Louise Frevert (DF), 2002-02-07:
I dette forslag er det blevet fremhævet, at der vil blive forringelser inden for en del områder, men lad os da være lidt positive, for dette skal ses i lyset af, at der er blevet tilført hele uddannelsessektoren 650 mio. kr.
Lad os nu f.eks. tage daghøjskolerne.
Dansk Folkeparti er helt klar over, at daghøjskolerne udfylder en niche, som der er brug for i Danmark.
Derfor mener vi, at der også skal være plads til, at denne gruppes behov kan varetages.
Dansk Folkeparti mener, at denne lov har gjort det gennemskueligt og meget lettere administrativt, idet man nu ikke skal igennem tredjemand for at refundere til institutionen, men institutionen kan få refunderet sit tilskud direkte.
Daghøjskoler skal stadig væk være selvejende institutioner.
Det er et krav.
Og vi ser det som en styrke, at daghøjskolerne skal være mere vågne over for de tilbud, som de udbyder, og at det bliver helt op til kommunerne,
hvor meget de vil bruge på daghøjskoler.
Vi vil dog ved anden behandling af lovforslaget have præciseret
daghøjskolernes virke.
Desuden tror vi også på, at daghøjskolerne får et større islæt af en nærdemokratisk institution, idet der vil blive en lige kommunikation mellem kommunalbestyrelse og daghøjskole.
Vi mener også, at daghøjskolen har været igennem en turbulent tilværelse med mange positive og negative tiltag, men skulle med denne lov være på rette kurs.
Det er altid vanskeligt at undvære et gode i forhold til at få et nyt ukendt, og sådan er det også inden for alle de områder, som har været subventioneret af staten igennem et socialdemokratisk styre i årevis.
Det er efterhånden blevet sådan, at intet kan etableres, uden at man nærmest med en forurettet mine stiller sig op og siger: Kan jeg ikke få tilskud, så vil jeg ikke mere.
Og det kan jo ikke være rigtigt.
Subventioneringsordningerne har ødelagt mange gode, ærlige, frivillige initiativer, som man nu ved frivilligt arbejde igen prøver at opbygge, men det er svært, når man er vant til at få fra den kasse, som venstrefløjen stadig væk tror er bundløs.
Dansk Folkeparti mener, det er en god idé at sætte daghøjskolerne ind under folkeoplysningsloven, så vi mere eller mindre får hele området samlet.
Vi er opmærksomme på problemer med spredning af midlerne til kommunerne, der ikke har daghøjskoler, og vil tage dette op ved andenbehandlingen af forslaget. En anden af Dansk Folkepartis kæpheste, nemlig aftenskoleundervisningen, bliver her reduceret, så der nu vil være tale om, at der er en tredjedel lærerlønstilskud, samt at 5 pct.-puljen ikke længere er lovpligtig.
Hvis kommunerne synes, de vil etablere en 5 pct.-pulje, ja, så er de hjertelig velkommen til det, men det vil ikke være et lovkrav. Det er rent faktisk Dansk Folkepartis intention, at der ved, at vi fjerner en tredjedel af tilskuddet, er håb om, at kommunalbestyrelserne, som egenrådigt kan bestemme, hvilke kurser der skal have tilskud efter kriterierne i loven, vil være så fornuftige, at de forhåbentlig langt om længe får skåret de konkurrenceforvridende fag væk.
Det er helt igennem Dansk Folkepartis intention, at hvis man skal bruge statslige midler til folkeoplysende arbejde, skal de i alle tilfælde ikke være til de såkaldte festfag. Tværtimod ser vi gerne, at kommunerne opprioriterer handicapundervisningen, undervisning af pensionister, psykisk syge, døve, blinde, klub- og sportsaktiviteter til børn og undervisning inden for sprog og eksempelvis edb, og her vil Dansk Folkeparti ligeledes ved anden behandling af lovforslaget foreslå helt klare regler for ovennævnte, der ligger tæt op ad den allerede eksisterende lov.
Dansk Folkeparti mener også, at der bør strammes op på de kriterier, der er i loven, og det vil vi stille forslag om under anden behandling af lovforslaget.
Bl.a. har det længe været en torn i øjet, at man har betegnet folkedans som en ikke konkurrenceforvridende virksomhed.
Om dette kunne jeg holde lange foredrag, men det vil jeg ikke tage den ærede forsamlings tid med.
Nu er vi nået til den fri ungdomsuddannelse, som vi godt er klar over har hjulpet mange unge mennesker igennem en svær tid, hvor de skulle have tid til at tænke sig om, inden de kom videre i uddannelsessystemet.
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti mener, at det primært må dreje sig om, at de fleste arbejdsduelige skal være med til at holde hjulene i gang i Danmark, det vil sige bestræbe sig på at få en kompetencegivende uddannelse, og det kan absolut være en kompetencegivende uddannelse på flere forskellige niveauer.
Vi er også udmærket klar over, at de unge mennesker, som er i gang med et såkaldt uddannelsesforløb under den fri ungdomsuddannelse, selvfølgelig skal kunne gennemføre dette.
Vi har ingen ønsker om at stoppe noget midt i det hele.
Men lad mig nu én gang for alle pointere fra denne her talerstol, at den fri ungdomsuddannelse i min ideologi ikke har den rette betegnelse, fordi ordet uddannelse indgår.
Den fri ungdomsuddannelse er ikke kompetencegivende.
Uddannelse er noget, der giver en arbejdskompetence, så man kan klare sig på arbejdsmarkedet, og når man bruger 2-3 års venten og standby for at prøve alle mulige alternative tiltag for at finde sig selv, har det i mine øjne intet som helst med uddannelse at gøre.
Der står heller ikke skrevet
Derfor mener vi, at den fri ungdomsuddannelse er overflødig.
Dog vil jeg sige, at der er flere kategorier af unge mennesker, som er i den fri ungdomsuddannelse, og jeg vil helt medgive, at der vil være en gruppe, som ikke vil være integrerbar i det ordinære uddannelsessystem.
Derfor skal der findes en margen til, at disse unge mennesker kan finde et sted, hvor de eksempelvis kan få delkompetenceuddannelse eller dygtiggøre sig på andre måder, f.eks. kreativt, hvis det er deres force.
Det kunne f.eks. være på en daghøjskole.
Det vil f.eks. også kunne være
TAMU-undervisningsmuligheder, der vil være EGU-kurser, eud-kurser og produktionsskoler.
Er det f.eks. mere kunstneriske uddannelser, man sigter imod, kunne man melde sig på en højskole, som primært har med kreative fag at gøre.
Summa summarum synes Dansk Folkeparti, at det ikke ser så sort ud, som mange vil gøre det til - tværtimod.
Vi mener, at forslaget til denne lov med de nævnte justeringer er ganske godt, og vi er helt opmærksomme på, at der er de her huller, der skal lappes under anden behandling.