runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Jeg tror, det vil være mere hensigtsmæssigt, at udvalget faktisk laver kriterierne, for jeg tror ikke, vi skal have skudt i skoene, at vi skal være smagsdommere.
Det er jo den gamle diskussion om at være smagsdommer eller ikke smagsdommer.
Og hvis jeg pludselig begynder at sige heroppe fra talerstolen, at jeg godt vil være med til at diskutere nogle indholdsmæssige kriterier for at kunne uddele penge fra den her 10-millioners-pulje, så tror jeg altså, at vi som udvalg får ørerne i maskinen og får et prædikat på os om, at vi vil være smagsdommere.
Det mener jeg ikke vil være hensigtsmæssigt.
Jeg skal jo ikke blande mig i det, men umiddelbart vil jeg da tro, at det med de kriterier, som er skitseret i det her lovforslag, ville være et dagblad, en avis, som ville gå ind under de rammer, der er, for at kunne få tilskud.
Men som sagt skal jeg ikke være smagsdommer.
Jeg skal ikke være den, der skal nedfælde kriterierne.
Derfor mener jeg, det ville være lidt bedre, at vi har nogle professionelle folk, som er inde i sagerne, og som vil kunne gøre det.
Mogens Jensen (S), 2005-12-13:
Nu var Dansk Folkeparti jo med til at få vedtaget en dagsorden her i Folketingssalen i foråret, som netop stadfæstede et princip om, at vi skulle se på disse tilskudsregler, vi behandler her i dag, sammen med tilskudsreglerne for dagbladene for netop at kunne se sammenhængen og for at kunne få tingene til at fungere samstemmende.
Må jeg forstå Dansk Folkeparti og ordføreren sådan, at man nu i partiet har fået en tilkendegivelse fra kulturministeren, som sikrer, at der nu er og bliver sammenhæng mellem de regler, som vedtages med denne lov, og de regler, som kommer til at gælde for dagbladene senere?
For det må jo være kriteriet for, at Dansk Folkeparti kan støtte det.
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Jeg synes, det er meget væsentligt, at vi holder os til lige nøjagtig det her lovforslag, netop fordi det er et andet lovforslag.
Det er et lovforslag for sig selv, det er et selvstændigt lovforslag, som behandler en pulje på 10 mio. kr., som ikke har noget at gøre med de andre nogle hundrede millioner, som skal til at træde i kraft fra 2007.
Nu skal jeg ikke gentage mig selv, men jeg anser det her for at være et helt andet tilbud til bladudgiverne, end der har været tidligere.
Derfor synes jeg, at vi skal holde tingene fuldstændig adskilt og koncentrere os om det her lovforslag, som er på Folketingets bord på nuværende tidspunkt.
Der er ikke nogen synergieffekt, og der skal også overholdes nogle aftaler, fordi der har været klager.
Derfor mener jeg, det er meget, meget vigtigt, at man gør det på den her måde.
Der kommer ikke til at være et vakuum.
Jeg er helt sikker på, at de her ting kommer til at fungere, for det er en ny situation, og det er en ny pulje.
Mogens Jensen (S), 2005-12-13:
Dansk Folkeparti har været med til at ulejlige hele Folketingssalen med en folketingsbeslutning, der handler om, at der skulle være sammenhæng mellem den her støtteordning og den, der kommer til at gælde for dagbladene.
Hvad er det, der gør, at Dansk Folkeparti pludselig nu kan støtte det her lovforslag uden at vide, at der er en sammenhæng over til det, vi senere skal behandle om dagbladene, og dermed reelt går op imod sin egen folketingsbeslutning?
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Det her lovforslag er jo en effekt af det, som var en forespørgselsdebat her i Folketingssalen den 31. maj.
Det her lovforslag er nemlig affødt af det, netop på grund af, at den bladtilskudsordning, som man diskuterede tidligere, havde tre kategorier, som var hovedordning, overgangsordning og supplementsordning.
Derfor er det en pulje for sig selv på de her 7 mio. kr., som så har været 7,6 mio. kr. tidligere.
Derfor kan jeg ikke forstå, at man skal blande, som jeg sagde tidligere, æbler og pærer sammen.
