runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Larsen (V), 2002-04-16:
Det kan vel næppe undre, at Venstre kan støtte det fremsatte forslag.
Det er et klart ønske om en konkurrenceforbedring inden for postservicen.
Det forslag, som lægges frem for os i dag, opererer med, at Post Danmark skal omdannes til aktieselskab, og at ministeren bemyndiges til at sælge 25 pct. af aktierne.
Det har jo en meget logisk baggrund, for når man skal konkurrere på et marked, er det også nødvendigt, at man har en selskabskonstruktion, som gør det muligt at matche de konkurrencevilkår, der måtte komme i markedet.
Det er min og Venstres opfattelse, at ledelse og medarbejdere i Post Danmark har vist vilje til omstilling og
til at arbejde hen imod, at man kommer i en situation, hvor man kan udvikle virksomheden Post Danmark til at være en konkurrencedygtig virksomhed, som kan leve op til de forventninger og de krav, som man må have i et moderne samfund til prisbillighed, men også til service
Det er vores opfattelse, at den omlægning, som her finder sted, vil gøre Post Danmark A/S til en dynamisk virksomhed, der vil være i stand til at skabe de nødvendige resultater både økonomisk og servicemæssigt, hvilket også til syvende og sidst vil være en konstruktion, der i høj grad vil være til gavn for de ansatte i koncernen.
Vi er opmærksomme på, at ministeren har valgt først at tage hul på den egentlige postlov på et senere tidspunkt, og derfor har vi noteret os, at de forpligtelser og de aftaler, som i den nuværende konstruktion ligger i Post Danmark, videreføres også ved overgang til aktieselskab.
I Venstre ser vi også frem til den politiske forhandling og drøftelse, som senere skal finde sted, om de øvrige rammer for virksomheden.
Jeg vil gentage, at Venstre kan støtte forslaget.
Poul Andersen (S), 2002-04-16:
Da vores ordfører på området, hr. Helge Mortensen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Postvæsnet, der tidligere var en rent statslig monopolvirksomhed, blev i 1995 omdannet til den nuværende selvstændige virksomhed Post Danmark.
Det skete på baggrund
af en politisk aftale mellem de daværende regeringspartier og Venstre og De Konservative, en aftale som SF senere tilsluttede sig. Post Danmark blev allerede dengang konstrueret på en måde, der ligger tæt op ad en aktieselskabsmodel. Allerede dengang var et A/S på tale, men ikke mindst af personalehensyn og tid til at finde løsninger på disse forblev posten i et rent statsligt regi.
Gennem hele udviklingen med liberaliseringen og privatiseringen af de tidligere rene statsmonopoler har Socialdemokratiet gennem forhandlinger og forlig altid deltaget aktivt i udformningen af de mange nye statslige og halvstatslige virksomheder.
Derfor er det naturligt for os at fortsætte denne linje i forbindelse med Post Danmarks omdannelse til et A/S.
Derfor er der nu behov for at omdanne Post Danmark til et A/S, som er bedre egnet til at indgå strategiske alliancer eller danne fælles selskaber med andre selskaber.
En del postvirksomheder i Europa er allerede omdannet til aktieselskaber.
Vi har i Danmark gennem syv år med Post Danmark banet vejen, så overgangen bliver nemmere for kunder, ansatte og samarbejdspartnere.
til bemærkninger, hvis det sker som led i aktieselskabets omstrukturering og for at sikre strategiske alliancer eller dannelse af fælles selskaber.
Mange alliancer blandt private virksomheder foregår netop ved, at to firmaer overtager en del af hinandens aktier, og vi støtter selvfølgelig, at Post Danmark kan indgå den slags aftaler.
Socialdemokratiet er som nævnt part i den politiske aftale om Post Danmark, og Socialdemokratiet forventer derfor også at blive inddraget, når det bliver aktuelt at sælge aktierne på anden vis.
Jeg går derfor ud fra, at ministeren kan bekræfte, at der fortsat er en politisk aftale, og at Socialdemokratiet som følge heraf vil blive inddraget ved salg af aktier, når dette ikke sker som følge af alliancer
På dette grundlag kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-16:
Ja, undskyld.
Jeg overså den røde knap.
Nu kan jeg altså ikke se, der er meget øv-bøv i, at man er uenig.
