runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2005-06-09:
Jeg skal bare minde hr. Jens Vibjerg om, at da man nu lavede den her ændrede aftale om at afskaffe A-centrene og lave alle centre til B-centre, var man sådan set i en situation, hvor Dansk Arbejdsgiverforening gik ud og meddelte, at det syntes de var en dårlig idé.
De syntes hellere, at man skulle sørge for, at der var noget mere arbejdskraft til at dække arbejdsmarkedet ind, og at det var det, man skulle have som målsætning.
Så det er sådan set ikke rigtigt, at man har lyttet til gode råd fra arbejdsmarkedets parter, og det er heller ikke rigtigt, at man har lavet en forbedring, som er forankret hos arbejdsmarkedets parter.
Derfor bliver jeg nødt til at sige til hr. Jens Vibjerg, at da vi mødte op til forhandlinger i Beskæftigelsesministeriet, så var vi til en morgenkaffeseance, der varede i alt fem kvarter.
Vi har hele vejen igennem været villige til at forhandle, og hvis det her skal tages som et tilbud fra Venstre om, at vi nu stopper forhandlingen om det her lovforslag og sætter os til forhandlingsbordet og prøver at finde en løsning, som både vi bredt i Folketinget og arbejdsmarkedets parter kan bakke op om, så er Socialdemokratiet med på det.
Jeg skulle måske lige starte med at følge op på det spørgsmål, der var fra hr. Ole Sohn, for der var jo med de her ændringsforslag stillet af Enhedslisten og SF en mulighed for at skabe et meget bredt flertal i Folketinget, i og med at vi andre har sagt, at vi gerne vil støtte dem.
Men hvis nu regeringspartierne og Dansk Folkeparti også støttede dem, var der jo bare konsensus og enighed i Folketinget om, at ligestilling også skulle være en del af lovgivningen om kommunalreformen på arbejdsmarkedsområdet.
Det kan man så vælge at tage imod eller lade være med at tage imod.
Jeg noterede mig, at det ønsker man ikke at tage imod.
Jeg forstår hr. Jens Vibjerg sådan, at hr. Jens Vibjerg er enig i, at en stor del af forudsætningen for at drive aktiv arbejdsmarkedspolitik i Danmark er, at parterne er involveret.
Bekymrer det så ikke Venstre, at arbejdsmarkedets parter har sagt, at de ikke ønsker denne her reform, og at de rent faktisk mener, at det også er problem, at man nu går ud og laver helt op mod 98 jobcentre i kommuner, som på trods af, hvad hr. Jens Vibjerg sagde for et øjeblik siden, geografisk nogle steder ikke dækker meget mere end 20.000 indbyggere? Mener hr. Jens Vibjerg ikke, at det er et problem, at man imod parternes ønsker og anbefalinger nu går ud og laver en reform på arbejdsmarkedet, som hverken har støtte fra dem, som rent faktisk skal ansætte folk, eller fra dem, som skal betjene ledige og beskæftigede medlemmer?
Jens Vibjerg (V), 2005-06-09:
Nu er det sådan, at vi i udgangspunktet vel havde forventet et antal kommuner på 130-140 stykker.
Vi lander på 98.
Vi har fået nogle store kommuner med noget muskelkraft og med noget opland omkring sig.
Det tror jeg er et meget kendetegnende billede for det ganske land, så jeg er overbevist om, at vi også ad den vej når det optimale.
Ole Stavad (S), 2005-06-09:
Hvis Venstres ordfører havde valgt den metode, kan vi sige, at det i hvert fald havde været mere retvisende i forhold til, hvad hr. Jan Petersen sagde ved førstebehandlingen.
For det, som Venstres ordfører forsøger at tillægge hr. Jan Petersen med hensyn til at afskaffe A-centrene og med hensyn til det, der skulle være i stedet for, svarer heller ikke til det, som hr. Jan Petersen sagde.
Når vi tager et andet citat, fremgår det fuldstændig tydeligt, at det, som hr. Jan Petersen foreslog, var, at der skulle laves et passende antal jobcentre, der kan det hele, der passer til arbejdskraftsområdet, vi har i Danmark, som placeres, så det sikrer en vis geografisk nærhed til borgerne osv.
