runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2003-10-23:
Det, der har været ude som udbudsmateriale, er noget, der er lavet i ministeriet, det er noget, som vi som forligspartier overhovedet ikke har haft hverken lod eller del i.
Vi må erkende - og det mener jeg også at ministeren må - at det har været en svipser af rang, der er sket.
Ministeren ved også, at vi - og jeg - undervejs mange gange har sagt sommeren over: Det skal være meget strammere, vi kan ikke holde til, at det her ikke lykkes.
Det er ikke en svipser, der skete, da vi sad og lavede lovgivningen.
Da kendte vi slet ikke det udbudsmateriale, som efterfølgende er kommet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-23:
Da vores boligordfører, hr. Keld Albrechtsen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende.
Det er jo en ret fantastisk situation, vi står i, fordi boligmangelen efterhånden er blevet så massiv, at det kan mærkes langt ind i regeringens egne vælgerrækker.
Derfor har regeringen strikket en boligpakke sammen,
hvoraf det ene forslag i al sin enkelhed går ud på at smide 1 mia. kr. ud til private bygherrer i skatterabatter.
Den første udlodning tilgodeså fire private bygherrer, der skulle bygge i København, Hillerød, Aalborg og Randers.
Der er rejst alvorlig tvivl om seriøsiteten og erfaringen hos bygherrerne i både Aalborg og Randers.
Hverken projektplan, byggegrund eller egentlig byggeerfaring var til stede.
Puljen var øremærket til familieboliger, men de nøje udvalgte projekter var nede på en lejlighedsstørrelse på 53 m2.
Det er ikke bare ukvalificeret, det tenderer mod skandale.
Efterfølgende er det afsløret, at mindst ét af støttetilsagnene blev videresolgt med en milliongevinst lige ned i foret til sælgeren.
Når Grundejerbladet i september betegner ministerens håndtering af puljen som problematisk under en overskrift »Boligmarkedet under kaotisk udvikling«, ja, så har ministeren og regeringen et alvorligt problem helt ind i egne rækker.
Man har hastet en ugennemarbejdet boligplan igennem, man har postet millioner af kroner ud til byggefirmaer, og det er højst tvivlsomt, hvornår der kommer nogen boliger ud af det puljesjov.
Enhedslisten er ikke tilhænger af fiflerier og skatterabatter.
Vi ville gerne have deltaget i et samarbejde, og vil gerne i fremtiden, om mere boligbyggeri til almindelige mennesker til rimelige huslejer.
Vi havde håbet, at pensionskasserne nu endelig ville melde sig og bygge boliger frem for erhvervsbyggeri, som vi har set det hidtil.
Vi vil stadig godt deltage i en forsvarlig planlægning af det fremtidige boligbyggeri, men ikke i mere fifleri.
Det her lovforslag er et lapperi på en dum lov.
Man erkender da også i bemærkningerne, at første skud i bøssen i den grad gik galt.
Løst krudt eller nærmere pletskud i begge fødder, det er spørgsmålet.
I bemærkningerne står: »Kravene forventes at medføre en høj grad af seriøsitet blandt ansøgerne, således at projekterne vil være mere gennemarbejdede og flere forhold om processen afklaret på et tidligere tidspunkt i forhold til de gældende regler, så byggerierne kan påbegyndes hurtigere.« Jamen altså vender vi teksten om, så lappes der nu på en lov, der åbenbart lagde op til useriøse, ikkegennemarbejdede og uafklarede projekter.
Det er simpelt hen mageløst, det er mere fifleri for pengene.
Løsningen på boligproblemerne er ikke skatterabatter til private bygherrer.
Løsningen på problemerne på boligmarkedet er sådan set, at der kommer flere mursten oven på hinanden, sådan at folk kan få tag over hovedet.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Nu hørte vi Socialdemokratiets ordfører stå og tale om, at ministeren skulle gå op og sige undskyld.
Jeg har sagt, at det her ikke var godt nok, men nu strammer vi op på det.
Det er jo et nyt område, vi har taget fat i.
Vi fik at vide, at der ikke ville komme nogen indmeldinger på det her.
Det er der kommet. Vi må konstatere, at det ikke er gået helt, som partierne bag ved aftalen mente det ville gå, og jeg fralægger mig jo ikke noget ansvar.
