runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-19:
Nu nævnte jeg sådan set heller ikke, at den danske base i Kirgisistan havde været med til at øge undertrykkelsen, havde været med til at undertrykke befolkningen.
Det har jeg ikke udtalt mig om, og det tror jeg sådan set heller ikke den har.
Det er mere det problem, der opstår, når man indgår i en stor alliance mod terror, hvis man så i den alliance mod terror er allieret med folk, som helt åbenlyst undertrykker menneskerettighederne, at så miskrediterer det hele projektet.
Det tror jeg at hr. Niels Helveg Petersen må give mig ret i.
Og så angående spørgsmålet om forespørgslens ordlyd: Det er jo fuldstændig korrekt, at vores udgangspunkt var at få undersøgt og få diskuteret, i hvilket omfang krigen mod terror har undermineret demokratiske standarder og retssikkerhedsgarantier rundtomkring i verden.
Men det er jo lige så klart, at de fleste øvrige partier og det flertal, der står bag den resolution, som bl.a. hr. Niels Helveg Petersen er medforfatter af, har insisteret på at gøre det her til et spørgsmål om kampen mod terror i almindelighed. Og når man nu ønsker at gøre det her til et spørgsmål om kampen mod terror, så havde det vel været på sin plads, at man så havde lavet en balanceret udtalelse som den tale, hr. Niels Helveg Petersen holdt.
Desværre kan man så beklage, at den balance, som var i hr. Niels Helveg Petersens mundtlige tale, altså ikke er at genkende i det forslag, som hr. Niels Helveg Petersen har været medforfatter til.
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Lige omkring indholdet i forespørgslen, så handler den jo om, hvordan krigen mod terror har undermineret menneskerettighederne.
For at tage en anden vinkel kom hr. Niels Helveg
Petersen ind på den svære balance, der er, og mente, at domstolene kom til at spille en stor rolle.
Men et af de problemer, der er, er jo, at man i nogle af de regler og internationale aftaler, der er blevet lavet som led i krigen mod terror, sætter domstolene ud af kraft.
Mener hr. Niels Helveg Petersen, at det er sådan, et retssamfund skal fungere?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Jeg sagde i min tale, at domstole kan hjælpe os med at løse den her opgave.
Det må jeg erkende, og i sådanne tilfælde, hvor domstolsprøvelsen er sat ud af kraft, stiller det jo krav om ekstra agtpågivenhed for os andre.
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Men mener hr. Niels Helveg Petersen, at det er korrekt i et retssamfund, at folk kan komme ud for så alvorlige sanktioner som at blive udråbt som terrorister, at miste alle deres penge eller miste deres arbejde, uden at de har mulighed for at få det prøvet ved en domstol, eller blive nægtet asyl for den sags skyld, som de kan ifølge de regler, man har indført i Danmark, uden at de har mulighed for at få det prøvet for en domstol, endda uden at de har mulighed for at se, hvad det er for nogle oplysninger, der ligger til grund, og dermed have en mulighed for at forsvare sig mod dem?
Hører det hjemme i et retssamfund?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Principielt må jeg sige nej.
Der mener jeg, at muligheden for at få sin sag prøvet ved domstolene selvfølgelig må være hovedreglen i et demokratisk samfund.
Jeg kender ikke i detaljen de eksempler, fru Line Barfod drager frem, og er derfor ude at stand til at gå ind i en nærmere vurdering af sagerne.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-19:
Jeg vil sige tak for en afbalanceret radikal ordførertale, men jeg blev lidt ked af det, da hr. Niels Helveg Petersen knyttede årsagerne til terror sammen med fattigdom og sult. Kunne vi ikke få en adskillelse fra den radikale ordførers side og en markering af, at terrorisme ikke har noget med fattigdom at gøre?
Jeg mener, vi kan jo bare se, hvem der foretog 11. september-terrorhandlingen.
Det var vist ikke fattige personer. Hvis ikke hr. Niels Helveg Petersen vil markere det voldsomt, kunne han så ikke bare indrømme eller sige, at der nok er en tendens til, at det mere er kulturelt betingede terrorhandlinger, vi ser i dag, end fattigdomsbetingede.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Det er en vanskelig og, synes jeg, vigtig diskussion, og jeg sagde ikke firkantet i min tale, at bekæmpelse af fattigdom i sig selv løser alle problemer med at bekæmpe terrorisme.
