runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (KF), 1997-10-09:
»De Konservative kræver den sorte skole tilbage.
« Hvad er det dog for noget vrøvl, må jeg have lov til at spørge.
Det gør vi aldeles ikke.
Der er da efterhånden her i Folketinget ved at være en forståelse for, at der er behov for opstramninger på folkeskolens område, ikke med hensyn til at eleverne bliver bedre til at samarbejde, for det er de såmænd meget gode til, men med hensyn til at de kan læse, skrive, regne og har nogle basale kundskaber i historie, geografi osv.
Må jeg minde SF's ordfører om, at SF's egen ordfører på det videregående uddannelsesområde, hr. Kjeld Rahbæk Møller, for mindre end et år siden i dagbladet Politiken skrev, at han som ekstern lektor på DTU, hvor han underviste og underviser nye ingeniørstuderende, oplevede et kvalitetsfald af historiske dimensioner i de studerendes viden på matematikområdet osv.?
Må jeg minde om, at Venstre, De Konservative og SF i nogen tid har været i fuld gang med at drøfte kvalitetsopstramninger?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-09:
Men det, jeg gerne vil høre SF's holdning til her i dag, er den gruppe af udlændinge i Danmark, som bevisligt ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Er SF indstillet på at medvirke til klare stramninger af reglerne for den gruppe.
For hvis det var sådan, at vi her i Folketinget på tværs af partigrupperne kunne blive enige om virkelig at stramme reglerne for de udlændinge, der ikke kan finde ud af at holde sig på en ordentlig vej her i Danmark, så tror jeg egentlig, at velviljen over for den gruppe af udlændinge i Danmark, som opfører sig ordentligt, ville være meget større, og så ville debatten i langt højere grad kunne komme til at handle om dét frem for om dem, der ikke kan finde ud af tingene.
Så jeg vil gerne have et meget klart svar fra hr. Holger
K. Nielsen: Vil SF være med til at gennemføre de klare stramninger, som der er behov for, over for de udlændinge, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt i Danmark?
Holger K. Nielsen (SF), 1997-10-09:
Til hr. Frank Dahlgaard kan jeg sige, at når man ser på forskellene mellem De Konservative og Venstre, er de ikke store i øjeblikket, men der er i hvert fald én forskel, og den har at gøre med folkeskoleområdet, for hvor Venstre har været med i folkeskoleforlig igennem en menneskealder, har De Konservative mig bekendt aldrig nogen sinde deltaget i forlig om den danske folkeskole. De Konservative har konsekvent holdt sig uden for alle de forbedringer af den danske folkeskole, som er udviklet i det danske samfund, for De Konservative har bevidst kørt efter den gamle kæft, trit og retning-holdning og har bevidst haft en profil, hvor progressiv pædagogik skal nedvurderes, og hvor det, der er løsningen på folkeskolens problemer, bare er, at børnene skal lære mere ved at terpe mere.
Det er den grundlæggende konservative holdning.
Og hvis nogen er i tvivl, kan de jo læse i De Konservatives partiblad, hvordan konservative skolefolk, som der også findes mange fornuftige af, i utilfredshed med hr. Frank Dahlgaards meldinger kritiserer den aktuelle konservative skolepolitik.
Men det er altså De Konservatives skolepolitik.
For når vi her i Danmark faktisk klarer os ganske godt økonomisk, så har det også sammenhæng med, at vi igennem mange år har udviklet et uddannelsessystem, der ligger langt fra de tanker, som De Konservative altid har haft.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Vi ønsker ikke at lave udlændingepolitik sammen med Dansk Folkeparti.
Men mit bud skal være, at naturligvis skal også udlændinge - og det vil sige også flygtninge - som begår kriminalitet, straffes, men det bliver de altså også i dag, for der er altså en straffelov, som også gælder for dem.
Men jeg kan garantere for, at vi under ingen omstændigheder vil lave udlændingepolitik sammen med Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet.
Frank Dahlgaard (KF), 1997-10-09:
afgørende områder, som gjorde, at vi kunne gå med.
ikke og sig fuldstændig forkert, at De Konservative bare står uden for det hele!
For det med de sociale færdigheder og alt det dér er børnene og de unge jo stærke til, og derfor må vi sætte ind dér, hvor det står svagt til, og det er altså på de basale områder. Mulighederne for personlig menneskelig udvikling er nemlig ikke særlig gode, hvis man ikke har de basale læse-, skrive- og regnefærdigheder i orden.