Det er også derfor, jeg har sagt, inden jeg kommer med næste udbudsrunde, at vi stopper her.
Vi får strammet op, så vi får andre kriterier i anden ansøgningsrunde.
Men det er jo sådan, at for at kunne få skyld for noget, skal man også tage et ansvar, og vi er vant til at tage ansvar hele tiden.
Lissa Mathiasen (S), 2003-10-23:
for at sige undskyld.
Det er ganske almindelige mennesker, skatteborgere, der kommer til at skulle betale, hvis det her ikke lykkes.
Det er ganske almindelige mennesker, der ikke har fået de boliger hurtigt nok stablet på benene.
Det er ministeriet, der har svigtet, det er ministerens ansvar.
Jeg håber, ministeren er enig i, at det kan lade sig gøre at undgå handel med selskaber.
Det kan undgås med en anden model, og vi medvirker gerne.
Vi kan på den måde lave forbud mod videresalg.
Vi kan lave et ens fradrag.
Vi kan lave kriterier, som tæller i forhold til tidsplanen.
Det er kun et spørgsmål om vilje, om ministeren vil, om et flertal vil.
Vi er parate fra Socialdemokratiets side, men jeg synes godt, ministeren kunne have sagt undskyld i dag.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Aftalen af 15. oktober 2002 om flere og bedre boliger var jo en aftale med mange elementer.
Vi har faktisk fået en masse tilsagn om ældreboliger, vi satte penge af til handicapboliger, vi har bygget ungdomsboliger, vi har i det hele taget ønsket at øge boligmassen.
Vi vil også gerne prøve at se på nye måder at gøre det på, og det, det drejer sig om - det tror jeg flere af ordførerne har givet udtryk for i dag heroppefra - er netop det at øge boligmassen.
Det var noget nyt, og vi er enige i, at der var behov
for opstramninger; forslaget om ændringerne har jo været drøftet med de boligpolitiske ordførere fra Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti, som står bag aftalen af 15. oktober 2002.
Vi er jo så enige om, at der er behov for at foretage en stramning.
Jeg har selvfølgelig også hørt de bemærkninger, der er kommet her fra talerstolen i dag, men til det vil jeg gerne sige, at vi også skal have en evaluering i det nye år
af den her model, og der er vi da åbne over for at se, om der er endnu flere tiltag, som vi kan tage fat i på den ene eller den anden måde.
Nu får vi det her prøvet af.
Jeg erindrer godt, at vi under debatten her i salen om netop at gøre det på denne måde fra et vist sted i Folketingssalen fik at vide, at der slet ikke var nogen, der ville melde ind, og at det ikke var godt nok.
Også flere steder ude i organisationerne blev det sagt, at det her ikke var godt nok.
Der var nogle pensionskasser, der heller ikke mente, at det var godt nok.
Nu er der altså kommet en masse ansøgninger, og det viser sig faktisk, at det godt kan lade sig gøre.
Hvis vedkommende ikke allerede ejer grunden, skal man inden for samme tidsfrist kunne dokumentere at have stillet en bankgaranti eller at have deponeret et beløb, der svarer til den aftalte kontante købspris. Det er min vurdering, at det her sammen med de øvrige tiltag, som flere af ordførerne har været inde på, er med til at stramme op på noget, som ikke var godt nok i første ombæring.
Så har jeg med glæde noteret mig, at hr. René Skau Björnsson taler om, at når man bygger boliger for offentlige penge, skal der være omhyggelighed ved brug af skatteborgernes penge.
Det lyder godt, når vi skal til at tale om maksimalpriser på alment byggeri i fremtiden.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Da Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på Venstres vegne sige følgende: Lovforslaget går ud på at sikre en effektiv og omkostningsbevidst betaling af ydelser mellem det offentlige og borgerne samt virksomheder.
Det drejer sig både om det offentliges udbetaling til borgere og virksomheder samt øget brug af elektronisk fakturering som led i effektiviseringen og digitaliseringen af den offentlig sektor.
Forslaget bygger på en valgfrihedsmodel, hvor borgere og virksomheder selv kan vælge, hvilken konto de ønsker beløbet indsat på, ligesom det hurtigt skal være muligt at ændre konto for udbetalingen af beløbet fra det offentlige.
