runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2006-01-31:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om ikke han føler, at flertallet tager en hel befolkningsgruppe som gidsel i den her sag.
Forslagene går udelukkende på, at det er lejerne på landet, der har nogle utilfredsstillende forhold.
Jeg har forstået, at det er Venstre sådan set enig i, men når man alligevel ikke vil stemme for det, finder Venstre så ikke, at man tager den her befolkningsgruppe som gidsel for at få nogle andre ting gennemført, samtidig med at det her så lige skal køre af stablen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Der er vist ikke nogen, der, hvis de skulle komme til at læse i grundlovens § 2, vil være i tvivl om, hvordan tronfølgen er i Danmark.
Det handler jo ikke om, hvad der står i grundlovens § 2, eller hvilken henvisning der er.
Det er grunden til, at regeringen siger, at der ikke er noget lovteknisk krav om det.
Der er ikke noget juridisk behov for at konsekvensændre i grundlovens § 2, og derfor siger vi: Tronfølgeloven er vigtig at ændre af principielle grunde, og det skal man ikke bruge som trækkraft til at få nogle ændringer i grundloven igennem, som man måske ikke kunne få igennem ellers.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der har brugt tronfølgeloven som trækkraft for nu at bruge stats ministerens udtryk.
Men jeg vil gerne anholde den analyse, han har, om, at tronfølgelov og grundlov ikke har noget med hinanden at gøre.
Hvad er det, der står i grundlovens § 2?
Der står: Kongemagten nedarves til mænd og kvinder efter de i tronfølgeloven af 27. marts – oven i købet er datoen nævnt – i 1953 fastsatte regler.
Det står direkte i § 2.
Og det vil sige, at hvis man ændrer i tronfølgeloven og giver den et helt andet princip, så ændrer man da også realiteten i det, der står i § 2. Så forstår jeg, at man har sat de bedste juridiske hjerner til at se, om man kan sno sig uden om den blokering.
Man mener så, at man har en eller anden form for statsretligt belæg for, at man kan sno sig udenom, men kønt er det da ikke.
Så læser folk jo bestemmelsen i § 2 i fremtiden og spørger: Jamen hvordan er arvefølgen i Danmark?
Ja, det fremgår af tronfølgeloven af 27. marts 1953.
Men det gør det jo ikke.
Synes statsministeren ikke, at vi i det mindste skulle sørge for, at det, der står i Danmarks Riges Grundlov, også er korrekt affattet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jo, men om et kort øjeblik starter Folketinget en behandling af de forslag, der ligger om ændringer af grundloven, og der skal jeg gerne redegøre for mit syn på det.
Ole Sohn (SF), 2006-01-31:
Men et eller andet sted er der vel også behov for nogle politiske ledere, som tør sætte grundloven til debat og også gå foran og sige: Skulle vi ikke prøve at få skrevet grundloven i et sprog, så det folk, den henvender sig til, den ungdom, som vokser op under den her grundlov, kan forstå indholdet af den?
Det er jo politisk lederskab.
Og hvis det nu viser sig, at der ikke kan blive bred enighed, så er det klart, så bliver der jo ikke sendt noget til folkeafstemning.
Men nogen skal jo tage initiativet.
Bør det ikke være Folketinget med statsministeren i spidsen, som viser det statsmandsskab og siger, at nu tager vi debatten om at få moderniseret grundloven, og så ser vi, hvor langt vi kan komme?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg har da også mange synspunkter på det med grundloven, men jeg har bare den opfattelse, at for at ændre grundloven skal der virkelig være en bred opfattelse af, at der er behov for at ændre grundloven, og derudover skal der være en meget bred tilslutning til de ændringer, man så forelægger befolkningen til afgørelse.
Og den situation eksisterer ikke.
Der er det, jeg så siger, at jeg synes, det er så vigtigt at få det principielle spørgsmål afklaret, at der skal være ligestilling til tronen, at man ikke bør tage den sag som gidsel i en grundlovskamp.
Og det vil sige, at vi holder tronfølgelov for sig og grundlov for sig.
Ole Sohn (SF), 2006-01-31:
Så vil jeg gerne spørge statsministeren: Findes der overhovedet ikke andet, der har relation til grundloven, som det kunne have en principiel interesse for statsministeren at se på?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg vil bare sige, at jeg er dybt uenig med hr. Frank Aaen i, at det skulle være uvæsentligt, hvem en tronfølger og måske kommende regent gifter sig med.
