Birgitte Josefsen (V), 2006-01-24:
Nu skal jeg lade det være usagt, hvor mange kommuner der har indført betaling på sårbehandlingsområdet.
Men det er faktisk sådan, at jeg selv har en fortid som hjemmesygeplejerske i en kommune, og jeg ved derfra, at der også under den tidligere regering var kommuner, der krævede betaling for sårbehandlingspræparater.
Som jeg har sagt i min ordførertale, skal der være fri og lige adgang, når vi bliver syge.
Det skal ikke koste at gå til læge, det skal ikke koste at komme på sygehuset, så den brugerbetaling, der er til stede i dag, har vi ikke tænkt os at ændre på.
Vi vil have en brugerbetaling på de områder, som vi har i dag, og vi vil ikke pille ved, at det er gratis de andre steder.
Undskyld, fru Charlotte Fischer.
Jeg har valgt at opremse en hel række områder, og jeg vil gerne sige, hvorfor jeg har gjort det.
Det er netop for at henlede opmærksomheden på, at der pågår en dialog imellem de forskellige ministerier.
Så alt i alt kan jeg sige, at der, mens der har været en borgerlig regering, er optimeret på hele området.
Derudover er beskæftigelsen stigende, og vi har satset målrettet på at hæve uddannelsesniveauet, hvilket jo er smukt beskrevet også i regeringsgrundlaget.
Siden 2001 er der satset kraftigt på sundhedsområdet, både hvad angår penge, hænder og nye behandlingsmetoder.
Nogle af de satsninger, der er udført, begynder vi at se virkningen af, og andre er mere langsigtede.
Sådan er det jo, når vi taler om sundhedsområdet.
Det Radikale Venstre har fremsat et forslag, som vi nu er i gang med at behandle, og deri påpeger man, at der er en skævhed med hensyn til uddannelsesniveau og så det træk, der er på sundhedsområdet.
Ligeledes påpeger Det Radikale Venstre, at der er ulighed i sundheden, når det handler om brugerbetaling på få områder, eksempelvis på tandbehandlingsområdet, og det samme gør sig gældende for frit valg-området.
VK-regeringen har siden sin tiltræden, som jeg har nævnt, optimeret på sundhedsområdet, og det er med fuld opbakning fra Venstres folketingsgruppe og har også været med fuld opbakning fra Dansk Folkeparti, hvilket vi takker for.
Helt konkret er der afsat over 5,5 mia. kr. til styrkelse af sundhedsområdet, og der er indført frit valg, en ordning, som kommer alle borgere til gode.
Netop det, at der er fri og lige adgang, når det handler om sygdom og fokus på vores helbred, vægter vi i Venstre meget højt.
Uanset om man er arbejdsmand eller konge i det her land, så skal der være lighed til stede, når man bliver syg.
Frit valg-ordningen virker, amter og lægepraksis har fået besked om, at den enkelte borger skal informeres grundigt, så alle er klar over muligheden for, at de kan benytte det frie valg.
Så sent som i går fik jeg selv et brev fra Aalborg Sygehus vedrørende en banalitet, jeg skal ind og have ordnet.
Jeg studerede brevet meget nøje, men som det jo skal gøres, er der påført en kontaktperson, et telefonnummer og en henvisning til patientkontoret, så man kan få stillet sine spørgsmål og også få en oplysning om, at man kan komme et andet sted hen og blive behandlet, hvis ikke tidspunktet det pågældende sted passer.
Så ordningen virker.
Det skal være gratis at gå til lægen, gå til speciallægen, gå til vagtlægen, henvende sig på skadestuen, blive indlagt på sygehuset, uanset om det er et somatisk eller psykiatrisk sygehus, og den forebyggende indsats og behandling for alle mellem 0 og 18 år skal fortsat være gratis, når vi taler om tandplejeområdet.
Siden 2001 er der på en række områder indført behandlingsgaranti, det gælder for sygehusbehandling, og det gælder for narkobehandling.
I forbindelse med satspuljeforhandlinger her i sidste måned blev der lavet en udvidelse af netop det område.
Der indgår en kræfthandleplan, hvortil der er knyttet 1 mia. kr.
I satspuljeforhandlingerne er der på en række områder tilført midler, og det har de fleste af partierne jo været enige om.
Jeg vil gerne nævne nogle af områderne: Vi har afsat midler til en særlig indsats over for børn og unge af anden etnisk herkomst; der er afsat penge til at styrke bekæmpelsen af den negative sociale arv; der er afsat midler på beskæftigelsesområdet for handicappede; der er afsat penge til støtte- og kontaktordninger, så de udvides fra ikke alene at være målrettet sindslidende, men også bliver målrettet hjemløse, alkoholikere og stofmisbrugere.
Der er afsat knap 134 mio. kr. til en styrkelse af den sociale aktivering for at få dem, der er længst væk fra arbejdsmarkedet, i gang på området, og der er afsat 120 mio. kr. til at forbedre arbejdsmiljøet, til en forbedring af netop arbejdsmiljøet for social- og sundhedsassistenter.
Det er et af de elementer, som Charlotte Fischer påpeger i det beslutningsforslag, vi behandler, at man skal fokusere mere på.
Det har vi jo gjort, og det har Charlotte Fischer jo selv været med til ...