Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Danmark er et godt samfund, et af verdens bedste.
Derfor har vi meget at være stolte af og meget at passe på.
Vi har skabt et af verdens mest fredelige lande med en høj grad af økonomisk lighed og megen tryghed.
Hvad er forklaringerne på det?
I Socialdemokratiet tror vi, at den væsentligste forklaring er, at det danske samfund bygger på nogle stærke værdier, værdier som fællesskab, åbenhed, demokrati og social ansvarlighed.
Vi skal fastholde Danmark som et helt samfund, men det gør vi ikke ved at søge at fastfryse udviklingen og holde fast i Danmark, som det ser ud i dag.
For det danske samfund er der ikke et bestemt endemål, der vil hele tiden være nye ting, der presser på, og nye problemer og udfordringer, vi skal håndtere.
Til alle de problemer kan der findes politiske svar, men hvis den politiske debat om fremtidens Danmark rigtig skal udfolde sig, så kræver det modige partier, der tør stå ved deres holdninger.
Det kniber det desværre lidt med, specielt når man ser på den borgerlige side af Folketingssalen.
Den borgerlige side af salen med Venstres folketingsgruppe i front har ofte mindet om et gymnastikhold med Venstres formand som delingsfører, de har kun været optaget af form og figur og ikke af indhold, men samtidig er det jo ikke alle, der har hoppet lige godt med i takt. Vores vision om fremtidens Danmark er klar: Danmark skal også i fremtiden være et samfund i balance, men forudsætningen er, at den politik, vi fører, er holdbar, både økonomisk, socialt og miljømæssigt.
Mennesket kommer for os altid før markedet.
I de kommende år bliver miljøpolitikken ikke af mindre betydning.
Vi skal sikre, at den økonomiske vækst ikke giver en tilsvarende vækst i forurening, energiforbrug og affald.
Der er også god grund til at se alvorligt på de miljøskadelige stoffer, f.eks. de mange tusinde kemikalier, vi omgiver os med i vores hverdag.
En anden vigtig del af miljøpolitikken er beskyttelsen af vores drikkevand.
Danmark er og skal blive ved med at være et land, hvor vandet trygt kan drikkes fra hanen.
Det har vi taget mange initiativer for at sikre, og det vil vi fortsat arbejde for.
Vi skal kæmpe om værdier som åbenhed, fællesskab, velfærd, social ansvarlighed og miljømæssig bæredygtighed.
Vi skal selv holde fast i og videreudvikle de værdier og bygge videre på Danmark som et samfund i balance, Danmark som det holdbare samfund.
Men verden omkring os er blevet mindre, der kommer viden, ny teknik, samhandel, nye varer og miljøproblemer ind over grænserne.
Hvor skal vi hen, hvad skal vi vælge?
Det er det enkelte menneske, vi som politikere skal tage udgangspunkt i.
I centrum for Danmarks møde med fremtiden er den nye strategi for udvikling af det danske erhvervsliv.
Vi er på vej mod en ny økonomi, hvor hele verden er et marked, og hvor evnen til at bruge ny viden er nøglen til succes.
Det stiller store krav til danske virksomheder, men det stiller også store krav til erhvervspolitikken.
Målet må være, at de danske erhvervsvirksomheder er blandt de bedste i verden, når det kommer til forskning, udvikling af nye produkter og markedsføring.
I dag har vi netop forudsætningerne for at gøre noget for de mennesker, der ikke tidligere er kommet inden for arbejdsmarkedet.
I den gruppe har vi både mennesker med et anderledes klingende efternavn og mennesker, som af mange forskellige grunde ikke kan klare et job på fuld kraft.
Vi har brug for dem, og de har brug for et job.
Vi skal simpelt hen ikke acceptere, at en stor gruppe mennesker hægtes af samfundsudviklingen.
Vi skal ikke acceptere en kløft imellem de mange i beskæftigelse og de heldigvis færre og færre, der ikke er med, og derfor skal vi hele tiden gå nye veje.
Det er drivkraften bag en forhåbentlig kommende reform af førtidspensionen.
Det er også derfor, vi lægger vægt på at styrke arbejdsmiljøet.
Vi skal sætte endnu mere effektivt ind over for det dårlige arbejdsmiljø.
Men der er partier, og her kigger jeg igen på den borgerlige side af salen, som ikke ønsker en stærk og god arbejdsmiljølovgivning.
Der er partier, der går ind for, at enhver lønmodtager selv skal finansiere sit fulde bidrag til a-kassen.
Sådan nogle forslag vil skabe kløfter i befolkningen, dem er vi imod.
En tredje udfordring for Danmark er uddannelse til alle.
Vi er en nation af veluddannede mennesker, det skal vi blive ved med at være, og der skal satses endnu mere på uddannelse.
Der er perspektiv i at gøre folkeskolen til en helhedsskole, det vil sige en skole, som tager øget udgangspunkt i, hvad børn har behov for; der skal skabes en bedre sammenhæng mellem børns skolegang og deres fritid.
Det vil give os et bedre grundlag for at bryde den sociale arv.
Vi arbejder også for, at endnu flere unge skal have en ungdomsuddannelse.
I dag får blot 83 pct. af en ungdomsårgang
en kompetencegivende uddannelse.
Vores mål er, at det skal op
på 95 pct. inden for en 10-årig periode
Men i forhold til ungdomsuddannelserne har vi især ét stort hængeparti, og det er antallet af praktikpladser.
Der er alt for mange unge i dag, som ikke kan få en praktikplads.
For at det sige det rent ud, så synes jeg, det er pinligt.
I 1999 havde vi det laveste antal praktikpladser i mange år.