For kan man f.eks. læse, kan man jo ikke bare læse faglitteratur, men faktisk også digte og anden skønlitteratur.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-09:
Nu kommer det ikke overraskende for mig, at hr. Holger K. Nielsen ikke mener, at der vil komme ret meget godt ud af at sætte SF og Dansk Folkeparti sammen om at lave udlændingepolitik.
Jeg er overbevist om, at vi også retspolitisk skal have et helt andet flertal her i Folketinget, et flertal bestående af andre partier end de partier, hvor SF har indflydelse, for at vi kan få en alvorlig stramning inden for både retspolitik generelt og udlændingepolitik i særdeleshed.
Men det, jeg gerne vil have frem, er helt præcist: Hvad er det, SF mener, når man siger, at der også skal være restriktioner og sanktioner over for de udlændinge i Danmark, der ikke opfører sig ordentligt?
I den forbindelse vil jeg stille hr. Holger K. Nielsen det helt klare og enkle spørgsmål
: Mener hr. Holger K. Nielsen, at en udlænding, som begår voldskriminalitet under sit ophold her i Danmark f.eks. ved at slå en ældre dame ned på gaden, har noget som helst at gøre i Danmark?
Eller er hr. Holger K. Nielsen enig med Dansk Folkeparti i, at den udlænding burde smides ud af Danmark så hurtigt som muligt? Jeg synes, at det kunne være interessant at få et klart svar på et så klart spørgsmål.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-10-09:
Jeg synes nok, hr. Kristian Thulesen Dahl stiller sit spørgsmål på en lidt besynderlig måde, for hvad er en udlænding i den sammenhæng?
Er det en andengenerationsindvandrer, som kom herop med sin familie for mange år siden?
Er det en person, der ser lidt fremmed ud?
Er det en flygtning?
Eller hvad er det hr. Thulesen Dahl taler om?
Hvad er en udlænding i den sammenhæng?
Er det en, der har dansk statsborgerskab, eller en, der ikke har dansk statsborgerskab?
Et så upræcist spørgsmål er det da fuldstændig meningsløst at skulle svare på. Men det, der er pointen i det, er, at vi i dette land har en straffelov, der ikke blot gælder for danskere, men for alle mennesker, der befinder sig i landet, og at der er nogle fuldstændig faste regler for, hvordan man behandler disse mennesker med hensyn til, om de kan få dansk statsborgerskab, og med hensyn til deres muligheder for at få permanent opholdstilladelse osv. Man kan diskutere, om de er stramme nok, men sandheden er, at der er blevet strammet ganske meget op på det område, og det er ikke vores politik, at der skal strammes mere op.
Men lad mig igen sige, at en udlænding, der slår gamle damer ned, naturligvis skal straffes som alle andre mennesker, der slår gamle damer ned.
Det er vores politik, og så burde den diskussion ikke være længere.
Jette Gottlieb (EL), 1997-10-09:
Jeg vil ikke forholde mig så meget til de ting, som blev sagt i hr. Jørgen Estrups ordførertale, men nok så meget til de ting, der ikke blev sagt.
Og så kunne jeg godt lide at vide, hvis ikke regeringen har nogen, hvad der så er De Radikales helt konkrete forslag på det område?
Hvad er det for nogle initiativer, man vil tage, der bevirker, at regeringen vil være i stand til at opfylde sin egen CO2-målsætning?
Det begynder jo snart for alvor at brænde på.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-10-09:
Hr. Jørgen Estrup roste regeringens udspil omkring vandmiljøplanen.
Det er jo faktisk som at høre debatten
i 1986
Dengang kunne man heller ikke trække De Radikale til truget med hensyn til at kræve en omstilling af landbruget til økologisk landbrug.
Det nægtede De Radikale dengang.
Siden har De Radikale snakket meget om det og hjulpet det økologiske lidt her og dér, men den vandmiljøplan, der er fremlagt, kører stadig væk i det samme spor som i 1986, og det betyder, at man siger til de kemiske industrielle landbrug: Hvis I bare opfører jer en lille smule pænere her og dér, så kan I bare køre derudad.
Så jeg vil gerne spørge hr. Jørgen Estrup om to ting.
For det første: Tror hr. Jørgen Estrup på, at det kemisk industrielle landbrug kan bringes på en sådan form, at det ikke har uacceptable udledninger?
