runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-05-07:
Da vi i går eftermiddag havde førstebehandling af det her lovforslag, var der et tema, som blev berørt ganske mange gange i løbet af debatten, nemlig spørgsmålet om anciennitet og optjeningsmulighederne til henholdsvis feriefridagene og omsorgsdagene.
Udvalgsarbejdet afslørede da også, at den debat og de bemærkninger, der faldt netop om dette emne, var meget velplacerede.
Og det, det helt grundlæggende handler om, er jo, at vi skal have sikret så mange som overhovedet muligt muligheden for at optjene henholdsvis feriefridage og omsorgsdage.
Udgangspunktet for det ændringsforslag, der er stillet, og udgangspunktet for lovforslaget, når vi taler om disse dage, er, at man nu knytter den konstruktion, der er lavet, til de regler, der i dag findes i de eksisterende overenskomster, altså de regler, som parterne selv har lavet, og som allerede er indarbejdet i de gældende overenskomster, for så vidt angår anciennitetsbestemmelser set i forhold til børns første sygedag, anciennitetsbestemmelser i forhold til omsorgsdage og anciennitetsbestemmelser i forhold til arbejdsmarkedspension.
Jeg skal på den socialdemokratiske gruppes vegne udtrykke tilfredshed med, at vi har fået den ændring ind.
Det betyder efter vores opfattelse, at de betænkeligheder - betænkeligheder, som vi selv havde - der blev givet udtryk for her i Folketingssalen i går, har man fået ryddet af vejen med det ændringsforslag, som arbejdsministeren er kommet med.
Ole Sohn (SF), 1998-05-07:
Det har jo været et rimeligt seriøst, men også langt udvalgsmøde, hvor vi bl.a. drøftede det, som hr. Poul Erik Dyrlund var inde på, nemlig spørgsmålet om anciennitetsbestemmelserne eller karenstiden i forbindelse med feriefridagene.
Det er også korrekt, at der i dag ligger et ændringsforslag, som bløder lidt op i forhold til de 9 måneder, men er det ikke også korrekt, at der stadig væk eksisterer et problem, i og med at der er en lang række overenskomstområder - som vi også fik beskrevet af deputationer i går - nemlig grupper, som er løst tilknyttet til arbejdsmarkedet, og grupper, som ikke har normalt sammenlignelige anciennitetsbestemmelser, som stadig væk ikke bliver omfattet af reglerne om feriedagpenge?
Det kan være bygningsindustrien, det kan være restaurantionsområdet, fiskeindustrien, havnearbejdere og lignende.
Der er en lang række områder, som stadig væk ikke bliver omfattet af bestemmelserne.
Det er bl.a. også derfor, at vi fra SF's side har stillet et ændringsforslag, som tager højde for, at alle bliver omfattet af feriefridagsordningerne, ved at man laver et optællingssystem, så alle bliver dækket ind.
Jeg vil gerne have bekræftet af hr. Poul Erik Dyrlund, at der stadig væk er en stor gruppe, som ikke bliver omfattet af feriefridagsreglerne med det ændringsforslag, der er stillet af ministeren.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-05-07:
Jeg vil gerne spørge hr. Poul Erik Dyrlund: Hvorfor har regeringen og Socialdemokratiet lagt pres på Præsidiet for at forhindre, at Enhedslistens beslutningsforslag nr. B 46 kan komme til behandling her i Folketingssalen på dispensation på linje med den dispensation, som et flertal nu har givet regeringen til at andenbehandle dette forslag? Jeg finder det faktisk dybt udemokratisk, at man med sådanne bureaukratiske midler forsøger at forhindre en debat om en alternativ løsning på det problem, som vi her står over for.
Jeg vil godt spørge hr. Poul Erik Dyrlund, om regeringen og Socialdemokratiet vil være med til at sikre, at vi kan få vores forslag til behandling, inden regeringens forslag kommer til tredje behandling.
Jette Gottlieb (EL), 1998-05-07:
Først laver man en konstruktion.
Så konstaterer man, der er fejl i den.
Så bedyrer arbejdsministeren, og han gentager det, at alle bør være omfattet af de her regler.
Så laver man et ændringsforslag, der under ingen omstændigheder sikrer, at alle kommer ind under de regler.
Der er to løsninger for at få alle ind under de her regler: Den ene er at inddrage reglerne under feriebestemmelserne, dvs. parallelt med feriebestemmelserne.
