runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-02:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg bare sige, at der er gået kage i forhandlingerne i de forslag til vedtagelse.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige, at han har fuldstændig ret i, at Bicheludvalget fortæller, at man over en årrække ved at lave en helt række andre tiltag kan nedsætte pesticidforbruget uden omkostninger for landbruget med 40 pct.
Og det vil sige, at i løbet af 10 år, det er det, Bicheludvalget siger, så kan man altså få det, der minder om et meget, meget lysegrønt og økologisk landbrug, og det er vel egentlig også målsætningen.
Problemet med den sag er jo, at der ikke er enighed mellem landbruget og organisationerne og partierne her i Folketinget om, hvordan man skal udmønte den øvelse dér, og i øjeblikket er det jo sådan, at den lovgivning, der ligger i Miljøudvalget, er delt i to, og den, som regeringen har fremlagt om øgede afgifter for pesticider, vil SF og Enhedslisten jo ikke stemme for, fordi de mener, at den del af aftalen, som miljøministeren har lavet med landbruget, ikke er god nok.
Der står vi så nu.
Jeg håber selvfølgelig, at vi på et tidspunkt kan finde enighed om det.
Hr. Jens Kirk kom med en udmærket belæring om værditilvæksten i landbruget, som jeg ikke 100 pct. fik fat i, men jeg vil gerne diskutere det, måske under lidt andre former end her.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-02:
Ja, det er jo muligt, at hr. Jørn Jespersen har ret i sin tolkning, at det er regeringssamarbejdets pris, at Det Radikale Venstre ikke kan medvirke til at stemme for en vedtagelse, som er fremsat af SF og Enhedslisten,
selv om Det Radikale Venstre i virkeligheden går ind for indholdet.
Altså er der indholdsmæssigt noget - er der nogen af pindene i det, vi har foreslået, som Det Radikale Venstre ikke ville kunne støtte, hvis man nu så bort fra det problem med regeringstaburetterne?
Var der så noget i det, som man ikke ville kunne støtte?
Jens Kirk (V), 2000-05-02:
Jeg skal ikke belære fru Vibeke Peschardt ret meget om fiskeri, men jeg kan dog sige, at i miljøets navn har man gjort Ringkøbing Fjord så ren, at der ikke engang er fisk tilbage i den.
Men det er vel sådan, at ved forædling af en hektar og den husdyrproduktion, der foregår på en hektar, vil der være ca. 20.000 kr. tilbage, og det vil sige, at det bliver værdien af en produktion på en hektar.
Hvis vi nu siger, at det er økologisk landbrug, så vil der nok være 30.000 kr., hvis det er bedst, tilbage til landmanden, men afsætningsmæssigt, forædlingsmæssigt når vi nok kun op på 120.000 kr., 130.000 kr.
Der er faktisk mindre at give til dem, der skal forarbejde produktet.
Det er man jo stort set, kan man sige, hvor vi producerer
klassisk; der er vi garanteret en nogenlunde jævn pris, man ved, hvad man har at rette sig efter.
Man kan bare tage Antoniusgrise, velfærdsgrise, ministerens fedekalv, de sælger jo ikke ret godt.
Hvad sker der i øjeblikket?
Ordningerne opsiges.
De kan ikke afsættes.
Man står med en produktion, som der ingen sikkerhed er for.
Det er vel det største problem, vi har i den produktion, hvor alle gerne vil fremme nogle ting.
Jørn Jespersen (SF), 2000-05-02:
Nu er diskussionen begyndt at handle om pesticidforbruget i Danmark, og hvordan det har udviklet sig historisk, og så bliver jeg nødt til også at spørge fru Vibeke Peschardt, om det ikke er rigtigt, at på baggrund af Bicheludvalgets rapport, som der jo er bred enighed om, kan man konstatere, at vi stadig væk har et overforbrug på en 30-40 pct. forstået på den måde, at 30-40 pct. af det nuværende pesticidforbrug kunne afskaffes uden at give driftsøkonomiske problemer for den enkelte landmand og uden at give samfundsøkonomiske problemer.
Er det ikke rigtigt, og er det ikke det, Bicheludvalget skriver?
