runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2003-04-23:
Jeg takker for Venstres tilsagn.
Jeg tror, debatten sådan set blev rejst af, at der var ros til Venstre over dette kursskifte.
Der er jo ikke nogen tvivl om, og det afvises jo heller ikke, forstår jeg, af Venstres ordfører i dag, at det har stået på Venstres hjemmeside, at man har udgivet pjecer, at man har haft ordførere, der har holdt taler her i salen, og det er jo ikke ideologiske taler om atomkraftværk, der er holdt ved festlige lejligheder.
Det er sagt her fra Tingets talerstol - man kan slå det op i de fine bøger eller på nettet - på vegne af partiet Venstre.
Så der er jo ikke nogen tvivl om det, og det var bare det, vi gerne ville have slået fast.
Der er jo ingen grund til, at de, som sidder og følger med i debatten ude bagved, skulle tro, at Venstre altid i 12-14 år har ment det, som man mener i dag.
Tak for bekræftelsen på i hvert fald en række af de ting, og så kan vi jo til den næste debat lige læse op på, hvad der tidligere er sagt fra Venstre.
Kim Andersen (V), 2003-04-23:
Jeg er altså nødt til for historikkens skyld at slå fast, at det er fastslået af Venstres landsmøde for 12-14 år siden, at vi ikke går ind for a-kraft i Danmark.
Det står ikke i Venstres principprogram, der er ikke fremsat noget lovforslag eller beslutningsforslag af Venstres folketingsgruppe om indførelsen af a-kraft i Danmark.
Det er realiteterne, må jeg sige til hr. Thomas Adelskov.
Hvad enkeltpersoner siger i forskellige politiske, ideologiske taler rundtomkring, ja, det er der frit slag for i Venstre.
Det er helt o.k., at der en gang imellem kan luftes nogle tanker og nogle visioner, som i øvrigt ofte skal ses i en anden og større sammenhæng.
Men det, der er Venstres politik, er det, der er udtrykt i vores principprogram, det er det, der er vedtaget på vores landsmøder, og det er det, der af folketingsgruppen er fremsat forslag om her i Tinget.
Det er realiteterne, og her er linjen klokkeklar for at bruge et godt energipolitisk udtryk, som hr. Thomas Adelskov burde kende valøren bag.
Der er ingen slinger i valsen, Venstre går ikke ind for a-kraft, vi har ikke gjort det i 12-14 år, vi gør det ikke i dag, og vi kommer heller ikke til at gøre det.
Sådan er det.
Thomas Adelskov (S), 2003-04-23:
Så kom vi lidt ad vejen.
Så fik vi bekræftet, at Venstres tidligere formand, Uffe Ellemann-Jensen, i starten af 1998 hellere så, at man gjorde andre ting end at lukke Barsebäck, og argumenterede imod lukning af Barsebäck.
Men vi fik ikke helt bekræftet Venstres politik.
Er det ikke rigtigt, som jeg også har refereret, det fremgår f.eks. af en artikel fra Berlingske Tidende 29. maj 2001, at den 8. maj 2001 holdt Venstres daværende ordfører en tale på vegne af Venstre og argumenterede for at holde mulighederne for atomkraft åbne.
Det samme var sket den 25. april år 2000.
Er det ikke korrekt? Og så er det jo Venstres politik. Så har Venstre udgivet forskellige pjecer.
Nu kalder man det en privat pjece.
Fair nok, hvis man kalder det private pjecer.
Kunne vi andre så få at vide, hvornår partiet Venstre mener noget, og hvornår det er private pjecer?
Eller man kunne måske spørge Venstres Ungdoms tidligere landsformand, som nu er medlem af Folketinget og Venstres folketingsgruppe, om han vedstår de udtalelser, han også kom med til medierne sidste år, hvor han sagde: »...at det har jo stået i Venstres papirer igennem flere år, at atomkraft er partiets energipolitik.«
Det var i Berlingske Tidende 27. maj 2001.
Der er masser af dokumentation.
Kim Andersen (V), 2003-04-23:
Det er realiteterne.
Det er ikke det samme som, at jeg vil benægte, at der er
Det er heller ikke det samme som at sige, at Venstres tidligere formand, hr. Uffe Ellemann-Jensen, ikke kan have syntes, at der var væsentligere ting at prioritere her i tilværelsen end lukningen af Barsebäck.
Det vil jeg overhovedet ikke benægte.