Det skal samtidig være muligt at modtage bestemte ydelser på bestemte konti, såfremt borgeren ønsker det.
Såfremt man af den ene eller den anden grund ikke kan oprette en konto, sikrer staten, at der oprettes en konto, hvorfra borgeren kan få beløbet udbetalt kontant.
Vi er i Venstre glade for, at forslaget så klart skaber administrative lettelser for både borgere og virksomheder.
Forslaget er forelagt virksomhedspanelet, og det er blevet vurderet, at der årligt vil være administrative lettelser for ca. 374 mio. kr. mod engangsudgifter op til ca. 262 mio. kr. Fra det offentliges side vil forslaget indebære administrative rationaliseringsmuligheder for ca. 900 mio. kr., når systemet er fuldt indfaset.
I Venstre ser vi forslaget som et led i en nødvendig digitalisering og som et af de redskaber, staten har til at fremme en digitalisering af arbejdsgange mellem borgere og virksomheder og staten.
Det er i øvrigt ikke første gang, at staten påtager sig en førerrolle i forbindelse med effektiviseringen af betalingsstrømme.
Da girokonti kom frem i 1920, var staten, så vidt jeg er blevet oplyst, med til at fremme udbredelsen af giro gennem krav til leverandører om at modtage betaling på girokonti.
I dag er den tekniske side af sagen en anden, men fremgangsmåden er den samme, og Venstre kan derfor støtte forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2003-10-23:
Kristeligt Folkeparti var med i det brede flertal, som sidste folketingsår vedtog en lov om bedre muligheder for privat udlejningsbyggeri.
Og der er behov for at få turbo på byggeriet af udlejningsboliger og få optimismen tilbage i byggebranchen.
Der blev indskrevet en række rammer i loven, således at man kunne sikre sig, at der ville blive bygget de boliger, som vi ønskede.
Således blev der sat maksimumpriser på lejlighederne, så man sikrede sig, at de lejligheder, der blev bygget, også kunne betales af mennesker med helt almindelige indtægter.
Der er dog siden vedtagelsen opstået forskellige problemer, som gør, at tildelingskriterierne for at modtage penge fra 1 mia.-puljen nødvendigvis må strammes for at sikre, at de nye boliger indeholder lejligheder af en størrelse, der gør dem egnede som familieboliger.
Langt de fleste af boligerne skal derfor være minimum 85 m2.
Samtidig vil man sikre en hurtigere igangsættelse af byggeriet.
Tilsagnsmodtageren skal således inden 14 dage dokumentere at være ejer af grunden.
Ejendomsforeningen Danmark har i deres kommentar til lovforslaget også skrevet, at de synes, det er positivt, hvis der fremover bliver stillet krav om, at ansøgere disponerer over en byggegrund til det kommende byggeprojekt, og de synes også, det er positivt, hvis der fremover ikke sker udvælgelse af ansøgere efter først til mølle-princippet, men ud fra udformningen af byggeprojektet og direkte objektive og målbare kriterier.
Og også de mener, at det er uheldigt og særdeles beklageligt, at et godt initiativ er blevet gjort til genstand for kreativ tænkning, som det var tilfældet med enkelte i første ansøgningsrunde.
Vi skal have de aktører i spil, som helhjertet agerer ud fra initiativets ånd.
Intet mindre kan hverken de seriøse investorer eller de boligsøgende være tjent med, siger Ejendomsforeningen Danmark.
Med disse nye tilføjelser til loven og disse opstramninger tror også vi i Kristeligt Folkeparti, at grundlaget for nybyggeriet af udlejningsboliger og for udnyttelsen af beløbet er gjort endnu bedre, så Kristeligt Folkeparti kan godt tilslutte sig forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-24:
Jeg forstår, at Venstre ikke er indstillet på at støtte et socialdemokratisk forslag, der indebærer, at økologerne i hvert fald får lige så stor andel i midlerne som det, de indbetaler.
Men man er fuldt ud med på, at de, der måtte gribe til at så gensplejsede afgrøder, skal have en langt større andel af midlerne end det, de indbetaler, for det vil jo være konsekvensen af hr. Thor Gunnar Kofoeds forslag, og det synes jeg er mærkeligt.