Det har da i høj grad betydning i et samfund, som dels hviler på, at det er et monarki, og dels hviler på, at vi har et folkestyre.
Søren Krarup (DF), 2006-01-31:
Jeg skal ikke give hr. Niels Helveg Petersen karakter, men hvis jeg havde været lærer og havde hørt hans svar med hensyn til de engelske kåber og parykker, havde han ikke fået nogen høj karakter.
For han burde jo dog kunne forstå, at når jeg bruger det billede, så er det for at sige, at traditionen, den levende historie, jo er afgørende netop i en sammenhæng, der har med folkestyre at gøre.
Og det er også det, der gælder for sproget.
Indskrænket-monarkisk – jeg kommer til det i anden omgang –
betyder just et folkestyre, et monarki, der er indskrænket af de rettigheder, der i øvrigt er i grundloven, og det er just det, der sikrer et levende, godt folkestyre, som vi har i Danmark.
Der er overhovedet ingen grund til at ændre det, kun hvis man tror, at sproget i virkeligheden er noget, man kan koste med som med en gulvskrubbe for at feje det snavsede væk.
Sådan er virkeligheden ikke.
Frank Aaen (EL), 2006-01-31:
Jeg skal sådan set takke for et forsøg på et svar, for jeg støtter fuldstændig, at Folketinget naturligvis skal have indsigt i og kontrol med, hvad kongehuset går og laver.
Men det kan man da ikke gøre gennem at sige, at et barn, der er født 14 dage før ægteskabs indgåelse, ikke har samme rettigheder som det barn, der er født 9 måneder efter ægteskabets indgåelse.
Det har da ikke noget med kontrol og indsigt at gøre.
Det har da ikke noget med hinanden at gøre.
Det er da bare opretholdelse af nogle oldgamle bestemmelser, som ikke har noget med virkeligheden at gøre og slet ikke har noget med det at gøre, som statsministeren svarede på.
Så kan vi ikke få at vide: Hvorfor skal vi opretholde de der fuldstændig oldnordiske bestemmelser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Allerførst vil jeg glæde mig over den meget brede opbakning, der har været til det lovforslag, som regeringen her har fremsat.
Alle partier støtter forslaget, som sikrer, at der bliver fuld ligestilling, også når det gælder arveretten til den danske trone.
Det er tilfredsstillende, at der står så bredt et flertal bagved.
Jeg vil også gerne sige, at forslaget om at skabe fuld ligestilling mellem kønnene i tronfølgeloven efter regeringens opfattelse også er et spørgsmål af principiel karakter.
Det er derfor, at forslaget vil blive fremmet, uanset at der med prins Christians fødsel ikke umiddelbart er udsigt til, at der vil opstå en situation, hvor lovændringen vil få praktisk betydning.
Vi har fra starten sagt, at den her ændring skal være uafhængig af, om kronprinseparrets førstefødte nu blev en dreng eller en pige.
Nu blev det en dreng, og det betyder, at spørgsmålet først bliver aktuelt på et senere tidspunkt, men jeg noterer med tilfredshed, at dette principielle synspunkt har en bred opbakning, ja, en fuldstændig opbakning her i Folketinget.
På den baggrund ser jeg frem til en positiv behandling i udvalget og en efterfølgende vedtagelse af forslaget.
Nu er det jo sådan, at proceduren i grundlovens § 88 indebærer, at der vil gå det, man vist rolig kan kalde en rum tid, før en ændring af tronfølgeloven vil kunne træde i kraft.
Man kan jo så også fastslå i forlængelse af det, hr. Svend Auken var inde på, at man i hvert fald rolig kan sige, at det ikke bliver en lov, der får tilbagevirkende kraft.
Så er der flere ordførere, som under dagens debat har gjort sig til talsmænd for, at en ændring af tronfølgeloven bør ledsages af en ændring af grundlovens § 2, som jo henviser til den nugældende tronfølgelov.
Hertil er bare at sige, at det jo fremgår klart af bemærkningerne til lovforslaget, at der efter regeringens opfattelse ikke er noget krav om, at der skal ske en teknisk tilpasning af grundlovens § 2.