Det tror jeg nemlig ikke det gør.
Der er også mange andre faktorer, der ligger bag terrorisme.
Men jeg gjorde gældende, at hvis ikke vi gør en indsats for at sætte ind over for fattigdommen, så vil opgaven med at bekæmpe terrorisme aldrig nogen sinde kunne lykkes, fordi fattigdom i sig selv er et vækstlag for terrorisme.
Og jeg er da fuldstændig overbevist om, at det f.eks. er ret nemt at rekruttere selvmordsbombere i Mellemøsten i et samfund, hvor fremtidsudsigterne for de unge mennesker er så deprimerende, som de er på Vestbredden og på Gaza, hvor der ikke er mulighed for at få job, uddannelse, skabe sig en fremtid.
Der er rekrutteringsgrundlaget for ekstrem terrorisme i allerhøjeste grad til stede.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-19:
Det sidste synspunkt vil jeg give hr. Niels Helveg Petersen
fuldstændig ret i.
Jeg mener, at den terrorbekæmpelse, vi er inde i, efter vores og efter min mening også bør have et aspekt, der hedder, at man må se på de kulturelle lag, den kulturelle måde, folk lever på, for at få dem ud af fattigdom og - hvis vi så skal følge hr. Niels Helveg Petersen - dermed også bekæmpe terrorismen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Det Radikale Venstre har støttet og støtter det danske militære bidrag i Afghanistan.
Jeg mener, det var en rigtig beslutning at gøre det, og undervejs i den beslutning er der altså også det dilemma, at man har base i Kirgisistan som en militær nødvendighed i denne bestræbelse.
Det har jeg ikke personligt de store problemer med.
Med hensyn til ordlyden er det jo altså krigen mod terror, der er det dominerende eftertryk i den forespørgsel, man har formuleret.
Jeg vil anmode forespørgeren selv om at læse teksten.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-19:
Det er som opfølgning på hr. Per Dalgaards påpegning af, at problemet er kulturelt, eller vi kunne også sige religiøst betinget, mere end det er et fattigdomsproblem.
Så siger hr. Niels Helveg Petersen, at fattigdommen er det vækstlag, hvori terrorismen næres, og det er sikkert rigtigt, selv om det stadig gælder, at terroristerne fra den 11. september jo altså ikke tilhørte en sultens slavehær, men var særdeles velmeriterede folk.
Men der er sikkert noget rigtigt i den betragtning.
Men hvad nu, hvis både terroren og fattigdommen har fælles årsager, nemlig en kulturaflejring af en ganske bestemt religiøsitet?
Og hvad nu, hvis fattigdomsbekæmpelsen faktisk i nogle tilfælde er med til at provokere terroren frem?
Jeg tænker på den yderligtgående sekt Vahabitterne, som Osama bin Laden er udgået fra i Saudi-Arabien, som betragter al fattigdomsbekæmpelse, al ulandsbistand i de områder som en fornærmelse, en provokation, en direkte terrorfremprovokerende ting.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Jamen i allerhøjeste grad.
Og vores ulandsbistand bør jo i allerhøjeste grad sigte imod at skabe muligheder for mennesker til at udvikle sig.
Det er jo også derfor
, den sag om hønsene i Malawi, som i disse dage præger aviserne, er en forfærdelig illustration af, at her sætter man noget i værk, som også på det kulturelle plan skaber, skal vi sige, udvikling.
Og det sætter man så i stå.
Nej, jeg tror i allerhøjeste grad, at en udvikling må gå hånd i hånd med uddannelse og dermed skabelse af nye vaner og ny kultur.
Per Stig Møller (KF), 2004-02-19:
Jeg vil kun takke hr. Jann Sjursen
for at have konstateret, at helheden var med i udenrigsministerens indlæg.
Jamen det lader sig selvfølgelig ikke diskutere, at regeringen skar 1,5 mia. kr. i 2002.
Derefter fastholdt vi i kroner og øre beløbet og regulerede det.
Hvad Afrika angår, har det den samme procentdel som før, så det vil jeg ikke diskutere mig bort fra.