Først skal de altså have lov til at anrette store ulykker i naturen ved spredning til andre marker, og for at føje spot til skade skal de landmænd, der ikke bruger GMO, oven i købet også betale gildet.
Så nævner hr. Thor Gunnar Kofoed, at man overvejer en forsikringsordning.
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører er klar over, at Europa-Kommissionen har lagt afgørende hindringer i vejen for det, så det kan ikke lade sig gøre.
Det vil Kommissionen ikke have, det kan altså ikke lade sig gøre, så det, Venstre står tilbage med, er en fuldstændig dybt urimelig idé om, at alle vi andre skal være med til at betale for de ødelæggelser, som eventuelle GMO-landmænd har tænkt sig at forårsage.
Ole Stavad (S), 2003-10-24:
Hvis man lyttede godt efter, hvad hr. Thor Gunnar Kofoed svarede mig, fik vi et dementi af hans ordførertale, og det vil jeg takke for.
Hr. Thor Gunnar Kofoed bekræftede, at det, vi taler om her, er offentlige midler.
Det, som var en hovedpointe i Venstres ordførers tale, har han altså hermed selv dementeret, og det synes jeg i hvert fald er et godt, vigtigt og principielt udgangspunkt for debatten her, for det gør jo, at vi har et klart offentligt ansvar for, hvordan de midler forvaltes, og hvem det er, der skal sørge for at forvalte dem.
Derfor går jeg ud fra, at Venstre sammen med os andre vil være lige så omhyggelig med at sikre, at der sker en forsvarlig forvaltning, at der ikke kan være noget sammenspisthed, og at enkelte store virksomheder ikke kan sidde og træffe dispositioner med offentlige midler hen over hovedet på Folketinget.
Derfor mener jeg også, at hr. Thor Gunnar Kofoed har et grundlag for at se med nogle andre øjne på det socialdemokratiske forslag, så det lovforslag, ministeren har fremsat, og som også er til behandling her, har fået et bedre og mere rigtigt indhold, når det kommer til tredje behandling.
Nicolai Wammen (S), 2003-10-24:
Venstres ordfører taler om, hvad Forbrugerrådet siger i sit høringssvar.
Det, Forbrugerrådet siger i høringssvaret, er, at man mener, at der skal være en større offentlig repræsentation, så der er et stærkere offentligt element; så det ikke alene er landbruget og organisationerne og virksomhederne dér, som sidder med den afgørende magt og indflydelse.
Med hensyn til den diskussion, vi har haft i dag, vil jeg gerne bede hr. Thor Gunnar Kofoed om at kommentere professor i jordbrugsøkonomi, Søren Kjeldsen-Kragh fra Landbohøjskolen, der i dag siger til Berlingske Tidende: »Der er jo tale om offentlige midler. Derfor er det rimeligt med et effektivt offentligt tilsyn, og at offentlige interesser bliver tilgodeset.
Både fra Forbrugerrådets side og fra professoren på Landbohøjskolen er der altså en klar og konkret kritik af det forslag, der ligger fra regeringens side, og derfor er det, vi spørger: Jamen hvorfor vil man ikke lytte?
Hvorfor vil Venstre ikke imødekomme de saglige argumenter, som fremføres fra de sider?
Det er noget af det, vi meget gerne vil med det socialdemokratiske forslag, og jeg synes, at Venstres ordfører, der taler pænt, også burde udføre det i praksis.
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
Jeg undrer mig over, om det kan være i overensstemmelse med Venstres ideologi, at alle, som indbetaler til fondene, skal være med til at betale for de få, som måtte ønske at tjene penge på at forurene vi andres afgrøder.
Jeg undrer mig, hvis det kan være sådan, at det virkelig er Venstres holdning, at den, der forårsager risikoen for, at der kommer en forurening, altså en spredningsrisiko, ikke skal betale, men at det er naboen, der skal betale for, at der er nogle, der ønsker at tjene flere penge.
Jeg er helt uforstående over for, at Venstre ikke har den modsatte opfattelse, altså at man må rydde op efter sig selv.
Det vil jeg gerne høre hvad Venstre har at sige til.
