runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Fru Birthe Rønn Hornbech kom lidt let hen over det.
Sagen er den, at det her lovforslag er fyldt med muligheder for, at embedsmænd skal udøve nogle konkrete skøn.
Det er fuldstændig korrekt, at det er embedsmænd ansat til. Men det, der ikke er korrekt, er, at der er en vejledning med hensyn til, hvordan skønnet skal udøves.
Hr. Kamal Qureshi stillede et konkret spørgsmål, som vi aldrig har fået svar på.
Jeg vil stille et andet spørgsmål:
Hvis et af mine børn tager til USA som 26-årig og bliver gift, taler engelsk, kan hun så blive familiesammenført i Danmark?
Vi har stillet den type af spørgsmål talrige gange; der er ikke noget svar.
Hvordan skal embedsmændene så fremover fortolke det, når man ikke fra lovgivers side ønsker at give nogen svar?
Det er simpelt hen en måde at lovgive på, som er uanstændig.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-23:
Jeg vil godt tillade mig at undre mig over et af de ændringsforslag, som ikke er blevet stillet af regeringen.
Og det er lige præcis på grund af det, som også fru Birthe Rønn Hornbech er heroppe og gentage, nemlig at det her handler om tvangsægteskaber, det handler om at holde folk ude, der bare kommer hertil osv., hvorimod vi jo gentagne gange har hørt fra Venstre, at når det gælder de politiske flygtninge, dem, der er rigtigt forfulgte, så går man jo ikke ind for at holde folk ude.
Danmark skal sandelig sørge for, at folk, der er politisk forfulgte, får et fristed.
Derfor undrer det mig på baggrund af den debat, vi havde under førstebehandlingen, at der ikke ligger et forslag fra regeringen om ambassadeasyl, altså muligheden for på en ambassade i udlandet at søge asyl.
Der er jo netop tale om en gruppe her, som oplagt opfylder alle kriterierne for at få asyl, ellers kommer de aldrig nogen sinde til Danmark, som netop er forfulgte, ellers bliver deres ansøgning aldrig nogen sinde godkendt.
Eller er det sådan, at det bare er snak det der med, at man forsvarer politiske forfulgte, og i virkeligheden gør man det ikke, for så gælder det bare om at holde flest mulige ude?
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Nu er det selvfølgelig meget passende, at man kan skyde på en socialdemokratisk integrationsminister og sige, at det alene er Mona Sahlin, der siger det.
Så vil jeg da gerne benytte lejligheden til at citere en af Venstres tidligere samarbejdspartnere i Sverige, formanden for Det Liberale Folkeparti:
»Bertel Haarder er utroværdig.
Hans integrationspolitik går ikke ud på at integrere folk, som har behov for beskyttelse, men på at holde dem ude af Danmark.
Det er ikke integration.«
Det er altså ikke en socialdemokrat, der siger det her, det er formanden for Det Liberale Folkeparti i Sverige, der siger det her.
Så i Sverige findes der åbenbart stadig væk folk, som både er liberale og medlem af det liberale parti.
Jeg vil godt spørge, som jeg har gjort gentagne gange under denne proces: Hvordan vil man undersøge tilknytningskravet, når man vil vurdere, om folk har ret til at bo i det danske samfund?
Hvis nu min datter, når hun bliver gammel nok, vælger at tage til Indien, New Delhi, på udviklingsophold og studere og finder sig en eller anden flot fyr derovre, har hun ret til at få sin ægtefælle til Danmark, ja eller nej?
Det har vi spurgt om adskillige gange, og vi kan ikke få nogen svar.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-23:
Jeg vil sige til hr. Kamal Qureshi med hensyn til spørgsmålet om en broklap på Øresundsbroen, at den har Mona Sahlin jo sat op.
Det tør man nok svagt antyde.
Vi vil ikke blande os i, hvem der rejser til Sverige.
Til fru Hæstorp Andersen
: Nej, jeg sagde ikke, det var trist, at Socialdemokratiet har stillet ændringsforslag, for ingen er mere end jeg optaget af, at vi ærligt tilkendegiver vore forskelle, og der er nogle helt afgørende forskelle.
Det, jeg synes der er trist, er, hvis man ikke vil stemme for det hele, for jeg synes, det er så flot, at man så tager element for element og åbent skriver i betænkningsbidraget og dermed forpligter sig, at man altså støtter en lang række af elementerne.