Altså, at det ikke i arbejdsmarkeds- og beskæftigelsessammenhæng var, om jeg så må sige, tilfældige kommunegrænser, der skulle afgøre det, men at det, der var afgørende, var, at det passede til arbejdskraftsområderne.
Jeg føler mig fuldstændig overbevist om, at hr. Jens Vibjerg vil være enig med mig i, at det ikke er det, der er sat til behandling og beslutning i dag med det, regeringen har foreslået.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-09:
Nej, jeg mener nu ikke, at jeg kom til at tillægge hr. Jan Petersen noget, hr. Jan Petersen ikke har sagt, for det, jeg citerede hr. Jan Petersen for – det vil hr. Ole Stavad også kunne se i referatet – var, at det var rigtigt, at A-centrene var et problem.
Det er da rigtigt, at hr. Jan Petersen også gav udtryk for ikke at være begejstret for C-centrene.
Min pointe var at sige, at vi nu har ryddet en sten af vejen, fjernet en sten i skoen for Socialdemokraterne ved at fjerne A-centrene.
Det kunne måske give anledning til overvejelser om, at man så kunne støtte forslaget, for det var sådan set de to elementer, der var genstand for de konkrete kritiske udsagn fra hr. Jan Petersen på det tidspunkt.
Ole Stavad (S), 2005-06-09:
Det, der undrede mig mest i hr. Jens Vibjergs tale for et øjeblik siden, var forsøget på at tillægge den socialdemokratiske ordfører ved førstebehandlingen, hr. Jan Petersen, en tilslutning til det, der nu ligger, som om det, der blev givet udtryk for, var, at bare man kom af med de såkaldte A-centre, var alt i orden.
Jeg kender hr. Jens Vibjerg som en hædersmand, som jeg sætter pris på, og derfor måtte jeg have skrevet det her ud for at være helt sikker på, om det var mig, der huskede forkert, eller om det var hr. Jens Vibjerg.
Jeg kan konstatere, at hr. Jens Vibjerg har husket meget forkert.
Her bare et enkelt citat – der kunne findes en række fra hr. Jan Petersens ordførertale – hvor hr. Jan Petersen siger: Det er ikke ukendt for regeringen, at Socialdemokraterne er modstandere af de såkaldte C-centre, hvor kommunerne kan overtage det samlede ansvar for arbejdsmarkedspolitikken.
Vi mener ikke, at kommunerne skal have ansvaret alene, og derfor vil vi foreslå, at ministerbemyndigelsen til at godkende disse C-centre fjernes.
Mener hr. Jens Vibjerg ikke, han er kommet til at tillægge hr. Jan Petersen noget fra førstebehandlingen, som hr. Jan Petersen aldrig har givet udtryk for?
Jens Vibjerg (V), 2005-06-09:
Nu er der sådan set ikke noget spørgsmål her i det sidste af hr. Ole Sohns indlæg, og jeg kan jo kun gentage det, jeg sagde før, at det her er en strukturreform.
Vi er meget optaget af ligestilling, og det er regeringen jo ikke bare på det her område, men på alle områder.
Det har en høj prioritet, vi skal bare have tingene de rigtige steder.
Nu har vi sådan set udfoldet mange bestræbelser for at få konsensus om det her.
Når vi kigger på det produkt, vi lagde frem for godt og vel et års tid siden, og de forhandlinger, vi har haft, fremgår det, at vi sådan set også har lyttet til mange af de argumenter, der er kommet fra de partier, der nu ikke er med i aftalen.
Vi har virkelig flyttet os i retning af de synspunkter.
Så der har i hvert fald fra regeringspartiernes side virkelig været udfoldet bestræbelser på at få så bredt et forlig om de her ting som overhovedet muligt.
Det har man så ikke ønsket fra Socialdemokraternes og De Radikales side, sådan er det, og det må vi jo så leve med.
Min oplevelse også med hensyn til parterne er, at fagbevægelsen har lagt sig lidt i baghjulet af Socialdemokraterne, og det er jo naturligt nok, og at arbejdsgiverne er kommet med mange positive meldinger om det her.
Ole Sohn (SF), 2005-06-09:
Virkeligheden er jo, at den struktur, vi har i samfundet, gør, at der ikke er ligestilling.
