runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2005-04-06:
Det sidste kan jeg ikke bekræfte.
Og hvad angår paralleliseringen med Århus og Hinnerup Kommuner, var det i relation til spørgsmålet Holland-Danmark og narkotika.
Der kan jeg så oplyse, uden at jeg har statistisk belæg for det eller har fået lavet en videnskabelig undersøgelse af det, at min erfaring, min fornemmelse af det er, at omkring 90 pct. af al narkotika er inde i Århus centrum, hvorimod meget få procent er spredt rundt i periferien, herunder f.eks. Hinnerup kommune, altså at intensiteten af narkotika og antallet af narkomisbrugere er væsentlig lavere i f.eks. Hinnerup Kommune, end den er i Århus Kommune.
Her taler vi så om, at nogen i Holland altså mener, at der er et meget, meget stort udbud af narkotika, og i Danmark er der et meget, meget lille udbud af narkotika.
Så hvis bare man kunne sætte en grænse op mellem Holland og Danmark, ville alt det her narkotika ikke komme ind til Danmark.
Det var der, jeg lavede paralleliseringen, og ikke noget som helst andet sted.
Så det var bare for at udstille, at det er absurd at tale om.
Med hensyn til Grækenland og andre lande, som måske ikke håndterer at lave en tilstrækkelig kontrol ved de ydre grænser, er det netop der, hvor det fælleseuropæiske grænseagentur kommer ind i billedet.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Jeg kan huske, dengang den pågældende artikelserie kørte i Ekstra Bladet.
Da blev jeg også ringet op af en af journalisterne, som spurgte, om ikke jeg syntes, det var betænkeligt, at Osama bin Laden kunne køre i bus fra Paris til København.
Og så sagde jeg, at jeg ikke syntes, det var særlig betænkeligt, men hvis han lignede Osama bin Laden og kaldte sig Osama bin Laden, så kunne det godt være, det var betænkeligt.
Men hvis han hed Osama bin Laden og lignede en Ekstra Blads-journalist, så er jeg helt sikker på, at der ikke var nogen grund til, at politiet greb ind.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jeg hørte hr. Behnke sige, at der selvfølgelig ikke skal bygges en grænse mellem Århus og Hinnerup, og jeg kan faktisk bekræfte, at jeg heller ikke synes, det ville være nogen god idé.
Men skal det forstås sådan, at hr. Behnke mener, at sammenligningen mellem Århus og Hinnerup vil være fuldstændig legitim at parallelisere over til f.eks. mellem Danmark og Grækenland?
For det er jo rent faktisk det, som hr. Behnke siger, nemlig at når man ikke skal have en grænse mellem Århus og Hinnerup, så skal der heller ikke være nogen grænse mellem Danmark og Grækenland.
Jeg synes, at det er tankevækkende, at hr. Behnke ser bort fra de forhold.
Hr. Behnke og jeg er valgt i samme område, og det må da også have slået hr. Behnke med forundring, når vi næsten dagligt i de regionale aviser kan læse om, hvordan østeuropæiske tyvebander, østeuropæiske prostituerede pludselig er begyndt at florere i langt, langt videre omfang, end vi nogen sinde tidligere har set.
Kan hr. Behnke bekræfte det?
Kim Christiansen (DF), 2005-04-06:
I den omtalte artikel står der bl.a. også om de store problemer, man har i Holland.
Det var egentlig også det, jeg lige ville spørge om.
Nu skal jeg nok lade være med at bore mere i det læserbrev, men det er jo rent faktisk således i dag, at Holland på grund af sin fejlslagne narkopolitik er det land i Europa, som kanaliserer størstedelen af narkoen videre ud i Europa.
Tom Behnke (KF), 2005-04-06:
Jeg skal ønske Dansk Folkeparti tillykke med deres research.
Jeg skal så understrege over for hr. Kim Christiansen, at jeg ikke er blevet frelst.
Gid det var så vel!
Det tror jeg er de færreste forundt.
Så skal jeg sige, at i den debat, som der var, og den husker jeg ganske tydeligt, var der en voldsom og til tider ophedet diskussion: Hvad var det, vi havde?
