runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2006-04-18:
Ja, det er da fuldstændig klart, at hr. Tom Behnke kan det, når han ser 49 forslag, hvoraf en hel del giver øgede beføjelser til politiet, og hvor nogle måske er lidt fantasifulde.
Man kan i hvert fald sige, at der er kommet nye boller på suppen, men de er så ikke blevet fremsat her, fordi de har været så fantasifulde, at man overhovedet ikke har kunnet bruge dem.
Der var oven i købet i den rapport en liste over forslag, som ikke ville blive fremsat, fordi det ville være grundlovsstridigt.
Så man undrer sig jo over, hvad det er for et kommissorium, den pågældende arbejdsgruppe egentlig har fået, når den må sige, hvorfor den ikke fremsætter nogle forslag, som ville være helt klart grundlovsstridige.
Jeg vil gerne spørge hr. Tom Behnke, om ikke det stadig væk ville have været rart at have fået en egentlig vurdering af den eksisterende lovgivning, som kun er 4 år gammel, og som endnu ikke har ført til nogen tiltalerejsning efter terrorparagraffen.
Det er jo det, der er sagen: Den har
slet ikke været brugt endnu.
Og så går man allerede ud nu og vil revidere den uden overhovedet at vide, hvordan den eksisterende lovgivning virker.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Jeg vil godt allerførst sige, som jeg også sagde i min ordførertale, at det er helt i orden at være imod et forslag.
Det er også helt i orden at være imod dele af et forslag.
Jeg synes bare, at det er ærgerligt, hvis man er imod et forslag ud fra noget, som ikke er i forslaget.
Jeg kan huske fra de dage, hvor debatten kørte, og hvor medierne prøvede på at gengive, hvad det her gik ud på, at selv i de såkaldte faktabokse, hvor man skulle tilkendegive, hvad det her gik ud på, var der den ene fejl efter den anden.
Og det synes jeg er ærgerligt.
Altså, rent parlamentarisk, rent demokratisk er det ærgerligt, hvis befolkningen ikke ved, hvad det er, de i givet fald er imod.
Det er bare det, jeg tilkendegiver.
Dernæst vil jeg sige med hensyn til at vurdere den eksisterende lovgivnings kvalitet – om den eksisterende lovgivning ikke er god nok – at da jeg så de forslag, som regeringen lagde på bordet, var det min vurdering, at der var en lang række forslag, som jeg syntes var gode, og som jeg syntes ville kunne styrke den eksisterende lovgivning, de eksisterende regler.
Og det er derfor, vi støtter det.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-04-18:
Jeg vil gå lidt tilbage til noget af det første, som hr. Tom Behnke sagde, men jeg vil lige sige, inden jeg kommer til det spørgsmål, at med meget stor energi og med meget stort temperament tordnede hr. Tom Behnke imod oppositionskritikken af alle mulige forslag.
Men der er faktisk ikke nogen her, der har udtalt kritik f.eks. af muligheden for at lamme al teletrafik i et givet område, som hr. Tom Behnke forklarede hvad gik ud på.
Det forstår vi udmærket.
Og vi har heller ikke – de af os, der har haft ordet – udtalt os negativt om det.
Der er jo selvfølgelig i det her forslag – ligesom i så mange andre – blandede bolsjer.
Der er nogle, der smager godt, og der er nogle, der smager mindre godt.
Og lad os så tage det derfra.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Tom Behnke, som startede med at sige, at der skal gøres det, der er nødvendigt; vi kan ikke bare læne os tilbage; vi skal have ajourført lovgivningen.
Så vil jeg gerne spørge: Er der eksempler på, at den eksisterende lovgivning ikke har kunnet give politiet adgang til at arbejde, som de gerne vil?
Var det ikke rimeligt, om man nøje vurderede, om den eksisterende lov var passende?
Den er kun 4 år gammel; jeg har selv været med til at vedtage den.
Jeg synes, det ville have været rart, hvis der havde været en evaluering af den eksisterende lovgivning, hvilket flere andre ordførere har været inde på i dag.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
I forhold til det, der bliver beskrevet her, skal man jo huske på, at i dag er det muligt at aflytte de telefoner, som en mistænkt benytter sig af.
Hvis en mistænkt terrorist benytter sig af sin arbejdsgivers telefon i dag, så kan arbejdsgiverens telefon aflyttes i dag.