Det vil sige, at vi altså har en mulighed for at komme betydelig længere ned i løbet af ganske få år
Og så skal jeg bare takke for bekræftelsen af, at hvis Det Radikale Venstre ikke havde været medlem af regeringen, ville man have kunnet stemme for det forslag til vedtagelse, sådan opfattede jeg det, der ligger fra SF og Enhedslisten. Jeg har forståelse for, at regeringssamarbejdet binder, men så må vi jo bare konstatere, at vi arbejder efter de samme hovedlinjer, nogle af os uden for regeringen og andre i regeringen.
Det kan jo også bruges til noget.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-02:
men det er rigtigt, at sådan er det.
Men der er andre typer fiskeri, der heller ikke er specielt skånsomt, og det, jeg ønskede, var egentlig bare at sende et signal om, at jeg hellere ville have skånsomt fiskeri.
Til hr. Christian Mejdahl: Jo, det er rigtigt, at pesticidforbruget er faldet siden 1970'erne, at handelsgødningsforbruget også er faldet, og det er selvfølgelig positivt.
Omkring pesticiderne vil jeg bare sige, vi så har fået en anden type; det er faldet i kilo eller i ton, og vi er også det land i Europa, der måske er det meget intensivt drevne, som bruger mindst af det, men det er specielt gartnerisektoren, der gør det.
Vi ved jo, at det, der kommer fra Spanien på gartnerområdet og andre steder, er frygtelig pesticidfyldt, og der gør man sig jo anstrengelser i Danmark for at undgå det.
Men det, der egentlig var pointen i det, jeg sagde omkring det her, var jo, at man ikke har øget værditilvæksten i landbruget i samme omfang, som man har mekaniseret og sprøjtet osv., og det vil sige, at man får sådan set ikke andet end et større - det kan godt være potentielt større - kvantitativt udbytte, men man får simpelt hen færre penge i kroner og øre, samtidig med at man forarmer og ødelægger miljøet.
Og så var der til sidst det dér med brødhveden.
Jo, jeg er sikker på, at hr. Christian Mejdahl husker den dér Vandmiljøplan II bedre, end jeg gør.
Jeg kan godt huske, at der var noget med brødhvede, og jeg ved også godt, at det bliver taget fra det totale forbrug.
Men det, Vandmiljøplan II mangler - og det er ikke planens skyld, det er muligvis vores skyld, det skal jeg ikke kunne sige - er jo i virkeligheden at forholde sig meget konkret til miljøet på de helt konkrete steder; det er man jo slet ikke begyndt på.
Men det er så en fremtidssag; vi skal jo tage den op inden længe.
Lene Espersen (KF), 2000-05-02:
Jeg er glad for at få den præcisering fra fru Vibeke Peschardt, men jeg synes sådan for forbrugeroplysningens skyld, at det er vigtigt også i forhold til andre, der følger den her debat i Folketinget, at få præciseret, at ud af den flådestørrelse, som er på en del tusinde både i alt, er der en meget, meget stor del, der er små både, garnbåde.
Så er der en mindre del, men dog af en vis størrelse, trawl- og notbåde, som fisker netop på internationalt farvand.
Men bomtrawlere, som fru Vibeke Peschardt nu påpeger egentlig er problemet, dem er der ikke engang to håndfulde af i Danmark ud af en samlet fiskerflåde på måske 3.500 stk. Der er så mange andre EU-lande, der benytter det i måske lidt større grad end de danske, men hvis proportionerne skal på plads i debatten, synes jeg også, det er vigtigt at få fremhævet, at det måske ikke er bomtrawlerne, der fylder allermest i den danske fiskerflåde.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-05-02:
Jeg vil da sige tak til fru Vibeke Peschardt for hendes oplysninger til mig vedrørende landbruget.
Det vil jeg ikke undlade at sige til fru Peschardt.
Erling Christensen (S), 2000-05-02:
Jeg synes, det var en god tale, fru Lene Espersen holdt, særlig omkring fiskeriet, og vi har lige oplevet fiskerigeneralforsamlingen, og jeg har læst den skriftlige beretning til generalforsamlingen, og det lyste jo ud af den, at det er utrolig vanskeligt at bevare pessimismen i erhvervet i øjeblikket.
Så derfor er det væsentlige også at se på, hvordan fremtiden ser ud for fiskeriet.