Den andet er ganske enkelt at fjerne bestemmelserne om de 9 måneder som forudsætning for, at man kan få feriefridage, og de 6 måneder som forudsætning, for at man kan få familiefridage.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-05-07:
Jeg kan ikke bekræfte, at der er en lang række områder, der ikke er omfattet af den konstruktion, der nu er lavet.
Jeg kan heller ikke bekræfte, at der er store grupper, som bliver holdt udenfor. Alt andet lige er det altså sådan, at har man ikke den ene anciennitetsbestemmelse i en overenskomst, så har man en anden.
Og med hensyn til de grupper, som hr. Ole Sohn nævnte her, så husker jeg i hvert fald fiskeindustrien, og mig bekendt er det altså sådan, at man dér har en pensionsopsparingsordning, hvor der også er nogle anciennitetsbestemmelser, og her kan man knytte de her feriefridage an til disse anciennitetsbestemmelser.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg er ikke bekendt med, at Socialdemokratiet har lagt pres på Præsidiet i spørgsmålet om Enhedslistens forslag.
Jeg tror i øvrigt slet ikke, at Præsidiet lader sig presse.
Det har jeg i hvert fald aldrig oplevet tidligere.
Så skal jeg sige til fru Jette Gottlieb, at efter min opfattelse er der ikke tale om en fejlkonstruktion.
Vi var i den situation, at vi i går eftermiddag behandlede et lovforslag, hvor man beskriver disse regler.
Her kunne vi jo konstatere, at der ikke var tale om en fejlkonstruktion, men at disse regler ikke var omfattende nok, og derfor er de med ændringsforslaget gjort væsentligt bredere.
Jette Gottlieb (EL), 1998-05-07:
Jamen nu nærmer vi os altså noget, der ligner det rene vrøvl.
Hr. Poul Erik Dyrlund hævder, at det ændringsforslag, der er stillet, udbreder anvendelsesområdet for den her lov, men det er jo ikke rigtigt.
Det, det gør, er, at det behandler fortolkningen af, hvordan det skal forstås, at man skal have været ansat et sted i 9 måneder; at man paralleliserer til andre ting i den samme overenskomst.
Men det er det modsatte af at sikre, at alle bliver dækket.
Det er en forklaring på, hvorfor der er nogen, der ikke skal dækkes.
Og det er det, hr. Poul Erik Dyrlund gør sig til talsmand for.
Ole Sohn (SF), 1998-05-07:
Af debatten under førstebehandlingen i går og af de tilkendegivelser, der er kommet fra ministeren, er det klart fremgået, at det er tilsigtet, at ideen med lovforslaget er, at alle skal omfattes af feriefridagsreglerne. Så laver man et ændringsforslag, som man beviseligt ved ikke omfatter alle, og så er det da rimeligt at få en forklaring på, hvorfor man vil lave et lovforslag, som man beviseligt ved ikke kommer til at omfatte alle, på trods af at det er det tilsigtede mål.
Jeg kan også spørge på en anden måde: Hvorfor vil man ikke benytte den eneste reelle metode til at sikre, at alle kommer med, nemlig en optjeningsordning svarende til de bestemmelser, der er i ferieloven?
Keld Albrechtsen (EL), 1998-05-07:
Hr. Poul Erik Dyrlund er åbenbart ikke klar over, hvad der foregår.
Men jeg kan oplyse hr. Poul Erik Dyrlund om, at Enhedslisten har fået meddelt af Præsidiet, at regeringen ikke ville acceptere behandlingen af Enhedslistens forslag her til morgen.
Det ville regeringen ikke acceptere.
Derefter kunne Præsidiet ikke foretage sig yderligere.
Det var den meddelelse, vi fik.
Jeg finder det helt utilstedeligt og i strid med grundlovens principper, at en regering på den måde intervenerer i Folketingets behandling af sagerne, og at Socialdemokratiet og De Radikale på den måde undertrykker en demokratisk debat, som vi skulle have om et alternativ, inden der træffes endelige beslutning i den her sag.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Poul Erik Dyrlund, om Socialdemokratiet virkelig hele dagen igennem fortsat vil undertrykke behandlingen af Enhedslistens beslutningsforslag, eller om hr. Poul Erik Dyrlund sammen med os vil gå til Præsidiet - for det er åbenbart Socialdemokratiet, der bestemmer, hvilke beslutninger Præsidiet træffer - og sørge for, at vi kan få en første behandling af vores beslutningsforslag inden tredjebehandlingen af dette lovforslag.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-05-07:
Til hr. Ole Sohn, der stiller spørgsmålet, hvorfor man har valgt den konstruktion.