Der behøver jo ikke at stå et fuldt færdigt kommissorium i det her, men der kunne jo godt have været nogle antydninger.
Det har vi jo faktisk en del nyere historiske erfaringer med i Danmark.
Når nu ministeren går op og siger: Jamen det her handler bare om vækst, så er det frygtelig ensidigt.
Det var fuldstændig det samme, jeg hørte ministeren sige i dag på VækstFondens årsmøde, at det handler bare om vækst.
Men det handler jo ikke kun om vækst.
Spiller de målsætninger, som regeringen i hvert tilfælde har være med til at stemme for, og en tidligere regering har tilsluttet sig i EU, slet ingen rolle mere
Er de bare væk?
Har vi nu den type vækst, som man talte om for 50 år siden eller 70 år siden?
Er vi blevet så lavtflyvende og kortsigtede i vores erhvervspolitik?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-16:
Formålet med denne lov er jo netop, som det står i lovens § 1, at styrke udviklingen af dansk erhvervsliv gennem fremme af konkurrenceevne og globalisering ved anvendelse af foranstaltninger, der sigter mod osv., osv.
Altså jeg tror, at hvis man her kan ønske at skrive et kommissorium ind om, hvordan danske erhvervspolitik skal udvikle sig i fremtiden, så stiler man måske mod en opgave, der ikke rigtig hører hjemme på det område.
Det er da klart, at vi har vores visioner.
Vi har i den tid, jeg har siddet i ministeriet, haft en konkurrenceevnepakke med 32 initiativer.
Vi er på vej med at få analyseret Danmarks konkurrenceevne, som ikke er noget at prale af internationalt set.
Vi ligger på det jævne, på det jævne.
Så derfor: Ministeriet arbejder jo også med en vækststrategi, som vi også vil høre, hvad parterne ude i området mener om, og hvad de kan bidrage med.
Det her er sådan lidt en gang øv-bøv.
Man er åbenbart lidt træt af regeringen i øjeblikket.
Jeg mener, at det her giver rammerne for at føre en erhvervspolitik på den måde, man nu en gang har valgt at skære ministerierne til på.
Man kan så være uenig i den tilgang til sagen, men jeg mener faktisk, at det her er et redskab, der giver rammerne til, at der kan føres en ekspansiv erhvervspolitik for fremtiden, hvor man kan kreere noget mere vækst og gøre brug af alle de mennesker, der kan bidrage til noget herhjemme.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-16:
Jeg vil godt sige til ministeren, at næ, jeg har ikke sagt noget om, at de personer, der måtte blive udpeget, er visionsløse.
Det har jeg jo ikke noget som helst grundlag for at sige, da jeg ikke aner, hvem det er, der kommer til at sidde i det her råd, Danmarks Erhvervsråd.
Nej, det jeg sagde, var, at ministeren var visionsløs.
I hvert tilfælde hvis det, der står i det her forslag, er udtryk for, hvad han mener, så må jeg sige, at det er visionsløst. Her beder man altså nogle mennesker om at rådgive sig om at udvikle en erhvervsstrategi.
Når man gør det, så giver man dem jo også et kommissorium, og det kan jo være et lavtflyvende kommissorium, eller det kan være et højtflyvende kommissorium.
Men det, jeg kritiserer, er, at det her ser ud som noget, der er meget lavtflyvende, medmindre ministeren et eller andet sted i Erhvervsministeriet har liggende et kommissorium, som hæver det op til et højere niveau.
Det kunne jo have været interessant, hvis der var åbnet op for det i lovbemærkningerne.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om han mener det seriøst, når han siger, at han er villig til at indgå i en nøjere drøftelse af det her forslag, for hvis det er mere end en konvention, så er der faktisk en mulighed for at få næste forbedrede version på banen, inden vi skal stemme ved tredjebehandlingen.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-16:
Det er som bekendt den ændrede ressorttildeling, der er årsagen til, at man nu har den her ændring.
Jeg vil gerne sige til hr. Jan Trøjborg, der var inde på, at erhvervspolitik er mange ting, det er både beskæftigelsespolitik, uddannelse, forskning, formidling af viden, kapital m.v., m.v., at det jo er korrekt.
Det kan jeg være enig med hr. Jan Trøjborg i. Der blev stillet et spørgsmål om koordinationen af de to råds arbejde.
