runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Med hensyn til de kvinder, som er tidligere prostituerede, vil jeg sige, at de jo har mulighed for at søge rådgivning om, hvordan de kan komme videre, via hotlinen.
Men ellers er det selvfølgelig først og fremmest kommunen, der som den ansvarlige myndighed på området skal sørge for at sætte ind med det, kvinderne har brug for, og her har kommunen jo en oplagt interesse i at sørge for, at de netop ikke bliver låst fast på kontanthjælpsniveau, men gennem revalidering eller uddannelse eller på anden vis hjælpes til beskæftigelse.
Vi har haft gode erfaringer med de opsøgende team i nogle amter, og det er jo meningen, at de skal udbredes til at arbejde alle steder, men det er for dem, der er i prostitution, bl.a. gennem opsøgende arbejde på massageklinikkerne rundtomkring, som det f.eks. sker i Vejle Amt.
Derudover ligger der i handlingsplanen, at indsatsen fremover skal samles i et centralt center, netop for at kunne trække på den viden og erfaring, der er på området.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-29:
Handlingsplanen nævner en del om kvinder, der er i prostitution, og om kvinder, der gerne vil ud af prostitutionen.
Den nævner ikke så meget om kvinder, der har været i prostitution, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvordan de opsøgende team fungerer, og om ministeren mener, at kommunerne er rustet til at hjælpe de kvinder, bl.a. hvordan socialrådgiverne er rustet til det.
Ifølge det, jeg har kendskab til, yder kommunerne nemlig ikke nogen anden hjælp end at udbetale kontanthjælp.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-29:
Vi har jo netop her i foråret lanceret en handlingsplan for de prostituerede under betegnelsen »Et andet liv«, og den giver rigtig mange og rigtig gode muligheder for at hjælpe prostituerede.
Jeg forstod, at spørgsmålet handler om en gruppe prostituerede, som opholder sig lovligt her i landet, men under nogle dårlige forhold.
De pågældende kan søge rådgivning, f.eks. via den hotline, der er etableret, eller ved at etablere kontakt til de opsøgende team og på den måde blive hjulpet videre.
Jeg synes netop, det er meget vigtigt, at vi kan se på kvindernes situation og prøve at understøtte dem, måske ved revalidering eller ved at hjælpe dem med at komme i beskæftigelse.
Disse forskellige elementer indgår i handlingsplanen, fordi jeg mener, prostitution er et socialt problem, og fordi det er vigtigt, at vi netop over for de kvinder, som i den situation, de står i, har meget vanskeligt ved at opsøge de offentlige myndigheder, vender tingene om og i stedet gør et opsøgende arbejde for dem.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-29:
Jeg har fået kendskab til, at der rundtom i landet findes nogle tidligere prostituerede udenlandske kvinder, som opholder sig lovligt i Danmark, men befinder sig i en meget, meget svær situation, fordi de helt mangler et netværk og trues og presses af deres tidligere bagmænd og af deres lidt ulykkelige situation til at komme tilbage i prostitutionsmiljøet.
Jeg vil gerne høre, hvilke initiativer ministeren vil tage for at undgå, at de kvinder igen bliver trukket ind i prostitutionsmiljøet.
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Jeg vil vende tilbage til det, jeg nu har sagt for, tror jeg, tredje eller fjerde gang.
Dengang brugte man tekstanmærkningen til at gøre noget, som var det modsatte af det, loven tillod.
Der stod udtrykkeligt i loven, at man ikke kunne gøre det, men her er der ikke tale om, at vi gør noget, som vi ikke kan gøre ifølge loven.
Her er der tale om, at vi søger en hjemmel til at gøre noget, vi gerne vil, og det er ikke i strid med nogen lov.
Vi ændrer ikke de kommunale budgetter.
Det, vi i givet fald ændrer, er de statslige tilskud til kommunerne.
Det er ikke os, der beslutter, kommunerne beslutter selv, men det, vi har ansvaret for, er de statslige tilskud, vi giver dem, og det er altså ikke i strid med loven, at vi sikrer os, at der er en hjemmel til i givet fald at gøre det, vi vil.