Hvad havde vi udsigt til at få?
Hvad ville konsekvenserne være, og hvad ville konsekvenserne blive?
Og i den sammenhæng er det rigtigt at man højlydt diskuterede fordele og ulemper.
Jeg tillod mig så, og det kan godt være, at det er uvant for Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer, at sådan noget sker, på baggrund af en kvalitativ debat på det tidspunkt at træffe beslutning og nå en konklusion, der hed, at når man fjerner den egentlige kontrol på grænsen, så er Schengensamarbejdet et gode, og det siger vi ja til.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-06:
Ja, man hører somme tider om personer, der bliver frelst.
Det er åbenbart også sket for hr. Tom Behnke.
Det er Schengenaftalen, hr. Tom Behnke omtaler i den forbindelse.
Mig bekendt er Schengenaftalen for Danmarks vedkommende ikke ændret siden tiltrædelsen, så jeg kan ikke rigtig se, hvad der lige pludselig skulle have gjort den så fordelagtig.
I det samme indlæg i Berlingske Tidende omtaler hr. Tom Behnke også netop Holland som et af problemlandene, hvor det vælter ind med narko osv., og det er mig bekendt i hvert fald ikke en ydre grænse.
Tom Behnke (KF), 2005-04-06:
Jo, man kan nævne alle de her navne.
Altså, jeg har ikke noget imod, at Disneys figurer optræder i Danmark i den ene eller den anden form, det er en god underholdningsindustri.
Men det er selvfølgelig ikke det, spørgeren refererer til.
For at gå tilbage til det seriøse: Der bliver spurgt, om min holdning tidligere var anderledes, end den er i dag.
Og det er den for så vidt ikke, for det, man skal huske på, er, at der er forskel på, om man på den ene side taler om at ophæve grænsekontrollen og på den anden side taler om at lave et fælleseuropæisk politimæssigt samarbejde om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet.
Det er to forskellige ting.
I den her sammenhæng blev det så kædet sammen, fordi man i forbindelse med, at man ønskede at åbne de danske grænser absolut, så indførte Schengensystemet, netop for at man har en mulighed for at samle op på de her ting.
Det er rigtigt: Jeg har i fordums tid for mange år tilbage påpeget, at der kunne være nogle problemer ved, at man ophævede den egentlige grænsekontrol, og at man måske mistede nogle ting ved den lejlighed.
Omvendt sagde vi så også, at for at dæmme op for det er vi jo nødt til at tilslutte os Schengensystemet, og det var det, man gjorde, og det er så også det, jeg gør i dag.
Så jeg har ikke ændret holdning, men tingene udvikler sig, og tiden udvikler sig helt uden tvivl.
Og det, vi kan se i dag, er, at der ingen grund er til at have en grænsekontrol på grænsen, og at baglandspatruljerne m.v. gør det godt.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
For god ordens skyld vil jeg sige, at det jo netop er hr. Tom Behnke, der sagde det.
Det, jeg så ikke forstår, når hr. Tom Behnke er ordfører på en sag som den her, er, at hr. Tom Behnke ikke er mere nuanceret i sin holdning.
Et er, at man måske synes, at Schengen kunne være en god idé, og at hvis alle de her ting med, at de ydre grænser bliver kontrolleret godt, er på plads, så kan Schengen være en god idé.
Men man kunne jo altså også godt vælge at erkende, at der er nogle problemer, og det hørte jeg slet ikke fra hr. Tom Behnke, der i dag er ordfører for De Konservative.
Det hørte jeg slet ikke.
Jeg hørte kun, at det hele var godt, og at det ser fint ud.
Men vi ved jo alle sammen, at det ikke er så godt, når Anders And og Fætter Højben kan køre ind uden kontrol, og det er heller ikke så godt, når der florerer narko i gaderne i Danmark, og når svenskerne er bedre end os til at kontrollere det, bl.a. på grund af en effektiv grænsekontrol.