Men derfra og så til at konkludere, at Venstre som parti har været tilhænger af a-kraft og imod en lukning af Barsebäck,
er der meget langt, og der er så langt, at det er forkert.
Det er fuldstændig lodret forkert, og det er, som jeg har sagt her.
Jeg kan så føje til for måske at undgå, at hr. Thomas Adelskov skal forlænge debatten unødigt med at komme og henvise til en pjece fra Venstres landsorganisation om a-kraft, der var en privat ordførerpjece, som vedkommende måtte trække tilbage, fordi der ikke var noget i Venstres principprogram.
Det er realiteterne, må jeg sige til hr. Thomas Adelskov.
Thomas Adelskov (S), 2003-04-23:
Jeg skal bare kvittere for indenrigsministerens afsluttende bemærkninger.
Det er sådan set ikke det, der får mig på talerstolen, men det er af hensyn til historikken.
Venstres ordfører sagde nogle ting, som måske kunne have foranlediget, at indenrigsministeren også havde kommenteret dem, for
Venstres ordfører afviste, at det på noget tidspunkt havde været Venstres politik at indføre atomkraft i Danmark, i hvert fald inden for de sidste 12-14 år.
Jeg skal høre, om indenrigsministeren, som jo også er næstformand i partiet Venstre, ikke kan bekræfte, at 8. maj 2001 holdt Venstres daværende energipolitiske ordfører, Peter Hansen-Nord, en tale i Folketinget, hvor han argumenterede for, at man skulle holde mulighederne åbne for atomkraft.
Det samme skete 25. april år 2000.
Jeg skal høre, om det ikke er sådan, at indenrigsministeren kan bekræfte, at Venstres tidligere formand i begyndelsen af 1998 sammen med et par andre liberale kolleger fra Norden skrev et indlæg i Berlingske Tidende, hvori de argumenterede for, at man ikke behøvede at nedlægge Barsebäck, der var andre ting, man skulle koncentrere sig om, og at Venstres tidligere formand, Uffe Ellemann-Jensen, senere har skrevet så smukt om, at han hellere så på silhuetten af Barsebäck frem for på vindmølleparker.
Kan ministeren ikke bekræfte det bare for historikkens skyld, for så tror jeg, alt er på plads for i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Det bliver jo ikke i dag, men først i morgen formiddag.
Men jeg vil ikke gentage de ting, jeg har sagt.
Vi har altså fundet, at det var for tamt et forslag.
Det har vi sagt.
Vi har fremsat et, som vi selv synes var bedre.
Det får så ikke flertal i den her omgang.
Så håber vi naturligvis, på trods af at vi ikke synes, at det har så stærke udsigter, som det kunne have haft, at ministerens bestræbelser alligevel bærer frugt, og det vil vi bakke ham op i, ingen tvivl om det.
Vi havde altså bare ønsket, at det blev gjort hurtigere og bedre, sådan som vi nu ser det.
Men jeg har ikke sagt, at Enhedslisten vil stemme imod det forslag til vedtagelse, der ligger, om end vi altså synes, at det er for tamt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-04-23:
Tak for en god debat og også tak for en massiv opbakning til den linje, som regeringen har lagt i denne sag fra første færd.
Jeg tror faktisk, at jeg, hvis har jeg talt det rigtigt op, til dato har sendt otte breve på regeringens vegne, så det er altså ikke først med udsigt til den forespørgselsdebat, vi har her i dag, at regeringen meget klart har markeret over for den svenske regering, hvad der er en dansk position i denne sag.
Jeg er naturligvis indstillet på på ny at rette en henvendelse til den svenske regering, og jeg er også glad for at kunne rette den henvendelse med så massiv en støtte fra et næsten samlet Folketing.
Jeg skal egentlig stærkt beklage, at Enhedslisten føler sig foranlediget til at sætte sig udenfor og dermed i virkeligheden forhindrer, at den henvendelse, som regeringen nu kan rette til den svenske regering, kan ske med afsæt i et enigt Folketing.
Det synes jeg egentlig er en lidt pudseløjerlig attitude, når man nu øjensynlig mener - sådan argumenterer man jo - at man faktisk er dem, der brænder mest for denne fælles sag.
Jeg vil egentlig opfordre Enhedslisten til at tænke sig godt om, inden Folketinget får lejlighed til at tage stilling til de to forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Jeg tror, det ville være en stor styrke, at det er et enigt dansk Folketing, der markerer en enig dansk holdning.
