masker. Hvis man hertillands vil kæmpe for en sag, må man have mod til at stå frem med åbent ansigt.
At bære maske i sådanne situationer er uværdigt, udemokratisk og kort og godt fejt.
Bøllerne gemmer sig bag hætter og masker for at lave ballade i gaderne under dække af, at de har et politisk ærinde.
I et demokrati har vælgeren eller andre afsendere af et politisk budskab en identitet.
Bøller, der hævder at demonstrere, f.eks. i Torup eller på Nørrebro, er derfor ikke politiske demonstranter, men kort og godt bøller, og dem er der ingen som helst grund til at forsvare eller forære politiske privilegier.
Noget tyder på, at det har justitsministeren og regeringspartierne også omsider forstået og derfor ligesom Venstre og De Konservative er begyndt at tage urolighederne alvorligt.
Jeg håber derfor, at justitsministeren meget hurtigt handler og gennemfører den nødvendige lovgivning.
Det skal vel at mærke ske i form af et forbud, der indeholder regler, som er anvendelige i dagligdagen for politiet, domstolene og almenheden.
Naturligvis kan man hævde, at et maskeringsforbud ikke løser alle problemer, og det er sikkert også rigtigt.
Nogle af de hætteklædte bøller havde formentlig alligevel ikke holdt sig tilbage.
I praksis vil man ved sammenstimlen af elefanthueklædte autonome, hvor man jo godt ved, hvad der er i vente, kunne forlange, at de identificerer sig.
Når de siger nej, vil de kunne anholdes.
Og det er for det store befolkningsflertal ikke noget, der rykker ved opfattelsen af individets retssikkerhed.
Det vil blot blive opfattet som almindelig sund fornuft.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Nu er der jo to forskellige, meget forskellige, situationer.
Den ene er et generelt maskeringsforbud, som Det Konservative Folkeparti lægger op til, dvs. at hvem som helst kan få en forebyggende bøde, hvis man vandrer rundt det forkerte sted på det forkerte tidspunkt med en sweatshirt med hætte, der kan snøres, og den anden er ved en lovligt indvarslet demonstration.
Skal politiet have mulighed for at ransage dér med henblik på at fjerne eventuelle hætter, man kan hive ned over hovedet, eller andet?
Der er to forskellige måder, man kan se det her på, og det fremgår jo også af de to forskellige beslutningsforslag. Det ene handler om et maskeringsforbud, det andet handler om et hætteforbud ved demonstrationer.
Hvilken af de to typer vil fru Lissa Mathiasen eventuelt overveje forbud imod?
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-10:
Grunden til, at jeg spurgte fru Lissa Mathiasen heroppefra, er selvfølgelig, at justitsministeren for en lille uges tid siden udtalte til Ritzau, at justitsministeren understregede, at der ikke i regeringen var taget en politisk beslutning.
Der har så været nogle andre meldinger ude i den mellemliggende periode, og så vil jeg gerne have frem her i dag, om man for en gangs skyld var kommet frem til en beslutning i Socialdemokratiet.
Det kunne jo være givtigt for debatten fremover og også for debatten i dag.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-10:
Jeg synes såmænd, det er prisværdigt nok, at man vil afvente en redegørelse; det synes jeg er fint.
Men alligevel kunne man jo trods alt spore en forskel i den måde, udsagnene blev fremlagt på nu, og hvordan de blev fremlagt for nogle år siden, og mit spørgsmål går på, om der er tale om en holdningsændring, og i givet fald hvad der har betinget den. Det andet spørgsmål, som jeg stillede, som slet ikke blev berørt, var: Hvad ville de retspolitiske konsekvenser blive?
Her tænker jeg selvfølgelig på sådan noget, som hvad der vil ske med hensyn til ytringsfrihed og den slags ting, hvis man har et maskeforbud.
Jeg taler aldeles ikke om spørgsmålet om at bære masker eller ej, for det har faktisk ikke noget med det her at gøre.