runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2006-05-18:
Planloven er skelettet i naturforvaltningen, den er skelettet i grundvandsbeskyttelsen, den er generelt skelettet i alt det, der i allerhøjeste grad er grænseoverskridende, også kommunerne imellem.
Det er derfor også for Socialdemokratiet dybt uforståeligt, at regeringspartierne stemmer imod den samlede oppositions ændringsforslag, der vil betyde, at man tager resten af planloven med i en kvalitetsstyringsordning.
Vi synes sådan set, at kvalitetsstyringsordningen i de lovforslag, som er med i loven, er fin, men det er fuldstændig uforståeligt, at man ikke vil have planloven med.
Jeg synes også, det er uforståeligt, at regeringen vil stemme imod, at regionerne omfattes af kvalitetsstyringsordningen inden for miljøområdet, samt at de statslige miljøcentre også skal omfattes af kvalitetsstyringsordningen.
Det vil sige, at man kun vil lave det for kommunerne, man vil ikke lave det for sig selv, og man vil ikke lave det for regionerne.
Argumentationen for ikke at have hele planloven med holder simpelt hen ikke, for i så vel høringsnotat som i svar fra ministeren skriver ministeren, at planlægningsopgaverne efter planloven er velkendte for kommunerne.
Det er jo en ganske flot formulering, der mildest talt er misvisende, for med kommunalreformen blev amternes planlægningsopgaver overført til kommunerne.
Når man ser eksempelvis på planlovens § 11 a, hvoraf de nye opgaver fremgår, kan man se, det er jordbrugsmæssige interesser, udpegning af særlig værdifulde landbrugsområder, skovrejsning, lavbundsarealer, varetagelse af naturbeskyttelsesinteresser, økologiske forbindelser, sikring af landskabelige bevaringsværdier osv. osv.
Det er nye opgaver i kommunerne, og regeringen er derfor fuldstændig på vildspor, når man siger, det er kendte opgaver for kommunerne, og man er derfor også på vildspor, når man ikke vil være med til at sikre kvalitetsstyring inden for det her område.
Vi kan selvfølgelig glæde os over, selv om regeringen så stemmer os ned om lidt, at ekspertisen i det af regeringen nedsatte udvalg, bl.a. Danmarks Naturfredningsforening og Dansk Landbrug, er enige med Socialdemokratiet og resten af oppositionen i, at planloven rent faktisk skulle med.
Men den lov, der grundlæggende regulerer natur, miljø og fysisk planlægning overalt i Danmark, er ikke med, og det holder simpelt hen ikke.
Jeg vil endnu en gang opfordre regeringspartierne til at kigge på, om man ikke skulle stemme for det her, sådan at vi får den lov, der giver hele skelettet for resten af forvaltningen, med i kvalitetsstyringen.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 47 stemte for, 65 imod; 2 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 49 stemte for, 64 imod.
Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 45 stemte for, 64 imod; 2 stemte hverken for eller imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Steen Gade (SF), 2006-05-18:
Jeg ønsker her ved andenbehandlingen at komme med et par kommentarer om tre ting, vi har drøftet i forbindelse med lovgivningen.
Den ene ting er: Hvad er en »betydelig udtømning« af olie?
Og her er det tilfredsstillende, at miljøministeren har tilkendegivet, at man arbejder ud fra en tankegang om, at en »betydelig udtømning« er en stadig mindre mængde olie, sådan at det begreb, som jo egentlig lyder lidt alarmerende, defineres og forvaltes i praksis, sådan at det er meget små mængder olie, man skal skride ind over for.
Det er en vigtig markering i forbindelse med den her lovgivning.
Så har vi – og det er den anden ting – under udvalgsarbejdet diskuteret spørgsmålet om olieomlastning ved Frederikshavn; det, der hedder STS.
Her har vi fået en tilkendegivelse fra forsvarsministeren om, at han vender tilbage til Miljøudvalget med en undersøgelse, en såkaldt kapacitetsundersøgelse, og en risikoanalyse i forbindelse med STS-operationer.
Det vil sige, at det vil vi følge op på i Miljøudvalget senere.
Det er en sag, som vi i udvalget er enige om at kigge nærmere på, og miljøministeren har tilkendegivet, at vi får et udbygget notat om området.
Så med disse bemærkninger vil jeg anbefale, at lovforslaget bliver vedtaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Karen Hækkerup (S), 2006-05-18:
Nu kan det jo godt være, at De Konservative er ligeglade med, at det her muligvis åbner mulighed for, at andre kan lave samme nummer som Hjemis og drive virksomhed uden at betale skat i Danmark, men det synes vi ikke er i orden.