For som det jo også er fremgået af debatten, både ved statsministerens indlæg og mit eget indlæg, og flere ordførere har også været inde på det samme, så er det jo i sidste ende en svensk afgørelse, og det, vi kan gøre herfra, er at lægge det størst mulige politiske pres på den svenske regering.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-23:
Skiftende danske regeringer har forgæves søgt at opfordre svenske regeringer til at lukke Barsebäck.
Det er desværre ikke lykkedes, og det er under al kritik, at den svenske regering har trukket sagen i langdrag igen og igen og endnu ikke har fået lukket Barsebäck.
Nu er der snart gået 6 år, siden den svenske rigsdag besluttede at nedlægge Barsebäck, og man skulle tro, at det ville have været muligt at finde andre energikilder i Sverige til erstatning for atomkraften og dermed også få den afvikling, som er nødvendig og påkrævet, men viljen har åbenbart ikke været til stede.
Da man i 1997 i den svenske rigsdag besluttede at lukke Barsebäck senest i år 2001, var man jo godt klar over, at der selvfølgelig skulle findes nye energikilder, også energikilder, som ikke ville forværre problemerne i forhold til Koyotoaftalen.
Vi må bare sige, at enten har man ikke villet, eller også har man ikke set mulighederne, eller også kan der være helt andre forklaringer på den situation, der er i dag.
Den daværende svenske näringsminister lovede i 2001, da man ligesom ikke kunne opfylde det, man selv havde besluttet, at i år 2003 ville Barsebäck lukke.
Og nu senest i marts måned kunne man høre fra den svenske näringsminister, Leif Pagrotski, at Barsebäck kunne lukkes enten i 2004 eller 2005. Endnu en gang er beslutningen om lukning af reaktor 2 blevet udskudt, om end man kan sige, at det jo bare er at trække tingene ud igen og igen i stedet for at sige, at nu skal det løses, og nu må vi altså få lukket reaktor 2, som vi besluttede i 1997.
Det er min opfattelse, at både den tidligere regering og også denne regering ved skiftende indenrigsministre har gjort og gør, hvad der er nødvendigt i denne sag.
Kravet er en lukning af Barsebäck hurtigst muligt, og alt andet er uacceptabelt.
Men vi må altså også erkende, at det er op til den svenske regering at beslutte, hvornår det skal ske.
Det er altså ikke herfra, at vi kan bestemme, hvordan de skal handle og agere i Sverige. Men uanset at det ikke er lykkedes, uanset at det ikke er her, beslutningen skal ligge, så skal der være et fortsat pres på den svenske regering om, at det er uacceptabelt.
Jeg tror, at det var den radikale ordfører, der sagde, at det simpelt hen er pinligt, at der ikke er sket mere i den her sag.
Så et fortsat pres for at Barsebäck skal lukkes, er det, som vi kan gøre, og det vil jeg selvfølgelig opfordre regeringen til at gøre.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Det er et udmærket forslag, hr. Dohrmann kommer med.
Vi kunne kalde det dohrmannskalaen.
Rigtig dårlig strøm er a-kraft-strøm, og så kommer dårlig strøm, nemlig kulstrøm, og derefter kommer god strøm, hvilket er vedvarende energistrøm. Og hvis hr. Dohrmann gerne vil have æren af den skala, så kan vi kalde den dohrmannskalaen. Hvorfor den garanti?
Det er, fordi svenskerne som påskud for ikke at lukke Barsebäck bruger, at de kan få et strømproblem.
Så siger jeg endda til hr. Dohrmann og til hr. Kim Andersen, at det godt kan være, at udstedelsen af den garanti kan komme til at koste Danmark ikke uoverskuelige summer, men begrænsede summer.
Det er netop, fordi vi kan risikere, at garantien rent faktisk træder i kraft, men det er ikke elmængder, der vil forrykke noget.
Jeg har jo gjort opmærksom på det, og jeg vil bede hr. Dohrmann studere det svar, der kom fra økonomi- og erhvervsministeren, som jeg har henvist til.
Det viser, at det hovedsagelig er os, der importerer strøm fra Barsebäck.
Det er ikke svenskerne, der importerer strøm fra Sjælland til Skåne.
Det er os, der hovedsagelig importerer fra Skåne til Sjælland, og derfor er det faktisk os, der har et elproblem.
