runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Toft (S), 2005-11-01:
Jeg tror, det er rigtigt, hvad hr. Leif Mikkelsen siger med hensyn til politikerne ude i landet, at det har vist sig, at de har været positive.
Der er kommet en ny kommunalreform, og de har sagt: Hvilke muligheder har vi?
Jamen vi har kun muligheden at spille med på det her.
Hvis ikke man spiller med, så får man ingen indflydelse.
Derfor er jeg helt enig i, at de har været positive og har gjort et godt stykke arbejde.
Men så hører min enighed også op, når hr. Leif Mikkelsen siger, at de kommuner, der nu bliver slået sammen, er forberedte på det, der nu sker, og at de allerede på et tidligt tidspunkt har besluttet sig for at videreføre de gode ting i hver kommune.
Det, jeg oplever, er, at nu går man i venteposition og siger: Vi vil da gerne i de her fire kommuner, der bliver slået sammen, og hvor der i den ene kommune er en vuggestue, have en vuggestue i alle fire kommuner.
Jeg vil spørge hr. Leif Mikkelsen: Er hr. Leif Mikkelsen ikke enig med mig i, at der forestår noget økonomi, der forestår, at de mennesker, der bliver valgt, har behov for at få at vide: Hvor mange penge har vi til rådighed?
Kan vi køre med højeste fællesnævner, eller kan vi køre med laveste fællesnævner, eller kan vi tage noget midtimellem?
Jeg vil sige til hr. Leif Mikkelsen, at jeg kan blive i tvivl om, hvorvidt hr. Leif Mikkelsen sidder i Kommunaludvalget.
Vi har bl.a. fra Danmarks næststørste kommune fået beregninger, der viser, at de kommuner, der har udgifterne til de sociale udgifter, ikke er dem, der får, når man kompenserer fra statens side.
Hr. Leif Mikkelsen må da være enig med mig i, at hvis man havde kendt den økonomiske situation, hvis man havde kendt udligningens resultat, så havde man haft noget at basere sit serviceniveau på.
Nu siger hr. Leif Mikkelsen, at det er et nullønsomt spil.
Det er jeg da helt enig med ham i.
Vi har jo skattestop, og jeg tror også, det er sundt, at man ikke har for store forventninger.
Men hvis man havde kendt den udligning mellem de rige og de fattige kommuner, som vi alle ved, der er, så havde det da været betydelig lettere at komme ind som nyt byrådsmedlem.
Så vil jeg godt til sidst spørge hr. Leif Mikkelsen: Hr. Leif Mikkelsen taler om decentralisering så tæt på borgeren som muligt, men hr. Leif Mikkelsen siger ikke noget om, at der også er rigtig meget centralisering.
Jeg vil godt spørge hr. Leif Mikkelsen: Er det decentralisering, når der er områder i Danmark med over 100.000 mennesker, som nu ikke får en skatteforvaltning?
Er det decentralisering?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Til spørgsmålet om henvendelser fra kommuner med større sociale opgaver osv.: Det er jo ikke noget, der er kommet af kommunalreformen.
Man kan endda sige, at kommunalreformen faktisk udligner på det her område.
Hvis jeg betragter en række af de byer, der er blevet etableret, så er det faktisk større byer, der nu bliver lagt sammen med mindre byer, så der i sig selv finder en udligning sted også omkring størrelsen og tyngden af sociale problemer i en række sammenhænge, fordi hovedparten af vore kommuner nu efter kommunalreformen kommer til at indeholde både by og land.
Jeg kender flere eksempler på, at der i de kommuner, der nu bliver lagt sammen, faktisk sker en udligning, som ligner den udligning, der måske fandt sted over store landsdele før, både af de sociale problemer og dermed også af omkostningsniveauet.
Nå, det smuttede.
Den røde lampe lyser også.
Det var ærgerligt.
Nå ja, det var spørgsmålet om, hvorvidt det var et centraliseringsprojekt det her, og hvor meget centralisering der egentlig skete.