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi holder tingene adskilt, og at vi tager stilling til lige nøjagtig det lovforslag, som er til beslutning og førstebehandling her i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-12-13:
Jeg vil godt spørge om Dansk Folkepartis forhold til grundloven.
Jeg ved jo, at det er noget, som optager partiet ganske meget.
Mener ordføreren for Dansk Folkeparti så ikke, at det er lidt af et problem, at man har første behandling af et lovforslag i dag?
Det træder i kraft om 14 dage godt og vel.
Det bliver først endelig vedtaget engang sidst i januar eller februar.
Er det ikke i modstrid med grundlovens bestemmelser om, at en lov skal have tre behandlinger i Folketinget, før den kan blive vedtaget?
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Jeg tror, man meget kort og klart kan sige, at det vil det ikke være, for så tror jeg heller ikke, at lovforslaget var blevet behandlet som en førstebehandling i salen i dag.
Så det er det ikke.
Det her har simpelt hen noget at gøre med, at man skønner, at det er den rigtige måde at gøre det på, for det er altså kun en pulje, der kommer til at kunne virke i 1 år.
Hvis man bliver ved med at udskyde tingene, som hr. Holger K. Nielsen foreslår, ved, at vi skal til at effektuere det i 2007 i stedet for 2006, så opstår der jo lige netop et vakuum.
Det er der ikke nogen grund til der gør, og derfor er det vigtigt, at man får vedtaget et lovforslag, så man kan få det til at blive effektueret med tilbagevirkende kraft.
Så jeg vil svare klart nej på hr. Holger K. Nielsens spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Det her lovforslag er en udmøntning af en delaftale fra medieforliget indgået af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti i 2002.
Hvis jeg havde sagt til et erfarent folketingsmedlem som hr. Holger K. Nielsen, at det ville Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne jo kunne gå ind og få lidt indflydelse på og trække i den rigtige retning, så havde hr. Holger K. Nielsen nok slået en høj latter op og sagt, at det var min ungdommelighed og naivitet, der havde gjort, at jeg ville mene det.
Men det lykkedes faktisk.
Og jeg er jo stadig væk fuldstændig enig med hr. Holger K. Nielsen om, at det er et problem, at de lokale radio- og fjernsynsnævn bliver nedlagt.
Spørgsmålet er: Hvis Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne ikke havde været med i den her aftale, var den så blevet anderledes?
Svaret er jo, og det ved vi alle sammen, at nej, det var den ikke, de var stadig blevet nedlagt.
Til gengæld havde vi ikke formået at få prioriteret de græsrodsradioog -tv-stationer, som vi synes er særlig vigtige i Det Radikale Venstre.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-13:
Så vil jeg gerne spørge hr. Carsten Hansen, om det ikke også var Socialdemokraterne, der gennemførte, at grundkapitalandelen blev nedsat fra 14 til 7 pct.
Det er jo det samme, der sker med ydelsesstøtten, netop for at vi kan få bygget nogle plejehjemsboliger og ældreboliger, men var det ikke hr. Carsten Hansens parti, som indførte det fra begyndelsen?
Vi viderefører det bare for at sætte gang i plejehjemsbyggeriet og ældreboligbyggeriet, så de ældres lejligheder kan blive ledige til den nye generation.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Han synes, vi har ramt rigtigt, når vi siger 6 år, og det er jo også det, de fleste lande gør, men det betyder ikke – ja, undskyld jeg ikke svarede på det før – at hele fagrækken skal trækkes ned til de 6-årige.
Det afgørende er, at de 6-årige bruger en lille del af dagen på det, de også forventer, når de stolte kommer i skole med skoletasker og pennalhuse: At det er lidt af en rigtig skole.
Men den skal ikke fylde hele dagen, så der ikke er plads til den blanding af leg og læring, som fortsat skal kendetegne undervisningen af de 6-årige.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 44
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-13:
Dansk Folkeparti har også et spørgsmål til hr. Carsten Hansen.
Hr. Carsten Hansen snakker gang på gang om, at ældre- og plejeboliger er en samfundsopgave osv. osv., men hr. Carsten Hansen ved jo udmærket godt, at i denne lovgivning er der ikke noget, der vedrører de boligtyper.