Og for det andet: Hvorfor stiller hr. Jørgen Estrup ikke krav om en vandmiljøplan af en sådan karakter, at den forcerer en omstilling af landbruget til økologisk landbrug og derigennem giver et signal til de andre: Hold op med at producere på den måde, og indstil jer på at lægge om til økologisk drift.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-09:
Ja, jeg må sige, jeg havde også svært ved at finde ud af, om hr. Estrup egentlig talte for eller imod statsministerens åbningstale.
Det, der er sagen, er jo, at det ikke var til at finde hoved eller hale på, hvad hr. Estrup egentlig mente.
Betyder det, hr. Estrup har sagt her fra talerstolen omkring udlændingeafsnittet i statsministerens åbningsredegørelse, at regeringen internt er så handlingslammet, at vi her i Folketinget kan forvente, at der ikke kommer nogen som helst initiativer på udlændingeområdet i den kommende tid?
Har vi virkelig her at gøre med et område, hvor de to regeringspartier er så fløjtende uenige, at Folketinget må se i øjnene, at på den her side af et folketingsvalg sker der ingenting?
Jeg må sige, efter at have gennemlæst det forslag, der ligger, og de overvejelser, som regeringen har gjort sig, at der er jo ikke meget stramning i den udlændingepolitik.
Men det er søgt solgt til den danske befolkning som en stramning, og derfor er det også interessant, om dette forsøg på at sælge den politik herindefra lykkes. Men for mig virker det, som om regeringen er totalt handlingslammet på det her område, efter den tale, som hr. Estrup netop har holdt.
Kan hr. Estrup ikke bekræfte det?
Jørgen Estrup (RV), 1997-10-09:
Det glæder mig, at hr. Anders Fogh Rasmussen følger godt med i, hvad der skrives.
Jeg tror også, hr. Anders Fogh Rasmussen ved, at overskrifter altså ikke er noget, forfatterne selv bestemmer; så skal vi ikke lade den overskrift ligge? Hvis hr. Anders Fogh Rasmussen var mere interesseret i integrationspolitik - det ved vi godt, at han og Venstre ikke er, men hvis han var det - så ville han i og for sig sætte pris på det, der står i statsministerens tale om forslagene til en ny indvandrer- og integrationspolitik: at der skal overvejes.
Det synes jeg er et vigtigt ord.
Jeg tror også, hr. Anders Fogh Rasmussen, når han engang får fundet ud af, hvad der er behov for - og det tror jeg, hans vælgere vil minde ham om - vil sande, at dette ikke er nemt.
Det har aldrig været nemt, og resultaterne under VK-regeringen var mildt sagt ikke til at få øje på.
Vi har brug for at finde de rigtige mekanismer til at sluse indvandrere og flygtninge ind på arbejdsmarkedet og til at sikre, at de fungerer i det danske samfund.
Jeg kan ikke undre mig over, at hr. Thulesen Dahl ikke kan finde ud af, hvad jeg mener, for vi tænker givetvis fuldstændig forskelligt omkring de her ting - og det er jeg egentlig godt tilfreds med.
Til fru Jette Gottlieb vil jeg sige, at jeg ikke synes, vi skal starte en lang debat om CO2-målsætninger og hvordan vi når målene; men fru Jette Gottlieb ved jo også, at der ligger handlingsplaner på dette område, og dem følger regeringen.
Det synes jeg er det vigtigste i den sammenhæng.
Og til hr. Bent Hindrup Andersen
kun dette: Vi har lagt stor vægt på at få en handlingsplan for rent vand, for vandmiljøet.
Vi har lagt stor vægt på at stoppe pesticidanvendelsen eller i hvert fald begrænse den mest muligt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at det skal være nødvendigt at sætte spørgsmålstegn ved, om vi har fælles ønsker om at fremme økologisk landbrug.
Jeg synes ærlig talt, det er lidt ærgerligt, at vi ikke kan trække på samme hammel i stedet for at beklikke hinandens hensigter.
Kristen Touborg (SF), 1997-10-09:
Hr. Jørgen Estrup talte om kvælstofafgift, og i den forbindelse har jeg et spørgsmål til afklaring, da jeg sådan set godt kunne forestille mig, at det kunne blive et rimelig varmt emne ude omkring i forsamlingshusene til vinter - med eller uden valgkamp.
