Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-17:
Efter valget, hvor hr. Anders Fogh Rasmussen blev statsminister, kan vi stille det store spørgsmål: Hvor bliver
forandringen af?
Al diskussion om reformer af velfærdssamfundet er blevet lukket ned i en stor syltetøjskrukke, som først skal åbnes efter næste valg; først efter valget kommer der et udspil fra regeringens Velfærdskommission. Sagen er, at med hr. Anders Fogh Rasmussen har vi fået en regering, der er ude af stand til at fortælle befolkningen, hvor den vil hen.
De få gange, regeringen har spillet ud med reformer,
har den trådt godt og grundigt i spinaten.
Tidligere i år blev danskerne præsenteret for massive besparelser på dagpengesystemet på 800 mio. kr., heldigvis nåede finansministeren at sluge en fortrydelsespille.
Opmærksomme journalister havde nemlig noteret sig statsministerens løfter i valgkampen.
Den selv samme statsminister, som gang på gang har påstået, at han holder, hvad han lover, og gør det, han siger, blev citeret for at fastslå: Vi har ingen forslag om at forringe dagpengesystemet.
Det sagde Anders Fogh Rasmussen under partilederrunden i DR 1 den 18. november 2001.
Tilbage står en forvirring om, hvad regeringen mener, når den siger, at den ikke har begået løftebrud, men den trækker forslagene tilbage, fordi befolkningen oplever forslagene som løftebrud.
Forvirringen består i, at regeringen ikke oplever sine dagpengeforslag som løftebrud. Hvad det betyder for de videre perspektiver og for det danske dagpengesystem står hen i det uvisse.
Det ville være glædeligt, hvis denne forespørgsel giver befolkningen mulighed for at få kastet et opklarende lys på denne regerings tvetydige holdning.
Vi Socialdemokrater vil også bruge denne forespørgsel til at understrege de principper, der efter vores opfattelse er væsentlige at fastholde, og som vi også fastholdt i vores regeringstid, da vi lavede 17 ændringer, og jeg har nok selv været med til at lave de fleste af dem, når det gælder det særlige danske dagpengesystem.
En helt central kvalitet ved dagpengesystemet, som vi fra Socialdemokratiets side ønsker at fastholde,
er den store fleksibilitet og foreningsprincippet, forsikringsprincippet ligeså.
Til forskel fra mange andre lande har vi i Danmark meget lempelige regler for udbetaling af dagpenge for arbejdsophør.
Det betyder, at de danske arbejdere ikke løber så stor en økonomisk risiko ved at blive ledige, som det er tilfældet i mange andre lande.
Derfor kan man operere med forholdsvis korte opsigelsesvarsler.
Det betyder samtidig, at arbejdsgiverens risiko for at ansætte ny arbejdskraft er relativt lille.
Så tilbage til fortrydelsespillen, som finansministeren måtte sluge.
Det ville nemlig være en katastrofe, hvis det var lykkedes for regeringen at undergrave fundamentet med indtægtsgrænse og med regeringens forslag om de supplerende dagpenge.
Med hensyn til de supplerende dagpenge ved vi, at der er en del job i dette land, som ikke kan udbydes som varige fuldtidsjob.
De fleksible muligheder for at give supplerende dagpenge betyder, at arbejdstagerne er i stand til at påtage sig et deltidsarbejde.
Det giver samlet set en bedre udnyttelse af arbejdskraften, for alternativet ville være,
at en masse job ikke ville kunne besættes.
Vi vil fra Socialdemokraternes side også understrege den rent fordelingsmæssige gevinst, der ligger i det danske dagpengesystem.
Eftersom 80 pct. af befolkningen er dækket af en a-kasse, så sikrer man sig samlet omfordeling fra personer
Det er på denne måde de lavest lønnede grupper, som samlet set får udbetalt mest i forhold til personens hidtidige lønindtægt.
Dette grundlæggende solidariske princip skal vi værne om.
Det er ikke uden grund, at det danske dagpengesystem gang på gang bliver fremhævet rundtomkring i verden.
Det er ikke uden grund, at eksperter kalder det danske system for et mirakel.
Der skal meget gode argumenter til, hvis vi skal ændre grundlæggende ved det arbejdsmarkedssystem, som i 1990'erne førte til den laveste ledighed i årtier, og som har givet dansk økonomi nogle af de bedste vilkår nogen sinde.
Det er vigtigt at fastslå og fastholde, at det er et foreningsbaseret forsikringssystem, hvor der er en høj grad af faglig forankring i det danske a-kasse-system, idet det er en kendsgerning, at fagligt forankrede a-kasser i højere grad vil være i stand til at formidle job end de tværfaglige a-kasser - til gavn både for de ledige, arbejdsgiverne og ikke mindst for samfundsøkonomien.