Det kan telefonen også i fremtiden.
Så hvad er forskellen?
Forskellen er altså, at man i dag er nødt til, hver gang man bliver bekendt med, at den mistænkte benytter en ny telefon, at lave et nyt skriftligt arbejde, få en ny dommerkendelse.
Der synes vi, det er langt mere praktisk –
det synes nuværende ombudsmand Hans Gammeltoft Hansen i øvrigt også; allerede i 1981 foreslog han faktisk, at man lavede det her om, så det gjaldt for alle forbrydelser – at man laver en kendelse på personen og ikke på det enkelte nummer.
Lad nu det ligge.
Men det, man gør, er altså, at man siger »på personen«, og med en efterfølgende mulighed for en domstolskontrol, altså en dobbelt kontrol.
I øvrigt er jeg da helt overbevist om, at arbejdsgiverne vil være mere end behjælpelige med hensyn til, at vi kan få standset og forhindret en terrorhandling.
Jeg kan ikke forestille mig en eneste arbejdsgiver her i landet, der vil sige: Det vil vi ikke være med til.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Men så vil jeg godt referere, hvad Dansk Industri har sagt om telefonaflytning.
Det, Dansk Industri siger om telefonaflytning, er, at efter forslaget vil man også kunne udsættes for aflytning, hvis den person, der ønskes aflyttet, vælger at betjene sig af kommunikationsmidler, der tilhører f.eks. arbejdsgivere, bekendte, familie m.fl. Dansk Industri finder derfor, at kendelsen fortsat bør rettes mod konkrete telefonnumre.
Er det også fuldstændigt ude i hampen?
Er det også konstruerede eksempler, eller har Dansk Industri helt misforstået alt?
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Det tror jeg aldrig nogen sinde jeg har givet udtryk for.
Men det, der er sagen, er, at selv Landsforeningen af Beskikkede Advokaters formand og næstformand kan gå ud og sige, at nu fjerner man dommerkendelse og domstolskontrol i forbindelse med, at PET kan hente oplysninger i andre forvaltninger.
Det er jo simpelt hen forkert.
Det skal der heller ikke fremover.
Når man nøjes med at sige halvdelen af sætningen, så lyder det, som om vi fjerner dommerkendelse.
Det gør vi ikke.
Den er der ikke i dag, den er der heller ikke i fremtiden.
Der er ingen forandring.
Når man går ud og siger, at nu fjerner Folketinget dommerkendelserne, så er det en halv sandhed.
Derudover er der den efterfølgende mulighed for, at hvis en forvaltningschef nægter at udlevere oplysninger, så må den anden forvaltning, f.eks. PET, gå til domstolen og bede om hjælp til at få udleveret dem.
Sådan er det i dag, sådan er det også i fremtiden.
Og det er altså det, man går ud og påstår at det ikke er.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Det kommer lidt bag på mig, at hr. Tom Behnke mener, at Dansk Industri, Landsforeningen af Beskikkede Advokater, Advokatrådet, Forbrugerrådet, Datatilsynet og mange flere laver konstruerede og fejlagtige beskrivelser af det her lovforslag med den konsekvens, at alle har misforstået det.
Er det virkelig hr. Tom Behnkes opfattelse, at det er en samling komplette idioter, der beskæftiger sig med de juridisk fundamentale ting?
Kim Christiansen (DF), 2006-04-18:
Det mener jeg absolut ikke vi er.
Vi medvirker til den sunde fornuft, nemlig at sikre os mod, at terroristerne får held med deres forehavende og får held til at undertrykke demokratiet gennem terrorhandlinger.
Det er det, vi gerne vil medvirke til.
Så jeg mener absolut ikke, at vi giver terroristerne nogen som helst triumf med det her.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Nu er det jo ikke tv-overvågning, der er et led i de forslag her, men telefonaflytninger, passageroplysninger fra flyselskaberne og alle oplysninger på teleområdet om vores internettrafik osv. Så det er det, jeg spørger til.
Men jeg vil også gerne have en kommentar fra Dansk Folkeparti til, at terroristerne, i hvert fald dem, der har udtalt sig, jo siger, at de ikke tror på demokratiet.
Deres mål er at omstyrte demokratiet.
De tror ikke på, at de frihedsrettigheder, den retsstat, vi har bygget op, også holder til en prøve.