Der har i hvert fald de sidste 15 år været mulighed for at bygge ældre- og plejeboliger i henhold til almenboligloven, når kommunerne betaler på serviceområdet, så der er intet nyt i det.
Vi mener også fra Dansk Folkepartis side, at selv om lejerne er ældre og har de samme betingelser som andre lejere, skal man ikke sætte dem uden for samfundet på den måde, hr. Carsten Hansen og Socialdemokratiet ønsker.
Men vil hr. Carsten Hansen venligst bekræfte, at det er rigtigt, at man har kunnet bruge den metode de sidste 10-15 år?
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Jeg vil gerne fortsætte lidt, hvor hr. Per Clausen slap, og hvor vi måtte slippe i Videnskabsudvalget, da undervisningsministeren blev nødt til at gå midt i vores åbne samråd om gruppeeksamen.
Her fik undervisningsministeren jo ikke lejlighed til at svare på, hvad der er regeringens begrundelse for, at man har valgt at tage skridtet fuldt ud og afskaffe gruppeeksamen i stedet for – hvis man var bekymret for det faglige niveau og for, om vurderingerne er betryggende – at stille nogle krav til, hvordan en gruppeeksamen skal gennemføres, f.eks. hvor mange der kan deltage i en gruppeeksamen, og hvilke kvalifikationer underviserne og eksaminator skal have.
Derfor vil jeg give undervisningsministeren lejligheden til at komme med et svar her og nu: Hvorfor vil regeringen afskaffe muligheden totalt i stedet for at forbedre kravene til gruppeeksamener?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Den enkelte skal have en individuel eksamination og en individuel vurdering, men i den forbindelse må der gerne være gået gruppearbejde og gruppeforberedelse forud for eksamen, så de stærke kan hjælpe de svage osv. osv.
Men vi holder fast ved, at udspørgningen skal være individuel, og at vurderingen skal være individuel.
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Ja, den smøre tror jeg også at undervisningsministeren kom med i Videnskabsudvalget, men den har jo ikke meget med et svar på mit spørgsmål at gøre.
Spørgsmålet er: Hvad er begrundelsen for, at man ikke valgte at stille nogle faglige krav, så man sikrede, at gruppeeksamen levede op til alle de ambitioner, som regeringen og vi andre måtte have med den?
Det, undervisningsministeren kommer med nu, er en ideologisk besværgelse om, at man ikke ønskede det, men hvad er begrundelsen for, at man traf det valg?
Jeg vil sige, at efter at undervisningsministeren havde forladt samrådet, skal det siges til hans kollega, videnskabsministerens, ære, at han faktisk lagde kortene åbent på bordet og sagde, at det nok ville have været bedre, hvis regeringen havde stillet nogle faglige krav og forbedret gruppeeksamen i stedet for helt at afskaffe den.
Så langt gik videnskabsministeren, og derfor vil jeg godt høre, om undervisningsministeren er enig med sin kollega i, at det egentlig ville have været bedre, at man havde stillet nogle krav i stedet for bare helt at afskaffe muligheden.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Jeg tror ikke, videnskabsministeren blev rigtigt refereret, men det kan jo dokumenteres, for det var et åbnet samråd, hvor alting blev optaget på bånd, så det kan jo komme an på en prøve.
Jeg tror ikke på, at videnskabsministeren sagde, at det måske havde været bedre at lave en manual for, hvordan man kan lave gruppeprøver, for der står altså i regeringsgrundlaget, at gruppeprøver skal afskaffes.
Det har vi så udmøntet på den enkle måde, at man må gøre alt, hvad man vil, i undervisningen og i forberedelsen.
Det er kun på det tidspunkt, den enkelte skal vurderes, vi stiller nogle krav.
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Nu skal det selvfølgelig siges til undervisningsministerens forsvar, at han også er kirkeminister og derfor er stærk i troen på, at videnskabsministeren ikke kan have sagt det.
Men han kan forvisse sig om, at det faktisk var tilfældet, ved at lytte båndet fra samrådet i Videnskabsudvalget igennem, for det var faktisk det, videnskabsministeren i øvrigt ganske klogt kom frem til.
Men spørgsmålet er stadig: Hvad var undervisningsministerens begrundelse for at afskaffe gruppeeksamener?