Koordinationen af de to råds arbejde er jo en koordinationsopgave, som man vil varetage ikke blot på embedsmandsplan, men selvfølgelig også på ministerplan.
Men at formalisere koordinationen gennem f.eks. oprettelse af endnu et råd tror jeg ikke vil være hensigtsmæssigt, men jeg vil gerne give den åbning til hr. Jan Trøjborg, at det er noget, vi vil diskutere under udvalgsbehandlingen. På forskellige områder er der jo fælles interesse i de to ministerier, og det er også vigtigt at sikre en frugtbar dialog mellem de to råd, f.eks. med hensyn til regionale vækstmiljøer, der både har et regionalt perspektiv og et teknologipolitisk perspektiv.
Så jeg vil gerne give tilsagn om at drøfte det her under udvalgsbehandlingen.
Så mener fru Anne Grete Holmsgaard, at jeg flyver lidt lavt over vandet, og vi fik historien om dansklæreren og den gode disposition.
Tak for rosen til MindLab ovre i ministeriet.
Jeg synes, det er meget hårdt at sige, at de personer, der er peget på i denne her sammenhæng, ikke er visionære.
Det synes jeg er noget af en beskyldning.
Med hensyn til kritikken om, at der mangler strategi, og at der ikke er skrevet nok ind i det, nævner hr. Keld Albrechtsen, at det jo er et borgerligt forslag med et borgerligt indhold.
Jo, vi må jo sige, at vi har fået en anden regering.
Så kan man altid vurdere det, der bliver nævnt, om det skal være skat og uddeling, og det så er politikerne, der bestemmer retningen, eller man skal sørge for gode rammevilkår, man skal sørge for forskning og uddannelse, sørge for, at markedet også i høj grad deltager i det her.
Jeg kan sige, at vi forleden havde en udmærket diskussion omkring VækstFonden og det, der sker på området med hensyn til en større fleksibilitet.
Jeg ser f.eks. Vækstfonden som et udmærket redskab i den satsning på nye innovationsvirksomheder, der skal ske i fremtiden.
Og ja, selvfølgelig er der forskel på regeringens erhvervspolitik og det, man kendte til tidligere.
Omkring sammensætningen af rådet vil jeg gerne have lov
at sige, at havde man været beskæftigelsesminister, jamen så var det nok klart, at der havde været en anden sammensætning.
Her har vi gået ind og vurderet, hvem der kan bidrage på området, og derfor er det jo ikke tænkt som et paritetisk udvalg med ligelig repræsentation fra både arbejdsgiver- og arbejdstagersiden.
Man har været inde og vælge ud fra, at de erhvervsfolk, de mennesker, der arbejder med det, de mennesker, der faktisk har visioner på det her område, også skulle tages med ind i det her arbejde.
Men jeg vil gerne tilsige en grundig udvalgsbehandling herunder også, som det er blevet påpeget fra hr. Jan Trøjborgs side, at se, om der er nogle ting, vi kan gendrøfte på det her område.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-16:
I Kristeligt Folkeparti står vi lidt undrende og spørgende over for det forslag her.
Vi kan ikke helt forstå, hvorfor det hele egentlig skal laves om efter det grundige arbejde, der faktisk blev gjort i det tidligere Folketing med henblik på den lov, som nu aldrig får lov at træde i kraft, og som de borgerlige partier jo også stemte for.
I det hele taget er der lavet alt for meget om på hele erhversudviklingsområdet. Alt for mange gange bliver der lavet om, så de stakkels mennesker, der arbejder i de systemer, hverken ved ud eller ind.
Det er ikke sikkert, at det er helt forkert, det, der er heri, det skal jeg ikke påstå, men jeg kan godt forstå SF's og Enhedslistens ordførere, der synes, at det flyver en lille smule lavt, at der ikke er mange visioner i lovforslaget.
Når man læser bemærkningerne, er den første årsag ressortomlægningen.
Den er jeg i sig selv dybt skeptisk over for.
Jeg kan ikke forstå, hvad det skal til for, at man splitter erhvervsområdet op på to ministerier.
Det synes jeg egentlig er en skam.
Ét råd kan også nemt føre til ensidighed.
Regeringen begrunder det med, at der skal være færrest mulige råd og nævn.
Jamen det er jo blevet sådan et mantra, en religion.
Der er ingen, der siger, at det bliver bedre af det, og hvis det er for at spare, så er det jo i småtingsafdelingen, så det kan ikke være det, der er årsagen.