Sammenhængen mellem terrorisme og ulandsbistand har vi jo også præsenteret bl.a. ved en høring i Udenrigsudvalget, hvor vi fremlagde principplanen for dansk udviklingsbistand
i kampen mod ny terrorisme
Jeg mærkede mig netop også, at hr. Jann Sjursen i sit indlæg talte om de sociale forskelle.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-19:
Det er et spørgsmål og/eller en kommentar til udenrigsministerens bemærkning om den fattigdomsorienterede udviklingsbistand.
Men det, der sådan set var min pointe i forbindelse med mit ordførerindlæg, var, at jeg også mener, at den danske regering medvirker til at flytte fokus fra den bløde til den hårde sikkerhedspolitik.
Det er jo i hvert fald en uomtvistelig kendsgerning, at antallet af kroner og øre, som Danmark yder til de fattigste i denne verden, er faldet, efter at den nuværende regering tiltrådte.
Så langt turde vi dog kunne blive enige i forbindelse med denne her debat, og så kan vi tage diskussionen om fattigdomsorienteringen i »En verden til forskel« ved en anden lejlighed.
Men alt andet lige: Danmark yder i dag langt færre kroner til de allerfattigste i denne verden, end vi gjorde før sidste folketingsvalg.
Ja, det er jeg helt enig i.
Men det, jeg synes er interessant, er, når det kommer på den økonomiske bundlinje.
Der er altså afsat færre penge, og det er vi så enige om.
Sågar, jeg havde nær sagt, det kongelige Socialdemokrati, og Det Radikale Venstre er jo gået med på et forslag til vedtagelse, hvor man netop ikke får tingene set i den sammenhæng, som jeg har plæderet for, og som i øvrigt også udenrigsministeren, som jeg har kvitteret for det i ordførertalen, i sin indledning havde med i sin besvarelse af forespørgslen.
Det, jeg synes er lidt pauvert, er, at Danmark og også nu Folketinget med det her forslag til vedtagelse ensidigt vælger den mere traditionelle fokus i kampen mod terrorisme og så i øvrigt - for nu at tage det hele vejen rundt i denne sammenhæng - at det eneste, Enhedslisten og SF beder om, er at få en redegørelse fra regeringen om, hvad det nu har betydet med de her opstramninger, der er sket. Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke får helheden med, som trods alt også har præget nogle af ordførerindlæggene og i øvrigt også noget af det, som udenrigsministeren har sagt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Jeg er for det første helt enig i, at gruppen, der stod bag terroren den 11. september, var meget velfinansieret, og at det også var folk, der havde meget høj uddannelse.
Det er indlysende. På den anden side må man erkende, at netop i Mellemøsten er fattigdommen og rekruttering til fanatisme meget tæt forbundet.
Jeg tror ikke på, det er ikke min vurdering, at f.eks. situationen i Mellemøsten kan ses løsrevet fra de grundlæggende politiske omstændigheder i området.
Jeg tror, det er det, der er det afgørende for konflikten og konfliktens fortsættelse, desværre.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-20:
Jeg vil bare gerne takke hr. Stavad for svaret, der jo indeholder en understregning af vores fælles enighed om, at det her projekt skal lykkes, således at planteskoledriften, arbejdspladserne bevares.
Det er også årsagen til, at Enhedslisten, hvis det bliver nødvendigt, vil gøre vold på sine principper i denne sag ud fra en konkret vurdering.
Jeg skal blot oplyse på baggrund af det forslag til vedtagelse, som hr. Ole Stavad har fremsat, at det vil Enhedslisten kunne støtte, hvis vores stemmer bliver afgørende ved en afstemning om vedtagelserne.
Vi er imidlertid kede af, at der står ordet salg, for vi synes, det er en meget dårlig idé at sælge statsvirksomheder.
Det gør ondt i hjertet på os, hver gang det sker.
Derfor vil jeg på vegne af Enhedslisten - og det kan betragtes som et ændringsforslag til hr. Ole Stavads forslag - fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Regeringen pålægges at sikre en fortsat dansk produktion af planter til skovrejsning m.v., som - så vidt muligt - er frembragt uden brug af pesticider.
Det skal ske gennem en fortsættelse af mindst én af Skov- og Naturstyrelsens planteskoler med en samling af produktionen af både løv- og nåletræer i Fosdal Planteskole på et grundlag, der sikrer »grøn planteskoledrift«, og som fastholder beskæftigelsen i et område, der i forvejen er hårdt ramt af arbejdsløshed.«
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-20:
Jeg vil gerne sige tak til repræsentanterne for et overvældende og overvejende flertal af Folketingets partier for tilslutning til lovforslaget.