Jamen det har jeg jo svaret på indtil flere gange - hver eneste gang jeg i dag har været på talerstolen - det er nemlig fordi det knytter an til de aftaler, der i forvejen er i overenskomsterne, for så vidt angår anciennitet.
Man har valgt den konstruktion for ikke at lave et nyt system ved siden af, altså præcis for at forenkle tingene, således at man bruger de eksisterende konstruktioner.
Så vil jeg godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg sagde sidst, jeg var på talerstolen, at jeg ikke er bekendt med, at Socialdemokratiet har lagt pres på Præsidiet.
Nu kan jeg så forstå på hr. Keld Albrechtsen, at han her roder lidt rundt i begreberne om henholdsvis regering og Socialdemokratiet, men det må jo blive hr. Keld Albrechtsens sag.
Ole Sohn (SF), 1998-05-07:
Jeg forstår altså ikke hr. Poul Erik Dyrlunds besvarelse.
Jeg er meget med på, at man har valgt at følge de eksisterende overenskomsters anciennitetsbestemmelser, men vi er jo enige om, at det betyder, at der er en række grupper, som ikke bliver omfattet af feriefridagsreglerne.
Alle under det her mæglingsforslag er uden undtagelse omfattet af feriereglernes bestemmelser, og derfor vil de bestemmelser være det mest enkle og sikre, som vil give garanti for, at alle bliver omfattet af en optjeningsordning, som sikrer ret til feriefridagsordning, uanset om de er i et overenskomstområde, som har anciennitetsbestemmelser, eller om de er løsarbejdere.
Det er derfor, jeg spørger: Hvis det er tilsigtet, at alle skal omfattes, hvorfor bruger man så ikke den eneste kendte og sikre metode til at få alle med?
Jette Gottlieb (EL), 1998-05-07:
Hvis gentagelse fremmer forståelsen, så bliver jeg nødt til at gentage for hr. Poul Erik Dyrlund, at de argumenter, han fremkommer med, er argumenter for, hvorfor nogle mennesker skal være undtaget fra det tilbud om, at man kan få en feriefridag.
Kan hr. Poul Erik Dyrlund benægte, at når han begrunder det med, at det skal sidestilles med andre ting, er det for at forklare, hvorfor der er nogle mennesker, der ikke skal omfattes af denne ordning?
Keld Albrechtsen (EL), 1998-05-07:
Lad mig sige til hr. Poul Erik Dyrlund, at jeg har vanskeligt ved at se, at det skulle være mig, der blander begreberne sammen.
Det er regeringen og Socialdemokratiet, der blander begreberne sammen, ved at regeringen intervenerer i Folketingets arbejde på en måde, som jeg mener strider mod grundlovens magtdelingsprincip. Så vil jeg godt spørge hr. Poul Erik Dyrlund, om det er Socialdemokratiets faste agt resten af dagen at forhindre en første behandling af Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning, nemlig nr. B 46.
Det spørgsmål må hr. Poul Erik Dyrlund kunne besvare.
Vil man bruge sin magt i forhold til Præsidiet til at forhindre en demokratisk debat om en anden løsning end den, regeringen har foreslået med dette lovforslag?
Vil man fastholde, at vores beslutningsforslag ikke kan komme på dagsordenen inden tredje behandling af dette forslag, og vil man bruge sin magt til at forhindre debatten? De enkle spørgsmål synes jeg Socialdemokratiet må være i stand til at besvare.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-05-07:
Jamen jeg er nødt til at sige til hr. Ole Sohn, at det er noget sludder, når han står her og spørger om, hvorfor man ikke bruger det eneste kendte system, underforstået feriesystemet, for det her er lige så kendt i overenskomsterne.
Det er lige så kendt, at man har omsorgsdage i overenskomsterne.
Det er lige så kendt, at man har pensionsopsparingsordninger i overenskomsterne.
Vi taler jo præcis om nogle af de samme rettigheder i forbindelse med omsorgsdage, så hvorfor ikke knytte det an til de overenskomstbestemte aftaler og bestemmelser, der er i forvejen?
Det er det, det her handler om.