Vi støtter selvfølgelig, at forslaget skal tilbage i udvalget.
Med hensyn til det med GPS-sendere vil jeg gerne sige, at når nu vi har så mange fødevareskandaler i Danmark, og når nu vi overvejer at starte et helt nyt marked, hvor man vil kunne omføre varer og altså transportere fødevarer i lastbiler rundtomkring, så er det vigtigt, at kontrolmyndighederne har mulighed for at finde de køretøjer, der er på gaderne med fødevarer, som bliver solgt til danskere rundtomkring.
Derfor kunne en GPS-sender være en rigtig god løsning, så man kunne finde lastbilerne, vide, hvor de var, og lave uanmeldte kontrolbesøg.
Det er altså meget svært at lave uanmeldte kontrolbesøg på en lastbil, der kører rundt med ferske fødevarer, hvis man kun ved, hvor den er, når den kører i garage om aftenen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-18:
Jeg synes, det er ganske interessant at høre Socialdemokraterne behandle det her lovforslag om omførsel; bare det, at man skifter mening sådan inden for ganske få måneder synes jeg jo egentlig er ganske påfaldende.
Fru Karen Hækkerup stillede et spørgsmål om GPS-sendere.
Skal vi så også til at have GPSsendere i alle fiskeforretninger rundtomkring i vores byer eller hos dem, der sælger grønsager?
Hvor er det, grænsen går i forbindelse med det her, og hvordan vil fru Karen Hækkerup udføre det her i praksis
Det har jeg meget, meget svært ved at se.
Med hensyn til det rent saglige i, at man skal udstyre alle rullende købmænd med GPS-sendere, vil jeg sige: Jeg synes, det er mærkeligt.
Så vil jeg godt sige i relation til Hjemisproblematikken: Når Hjemis ikke betaler skat, er det jo, fordi Hjemis er en del af et større selskab, som jo også rummer andre produkter og andre brands, og derfor har det slet ikke noget med sagen at gøre.
Karen Hækkerup (S), 2006-05-18:
Det her lovforslag om ændring af næringsloven har vi stillet en række spørgsmål til, og mange af svarene herpå er vi meget tilfredse med.
Et af svarene ønsker vi dog at få behandlet endnu en gang i udvalget.
Det drejer sig om, om det skal være muligt at påsætte en GPS-sender på de køretøjer, som skal omføre varerne.
Vi synes, det er meget vigtigt, at man har mulighed for, især når man tænker på de mange fødevareskandaler, at lave uanmeldte kontrolbesøg af de her køretøjer, og derfor synes vi, det er vigtigt, at der kan komme en GPS-sender på de vogne, der eventuelt skal til at køre rundt.
Derfor vil vi gerne bede om, at forslaget sendes tilbage til udvalget.
En anden sag, vi også godt kunne tænke os en drøftelse af, er spørgsmålet vedrørende skat.
Nogle af dem, der har været interesserede og ytret ønske om at kunne være med i sådan en omførselsordning, er netop Hjemis, som det lige er blevet afsløret omgår skattereglerne ved ikke at betale skat i Danmark.
Sådan nogle spørgsmål synes vi at vi behøver at diskutere, før vi kan gå videre med sagen, og derfor ønsker vi sagen tilbage til udvalget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-18:
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af beslutningsforslagets behandling og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Afstemning
Jamen det er begrundelsen for, hvorfor vi skal have det tilbage i udvalget ...
Når nu forslaget bliver sendt tilbage til udvalget, synes jeg af hensyn til den videre behandling af det her forslag, at det er væsentligt, at Folketinget og alle mulige andre også er klar over, hvad det rent faktisk er, der er sket.
For ministeren har jo i et svar af 26. april ...
Helle Sjelle (KF), 2006-05-18:
Vi synes naturligvis også, at det, der er sket, er ganske beklageligt, og vi bakker op om forslaget om at sende sagen tilbage til udvalget.
Inger Støjberg (V), 2006-05-18:
Fra Venstres side er vi af den klare overbevisning, at forslaget skal tilbage til udvalget, så vi bakker fuldstændig op om det forslag, der er stillet.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-05-18:
Jeg er fuldstændig enig med fru Anne Grete Holmsgaard i, at vi skal have det her tilbage i udvalget, for det, som Folketinget er vidne til her i dag, er fuldstændig uacceptabelt.
Jeg er simpelt hen nødt til at sige, at det, vi er vidner til her, er en fuldstændig uacceptabel behandling af Folketinget.
Vi har stillet et spørgsmål til det her forslag, fordi vi ønskede ministeriets egne tal ...