Jeg er ikke enig med fru Elisabeth Arnold i, at der bliver stor retsusikkerhed.
Hvis man kender lidt til administration, ved man jo, at der i en meget, meget stor del af lovgivningen, som skal forvaltes i styrelser og i kommuner, er tale om, at forskellige momenter skal vægtes mod hinanden.
Så spørger fru Elisabeth Arnold, om det er tilfredsstillende, som danske borgeres retsstilling er.
Se, nu har vi jo i Venstre i hvert fald i 10 år her i Folketingssalen ønsket en debat med henblik på en begrænsning af antallet af udlændinge, der kom til Danmark.
Den diskussion har man først i de senere år ønsket at tage.
Det har man ikke ønsket i en meget lang årrække.
Det er først her i de sidste år, man overhovedet har villet diskutere tvangsægteskaber og kvindens ligestilling, ikke mindst De Radikale er krøbet uden om igen og igen at tage den diskussion.
Man har været så politisk korrekt, at man altså måtte få kvalme over det, når man var Venstre.
Det er så konsekvenserne af den laden stå til, man ser nu, at der vil blive truffet nogle afgørelser, som man nok vil synes er urimelige.
Men alternativet er jo, må jeg sige til fru Elisabeth Arnold, at man igen kan begynde at tude hele verden ørerne fulde med, at man igen forskelsbehandler.
Det er præcis det, vi ikke gør nu, og det kommer danskerne
til at lide under
Danskerne kommer nu til at lide under 10 års efterladenhed.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Det har undret os meget i løbet af udvalgsbehandlingen at se svar på mange af de spørgsmål, der er stillet,
hvoraf det klart fremgår, at der vil være meget, meget stor retsusikkerhed på familiesammenføringsområdet.
I den forbindelse synes jeg, at jeg vil spørge det normalt meget europavenlige parti, Dansk Folkeparti - nej, undskyld, det var en fortalelse, det må fru Birthe Rønn Hornbech meget undskylde - det normalt meget europavenlige parti Venstre, om det virkelig er tilfredsstillende, at de statsborgere, som har den suverænt dårligste retsstilling i hele Europa efter dette forslag, er danske statsborgere? EU-statsborgere har det betydelig lettere, de får meget mere hold på, hvilke rettigheder de har, men de, der vil få det suverænt dårligst efter dette lovforslags vedtagelse, bliver danske statsborgere.
Er det noget, som partiet Venstre er tilfreds med?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-23:
Ja, jeg havde egentlig først tænkt mig at vente med at sige noget, indtil jeg fik ordet som ordfører, men det, der alligevel bragte mig op på talerstolen, var fru Birthe Rønn Hornbechs konstateringer af, hvor trist det var, at Socialdemokratiet nu havde stillet de her ændringsforslag på udlændingepakkens flygtningeområde, og hvor trist det er, at vi ikke kan samle et bredt flertal.
Jeg vil godt sige, at vi i Socialdemokratiet er også meget kede af, at vi ikke kan samle et bredt flertal om den udlændingelov, der ligger her i dag.
Vi mener ikke, at det forlig, som regeringen har indgået, kan siges at være et ansvarligt forlig, tværtimod har man valgt side, man har sagt, at man ønsker blokpolitikken, og man har allieret sig med et parti, som ikke har meget sund fornuft på det her område i hvert fald.
Man har allieret sig med et parti, som er totalt umætteligt på udlændingeområdet, og hvor debatten har vist, at de rettigheder og pligter, som Socialdemokratiet mener skal gælde for alle, ikke nødvendigvis er noget, man er enig i.
Derfor vil jeg godt høre fru Birthe Rønn Hornbech: Er det ikke korrekt, at Socialdemokratiet fra starten foreslog at tage nogle mere indgående diskussioner om forslaget punkt for punkt, men at vi kun modtog en høflighedsvisit?
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg skal bare spørge fru Birthe Rønn Hornbech som ordfører
for Danmarks liberale parti, om man nu har tænkt sig at følge nogle af sit parlamentariske grundlags opfordringer til at hæve broklappen til Sverige på samme måde, som Dansk Folkeparti har foreslået?
For jeg står altså her med en liste på cirka 20 par, som alene i denne måned har tænkt sig at emigrere til Sverige for derved at kunne få lov til at være sammen med deres ægtefæller.