Det har jeg sådan set også på fornemmelsen at hr. Jens Vibjerg er enig i.
Der er ikke ligestilling i samfundet, der er ikke ligestilling på arbejdsmarkedet, der er i øvrigt heller ikke ligestilling i den måde, som jobformidlingssystemet fungerer på, så der er al mulig grund til at få det præciseret lovgivningsmæssigt, også for at man i den nye struktur, man lægger op til, får skåret det ud om ikke i pap så i granit, at der skal sikres reel ligestilling.
Det er det, som vi med ændringsforslagene har ønsket indføjet.
Det er ikke for, at man skal tro, at det er rene genialiteter, SF, Socialdemokratiet, Radikale og Enhedslisten har opfundet.
Det er sådan set noget, som de organisationer og forbund, der har mange kvinder, har peget på som noget ret væsentligt.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at man ikke kan se, at det er nødvendigt, at vi rent strukturelt også får det føjet ind i loven.
Ole Sohn (SF), 2005-06-09:
Når der kun er den her pressede taletid, der er under andenbehandlingen, specielt når man slår to forslag sammen, så kan man jo ikke på de 20 minutter, der er til rådighed, forvente, at ordførerne kommer hele vejen rundt, derfor kan man være nødt til at stille lidt uddybende spørgsmål.
Jeg har lagt mærke til, at ministeren har forsøgt at skrive lidt prosa om, hvor indstillet han er på ligestilling, men jeg forstår ikke, hvorfor regeringen ikke kan støtte, at man får en markant ligestilling ført ind i loven, sådan at man lovmæssigt sikrer den mainstreaming, der er nødvendig, for at vi kan rette op på de kønslige uligheder, vi har i samfundet.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-09:
Ministeren har også i et betænkningsbidrag tilkendegivet regeringens meget positive holdning til og optagethed af at sikre kønsligestilling, så det er en sag, der har en høj prioritet for regeringen og for Venstre, men det hører ikke hjemme som en del af strukturreformen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Antallet af kommunalbestyrelsesmedlemmer er fastlagt på baggrund af, hvor store kommunerne bliver, og der er særligt taget hensyn til det tyske mindretal i Sønderjylland, hvor alle de kommuner, der ligger op til grænsen, jo har 31 kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Jeg kan bekræfte, at det spørgsmål, som hr. Ole Stavad rejser, har været drøftet ganske kort i forligskredsen.
Jeg vil dog fastholde, indtil jeg bliver yderligere overbevist, at der er nogle, som har disponeret i god tro, og nu synes jeg, at vi herfra ligesom skal stoppe vores indgriben i lokale processer.
Vi kan se, at det skaber en voldsom turbulens, når vi griber ind, og det er på tide, at vi herfra Christiansborg afslutter denne proces.
Det vil også gælde vores holdning til løsning af Christiansfeldtproblemet, som er, at det nu er på tide, at vi trækker os tilbage og overlader det til de lokale at finde de endelige løsninger.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Der foretoges først afstemning vedrørende lovforslag nr. L 68: Forslag til lov om revision af den kommunale inddeling.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 10 stemte for, 92 imod.
Ændringsforslag nr. 3 og 4 vedtoges uden afstemning.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Tak til den konservative ordfører for, at han på ingen måde afviste det forslag, jeg havde, men at der, som jeg i hvert fald hørte det, var åbent for, at vi stadig væk lige overvejer det.
Det, hr. Wedell-Neergaard bruger som argument imod det, har vi selvfølgelig også overvejet.
Det ville det ikke.
Det eneste sted, hvor den overhovedet påvirker noget, er der, hvor valgloven siger, at det enkelte parti, den enkelte liste, kan opstille fire flere end dem, der skal vælges.
Det er det eneste sted, hvor der, så vidt jeg kan se, overhovedet er noget, der ændres, hvis man har foretaget opstillinger ude i de kommuner.
Når vi så i øvrigt ser, hvad det er for en turbulens, vi helt frem til stregen har udsat alle de andre for, mener jeg ikke, at der er noget, der på nogen måde sagligt kan bruges til at sige: Her vil vi skabe nogen problemer for de fem kommuner, som i givet fald vil være omfattet.