Jeg er bange for, at det bliver for snævert, for ensidigt, men jeg har svært ved at finde ud af, hvordan det skal fungere. Så tror jeg ikke, at den regionale erhvervsudvikling er tilgodeset og bliver tilgodeset tilstrækkeligt.
Regeringen påstår godt nok, at det både det ene og det andet sted er noget, den tager sig af.
Det tror jeg ikke på.
Så er der turisme, som en gang mere bliver forsømt, et meget, meget vigtigt erhverv, der giver en masse arbejdspladser.
Det mener jeg heller ikke er tilstrækkeligt tilgodeset i det her forslag. Så det er ikke sikkert, det er helt forkert.
Det er ikke sikkert, det er en hel masse dårligere end det tidligere, men vi er faktisk dybt skeptiske og spørgende, og vi kan ikke tage endelig stilling.
Vi må se, hvor meget vi bliver klogere igennem udvalgsbehandlingen.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Her er der jo tale om et borgerligt forslag med et borgerligt indhold, og på den baggrund er det vanskeligt at sige noget særlig opmuntrende og pænt om det.
Erhvervspolitik burde også handle om miljømålsætninger, etiske målsætninger, beskæftigelse, arbejdsmiljø, regional fordeling, mange andre hensyn, således at erhvervsudviklingen blev et redskab til at forbedre samfundet og ikke bare et redskab til berigelse af industriens ejere.
Den sammensætning af Danmarks Ervhervsråd, som foreslås, viser jo, at man vil have en dialog med 12 forskellige repræsentanter, hvoraf de 9 er fra erhvervsorganisationerne.
Der er kun en ganske beskeden, lille repræsentation for fagbevægelsen; miljøorganisationer og folkelige bevægelser er der tilsyneladende overhovedet ingen plads til, og det viser desværre, hvad prioriteringen er, og det viser også, at når man snakker om, at der også skal tages hensyn til miljø, bæredygtighed osv., så er det hul snak.
Der burde også være en dialog med miljøorganisationer og folkelige bevægelser, kommuner og amter og andre, som havde interesse i, at tingene blev spredt lidt ud i samfundet.
Så der kunne være mange ting, man kunne tage fat i.
Det gør man ikke.
Hvor galt det åbenbart står til med regeringens tankegang med hensyn til miljøpolitikken,
fremgår af Erhvervsbladet i dag.
Miljøministeren har tænkt sig at foretage regelforenkling inden for miljøpolitikken alene i samarbejde med repræsentanter for Dansk Industri.
Han har åbenbart nedsat en embedsmandsgruppe, som sammen med Dansk Industri skal forberede lovforslag om regelændringer på miljøområdet, så ikke alene skal erhvervspolitikken bestemmes af Dansk Industri, men miljøpolitikken skal også bestemmes af Dansk Industri. Når nu det hele alligevel skal skrives ovre på Rådhuspladsen i Dansk Industris bygning, hvorfor i alverden skal man så bruge penge på disse her råd og foranstaltninger og ydre facader, hr. minister?
af sit støtteparti, som man jo har et automatisk flertal fra, sætte et gummistempel på her i Folketingssalen og så i øvrigt meddele, at debatten er slut.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-16:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne give udtryk for, at Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for lovforslaget og selvfølgelig vil følge det under udvalgsbehandlingen, men som udgangspunkt er vi positivt indstillet.
Martin Lidegaard (RV), 2002-04-16:
Nu plejer det jo at være sådan, at det er de andre partier, der stiller spørgsmål til ordføreren og ikke omvendt, men jeg vil så godt stille det spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen, om ikke hr. Keld Albrechtsen er enig i, at her behandler vi et lovforslag, som handler om, hvilken status Post Danmark skal have fremover. Senere skal vi tage stilling til, hvad det er for en slags postservice, vi ønsker i Danmark, og der vil vi komme tilbage til spørgsmålet om poststruktur og landdistrikterne og alle de der ting, og der vil Det Radikale Venstre meget gerne diskutere disse ting med Enhedslisten.