Det er altså den situation, der er, at Danmarks liberale parti er ved at eksportere danske borgere, fordi man fjerner deres rettigheder til at kunne leve sammen med deres ægtefæller.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-23:
Fru Birthe Rønn Hornbech kom med en interessant bemærkning om Det Radikale Venstre.
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde, at Venstre nu i hvert fald i 10 år havde kæmpet for, at der kom en debat og nogle ændringer på områder, som behandles i dag.
I den sammenhæng siger fru Birthe Rønn Hornbech, at Det Radikale Venstre har nægtet at diskutere tvangsægteskaber, kvindens ligestilling osv., fordi partiet har været åh så politisk korrekt.
Men jeg tager handsken op og beder fru Birthe Rønn Hornbech om at komme med en sandsynlig dokumentation af sin påstand.
Jeg kan forstå, at den tidligere landsformand, som var landsformand i en kort årrække i 1970'erne, Asger Baunsbak-Jensen, er en torn i øjet på fru Birthe Rønn Hornbech.
Mona Sheik blev nævnt ved navn, og så blev der sagt sådan »folketingsmedlemmer«.
Men jeg kan forstå på fru Birthe Rønn Hornbech, at hvis nogen har en anden mening end fru Birthe Rønn Hornbech, så er det det samme som, at man nægter at diskutere emnet.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge en gang til.
Jeg vil henvise til hr. Peter Brixtofte, som jo har taget afstand fra Venstres folketingsgruppes politik på det her område nogle gange i offentligheden.
Det betragter vi i Det Radikale Venstre som et naturligt tegn på en debat i et parti, og det har vi ingen bemærkninger til.
Men jeg vil gerne bede fru Birthe Rønn Hornbech om at fortælle her fra talerstolen, hvornår Det Radikale Venstres folketingsgruppe gennem de sidste 10 år har nægtet at diskutere tvangsægteskaber, kvinders ligestilling og lign.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-23:
Jeg havner såmænd nok selv i den konklusion, som fru Birthe Rønn Hornbech brugte lige før i et svar til mig, at vi bare er uenige.
Det er også o.k.
Men når jeg alligevel tager ordet endnu en gang, er det, fordi jeg på ingen måde vil bebrejde Venstre og De Konservative, at de bruger det flertal, der i dag er i Folketinget, til at gennemføre hovedlinjerne i det kasseeftersyn, som man fremlagde før valget.
Det vil jeg under ingen omstændigheder bebrejde Venstre og De Konservative.
Det er da helt oplagt, at man gør det som politisk parti
Selvfølgelig er det det.
Det, jeg bebrejder Venstre og De Konservative, er, at man så samtidig - statsministeren i øvrigt også - har sagt, at man vil et bredere forlig.
Statsministeren har sågar sagt, at han vil et nationalt kompromis på området.
Det vil jeg have lov til at bebrejde Venstre og De Konservative og regeringen at man ikke har gjort.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-23:
Jeg vil sige, at den debat, jeg startede med om Sveriges kritik, jo netop er kernen i vores ændringsforslag, der går på, at man beholder de facto-begrebet, og at man ikke ændrer antallet af år, hvorefter man skal kunne søge om permanent opholdstilladelse, altså fra 3 til 7 år.
Det er jo netop kernen i det, der startede med at opridse den debat og den kritik, Danmark har mødt fra UNHCR, fra Sverige, fra Belgien, fra Frankrig og fra andre europæiske lande.
Derfor synes jeg ikke, man kan sige, at det var en anden debat.
Vi har også andre sten i forhold til det her forslag end de facto-begrebet og det med midlertidig opholdstilladelse.
Vi støtter heller ikke, som der også står i betænkningen, at tilknytningskravet bliver en vurderingssag, der skal afgøres ovre i Udlændingestyrelsen.
Sådan er der nogle andre sten, så det er altså ikke kun de her to ting, det drejer sig om.
I forhold til denne her værnsregel med de 24 år er det klart, at 24 år er et meget klart krav.
Men det er også et krav, der kan betyde, at en ung kvinde, hvis patriarkalske far ønsker hende gift med en mand fra sit hjemland, kan komme i en situation, hvor hun faktisk risikerer at blive sendt ud af landet, indtil hun er fyldt 24 år, hvor hun så kan vende tilbage.
Det er sådan en værnsregel, vi taler om.