Spm. nr. US 29
Frank Aaen (EL), 2005-11-29:
Det, som blev sagt i 1997, var helt korrekt, for dengang foretog man sig med fodnoter til finansloven noget, der ikke var grundlag for i lovgivningen, og det var – med finansministerens egne ord – at tilsidesætte den gældende lovgivning.
Men det er akkurat det samme, man gør her.
Man tilsidesætter den gældende lovgivning, for i dag er der ikke lovhjemmel til, at finansministeren bare kan tage penge ud af den enkelte kommunes budget.
Jeg håber, finansministeren vil indrømme, at han ikke har lov til at gøre det.
Ellers var der jo ikke nogen grund til at gøre det, finansministeren gør, nemlig at regulere i strid med gældende lovgivning med en fodnote.
Kunne vi ikke bare få et notat fra Justitsministeriet, som kunne fortælle, om det er i overensstemmelse med god lovpraksis?
Fttm.023.fm Page 1581
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Hvis man bare tager penge fra kommunerne og ændrer kommunernes budgetter – ikke bare alle kommuners på en gang, men hver enkelt kommunes, alt efter hvad ministeren har lyst til – er det ikke i overensstemmelse med gældende lov.
Kan vi blive enige om det?
Der er ikke nogen lov, der giver landets finansminister lov til at regulere bloktilskuddet til en enkelt kommune, bare fordi man mener, at budgettet ser forkert ud, og derfor er der parallelitet i tingene.
Jeg er nødt til at oplyse, at det citat, jeg læste op før, var af finansministeren selv, der dengang som ordfører – helt berettiget synes jeg – harcelerede over og skældte ud over, at den socialdemokratisk ledede regering bare med en tekstanmærkning stjal penge fra Den Sociale Pensionsfond.
Det gør den nuværende finansminister altså også, men det er en anden historie.
Men han gør det uden lovhjemmel, og derfor vil jeg spørge: Har Finansministeriet spurgt Justitsministeriets Lovafdeling, om det er i orden?
Er det i overensstemmelse med god parlamentarisk skik?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Med hensyn til at regeringen sidste år stemte imod noget lignende foreslået af Socialdemokraterne, kan jeg fuldstændig afvise, at det var tilfældet, for Socialdemokraternes forslag var et 100-millioner-kroners-forslag, der gik på, at § 16-museerne, som for størstedelens vedkommende ligger i hovedstadsområdet, skulle holde åbent.
Det forslag, som regeringen lægger frem, er et langt bedre forslag, som handler om en målrettet indsats for børn og unge på samtlige statsanerkendte museer i det danske land.
De er spredt ud over det danske land, og derfor har det en hel anden effekt.
I regeringen vedtager vi ikke bare forslag for at lægge dem til side og så tro, at de lever deres eget liv.
Vi følger hele tiden løbende med i, hvad der sker i det danske samfund, og det vil vi selvfølgelig også gøre på det her punkt.
Det tror jeg også man vil kunne komme til at se med de formidlingsaktiviteter, der bliver sat i gang med den 40-millioner-kroners-pulje, der er blevet foreslået.
Arne Toft (S), 2005-11-29:
Jeg vil sige til fru Ellen Trane Nørby, at det er godt, man følger med, men Socialdemokratiet har altså aldrig nogen sinde foreslået 100 mio. kr.
Det var ministeren.
Men jeg vil godt spørge, om det ikke var en idé, at det ikke kun er de to store museer, som ligger her i København, man gør gratis.
Var det ikke en idé, om også folk fra provinsen fik mulighed for at gå gratis på museer?
Thor Pedersen (V), 2005-11-29:
Hr. Frank Aaen springer jo over, hvor gærdet er meget, meget lavt, når hr. Frank Aaen siger, at det er det samme.
Nej, det, der dengang var tale om med Den Sociale Pensionsfond, var, at finansminister hr. Mogens Lykketoft gjorde noget, som var i strid med loven.
Loven bestemte, hvordan og hvor meget der kunne udbetales, men den lov ændrede man tre år i træk med en tekstanmærkning, selv om løftet fra den daværende finansminister ellers var, at man ville ændre loven ved først givne lejlighed.