Ole Stavad (S), 2003-10-24:
Det tændte en tidligere landbrugsordfører at høre hr. Thor Gunnar Kofoeds tale.
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører en gang imellem taler med tidligere landbrugsminister Niels Anker Kofoed, og jeg husker en meget kraftig debat, vi havde om landbrugets fonde tilbage i hans tid, og som endte i Rigsrevisionen.
Rigsrevisionen nåede til den meget klare konklusion, at der var tale om - jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt det var offentlige midler eller det var statslige midler, men i hvert fald om en af de to ting, om end af særlig karakter. Der var altså ingen som helst tvivl om, at det ikke var landbrugsmidler, og når hr. Thor Gunnar Kofoed siger, at det her ikke har noget med skattekroner eller den slags at gøre, kan man i hvert fald sige, at så er det jo særegent, at den måde, det kræves op på, tæller med i skattetrykket.
Nicolai Wammen (S), 2003-10-24:
Når man hører Venstres ordfører, virker det nærmest, som om Venstre tror, at der er nogle, der er ude på at gøre noget ondt mod landbruget.
Det er på ingen måde tilfældet.
Derfor pressede vi også hårdt på, for at regeringen skulle foretage sig noget.
Nu er der kommet et forslag, som er et lille skridt, men
ikke et tilstrækkeligt skridt.
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører om at forholde sig til, at bl.a. Forbrugerrådet i sit høringssvar har sagt, at der er behov for en mere ligelig fordeling, at forbrugerinteresser skal stå stærkere.
Det er en klar melding fra Forbrugerrådet, som jo tidligere trak sig helt ud, fordi det ikke havde nogen indflydelse og følte sig taget som gidsel.
Forbrugerrådet kan se en forbedring i det forslag, der
er kommet fra regeringen, men man siger: Der er stadig et stykke endnu.
Hvorfor vil Venstre ikke lytte til det?
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
Nu er jeg ikke sat i verden for at forsvare Venstre, men jeg tror faktisk, at hr. Keld Albrechtsen er lidt for hård ved Venstres ordfører, for jeg forstod ham sådan for lidt siden, at Venstre i virkeligheden allerede har fortrudt det, regeringen har skrevet vedrørende GMO i sit udspil til lovforslaget.
Hr. Kofoed svarede jo, at man heller ikke selv kan lide det forslag, og vi fik den melding, at regeringen arbejder med at se på en forsikringsordning i stedet for.
Umiddelbart ville jeg jo synes, at det var meget ligetil, at den, der laver ulykkerne, også dækker tabet og tager ansvaret for de ulykker, der er lavet.
Hvad er problemet med disse forsikringsordninger?
Mariann Fischer Boel (V), 2003-10-24:
Vi skal i dag behandle L 25, som er fremsat af regeringen, og B 10, som Socialdemokratiet står som forslagsstillere af, under ét.
B 10, altså Socialdemokratiets forslag, tager udgangspunkt i de gældende regler for fondsområdet og er stort set identisk med B 94, som blev fremsat i den foregående samling.
I den diskussion, vi havde vedrørende B 94,
var der en lang række partier, der gav udtryk for, at der var behov for at foretage nogle ændringer i sammensætningen af fondenes bestyrelser, og det var vi fra regeringens side fuldstændig enige i.
Vi havde haft fokus på området gennem en vis tid.
Det blev fremhævet i debatten, at strukturudviklingen havde medført, at erhvervenes produktion var blevet koncentreret på væsentlig færre hænder.
Inden for visse grupper, primært de helt store producenter, havde det i realiteten medført, at nogle enkelte virksomheder kom til at sidde med en meget dominerende rolle i bestyrelserne, og det er det, regeringen har taget til efterretning i forbindelse med fremsættelsen af L 25. Da regeringen altså allerede har taget højde for de drøftelser, der var i forbindelse med beslutningsforslaget sidste år, skal jeg på regeringens vegne meddele, at vi ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Ole Stavad (S), 2003-10-24:
Det er sådan set ikke for at rode rundt i fortiden, men jeg synes, det er vigtigt, for det er jo principielt med hensyn til, hvilket ansvar og hvilken opgave vi har i Folketinget.
Den fremstilling, Venstres ordfører giver, er simpelt hen historisk ukorrekt.