Men det, der er på dagsordenen i dag, det, vi diskuterer, er, hvorvidt Post Danmark overhovedet skal have muligheden for at overleve som selvstændigt selskab i den konkurrence, som også hr. Keld Albrechtsen er klar over åbenbart er på vej.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Det eneste, jeg bare beder hr. Mikkel Dencker tænke over, eller som Dansk Folkeparti måske kunne overveje, er, hvad konsekvensen er af den stemmeafgivning, Dansk Folkeparti så foretager.
Dansk Folkeparti kan da ikke gå og sige, at bilafgifterne er for høje osv., og at vi skal have billigere biler, når konsekvensen af det, man gør herinde, er, at bilerne bliver dyrere.
Jeg tror ikke, at der er mange af Dansk Folkepartis vælgere, som har opfattet det sådan, at Dansk Folkeparti gik ind for, at bilerne skulle være dyrere at købe, og at det især er den lille mands bil, der bliver dyrere.
Det tror jeg ikke.
Jan Trøjborg (S), 2002-04-16:
Jeg synes nu, at essensen i det, fru Anne Grete Holmsgaard spurgte ministeren om her fra talerstolen, er ganske væsentlig i forhold til selve lovforslaget og i hvert fald i forhold til Socialdemokratiets holdning til lovforslaget. Jeg sagde i min ordførertale, at det var vigtigt for Socialdemokratiet, at vi fik defineret en forbedring af forslaget undervejs, således at vi er sikre på, at Danmarks Erhvervsråd vil udarbejde en strategi for sit arbejde.
Sådan en strategi skulle jo gerne blive højtflyvende, skulle jo gerne blive fremadrettet, skulle jo gerne blive dynamisk og innovativ, og derfor vil jeg spørge ministeren, om ministerens tilsagn om at ville drøfte de bemærkninger, jeg havde, som ministeren nævnte i sin besvarelse af ordførertalerne i dag, skal tages som udtryk for, at man også godt vil drøfte dette element, som jeg synes er ganske vigtigt, nemlig at Danmarks Erhvervsråd får som opgave også at beskrive en strategi for rådets arbejde.
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-16:
For det første synes jeg ikke, at overholdelse af skattestoppet er en diskussion, Socialdemokratiet skal tage med Dansk Folkeparti, men med dem, som har udstedt skattestoppet, nemlig regeringen.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg er meget glad for det svar, for jeg forstår, at Dansk Folkeparti her bekræfter, at Dansk Folkeparti ikke ser noget problem i, at bilerne bliver dyrere i anskaffelse.
Jeg havde ikke forstået det sådan - og det tror jeg heller ikke, der er mange rundtomkring i landet der har - at Dansk Folkepartis holdning var, at bilerne skulle blive dyrere.
Hvordan og hvorledes tror Dansk Folkeparti, det bliver, når vi skal til at diskutere en eventuel tilpasning til EU-priserne, hvor man jo netop bliver nødt til at gå ind og se på, hvordan man gør registreringsafgiften lavere?
Vi starter med, her 8-9 måneder før det overhovedet træder i kraft, at vedtage at sætte registreringsafgiften op, når det er sådan, at vi til efteråret kommer til at diskutere at sætte den ned.
Hvordan kan det være, at man ikke tager det der skattestop ud og koncentrerer sig om de andre elementer og så gemmer den skattestopsnak?
Vil Dansk Folkeparti virkelig medvirke til, at bilerne bliver dyrere?
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-16:
Men samlet set tror jeg, at det netto - med det samtidig indførte skattestop for grøn ejerafgift og vægtafgift - bliver et fald for den, der køber en bil.
Dermed er vores betænkeligheder ikke så store ved det enkelte punkt, idet det, folk betaler mere i registreringsafgift, betaler de så mindre i vægtafgift. Dansk Folkeparti har som bekendt ikke lovet noget skattestop, som regeringen har, og derfor ser vi ikke noget problem i, at vi støtter noget, som er en nettogevinst for borgeren.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg forstod det sådan, at Dansk Folkepartis ordfører i hvert fald havde forstået, at der var noget, der var uforståeligt, nemlig at man afskaffede reguleringen af skalaknækket.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Mikkel Dencker herfra bekræfte, at resultatet af det forslag, der ligger her, er, at nye biler pr. 1. januar 2003 bliver dyrere, og at det især er de billigere biler, der bliver dyrere.
Det mener jeg hr. Mikkel Dencker må bekræfte her.