Så vil jeg godt sige til fru Jette Gottlieb: Vi taler om et overenskomstindgreb, der omfatter mellem 400.000 og 500.000 mennesker, i hvert fald omkring knap 400.000 mennesker, og jeg vil ikke stå her og lægge hovedet på blokken ved at sige, at der ikke skulle findes en enkelt person, som ikke bliver omfattet af det her indgreb.
Det tør jeg ikke.
Virkeligheden er jo sådan, at uanset hvordan og hvorledes der laves lovgivning her i Folketinget, vil man altid opleve situationer, hvor der er enkelte eller få, som ikke bliver omfattet af de bestemmelser, der nu engang bliver truffet.
Det har altid været en kendt sag, og det tror jeg næppe heller vi undgår i denne sag.
Ole Sohn (SF), 1998-05-07:
Jeg medgiver hr. Poul Erik Dyrlund, at anciennitetsbestemmelser er kendt stof i overenskomsterne.
Det, der er min pointe, er, at vi begge ved, at de ikke dækker alle områder, i og med at det ikke er alle områder, som har anciennitetsbestemmelserne.
Det er derfor, jeg siger, at den eneste sikre måde, hvorpå man kan sørge for, at alle bliver dækket ind, er en optjeningsordning svarende til ferieloven.
Jeg vil så spørge på en anden måde: Er det, fordi der ligger en aftale mellem Socialdemokratiet og Venstre og De Konservative om, at det her ikke må koste for mange penge, ligesom der tilsyneladende ligger en aftale om, at omsorgsdagene kun skal dække en tredjedel af lønmodtagerne, mens de to tredjedele af arbejdsgiverne, som er omfattet af sygeskatten, blot skal have pengene uden at give modydelse?
Søren Søndergaard (EL), 1998-05-07:
Hr. Poul Erik Dyrlund meddelte, at det ikke var en stor gruppe, der var ramt af det her problem, men den socialdemokratiske ordfører kunne ikke udelukke, at der var en enkelt.
Derfor vil jeg godt stille den socialdemokratiske ordfører følgende spørgsmål: Hvis vi nu mellem anden og tredje behandling sort på hvidt kan dokumentere over for den socialdemokratiske ordfører, at det ikke kun er en enkelt, men hundredvis, ja, endog tusindvis, der bliver ramt af det her, betyder det så, at den socialdemokratiske ordfører er villig til at lave et nyt ændringsforslag mellem anden og tredje behandling, så det ikke bliver tilfældet?
Det må vi have et klart svar på, for ellers er det bare demagogi at stå her og sige, at det kun er en enkelt, hvis det, det handler om, er, at det i virkeligheden er mange, mange, mange flere, og man alligevel ikke vil gøre noget ved det.
Jette Gottlieb (EL), 1998-05-07:
Jeg synes også, det kræver noget mod af hr. Poul Erik Dyrlund at stille sig op og sige, at det måske drejer sig om en enkelt person.
Hr. Poul Erik Dyrlund var i går vidne til en delegation fra Murernes Fagforbund i København, der ud fra deres vurderinger skønnede, at det var to tredjedele af deres medlemmer, som ikke ville blive omfattet af ordningerne.
Vi har stillet nogle spørgsmål til ministeren.
Ministeren har svaret, at det ifølge ministeriets skøn vil dreje sig om ca. 20.000 mennesker, men erkender, at det er vanskeligt, fordi de ikke ved præcis, hvor mange af dem, der er ansat under de her overenskomster, som ikke er varigt ansat.
Selvfølgelig ved de ikke det, men ministeriet skønner
Er det i overensstemmelse med regeringens fremlæggelse af, at den ønsker alle dækket?
Er det i overensstemmelse med Socialdemokratiets opfattelse af, at det ændringsforslag, de nu stiller, skulle gøre, at så mange som muligt vil blive dækket?
Keld Albrechtsen (EL), 1998-05-07:
Jeg vil godt prøve en gang til at få hr. Poul Erik Dyrlund til at besvare mit spørgsmål.
Enhedslistens beslutningsforslag blev indleveret i går, 4 minutter efter at regeringens lovforslag forelå, og det blev fremsat her i Folketinget før førstebehandlingen af det her lovforslag.
Alligevel har Socialdemokratiet brugt sin magt til at forhindre en debat om Enhedslistens forslag.
Jeg vil godt spørge hr. Poul Erik Dyrlund, om Socialdemokratiet er indstillet på også resten af dagen at bruge sin magt til at forhindre en debat om vores beslutningsforslag.