Det vil vi ikke være med til.
Vi vil ikke være med til, at den regel, der skal gøre, at man kan udsætte perioden, før man beslutter sig for, om man vil indgå ægteskab med en udenlandsk ægtefælle eller ej, i stedet for bliver en undskyldning for at sende pigen helt ud af landet, indtil hun er fyldt 24 år.
Derfor siger vi, at der skal være en værnsregel, men vi siger også, at den skal bygge på nogle kriterier, så man ved, om man kan leve op til dem eller ej.
Men vi har altså ikke opfundet den dybe tallerken endnu med hensyn til, hvordan det gøres.
Det har jeg også allerede sagt.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Fru Sophie Hæstorp Andersen svarede mig på mit spørgsmål før angående de påtænkte værnsregler ved familiesammenføring med et svar, jeg ikke helt forstod.
Fru Sophie Hæstorp Andersen sagde, at Socialdemokratiet støtter aldersgrænsen på 24 år, men for at den ikke skal kunne blive misbrugt eller blive omgået, vil man have nogle værnsregler.
De kan ikke omgås, for ens fødselsdag er jo trods alt en forholdsvis fastslået kendsgerning. Så derfor mener jeg ikke, at det kan være det, som værnsreglerne skal beskytte. Det må vel være dem, som er over 24 år, og som ikke har noget retskrav på familiesammenføring, men som skal have en eller anden beskrivelse af, hvad det så er for regler, der gælder.
Er det ikke rigtigt forstået?
Peter Skaarup (DF), 2002-05-23:
Fru Sophie Hæstorp Andersen er lidt ked af at diskutere andet end de to ændringsforslag, Socialdemokratiet har stillet, men det var faktisk fru Sophie Hæstorp Andersen, der startede med at tage udgangspunkt i en kritik, der var rejst fra Sveriges side mod Danmark.
Det var altså fru Sophie Hæstorp Andersen, der startede med at diskutere noget, som efter Socialdemokratiets mening åbenbart ikke skal diskuteres i dag, og så må vi andre vel have lov til at tage andre emner op.
Jeg vil i øvrigt minde om, at en anden behandling af det forslag jo er en anden behandling af hele udlændingelovgivningen.
Det er rigtigt, at vi skal behandle nogle ændringsforslag i dag, men vi tager også stilling til forløbet omkring udlændingelovgivningen som sådan.
Jeg synes, det var interessant at høre talen fra Socialdemokratiet.
de to krav opfyldt, altså de facto-begrebet tilbage og permanent opholdstilladelse efter 3 år i stedet for 7 år, som der står i forslaget.
Så jeg vil godt spørge Socialdemokratiet: Betyder det, at hvis vi nu forestillede os, at vi ændrede de to ting, ville Socialdemokratiet så støtte L 152?
Jesper Langballe (DF), 2002-05-23:
Jeg har bestemt ikke sagt, at jeg gerne vil deltage i den socialdemokratiske gruppes debatter,
det vil jeg forfærdelig gerne være fri for.
Jeg har sagt, at jeg gerne vil være en flue på væggen, sådan for underholdningens skyld og for at opleve en folketingsgruppe, som tydeligt - det er jo fremgået offentligt - har været fuldstændig rådvild, og hvor en meget stor del af gruppen gerne har villet stemme ja til hele lovpakken, men ikke har måttet.
Og så vil jeg sige til det der med at diskutere boligkravet, at jeg ikke ved, om det var vendt mod mig, men når vi lige har siddet og forhandlet boligretskravet væk, så er der jo ikke så forfærdelig meget at diskutere.
Vi mener, at det, at det boligretskrav er blevet ophævet, er noget af det bedste, man kan gøre for integrationen af danskerne, for det har gjort danskerne stangtossede at blive sprunget over af de fremmede i boligkøen, og det har bestemt ikke fremmet det gode forhold.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-23:
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg ikke dukkede op her i dag i salen for at diskutere, hvorvidt man kan lide ordet værdier, natur, kultur eller andre begreber.
Dermed vil jeg også sige, at der stadig væk ikke er kommet mange reelle spørgsmål til de ændringsforslag, Socialdemokratiet har stillet.
Det drejer sig om boligkrav, det drejer sig om tvangsægteskaber, og nu er der også 26 irakere, der har besat Københavns Domkirke.
Hvad skal jeg sige?