Det er også derfor, at Enhedslistens forslag indeholder en passage, der går ud på, at der skal ske en udbygning af den vedvarende energi, så vi kan få løst det problem, sådan at vi ikke skal være afhængige af at importere dårlig strøm.
Det, Enhedslisten har foreslået, hænger meget nøje sammen, og det er den eneste vej.
Hvis vi skal kunne presse svenskerne til at lukke det værk, så skal vi også have orden i vores egen energiforsyning og i vores egen energipolitik og kunne få tingene til at hænge sammen.
Det er det, Dansk Folkeparti og regeringen ikke kan, fordi de grundlæggende har en energipolitik, der baserer sig på dårlig strøm, og de er derfor fastlåst i forhold til at få løst det her problem og i forhold til at fremlægge nogle forslag over for svenskerne, som virkelig vil gøre indtryk.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Men hvis den nu ikke skal bruges?
Hvorfor så give den garanti?
Er det sådan en garanti, man også ønsker at udstede andre steder, hvor man så siger: I må bare ikke bruge den, så kan I godt få en garanti? Jeg håber ikke, det er sådan, hr. Keld Albrechtsen også vil arbejde i fremtiden med at udstede garantier, hvor der så bare lige også skal være den betingelse, at man endelig ikke må bruge den garanti. Så til det med dårlig og god strøm: Hvad så med kulstrøm?
Hvad er det?
Er det en god eller en dårlig strøm, eller er det sådan en middelstrøm?
Jeg mener ikke, at man kan betegne det som en decideret god eller dårlig strøm.
Man kan kalde det, hvad det er.
: Hvad er god strøm, og hvad er dårlig strøm?
Kim Andersen (V), 2003-04-23:
Jeg undrer mig noget over hr. Keld Albrechtsens definitioner
på god strøm og dårlig strøm.
Danmark køber, når vi mangler det, strøm fra Nordpool, eller vi køber den fra svenske kraftværker.
Vi køber den jo ikke specielt fra Barsebäck.
Når vi sælger strøm til svenskerne, sælger vi den til svenske kraftværker, eller vi sælger den på Nordpool.
Vi sælger den ikke til Barsebäck.
Må jeg i øvrigt minde om, at vi har en forespørgselsdebat om lukningen af Barsebäck med henblik på at få en dato for, hvornår en lukning vil finde sted.
Vi har ikke en generel energipolitisk diskussion.
Vi har ikke et spørgsmål om et liberalt europæisk energimarked eller ikke.
Vi har en forespørgselsdebat med henblik på at fremme danske interesser.
Det vil sige opnå maksimal sikkerhed for Københavns og regionens befolkning i forhold til de risici, der notorisk er forbundet med at drive et a-kraft-værk.
Særlig i de tider, vi nu befinder os i med terrorvirksomhed,
er det vigtigt, at vi eliminerer risikoen maksimalt.
Jeg har ikke den defaitistiske holdning til tilværelsen, som hr. Keld Albrechtsen efterhånden giver udtryk for i enhver debat: Vi kan ingenting, og det er lige meget det hele. Jeg tror, vi kan noget, og jeg synes også, at den nuværende regering har vist, at den vil noget ved at lægge pres på den svenske regering for at opnå en lukning, og det er det, det drejer sig om, og det er det, vi diskuterer.
Jeg vil altså gerne have lov at slå fast, at det, vi diskuterer i dag, er Barsebäck.
Det er ikke a-kraft, og det er ikke en bred energipolitisk debat.
Så vil jeg altså også gerne have lov til at sige til hr. Thomas Adelskov, som jo også i anden sammenhæng har gjort sig bemærket ved virkelig at kunne drive det vidt med at finde datoer frem og prøve at drage paralleller mellem nogle datoer, at hvis der næste gang skal gå 12-14 år, inden vi skal roses, så er det næsten lige meget.
Så er det næsten lige meget. Hvis det skal bruges til et mistrøstigt forsøg på at sætte spørgsmålstegn ved vores politiske linje, så er vi faktisk helst fri for rosen, for der er intet grundlag for at rejse tvivl om den linje, hverken hvad angår a-kraft eller Barsebäck.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Jeg vil godt starte med at takke for den rigtig gode debat, der har været lige indtil det sidste eller også med det sidste.
Det er godt, at regeringen vil gøre en indsats for at få Barsebäck lukket.