Det er jo rene ord for pengene, hvis det er sådan, at man simpelt hen ikke vil have den debat og man bruger sin magt til at forhindre den, men så kom dog op og sig det eller kom op og meddel, at man godt vil være med til at tage den debat, fordi det er rimeligt og ordentligt i et demokrati, at en oppositions synspunkter og forslag kan blive behandlet sideordnet med regeringsmagtens.
Christian H. Hansen (DF), 1998-05-07:
Nu har regeringen så lagt op til et indgreb, som gavner både arbejdsgivere og arbejdere, men vi kan jo også høre i dag, at det, man giver ud i dag, bliver taget igen i form af indgreb over for husejerne og i form af højere benzinpriser.
Søren Søndergaard (EL), 1998-05-07:
To tredjedele af bygningsarbejderne plus-minus 1 træskolængde, men altså cirka to tredjedele af bygningsarbejderne får i forhold til mæglingsforslaget intet ud af det forslag, der lægges frem fra regeringens side, undtagen forringelser.
Det er en kendsgerning.
Hvad er det, de får mere i forhold til mæglingsforslaget?
Jeg synes, det er en underlig holdning, at når vi snakker om to tredjedele af bygningsarbejderne, når vi snakker om folk, der er midlertidigt arbejdsløse, når vi snakker om folk, der er på deltid, at vi dér får at vide, at der er tale om nogle enkelte.
Der er bestemt ikke tale om nogle enkelte, og det klæder altså ikke Socialdemokratiet.
Jeg synes, vi skal have et klart svar: Hvad er det, de to tredjedele af bygningsarbejderne får af forbedringer i forhold til mæglingsforslaget?
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-05-07:
Det er hr. Søren Søndergaards påstand, at det er to tredjedele af anlægs- og bygningsarbejderne, der ikke får nogen gavn af det her.
Sammenlignet med mæglingsskitsen er der i hvert fald én feriefridag mere, så det er jo svært at diskutere ud fra sådanne påstande.
Jeg hørte godt i går, og det erkender jeg, at der var anlægs- og bygningsarbejdere i deputation i udvalget, som gav udtryk for, at rigtig mange af dem - jeg ved ikke, om det er to tredjedele - ikke vil blive omfattet af dette lovforslag, men det gav de udtryk for på baggrund af det forslag, som de kendte.
Jeg vil godt minde om, at der er kommet et ændringsforslag til lovforslaget, som netop har til formål at samle disse personer op, som i går var i deputation i udvalget.
Frank Aaen (EL), 1998-05-07:
Det, vi altså uanset al snak kan slå fast i dag, er, at regeringen ikke ved, hvor mange der ikke bliver omfattet af de fine løfter.
Det er jo interessant, når man har slået ud med arme og ben i alle medier og sagt: Nu får vi alle sammen to ekstra feriedage og tre omsorgsdage, og så har vi en debat her, der viser, at regeringen reelt ikke ved, hvor mange det her ikke gælder.
Det er også uanstændigt, at man vedtager lovforslaget uden præcis at vide det, for vi ved, at dem, det ikke gælder, får en dårligere overenskomst end den, som de har stemt nej til.
Det er virkelig en pæn hilsen fra en socialdemokratisk ledet regering.
Må jeg så spørge hr. Poul Erik Dyrlund, når vi ikke kan få svar på spørgsmålet om, om regeringen vil forhindre behandling af et forslag, som Enhedslisten har stillet, om han ikke mener, det ville være på sin plads, at statsministeren svarer på, om han kan bekræfte eller afvise, at det er regeringen, der har grebet ind og pålagt Præsidiet, at vi ikke kan få en førstebehandling af det forslag, som Enhedslisten har stillet.
Det sidste svar fra hr. Ole Vagn Christensen kan jo stort set bedst besvares af overenskomstparterne, og det er derfor, jeg foreslår at sende det ud til dem, så får vi svaret.
Jeg kan sige, at det er alle dem, der skifter arbejde, det vil sige en stor del inden for byggesektoren, det er utroligt mange fra andre områder, det er i tusindvis; vi kender åbenbart ikke tallet, vi er jo ikke bekendt med, hvornår tallet 20.000 er lavet - måske engang i nat, måske til det gamle forslag, måske til det nye forslag.