Jeg er opmærksom på, at der er en række spørgsmål, som skal afklares under udvalgsbehandlingen.
Det gør jeg naturligvis gerne, og det ser jeg frem til.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-20:
Kristendemokraterne er umiddelbart positivt indstillet over for lovforslaget, som jo, hvis man ser på dets formål, har udmærkede formål, bl.a. at undgå risiko for opkrævning af dobbelt moms, og vi får et klarere regelsæt, for så vidt angår den grænseoverskridende handel med gas og elektricitet, hvor der gælder opkrævning af moms.
Jeg vil sige, at det sigte kan vi fuldt ud tilslutte os som sådan, men derfor kan der selvfølgelig godt være, at der i forbindelse med udvalgsarbejdet, når vi dykker nærmere ned i nogle af de ting, der er foreslået konkret i lovforslaget, bliver noget, som vi kommer til at se ekstra på.
Jeg kan ikke sige andet, end at vi som udgangspunkt betragter det her som positive forbedringer, som vi vil forholde os positivt til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-20:
Umiddelbart kunne det godt lyde, som om det er ganske uproblematisk, og det kan det sådan set også godt være at det er.
Det overrasker mig noget, at alle tager så let på det her forslag.
Jeg synes, det er ret kompliceret, men det må jo være, som det er.
Det kan være, fordi det er et EF-direktiv, at det ryger så nemt igennem.
Vi synes faktisk, det er lidt svært at gennemskue, hvad det er, der foregår.
Det er jo også sådan, at skatteministeren har slået fast i bemærkningerne til lovforslaget, at forslaget skønnes med usikkerhed at være provenuneutralt.
Man ved det altså ikke, der er en usikkerhed forbundet med det.
Når vi nu har en skatteminister, der i virkeligheden måske er bedst kendt for at åbne og bevare skattehuller, er det langtfra betryggende, at vi har en situation, hvor der er usikkerhed om, hvorvidt der er tale om et hul her, også selv om usikkerheden i princippet kunne dække over et eventuelt positivt provenu, men det er jo næppe den vej, usikkerheden skal tolkes.
Der er ikke nogen virksomheder, der har haft bemærkninger til forslaget.
Det havde de jo nok haft, hvis provenuet var gået i den forkerte retning set med deres briller.
Kun Mærsk Olie og Gas har haft bemærkninger, og det selskab har så fået opfyldt alle deres ønsker om ændringer af lovforslaget, før det overhovedet er blevet fremsat.
Det giver grund til bekymring.
Jeg vil gerne sige, at vi vil være helt sikre på, at der ikke er tale om et nyt skattehul, og vi vil derfor gerne have belyst, om det her får økonomiske konsekvenser for forbrugerne.
Hvorfor er de provenumæssige konsekvenser for borgerne i øvrigt ikke en fast bestanddel i den tabel i lovforslaget, der hedder samlede vurderinger af konsekvenserne af forslaget?
Det ville vi synes var på sin plads.
Så vil vi gerne have en klar vurdering af, om dette
lovforslag medfører en flytning af momspuljen mellem landene, f.eks. mellem lande, der er nettoimportører og nettoeksportører af energi
Det står der heller ikke noget om i forslaget.
For at få større klarhed over det, var det måske en idé, at skatteministeren fik lavet et par diagrammer over forskellige forløb, hvor det illustreres, hvordan momsen opkræves henholdsvis fratrækkes i de forskellige led under de gældende regler og under de regler, som bliver foreslået med det her forslag.
Endelig vil vi gerne have svar på, hvorfor det ikke i dag er tilladt f.eks. et holdingselskab at indgå i en fællesregistrering med en afgiftspligtig.
Der er åbenbart tale om en værnsregel, der i dag kan omgås ved at udleje et par kopimaskiner, og det lyder jo latterligt.
Men svaret på det her pjat med at omgå reglerne er at fjerne værnsreglerne eller gøre dem mere effektive.
Enhedslisten er særlig med denne her minister ikke særlig tryg, når løsningen er at fjerne værnsreglen. Det kan se fornuftigt ud på overfladen, og umiddelbart var jeg positivt stemt over for forslaget, da jeg læste det igennem, men når man dykker længere ned i det, er der altså en masse teknikaliteter, som i hvert fald efterlader mig med en lang række spørgsmål og usikkerheder.