Jeg kan ikke helt finde ud, hvad konsekvensen er af, at der åbenbart var noget, der var uforståeligt, som hr. Mikkel Dencker havde forstået, i retning af, hvordan og hvorledes Dansk Folkeparti vil forholde sig til det her punkt.
Vil Dansk Folkeparti gå ind og sikre, at den lille mands bil ikke bliver dyrere?
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-16:
Forslaget, som her behandles, indeholder en lang række forslag om skattestop og nedsættelse af beskatningen af motorkøretøjer samt forenklinger på området.
Det første element i forslaget er indførelse af skattestop for vægtafgift og grøn ejerafgift for biler og motorcykler.
Dansk Folkeparti ser meget positivt på dette element, idet der hermed er taget det første skridt i retning af en lempelse af den brandskatning, ejere af biler og motorcykler udsættes for i Danmark. Vi står dog lidt uforstående over for, hvorfor reguleringen af registreringsafgiften afskaffes, sådan at nye biler bliver dyrere.
Vi synes, regeringen er noget inkonsekvent, hvad angår skattestoppet lige på det her punkt.
Forslagets andet element er en midlertidig nedsættelse af registreringsafgiften på særlig miljøvenlige motorcykler.
Vi kan konstatere, at vi her tager det første lille skridt i den rigtige retning, og kan derfor støtte dette element af forslaget. Vi ser ligeledes med glæde på fritagelsen for registreringsafgiften for køreskolebusser.
Yderligere foreslås det, at en del af registreringsafgiften kan tilbagebetales, hvis en bil eller motorcykel af den ene eller anden årsag ønskes udført af Danmark.
Forslagets sidste element, som ligger Dansk Folkeparti særligt på hjerte, er fjernelsen af kravet om anvendelse af kørebøger for firmabiler på gule plader.
Dermed fjernes den mistænkeliggørelse af brugerne af disse biler for, at de ulovligt anvender bilerne til privatkørsel, som tydeligt skinner igennem den nugældende ordning.
Tillige ser Dansk Folkeparti det som en sejr for retssikkerheden, at det nu ikke længere er borgeren, som over
for myndighederne skal bevise, at han ikke er kriminel, men myndighederne, der skal bevise, at borgeren er kriminel.
Med denne ændring undgås det fremover, at borgere bliver mødt med krav om beskatning på flere hundred tusinde kroner af deres gulpladefirmabil, blot fordi de ikke kan bevise, at de ikke har brugt den ulovligt.
Krav af denne størrelse kan have tragiske følger for den enkelte borger, og det må for enhver pris undgås, at uskyldige mennesker udsættes for denne behandling.
På denne baggrund kan Dansk Folkeparti som udgangspunkt støtte lovforslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-16:
Når man hører fru Anne Grete Holmsgaard her fra talerstolen omkring regeringens erhvervspolitik, så lyder det jo næsten, som om det kun er den tunge jernindustri, regeringen interesserer sig for, at vi ikke interesserer os for vidensvirksomhederne, at vi ikke interesserer os for de virksomheder, der skaber vækst for fremtiden.
Det gør vi.
Jeg har sagt, at forskning og uddannelse jo netop er det, der er med til at generere fremtidens virksomheder; jeg har også sagt i dag på VækstFondens årsmøde, at fremtidens vindere er dem, der kan tænke nyt, dem, der er kreative, dem, der kan generere noget nyt, og at vi også tager alt det med i vores holdning til tingene.
jeg nej til.
Jeg har sagt, at området her omkring koordinationen vil jeg da godt diskutere.
Jeg mener bare, at man ikke skal bure folk inde bag nogle faste rammer om, at det er strategien, færdig, slut.
Og strategien på det her område er jo netop, at vi skal være fremtidens vindere, vi skal være kreative.
Det er, ligesom man også hører her fra talerstolen i dag, at regeringen ikke interesserer sig et hak for miljø og bæredygtig udvikling m.v., m.v.
Det er jo ikke korrekt.
Vi har måske bare en anden tilgang til tingene indimellem.
Jeg kan sige, at vores holdning jo netop er, at vi i fremtiden skal være klar til at udnytte den viden, der er på vores højere læreanstalter, til vores virksomheder m.v.
Peter Christensen (V), 2002-04-16:
Som altid ser jeg frem til en grundig udvalgsbehandling, og der er jeg sikker på, at vi kan få en god diskussion om de spørgsmål, som hr. Jacob Buksti har stillet.