runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 1998-11-12:
I Socialdemokratiet mener vi, det er godt, at vi med dette lovforslag ændrer grænsen for, hvor lang straf man må have, før man udelukkes fra forsvaret.
I dag er grænsen 5 måneders ubetinget fængsel, det foreslås nedsat til 30 dage. Vi mener også, det er positivt, at der lægges op til, at de tidligere straffede fordeles bedre rundt i landet.
I forsvaret er der i dag problemer med tidligere straffede, der er kommet ind for at aftjene deres værnepligt.
De tidligere straffede har gentagne gange ifølge rapporten om kriminelle værnepligtige i forsvaret givet anledning til disciplinære problemer.
Derudover kan det ifølge forretningsudvalget for værnepligtige i forsvaret være skadende for kammeratskabet mellem de værnepligtige, hvis flere eksempelvis voldsdømte aftjener deres værnepligt på samme kaserne. I Socialdemokratiet mener vi ikke, at det skal forfølge én hele livet, at man er trådt lidt ved siden af.
Mange kan godt aftjene deres værnepligt alligevel.
På den anden side skal enkelte tidligere straffede ikke have lov til at ødelægge uddannelsen og kammeratskabet blandt de værnepligtige.
Derfor mener vi som sagt, at det er en god og velafbalanceret ændring af loven.
Ændring af Værnepligtsnævnets funktion er også indeholdt i lovforslaget.
Det vil gå fra rutinesager til i højere grad
at behandle klagesager.
Det vil betyde en enklere sagsbehandling og en mindre ressourcekrævende administration.
En hurtigere sagsbehandling vil være til gavn for såvel samfundet som de værnepligtige.
I Socialdemokratiet kan vi også bakke op om, at Værnepligtsnævnet udvides med to medlemmer.
Forretningsudvalget for værnepligtige i forsvaret gør et stort stykke arbejde i dagligdagen - et arbejde, der kommer både forsvaret og den enkelte værnepligtige til gode.
Det er et godt og et nødvendigt signal, vi sender ved at give de værnepligtige plads i nævnet.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi kan tilslutte os, at fristen for at søge civilt arbejde udvides fra 4 til 8 uger
, da det giver de værnepligtige bedre tid til at overveje, om de vil søge civilt arbejde.
Vi kan derfor i Socialdemokratiet tilslutte os forslaget.
Thorkild Simonsen (S), 1998-11-12:
Jeg vil gerne sige tak for den overvejende positive modtagelse, forslaget har fået her i Tinget i dag.
Der er jo blevet stillet en række spørgsmål.
Nogle af dem vil jeg forsøge at svare på her, men ellers vil jeg selvfølgelig meget gerne besvare det under udvalgsbehandlingen. Det er jo rigtigt, at det her er nogle forsøg, der har kørt, siden min forgænger fik det her gennemført.
Og det er dem, vi nu vil have godkendt, samt lave visse forbedringer af tingene. Jeg har noteret mig, at den 3-års-frist, som nogle er tilhænger af, og andre ikke er, måske kan komme til debat senere.
Men det er altså ikke den, der er medtaget her i lovforslaget.
Jeg vil også gerne sige, at det hører med i billedet,
når man taler om sammensætning af Flygtningsnævnet og når man taler om Dansk Flygtningehjælps medvirken også ved åbenbart grundløs-proceduren, at så skal man huske på, at det jo er en af de ting, der gjorde, at det kunne komme til at gå hurtigere, fordi man dermed i og for sig havde næsten to instanser i samme afgørelse.
Jeg vil også godt sige omkring det med foto, at registrering her jo er helt naturlig, når man har registrering af fingeraftrykkene.
Fru Pernille Frahm var inde på visse problemer omkring det her, og det var jo nok, fordi SF i sin tid har haft en anden holdning til selve lovforslagene, da de blev fremsat.
Men hensyn til fingeraftryk og tidsgrænsen på 10 år, tror jeg det er, mener vi, at det skal være det samme både for fingeraftryk og for foto, og det har vist sig - det er i hvert fald de ting, jeg har hørt - at det er en fornuftig tidsgrænse.