Er Det Radikale Venstres politik på linje med det, som fødevareministeren gav udtryk for i går ved De Danske Landboforeningers generalforsamling i Herning, nemlig at der er tale om en overforbrugsafgift?
Efter SF's opfattelse er det vigtigt, at man taler om en overforbrugsafgift og ikke om en generel kvælstofafgift, idet det er vigtigt, at vi får en afgift, der er retfærdig, og som er forståelig.
Det er jo i øvrigt også i overensstemmelse med det, fødevareministeren mener.
Jeg finder, det er vigtigt at få det afklaret her fra Folketingets talerstol.
Henning Grove (KF), 1997-10-09:
Hr. Jørgen Estrup sagde, at statsministeren havde sat dagsordenen med sin tale.
Nu har vi før hørt en tale fra statsministeren, der skulle sætte dagsordenen, bl.a. nytårstalen, men hver gang har Det Radikale Venstre spændt ben for det, der virkelig skulle ske.
Vi så det jo på det retspolitiske område, hvor statsministeren lagde op til en virkelig stramning, men hr. Bjørn Elmquist og kompagni sagde nej. Vi har talt om, at nu skulle politiindsatsen øges, der skulle øgede ressourcer til politiet
, fordi det er blevet overbelastet.
Hvem har sagt nej?
Det har hr. Bjørn Elmquist.
Er det sådan, at statsministerens åbningstale, der skal sætte dagsordenen for den kommende tid, nu er lagt i dybfryseren hos Det Radikale Venstre, ligesom indvandrerpolitikken er blevet? Kan vi forvente, at Det Radikale Venstre også her spænder ben?
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-10-09:
Med hensyn til udlændingepolitikken er det i grunden utroligt, at når regeringen endelig langt om længe vil tage det første mikroskridt ad den kilometerlange vej, vi skal passere med hensyn til at få strammet op på udlændingepolitikken, når regeringen for første gang vil tage et lille skridt, ja, så skal Det Radikale Venstres få mandater spænde ben for det?
Mange i befolkningen støtter som bekendt Fremskridtspolitikken på det her område, og jeg er lige ved at sige: Hvad bilder De Radikale sig ind?
Hvad bilder de sig ind at blokere for det, som befolkningen ønsker, for det lille bitte skridt, som regeringen nu vil tage med hensyn til at stramme op og kræve noget af udlændingene, når de absolut skal være her imod Fremskridtspartiets ønsker?
Hvad bilder de sig ind?
Jeg må sige, at det er rigtigt, som det bliver sagt fra De Radikale, at de tænker forskelligt i forhold til Fremskridtspolitikken.
Jeg tror slet ikke, man tænker i Det Radikale Venstre, når det drejer sig om udlændingepolitikken, og det vil jeg gerne opfordre til, at man gør.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-10-09:
Hr. Estrups svar til mig var sådan rigtig typisk radikalt: det var ikke noget svar.
Jeg stillede et meget klart spørgsmål: Er Det Radikale Venstre for eller imod tankerne om en stramning af udlændingepolitikken?
Og vi fik en gang snak, vi fik ikke noget svar.
Vi har i hvert fald ikke nået at klare det ordentligt af med hinanden.
Det ville have været smart at diskutere det med ordførerne.«
Det er hr. Henrik Svane citeret for.
Man kan ikke forstå det på anden måde, end at Det Radikale Venstre er modstander
af tankerne om en stramning af udlændingepolitikken.
Og nu vil jeg gerne have et klart svar fra hr. Jørgen Estrup: Er Det Radikale Venstre for eller imod tankerne om en stramning af udlændingepolitikken?
Jørgen Estrup (RV), 1997-10-09:
Et klart svar kræver som regel også et klart spørgsmål.
Man kan ikke påstå, at det var et sådant, hr. Anders Fogh Rasmussen stillede.
Jeg tror ikke, vi mener det samme om, hvad der er stramninger, og hvad der ikke er stramninger.
Og integrering er altså både-og, det er muligheder, og det er også pligter.
Og hvis det er i den betydning, hr. Anders Fogh Rasmussen spørger, ja, så er vi også indstillet på stramninger, men vi er ikke indstillet på hvilke som helst stramninger. Så tror jeg egentlig ikke, jeg vil sige mere til hr. Anders Fogh Rasmussen, for jeg tror ikke, der kommer så frygtelig meget ud af det, før hr. Anders Fogh Rasmussen begynder at interessere sig for integrationspolitik.