Tom Behnke (KF), 2005-04-06:
Det er jeg bevidst om.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
I Folketinget den 10. februar 1999 havde man også en debat om grænseoverskridende kriminalitet og om Schengen, og i forbindelse med den debat var der en af ordførerne, der sagde, jeg vil lige læse op, hvad vedkommende sagde: »Vi ved jo, at grænsekontrollen i dag bevirker, at man pågriber narkotikasmuglere, man pågriber menneskesmuglere.
Det ønsker man åbenbart at sætte over styr, men det, som man slet ikke har for øje, som er det allerallervigtigste ved grænsekontrollen, er den præventive effekt af, at de kriminelle ved, at her er et svært sted at passere, her er et svært sted at komme over, og derfor vil langt de fleste kriminelle enten helt undlade at gøre det eller passe ganske meget på.«
Ved hr. Tom Behnke, hvem der sagde det?
Tom Behnke (KF), 2005-04-06:
Nu skal man huske på, at forespørgslen jo ikke er stillet til mig, så derfor synes jeg ikke, at jeg skal stå her og redegøre for mit liv og levned.
Men det, jeg kan betro spørgeren, er, at jeg i sin tid var indstillet på og stemte for Schengensamarbejdet, netop for at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.
I det omfang spørgeren har ret i, at den grænseoverskridende kriminalitet er vokset så meget, som der bliver antydet, så vil Schengensamarbejdet mere end nogen sinde før være nødvendigt.
Det er et nødvendigt værktøj, og det er et godt værktøj til at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.
Grænseoverskridende kriminalitet foregår jo f.eks. ikke ved kilometerstenen på grænsen mellem Danmark og Tyskland.
Den foregår jo på langt større afstande.
Den foregår jo ikke nødvendigvis ved, at personer fysisk bevæger sig over landegrænserne.
Det kan også være, at de benytter sig af informationsteknologi og lignende til at koordinere ting, og derfor er det på sin plads og nødvendigt og godt, at vi har Schengensamarbejdet, det er der ingen tvivl om.
Og det har jeg for øvrigt altid ment at det var.
Hvis man skulle føre den tanke til ende, så skulle vi også lave grænser og grænsedragninger og politikontrol mellem hver eneste kommune, for hvad nu, hvis der er noget kriminalitet, der flytter fra Århus Kommune til Hinnerup Kommune?
Skal vi så have en grænsekontrol der for at dæmme op for den eventuelle narkotika, der flyder fra den ene kommune til den anden?
Det skal vi ikke.
Det, man skal, er, at man skal gå ind og få fat i, hvordan systemet er, hvordan forhandlersystemet er, og så skal man knække de forhandlersystemer, der er.
Det kan man sagtens gøre.
Det kan politiet sagtens finde ud af, uden at de har en betjent stående på den dansk-tyske grænse, der kontrollerer, om folk har deres pas med, når de rejser fra Tyskland til Danmark, også uanset om de kommer fra Holland eller de kommer fra Tyskland.
Det er for så vidt ligegyldigt.
Jeg er nødt til igen at påpege, at hvis Dansk Folkeparti virkelig har så stærk en interesse i, at man får styrket den ydre kontrol, altså Schengenlandenes ydre grænsekontrol, så burde Dansk Folkeparti have stemt for, da ministeren herfra fik mandat til at sige ja til det fælleseuropæiske grænseagentur, men det gjorde Dansk Folkeparti ikke.
Det fælleseuropæiske grænseagentur havde netop til opgave at styrke den ydre kontrol, at uddanne, at udveksle viden om metoder og teknikker, således at politiet i de forskellige lande bliver opmærksom på, hvordan de kriminelle arbejder og håndterer deres kriminalitet, således at vi også i Danmark kan blive klogere af de erfaringer, man har fået i andre europæiske lande og hos deres politi.
Men det ville Dansk Folkeparti ikke, og det kan jeg da kun beklage, men det må Dansk Folkeparti altså selv tage ansvaret for.
Inger Støjberg (V), 2005-04-06:
Nu forstår jeg, fru Line Barfod specielt tænker på de private aktører her og mener, at det så skulle være en stor forringelse.
Det er jo sådan, at kommer man ind som privat aktør på det her felt, så skal man jo overholde de regler og de normer og niveauer, som kommunerne har fastsat.