Vil Folketingets medlemmer ikke godt være søde at stille nogle spørgsmål, der drejer sig om de ændringsforslag, som Socialdemokratiet stiller til dette her lovforslag?
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Det er stadig væk Socialdemokratiets ordfører, man skal stille spørgsmål til, selv om det andet er meget fristende.
Jeg vil gerne spørge fru Sophie Hæstorp Andersen: Der står i Socialdemokratiets betænkningsbidrag, at man er tilhænger af lighed og ligeværd for danske borgere, så det danske samfund bygger på ligeværd mellem mennesker.
Hvordan hænger det sammen?
Hvis jeg må tage en konkret sag for at gøre det lidt konkret, så har vi en dansk statsborger, der hedder David Barker, som tilfældigvis har fundet en kæreste, der hedder Rikki i Sydafrika.
Hun er 23 år.
De er nu på vej
Er det ligeværd for ham som dansk statsborger, at han nu skal i landflygtighed i Sverige for at få lov til at være sammen med sin kone?
Er det Socialdemokratiets opfattelse af ligeværd for myndige mennesker?
Søren Krarup (DF), 2002-05-23:
Jeg har et konkret forslag til fru Sophie Hæstorp Andersen, men jeg kan ikke lade være at begynde med at gøre opmærksom på den situation, der jo hersker i landet her i eftermiddag. Vi har lige fået besked om, at 26 irakere har besat
Københavns Domkirke, og jeg er ikke i tvivl om, at de vil kunne opvise utallige gode grunde, og at de formodentlig af den samlede presse vil blive bakket op i, at disse grunde er dybt retfærdige.
Men det er altså situationen i dette land, at såkaldte asylansøgere optræder med en utrolig hovenhed, anmasselse og foragt for det land, de er i, og besætter denne hovedstads hovedkirke.
Jeg synes blot, det karakteriserer alvoren i det, vi faktisk har med at gøre.
Men så vil jeg lige sige til fru Sophie Hæstorp Andersen: Når man som jeg har været med i denne debat her i 20 år, så er der en ting, man ikke kan holde ud, og det er fraser.
Jeg må sige, at jeg jo også har læst bemærkningerne
til ændringsforslaget, som Socialdemokratiet er kommet med, og jeg kan efterhånden ikke holde ordet »værdier« ud. Under det ord dækker der sig en bunke hule, tomme fraser, hvorved man altså løber fra det, der er kontant og reelt, nemlig at i dette land skal loven herske, og den skal gælde for dem, der er i landet, og der er lighed for loven, og det gælder naturligvis dem, der er borgere i dette land, dvs. danskere, mens fremmede selvfølgelig ikke har den samme ret i et land, i hvilket de ikke er borgere.
Og må jeg så lige sige - det er mit forslag - at jeg hørte fru Sophie Hæstorp Andersen raillere over, at for fremtiden skulle de, der vil have statsborgerskab eller have permanent ophold, bestå en prøve i dansk, der svarede til Politiskolens.
Må jeg ikke foreslå, at den kommer til at svare til Politiskolens?
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-23:
Jeg er fuldstændig enig i, at det har været utrolig pinagtigt rundtomkring i landet at stå i en situation, hvor folk, der er født og opvokset i Danmark, men af den ene eller anden grund har et behov for en bolig, det kan være i forbindelse med en skilsmisse, eller at de flytter hjemmefra, har måttet stå på ventelister i årevis og har været hjemløse - en hjemløshed, som så er blevet skjult af, at folk har et netværk, hvor de kan bo hos folk i kældre og garager og andre steder.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Og det viser jo den totalt fejlslagne boligpolitik, som den tidligere regering desværre førte i en lang periode sammen med de borgerlige i stedet for at lave et markant øget boligbyggeri sammen med venstrefløjen.
Men jeg forstår ikke, hvorfor den fejlslagne boligpolitik skal gå ud over flygtninge.
Derfor er jeg meget interesseret i, hvad det mere præcist er, Socialdemokratiet ønsker at diskutere med kommunerne omkring 3-måneders-reglen, forpligtelsen til at skaffe en bolig for flygtninge.
Hvad er det, der er at diskutere, og hvad er Socialdemokratiets udspil til de diskussioner?
Det synes jeg vi mangler at få afklaret.