Man kan vælge at gøre det, men man kan også lade være.
Her har regeringens overvejelse været, at når der i øvrigt ikke er grundlag for at iværksætte en mere gennemgribende revision af grundloven, ja, så kan en sådan mindre, teknisk tilpasning af grundloven ikke i sig selv bære en ændring af grundloven.
Derfor vil jeg også gerne understrege over for hr. Niels Helveg Petersen, at det aldeles ikke er noget prokuratorkneb, regeringen betjener sig af her.
Den fremgangsmåde, der er valgt her, hvor tronfølgelov holdes adskilt fra grundlov, er i fuld overensstemmelse med en korrekt juridisk fremgangsmåde.
Det vil jeg gerne understrege.
Der er ikke noget lovteknisk krav om eller behov for at lave en konsekvensændring i grundloven, der er ikke noget juridisk behov for at lave en konsekvensændring i grundloven.
Og derfor synes regeringen, at det klart er det rigtigste at holde tronfølgelov for sig og grundlov for sig.
Man kan også sige det på den måde, at det er regeringens klare opfattelse, at tronfølgeloven ikke bør bruges til at bjerge en egentlig grundlovsrevision igennem.
Frank Aaen (EL), 2006-01-31:
Nu er det altså sådan, at vi ikke diskuterer hele grundloven under det her punkt, og derfor bliver der brugt mere tid på, hvorfor jeg synes at kongedømmet burde afskaffes som noget forældet.
Under det her punkt drøfter vi kun tronfølgeloven og en modernisering af tronfølgeloven.
Derfor tog jeg selvfølgelig under det her punkt fat på en hel række punkter, hvor jeg synes, at statsministeren har undladt at foreslå en modernisering, selv om det er stærkt påkrævet.
Så til spørgsmålet om, hvorvidt vi har været indkaldt til møde på Amalienborg vedrørende godkendelse af ægteskabet mellem kronprins Frederik og kronprinsesse Mary.
Nej, det har vi ikke, for det er jo nemlig ikke Folketingets sag at gøre det, heller ikke ifølge den gældende tronfølgelov.
Her er det nemlig noget, der bare foregår i Statsrådet, så det har statsministeren godkendt.
Det kan vi jo så passende spørge om bagefter.
Hvordan foregik godkendelsen af det ægteskab?
Jesper Langballe (DF), 2006-01-31:
Frederik VI tilkaldte engang skibsføreren på en af sine fregatter for at give ham en overhaling, fordi han havde undladt at affyre salut på et givet tidspunkt.
Skibsføreren svarede, at han ikke havde gjort det, og at det havde han 21 gode grunde til; den første var, at han ikke havde noget krudt.
Så sagde kongen, at så var han egentlig ligeglad med de andre grunde, fordi den første var fuldt tilstrækkelig.
Det var rigeligt at holde sig til det første, at det skal afskaffes, og så lade os andre, som er kongetro, diskutere alle de der ændringer.
Så vil jeg gerne lige spørge til hr. Frank Aaens forargelse over, at Folketinget bliver spurgt, om kongen må gifte sig: Er det hr. Frank Aaens opfattelse, at Folketinget øvede en væsentlig indflydelse på kronprins Frederiks valg af kronprinsesse Mary?
Har hr. Frank Aaen været kaldt til Amalienborg til nogle drøftelser, som vi andre ikke ved noget om?
Ole Sohn (SF), 2006-01-31:
Sammenligner vi den danske grundlov med grundloven i de lande, der kulturelt, politisk og forfatningsmæssigt står os nærmest, f.eks. de nordiske lande, er forskellen slående.
Disse lande har således ændret deres grundlov flere gange i løbet af de seneste 50 år.
Jeg ser umiddelbart fem gode grunde til at få en ny grundlov.
For det første er den måde, hvorpå grundloven forholder sig til menneskerettighederne, slet ikke tidssvarende med hensyn til de retsprincipper, som Danmark gennem internationale konventioner har tilsluttet sig.
Det er det ene.
For det andet giver det stigende internationale samarbejde et klart behov for præciseringer i grundloven.
Det gælder primært hensynet til beslutningsprocesserne vedrørende dansk udenrigspolitik og suverænitetsafgivelse med mere forpligtende samarbejde i EU.
Det er det andet.