Så jeg håber, at det, jeg lyttede mig til af ordførerens bemærkninger, nemlig at der ikke var lukket, men at der var en chance for, at vi kunne diskutere det, er rigtigt forstået.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Til hr. Ole Stavads indlæg skal jeg bare tilføje, at der er tale om fem kommuner, og der er i hvert fald det problem, som der vil være med alle andre ændringer i kommunalreformen, at her har vi altså fem kommunalbestyrelser, som har indstillet sig på situationen, og som har disponeret i overensstemmelse med det antal, som de er eller har været hele tiden.
Jeg vil gerne kvittere for den meget positive proces, det har været at lave denne inddelingsreform.
Jeg synes, det har været et godt forhandlingsforløb, og mange, mange mennesker også udeomkring i landet har medvirket positivt til at skabe det resultat, som vi ser, og som er, kan man sige, overraskende vellykket.
Det er overraskende vellykket i den forstand, at vi har fået skabt nogle store og bæredygtige kommuner.
Vi har nu hovedparten af kommunerne liggende på over 30.000 borgere, og dermed har de en mulighed for at løse opgaverne.
Der var en række ender, som det var vanskeligt at få samlet, og de blev samlet på den måde, at vi med hensyn til to områder på Christiansborg besluttede at foretage en tvangssammenlægning.
Det var Holmsland, og det var Værløse-Farum.
Så var der en række andre steder, hvor vi brugte opmandsinstitutionen til at komme ud at se, hvordan vi skulle skabe en god og harmonisk løsning.
Den harmoniske løsning er jo den løsning, der vokser op nedefra, og derfor er afgørelserne baseret på folkeafstemninger.
Disse folkeafstemninger har ført til, at man har fået afklaret forholdene i lokalområdet.
Jeg vil her særlig fremhæve spørgsmålet om den folkeafstemning, som var på Lolland, som var en folkeafstemning, hvor jeg mener at man fik skabt en kommune, som kan være med til igen at gøre Lolland til et bæredygtigt område og tager hånd om de udkantsproblemer, som de har der.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Jeg vil nøjes med en enkelt bemærkning her ved andenbehandlingen af de to lovforslag og så måske gøre lidt status, når vi når tredjebehandlingen.
Men vi har her sidst i fasen haft en drøftelse med ministeren og i kredsen af partier, der står bag det her lovforslag, om, at vi er nogle, Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet i hvert fald, der mener, at det kunne være rigtigt, at vi også fik sikret en lidt bredere repræsentation i de ikke så mange kommuner, men alligevel nogle stykker, som ikke bliver ændret i denne her sammenhæng.
Vi sikrer jo, at de nye sammenlagte kommuner får nogle større byråd og dermed en noget bredere repræsentation og også muligheder for i øvrigt, at mindre grupper og mindre partier kan blive repræsenteret.
Vi har sådan set opfordret regeringen til, at vi løste det lille problem.
Når vi kommer frem til det efterfølgende valg – ikke det, der er i år, men om 4 år – sker der faktisk også en justering af de kommuner.
Vi synes, det ville være både sagligt og hensigtsmæssigt, at vi gjorde det nu, fordi de kommuner også får nye, tunge opgaver.
Når jeg bruger tiden her ved andenbehandlingen, er det, fordi der, hvis vi skal have det løst, skal komme et ændringsforslag, inden vi i næste uge tredjebehandler og endeligt vedtager den her lovgivning.
Jeg vil altså godt benytte lejligheden til at bede ministeren og flertallet, derunder også Dansk Folkeparti, om sammen med os andre at overveje, om ikke det ville være et rigtigt skridt.
Det er ikke noget meget dramatisk, men jeg ved, at der i hvert fald også nogle steder i de byråd er efterspørgsel efter, at vi finder en løsning.
Da der som sagt under alle omstændigheder kommer en ændring om 4 år, synes jeg, det ville være sagligt rigtigt at gennemføre den nu på et tidspunkt, hvor man alligevel pr. 1. januar 2007 også i de kommuner får overført de nye opgaver.
Jeg ved ikke, om ministeren vil replicere nu.
Det synes jeg vil være fair nok, hvis han ikke gør, for så kan han jo få lejlighed til at tænke grundigt over det, så vi måske kan finde en løsning, inden vi når frem til tredjebehandlingen.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Jeg er altid meget spændt, når hr. Leif Mikkelsen skal besvare nogle konkrete spørgsmål.