Men jeg synes, det allerbedste ville være at sende det til høring ude hos parterne, så kan vi få at vide, hvor mange det drejer sig om, hvor mange der falder igennem hullet. Må jeg så sige til hr. Poul Erik Dyrlund, som påstår, at det her er lavet med anvendelse af gældende bestemmelser, at det passer jo ikke.
Der er jo ikke nogle gældende bestemmelser vedrørende 9 måneders karenstid i relation til feriedage.
Det er der ikke.
Det, der er problemet, er jo, at man blander sig og laver nogle helt nye bestemmelser, som parterne ikke selv har kunnet afstemme, på en måde, som jeg er sikker på rammer på den måde, man havde tilsigtet.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-05-07:
Jeg vil gerne erkende over for hr. Ole Sohn, at i og med at man ophæver 325 kr.-skatten, er det sådan, at to tredjedele af arbejdsgiverne får denne besparelse uden at skulle give en modydelse.
Men jeg vil så gentage, hvad jeg sagde i går her fra talerstolen: Det er vores klare opfattelse, at det, vi laver her omkring feriefridage og omsorgsdage, er et vink med en vognstang til de andre overenskomstområder, som skal forhandles efter dette.
Og dér er det min klare opfattelse, og den har vi i Socialdemokratiet, at vi nu har kompenseret arbejdsgiverne i den sag, og så er det altså op til arbejdsgiverne at se fornuftigt og fleksibelt på det her, når de sidder ved forhandlingsbordet.
Jeg er også sikker på, at de, der sidder på den anden side af bordet, nok skal gøre opmærksom på, at der her er noget, de skal have løst. Så vil jeg godt sige til spørgsmålet om det med en enkelt, at det er korrekt, at det var det, jeg sagde, men jeg tilføjede også, at virkeligheden jo er sådan, at når vi laver lovgivning her på Christiansborg, vil der være mindre grupper, som vi indimellem ikke rammer i vores bestræbelser, og sådan vil det formentlig også være her. Det sagde jeg rent faktisk også før.
Og med hensyn til skønnet på de 20.000 så sagde fru Jette Gottlieb selv, at det var et skøn, og det er korrekt, men det skøn kan jo altså være - det må jeg erkende - til begge sider.
Ole Sohn (SF), 1998-05-07:
Jeg vil gerne spørge arbejdsministeren, om han ikke her fra talerstolen vil bekræfte, at hvis man anvender de bestemmelser i ændringsforslaget, som jeg lige har skitseret, om, at hvis optjeningen af anciennitet knyttes til anciennitetsreglerne for arbejdsmarkedspensionsordningerne, vil det give lønmodtagerne en mere stabil sikkerhed for, at de bliver omfattet af reglerne for feriefridagsordningen. Det er det ene spørgsmål, og det andet spørgsmål er til statsministeren, som jeg gerne vil spørge, om han ikke herfra vil bekræfte, at han på pressemødet meddelte, at sigtet i feriefridagsordningen er, at alle lønmodtagere skal omfattes af ordningen.
Frank Aaen (EL), 1998-05-07:
Sådan som man må forstå de henvendelser, der er kommet, medførte det lovforslag, som oprindelig forelå, og som regeringen sagde lå inden for rammen, at 40 pct. af SiD's medlemmer ikke fik gavn af feriefridagen og omsorgsdagene.
Derfor vil jeg gerne spørge, om de ændringsforslag, der nu er lavet, betyder, at så mange flere SiD'ere bliver omfattet, at rammen er sprængt. Og det må jo kunne forklares, for det oprindelige lovforslag holdt sig inden for rammen, og nu påstår man altså, at man med ændringsforslagene har udvidet antallet af de mennesker, der kommer ind under ordningen.
Betyder det så, at regeringen dermed har sprængt den ramme, arbejdsgiverne havde udstukket?
Ove Hygum (S), 1998-05-07:
Jeg har i flere indlæg gjort en hel del ud af, at netop på pensionsområdet er der i en række overenskomster regler for anciennitetsoptjening, som er ganske velegnede til en sådan situation, f.eks. overenskomster, hvor man kan sammenlægge anciennitet under beskæftigelse inden for en bestemt branche.
Det er også derfor, jeg ved næsten enhver lejlighed, hvor jeg har omtalt den nye § 5 og diskussionen om anciennitetsbestemmelser, netop har fremhævet pensionsanciennitetsregler som en mulighed, der bør tages i anvendelse, når loven skal udmøntes i egentlige overenskomster.