Og dér er jeg enig med fru Lene Espersen i, at vi må kigge på, hvordan vi passer kvoter og kapacitet sammen. Jeg hørte måske ikke rigtig efter, men vi var tidligere i debatten her inde på kapitalisering af kvoten, og hvordan stiller Det Konservative Folkeparti sig til kvotehåndteringen her?
Så med hensyn til forenklingen og liberaliseringen og at det skulle forbedre konkurrenceevnen: Mener fru Lene Espersen, at vi inden for fødevareerhvervet skal til at konkurrere på arbejdsmiljøet, eller at vi skal konkurrere på innovation og udvikling?
Christian Mejdahl (V), 2000-05-02:
Nu kan omkostningslettelser være mange ting, men landbrugets ejendomsskatter eller skatten på produktionsjord er en omkostningslettelse, som man kunne se på.
Kompensationen til de miljøforanstaltninger, som er pålagt landbruget, og som på en række områder viser sig at være mangelfuld, kunne man jo også være med til at bringe i orden.
Pesticidafgifterne kunne man jo også lette erhvervet for eller i det mindste fuldt ud føre dem tilbage til erhvervet. Sådan er der en række ting, som der hen ad vejen kan tages fat på, som er med til at skaffe en bedre balance i i fødevareerhvervenes konkurrenceforhold over for omverdenen.
Erling Christensen (S), 2000-05-02:
Jeg vil ikke forelægge en ophørsordning her i mit svar til hr. Jens Kirk.
Nu må vi se, hvordan det kommer til at udvikle
Vi har jo før haft en, men lad os tage stilling til det, når den tid kommer.
Om velfærdsstaldene og planlægningen tror jeg, at det er god planlægning for landbruget at lave de velfærdsstalde, og jeg tror også, de vil være holdbare om 10 år. Så det er en god idé på den måde at planlægge i et dynamisk samfund, som vi jo har.
Men ellers er det jo i øvrigt vanskeligt i en tid, hvor vi har den dynamik, og hvor vi har det omstillingskrav, det er jeg enig i.
Men som jeg sagde i min ordførertale, er det jo ikke os, der skal sælge varerne.
Det er jo erhvervet og den enkelte producent, der - som jeg sagde - må ind i vurderingen her, og kvaliteten kommer altså også fra den planlægning, som hr. Jens Kirk sagde.
Ægproduktionen har jeg nævnt, og det er et problem, det medgiver jeg, men jeg tror ikke, vi løser det ved, at vi slækker på vores krav ved indførslen.
Tværtimod har vi også i Fødevareudvalget spurgt, om vi i et dynamisk indre marked kan stille nogle krav til den import, vi har her, og det er det, vi arbejder med i forbindelse med Fødevarehvidbogen, og det er det svar, vi har givet her fra Europaudvalget til Europa-Kommissionen. Det håber jeg, at man virkelig tager ad notam, men jeg kan have den samme frygt som hr. Ole M. Nielsen.
Jeg synes ikke, vi skal sætte arbejdsmiljøet over styr i den forbindelse her.
Det er væsentligt, for hvis det er sådan, at folk bliver ødelagt på arbejdspladsen, så er det samfundet, der skal samle dem op.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får arbejdsmiljøet i orden.
Så står hr. Christian H. Hansen ved busstoppestedet og tror ikke på, at bussen kommer.
Det får mig til at tænke på Martin A. Hansens lille novelle om agerhønen og den nihilistiske oplevelse, damen havde ved at sidde i ventesalen.
Nej, også med Dansk Folkepartis økonomiske politik vil jeg gerne have, at hr. Christian H. Hansen dokumenterer heroppefra, hvordan Dansk Folkepartis økonomiske politik kunne hænge sammen ved, at man gav yderligere offentlig støtte også på det område her.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-02:
Det var til spørgsmålet om ægproduktionen: Jeg er ikke ret meget uenig med Socialdemokratiets ordfører i, at det, det handler om, selvfølgelig er at få de samme normer indført i EU.
Men det pinlige er bare, at jeg tror, at ægproduktionen er væk fra Danmark, inden vi får de andre med.
Det er det utrolig trælse i det. Vi har et andet område, og dér gælder det nu nogle arbejdsmiljøproblemer.
Det er sådan et lille erhverv som champignongartnerier, som jeg har haft lidt føling med igennem årene.
De skal opfylde nogle arbejdsmiljøkrav, som man ikke har i andre lande, og som der egentlig ikke påviseligt er nogen grund til i Danmark.