Jeg har også bemærket, at Advokatrådet har haft nogle bemærkninger til L 71, § 1, nr. 4, og jeg vil dér kun sige til Advokatrådets bemærkninger, at det indebærer måske en lille stramning, men det er mere en præcisering, som det også er blevet nævnt, for at kunne have helt klare regler.
Der har været eksempler, hvor denne præcisering ikke har været helt i orden, og det er grunden til, at vi medtager den.
for travle folketingsmedlemmer, der alt for sent - som hr. Arne Melchior siger - har fået disse høringssvar og ikke engang har fået dem alle sammen.
Jamen det tager jeg til efterretning, hvis det er en kritik, der rettes generelt, for
jeg mener også, at man skal have tid til det, og til hr. Arne Melchior vil jeg også gerne sige, at den fortolkning, som hr. Arne Melchior selv kom med, om, at den 2. januar 1999 var det tidligste, kan jeg måske også godt tilslutte mig, for det tror jeg er realiteternes verden, at det vil blive sådan. Så spørger fru Pia Kjærsgaard, om de, der nu får asyl, kan styre deres kort. Ja, det går jeg bestemt ud fra de kan.
De er i al fald i en anden situation end den, fru Pia Kjærsgaard nævner, hvor det ikke var tilfældet.
Jeg kan desværre ikke her på stående fod sige, hvad det koster, men jeg mener, det i al fald er småting i forhold til den fordel, det vil være, at man har disse kort.
Jeg tror i og for sig ikke, jeg behøver at sige mere nu, men som sagt er jeg selvfølgelig villig til i udvalget at svare på spørgsmål angående de her ting, der har været rejst, og hvad der måtte komme yderligere, når man har set de sidste høringssvar.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-11-12:
Så skal vi igen behandle udlændingeloven sådan lidt i småbidder, hvor der skal plukkes lidt i den, men da der jo er tale om mindre småstramninger, så har Dansk Folkeparti ikke de store protester at fremkomme med. Fotografering og registrering over grænserne af de mange pendlerasylansøgere finder vi særdeles brugbart på samme måde som DNA-analyserne og fingeraftryk.
Der skal naturligvis nogle strammere regler til for at bremse den fortsatte tilgang til Danmark af asylansøgere, så det bliver danskerne og ikke de mange fremmede nationaliteter, der bestemmer tilgangen.
Jeg kan forstå, at indenrigsministeren nu vil have asylansøgerne til at bære et legitimationskort med billede.
Det er lidt pudsigt, at ministeren fremsætter et sådant forslag, eftersom mange af dem, der står ved Sandholmlejren, netop har de store problemer med at holde på deres papirer, der meget ofte er blevet væk.
Jeg ved ikke rigtig, hvad der skal ske med asylansøgere, der heller ikke kan finde ud af at holde styr på deres legitimationskort.
Det kan ministeren måske svare på.
Og vi kunne måske også få at vide, for det står der ikke rigtig noget om i forslaget, hvad det betyder i ekstra udgifter.
Vi har forstået, at de skal dækkes af politiets nuværende bevillinger, og politiet har det jo sådan set svært nok i forvejen, men det kunne være meget interessant at vide, om ministeren kan fortælle noget om, hvad det kommer til at koste. Med hensyn til § 3, der omhandler afvisning af udlændinge ved indrejse til Danmark,
så vil jeg også godt have at vide, hvordan de smukke ord skal omsættes i praksis.
I Københavns Lufthavn har man i hvert fald ikke mandskab til at kontrollere passagererne ved indrejsen, og derfor dukker der konstant udlændinge op på lufthavnsområdet, hvor de søger asyl, ofte uden de føromtalte papirer, der kan fortælle, hvem de er, eller hvor de kommer fra.
Jeg synes ikke, der er omtalt ret meget om en opstramning i selve lufthavnene.
Det er en småjustering af en lov, som et flertal vedtog herinde inden sommerferien, men alligevel, det er altså noget plukkeri, at man nu igen skal til at småplukke i udlændingeloven.
Så er der 65 personer, der tilsyneladende har opholdstilladelse efter jugoslaverloven.
Det er altså utroligt med de mange speciallove, som et flertal i Folketinget har vedtaget, men det er tilsyneladende 65 personer, som ministeren mener Røde Kors eller andre kan varetage undervisningen af.