Er Dansk Folkeparti ikke med til at give terroristerne en sejr, når man nu går ind og indskrænker demokratiet og frihedsrettighederne og siger: Så snart der er nogle terrorister, der truer samfundet, så holder vores demokrati ikke, så indskrænker vi de frihedsrettigheder, som vi ellers siger var så vigtige.
De gælder alligevel ikke, så snart der er nogen, der truer os.
Er Dansk Folkeparti med til at give terroristerne en sejr, når man stemmer for det her?
Kim Christiansen (DF), 2006-04-18:
Nu er det selvfølgelig ikke mig, der skal stille spørgsmålene, men har fru Line Barfod på den anden side dokumentation for, at det ikke skulle virke?
Det, som jeg i hvert fald kan referere en lille smule til, er terrorangrebet i London.
Det er da korrekt, at man ikke undgik det, men man havde rent faktisk en meget hurtig opklaring af de pågældende terrorangreb i London, netop på grund af at man havde en massiv overvågning af de områder, hvor det skete.
Så der kan man sige, at vi da har en helt klar dokumentation for, at det hjalp.
Det blev ikke undgået, men det hjalp i hvert fald til at fange forbryderne.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti intet har imod overvågning og gerne vil have endnu mere overvågning, end der er lagt op til her.
Har Dansk Folkeparti nogen som helst dokumentation eller sandsynlighedsvurdering af, at det virker, så man faktisk får forebygget terrorhandlinger?
Nogle af de ting, man vil indføre her, var også noget, man havde i USA.
Der havde man jo oplysningerne inden terrorangrebet den 11. september 2001, men det gjorde jo ikke, at man fik forebygget angrebet.
Så spørgsmålet er, om man ikke fra Dansk Folkepartis side er i gang med at bruge utrolig store samfundsmæssige ressourcer på en overvågning af massevis af uskyldige borgere, men uden nogen som helst vurdering af, om det faktisk har en effekt i forhold til at forebygge terror, i forhold til andre områder, hvor man kunne lave en indsats, der måske bedre ville forebygge, at nogen får den vanvittige idé at sprænge sig selv og andre i luften.
Kim Christiansen (DF), 2006-04-18:
Jeg ved ikke rigtig, hvad der skrider.
Jeg ved heller ikke, hvor fru Anne Baastrup har det der astronomiske beløb på 2 mia. kr. fra.
Til det med, om der skal aflyttes det ene eller det andet sted, har vi bare sagt: Vi er ikke overvågningsskræmte, som andre partier er.
Vi vil gerne være med til at tilvejebringe den overvågning, som er nødvendig for at undgå terrorhandlinger.
Vi vil gå så langt, som det er nødvendigt i de bestræbelser, også hvis det skulle koste lidt penge.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Hvis det er sådan, at man har en terrormistænkt i sit brød, altså som ansat, er man også så meget selv ude om det, at man skal finde sig i at få aflyttet sin telefon uden retskendelse.
O.k., så siger vi det.
Dansk Folkeparti frafalder simpelt hen alle sine krav undervejs i den her debat.
Hvad så med overvågning af flypassagerer?
Jeg ved ikke, om hr. Kim Christiansen har set de høringssvar, vi har fået fra samtlige, der på en eller anden måde er involveret i flytransport af folk.
De siger, at deres bookingsystemer ikke duer.
Hvis de skal have alle de her passageroplysninger, kommer det virkelig til at koste kassen, uden at man af den grund kan kontrollere, at det rent faktisk er de oplysninger, som PET vil have.
Finder hr. Kim Christiansen, at det er en rigtig god idé at bruge et par milliarder kroner på at lave den her type bookingordninger for luftfartsmyndighederne og for flyselskaberne, når man ved, at det tilsyneladende ikke kan lade sig gøre?
Er det også endnu et punkt, hvor det skrider, hvad angår Dansk Folkepartis krav?
Kim Christiansen (DF), 2006-04-18:
Det er jo et nødvendigt led i en efterforskning af en terrormistænkt måske også at aflytte personen, som vedkommende telefonerer til, uanset om så det måtte være en svigermor, som er bekendt af fru Anne Baastrup.