Vi har hørt besværgelsen om, at man afskaffer dem – og jeg tror, at alle, som kan læse aviser, har fundet ud af, at det er tilfældet – men hvad var begrundelsen for, at man ikke vil give de studerende den mulighed?
Det kan ikke være en faglig begrundelse, for hvis der var en faglig begrundelse, kunne man vel styrke de faglige krav til, hvordan en gruppeeksamen skal gennemføres
, så tilbage står spørgsmålet: Hvis det ikke er et rent ideologisk felttog, hvad i alverden er så regeringens begrundelse for at gennemføre det her?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Jeg læste en oplagt begrundelse op lige før, nemlig den, man kan læse i næste nummer af Ingeniøren, hvor en meget erfaren censor siger: Der skal være gruppearbejde ligesom i erhvervslivet, men ligesom der i erhvervslivet er en individuel lønfastsættelse, skal en studerendes karakter være individuel.
Det er det, som er regeringens bevæggrund.
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Ja, det var et fint citat, men det er jo også sådan, vilkårene er i dag, hr. undervisningsminister.
I dag er det sådan, at der skal gives en individuel bedømmelse, og hvis det ikke er tilfældet, har undervisningsministeren jo et problem, fordi det er ministeren, som er ansvarlig for, at eksamensbekendtgørelsen bliver overholdt.
Hvis man ikke får en individuel karakter i dag, er det undervisningsministeren, som har et problem, og jeg forstår godt, at hvis man har et problem, må man gribe til handling.
Der er lavet underskriftindsamlinger, og jeg tror, at rigtig mange tusinde mennesker står tilbage med spørgsmålet: Hvorfor stiller man ikke krav til underviserne om, at de skal være bedre til at eksaminere?
Hvorfor stiller man ikke krav til selve eksamensformen ved gruppeeksamen i stedet for bare at sige: Nej, den eksamensform bryder vi os ikke om?
Vi kan ikke lide den af ideologiske grunde, så derfor fjerner vi den mulighed, selv om den minder umådelig meget om den måde, man arbejder på ude i den virkelige verden.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Der skal arbejdes som i den virkelige verden, men som det også fremgår af de vidneudsagn, jeg har refereret her, er der altså nogle, der oplever, at i de tilfælde, hvor der er gruppeeksamen, finder de det i praksis svært at opnå, at der gives forskellige karakterer til gruppemedlemmer.
En har fortalt, at han sagde nej til at være censor på en bestemt institution, fordi det ikke var muligt at give individuelle karakterer, og det er han jo ikke ene om.
Jeg har fået mange henvendelser, som har protesteret mod afskaffelse af gruppeeksamen, men jeg har sandelig også fået henvendelser, som støtter det, og jeg synes også, hr. Morten Homann skulle indrømme, at der altså er et problem med gruppeeksamener.
Der er det problem, at man ikke kun bliver vurderet efter sin egen indsats, men også efter andres indsats, og det føles også af eksaminanderne som uretfærdigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 45
Martin Henriksen (DF), 2005-12-13:
Grunden til, at jeg har et spørgsmål til ministeren, er, at regeringen er kommet med et forslag til en ny karakterskala.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad der er baggrunden for, at regeringen har tænkt sig at komme frem med det forslag.
Jeg kan forstå på det, der var fremme i nyhederne i går, at det er for at harmonisere reglerne med andre landes, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre lidt nærmere om, hvilke overvejelser ministeren har gjort sig med hensyn til den nye karakterskala.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Anledningen til, at karakterkommissionen blev nedsat, var, at der er problemer med oversættelse af de danske karakterer, hvilket giver de studerende problemer, når de skal have deres danske kvalifikationer anerkendt i udlandet.
Et af problemerne er karakteren 13, som jo i andre lande opfattes som en almindelig topkarakter.
Hvis man vil ind på et af de allerbedste uddannelsessteder i udlandet, forventes det, at man har adskillige 13-taller.
Der er ingen andre lande, som har en karakter for en helt exceptionel indsats, hvor man nærmest ved mere end læreren, og denne forskel på den danske karakterskala og andre landes karakterskalaer fører altså til, at danske studerende får et handicap.