Det har været en god debat, som har vist, at der er en meget stor og bred enighed om, at der skal gøres noget for at få det her problem løst.
Vi har også været inde på mange ting, bl.a. hvad er god, og hvad er dårlig strøm.
Til det med vindmøller kan jeg også sige, at de skal skaffes af vejen. Er det kun god strøm, der kommer derfra?
Det kan man jo altid diskutere.
Med hensyn til den garanti, som også Enhedslisten gerne ville have at svenskerne skulle give, synes vi i hvert fald fra Dansk Folkepartis side, at det også er et svensk anliggende, så de skal også være med til at løse de her problemer.
Der er andre partier som SF, der gerne vil være med til at have nogle miljømål og løse de her problemer også i fremtiden.
Det er kun glædeligt, at vi også får de ting frem i debatten her.
Derfor vil jeg gerne som initiativtager til denne her forespørgsel takke dem, der vil være med til at få den her vedtagelse igennem, så man nu ikke bare endnu en gang henlægger sagen og lader det være op til den svenske regering, hvad der skal ske. Igennem årene er der kommet mange gyldne løfter fra den svenske regering om lukning, som ikke er blevet indfriet.
Ja, man kan komme mere og mere i tvivl om, hvorvidt man overhovedet kan stole på en svensker.
Det har naturligvis været hensigten, at regeringen vedvarende skal presse den svenske regering, indtil vi får en dato og en garanti, som virkelig holder, og som vi kan regne med.
Med disse ord vil jeg gerne takke for den her debat, vi har haft i dag, og jeg håber, at regeringen får held med at få en hurtig dato til afvikling af Barsebäckreaktor 2.
Tak for debatten.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-23:
Når jeg tager ordet her i anden runde, så skyldes det, at jeg kan se, at der lige er kommet et telegram på Ritzau, hvor indenrigsministeren bliver bedt om et svar på, hvorvidt han har kendskab til en svensk analyse af konsekvenserne af et eventuelt terrorangreb på Barsebäck.
Det er Greenpeace, der har udsendt pressemeddelelsen, og Ritzau, der har taget den.
Tilsyneladende er det sådan, at der eksisterer en fortrolig rapport i Sverige, der forholder sig til problemet, men den er kendt af meget få, og med den placering, Barsebäck har, synes jeg, det er meget relevant at finde ud af, om den danske regering på nuværende tidspunkt har kendskab til den.
Hvis den danske regering ikke har kendskab til den, så synes jeg, det er vigtigt, at det indgår i korrespondancen med svenskerne, sådan at Danmark har en mulighed for at forholde sig til, om det beredskab, man har på Barsebäck, rent faktisk er af en kvalitet, hvor man fra dansk side vil sige, at det synes man er o.k., eller om der er tale om noget, der er uacceptabelt for de mange danskere og svenskere i øvrigt, der bor inden for kort afstand fra Barsebäck.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-23:
Jeg vil da gerne sige, at det skal man da i videst muligt omfang undgå.
Jeg kan bare ikke garantere, at der ikke vil være behov for at træffe nogle beslutninger for at hjælpe her og nu, som kan have virkninger for en kommende regering.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-23:
Jeg vil gerne sige tak for den positive modtagelse, forslaget
har fået.
Som flere ordførere i dag har været inde på, så skulle der gerne være nogle synergieffekter i forbindelse med etablering af Sikkerhedsstyrelsen.
Formålet var jo netop i forbindelse med etablering af Sikkerhedsstyrelsen, at vi skulle opnå en øget koordinering af arbejdet med teknisk sikkerhed.
Det skulle så give både effektivitet og øget synergi.
Valget faldt så i sidste ende på Esbjerg.
Så vil jeg give Fru Anne Grete Holmsgaard fuldstændig ret i, at der er sådan en formuleringsfejl i særtrykket.
Jeg kan sige, at den rigtige version er lagt ud på nettet her i dag.
Det, der står i særtrykket, giver ikke rigtig nogen mening.
Jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Kim Sejr (RV), 2003-04-23:
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig ideen med at samle en række opgaver inden for teknisk sikkerhed i en samlende organisation i form af Sikkerhedsstyrelsen.
Der er meget fornuft i at samle de forskellige sikkerhedsområder, så der kan opnås synergieffekt, og vi dermed kan få styrket området inden for sikkerhedsteknik.
På den måde vil vi kunne stå bedre rustet til at håndtere de stigende krav, som den teknologiske udvikling og liberaliseringen af markederne indebærer.