Det er ligegyldigt, om man er en privat aktør, eller om man er en kommunal aktør.
Så bliver der også sagt, at man jo kan tage ud og se på virkeligheden, og så kan man se, at der er sket nedskæringer.
Nu lagde jeg godt nok mærke til, at fru Line Barfod havde bevæget sig ud i virkeligheden under valgkampen og set på en børnehave.
Jeg har med andre ord stor tillid til, at kommunalpolitikerne og kommunerne løser denne her opgave bedst muligt.
Vi kommer så med en pose penge på 2 mia. kr. til forbedringer på det her område oveni, kan man sige.
Så jeg synes egentlig, det hele ser ret godt ud.
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Hvis man tager ud i daginstitutionerne og ser på virkeligheden, så er den virkelighed, tror jeg, som mange forældre oplever, at der er blevet skåret over de sidste mange år.
Enten er der direkte blevet skåret, eller også er der blevet sat flere børn ind på den samme plads.
Man kan jo prøve at tage ud og se den virkelighed og snakke med dem, der oplever den.
Inger Støjberg (V), 2005-04-06:
Nu er der jo – det var der jo også i valgkampen på flere felter – store diskussioner om, hvorvidt der er blevet skåret ned eller ikke skåret ned.
I valgkampen var det specielt på undervisningsområdet.
Men det er nu engang sådan, at hvis man sammenligner æbler og pærer, så vil man få et lidt mystisk resultat.
Det var egentlig det, vi så i valgkampen, og det er også lidt det, fru Line Barfod lægger op til her.
Jeg har også godt set nogle tal fra bl.a. BUPL, der viser, at der er nedskæringer.
Derfor er jeg ikke enig i fru Line Barfods antagelser.
Med hensyn til hvad Venstre ønsker for de her 2 mia. kr., er det sådan, at Venstre ønsker, at de her 2 mia. kr. skal bruges bedst muligt.
Derfor er der netop også nedsat et udvalg, som skal konkretisere, hvor det er, vi får de her penge brugt
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Nu har jeg svært ved at finde i forslaget, at vi skulle ønske at tage ansvaret fra kommunerne.
Det, vi foreslår, er at fastsætte nogle minimumsrettigheder for børnene, men derudover må kommunerne meget gerne lave alle mulige forskellige løsninger.
Vi synes, det er fint med en mangfoldighed af forskellige dagtilbud.
Det, jeg gerne vil høre, er, om Venstres ordfører kunne sige noget om, hvad Venstres ønsker er til de 2 mia. kr., man siger man sætter af, og hvordan de 2 mia. kr. over 2 år passer med, at man samtidig har oplevet ude i kommunerne igennem de senere år – og det ser ud til, at det fortsætter – at man hele tiden må skære ned.
Det hjælper jo ikke meget at få nogle ekstra penge til kvalitetsforbedringer, hvis man så samtidig har været udsat for nogle nedskæringer, der måske endda er større, end de ekstra penge, der kommer til kvalitetsforbedringer, kan rette op på.
Og hvis man ser på, hvordan det er gået over de senere år, så har der jo været nedskæringer på daginstitutionerne.
Inger Støjberg (V), 2005-04-06:
I så fald må det jo være en rigtig glad dag i Folketinget i dag, for det er jo nemlig, som også familie- og forbrugerministeren nævnte, syvende gang, at det her beslutningsforslag bliver fremsat.
Jeg skal da være den første til at stille mig op i rækken af dem, der ønsker de bedst mulige forhold for børn, det er vel et synspunkt, som ingen kan være uenige med Enhedslisten i.
Helt konkret er der udarbejdet materialer til kommunerne og institutionerne om sikkerhed og sundhed i institutionerne.
Et andet sådan meget kontant tiltag er, at vi jo i Venstre bl.a. gik til valg på at afsætte 2 mia. kr. til kvalitetsforbedringer på børneområdet.
Og det er jo sådan i Venstre, at vi holder, hvad vi lover, så det er nu skrevet ind i regeringsgrundlaget.