Jeg synes, det var imponerende, at hr. Leif Mikkelsen nu midt under anden behandling af sammenlægning af kommunerne kommer med en vision om Venstres vision om, hvordan der skal udlignes mellem de fattige og de rige kommuner.
Man skal simpelt hen bare misbruge skatteydernes penge, man skal skalte og valte med dem, så kan man få lov til at beholde de penge, som ens borgere måske tjener mere end gennemsnittet af den danske befolkning.
Det, man siger, er: Lad flere kommuner lave Brixtoftemodellen, så skal vi nok sørge for, at I får pengene igen.
Er det Venstres vision om en fremtidig udligningsreform?
Jeg tror, at borgerne i f.eks. Svendborg, hvor man har store økonomiske problemer, vil være noget forbløffede over, at det her er Venstres kommunalpolitiske vision.
Jeg må bare sige til hr. Leif Mikkelsen, at det er Venstres politik, der viser sig at være uansvarlig.
Det, Venstres indenrigsminister så efterfølgende gør, når det er, man skal prøve at skjule uansvarligheden, er, at han kommer og dækker hullet.
Oven i det er det de fattigste kommuner i Københavns Amt, der skal finansiere det her hul, plus skatteyderne via den morgengave, der blev givet, nemlig lufthavnen.
Så hvem det er, der er uansvarlig, tror jeg vi vil overlade til historien at analysere sig frem til.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Jeg forstår fru Anne Baastrups udsagn sådan, at hun altså ikke tilhører et parti, der vil løfte en finger for at løse opgaven, når der opstår et problem uanset hvor og hvordan.
Vi kan bare konstatere, at den uansvarlighed er der.
Det kommer ikke som nogen overraskelse, men den er bare blevet bekræftet her.
Når jeg tager ordet her ved andenbehandlingen, er det udelukkende for at udtrykke tilfredshed med, at vi nu næsten er i hus med danmarkskortet, og vi kan glæde os over, at vi ender med 98 kommuner og de 5 regioner.
Da vi førstebehandlede, var der usikkerhed om Farum-Værløse, det har indenrigsministeren fået på plads nu, og dermed endte vi på de 98.
Vi mangler nu kun delafstemninger i Christiansfeld, så er danmarkskortet færdigt, og dermed kan vi glæde os over, at ad frivillighedens vej ved initiativer fra de politikere, der har ansvaret decentralt, er vi nået til en struktur for det kommunale Danmark, der er stærk, der har muskelkraft, og som kan løse fremtidens opgaver.
Det var præcis et væsentligt pejlemærke, så der er grund til glæde her ved andenbehandlingen af dette lovforslag.
Nu ved fru Line Barfod udmærket godt, at Farum og Værløse Kommuner i øvrigt er positive bidragydere til andre kommuner.
De bidrager faktisk med mere end 300 mio. kr. om året til den samlede udligningspulje, og det vil sige, at det eneste, der sker her, er, at de får lov til at beholde lidt flere af deres egne penge for at løse den opgave.
Så vil jeg bare sige med hensyn til en Farummodel over hele Danmark, at det må være i fru Line Barfods hoved, at den idé er vokset.
Vi skaber en struktur i den offentlige sektor, der skaber dynamik og muligheder.
Det har intet med nogen modeller at gøre, så det må være et fantasifoster, der gror i hovedet på især Enhedslistens ordfører.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Men hvis nu man ikke havde gennemført Venstreeksperimentet i Farum, ville der jo ikke være brug for denne her oprydning, og jeg forstår stadig ikke, hvorfor det er puljen for vanskeligt stillede kommuner i hovedstadsområdet, der skal være med til at betale for oprydning efter Venstre i Farum.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Vi har en særdeles god smag i munden, for ved godt politisk håndværk er den her problemstilling nu løst, hvor der er skabt grundlag for, at vi får en stærk, levedygtig Furesø Kommune.
Det sker på særdeles fine vilkår, nemlig med bidrag af økonomisk art og forskellige komponenter, som gør, at man nu hos Værløses ledelse og borgere og hos Farums borgere og politikere er tilfredse og bakker op om den her aftale.