Ole Stavad (S), 2004-02-20:
Jamen så kan vi jo konstatere, at det nu bliver afgørende, om de partiers ordførere, der hidtil har meldt, at de også er optaget af, at vi får fundet en løsning, vil støtte enten hr. Keld Albrechtsens forslag eller det forslag til vedtagelse, jeg har fremsat på vegne af fire partier.
Jeg vil godt tage et enkelt element med, som jeg er sikker på hr. Keld Albrechtsen og jeg er enige om, nemlig at ud over produktionen og arbejdspladserne holder vi også fast i den miljømæssige vinkel, at vi ikke vil acceptere et tilbageskridt på det her område, og at det i øvrigt vil være helt uacceptabelt, efter at vi af statskassen har brugt et millionbeløb på at udvikle den her produktion, hvis man så risikerer at smide den viden og de muligheder væk, der ligger der.
Tværtimod skal det her bruges som afsæt til at få det udbredt til resten af den offentlige sektor og også til den private sektor.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-02-20:
Også i Det Konservative Folkeparti finder vi det meget naturligt, at el og gas momses der, hvor det bruges.
Desuden er situationen den, at den danske fortolkning af gældende leveringsregler passer udmærket overens med det, der her foreslås, altså med den tilpasning, der laves af EF's 6. momsdirektiv.
Derfor får vi nu gennemført det som en lovgivningsmæssig praksis i Danmark.
Jeg skal ikke trætte Tinget yderligere, men jeg vil blot konstatere, at også i Det Konservative Folkeparti støtter vi forslaget.
Ole Sohn (SF), 2004-02-20:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne tilkendegive, at vi betragter forslaget som en fornuftig opfyldelse af EF's momsdirektiv, og det indebærer, at vi kan støtte forslaget.
Ole Stavad (S), 2004-02-20:
Regeringen har planer om at stoppe Skov- og Naturstyrelsens drift af planteskoler, og det sker angiveligt for at spare penge.
Det sker, efter at staten over en periode har brugt et millionbeløb på at udvikle en miljømæssigt forsvarlig produktion af løv- og nåletræer uden eller med mindst mulig brug af pesticider.
Det er lykkedes for planteskolen i Humlebæk og Fosdal Planteskole.
Problemet er bare, at indtil ministeren besluttede sig for at lukke planteskolerne, fremstod driften af Fosdal Planteskole i ministeriets egne regnskabsopgørelser med et overskud.
Det passede ikke så godt i ministerens argumentation, og derfor belaster man nu pludselig planteskolernes drift med de omkostninger, som var afledt af fejldispositioner andre steder i Skov- og Naturstyrelsen.
Derfor fremstår underskuddet, som ministeren påstår eksisterer, som et fiktivt beløb og en efterrationalisering, og derfor kan man fastslå, at det påståede underskud er et politisk postulat og ikke et retvisende billede af virksomhedens drift.
Ministeren begrunder også forslaget om at nedlægge planteproduktionen hos Skov- og Naturstyrelsen med, at der med omlægning til naturnær drift bliver brug for færre planter.
Det anerkender vi og er derfor også indstillet på, at ministeren samler planteproduktionen af både løv- og nåletræer på Fosdal Planteskole, som både har det bedste driftsresultat og ligger i et område, der i forvejen har mistet rigtig mange arbejdspladser.
Ministeren har også i denne sag været meget stædig, har ikke været indstillet på at gå ind i nogen form for dialog med Folketingets partier.
Det håber vi at ministeren nu er indstillet på, eller at et flertal er parat til at tvinge ministeren til mere konstruktive løsninger med de positive tilkendegivelser, der hidtil er kommet fra miljøordførerne fra både Venstre og Dansk Folkeparti.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
Jeg vil høre hr. Ole Stavad, om han ikke er overrasket over, at vi ikke har Venstre og De Konservative med i det her fælles forslag til vedtagelse.
Nu har jeg haft lejlighed til at læse samtlige artikler
igennem, som bl.a. Nordjyske Stiftstidende har bragt, og der har jeg set adskillige referater fra møder, som gode Venstrefolk har haft med Fosdal Planteskole, og efter besøg på Fosdal Planteskole har der jo ikke været tvivl i de pågældende Venstrefolks sind om, at det her var noget fuldstændig fantastisk, som skulle bevares næsten for enhver pris.