Og det er helt åbenbart, at det ikke interesserer Venstre.
Til hr. Henning Grove blot dette: Politiforliget har jo sin egen logik, som vi i høj grad støtter.
Vi er også parat til at genforhandle, hvis der er bristede forudsætninger. Og vi er sågar parat til at se på det, som vi har gjort tidligere, hvis politiet har fået nogle opgaver, hvor man må sige: O.k., det er ikke bristede forudsætninger, men vi skal jo også have det hele til at køre.
Så på den led synes jeg, at der er lagt op til en ordentlig og fornuftig justering, sådan som statsministeren sagde.
Og så igen til hr. Jan Køpke Christensen: Jeg tror ikke, at det fører ret langt.
Jeg forstod, at hr. Jan Køpke Christensen solidariserede sig med hr. Thulesen Dahl og følte, at hr. Thulesen Dahl og hr. Jan Køpke Christensen altså på samme måde ikke forstod Det Radikale Venstre, og at vi ikke forstår hinanden.
Det er korrekt.
Men vi har altså den opfattelse, som jeg tror, Fremskridtspartiet også ved lejlighed vil benytte sig af, at stemmer er noget, man skal bruge til at få indflydelse.
Endelig til hr. Kristen Touborg som det sidste: Det er en overforbrugsafgift.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-10-09:
Når jeg spurgte hr. Jørgen Estrup om, hvordan det lå med vandmiljøplanen, så er det jo, fordi De Radikale taler meget om økologi, men de fleste gange, når vi kommer til målstregen, så sker der ikke noget alligevel.
Og hr. Jørgen Estrup er altså galt afmarcheret, når han siger, at det går godt.
Det, man gør, kan sammenlignes med, at man løber bagud i et eksprestog, der kører den forkerte vej.
Det er den smule, man retter op i øjeblikket.
Og derfor er det, jeg gerne vil spørge hr. Jørgen Estrup: Kan man ikke forvente, hvis vi fremlægger en vandmiljøplan, der virker, og som har retningen for omstillingen til et økologisk landbrug, at hr. Jørgen Estrup så måske vil kunne løsrive sig fra regeringens plan?
For det er jo rigtigt, at De Radikale taler meget om det, men de handler ikke efter det.
Der foregår fejlinvesteringer af format i øjeblikket i det kemisk industrielle landbrug på grund af de signaler, som regeringen sender ud.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-09:
Er det ikke rigtigt, at der ikke engang er planer om det?
Er det ikke rigtigt, at det er hele udgangspunktet for regeringen?
Og er det ikke rigtigt, det, som kontorchef Lone B. Christensen fra Indenrigsministeriet er citeret for i Jyllands-Posten fra i går, hvor hun siger: »Vi har stort set ikke drøftet sagen eller spørgsmålet og ved ikke, hvordan forslaget skal se ud eller hvad det skal indeholde. Det eneste, der findes på papir, er stort set ministerens tanker.«
Sådan siger altså denne kontorchef.
Er det ikke sandheden, at der overhovedet ikke findes noget forslag, man har bare forsøgt at give indtryk af det for at komme en folkestemning i møde?
Thor Pedersen (V), 1997-10-09:
Hr. Jørgen Estrup vrider sig for at undgå at svare på klare spørgsmål ved gentagne gange at sige, at man jo ikke kan give klart svar på spørgsmål, der ikke er klart formuleret, og spørge, hvad man egentlig mener med det, man spørger om.
Men spørgsmålet er i sit indhold, som det tidligere er stillet også af hr. Anders Fogh Rasmussen, jo ganske klart for os andre: Hvem står bag regeringens politik, når det gælder flygtninge og indvandrere?
Derfor vil jeg bare helt kontant spørge hr. Jørgen
Estrup: I åbningstalen siger statsministeren i afsnittet om flygtningepolitikken: »Det overvejes at gøre permanent opholdstilladelse til noget, der ikke gives automatisk efter 3 år, men noget, man skal kvalificere sig til.«
Er det synspunkter, som dækkes af Det Radikale Venstre?
Det vil jeg gerne bede hr. Jørgen Estrup komme herop og bekræfte eller afkræfte.
Henning Grove (KF), 1997-10-09:
Jeg forstod hr. Estrups svar sådan, at nu var også Det Radikale Venstre klar til at sætte øgede ressourcer af til politiet, for det har jo fået mange ekstra opgaver, og dér synes jeg da i hvert fald, der for en gangs skyld kom et klart svar fra De Radikale.