Men det gjorde man ikke.
Vi tilsidesætter ikke nogen lov.
Vi beder om hjemmel til at afgøre, hvordan de statslige tilskud kan udbetales, og det er altså ikke i strid med loven at give hjemmel til at håndtere udbetalingen af statslige tilskud.
Der er altså forskel på at gøre noget, der er i strid med den gældende lovgivning på et område, og det, vi søger en hjemmel til.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Der behøver ikke at være en modsætning mellem at være glad og fornuftig, vil jeg lige sige, og jeg mener, at jeg er begge dele – både glad og fornuftig.
Det er ikke sådan, at jeg ikke er glad for det her forslag.
Jeg ved bare, at pengene på kulturområdet ikke hænger på træerne, og derfor må man virkelig gøre sig umage, når man endelig får nogle penge fra finansministeren, og det synes jeg altså ikke regeringen gør i den her sammenhæng.
Man kunne få meget mere ud af det, vi kunne få en større garanti for, at pengene rent faktisk blev brugt på en sådan måde, at vi kunne kompensere landdistrikterne for, at det allerede er sådan, at børn ude i landdistrikterne kommer meget mindre på museum end børnene inde i byen osv., så vi altså kunne sikre, at vi fik en garanti for, at der rent faktisk var flere børn, der kom på museum for de ca. 100 mio. kr., som regeringen nu bevilger.
Nogle helt konkrete spørgsmål, jeg og andre ordførere har stillet, f.eks. om Falsters Minder, er, om de statsanerkendte museer, der allerede har indført fri entré for børn og unge, ikke skal kompenseres nu og dermed have en tak for, at de for længst har gjort det, som regeringen har efterspurgt.
Endelig vil jeg også gerne høre, om ministeren kunne være indstillet på, at vi skrev en revisionsbestemmelse ind i museumsloven.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-29:
Altså, vær lidt glad, vær lidt positiv!
Vi skaber nu en situation, hvor alle uden undtagelse, uanset hvad sociale vilkår de kommer fra, får mulighed for at komme gratis på museum, hvis de er børn og unge under 18 år.
Så det er netop et forslag, som henvender sig til alle familier.
Det er netop et forslag, som gør, at det ikke er økonomien og pengepungen, der er afgørende for, om man kommer ind på vores museer og får adgang til vores kulturarv.
Hele intentionen med det her forslag er jo, at vi får flere familier ind på museerne.
Og selvfølgelig vil der være et hav af incitamenter for museerne til at få flere børn og unge ind.
Først og fremmest fordi de selvfølgelig ser det som deres opgave at formidle og sørge for, at flere børn og unge kommer ind, så de får adgang til den kulturarv derinde.
Det er det ene argument, som jeg synes bliver lidt undervurderet her i debatten.
Det andet er, som Venstres ordfører også var inde på: Jo flere børn og unge der kommer ind, jo flere forældre kommer der ind.
Det er svært at forestille sig den 8-årige knægt, Jens, gå alene ind på museet, han går selvfølgelig ind i følgeskab med sine forældre og sine bedsteforældre, der betaler entré for at komme ind.
Så de har også ude på de lokale museer og de store museer et kæmpeincitament til at få børn og unge ind, både af formidlingsmæssige årsager og af økonomiske årsager.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Der skal jo ikke herske nogen tvivl om andet, end at også Det Radikale Venstre synes, det skal være gratis for børnene at komme på museum.
Det, vi er uenige om, er, hvordan vi gør det på Fttm.023.fm Page 1611
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
en sådan måde, at vi er sikre på, at vi altså får flere børn til at få kendskab til den danske kulturarv.
I dag er det sådan, at ca. 50 pct. af alle børn kommer på museerne.
Set i lyset af, hvor mange penge vi bruger på museumsvirksomhed, og set i lyset af de nye penge, som nu kommer til, burde det være mange flere.
Derfor er vores forslag, at man altså sørger for, at efterspørgslen spiller ind, sådan at museet også får en kompensation for det, i det øjeblik der kommer mange børn på museet.