Det må de så klare i Røde Kors, der i forvejen har omkring 4.200 udlændinge at undervise.
Ministeren må måske også forklare lidt om, hvordan det skal praktiseres.
Men kort: Dansk Folkeparti kan støtte stramningerne i det her lovforslag.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-12:
Det Konservative Folkeparti støtter, at der nu bliver en lovhjemmel til lade andre end Flygtningehjælpen stå for undervisningen af den del, der nu er tilbage.
Vi har jo allerede gjort det, der skulle til, for de nye, der kommer hertil.
Hvad angår en ophævelse af revisionsbestemmelsen, må man jo huske på, at formålet med en revisionsbestemmelse er at sikre, at Folketinget efter en årrække vurderer, om den lovgivning, som er vedtaget, har fungeret tilfredsstillende i praksis.
Det er vores opfattelse, at det har den på nogle punkter, men ikke alle.
Jeg vil her særlig fremhæve reglerne om optagelse af asylansøgeres fingeraftryk.
Det har i høj grad lettet arbejdet med at opklare sager om dobbeltansøgninger, falsk identitet, tidligere begået kriminalitet m.v.
Det Konservative Folkeparti kan derfor også støtte, at disse regler for optagelse af fingeraftryk bliver overført på personfotografier.
Det må være i alles interesse, at svindel med asylansøgninger, det være sig af den ene eller den anden art,
bekæmpes så effektivt som muligt.
Vi støtter generelt en hurtig og mere effektiv sagsbehandling i det offentlige såvel her som på andre områder.
Med hensyn til de bestemmelser, der er om Dansk Flygtningehjælp - det her lovforslag er på flere områder et opsamlingsheat - vil jeg sige, at vi er betinget positive i dag over for det her lovforslag, men vi mener stadig væk ikke, at Dansk Flygtningehjælp bør have sæde i Flygtningenævnet, og jeg mener heller ikke, at Dansk Flygtningehjælp burde være til stede i lufthavne, ved grænseovergange eller lignende, hvis der er tale om en ansøgning, som umiddelbart kan afvises.
Jeg ved ikke, om det er, fordi Dansk Flygtningehjælp har mistet så meget terræn, at man lader den have det her område.
Til revisionsbestemmelsen og 3-års-reglen vil jeg gerne knytte nogle ganske få kommentarer:
Vi har hele tiden været imod denne 3-års-regel, og jeg vil gerne understrege, at det er vi fortsat.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om, og derfor er lovforslaget jo, som vi siger, både godt og skidt.
Altså vi er enige i, at det, der ligger om personfotografier og fingeraftryk m.v. er godt, og også de muligheder, der ligger for en overdragelse af ansvaret for undervisningen, er vi tilfredse med.
Derimod er jeg nødt til at sige, at vi forbeholder os ret til at stille ændringsforslag om 3-års-reglen.
Pernille Frahm (SF), 1998-11-12:
Det lovforslag, vi behandler nu, er i høj grad en fjernelse af revisionsbestemmelserne på en række områder, og så er der et par ændringer af loven.
Jeg skal med det samme sige, at en lang række af de revisionsparagraffer, der blev indført dengang, kunne vi have opfattet som noget af et plaster på såret, i betragtning af hvad det var, man indførte, og vi synes, det er et problem, at man nu indfører ordningerne permanent og fjerner revisionsparagraffen uden egentlig at have revideret forslagene. Åbningen om at kunne frihedsberøve asylsøgere giver formentlig en række problemer i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Da lovforslaget i første omgang blev fremsat, dengang der var revisionsparagraf på, brugte Justitsministeriet fire sider på at forklare, hvorfor det ikke gav problemer i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Alene det giver én en fornemmelse af, at der nok er andre end SF og en del af høringsparterne, kan jeg også se, der har en fornemmelse af, at den bestemmelse her ikke er helt skudsikker.
Vi mangler også en redegørelse for, hvorfor det er så godt at fastholde åbningen om at tage fingeraftryk af asylsøgere.
Ifølge forslaget ser man det som et stort fremskridt og mener, at det har virket vældig godt, men der er ikke nogen ordentlig redegørelse for, hvordan det har virket, og hvorfor det er så godt, og der er ikke nogen forklaring på, hvorfor man skal beholde fingeraftrykkene i så lang tid efter, at man har givet folk asyl, og når man ved, hvem de er, når deres identitet er fastlagt.