Karakterkommissionen har taget udgangspunkt i den europæiske ECTS-standard, fordi der ikke findes en fælleseuropæisk karakterskala.
Så må man i stedet hægte den nationale karakterskala op på noget, som er kendt i udlandet, det er også det, karakterkommissionen har foreslået, og det er det, der ved konferencen i går var bred enighed om, så vidt jeg fornemmede.
Martin Henriksen (DF), 2005-12-13:
Jeg må sige, at jeg forstår altså ikke, at det kan være svært for en veluddannet mand eller kvinde på et universitet i udlandet at forstå, at i Danmark giver vi et 13-tal for en ekstraordinær indsats, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Ønsker regeringen, at man skal harmonisere karaktersystemerne i hele EU?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Hvis man skal se det fra de unges synspunkt – de unge, som gerne vil tage en del af deres uddannelse i udlandet – ville det selvfølgelig være en fordel med et fælles karaktersystem.
Men det er der mig bekendt ingen der har foreslået, og det ville også være urealistisk.
Der er jo lande, som dårligt nok har et nationalt karaktersystem, i hvert fald har USA det ikke, så det internationale uddannelsessamfund er så broget, at det ikke på nogen som helst måde kan styres, heller ikke med en europæisk standard.
Fordelen ved, at et lille land som Danmark knytter sin karakterskala til noget, der er internationalt kendt, er, at det bliver lettere at oversætte de danske karakterer.
Det var ikke let, for ikke at sige at det var umuligt, at knytte den danske 13-skala til ECTS-skalaen, og jeg tror, det er det argument, der er bærende for, at der nu er bred forståelse for, at vi skal have en ny karakterskala.
Martin Henriksen (DF), 2005-12-13:
Jeg forstod af det, som formanden for den kommission, som har stået for rapporten og evalueringen, sagde i går i nyhederne, at hun netop mener, at vi skal have et fælles karaktersystem i EU, og at hun også mener, at det, vi bevæger os hen imod, er et fælles uddannelsessystem i EU.
Sådan forstod jeg det i hvert fald, men skal jeg forstå ministeren sådan, at det ikke er regeringens tanker, eller ligger regeringen på linje med formanden for den gruppe, som er kommet med anbefalingen?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-13:
Mener ministeren selv, der er en nedre grænse for, hvornår man skal påbegynde obligatorisk undervisning i de forskellige fag i den danske folkeskole eller i det danske uddannelsessystem i øvrigt?
Er der nogen nedre grænse for, hvornår ministeren synes, det er reelt at indføre obligatoriske, fra centralt hold bestemte fag i skolen?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Det er ikke regeringens tanker, og jeg hørte heller ikke formanden sige det.
Det kan bestemt ikke klares med en lille bemærkning på eksamensbeviset, og den løsning, hr. Martin Henriksen her nævner, kan ganske enkelt ikke fungere.
Vi skal tænke på, at det jo ikke er sådan, at man sidder i udlandet og længes efter at få en hel masse danske studerende.
Situationen er måske den, at der kommer en dansk studerende, som ligger i den gode ende og har gode karakterer, måske to 13-taller og ellers 10, 9, 8 osv., og et godt gennemsnitstal.
Og så sidder man på det tyske eller spanske universitet og kigger fortvivlet på det eksamensbevis og sammenligner så med et fra Storbritannien og et fra Tyskland, og så skal de finde ud af, om det nu er danskeren, der er bedst, eller om det er englænderen.
Hvis det skal foregå på retfærdig vis, så er det klogt, at landene knytter sig til den europæiske standard, ECTS.
Det er måden, hvorpå man kan gøre den vurdering lettere og mere retfærdig for danske studerende.
Spm. nr. US 46
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-13:
Jeg kan forstå, at regeringen nu agter at stramme reglerne yderligere for familiesammenføring og det på trods af at der allerede er rigtig mange tekniske forhindringer for overhovedet at få familiesammenføring.
Lad mig nævne 24-års-reglen, tilknytningskravet, man skal have en passende bolig, man må ikke have modtaget offentlig hjælp inden for det seneste år, man skal hele tiden kunne tjene det, der svarer til to gange starthjælp, man skal stille med en bankgaranti, og endelig skal man skrive under på en såkaldt integrationskontrakt, herunder at man godt ved, at man i Danmark ikke slår sine børn og heller ikke sin kone.