Det, vi frygter, er, at det er fire b’er, der kommer til at være bestemmende for udviklingen på museerne.
Ud over at vi, som ministeren siger, får mere berigende, mere betagende og mere belærende museer, så får vi måske også det problem, at museerne fortsat er for de bedst stillede, nemlig de familier, som har klaver, og som har tradition for at tage deres børn med på museum.
Er ministeren overhovedet ikke bange for det?
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Først til det sidste: Det er jo sådan, at man som regel trækker flere kunder ind på museet, og nu skal man så til at lave en anden form for billetpolitik.
Nu tænkte jeg på Statens Museum for Kunst som eksempel, hvor man kan gå ind på de permanente samlinger vederlagsfrit, men skal betale ekstra for at komme ind til særudstillinger.
Tidligere var det ofte på den samme billet, og det gjorde, at man fra museets side havde en mulighed for at kunne skyde en pulje penge ind som et første bidrag, som egen finansiering, når man gik ud og søgte fonde, og det er altså alt andet lige en fordel.
Det tror jeg de fleste ved.
Når man laver fundraising, er det sådan set meget rart at kunne sige til folk: Vi vil også gerne selv finansiere noget og ikke bare have det hele.
Det var det ene.
Det andet er: Nu går jeg da ud fra, at det er det samme udvalg, vi sidder i – sådan har jeg da oplevet det, det er i øvrigt meget hyggeligt – men der er jo ikke sådan en generel regel om, at der er et fast åremål for, hvornår man skal revidere love.
Det tror jeg da ikke Venstres ordfører har fået opfattelsen af.
At man ofte gør det, er jo sådan set udtryk for rettidig omhu, og når nu der er en række museer, som ligesom eksplicit har peget på det i den her forbindelse, så kan jeg ikke se, hvorfor det skulle være et problem.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Jeg ved ikke, om SF’s ordfører og jeg sidder i forskellige udvalg, for jeg har i hvert fald oplevet, at vi som en løbende aftale lovevaluerer hvert tredje år.
Derfor skulle der jo netop være en undtagelse, hvis vi ikke skulle evaluere den her lovgivning, og derfor bliver jeg lidt forvirret, når hr. Ole Sohn står på talerstolen og siger, at der skal indskrives en ekstra evalueringsparagraf i lovgivningen.
Kunne hr. Ole Sohn ikke uddybe det?
Er det, fordi den skal evalueres tidligere end om 3 år?
Eller hvad er problemet?
Og så måske blot en præcisering for vores alle sammens skyld: Særudstillinger og særlige initiativer for børn kan der stadig væk godt opkræves entre til og er egentlig ikke omfattet af lovgivningen.
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Det var sådan set også det, der lå lidt i det, jeg sagde.
Både det, som fru Elsebeth Gerner Nielsen er inde på her, og det, som fremgår af nogle af høringssvarene, er, at der ligger nogle skævvridninger i den måde, lovforslaget bliver skruet sammen på, og jeg kan ikke forestille mig andet, end at regeringen har en interesse i at sikre sig, at de ikke føres videre til lovforslagets vedtagelse.
Derfor håber jeg, vi under udvalgsbehandlingen kan få rettet de skævheder op, der måtte være.
Ellers synes jeg, det ville være helt på sin plads at lave et ændringsforslag, så vi under andenbehandlingen kan få en debat om, hvorfor man så i ikke givet fald vil være med til det.
Men der er i øvrigt også en række andre problemer i det.
Der er f.eks. et problem på nogle af de statslige museer, f.eks. Statens Museum for Kunst, hvor den ekstra indtægt, de får ved særudstillinger, jo er den, de skyder ind som forudsætning for, at de også kan søge private fonde.
Den ekstraindtægt har de nu ikke længere, og dermed vil de få sværere ved at søge private fondsmidler.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Jeg synes, det er interessant, at det er SF og Det Radikale Venstre, der skal stå her og argumentere for det fornuftige i at bruge liberale principper.
Hertil kommer, at der også er det problem ved den her lovgivning, at de museer, som i forvejen har gjort det, regeringen gerne vil have, og som også Det Radikale Venstre gerne vil have, nemlig at det bliver gratis for børn og unge at komme på museum, bliver straffet.