Vi snakker om mennesker, som ikke er under anklage for at have begået noget kriminelt.
Det er folk, der forsøger at få asyl i Danmark.
Det er vel formentlig ikke i sig selv en kriminel handling, så derfor forstår vi ikke, hvorfor man fastholder, at samtlige asylsøgere skal have taget fingeraftryk, og at der er så lang en frist for at opbevare dem.
Vi ser positivt på den del, der handler om, at Dansk Flygtningehjælp kan komme ind i en rådgivende rolle i udvisnings- og afvisningssituationerne specielt i forhold til Dublindeklarationen, og jeg kan se, at stort set alle høringsparter siger, at det har fungeret godt.
Så revisionsparagraffen for det vil vi gerne være med til at ophæve.
Ligesådan ser vi det som et fremskridt, at man i asylsager har overført afhøring af udlændinge fra politiet til Udlændingestyrelsen.
Det mener vi er en begrænsning af folks mulighed for at få en fair trial, en rimelig retssag.
Vi mener, at det er en ændring af 3-års-reglen, man laver her.
Der står i bemærkningerne til forslaget, at der er tale om en præcisering, men så vidt jeg kan se, er der helt klart tale om en ændring, og jeg kan se, at flere, bl.a. Advokatrådet, advarer meget imod, at man indfører den, og mener, at det vil føre til vilkårlighed og usikkerhed om asylretstilstanden.
Jeg kan se, at min taletid er ved at være udløbet, så jeg vil sige, at generelt ser vi ingen grund til at støtte dette lovforslag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-11-12:
Lovforslaget indeholder som nævnt en række præciseringer og rettelser af tidligere fejl i loven.
Endvidere indeholder forslaget ophævelse af den revisionsbestemmelse, der bl.a. vedrører udlæggelsen af visse opgaver til statsamterne og reglerne om frihedsberøvelse.
Da det fremgår af høringssvarene, at reglerne har fungeret tilfredsstillende, er vi også i Venstre enige i, at bestemmelserne gøres permanente, om end der var en enkelt, vi godt kunne have udeladt.
Vi er til gengæld meget tilfredse med, at der nu indføres nye regler om edb-registrering af foto.
Vi håber, at denne bestemmelse vil forebygge asylshopping og sikre en bedre mulighed for identifikation af de asylsøgere, der ikke selv vil medvirke til at oplyse identitet eller bidrage til sagernes oplysning i det hele taget.
, men vi er på forhånd skeptiske over for reglen om, at 3-års-fristens beregningsprincip skal ændres.
Det giver efter vores opfattelse permanent opholdstilladelse på et for tidligt tidspunkt, og det er jo set fra Venstres synspunkt at gå i den forkerte retning.
Der er så forskellige mere tekniske problemer, som vi kan læse i nogle af høringssvarene, og de bør selvfølgelig undersøges nærmere.
Det tager vi fat på i Retsudvalget.
Vi har også mærket os, at Københavns Politi er af den opfattelse, at der stadig er fejl i loven, og det vil vi selvfølgelig også kigge nærmere på, og hvis det er sandt, går jeg ud fra, at ministeren selv stiller ændringsforslag.
Så vil jeg godt sige, at vi beklager stærkt, at der ikke er givet de hørte myndigheder en rimelig tid til at svare.
Det har jo medført, at Dommerforeningen har udtalt, at den finder, at den meget korte høringsfrist er beklagelig og i strid med indsatsen mod lovsjusk.
Den beklagelse vil vi godt tilslutte os i Venstre.
Vi er meget optaget af at dæmme op for lovsjusk.
Det bidrager til mistillid til lovgivningsprocedurerne, og det vanskeliggør Folketingets arbejde.
Lotte Bundsgaard (S), 1998-11-12:
Det er afgørende, at vi bliver ved med at være et land, der tager imod mennesker i nød på en ordentlig måde.
Det har vi også som mennesker en forpligtelse til.
På den anden side er det afgørende, at vi sikrer, at der bliver ved med at være folkelig opbakning til, at vi som land tager imod mennesker i nød.