Det er, som om at når det går godt, så har erhvervslivet ikke tid til at uddanne arbejdskraft, og når det går skidt, så har de ikke råd.
I januar blev der indgået en trepartsaftale om praktikpladserne, som løber frem til 2004.
Den aftale og den udvikling vil vi følge meget nøje.
Men uddannelse er ikke kun vigtig for unge.
Uddannelse er for alle hele livet igennem, og derfor er et af de vigtigste politiske resultater i denne samling reformen af voksen- og efteruddannelserne.
Den reform vil være med til at løfte Danmark ind i vidensamfundet og virkeliggøre vores vision om livslang uddannelse.
Konkret indeholder reformen en klar prioritering af de kortuddannede, som får mere og bedre uddannelse.
Der gives særlige tilbud til de 300.000 danskere, der har meget store problemer med at læse dagligdags ting som f.eks. underteksterne på fjernsynet.
En bedre ældreomsorg står også højt på Socialdemokratiets dagsorden for de kommende år.
Fakta er jo, at der bliver flere ældre med behov for pleje og omsorg.
Vi ønsker en mere helstøbt og sammenhængende ældrepolitik, der rækker mange år frem i tiden.
Vores ældreomsorg skal vurderes på tryghed, kvalitet og den ældres egne behov frem for indførelse af standardiserede markeds- og systemløsninger.
Succeskriteriet for Socialdemokratiets ældrepolitik er: Flere aktive ældre med stor livskvalitet.
Derfor skal vi søge at understøtte ældres aktive liv ved at udvide deres muligheder for udfoldelse.
Samtidig ønsker vi klart at prioritere ressourcerne til de ældre, der har størst behov for hjælp.
Derfor vil vi også arbejde for, at der indføres en bundgrænse på tværs af kommunerne for, hvor stor en formue man må have, før man er berettiget til hjælp som f.eks. medicinkort.
Vi tror ikke på, at et mantra som frit valg kan løse alle problemer på ældreområdet.
Hvad skal en 80-årig senildement kvinde med frit valg?
Opgaverne har de seneste 7 år været mange, for fortidens synder efter 10 år med borgerlige regeringer har virkelig kunnet mærkes.
Det har krævet genopretning.
Socialdemokratiet har stadig som overordnet mål at nedbringe ventetiden, men vi skal ikke alene diskutere ventetid.
Vi skal have større viden
om, hvad patienterne faktisk oplever som positive og negative elementer i et behandlingsforløb.
Alle patienter skal have et godt og sammenhængende forløb og en værdig behandling.
I Socialdemokratiet har vi prioriteret behandling af de livstruende sygdomme først.
Men når vi ser på sygehusvæsenet, skal vi også passe på ikke at blive alt for pessimistiske.
Det er der grund til at glæde sig over.
En sjette udfordring findes på boligområdet.
I fremtidens Danmark bliver der behov for flere og nye boliger.
Ejerboligerne er de seneste år steget voldsomt i værdi til gavn for boligejerne, og det har sat gang i vedligeholdelse og nybyggeri.
Denne øgede søgning til lejeboligerne forstærkes også af en ændret alderssammensætning.
Desværre er det sådan, at den begyndende mangel på lejeboliger rammer dem, der har dårligst råd økonomisk, det vil sige unge uden opsparing og mennesker med en beskeden indkomst.
Derudover rammer boligmangelen også ældre, som skal vente på at få en ældreegnet bolig.
Det er vi nødt til at forholde os til.
Vender vi os mod den internationale scene, skal Danmark selvfølgelig tage et internationalt ansvar og kæmpe for de ting, vi tror på, også set i et større perspektiv.
Det er også derfor, vi er et foregangsland, når det gælder hjælp til de fattigste lande i verden.
Vi mener, EU skal være et samarbejde mellem selvstændige nationer, et politisk samarbejde om de politiske målsætninger, som landene finder, de med fordel kan samarbejde om.
Men det er sandelig også ambitiøst nok, for EU er jo netop ikke et færdigfabrikeret byggesæt, som man efter behag kan lime sammen.
Tværtimod er EU et samarbejde mellem forskellige lande og selvstændige folk med forskellige politiske holdninger, og sådan skal det blive ved med at være. I de kommende år bliver udvidelsen af EU med de øst- og centraleuropæiske lande en utrolig vigtig opgave.
Udvidelsen er simpelt hen af afgørende betydning for hele Europa.
De central- og østeuropæiske lande skal som andre have mulighed for at udvikle sig til moderne demokratier, og øget velfærd er også her en forudsætning for stabilitet.
er det økonomiske område.
Her har 11 ud af 15 lande i dag en fælles mønt.
I Socialdemokratiet mener vi, at Danmark skal tilslutte sig den fælles valuta. Vi får dermed indflydelse på nogle beslutninger, der alligevel vil præge os.
Vi har noget at tilbyde Europa.
Vi skal ikke bøje nakken.
Der er grund til, at Danmark også deltager, for fakta er jo, at Danmark aldrig nogen sinde har været større, end vi er i dag.
Selv om vi er et lille land, har vi meget mere indflydelse end vores størrelse berettiger til, og det er jo netop på grund af den aktive rolle, vi har valgt at spille i EU og andre internationale fora.
Kort sagt: I Socialdemokratiet mener vi, der er meget at kæmpe for både i Danmark og ude i verden.
Vi skal føre en holdbar politik, som bygger på vores stærke værdier om fællesskab og social ansvarlighed.
Jeg vil gerne opfordre Folketingets partier til at tage del i en reel debat.
Læg nu jeres synspunkter frem.
Det kræver mod at stå ved sine holdninger; i Socialdemokratiet tør vi godt stå ved vores.