F.eks. siger hr. Eyvind Vesselbo til Nordjyske Stiftstidende: Det er et imponerende arbejde, som de gør her.
Vi må finde en løsning, og det vil være ideelt, hvis statsskovdistriktet kan beholde det som nu.
På den baggrund er hr. Stavad så ikke overrasket over, at f.eks. Venstre ikke er med i det her forslag til vedtagelse?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-20:
Jeg er bange for, det ville være ansvarspådragende for mig, hvis jeg uden videre stemte for hr. Eyvind Vesselbos forslag, for så kunne jeg pådrage mig ansvaret for at lukke Fosdal Planteskole, hvis alle disse betingelser, som hr. Eyvind Vesselbo opregner, viser sig ikke at holde stik.
Hvad så, hvis der ikke viser sig en produktion af de nødvendige planter?
Det svarede hr. Vesselbo ikke på.
Der kom bare ikke nogen.
Sådan er det med hr. Vesselbos liberaliseringspolitik.
Den er et fatamorgana, et drømmesyn, men den fungerer ikke ude i virkeligheden.
Det vil i hvert fald være afgørende for mig, hvis jeg skal stemme for noget forslag.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
Det er ikke sådan at tage pippet fra ham.
På den anden side må jeg jo nok sige, at selv om jeg også er derfra, vil jeg være lidt overrasket, hvis Venstre underkender ministeren i det videre forløb.
Men en gang skal selvfølgelig være den første.
Det, jeg godt kunne tænke mig også at høre noget om, er Socialdemokratiets visioner for, hvad man i øvrigt kunne bruge Fosdal til.
Selv har jeg tænkt på, at i stedet for nu bare at smide 5 mio. kr. over bord og sige, at det så var det, at vi nu har brugt de penge på udviklingsarbejde, hvorfor så ikke gøre det her til noget fantastisk og stort og sige, at Danmark vil være foregangsland, når det drejer sig om en miljøvenlig form for skovdrift?
Hele verden står med et kæmpeproblem, når det drejer sig om anvendelsen af pesticider.
Vi kunne være det eksperimentarium, der udviklede den økologiske skovdrift på et bæredygtigt grundlag, vi kunne sælge vores viden til resten af verden, vi kunne bygge det ind i nogle af de internationale certificeringsordninger, der er på det her område.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-20:
Nej, for
hvis jeg fremsætter et forslag til vedtagelse, som jeg gerne vil have vedtaget, og der står nogle ting i det, som jeg ønsker skal ske fyldest, ville det jo være mærkeligt, hvis jeg stod her på talerstolen og sagde: Jeg tror simpelt hen ikke på det, der står i det forslag til vedtagelse, jeg selv har fremsat.
Selvfølgelig tror jeg da på, at forslaget giver mulighed for, at Fosdal kan køre videre i et andet regi.
Hvis jeg havde ment, at enten hr. Ole Stavads eller hr. Keld Albrechtsens vedtagelsesforslag havde været bedre end det, jeg selv fremsatte sammen med Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, ville jeg selvfølgelig have stemt for et af dem.
Men det synes jeg bare ikke, for jeg mener, at det, der lægges op til i min vedtagelse, er en meget klarere opfølgning af de beslutninger, der er truffet tidligere, og som vi skal arbejde videre ud fra.
Alt andet ville være at springe fra de tidligere beslutninger, der er truffet i denne sag.
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-20:
Som et led i udviklingen af EU er der sket en liberalisering
af el- og gasmarkederne som et led i implementeringen af det indre marked.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti generelt ikke er specielt begejstrede for udviklingen inden for Den Europæiske Union og den vej, som Unionen i det store og hele går, men netop det indre marked kan vi med stor tilfredshed se er noget, der fungerer, også inden for gas- og elektricitetsområdet.
Derfor er det også rette tid og tidspunkt, at man nu får et fælles regelsæt for, hvordan der skal momses - kan man sige - i tilfælde af grænseoverskridende handler med elektricitet og med gas.
Det ser ud til, at det er en udmærket løsning, man er nået frem til her.
Dansk Folkeparti kan derfor støtte
dette lovforslag.