Den passer ikke.
De beløb opkræves som den amtslige del af ejendomsskatterne, grundskatterne.
Den er 10 promille, det har den været i mange, mange år, og det var den også, inden vi havde noget, der hed promilleafgiftsfonden.
Men så blev der på et tidspunkt lavet en model, hvor en del af grundskatterne, der kommer fra landbrugsjord, går ind i promilleafgiftsfondene, men med fastholdelse af den fuldstændig uændrede skat på produktionsjord.
Jeg har ikke beskyldt nogen for ikke at følge reglerne, men vi skal sørge for at lave nogle regler, der er bedre end dem, vi har i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-24:
Men når vi ser på gensplejsning, skal den del af landbruget, som vælger gensplejsning, på forhånd have en langt større del lagt ind i deres egen pulje, og de kan jo også ligesom alle andre landmænd indgå i de samlede puljer. Der er altså tale om, at partiet Venstre har tænkt sig at give GMO-landmænd en relativt betragtet massivt større støtte end økologiske landmænd, og det er da helt absurd.
Man prioriterer altså simpelt hen GMO-produktion højere end økologi.
Det er ikke engang et forsøg på at indføre GMO i dansk landbrug, det er oven i købet et forsøg på at give dem en højere prioritet end økologien.
Først skal man have lov til at ødelægge økologien ved at sprede GMO-frø til de økologiske marker, og bagefter skal man oven i købet relativt betragtet have endnu mere i støtte end økologien.
Det er da helt fantastisk.
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
Jeg ville såmænd bare give Venstres ordfører lejlighed til at besvare mit spørgsmål.
Jeg har forståelse for, at det med GMO kan være bøvlet, og at det kan være svært at få spørgsmålet besvaret, men nu får han i hvert fald muligheden en gang til: Hvad er problemet helt specifikt?
Hvad er regeringens problem, hvad er Venstres problem med at lave en forsikringsordning i stedet for den urimelige ordning, der er lagt op til?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-10-24:
Til hr. Ole Stavad kan jeg sige: Der er to ting.
Produktionsafgiftsfondene er rede penge, der er opkrævet af landbrugets produktion, og de kan også få tilført penge fra promilleafgiftsfondene.
Promilleafgiftsfondene består af 3,4 pct. af grundværdien, altså landbrugets grundskatter - det er helt rigtigt - men de består bl.a. også som følge af en aftale med alle de regeringer, der har været, af tilbageførsel af en del af pesticidafgifter osv.
Det er altså på grund af aftaler med den til enhver tid siddende regering, at der indgår penge, som landbruget har forvaltet til de forskningsforsøgsprojekter og til rådgivningsprojekter, der har være kørt inden for landbruget, i promilleafgiftsfondene.
Der har ikke på noget som helst tidspunkt været noget som helt odiøst i det, og det er ikke på noget tidspunkt blevet forvaltet sådan, at nogen revisor har kunnet klage.
Intet parti har kunnet komme bagefter og sige: Det her er ikke det, der har været meningen med loven.
Man har hele tiden fulgt den gældende lovgivning, og det er en ting, vi skal bide meget mærke i.
Så kan vi jo være enige i, at der har været nogle regler, som tiden måske er løbet fra.
Det er det, vi laver om på med L 25, så der bliver en anden sammensætning, og andre får mulighed for at være med til at fordele disse midler.
Vi giver nogle andre muligheder, så promilleafgiftsmidlerne kan bruges til andre ting end det, de hidtil har kunnet bruges til.
De, der kommer til at sidde i de kommende promilleafgiftsfondsbestyrelser, får lejlighed til at være med til at bestemme, hvor store andele der skal bruges og hvordan, så det er ikke korrekt, når hr. Keld Albrechtsen siger, at nu er det massiv større støtte til GMO-landbrug.
Det er ganske simpelt forkert, for det ville kræve, at f.eks. Forbrugerrådet og forskningen osv. skulle være med til at bestemme, at der skal massivt mange flere penge til GMO frem for til økologi, for det er jo dem, der bestemmer det.
Der står nemlig, at man giver nogle muligheder, men der står ikke, at man forlods tager så mange penge ud til GMO, som hr. Keld Albrechtsen påstår.