Vi skal ikke skjule, at der bliver færre politikere og der bliver længere til rådhuset, som jeg tror indenrigsministeren har sagt her fra denne talerstol, men demokrati er jo meget andet, og et aktivt demokrati afhænger af os selv som borgere; det har det i øvrigt altid gjort, og det vil det fortsat gøre.
Jeg mener reelt set, at de beslutninger, der nu lægges i byrådssalene, og som giver mulighed for, at kompetencen kan udøves over tid, er forudsætningen for, at vi kan have et reelt nærdemokrati, hvor beslutningen træffes tættest på borgeren ...
... så jeg vil påstå, at det er et decentraliseringsprojekt på de store linjer.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Det kunne forlede en til at tro, at fru Pia Gjellerup egentlig mener, at det her sådan er en forkert vej.
Kan vi blive enige om det?
Pia Gjellerup (S), 2005-11-01:
Nu er det, når der stilles to spørgsmål, der er indbyrdes modstridende, meget svært at svare på, om man er enig i det.
Men jeg vil i hvert fald sige, at jeg fabulerede en del over både de positive træk, der er i, at man får større kommuner, og over nogle af de bekymringer, der kan være, og så den realitet, der ligger i, at der rent faktisk kan løses nogle opgaver derude, som ikke har været løst derude før.
Noget er gået frem, noget er gået noget tilbage, og derfor er det her en situation, hvor der er et stort behov for med stor opmærksomhed at se på, om vi ikke kommer til at tabe i stedet for at vinde nogle nærdemokratiske point på befolkningens vegne.
Det facit, jeg vil lade stå, er en åbenhed over for, at der er en opgave, vi skal forfølge, og vi skal ikke blot sige, at det hele er godt.
Der tror jeg nemlig vi vil blive skuffede, og det vil gå ud over befolkningen.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Nu sluttede fru Pia Gjellerup sin tale her af med at sige, at ildsjæle ikke kan klare det hele, og at man ikke skal tro, at alt kan vokse nedefra.
Skal jeg forstå det sådan, at en socialdemokratisk politik ville være, at man så i givet fald skulle erstatte det med et offentligt initiativ, med projektmageri, eller at det offentlige skulle erstatte den underskov, fordi man nu ikke helt tror på, at de vil kunne klare det alligevel, fordi de får sværere vilkår nu efter en kommunalreform, end de havde før?
Er det signal, der sendes fra Socialdemokratiet, at det så skal erstattes af offentlig virksomhed, projektmageri eller hvad?
Pia Gjellerup (S), 2005-11-01:
Nu syntes jeg ellers lige, jeg hørte hr. Leif Mikkelsen tale meget godt om projekter før.
Det var jeg da glad for.
Jeg forestiller mig ikke, at vi skal lave offentlige institutioner, men jeg synes, det er vigtigt, at vi også varsler, at nogle af de fantastisk gode eksempler, vi kommer til at se en række steder, ikke vil være enestående, men vil være nogle, vi også vil bruge kræfter på at udbrede.
Der skal vi sørge for, at der også er formelle fundamenter.
Jeg var så glad for, at hr. Leif Mikkelsen ikke sådan meget konkret, men formelt set stod fast på, at der, når man har en kommunalbestyrelse, er visse måder, den skal fungere på. Sådan mener vi også i Socialdemokratiet at det skal være.
Når der er nærdemokratiske råd og institutioner, er der også visse fundamenter, vi skal sørge for er i orden.
Ellers kommer vi til at misbruge ildsjælene, og så får vi det ikke til at vokse.
Så risikerer vi at få det til visne, og det vil være frygtelig ærgerligt.
Vi har brug for ildsjælene, derfor har de også brug for nogle ordentlige fundamenter, og der vil vi gerne lade os inspirere af de bedste eksempler.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Nu er det jo ikke sådan, at der bliver sat kommuner på gold jord her.
Altså, vi har en forhistorie, vi har en økonomi i det her samfund, vi har økonomiske pengestrømme, vi har et udligningssystem osv., som ganske givet skal kigges efter i sømmene; det tror jeg er annonceret, så det er ikke nogen overraskelse, jeg afslører her fra talerstolen, at der skal kigges på udligningsreformen.