Når det er sagt, er det sådan, at selv om vi alle sammen er meget enige om, at børn selvfølgelig skal kunne være både trygge og sunde i institutionerne, er vi ikke enige om, hvordan opgaverne skal løses.
I Venstre er vi f.eks. meget uenige med Enhedslisten om, at reglerne skal samles i én samlet lov.
Vi mener ganske enkelt, at opgaverne varetages bedst under de enkelte fagministre.
Derudover er det efter Venstres mening også meget vigtigt, at det er kommunerne, der fastsætter serviceniveauet, og derfor er vi også meget uenige med Enhedslisten om netop at fratage kommunerne ansvaret på det her felt.
Derimod er det selvfølgelig klart, at kommunerne skal leve op til de rammer, der er blevet sat centralt fra.
Venstre kan af ovennævnte grunde ikke støtte det her beslutningsforslag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
For det første ved jeg ikke noget som helst om, hvad det store flertal af den danske befolkning mener med hensyn til vægtningen mellem mænd og kvinder i skoler og daginstitutioner, og for det andet tror jeg i hvert fald heller ikke, at Gud har skabt manden og kvinden som den naturlige familie.
Jeg er forholdsvis overbevist om, at det ikke er afgørende, om børn opvokser hos enlige forældre eller som skilsmisse- og delebørn eller med forældre af forskellig seksuel observans.
Det er ikke det, der er afgørende for, om børnene får en tryg opvækst, jeg er faktisk overbevist om, at det, det først og fremmest handler om, er, at de har trygge boligrammer og trygge økonomiske rammer.
Det er det, der skaber basis for, at de kan opnå en placering i samfundet og komme ud og få kammerater i skolen og daginstitutionen.
Afstemning
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-06:
Det er uden tvivl rigtigt, så det kan vi ikke nå.
Og tilsvarende i daginstitutionerne: Er det ikke bedst, at der er nogle af hvert køn?
Det er jo typisk, at i daginstitutionerne synes man, det er lidt af et problem, hvis der er
otte eller ni kvindelige pædagoger og ikke en eneste mand, bl.a. fordi manden typisk kan lege på andre måder end kvinden og vice versa.
Og hvis det er godt her, hvorfor er det så ikke godt, at Vorherre, eller hvem det nu er, har skabt verden med en mand og en kvinde som far og mor?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Først med hensyn til barnets ret
: Hvis man læser det forslag, vi har fremsat, står der, at adoptivfamilien rent faktisk skal være i stand til at give barnet en god opvækst.
Derfor skal man sikre sig, at der er en tryg boligramme, derfor skal man sikre sig, at det er folk af en vis alder, og alle krav er fuldstændig på linje med dem, der stilles, når et heteroseksuelt par skal godkendes som adoptivforældre.
Med hensyn til den anden diskussion om retten til en far og en mor vil jeg bare sige, at det, der måske er humlen i diskussionen, er, at børn påvirkes mange forskellige steder fra: Fra familien, fra hjemmet, fra skolen, fra daginstitutionen, fra kammeraterne osv. osv.
Vi kan tage en lang diskussion om, hvor meget barnet skal præges af det kvindelige og det mandlige, og vi kan jo starte med at diskutere, hvad der egentlig er specielt kvindeligt og specielt mandligt.
Det tror jeg kunne blive en meget, meget lang diskussion.
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-06:
Hr. Jørgen Arbo-Bæhr har mange gange – fem eller seks gange i alt tror jeg – nævnt homoseksuelles ret til at adoptere, men jeg har ikke en eneste gang hørt, at barnets ret og barnets rettigheder blev nævnt, og det må vel være det, der skal være i centrum.
Hr. Arbo-Bæhr nævnte noget om skoler og daginstitutioner.
Det er min opfattelse, at et meget, meget bredt udsnit fra alle partier mener, at det optimale for børn i en skole eller en daginstitution er, at der er både kvindelige og mandlige lærere og pædagoger, fordi de giver hinanden et modspil og børnene dermed får de optimale vilkår, og det er jo nøjagtig det samme med forældre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at børn, som kommer fra et fremmed land og skal vokse op her i Danmark, f.eks. fordi de er forældreløse, ikke har de samme trygge og gode forudsætninger, som i hvert fald mange danske børn har.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
I forlængelse af mit tidligere spørgsmål kunne jeg godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører, om han mener, der er forskel på udgangspunktet for et adoptivbarn og et barn, der er opvokset i Danmark.