Et eksempel er Falsters Minder, som allerede for nogle år siden gennemførte, at det var gratis for, så vidt jeg husker, børn under 15 år at komme på museum.
Det forstår jeg ikke.
Vil SF ikke også være med til, at vi på det punkt stiller et ændringsforslag i forbindelse med andenbehandlingen af lovforslaget, så vi får rettet op på den konkurrenceforvridning, der ligger der?
Fttm.023.fm Page 1608
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Det, at man kan få et større kendskab til vores fortid, er det, der giver baggrunden for at forstå vores samtid.
Man kan prøve at forestille sig, hvor hurtigt tiden går.
De sidste 100 år, altså det 20. århundrede, har været industrisamfundets århundrede.
Det er faktisk kun tre generationer, og det er ved at være et overstået kapitel.
Nu går vi ind i informationssamfundet, det globaliserede samfund, og så er det da utrolig vigtigt, at børn kan komme ind på museerne og se deres forældres, bedsteforældres, oldeforældres liv.
Det er jo også derfor, vi bl.a., forhåbentlig, får sat lidt mere skub i industrisamfundets kulturår osv. osv.
Men det er selvfølgelig også vigtigt at gå længere tilbage i historien.
Derfor er det som udgangspunkt jo en fantastisk god idé, at vi giver gratis adgang på de statsanerkendte museer til alle børn og unge.
Det er et gammelt forslag, som SF har rejst flere gange, og det kan vi selvfølgelig støtte.
Vi kan også støtte, at det er gratis at komme ind på de statslige museer som Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst.
Det, der kan være til diskussion, er måden, man gennemfører det på.
Nu kan jeg næppe forestille mig, at det her er et forslag, som har groet i det liberale Venstres baghave, men nu er det jo en regering, man har sat sammen, og derfor kommer der nogle forslag frem, så man en gang imellem må hugge en hæl og klippe en tå, og jeg synes, det er en overvejelse værd at finde et incitamentssystem, som gør, at det bliver tiltrækkende for museerne at arbejde med at få flere ind.
Det Radikale Venstre har peget på en model, andre kunne overvejes.
Men det, jeg synes man kan læse af høringssvarene, er, at der er meget stor betænkelighed ved den måde, man skruer det sammen på.
Vi skal have de usikkerheder afklaret under udvalgsbehandlingen, og hvis ikke vi kan komme så vidt under udvalgsbehandlingen, så må vi i hvert fald via en revisionsparagraf kunne evaluere, når der er gået 2 år: Var der noget i de betænkeligheder, som kom fra museerne, eller var det overvurderet?
Derfor vil jeg sige, at SF som udgangspunkt er positivt indstillet over for forslaget.
Vi vil se meget på de høringssvar, som nu kom lidt sent, om muligt få nogle af de ideer, der ligger der, indarbejdet i lovforslaget og som minimum i hvert fald få indføjet en revisionsparagraf, sådan at vi kan tage sagen op igen om et par år.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Hvis museerne alene ser på det økonomiske incitament, så vil de gøre det, de kan for at få så mange voksne på museum som overhovedet muligt, fordi det er dem, der repræsenterer en værdi, det er dem, man får en billetindtægt på, mens man overhovedet ikke tjener penge på børnene.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Kan ordføreren dermed bekræfte, at der også er et økonomisk incitament?
Hvis vi nu tager for givet, at børnene kommer sammen med deres forældre, vil der så ikke være et økonomisk incitament for museerne til at sikre, at der kommer flere besøgende og dermed også flere børn og unge på de danske museer?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-29:
Derfor kan man sige, at i det øjeblik det var sådan, at museerne både ville tjene penge på, at børnene kom der, og at deres forældre kom der, ville der være et ekstra incitament til at forsøge at få børnene på museum.
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Jeg vil så bare stille hr. Eyvind Vesselbo et enkelt spørgsmål: Hvordan kan det nu være, at det er godt og fornuftigt og rigtigt, at det er gratis for børn at komme på museum, men skadeligt og en dårlig idé, som kan have negative konsekvenser, når det handler om at spille musik?