Her drejer det sig ikke om, at vi skal flirte med den indre svinehund, tværtimod skal vi på den ene side tale om menneskelig forpligtelse og på den anden side sikre, at de asylansøgere, der får asyl, er reelle flygtninge.
Skal vi have folkelig forståelse, er det vigtigt, at de mennesker, der ikke har et asylgrundlag og derfor falder ind under åbenbar grundløs-proceduren, kan sendes ud af vores land hurtigt.
I Socialdemokratiet vil vi gerne føre en flygtningepolitik, der på den ene side står for humanisme og på den anden side sikrer, at de regler, vi vedtager, bliver overholdt.
De to ting skal vi have in mente, når vores politik vedtages.
Vi stod bag loven i 1995, og vi er enige i, at revisionsbestemmelserne skal ophæves, og at loven skal videreføres med enkelte tilføjelser.
Vi synes, det er positivt, at man ved lovændringen i 1995 forbedrede rådgivningen af asylansøgere, så asylansøgerne skal gøres bekendt med, at Dansk Flygtningehjælp kan give en god rådgivning.
Det var et socialdemokratisk hjertebarn, som vi her fik gennemført.
Ved det sikrede vi, at asylansøgerne får en god rådgivning, når de kommer til vores land.
Vi syntes også, det var godt, at man flyttede afhøringsopgaven fra politiet til Udlændingestyrelsen, ikke fordi vi har mistro til politiet, de gør et godt job, ingen tvivl om det, men fordi mange af vores asylansøgere har oplevet grusomme ting med politiet i deres hjemland.
Den øgede fokus på og en forbedring af sagsbehandlingen har betydet, at hvor det for få år tilbage tog år at få sin ansøgning om asyl behandlet, er vi nu nede på under et halvt år i sagsbehandlingstid.
Ved disse tiltag forbedrede man asylansøgernes forhold, og vi enige i, at disse ting skal videreføres.
I Socialdemokratiet mener vi som sagt, at det er afgørende, at reglerne for asylansøgerne bliver overholdt, bl.a. fordi vi derigennem sikrer en folkelig opbakning. Derfor mener vi, at det er i orden, at følgende ting blev indført ved lovændringen i 1995 og nu foreslås videreført, nemlig frihedsberøvelse af asylansøgere i den særligt fremskyndede åbenbar grundløs-procedure, optagelse af asylansøgernes fingeraftryk og adgang til, at fingeraftrykkene kan registreres i særlige registre, og at der nu bliver givet mulighed for at registrere personfotografier af asylansøgere.
Det giver os en mulighed
for at afvise de asylansøgere, der ikke har asylgrundlag, samt at sikre en hurtig sagsbehandling, så vi kan bruge ressourcerne på de asylansøgere, som virkelig har brug for vores hjælp.
Vi kan altså i Socialdemokratiet tilslutte os
dette lovforslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-11-12:
Jeg tror på mange måder, at regeringen og SF i virkeligheden tilstræber et ædelt formål i denne sammenhæng, når vi diskuterer Politiets Efterretningstjeneste.
Jeg tror, man har en eller anden vilje til at få en undersøgelse for at få noget åbenhed og noget klarhed.
Men jeg er ikke et sekund i tvivl om, at Enhedslistens reelle formål med at støtte en undersøgelse af Politiets Efterretningstjeneste er at undergrave politiet i almindelighed og efterretningstjenesten i særdeleshed.
Derfor har jeg to spørgsmål til hr. Søren Søndergaard:
For det første: Ønsker Enhedslisten overhovedet, at der i det danske samfund er en efterretningstjeneste, som kan overvåge personer?
For det andet: Hvis man i dag - måske af taktiske årsager, hvem ved? - overhovedet vil påstå, at der skal være en efterretningstjeneste i Danmark, hvem må den så overvåge?
Holger K. Nielsen (SF), 1998-11-12:
Jeg synes, det var meget vigtigt, at i Norge var der både en historisk undersøgelse og en undersøgelse foretaget af Lundkommissionen, den såkaldte undersøgelseskommission, hvor man havde et juridisk sigte.
De to ting supplerede hinanden ganske fint, synes jeg.
Jeg kan forstå, at der også her i Danmark er en interesse i at få en historisk undersøgelse, der går tilbage til 1945.
Den støtter vi fuldstændigt.