For det tredje er der behov for præciseringer, hvad angår magtens tredeling, det kommunale selvstyre, forholdet mellem stat og kirke, monarkiets rolle og Grønlands og Færøernes status.
For det fjerde berettiger alene grundlovens alder i sig selv, at den bliver moderniseret, for en grundlov skal naturligvis både sprogligt og indholdsmæssigt afspejle det samfund, som den er forfatning for.
Det var det fjerde.
For det femte er der et klart behov for at få sikret en reel ligestilling i arvefølgen.
Der er altså fem gode grunde til at ændre grundloven.
Regeringen har alene valgt at tage det ene punkt ud om en reel ligestilling i arvefølgen og oven i købet ved hjælp af prokuratorkneb at gøre det alene ved en ændring af tronfølgeloven, som gør, at bestemmelserne i grundlovens § 2 bliver aldeles uforståelige og utidssvarende.
Men sådan er det.
Jeg vil også godt meddele, at vi, selv om vi grundlæggende mener, at grundloven skal ændres, og også kommer tilbage til det under vores beslutningsforslag, naturligvis fuldt ud støtter en ligestilling i tronfølgeloven.
Jeg vil godt lige afslutningsvis sige, at man faktisk blot behøver at kaste et enkelt blik i grundloven for at konstatere, at den slet ikke afspejler hverken det eksisterende samfunds økonomiske, sociale eller politiske forhold.
F.eks. optræder »kongen« eller »kongens« i alt 36 gange; grundloven indeholder bestemmelser om straf, hvor understøttelse kan medføre tab af valgret osv.; grundlovens formulering om folketingsvalg og Folketingets arbejde er formuleret, som om vi fortsat levede i 1800-tallet, inden man kendte noget til politiske partier; og sådan kunne man blive ved.
Kort sagt: Der er alle mulige grunde også ud over de fem, jeg har skitseret her, til at ændre grundloven, men det er ikke det, regeringen ønsker.
Derfor vil jeg blot afslutningsvis tilkendegive, at vi vil kæmpe for, at man får en egentlig grundlovsændring, men indtil det bliver tilfældet, vil vi selvfølgelig støtte ændringen af tronfølgeloven.
Frank Aaen (EL), 2006-01-31:
Der er jo mange, der har talt om grundlovsændring under det her punkt.
Vi gjorde os fra Enhedslistens side lidt umage for at forholde os til selve tronfølgeloven, som den er fremlagt i dag, og stillede nogle ret klare spørgsmål til statsministeren.
Hvorfor opretholdes der bestemmelser om, at prinsen og senere kongen skal spørge henholdsvis i Statsrådet og i Folketinget om, hvem han må gifte sig med?
Og hvorfor opretholdes der en skelnen mellem, om et barn er født nogle få dage før eller nogle få dage efter ægteskabs indgåelse?
Men det er jo akkurat den samme logik, der gælder ved 24-års-reglen, nemlig at man jo godt kan få lov til at gifte sig, man skal bare flytte til udlandet.
Og den lov, der ligger her, betyder, at hvis prinsen vil gifte sig, så skal han melde sig ud af kongehuset, eller også skal han flytte væk fra sin familie.
Er det virkelig rigtigt, at man vil indføre en lovgivning, hvor det er sådan, at hvis prinsen ønsker at gifte sig med den, han elsker og allerhelst i verden vil gifte sig med, så kan prisen være, hvis der ikke kan komme et ja fra far eller fra statsministeren eller fra Folketinget, at prinsen skal flytte fra sin familie og dermed altså bære en stor byrde for at kunne følge sit hjerte?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg vil egentlig sige til hr. Frank Aaen, at når man i et folkestyre altså har udstyret, kan man jo godt sige, en enkelt familie med det privilegium, det er at lade en repræsentant herfra blive landets statsoverhoved, er det egentlig meget rigtigt, at der så også fra Folketingets side er indseende med f.eks. ægteskabs indgåelse.
Jeg undrer mig egentlig en lille smule over, at hr. Frank Aaen, som vel dog må være tilhænger af et folkestyre, kan være så skeptisk over for, at man, når man i dette folkestyre giver en enkelt familie dette privilegium, så fra dette folkestyres side også godt vil have indseende med, hvordan dette privilegium forvaltes.