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Eyvind Vesselbo kunne forklare mig det, for jeg er en lille smule forvirret over, hvad der sådan er den dybere forklaring på det.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-11-29:
Nu ved jeg ikke, hvorfor hr. Per Clausen stiller mig det spørgsmål, om det er skadeligt at få støtte til musikskoleundervisning, for det har jeg jo ikke sagt.
Det er da et underligt spørgsmål at stille mig, om det er skadeligt, når jeg mener, det faktisk er godt at gå til musikundervisning.
Det er godt også i nogle tilfælde at give hel eller delvis friplads, men det er også godt, at forældrene er engagerede i det.
Så det må være mit svar på det spørgsmål, hr. Per Clausen stiller.
Per Clausen (EL), 2005-11-29:
Nu er det jo ikke altid, hr. Eyvind Vesselbo helt præcist kan huske, hvad han selv har sagt, og det kan jeg sådan set godt forstå.
Men det, hr. Eyvind Vesselbo siger nu, er, at det i nogle tilfælde er dårligt, hvis forældrene ikke får lov til at betale.
Og så er det bare, jeg ikke kan forstå, hvorfor det ikke også er dårligt, når det handler om at gå på museer.
Altså, jeg forstår det simpelt hen ikke.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-29:
Jamen vi synes så afgjort, at det altid er en god investering at investere i børn og unges møde med kulturen.
Derfor var vi jo også med til at lave en finanslovaftale med flere folketingspartier, som støtter kulturskoler, et godt forslag, som regeringen var med på.
Det forslag, vi havde før, flugter fuldstændig med musikskolerne.
Her har vi jo afsat penge.
Lad os nu være glade og positive over, at der er kommet et gevaldigt fremskridt med, at vi nu har bevilget penge til kulturskoler.
Det har der ikke været før.
Hverken under tidligere socialdemokratiske regeringer, socialdemokratisk-radikale regeringer eller sågar borgerlige regeringer har der ikke været de penge.
Men de er der nu.
Det har man aftalt i finanslovaftalen.
Lad os være glade for det, og så må vi evaluere det om nogle år og så se på, hvad der er af muligheder for et samarbejde mellem stat og kommune.
Men udgangspunktet i det her land er, at undervisnings- og uddannelsespolitikken på det niveau ligger ude i kommunerne.
Det er deres ansvar.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Med det her forslag gør vi det gratis for børn og unge at besøge alle de statsanerkendte museer over hele det danske land.
Derudover må man sige, at vi har to hovedinstitutioner på det kulturelle og kulturhistoriske område i Danmark: Det er Statens Museum for Kunst, og det er Nationalmuseet.
De ligger tilfældigvis begge i hovedstaden, men hvis man går ind og kigger på fordelingen af, hvem der besøger de to institutioner, så vil man se, at der valfarter folk fra Jylland, Fyn, Sverige og andre lande for at se, hvad det er, vores to nationale institutioner rummer.
Jytte Wittrock (S), 2005-11-29:
Så jeg vil gerne have, hvis ministeren vil prøve kort at præcisere argumentationen for, at det ikke skulle være investeringen værd.
Bente Dahl (RV), 2005-11-29:
Jeg må jo sige, at virkelighedens finanslovforlig kom, samtidig med at beslutningsforslaget blev fremsat.
Det Radikale Venstre og jeg glædede os meget over forliget, og det gør vi fremdeles.
Det kunne godt være, at jeg skulle have trukket beslutningsforslaget, det vil jeg da gerne medgive, men så må man tilskrive det begyndervanskeligheder, at jeg ikke fik trukket det i tide.
Jeg glæder mig vældigt over, at vi er med i forliget i forbindelse med finansloven, jeg synes, det er et skridt i den rigtige retning.
Jeg vil så sige, at jeg vil arbejde for, at vi kommer til at gå flere skridt i den rigtige retning hen ad vejen.
Jeg vil sige herfra, for at det skal være helt klart, at beslutningsforslaget ikke skal til andenbehandling.
Afstemning