Men virkeligheden er jo den, at kommunerne udmærket kan se: Hvad er det for en virkelighed vi har, os, der nu bliver sammenlagt?
Og de vil dermed i store træk kende deres vilkår.
Jeg går ikke ud fra, at hr. Arne Toft med det her indlæg mener, at en udligningsreform ville have afklaret det her.
Virkeligheden er jo, at udligningsreformen er et nullønsomt spil, og det vil sige, at hvis der er nogle, der skal have mere, end de får i dag, så er der nogle, der skal aflevere.
Så jeg tror, de har kendskab til, hvordan vilkårene er.
Vi har en sikker hånd omkring politikken i Danmark med et skattestop, så de kender spillereglerne, og det er en god udfordring for de her lokale politikere, der bliver valgt, at sikre både børnepasning, ældrepleje osv., og det er jo endda vedtaget, hvor meget det er, man betaler for børnepasningen, så der er egentlig meget stor klarhed over de her spørgsmål.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-01:
Nu ved jeg ikke, hvordan det er i hr. Ole Glahns område, men jeg kan sige fra mit eget område, at der jo har været en stribe borgermøder, hvor man har drøftet alle elementer, som indgår i denne kommunalreform.
Samtidig har man jo drøftet mulighederne, altså budgettet for 2006, og dermed også de kommende år, så jeg synes altså, at borgermøder er en mulighed for tidlig inddragelse.
Der er muligheden for at knytte foreninger, f.eks. sportsforeninger, til det demokratiske arbejde; der er mulighed for at etablere lokalråd; der er mulighed for at etablere dialogfora med unge mennesker, hvor man altså drøfter problemerne, inden det bliver til beslutninger.
Så billedet af, at beslutningerne er truffet på forhånd, er helt forkert, og mulighederne for påvirkning er mange.
Det synes jeg bør tages med, og så synes jeg jo, at vi slet ikke har drøftet udviklingen på mediesiden, på it-siden osv., som jo er en af grundene til, at denne her kommunalreform overhovedet kan lade sig gøre, nemlig at man kan bringe kommunikation ud til mange flere.
Thor Pedersen (V), 2005-11-01:
Jeg skal bare takke for de venlige bemærkninger, hvor man tilslutter sig forslaget, og til den, der undlader, vil jeg også sige tak.
Så skal jeg i øvrigt sige, at selv under høringsrunden var der ingen, der havde bemærkninger, så jeg håber, det er begyndelsen på den måde, man vil behandle mine lovforslag på i det nye folketingsår, og det takker jeg for i god forventning.
Afstemning
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-01:
Nu vil jeg først sige, at da fru Pia Gjellerup talte om det at løse problemerne så tæt på borgerne som muligt, tænkte jeg på, om vi skulle have et subsidiaritetsprincip for kommunalbestyrelser, men vi kan jo nedsætte en arbejdsgruppe og diskutere det senere.
Med hensyn til det længere stræk vil jeg sige, at borgerne inddrages i form af deltagelse i borgermøder og kan også via kontakt til deres kommunalbestyrelsesmedlemmer redegøre for deres synspunkter.
Det er rigtigt, at som jeg har identificeret det, er det det ene punkt, som vi er uenige om.
Det andet punkt, vi er uenige om, er altså at påpege, at der skulle være problemer med økonomien, idet jeg anser det for at være løst så langt, at vi ikke på nuværende tidspunkt kender udligningen, men at vi jo kender de økonomiske rammer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-11-01:
Lovforslaget indeholder en række konsekvensændringer som følge af kommunalreformen, og forslaget ajourfører og præciserer en række henvisninger og myndighedsbetegnelser, men medfører, som der står i bemærkningerne, ingen realitetsændringer.
Jeg må sige, at det nok ikke bliver dette lovforslag, som sikrer store liberale landvindinger ude i fædrelandet, men i Venstre synes vi nu, det er fint, at henvisning og lovgivning stemmer overens med virkeligheden, så vi støtter forslaget.