Det fremgår jo også af de høringssvar, der foreligger, at der er stor opbakning til lovforslaget, og det bekræfter jo på sin vis, at forslaget er præget af stor fornuft.
Der er et par spørgsmål, som jeg gerne vil have opklaret, men det vil komme til at foregå under udvalgsarbejdet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-23:
I SF kan vi godt se, at der er en række argumenter, der taler
for at etablere en Sikkerhedsstyrelse, som det er foreslået i lovforslaget her
Der er også nogle ting, hvor man godt kunne sætte spørgsmålstegn ved, om det er den bedste måde at gøre det på.
Jeg er ikke umiddelbart overbevist om, at det at ændre de nuværende råd til et teknisk råd er en bedre model end at lave en egentlig bestyrelse for Sikkerhedsstyrelsen, og jeg håber i hvert tilfælde, at ministeren vil være villig til at drøfte det under udvalgsbehandlingen.
Egentlig kan man sige, at når der har været et grundigt forarbejde, hvor man siger, at det her vil være hensigtsmæssigt, så skal man jo have stærke argumenter for at gå imod det, og vi har ikke tænkt os at gå imod det.
Med hensyn til placeringen har der jo været et langt forforløb, hvor vi har diskuteret på mange møder,
hvor den kommende Sikkerhedsstyrelse skulle placeres.
Vi betragter det sådan, at regeringen har truffet en afgørelse om det her.
Det er ingen hemmelighed, at vi har haft en række andre bud på, hvor den kunne placeres, og vi er meget gået efter yderdistrikter, hvor man havde en meget lav beskæftigelsesgrad.
Det mener vi måske ikke lige Esbjerg, der jo faktisk er en ret stor by, lever op til, men det er også den slags sager, som er meget vanskelige at afgøre, og vi tager til efterretning, at regeringen har valgt denne her placering.
Vi håber så, at det i praksis vil blive håndteret på en måde, hvor det er muligt at få i hvert tilfælde de fleste af de medarbejdere, som har store kvalifikationer inden for det her område, til rent faktisk at flytte med.
Det er ikke umiddelbart muligt at se ud fra lovforslaget, hvad det er for en proces, man havde tænkt sig at gennemføre.
Det er lidt svært i det hele taget at se, hvad økonomien dækker over, fordi der står et i lovforslaget, og der står noget andet i det forslag, der ligger på nettet.
Sådan som jeg har forstået det, regner man med, at det vil koste et tocifret millionbeløb over 4 år, og det synes jeg egentlig ville være meget rart at få afklaret, for det, det står i teksten, er simpelt hen usikkert eller uklart.
Den er ikke blevet helt færdigrevideret i forhold til det oprindelige udkast, der lå.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Hvorfor skal vi tilbyde svenskerne en garanti?
Det er, fordi svenskerne påstår, at de har et problem.
Det har de ganske vist ikke, det viser deres egne beregninger, men det påstår de, og det bruger de som undskyldning.
Det skal de ikke have lov til, og derfor skal vi tilbyde dem den garanti, for så er dét spørgsmål i hvert fald ryddet væk, og så kan de ikke bruge den syge undskyldning.
Derfor skal vi foreslå dem en garanti.
Hvorfor pristilskud til vedvarende energi?
Og er det rigtigt, at det forslag, Enhedslisten fremsætter, kan komme til at koste os danskere nogle penge?
Ja, det er rigtigt.
Det forslag, vi fremsætter, vil føre til, at Barsebäckværket bliver lukket. Det kan i værste fald føre til, at det vil koste nogle danskere ikke mange penge, men nogle penge.
Det vil jeg helt klart medgive.
Det er prisen.
Det er vores bidrag til at få det værk væk.
Det kan man godt sige er urimeligt.
Det er svenskerne, der har lavet det problem, og det er svenskerne, der burde betale fuldt ud.
Men jeg vil godt være med til at sige, at vi skal have det lukket.
Vi må så gøre vores del.
Vi har også selv haft en skyld, for vi har importeret alt for meget dårlig strøm, og hr. Dohrmann ved jo godt, at dårlig strøm først og fremmest er a-kraft-strøm.
Det har vi gjort alt for meget.
Vi har også et medansvar der.
Det må vi så betale.
Ikke meget bliver det.
Men det er Enhedslisten villig til, for vi vil have det værk væk.