Men jeg vil sige, at den ikke kan stå alene.
Der er formentlig ting, de ikke kan komme frem til, men der kan også være en sund konkurrence, om jeg så må sige, mellem de to undersøgelser, hvor selve undersøgelseskommissionen vil føle virkelig trang til, at nu skal vi have alle tingene frem.
Det ville jo være pinligt, hvis historikerne fandt frem til noget, som undersøgelseskommissionen ikke fandt frem til f.eks. Så i den forstand tror jeg godt, de kan supplere hinanden, men sigtet med selve undersøgelseskommissionen er et lidt andet. Det er, at vi skal se på, om efterretningstjenesten har overholdt gældende love og regler.
Det tror jeg godt vi kan få en udmærket undersøgelse af, som så kan suppleres med en historisk undersøgelse, som man gjorde det i Norge med efter min mening stor succes.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
Det lovforslag, som vi behandler i dag, L 65, ønsker vi gennemført, uanset hvem der lægger stemmer til.
Frank Aaen (EL), 1998-11-12:
Vi har til enhver tid taget afstand fra politisk vold.
Det, der startede den her debat, var, at fru Pia Kjærsgaard heroppefra sagde: SAP'ere, KAP'ere, DKP'ere og Enhedslisten er voldelige.
Står fru Pia Kjærsgaard ved det udsagn, eller kan vi få en undskyldning?
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-11-12:
Det er jo ikke noget, jeg skal tage stilling til.
Hvis der er behov for, at det bliver gjort, så formoder jeg helt klart, at det bliver gjort.
Hvis der er tendenser til, at det skal gøres, så håber jeg inderligt, at det bliver gjort.
Men det er jo stadig væk et af de forhold, hvor jeg må formode, at Politiets Efterretningstjeneste, som er hemmelig, tager deres forholdsregler.
Så vil jeg godt sige til hr. Frank Aaen, at jeg tager til enhver tid afstand fra partier, som ikke klart og utvetydigt tager afstand fra vold, og det kunne jeg måske godt tænke mig at Enhedslisten gjorde.
Frank Aaen (EL), 1998-11-12:
Jeg har taget en udskrift af Folketingets forhandlinger, og der nævner fru Pia Kjærsgaard SAP, KAP, DKP og Enhedslisten.
Kan jeg så tage det, der lige blev sagt, som en undskyldning og som et udtryk for, at det ikke var os, der var ment?
Hvis det er sådan, kan jeg så tage det som et udtryk for, at fru Pia Kjærsgaard mente, det var forkert at registrere DKP'ere?
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-11-12:
Jeg er ikke det mindste paranoid.
Jeg prøver bare at se på virkeligheden, sådan som den rent faktisk er.
Jeg vil godt sige til hr. Frank Aaen, at i DKP-ML's principprogram - jeg har ikke tid til at oplæse det hele - er der helt klart ord, der siger, at partiet går ind for vold.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det mener jeg rent faktisk der er et behov for.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at fru Pia Kjærsgaard hoppede med på den galej, at nu er det bare et almindeligt skænderi mellem en højrefløj og en venstrefløj om, hvem der har været værst, og hvem der har været mest fjender af demokratiet.
I al beskedenhed er der faktisk nogle partier, som hverken bekender sig til højrefløjen eller venstrefløjen, og som vil være interesseret i, at demokratiet bliver beskyttet mest muligt.
Venstre,
jeg vil også gerne nævne Kristeligt Folkeparti.
Jeg vil også gerne sige, at Det Konservative Folkeparti for nogle måneder siden mente, at der skulle være en undersøgelse.
Venstre har også på et tidspunkt ment det.
Det handler ikke om højrefløj og venstrefløj, det handler om, at demokratiet kan kontrollere de instanser, som det selv gerne vil have fungerer ordentligt, herunder Forsvarets Efterretningstjeneste.
Der skal være regler for, hvordan de fungerer, det sagde fru Pia Kjærsgaard jo selv, og vi skal sikre os, at de regler overholdes.
Det har ikke noget at gøre med venstrefløj eller højrefløj - bare lad være med al den der paranoide snak - det handler om demokratiet.
Det er fru Pia Kjærsgaard lige så interesseret i at bevare, som vi er.