Ole Stavad (S), 2005-11-01:
Jeg har ledt efter, om der skulle findes nogen former for politik i dette lovforslag, men det er ikke lykkedes mig at finde dem.
Der er nogle konsekvenstekniske ændringer, det har vi ikke noget at indvende imod, og derfor kan vi støtte forslaget, hvis der ikke dukker noget op under udvalgsbehandlingen, som vi har overset.
Bent Bøgsted (DF), 2005-11-01:
Det ajourfører henvisningerne til lov om tjenestemænd og lov om tjenestemandspensioner, og det synes Dansk Folkeparti er helt i orden, så vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-01:
Det er et lovforslag, der ikke indebærer realitetsændringer af nogen art, men kun konsekvensrettelser.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-01:
På vegne af den radikale folketingsgruppe skal jeg overbringe de varmeste hilsner til finansministeren og sige, at vi kan gå ind for lovforslaget, og i øvrigt også påpege, at her får vi endnu et bidrag til opgørelsen over procenter.
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
Tiden er desværre ikke til en lang historisk gennemgang af, hvem der sagde hvad i forbindelse med kommunalreformen, og hvilke krav der er fremført af hvem.
Men angående det konkrete, hvor ministeren nu siger, at han ønsker at reducere den statslige detailregulering: Betyder det, at ministeren også vil være indstillet på at fjerne f.eks. kravet om, at alle kommuner skal lave minutstyring i ældreplejen, og give kommunerne mulighed for i stedet at vælge at lade ansatte og brugere selv tilrettelægge ældreplejen og også give regionerne mulighed for at styre sygehusene ud fra borgernes behov, i stedet for at alt skal gøres op i penge?
Lad os f.eks. tage minuttyranniet.
Hvis der ligger det i det, om regeringen støtter, at de landvindinger, der er lavet i form af at skabe mere retssikkerhed i ældreomsorgen, skal fjernes, støtter vi ikke det.
Vi står sådan set meget vagt om, at vi har fået mere saglighed ind i visitationen af det, der sker på ældreområdet, og skabt bedre mulighed for, at de ældre kan klage, hvis den hjælp, de er visiteret til, ikke kommer til tiden, og få erstatningshjemmehjælp, hvis den kommunale hjemmehjælp udebliver.
Alt det støtter vi, og det er så det, fru Line Barfod lidt popsmart oversætter med synonymet minuttyranni.
Men jeg må bare sige, at vi ikke vil være med til at lave regelændringer, der gør, at den enkelte ældre stilles svagere.
Det vil vi ikke være med til.
Ole Sohn (SF), 2005-11-01:
Jeg skal på SF's vegne erklære, at vi tilslutter os den sum af guldkorn, de forrige ordførere er kommet med om forslaget, så vi støtter det også.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-11-01:
Dette lovforslag har til formål at følge op på aftaler og overenskomstforhandlinger i staten i år 2005.
En del af aftalerne handler om, at en lavere pligtig afgangsalder end 70 år kan fraviges ved individuelle aftaler, og denne aftale er en del af regeringens bestræbelser på at fastholde de ældre længere tid på arbejdsmarkedet.
For at sikre, at disse aftaler ikke fører til forringede pensionsforhold for de tjenestemænd, der vælger at være længere tid på arbejdsmarkedet, må reglerne ændres som foreslået i lovforslaget, og det kan vi i Venstre naturligvis tilslutte os.
Desuden er der bestemmelser om, at overgangsordningen for svagelighedspensionerede tjenestemænd udvides, og endelig retter forslaget op på en utilsigtet virkning af en tidligere ændring, da folkepensionsalderen på Færøerne fortsat er 67 år.
På den baggrund kan Venstre støtte forslaget.
Ole Stavad (S), 2005-11-01:
Den foregående ordfører har på glimrende vis i kort form gennemgået indholdet af forslaget, og jeg kan i det mindste med glæde konstatere, at det trods alt har et vist politisk indhold.
Men da det politiske indhold jo først og fremmest er en udmøntning af aftaler, der er indeholdt i de indgåede overenskomster, og da der i øvrigt, som det fremgår af høringssvarene, er tilslutning på begge sider af bordet, har jeg også svært ved at se, at det skulle blive et problem.