Så jeg opfatter det ikke som værende uskyldigt, når man har en tilsyneladende kommunikation med en terrormistænkt.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Nu gjorde Dansk Folkepartis ordfører meget ud af at understrege, at det kun drejer sig om overvågning af mistænkte, for lovlydige borgere skal ikke overvåges.
Så spørger jeg: Har hr. Kim Christiansen kigget på lovforslagets bestemmelser om telefonaflytning?
For der er det jo sådan, at man får en retskendelse på en person med den konsekvens, at den, personen snakker med i en telefon, også kan blive aflyttet, på trods af at svigermor er fuldstændig uskyldig, helt uden for enhver form for mistanke.
Der er bare ikke nogen retskendelse dér.
Er det ikke en lovlydig borger, der så bliver aflyttet?
Kim Christiansen (DF), 2006-04-18:
Jeg kan se, at det vækker en del morskab nede hos fru Elisabeth Arnold.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-04-18:
Nu gik spørgsmålet altså på, om hr. Kim Christiansen stod ved, at det var nødvendigt med et serviceeftersyn af den eksisterende lovgivning.
Det kan jeg forstå at hr. Kim Christiansen var fuldstændig enig med mig i.
Derfor vil jeg da gerne spørge, om alle de betingelser, som hr. Kim Christiansen remsede op, for at Dansk Folkeparti kunne støtte den her terrorpakke, også indbefatter, at man ville forlange et serviceeftersyn af den eksisterende lovgivning.
Når hr. Kim Christiansen ikke har set nogen evaluering af den eksisterende lovgivning, så kunne det jo tænkes, at det var, fordi der ikke fandtes nogen.
Vi har nemlig også efterspurgt en evaluering af den eksisterende lovgivning, men der er ikke foretaget nogen evaluering af den.
Derfor vil jeg gerne spørge, om hr. Kim Christiansen vil være så venlig at bruge den magt, som Dansk Folkeparti jo har over regeringen, til at sige: Vi vil gerne have en evaluering, ellers kan vi ikke stemme for den her terrorpakke.
Kunne man tænke sig sådan en utrolig god situation?
Kim Christiansen (DF), 2006-04-18:
Det kan jeg svare meget kort på.
Jeg har ikke set nogen evaluering af den, men jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold, at verden jo udvikler sig og har udviklet sig meget inden for i hvert fald terrorisme siden år 2002.
Derfor er det nødvendigt.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-04-18:
Jeg vil tage udgangspunkt i en af de allerallerførste bemærkninger, hr. Kim Christiansen kom med, nemlig at det var nødvendigt med et serviceeftersyn af den eksisterende lovgivning.
Det er jeg helt enig i.
Jeg minder om, at den eksisterende lovgivning kun er 4 år gammel, nemlig fra 2002.
Det ville have været vældig praktisk og nyttigt og sikkert oplysende for os alle sammen, hvis der havde været et serviceeftersyn, hvor vi havde fået en vurdering af, hvad den lovgivning har bibragt os af sikkerhed, og hvad vi har af konstateringer med hensyn til, hvor den f.eks. har været utilstrækkelig.
Har han set nogen rapport eller nogen evaluering af, hvordan den eksisterende lovgivning fungerer?
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Det kan godt være, at hr. Holger K. Nielsen ikke var i salen, da jeg holdt den, men jeg tror, at der i hvert fald er et svar på hr. Holger K. Nielsens spørgsmål her: »I Socialdemokratiet ser vi de tre lovforslag, vi har til behandling i dag, som en samlet pakke, hvor centrale forudsætninger skal være opfyldt, før vi fuldt ud kan støtte forslagene«, underforstået, at den generelle kritik og ønsket om kontrol med efterretningstjenesterne, hvis de skal have nye beføjelser, selvfølgelig er en forudsætning for, at Socialdemokraterne kan støtte det her lovforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Jeg er helt med på, at vi ikke er enige på de punkter, og det er også fair nok.
Jeg efterlyser bare en lidt mere præcis stillingtagen fra Socialdemokraternes side.
Kan vi ikke få bare lidt mere at vide om, hvad det er, man vil stille krav om?
Det er jo stadig væk i fuldstændig generelle vendinger, vi hører om, hvad det er, Socialdemokraterne vil arbejde for.
I forlængelse af det: Skal disse styrkelser af kontrollen, hvad de så end måtte være til sin tid, gennemføres, samtidig med at Socialdemokraterne i givet fald stemmer for de her forslag?