Sådan som jeg hører det, sidestilles de to forhold, men kan man ikke sige, at den baggrund, et adoptivbarn eventuelt kan have, kan gøre, at der er en forskel?
Undersøgelserne fra Sverige viser jo reelt, at der kan opstå konflikter og problemer.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Jo, vi går klart ind for barnets tarv, men vi mener blot ikke, der er nogen som helst forskel på de vilkår, børn får, uanset om de opvokser med et homoseksuelt eller heteroseksuelt forældrepar.
Som også flere ordførere har nævnt, skal man huske, at børnene i alle tilfælde vil få en god og tryg tilværelse i modsætning til den, de ellers ville blive budt, og at det i øvrigt er en betingelse, at forældrene skal være godkendt til at kunne varetage barnets tarv.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Jeg synes, det er et sympatisk forslag, som Enhedslisten her har fremsat.
Jeg er også meget opmærksom på, at børn sikres de bedste vilkår rundtomkring i landet.
Jeg kan forstå, at dette forslag har været behandlet utallige gange før, og hver gang er det blevet stemt ned, også under den tidligere regering.
Det er der jo en grund til.
Derudover vil der blive udsendt nogle pjecer fra Familieministeriet, så vidt jeg er orienteret, der bl.a. beskriver, hvordan man opnår rummelighed i daginstitutionerne, og hvordan forældrebestyrelsen skal håndtere deres opgaver.
Det gør, at forældre og andre, der måtte ønske indsigt, kan få det, så jeg synes faktisk, at forslaget er blevet endnu mere uaktuelt.
I dag er det kommunerne, der har ansvaret for de private selvejende og kommunale institutioner.
Her ligger ansvaret godt og trygt.
Embedslægen kan også i dag komme med indstillinger til kommunalbestyrelsen, og ligesom den socialdemokratiske ordfører er heller ikke jeg bekendt med, at kommunalbestyrelserne rundtomkring i landet har for vane at ignorere de henvendelser, der kommer fra embedslægen.
Jeg synes også, det er værd at have med i sine overvejelser, at et udvalg under det daværende Arbejdsministerium i 1999 konkluderede, at der ikke var grundlag for en sådan lov, som Enhedslisten her i dag har fremsat forslag om for Folketinget.
Man risikerer ganske enkelt at miste vigtig viden, hvis man samler alle reglerne i én lov, var konklusionen dengang, og da tingenes tilstand ikke har ændret sig nævneværdigt siden sidst, ligger denne udtalelse også til grund for Dansk Folkepartis holdning.
Folketinget skal ikke fjerne indflydelsen fra kommunalrådene.
Det er ikke den vej, vi synes vi skal gå.
Serviceloven udtrykker også klart, at kommunerne har ansvaret, så loven er udmærket, som den er i dag.
Ud over det har vi forældrebestyrelser, som sammen med pædagogerne skal planlægge eventuelle ændringer eller forbedringer.
Der er et udmærket tilsyn med daginstitutionerne i dag, og det skal naturligvis fastholdes.
Med det udgangspunkt vil Dansk Folkeparti ikke stemme for forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Nu skal jeg have gjort noget ved mit støvede image, som jeg efterhånden har fået tillagt af Enhedslistens ordfører.
Jeg vil godt rette opmærksomheden mod de her undersøgelser, for det undrer mig faktisk, at Enhedslistens ordfører ikke nævnte barnets tarv i det her, og det må jeg tage som udtryk for, at signalværdien er vigtigere end barnets tarv i den her sag.
For det første kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren havde nogle kommentarer til, at der reelt ikke findes nogen undersøgelser om adoptivbørn og deres forhold i en homoseksuel familie.
Og gør det ikke også indtryk, at de erfaringer på området, man har fra Sverige, klart viser, at der opstår konflikter?