Jeg skal kun lige gøre den bemærkning, at når vi ser på det skema, som oplyser, hvilke virkninger forslaget har på stat, kommune og erhvervsliv og om de miljømæssige konsekvenser osv., undrer jeg mig egentlig over, at det eneste, der overhovedet ikke indgår i regeringens overvejelser, når den laver den slags oplysninger, er, om forslaget har virkninger for borgerne.
Der står som en negativ virkning, at der bliver en merudgift på 153 mio. kr. over en 30-årsperiode.
Som jeg læser forslaget, har det i konkrete situationer en positiv virkning for en række borgere, og derfor vil vi også gå positivt ind i arbejdet og forventer, at hvis der ikke dukker uventede ting op, kan vi stemme for forslaget ved tredjebehandlingen.
Bent Bøgsted (DF), 2005-11-01:
Lovforslaget er primært en opfølgning på aftaler og overenskomstforhandlinger i staten i 2005.
Det er et led i bestræbelserne på at fastholde ældre på arbejdsmarkedet, hvilket vi fuldt ud støtter, og det vedrører også bestemmelsen om beregning af pensionsalder for tjenestemænd, der afskediges efter det 60. år, når de har nået en pensionspligtig alder under 70 år.
Dette indebærer, at tillægget til pensionen bevares indtil det 67. år.
Endelig indføres et tillæg til ægtefællepensionen indtil det 67. år på Færøerne, hvor folkepensionsalderen stadig er 67 år.
Vi kan selvfølgelig fuldt ud støtte forslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-01:
Jeg skal indledningsvis meddele, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Det, vi hæfter os ved, er, at det er forslag, der går i den rigtige retning med hensyn til at lave individuelle aftaler og beholde sunde, raske og rørige mennesker på arbejdsmarkedet, så de ikke blot på grund af deres tjenestemandsstatus tvinges til at forlade arbejdsmarkedet ved en given alder.
Forslaget åbner mulighed for individuelle aftaler, og det synes vi er fornuftigt.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-01:
Det Radikale Venstre kan støtte det, de tidligere ordførere har sagt, og dermed også lovforslaget.
Vi synes, det ser ud til at være en udmærket aftale, hvor en forhandling har ført frem til, at der kan blive en udvidet ordning for tillæg til pensionen for visse svagelighedspensionerede tjenestemænd, en forbedret pensionsberegning for tjenestemænd, der trækker sig tilbage før det 70. år, og en indførelse af tillæg til pensionen indtil det 67. år for visse ægtefællepensionister på Færøerne.
Det synes vi er udmærket, og jeg er tilbøjelig til at tro, at vi måske endda havde stemt for forslaget, selv om der skulle have været noget, vi var uenige i.
Vi synes, det er fornuftigt, at regeringen kan indgå aftaler, og når parterne er enige, vil vi som udgangspunkt bakke det op.
Ole Sohn (SF), 2005-11-01:
Jeg vil blot sige, at jeg synes, min kollega fra Det Radikale Venstre har udtrykt det meget klart, så vi kan ikke bidrage med yderligere til substansen.
Vi støtter forslaget.
Dog synes jeg også, jeg vil give et trøstende ord til finansministeren, som afsluttede behandlingen af det forrige forslag med at sige, at ministeren er glad for, at der er så bred opbakning til forslaget, og at han håber, det også vil være gældende for kommende forslag.
Jeg vil blot sige, at når man er en mindretalsregering, og man kan se, at man her får to forslag igennem, må man også acceptere, at der er nogle, der ryger – måske ikke lige de to første, men så det næste.
Men så har man altså fået to tredjedele af sin politik igennem, og det er vel også fint i betragtning af, at man er en mindretalsregering.
Så op med humøret.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-01:
Jeg vil heller ikke forlænge debatten yderligere, men uanset Det Konservative Folkepartis ordførers tolkning af spørgsmålet om individuelle aftaler blot sige, at vi støtter dette forslag, som ligger i direkte forlængelse af de aftaler, der blev indgået på det statslige område i 2005.