Vi har fået klarlagt, at man er rede til at diskutere det, men hvilke udspil har man?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-23:
Jeg vil indlede med at sige, at det jo ikke er meget debat, der er om de ændringsforslag, vi har stillet til lovforslaget, og som jeg troede vi skulle diskutere her i dag.
Boligkrav for flygtninge er noget, der skal behandles til efteråret, og derfor har Socialdemokratiet tilkendegivet, at vi vil se på, hvordan de reelt bliver udformet, efter at man har forhandlet med Kommunernes Landsforening.
Når det gælder værnsreglen og tilknytningskravet, så er det heller ikke noget, Socialdemokratiet har stillet ændringsforslag om til dette her lovforslag.
Vi har skrevet, at hvis man opretter en regel om 24 år, så bliver man af naturlige årsager også nødt til at oprette en værnsregel, for at denne regel ikke omgås.
Det er det, vi kalder en værnsregel.
Vi kommer ikke med nogen nærmere beskrivelse af, hvordan den kan gøres objektiv m.v., men som sagt har vi heller ikke stillet noget ændringsforslag til det.
Og jeg vil godt sige, at vi simpelt hen ikke har den ministerielle hjælp osv., osv. til at få sat ned på papir, hvad det her præcis skal gå ud på.
Til hr. Langballe vil jeg bare sige: Ja, der er sikkert mange, der godt kunne tænke sig at deltage i Socialdemokratiets debatter i vores grupper.
De er altid spændende, og de er altid åbne, men til sidst kommer vi altid frem til den politik, vi står her med i dag, og det er de ændringsforslag, vi har stillet i dag omkring de facto-begrebet, omkring midlertidig opholdstilladelse fra 3-7 år.
Det støtter den socialdemokratiske gruppe, og jeg har endnu ikke hørt nogen sige noget andet.
Jesper Langballe (DF), 2002-05-23:
Jeg vil ikke som Venstres ordfører prøve at appellere til Socialdemokratiet om at stemme for nr. L 152.
Jeg finder det i og for sig fuldstændig naturligt, at det parti, der som bærende regeringsparti i årevis har sørget for, at der absolut intet skete, eller har ladet De Radikale sørge for det, også nu stemmer imod.
Men jeg må sige, at der nok er andre end mig, der har lyst til at være en flue på væggen i Socialdemokratiets gruppeværelse.
Og jeg vil spørge fru Sophie Hæstorp Andersen: Er det ikke rigtigt, at ordføreren selv, fru Anne-Marie Meldgaard, og en lang, lang række andre i den socialdemokratiske gruppe ligesom det socialdemokratiske bagland inderlig gerne vil sige ja til det her, men ikke må?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører i relation til det store betænkningsbidrag, der er afleveret i forbindelse med L 152, hvor det handler om bekæmpelse af tvangsægteskaber.
Deri skriver Socialdemokratiet, at de støtter en aldersgrænse for familiesammenføring på 24 år.
Det er ikke nyt.
Det har vi diskuteret tidligere.
Det er vi klar over.
Men så skriver Socialdemokratiet, at der i forbindelse med familiesammenføring skal tilknyttes en værnsregel, som er retssikkerhedsmæssigt betryggende og objektiv.
Den værnsregel, som Socialdemokratiet forestiller sig, kan vi ikke få en lidt nærmere beskrivelse af, hvad den kunne gå ud på?
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg vil godt høre fru Sophie Hæstorp Andersen i forbindelse med det oplæg, der ligger om, at man vil tage flygtningenes rettigheder til at få bolig bort: Hvor skal flygtningene bo henne?
Hvilke rettigheder har de til at få bolig?
Det er da pudsigt, at man i stedet for at give flere rettigheder til de boligsøgende generelt fjerner retten til at få bolig for den lille gruppe af boligsøgende, der rent faktisk har haft det.
Det synes jeg da er en lidt paradoksal retning at gå.
Frem for man sagde, at det da har været godt, at flygtningene har haft ret til at få bolig, når de har været boligsøgende i 3 måneder, og om vi så ikke skulle udvide den rettighed til også at gælde andre boligsøgende i det danske samfund, så går man ind og siger, at man er villig til at se på at fjerne den ret for den lille gruppe, der rent faktisk har haft den.
De her mennesker har ingen penge til at købe boliger.
De her mennesker har ikke ret til at låne penge, fordi de ikke har fast opholdstilladelse i Danmark.