Der er ingen, der har fået ondt i ryggen eller har taget skade af at plukke champignoner.
Det er det, det handler om.
Og de gartnerier bliver nedlagt, og den produktion kommer væk fra Danmark, inden vi får de andre løftet op.
Hvad gør vi ved det?
Det er jo trods alt lidt tosset, at vi forærer de andre nogle produktionsområder, som vi nøjagtig lige så godt kunne have i Danmark.
Og de bliver svære at få tilbage igen, når først de er nedlagt.
Jens Kirk (V), 2000-05-02:
Fiskeriet havde generalforsamling i lørdags, og dér kom det jo tydeligt frem, at kvotereduktionerne kommer til at spille
en stor rolle for fiskerne.
Derfor er det, jeg har spurgt den socialdemokratiske ordfører, om det måske her på vippen ikke var en idé, at vi skulle have en ophørsordning ind i det strukturlovforslag, L 202, vi nu er ved at lave.
Det kan ministeren måske eventuelt svare på, da ministeren jo også selv er til stede her. Med hensyn til planlægning: Når jeg snakker om 1 år til 10 år, så er det kendt, at vi gerne laver miljøforanstaltninger for 1 år her, men byggeri og andet, det er da over 10 eller 20 år, når det skal afskrives.
Derfor har vi oplevet, at vi har fået halm ind alle steder, og det har måske vist sig, at det heller ikke ligefrem var den bedste løsning alle steder, og derfor tager vi det så ud igen.
Lad os få nogle holdbare ordninger, så man ved, at de, når man investerer i noget, så er gældende i de næste 4-5 år.
Det var det, jeg hentydede til, vil jeg sige til hr. Erling
Christensen, bl.a. med hensyn til velfærdsstalde for kalve.
Erling Christensen (S), 2000-05-02:
Under ét kan jeg vel sige noget om det med at være foran.
Det, der er det væsentlige i det her for os i Socialdemokratiet,
er, at vi ikke kigger tilbage og kigger nedad i standarden, men fastholder kvaliteten og kigger opad i kvaliteten, og det vil sige løfter andre op på det kvalitetsniveau, som vi har.
Det har været væsentligt, og det har vi været enige om også i Fødevareudvalget, når vi har diskuteret zoonosedirektivet, og det er det, vi har fortalt Europa-Kommissionen i vores høringssvar til hvidbogen.
Vi ønsker i et dynamisk indre marked, at vi skal have lov til at have den kvalitet, og at Europa-Kommissionen og EU sørger for, at vi får de andre løftet op på det kvalitetsstade, for ellers sker der det, som fru Lene Espersen sagde, nemlig at vi får forringet sikkerhed, og det kan vi ikke være tjent med, og det vil vi ikke. Vores arbejde her går altså ud på at få løftet kvaliteten for de andre lande og at sikre de danske forbrugere også på det her område med fødevarer.
Det var det, jeg sagde.
Og så nytter det jo ikke noget at ødelægge dansk frugtavl, hvis man efterfølgende bliver nødt til at importere frugt, som har et større indhold af pesticider.
Det er det, vi har diskuteret meget.
Det handler altså ikke om en ensidig dansk opstramning.
Det handler om, at vi får hele EU med i det her.
Så handler det om fiskeriet.
Det, der er væsentligt for mig i det her, er, at vi i de overvejelser, vi gør os her, ikke kapitaliserer fiskekvoterne.
At slå to småbåde sammen og få kapacitet ud af det ser jeg ikke de store problemer i, og muligheden for det ligger jo også i L 202.
Så jeg synes, vi skal samarbejde om det her med det mål i sigte, at vi ikke laver en kapitalisering af fiskekvoterne.
Det tror jeg vil skade fiskeriet.
Lene Espersen (KF), 2000-05-02:
Det bliver da spændende at høre, hvad hr. Erling Christensens svar er på de to foregående spørgeres spørgsmål, for der er
jo ingen tvivl om, at vi er i den groteske situation, at hver eneste gang vi fra dansk side ensidigt strammer reglerne og bestemmer os for, at salmonellabekæmpelsen skal være stadig mere effektiv, så kommer rent faktisk en større andel af de æg, der bliver brugt i Danmark, fra udenlandske producenter, der ikke skal overholde de samme krav. Det er egentlig lidt grotesk, hvis vi pålægger omkostninger, der egentlig udmønter sig i, at forbrugerne får ringere sikkerhed i sidste ende.