Dermed er der en god fremtid præcis i det her område – skabt ved dygtigt politisk håndværk.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Jeg kan godt forstå, at hr. Leif Mikkelsen gik ret hurtigt hen over den her tvangssammenlægning af Værløse og Farum.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke Venstre har bare en anelse dårlig smag i munden i forbindelse med eventyret i Farum, hvor det helt frem til, at skandalen begyndte at rulle, af ledende Venstrepolitikere blev fremhævet, at alle burde gøre ligesom i Farum, at det var perlen osv., og at sådan burde man virkelig indrette samfundet i Danmark.
Det hul skal nu fyldes op af bl.a. puljen for vanskeligt stillede kommuner i hovedstadsområdet.
Jeg vil gerne høre, om Venstre synes, at det er en rimelig måde at rydde op efter Venstre på.
Og så skal jeg bare høre: Hvem skal så rydde op, når det viser sig, at det, at man nu gennemfører Farumplanen på landsplan, efterlader landet Danmark med et stort hul?
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Med de her udtalelser fra fru Anne Baastrup kan vi så glæde os over, at der er et bredt flertal i Folketinget, der tager ansvaret på sig og sikrer fremtiden for de her kommuner ved at justere lidt på de skruer, der hedder udligning imellem kommuner.
Så vi konstaterer, hvem der er ansvarlig, og hvem der ikke er.
Det står meget klart.
Inger Støjberg (V), 2005-06-10:
Nu mener jeg sådan set ikke, at det er i debatten her i dag, vi skal afklare udligningsreformen, som kommer senere hen.
Det, debatten her i dag handler om, er regionernes finansiering.
Det er klart, at når vi nu skal lave en udligningsreform, så vil det ikke sige, at det nøjagtig skal indgå som kriterium, at man udligner fuldstændigt på det her felt, men det er da logisk, at det er et af de elementer, som kan komme med til overvejelse: Hvordan skal man få løst det her?
Men det, der er det væsentlige i det her lovforslag, er at ligegyldigt hvor folk bor i landet, ligegyldigt hvordan indkomsterne og udgiftsbehovene er i den kommune, de bor i, så får de lige adgang til sundhedsvæsenet, og det synes jeg egentlig man skulle tage at glæde sig over, også hvis man er radikal.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Fru Inger Støjberg lagde stor vægt på, at man som borger vil opleve at få den samme service, uanset hvor i landet man bor.
Jeg ville gerne høre, hvad fru Inger Støjberg bygger det på, og om det er en garanti fra Venstre, at vi kan regne med, at det vil være resultatet af kommunalreformen, også af den del, der handler om økonomien, som jo først kommer efter kommunevalget, fordi ingen inden kommunalvalget må få at vide, hvor elendig økonomien egentlig bliver.
Vi kan f.eks. i den oversigt, vi har fået over, hvor meget kommunerne skal betale til sundhed, og hvor stor forskel der er i betalingen i forhold til beskatningsgrundlaget, se, at man i en rig kommune som Gentofte kan nøjes med at betale 0,6 pct. i brugerbetaling, mens man f.eks. i Københavns Kommune skal betale 1,1 pct. af beskatningsgrundlaget, i alt en sundhedsbetaling på 1,3 mia. kr.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Man skal da heller ikke stille spørgsmål, man har lov, hvis man gerne vil.
Men netop derfor, må jeg sige til den konservative ordfører, gjorde jeg meget ud af, at hvis vi tager sådan de helt ekstreme forskelle, der ligger i det her, på det, der er aktivitetsbidraget, som netop var det, som ministeren ikke gav noget præcist svar på, at hvis vi foretager en sammenligning mellem Søllerød og Samsø, så vægter det tre gange så tungt på borgerne på Samsø som i Søllerød.
Det er bare en illustration af, hvad det er for nogle problemer, man efterlader.
Med hensyn til Kjeld Møller Pedersen, der ikke er imod, at kommuner skal være med til at bidrage
: Det er vi faktisk heller ikke.
Vi har un der forhandlingerne med ministeren tilbudt, at vi prøvede at sætte os ned og så på, hvordan vi kunne finde en model.
Vi synes, det er fuldstændig tåbeligt, at man her skruer en model sammen, hvor der skal være 60-70 millioner afregninger om året mellem regionerne og kommunerne.