Karen J. Klint (S), 2001-04-03:
Siden 2. juledag 1999 har der været en intens debat om plejehjemboende ældres vilkår, pleje og omsorg, og alle partier har taget afstand fra de omsorgssvigt, der har været fremme i pressen.
Vi har bl.a. her i Folketingssalen efterlyst en større ansvarsfølelse i kommunerne med hensyn til at leve op til den gældende tilsynspligt.
Vi har efterlyst, at kommunerne fik udformet lokale tilsynsmodeller, som er tilrettelagt i samarbejde med brugere, pårørende, de ansatte og andre naturlige samarbejdsparter på området, herunder også tilvejebringe et synligt lægeligt element i tilsynsvirksomheden.
En undersøgelse viste imidlertid, at adskillige kommuner ikke systematisk og tværfagligt gennemfører formelle tilsynsbesøg med afrapportering til kommunalbestyrelsen.
Regeringen har nu fremsat et lovforslag, der bygger på mange af de ønsker og ideer, der er kommet frem i debatten med kommunerne, forskellige ældreorganisationer og ikke mindst repræsentanter for pårørende til de svage ældre.
Forslaget tydeliggør, at kommunerne skal tage deres ansvar på sig og gennemføre systematisk tilsyn, så de reelt holder øje med, om borgerne får den service, de er lovet, og om personalet dermed også får de rette betingelser for at yde denne service.
Det vil sige, at vi også i kraft af et godt tilsyn skal støtte personalet i at bevare lysten til deres arbejde, for uden personalets engagement er det nok håbløst at tale om god omsorg.
Et tilsyn skal tilrettelægges, så det overholder forskellige aspekter.
Der er i hvert fald tre aspekter, som er vigtige i Socialdemokraternes oplevelse af et godt tilsyn, og det er kontrolaspektet, kvalitetsaspektet og udviklingsaspektet.
Vi ønsker altså et tilsyn, der ikke først går i gang, når der foreligger en klage.
I høringssvarene er der også mange løftede pegefingre og gode ideer om andre ting, som vi skal huske.
Der bliver direkte sagt, at vi skal huske, at der også er unge, der af forskellige årsager bor samme sted som de svage ældre.
Så nye regler må ikke kun tage afsæt i øget tryghed og respekt for de svage ældre.
Af hensyn til beboernes forskellige behov er der brug for, at der ses tværfagligt på pleje, omsorg, medicinsk og socialpædagogisk behandling.
Det blev også anbefalet os, at kommunerne ikke skal være eneste aktør i selve udførelsen af tilsynet, dets indhold og tilrettelæggelse og heller ikke i den efterfølgende debat og opfølgning.
Derfor er der mange demokratitanker i forslaget.
Et af de sidste svar i høringsfasen, som faktisk er kommet i dag, siger, at vi også skal huske på, at ethvert kritisabelt forhold i første omgang skal søges løst på stedet via den lokale ledelse, og det er først, hvis dette ikke lykkes, at det skal løftes op på et højere niveau.
Den socialdemokratiske gruppe er enig i mange af disse betragtninger, og vi ser forslaget som et udspil til et konstruktivt udvalgsarbejde, hvor vi netop kan drøfte de forskellige elementers placering i fremtidens tilsyn og så finde en måde at få det organiseret på - også så der er tilstrækkelig tryghed med hensyn til det sundhedsfaglige tilsyn.
Vi kan også se, at der er et forslag fra andre om at tilknytte en farmaceut for måske bedre at kunne følge op på den personlige medicin og også være med i den fremtid, hvor der bliver en ny måde at uddele medicin på ved dosisdispensering.
Det kan også være, at vi skal drøfte, om der i den store demokratifase omkring forslaget her og implementering og opfølgning af de forskellige rapporter skal være en rolle, som passer til de sociale nævn, der jo med de opgaver, de har i dag, er et af de steder, hvor der bliver opsamlet stor viden om de kritiske forhold, ikke kun i form af klagesager, men også i forhold til administration af godkendelser om magtanvendelsessager m.v.
På vegne af den socialdemokratiske gruppe skal jeg afslutningsvis gentage, at vi finder det vigtigt med en lovændring, der sikrer det fornødne brede tilsyn uden at så tvivl om kommunernes ansvar for kvaliteten i tilbudene til plejehjemsbeboerne.