Sluttelig er det sådan, at forudsætningen for at blive statsborger er, at man venter i op til 10 år, og at man skal have arbejdet 4 ud af 5 år, samtidig med at der er en række andre regler, der skal være opfyldt, f.eks. at man skal have bestået en prøve i dansk, og at man skal have bestået en prøve i dansk kultur for overhovedet at blive dansk statsborger.
Nu vil regeringen så lægge en ny hindring oveni.
Jeg vil gerne bede ministeren om her i spørgetimen at redegøre for den nye hindring.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Jeg ved ikke, hvor fru Elsebeth Gerner Nielsen har det fra, at regeringen er på vej med noget.
Jeg er bekendt med, at Venstres integrationsordfører har været ude med et forslag inspireret af noget, jeg tror, de i denne uge i Holland er ved at vedtage.
Det er ikke noget, der har været på regeringens bord.
Men vi følger skam også nøje, hvad der sker i andre lande, også i Holland, hvor de vil stille et krav om en test, inden familiesammenførte kommer til landet.
Med hensyn til hvad fru Elsebeth Gerner Nielsen hentyder til, er meldingen sådan set ikke anderledes, end at vi med interesse følger, hvad man laver i Holland så vel som i andre lande.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-13:
Men da integrationsordføreren for Venstre og ministeren er fra samme parti, kunne jeg godt have en forestilling om, at ministeren ved noget om, hvad det er, der rører sig i Venstre, som er det største parti i regeringen.
Med andre ord er der vel grund til at lytte til integrationsordføreren.
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan ministeren selv ser på det her forslag, og også at få ministerens vurdering af, hvad det er for en verden, vi ville få, hvis det var sådan, at f.eks. forudsætningen for at få lov til som dansker at slå sig ned i Kina var, at man talte kinesisk, eller at forudsætningen for at slå sig ned i Frankrig var, at man talte fransk, eller at forudsætningen for at slå sig ned i Japan var, at man talte japansk.
Ville det her ikke være begyndelsen til enden på den åbne verden?
Altså hvad var det for en verden, vi ville få, hvis alle lande gennemførte det, fru Irene Simonsen forestiller sig at vi kan gennemføre i Danmark?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Jeg vil sådan set ikke gå ind i detaljerne i et forslag, som regeringen slet ikke har forholdt sig til.
Det er ikke noget, vi har forholdt os til.
Vi ser løbende på, hvad der sker udeomkring, og jeg har selvfølgelig også noteret mig, at Venstres ordfører er kommet med det her forslag inspireret af Holland, men hvor Holland jo ikke er kommet længere, end at det er noget, der er under behandling i øjeblikket.
Så til spørgsmålet om ikke det er starten til enden på, jeg tror, det var en åben verden.
Det synes jeg egentlig er noget pjat.
Jeg håber, at fru Elsebeth Gerner Nielsen er enig i, at det er meget vigtigt, at de familiesammenførte, de flygtninge, der kommer til Danmark, følger og gennemfører tilbuddet de første 3 år med et introduktionsprogram, bl.a. med danskundervisning.
For hvis man specielt har tænkt sig permanent at opholde sig i Danmark, så er det vigtigt, at man kan det danske sprog.
Det er det danske sprog, som man bruger i alle vores uddannelsesinstitutioner, og det er det danske sprog, der tales på de danske arbejdspladser.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-13:
Jeg håber, ministeren husker, at det var Det Radikale Venstre, der netop fremlagde det forslag i Folketingssalen om, at vi skulle stille krav om, at også familiesammenførte skulle gå til dansk.
Men det er jo ikke det, det her forslag handler om.
Fru Irene Simonsens forslag handler om, at udlændinge, der vil til Danmark, skal kunne dansk, inden de kommer til Danmark.
Jeg vil gerne have, at ministeren her bekræfter, at regeringen ikke har nogen intentioner om at stille krav om, at udlændinge, der skal til Danmark, først skal lære dansk, altså at man ikke kan komme ind i Danmark, før man taler dansk på et eller andet niveau, og at man har bestået en prøve i dansk historie og kultur.