Det er jo meget vigtigt at få afklaret, om kontrollen skal ind, samtidig med at man stemmer for de her lovforslag, eller om det bliver noget med, at der laves en eller anden løs aftale, hvor regeringen så kan fremsætte nogle forslag på et senere tidspunkt.
Det tror jeg også er meget vigtigt for mange at få en klaring på.
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Nu kan jeg jo sige, at vi jo håber at komme til at forhandle med regeringen om det her og ikke med hr. Holger K. Nielsen, men fair nok.
Vores kontrol er dels koncentreret, som jeg har sagt et par gange, specifikt om nogle af de nye beføjelser, som efterretningstjenesterne får, dels om et ønske om en mere generel styrkelse af Wamberg-udvalget, en modernisering af Wamberg-udvalget.
Vi har bemærket, at der selv fra Wamberg-udvalget er kommet et ønske om, at man skal modernisere kontrollen.
Når vi taler om den parlamentariske kontrol, ja, så er det jo rigtigt, som vi har set under et tidligere beslutningsforslag i det her Folketing, at der er uenighed mellem SF og Socialdemokratiet om, hvorvidt vi skal have et egentligt kontroludvalg, eller vi bare skal have et udvalg, som har indsigt i efterretningstjenesternes arbejde.
Der er vi uenige.
Vi vil ikke have et egentligt kontroludvalg.
Vi mener, at det er problematisk i forhold til statsretten og grundloven.
Vi vil have et udvalg, som styrker indsigten i efterretningstjenesternes arbejde, og det kunne meget vel være på nogle af de nye områder, som her kommer i spil.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Når nu hr. Tom Behnke påstår, at alle andre ikke har styr på fakta, så går jeg ud fra, at hr. Tom Behnke selv vil holde sig til fakta.
Derfor vil jeg gerne høre, om hr. Tom Behnke kan bekræfte, at når han bliver ved med at tale om, at det kun er terrorister, man er ude efter, så passer det ikke helt, for de fleste steder drejer det sig om øgede beføjelser i forhold til kapitel 12 og 13 i straffeloven, som også omfatter andet, og hvor der i det nye lovforslag her bl.a. også er taget det med, hvis nogen laver noget, der rammer diplomater.
Som det har været fremme i pressen, kan det jo f.eks. være, at nogle laver en trafikaktion, som så også betyder, at nogle diplomater kommer til at holde stille i trafikken.
Det kan også være, at nogle laver hærværk mod diplomatbiler eller andet.
Det synes jeg ikke man skal gøre, men mener hr. Tom Behnke virkelig, at man skal give så udvidede beføjelser, som mange altså mener at der ligger i det her forslag; at det skal ligge i en terrorismebestemmelse og bruges til at sige, at her skal efterretningsvæsenet og politiet altså have øgede beføjelser i dag?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Ja, da hr. Jesper Langballe normalt ikke er teleordfører, skal jeg nok lade være med at gå ned i det tekniske, men blot spørge, som jeg også spurgte Venstres ordfører, om det ikke bekymrer hr. Jesper Langballe, hvis man vedtager noget, som den branche, der skal udføre det, siger teknisk ikke kan lade sig gøre.
Nu snakker vi slet ikke om nogen af de tekniske kodeord her, men om det i sig selv, at en branche siger, at en del af det, den bliver pålagt, ikke kan lade sig gøre.
Giver det ikke hr. Jesper Langballe anledning til en vis overvejelse eller bekymring?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-04-18:
Det fremsatte lovforslag har med forsvarsministerens egne ord til formål at udmønte de dele af regeringens handlingsplan for terrorbekæmpelse, som lovgivningsmæssigt henhører under Forsvarsministeriet.
De foreslåede lovændringer indeholder således en række initiativer, der som helhed kan styrke det danske samfunds beredskab og indsats over for planlagte og gennemførte terrorhandlinger på dansk grund.
Fra Dansk Folkepartis side er vi positive over for forslaget og har også for længe siden udtrykt vores anerkendelse af regeringens initiativer på området, som vi finder rimelige og nødvendige, såfremt vi i Danmark ønsker at styrke tilgangen af vigtig information på så tidligt et stadium som overhovedet muligt.
