Sonja Mikkelsen (S), 1998-01-28:
Socialdemokratiet ønsker, så hurtigt det er praktisk muligt, her i Danmark at få etableret en sikker metode til at kommunikere elektronisk og afgive en elektronisk underskrift.
En sikker elektronisk underskrift er ganske enkelt en forudsætning for, at vi overalt i samfundet og dermed i stor skala kan høste fordelene af elektronisk kommunikation.
Realiseringen af regeringens IT-strategi og handlingsplan er også tæt forbundet med, at der kan kommunikeres sikkert, og ikke mindst at der kan afgives juridisk bindende underskrift ad elektronisk vej, så både afsender og modtager kan være sikre på hinandens identitet, og dokumenternes indhold ikke kan ændres af andre.
Derfor hilser vi også velkommen, at de involverede ministre i fællesskab har valgt at fremlægge en redegørelse for, hvor langt man er nået i overvejelserne i regeringen.
Når vi tidligere her i Folketinget har drøftet IT-politik og problemstillinger i den sammenhæng, har der været meget bred opbakning til den aktive linje, regeringen har valgt, og som fortsat følges op med fornyede handlingsplaner og konkrete initiativer.
Socialdemokratiet ser gerne, at denne aktive linje fortsættes, så Danmark også på dette område fortsat opfattes som et foregangsland på internationalt plan.
Netop dette politikområde nyder i kraft af sin natur særlig stærk international bevågenhed, og dommen på Internettet kan være hård, såfremt regulering og aktivitet ikke lever op til det, man kan kalde vanlig standard.
Et ry som elektronisk foregangsland giver klart positive konkurrencemæssige fordele for erhvervslivet i modsætning til et ry som et noget fodslæbende land på området.
Et signal til verden om, at Danmark har det juridiske grundlag i orden for bindende elektronisk aftaleindgåelse, vil således være meget værd på det globale marked. For den enkelte virksomhed, der overvejer informationsteknologiske investeringer, vil det være et væsentligt beslutningsgrundlag, om der er mulighed for sikker kommunikation og elektronisk underskrift, der kan bruges i virksomhedens markedsføring.
Samtidig skal en investeringslønsomhed også vurderes i forhold til, i hvor stort omfang virksomhederne kan kommunikere elektronisk med de myndigheder, de nu engang har mulighed for eller brug for at kunne meddele sig til af forskellige årsager.
Allerede nu kan man ved aftaleprocedurer mellem daglige samarbejdspartnere finde veje til sikker kommunikation.
Erhvervsministeriets og Forskningsministeriets EDI-indsats sammen med erhvervslivet har her betydning for, at langt flere i fremtiden kan og også vil gøre brug af EDI i deres daglige samarbejde og samhandel, altså en meget nyttig indsats.
Men EDI-metoden har mange begrænsninger og giver
Lovgivning om elektronisk underskrift, der skaber sikkerhed for brugerne, vil derfor give afgørende nye frihedsgrader i den elektroniske verden.
I Socialdemokratiet lukker vi ikke øjnene for, at dette samtidig over tid vil påvirke den generelle samfundsudvikling, at det kan ske i både positiv og negativ retning, og at det vil give nye udfordringer for demokratiet, for befolkningen og for os som lovgivere.
En sikker elektronisk underskrift vil gøre det muligt at afskaffe en omfattende dokumenthåndtering i papirform, ligesom vi for en del år siden afskaffede det fysisk tilstedeværende værdipapir og i stedet etablerede Værdipapircentralen.
Det vil regeringen gøre, og det er meget tilfredsstillende.
I denne sammenhæng er der i redegørelsen en række spørgsmål, der går på, om man skal vælge den såkaldte frameldingsmodel eller vælge en tilmeldingsmodel.
Framelding indebærer, at alle love og regler, der rummer krav om underskrift, skal acceptere en elektronisk underskrift fra en given dato, mens tilmelding indebærer, at kun de love og regler, der tilmeldes ordningen, kan forventes at anerkende elektronisk underskrift.
Et vist pres har ofte en positiv effekt på det arbejde, der bliver gjort, men omvendt må det erkendes, at det er en stor opgave, ministerierne står over for med at gennemgå love og bekendtgørelser.
Imidlertid er vi i Socialdemokratiet klar til at vove et øje og komme med et bud på, hvordan man kunne gribe denne problemstilling an.
Vi vil foreslå regeringen at overveje en kombination af de to modeller, så man starter med en tilmeldingsordning, dvs. at efterhånden som ministerierne har gået deres love og reguleringer igennem, har taget stilling og rettet lovene til, tilmeldes de ordningen med en elektronisk underskrift.
Men fra et givet tidspunkt - vi skal næppe længere end 2-3 år frem - skal der overgås til frameldingsmodellen.
På dette tidspunkt forventes det altså, at ministerierne har været det hele igennem og har taget stilling til, om man bør bruge elektronisk underskrift eller ej - vel at mærke med udgangspunkt i, at hovedreglen er, at man bør gøre det.
Jeg vil lytte med stor interesse til de overvejelser og forslag, der måtte komme om det punkt fra andre partiers side, ligesom det naturligvis må indgå i overvejelserne, hvilke synspunkter der fremkommer på dette område i forbindelse med høringen af det kommende lovforslag om elektronisk underskrift.
Redegørelsen rummer en række beskrivelser og initiativer, som de forskellige ministerier har iværksat, og det peger alt sammen i den rigtige retning.
I Socialdemokratiet har vi især opmærksomheden henledt på at sikre forbrugernes rettigheder i forbindelse med elektronisk handel, og signalet om, at man vil sikre, at alle offentlige myndigheder skal kunne kommunikere med borgerne ad elektronisk vej, når borgerne ønsker det, er også tilfredsstillende.
Jeg skal her til sidst helt og fuldt anerkende, at det, der her betrædes, er nyt land rent lovgivningsmæssigt - ikke bare i Danmark, men også i et internationalt perspektiv.
Når vi taler om regulering af såkaldte nøglecentre, ligestilling af elektronisk underskrift med underskrift på et papir og pligten for offentlige myndigheder til at kunne kommunikere elektronisk med de borgere, der ønsker det, er det helt nyt land, og derfor er det også forståeligt, at det tager tid at få formuleret det juridiske grundlag, og at der er en vis usikkerhed hos de involverede ministre, når det gælder stillingtagen til, hvordan ligestillingen af den elektroniske underskrift med en underskrift på papir skal gennemføres.
Men en vis utålmodighed efter at se konkrete forslag har vi nu alligevel i Socialdemokratiet, og derfor hilser vi med tilfredshed, at regeringen vil udsende et konkret forslag til lov om elektronisk underskrift til høring i nær fremtid, så vi kan få suppleret beslutningsgrundlaget med holdninger og ideer fra de mange uden for dette hus, der vier denne sag særlig interesse.
Så kan vi få den nødvendige lovgivning på plads, om ikke før, så i begyndelsen af næste folketingssamling.