Så også støtte fra Enhedslisten.
Thor Pedersen (V), 2005-11-01:
Jeg vil takke ordførerne, og jeg takker også hr. Bøgsted og hr. Østergaard for gennemgående meget præcist at beskrive forslaget.
Så spørger hr. Ole Stavad, om der ikke skulle stå noget om borgenes tilfredshed.
Det her lovforslag er bare en opfølgning på den analyse.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kristen Touborg (SF), 2005-11-01:
Jeg synes ikke helt, at hr. Leif Mikkelsen svarede på mit spørgsmål.
Det drejer sig om det principielle, om Venstre kan gå ind for, at man laver lokalråd med direkte valg, og at man også inden for visse rammer har egen økonomi i sådanne lokalråd.
Det var princippet i det, jeg bad Venstre om at tage stilling til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-01:
Jeg skal bare på vegne af Enhedslistens folketingsgruppe tilslutte mig, at der er tale om en rent teknisk tilpasning i forlængelse af kommunalreformen.
Men for at det hele ikke bare skal gå totalt op i hat og briller og enighed skal jeg gøre opmærksom på, at netop fordi forslaget har at gøre med udmøntning af kommunalreformen, vil Enhedslisten undlade at stemme til det.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-01:
Jeg tror nok, at jeg som udgangspunkt er meget enig med den konservative ordfører i, at kommunalbestyrelsens udvalgsmøder vil være tjent med at være lukkede i en række sammenhænge, men jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man ikke kan overveje de muligheder, som ligger, og som nogle kommunalbestyrelser klart har arbejdet med, nemlig at i nogle situationer, hvor der er længere stræk i sagsbehandlingen, kan der være en høj grad af effektivitet ved at lukke borgerne ind der, hvor arbejdet alligevel skal gøres, i stedet for at man både skal gøre det dér og ude på borgermøder.
Altså, vi afholder jo her i Folketinget nogle udvalgsmøder, der er adgang til, nemlig vores åbne samråd, og i EU er der dele af rådsmøder, der er åbenhed om.
Så jeg synes, det er ærgerligt, at det ifølge den meningstilkendegivelse, hr. Christian WedellNeergaard kommer med her, er så indelukket, og jeg vil høre, om det er det, der er anstødsstenen i det forslag til vedtagelse, som hr. Christian Wedell-Neergaard ikke vil stemme for.
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
For nu at blive ved spørgsmålet om vedtagelserne vil jeg gerne høre, om grunden til, at regeringen har fremsat sit eget forslag for at undgå at stemme for det forslag, der er fremsat af hr. Ole Glahn, bl.a. kunne være, som der står i den første pind, at regeringen opfordres til at reducere den statslige detailregulering.
Er det, ministeren har imod forslaget bl.a., at ministeren ikke ønsker at reducere den statslige detailregulering, eller er ministeren faktisk enig i, at regeringen burde reducere den statslige detailregulering?
Det brugte jeg også lidt tid på i mit første indlæg – det ligger nogle timer tilbage nu – hvor jeg netop talte om at få fokus på resultater frem for på processer, for det er jeg sådan set meget enig i.
Men jeg synes jo, at når man ved, hvem forfatterne er, klinger det hult.
Der er trukket en streg i sandet, og den skal respekteres, men når man ser på de forandringer, hele kommunalreformen fik fra regeringens første udspil til der, hvor vi endte, må man jo sige, at alle de reguleringsmekanismer, der er lagt ind, for langt de flestes vedkommende skyldes et pres fra oppositionen.
For overhovedet at få en dialog om, hvorvidt det var betimeligt, at kommunerne skulle have flere opgaver, skulle det pakkes ind i en masse processuelle regler.
Derfor synes jeg, det er lidt forstemmende, at de partier, der i den grad bærer ansvaret for, at en række opgaver, der nu flyttes ud til kommunerne, flyttes ud på nogle vilkår om proceskrav, nu stiller sig forrest i rækken og siger, at der skal afreguleres.
Sådan ser jeg på den sag, må jeg sige.