Frank Aaen (EL), 2006-01-31:
Nu har Dansk Folkeparti og hr. Søren Krarup været med til at gennemføre en lang række love, der har begrænset udlændinges mulighed for at komme til Danmark, og en stramning af udlændingelovgivningen, der har grebet ind i noget så vigtigt som unge menneskers mulighed for at gifte sig med den, de elsker.
Hver eneste gang har undskyldningen for de her indgreb i almindelige danskeres hverdag været: Vi er imod tvangsægteskaber.
Så er det bare, jeg spørger hr. Søren Krarup: Hvordan kan man så her i dag stå og forsvare en lov, hvor man indskriver tvangsægteskabet i lovgivningen, hvor prinsen skal spørge sin far og statsrådet om lov til at gifte sig; hvor kongen, hvis han bliver konge, inden han gifter sig, skal spørge Folketinget om lov?
Det er da et tvangsægteskab.
Hvordan kan Dansk Folkeparti og hr. Søren Krarup støtte sådan en lov?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Men om et øjeblik er det igen mig, der er ordfører på forslaget om grundloven, og så tager vi den diskussion.
Ole Sohn (SF), 2006-01-31:
Men derfor kan Folketinget vel godt forvente at få et svar fra ordføreren, når det viser sig, at det ikke haster med at få ændret tronfølgeloven, i og med at det ikke bliver aktuelt i de kommende mange, mange, mange år.
Med hensyn til at udvise rettidig omhu skal vi jo helt tilbage til 1800-tallet, hvor Venstre var et af de partier, som advokerede for, at grundloven skulle ændres, så monarken ikke længere sad i statsrådet, og man kan vel godt spørge, om tiden ikke er ved at være inde til, at Venstre får effektueret det krav, man rejste i 1800-tallet.
Spørgsmålet er: Hvorfor ikke genskrive hele grundloven, så den bliver et forståeligt værktøj for nutidens ungdom, når vi nu har 40 år til det?
Hvad er egentlig grunden til, at man lukker øjnene og kun vil gøre dette lille, isolerede kunstgreb og lade en forældet grundlov stå tilbage?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Jeg har hørt eller læst, at hr. Svend Auken er med på forslaget, og i øvrigt skal jeg bare sige, at Venstre har ingen problemer med at gennemføre det, som det ligger her.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Jeg har lavet masser af fejl i mit liv, jeg kan nogle gange ligge vågen om natten og tænke på alle de fejl, jeg har begået, og for et øjeblik siden ville jeg bare bede statsministeren vedgå, at han måske ikke havde håndteret en anden sag helt rigtigt.
Kunne vi ikke skrive en tidssvarende § 2, så vi får løst spørgsmålet og også får rettet op på den helt misvisende formulering, at styreformen er indskrænket-monarkisk, og i stedet skriver, at Danmark er en uafhængig stat, der bygger på folkestyre og på retsstatens principper?
Så ville vi få en samlet løsning, som hele Folketinget kunne samles om.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-01-31:
Jeg kan jo ikke afvise, at der bliver foretaget ændringer inden 40 år, men det bliver næppe af hr. Svend Auken og mig.
Hr. Svend Auken har fuldstændig ret i, at ordlyden af henvisningen til tronfølgeloven bliver forældet, men det er altså sådan, vi har valgt at lovgive herhjemme, og den tidligere regering, som hr. Svend Auken var medlem af, huskede såmænd heller ikke altid at få ændret den slags ting.
Det er der ikke så frygtelig meget nyt i, og det er klart, at det bliver taget med ved en ændring af grundloven.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Jeg tror, hele Folketinget står bag ordføreren i udsagnet om, at der er udvist rettidig omhu.
Der er tale om et forslag, der formentlig først får effekt om 40-50 år, så det kan rolig siges, at man har valgt at tænke langsigtet.
Der er mange spørgsmål, vi kan komme tilbage til, men jeg vil bare stille ordføreren ét spørgsmål.
Hun har altid, og med rette synes jeg, været optaget af lovkvalitet, og hvis forslaget her bliver vedtaget efter den meget langvarige procedure, vil der fortsat stå i grundlovens § 2, at kongemagten nedarves til mænd og kvinder efter de i tronfølgeloven af 27. marts 1953 fastsatte regler.