Kan vi få et lige så klart svar fra De Radikale
vedrørende det retspolitiske område om, at nu skal der strammes op, nu skal det gå ud over voldsmændene og tyvene, og til gengæld skal man tage hensyn til ofrene, som det er foreslået gang på gang her i Folketingssalen af Venstre og De Konservative? Kan vi også forvente Det Radikale Venstres støtte dér?
Det var jo det, vi fik at vide i statsministerens åbningstale, hvor han klart gav udtryk for, at nu skulle der ske noget på det område.
Det forventer vi et lige så klart svar på.
Ole Stavad (S), 1997-10-09:
Jeg synes efterhånden, det er en anelse forvirrende.
På den ene side siger hr. Per Stig Møller, at han er i tvivl om, hvorvidt der er et behov.
På den anden side siger hr. Per Stig Møller, at det er lang tid siden, at De Konservative sagde, at der skal gribes ind i dansk økonomi.
Hvad mener hr. Per Stig Møller?
så havde der været god tid til at tænke sig om.
Derfor sidder jeg stadig væk og undrer mig over, hvordan det kan være, at hverken Venstre eller De Konservative vil løfte sløret for, hvad deres alternativ så er til det, de har afvist i forhold til regeringens udspil?
Hvad er det, Det Konservative Folkeparti har af konkrete tanker, ideer, forslag til at sørge for, at vi får det opsparingsløft i den private opsparing, som jeg kan forstå vi er enige om?
Hvad er
forslagene
Skulle vi nu ikke lade være med at lege gemmeleg for hinanden?
Jeg synes, det ville være interessant for at få en kvalificeret debat, at vi får et konkret bud.
Arne Melchior (CD), 1997-10-09:
Hr. Per Stig Møller harcelerede over, at regeringen på et tidspunkt opfordrede danskerne til at forbruge og på et andet tidspunkt til at holde igen.
Det minder om historien om manden, der siger til konen, der havde lavet maden den dag, at kartoflerne var alt for salte, de var ikke til at spise.
Dagen efter sagde han: »Du har glemt at komme salt i kartoflerne, de er ikke til at spise.«
Så sagde hun: »Du er da heller ikke til at stille tilfreds.
Den ene dag siger du mindre salt, og den anden dag siger du mere salt.«
»Ja,« sagde manden, »var det ikke en idé en gang imellem at ramme den rigtige portion salt, så det er velsmagende.
Sådan er livet, og sådan er det også med økonomien.
Sådan er det også med færdsel, som statsministeren var inde på i sin åbningstale.
Man skal hverken køre for hurtigt eller for langsomt.
Det er da helt naturligt, og sådan er livet, vil jeg sige til hr. Per Stig Møller.
Og hvad visdommen og prædikerne angår, vil jeg bare sige, at venstre og højre betød altså ikke det, som det politisk betyder i dag, dengang prædikerne prædikede, men jeg kan oplyse fra videnskaben, at det at have hjertet i højre side er en abnormitet, som kun rammer en ud af 100.000.
Bjørn Elmquist (RV), 1997-10-09:
Hr. Per Stig Møller sagde, at det største problem var det offentlige forbrug og den offentlige sektor.
Det tror jeg ikke er en korrekt analyse.
Det er vel snarere betalingsbalancen, som nu og her kan gå hen og blive et problem for os, og det er derfor, at regeringens indgreb, som det er foreslået, er skruet sammen, som det er. Vi prøvede, flere af os, at udfritte hr. Anders Fogh Rasmussen, så vi kunne få lidt realiteter, få lidt muskler bag ideerne.
Det var der ikke nogen udsigt til.
Kan vi nu få det fra hr. Per Stig Møller?
Hr. Per Stig Møller taler varmt om denne præmierede opsparing.
Jamen, hvad gør vi, hvis der bare bliver flyttet rundt på konti?
Hvad gør vi så?
Hvor meget har Det Konservative Folkeparti beregnet, at det vil betyde i forbedring af betalingsbalancen, hvis man bruger de forslag, som hr. Per Stig Møller opererer med?
Lad os få et svar.
Det er vigtigt, at vi får det fra talerstolen nu, for hvis der ikke er noget hold i det, jamen så kan det jo være svært at komme til forhandlingsbordet om det.