Vi konservative har et bud på, hvad vi kan gøre ved det, og det vil jeg komme ind på i vores ordførertale, men jeg vil gerne høre, hvad hr. Erling Christensens bud er.
Jeg vil også bare gerne bede hr. Erling Christensen bekræfte i sit svar på det, jeg spurgte om, at når det gælder fiskerflådens fremtid og nybygning, så er Socialdemokratiet indstillet på, at vi laver nogle mere fleksible kapacitetsregler, der altså gør, at nybygning kan blive sat i gang.
Den samlede kapacitet skal ikke udvides, men der kan være mulighed for, at to små både slår sig sammen og bruger deres kapacitet til f.eks. at bygge en ny båd.
Det vil jeg godt bede hr. Erling Christensen bekræfte.
Christian H. Hansen (DF), 2000-05-02:
Når nu hr. Erling Christensen er en hel del inde på fødevaresikkerheden, så tror jeg ikke, der er nogen her i Folketinget, der kan være uenig i, at den er meget vigtig.
Men vi må kigge på indtjeningsmulighederne.
Hvis vi tager f.eks. ægproducenterne, som jo har haft nogle katastrofale år, hvor vi har set tilfælde af virksomheder og ægproducenter, som simpelt hen er lukket ned, så kan vi konstatere, at forarbejdningsindustrien fortrinsvis bruger udenlandske æg.
Hvad har Socialdemokratiet tænkt sig at gøre
ved det?
Når vi så snakker om zoonosebekæmpelse, som jo også har været meget fremme i de senere år, og hvor det så faktisk har været erhvervet, der alene har skullet løfte den største byrde, vil man da fremover fra Socialdemokratiets og regeringens side her i Folketingssalen ændre kurs og sige:
Jamen de der økonomiske byrder, der er i forbindelse med at opretholde zoonosebekæmpelsen, skal vi også fra regeringens side være med til at løfte; det er ikke kun erhvervet, der skal gøre det.
Det mangler der noget af i redegørelsen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-02:
Hr. Erling Christensen var inde på, at vi skulle være foran i dansk landbrug med vores krav til produktionsformer, til kvalitet, til hygiejne osv.
Jeg er helt enig i, at det skal vi være.
Men vi skal dog ikke være så langt foran, at vi ødelægger konkurrenceevnen i Danmark - sådan tror jeg nogenlunde formuleringen var - og overlader forbrugerne til udenlandske leverandører eller noget i den retning.
Flere af dem kommer fra udlandet, hvor de produceres med burhøns under nogle meget ringere vilkår, end danske burhøns har.
Er det ikke netop et eksempel på, hvad der sker, og et eksempel, vi kan lære af?
Men det er jo ikke alle, der skal lære af det, og det er faktisk svært at finde ud af, hvad vi skal bruge den lærdom til, for jeg er ikke uenig i de krav, der stilles, men det er jo netop den vanskelige situation, vi er i, og som vi nemt kan komme i på andre områder inden for fødevareproduktionsområdet.
Det vil jeg gerne høre, om Socialdemokratiet har et forslag til.
Erling Christensen (S), 2000-05-02:
Til fru Lene Espersen vil jeg sige, at det jo også, som jeg sagde i min ordførertale, er os begge bekendt, at der er problemer i fiskeriet og særligt med hensyn til kvoterne.
Men jeg synes, at vi forsøger at tage hul på det i det lovforslag, der ligger, L 202.
Vi forsøger at se på, hvordan vi ved at sammenlægge kapacitet osv. kan skabe en fornyelse.
Det er vi helt med på.
Hr. Mejdahl er selvfølgelig meget interesseret i det der indgreb over for markedskræfterne, og det forstår jeg godt.
Som liberal politiker kan det være svært at sætte sig ind i de holdninger, vi har i Socialdemokratiet, og i de sociale holdninger, vi har.
Men dem har vi jo haft gennem mange år over for landbruget.
Det, jeg bare vil understrege her, er, at skulle der komme problemer, så vil vi også gerne være med til i påkommende tilfælde at hjælpe.