Det vil der stadig stå, og det vil altså sige, at når folk læser grundloven, vil de mene, at det stadig er tronfølgeloven af 1953, der er gældende.
Men det er ikke tilfældet, og det vil sige, at indholdet af grundloven er misvisende.
Jeg tror, man skal have fru Birthe Rønn Hornbechs juridiske uddannelse for at kunne se rimeligheden i det, for det er ikke almindelige dødelige beskåret at se fornuften i det.
Ole Sohn (SF), 2006-01-31:
Hvis man kan følge ordførerens argumentation for tronfølgeloven, hvor ordføreren hele tiden refererede til bestemmelserne for ændring af grundloven, er det vel meget naturligt, at man også forholder sig til hele det lovkompleks, som tronfølgeloven er en del af, og derfor kan man godt forvente, at ordføreren forholder sig til, at man spørger til en isoleret del, som netop vedrører tronfølgeloven.
Der er jo ikke nogen som helst her i Folketinget, der overhovedet ville diskutere det i 2 minutter, for der er da ingen uenighed om det; det kan jeg i hvert fald ikke forestille mig.
Men det kan der måske være om grundloven, som er det helt væsentlige element, og nu skal tronfølgeren vokse op i et land med en grundlov, som vedkommende slet ikke forstår, fordi den er forældet.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-31:
For hr. Bjarne Laustsen handler det ikke så meget om, hvornår forslaget træder i kraft; det handler om, hvornår hr. Bjarne Laustsen kan få sit eget forslag gennemført.
Han tænker ikke så meget på lejerne, han tænker mere på den ære, der ligger i at komme først og den slags, som vi faktisk slet ikke kan bruge til noget.
Men jeg konstaterer med glæde, at lejernes situation vil blive forbedret pr. 1. august i år, og det er vi rigtig godt tilfredse med i Dansk Folkeparti.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Der foretoges først afstemning vedrørende lovforslag nr. L 84: Forslag til lov om ændring af lov om landbrugsejendomme.
Ændringsforslaget vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-31:
Hvis nu Dansk Folkeparti var lidt konstruktivt, gik man jo ind for det lovforslag her, for efter hvad de selv siger – og det kan man jo være i tvivl om – vil de gerne give lejerne ude på landet de samme vilkår, som man har inde i byerne.
Det kunne man få til at træde i kraft den 1. marts, hvorefter man kunne få begge dele, hvis man ønskede at lave en aftale med regeringen om landbrugsloven vedrørende flere dyreenheder, som ikke har en pind med det her at gøre.
Man kunne signalere det, man havde lovet vælgerne, det, man havde lovet borgerne.
Hvis man så ønskede, at der skulle være flere dyreenheder, kunne man jo gøre det i efterfølgende lovgivning.
Sådan kunne det jo sagtens lade sig gøre.
Jeg forstår ikke Dansk Folkepartis synspunkt.
En af de ting, der var meget fremme under førstebehandlingen, var spørgsmålet om at sikre lejerne derude på landet.
For ikke at give nogen, godsejere eller andre, sjove ideer om, at man bare frit kan opsige lejere, indtil en eventuel lovgivning træder i kraft, er det jo vældig interessant, hvornår loven kan træde i kraft.
Der er jo ikke noget i vejen for, hvis regeringen og Dansk Folkeparti vil, at man kan konstruere det sådan, at loven kommer til at gælde f.eks. fra den 1. marts, hvis det er det, man ønsker.
For man har intentionerne om det, det har været kendt i over et halvt år nu, at det var det, man ønskede at lave.
Derfor er spørgsmålet nu til Dansk Folkeparti, om man vil lave det således, at man sikrer lejerne allerede fra den 1. marts og så diskuterer det andet, for det kan godt være, at det kommer til at tage lidt tid.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-31:
Jeg vil bare konstatere, at Dansk Folkeparti sagtens kan følge intentionerne i de to lovforslag, der er fremsat her.
Derfor er det også med glæde, at Dansk Folkeparti kan konstatere, at der kommer et lovforslag fra regeringen, som netop løser det problem, der ligger her.
Det er således, at forslaget er til høring; høringsprocessen slutter i dag.
Efter hvad Dansk Folkeparti aftalte med regeringen, kommer forslaget til at træde i kraft den 1. august, og det er med stor glæde, at vi så har løst det problem, som har været fremme.