Lovforslaget er således et led i udmøntningen af handlingsplanens anbefaling 2 og 3 og indgår sammen med andre lovforslag henhørende under bl.a. justitsministeren i den samlede antiterrorpakke.
Med lovforslaget skabes der udtrykkeligt hjemmel til, at Forsvarets Efterretningstjenestes indhentning rettet mod forhold i udlandet fremover også vil kunne medtage oplysninger om danske statsborgere og personer, der opholder sig i Danmark.
Ligeledes forbedres grundlaget for, at Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste fremover kan udveksle fortrolige oplysninger, herunder personoplysninger, uden den pågældende persons samtykke.
De nye bestemmelser omfatter alle typer af oplysninger.
Det betyder, at der fremover kan videregives både ikkefortrolige og fortrolige oplysninger og ligeledes oplysninger om så vel fysiske enkeltpersoner som juridiske personer.
De nye bestemmelser giver også mulighed for at videregive oplysninger om både danske og udenlandske statsborgere.
Dansk Folkeparti finder det fremsatte lovforslag positivt og absolut anvendeligt i efterretningstjenesternes fremtidige arbejde.
Ligeledes finder Dansk Folkeparti det godt, at det i samme forbindelse bliver præciseret, at det er forsvarsministeren, som fremover har det overordnede koordinerende ansvar for søredningstjenesten i de danske farvande.
Dermed efterkommer Folketinget Rigsrevisionens anmodning om denne præcisering.
Med disse kommentarer ser Dansk Folkeparti frem til det videre udvalgsarbejde og lovforslagets endelige vedtagelse.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Nej, det forlanger jeg heller ikke.
Men jeg ville dog gerne have en tilkendegivelse af, at hvis det med stor sandsynlighed er sådan, at teleselskaberne har ret, er Dansk Folkeparti så også indstillet på at overveje, om det er fornuftigt at lægge stemmer til en beslutning, som efterfølgende vil vise sig er uden mening, fordi den ikke kan gennemføres i den praktiske verden?
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
To spørgsmål.
Det første: Hvis det her kun handler om, at man straks skal kunne viderebringe en oplysning om en dansk statsborger til Politiets Efterretningstjeneste, hvorfor skriver man så i bemærkningerne, at man skal til at registrere danske statsborgere?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er, at jeg simpelt hen ikke forstår, når ministeren siger, at man ikke kan lave en afgrænsning af, hvor alvorlig kriminalitet der skal være tale om, før man videregiver oplysninger til Politiets Efterretningstjeneste.
Altså, hvis man har nogle oplysninger om en dansker, der har været i forbindelse med Osama bin Laden, så er det vel ret indlysende, at man så har mistanke om terror.
Men hvis det, man har af oplysninger om en dansk statsborger, er, at han har lavet et eller andet med cykeltyverier, så er det det, man har mistanke om, og så er spørgsmålet: Skal det så også kunne viderebringes til Politiets Efterretningstjeneste, hvis det er foregået over en grænse?
Eller er der nogle forbrydelser, som er så små, at de ikke skal være omfattet af det her?
For så må man kunne opremse, hvad er det for nogle alvorlige forbrydelser, det skal omfatte.
Søren Gade (V), 2006-04-18:
I bemærkningerne står der »udtrykkelig hjemmel«, og tanken bag det udtryk er jo, at det med en specifik lovhjemmel vil være klart for alle, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan medtage og dermed være i besiddelse af oplysninger om danske statsborgere.
Men det er jo vigtigt at sige, at udgangspunktet er indhentning af oplysninger et sted i udlandet, og der kommer man så under vejr med nogle oplysninger, som er om en dansk statsborger.
Men det er jo stadig væk et tilfældighedsfund i forhold til den primære opgave, som Forsvarets Efterretningstjeneste er på, nemlig at hente oplysninger i en eller anden international organisation.
Den opgave vil være der hele tiden.
Men i det omfang der kommer oplysninger om den danske statsborger, så vil de oplysninger blive båret til Politiets Efterretningstjeneste, som afgør.
Det er ikke sådan, at Forsvarets Efterretningstjeneste ændrer fokus og siger: Hov for søren, vores primære opgave var før at indhente fra den udenlandske organisation, men nu fik vi lige et spændende dansk navn op, så nu retter vi fokus mod den pågældende danske statsborger.
Sådan er det ikke.