Det, jeg peger på i min ordførertale, er nok det
vigtigste og mere fremadrettede, nemlig bl.a. den støtte, der ligger i innovationsloven til forskning og udvikling.
Det mener jeg er det væsentlige, og det er det, som hele erhvervet skal bygge på.
Det synes jeg er utrolig vigtigt i det her.
Så derfor er det mere fremtiden for mig, og som hr. Mejdahl også gjorde opmærksom på og vel understøtter, så går det her hen imod flere markedskræfter, og derfor understreger jeg, at der måske i påkommende tilfælde kan være behov for også at hjælpe.
Til hr. Jens Kirk vil jeg sige: Med den dynamik, der er i udviklingen i øjeblikket, så tror jeg heller ikke, at hr. Jens Kirk mener en 10-års-plan. Jeg synes, vi har lært fra Østeuropa og fra andre steder, at sådan nogle 5- og 10-års-planer er i fare for enten at blive tvangsopfyldt eller ikke at blive opfyldt, så det går vi ikke ind for her.
Så vil jeg medgive, at der har været et par år med et beskedent overskud i landbruget, men vi kan da glæde os over nu, at der ser ud til at være lys forude.
Jens Kirk (V), 2000-05-02:
Hr. Erling Christensen var inde på, at erhvervet skulle være omstillingsbevidst.
Ja, i øjeblikket er den omstilling, man skal være klar til, vel 1-årig.
Vil Socialdemokratiet arbejde for, at vi får en 10-årig plan, en 10-årig horisont?
Så tror jeg, at hr. Erling Christensen sagde, at af EU's budget går over 50 pct. til landbrug.
Jeg mener nu, at vi er et stykke under 50 pct.
Det var i gamle dage, det var over 50 pct.
Men vi er enige om, at det skal endnu længere ned.
Så hørte jeg næsten hr. Erling Christensen omtale gode tider, som statsministeren gør, når statsministeren taler om driftsoverskud.
Jeg vil gerne lige gøre hr. Erling Christensen opmærksom på, at det jo er fantastisk, at de tal, som man udstikker fra Jordbrugsteknisk Institut til en statsminister, kan få statsministeren til at tro, at det er det overskud, landbruget har.
Det er til at betale bl.a. renter, og når renterne af faste omkostninger er betalt, så har der i de forløbne år kun været en meget, meget beskeden løn til arbejderne.
Færre omkostninger, færre skatter og bedre muligheder, hørte jeg.
Hvor skulle det være? I fiskeriet?
Christian Mejdahl (V), 2000-05-02:
I redegørelsen er det jo antydet, at regeringen ønsker en liberalisering og en mere markedsorienteret produktion, både hvad angår landbrug og fiskeri.
Det er vi i øvrigt enige med regeringen i.
Mit spørgsmål til hr. Erling Christensen er så: Hvad er det, som Socialdemokratiet er rede til indgreb over for?
Hvor langt vil Socialdemokratiet være med uden indgreb, når det drejer sig om liberalisering og en øget markedsorienteret produktion?
Lene Espersen (KF), 2000-05-02:
Socialdemokratiets ordfører var inde på, at den nye landbrugslov med byggeklodsmodellen og fødevareloven giver god grobund for, at man med landbrugspolitikken også kan opretholde et konkurrencedygtigt erhverv, ikke mindst med stordriftsfordele.
Hr. Erling Christensen var så inde på, at når det gælder fiskeripolitikken, er det også væsentligt, at vi kan få fornyet vores fiskerflåde.
Men jeg hørte ikke hr. Erling Christensen komme med nogen konkrete bud på, hvad det præcis er, Socialdemokratiet så forslår at der gøres med hensyn til kapacitet, med hensyn til regulering, for at sikre, at vi får den nødvendige nybygning af flåden.
Jeg vil gerne bede hr. Erling Christensen om at komme med nogle konkrete bud på, hvad det så er, vi kan gøre.
Vi ved jo alle sammen, at de fiskeriressourcer, der er til stede, de, der bliver mere og mere attraktive, er dem, der ligger allerlængst væk.
Og for at kunne levere de fødevarer af høj kvalitet, som hr. Erling Christensen taler så meget om, er det nødvendigt at have nogle både af en vis størrelse og maskinkapacitet.
Derfor vil jeg gerne have et konkret bud på, hvad hr. Erling Christensen vil gøre for at fremme en sådan udvikling.