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-18:
Jeg vil altså godt sige på vegne af forslagsstillerne af det her beslutningsforslag, at det, der foregår, er fuldstændig uacceptabelt.
Vi har bedt om de oplysninger, som ministeren nu refererer til, for lang tid siden.
Vi har fået at vide, at de ikke kunne tilvejebringes.
Vi har fået dem uddelt for under 5 minutter siden; de er kommet for 10 minutter siden.
Og det er simpelt hen en uacceptabel måde at behandle Folketinget på.
På den baggrund vil vi simpelt hen have sagen tilbage i udvalget, og vi vil have et samråd med ministeren.
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Nu er jeg i virkeligheden lidt rystet, for enten har fru Elsebeth Gerner ikke hørt efter, når vi har snakket om hjemsendelsesaftaler, eller også ved jeg ikke, hvad der er sket.
For nu skal jeg lige skitsere, hvordan virkeligheden er, hvad angår Irak: Det er jo sådan, at Irak gerne tager imod dem, der rejser hjem frivilligt – gerne tager imod dem.
Det, man har bedt om, er lige en kort periode, indtil man har mere styr på infrastrukturen, så man også kan tage dem, der skal tvangshjemsendes, nemlig dem, som modvilligt rejser hjem, som ikke vil samarbejde.
Der er ikke noget, Irak hellere vil end at tage imod dem, som frivilligt rejser, det er de faktisk glade for.
I Danmark gør vi ydermere det fra regeringens side, at vi giver ekstra repatrieringshjælp til dem, der vil samarbejde og rejse frivilligt.
Det er rigtigt, jeg har også hørt, at der bliver gjort en ekstra indsats med hensyn til repatrieringshjælp, men jeg ved ikke konkret, hvordan initiativerne er endnu.
Det er kun godt, for det er den måde, det skal gøres på, og det viser jo netop, at det ikke passer, hvad fru Elsebeth Gerner siger her.
Regeringen tager et ansvar og går i den retning.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-18:
Regeringspartierne har ikke noget imod at tage den her sag tilbage, så derfor støtter vi det flertal, som vil tage den tilbage.
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af lovforslagets behandling og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Afstemning
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-05-18:
Jeg vil blot lige kort gøre opmærksom på, at der er en fejl i Socialdemokraternes betænkningsbidrag.
Det er således, at i tredje afsnit, første punktum, efter »skrotningspræmien forsvinder for bilejerne«, skal »men« udgå.
Det er en korrektion, men Socialdemokraterne er fortsat for forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Jeg kan jo ikke give hr. Morten Helveg Petersen meget andet svar end det, jeg gav tidligere: Fundamentet er – og det står jo også klart i analysen – at Irak skal opbygge sin egen sikkerhedsstyrke.
Den er i øjeblikket på ca. 240.000 mand, og den skal være på 325.000 mand, inden man er klar til at varetage sin egen sikkerhed.
Der kan selvfølgelig være regionale forskelle, og der står jo også i beslutningsforslaget, at man løbende kan tilpasse styrken, hvis det måtte blive aktuelt.
Det kan man enten gøre gennem en orientering i Det Udenrigspolitiske Nævn, eller man kan gøre det her gennem Folketinget.
Men man får mig ikke til at stå og sige, hvornår de danske soldater skal være ude.
Der har aldrig nogen sinde været sat en slutdato, for det giver ikke nogen mening.
Så må jeg sige, at når hr. Morten Helveg Petersen kerer sig så meget om FN – og jeg ved jo, hvor dybt det ligger Det Radikale Venstre på sinde – undrer det mig, at man ikke beder om, at vi lever op til det, som FN nu ønsker, nemlig at vi bliver.
Man må sige, at hvad angår Irak, er respekten for FN jo ikke til stede hos et parti, der ellers bryster sig af at leve op til, hvad FN beder om.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Venstre har stadig den holdning, at der oprindelig var et FN-mandat, men jeg tror, Venstre må være stort set det eneste parti i verden ud over præsident Bush, der har en formodning om det.
Det tror jeg vist er blevet afkræftet i stort set samtlige andre gennemgange af Irakinterventionen og Irakkrigen i øvrigt, så jeg synes næsten, det virker absurd, at Venstres ordfører krampagtigt forsøger at holde fast i det.
Jeg synes egentlig bare, man skulle prøve at erkende, at sådan er det, og så komme videre.
Grunden til, at jeg spørger om tidshorisonten, er, at i analysen står der, at når ansvaret for sikkerheden er overdraget til irakerne, er det forventningen, at behovet for multinationale styrker i det sydlige Irak vil mindskes væsentligt, og at det danske bidrag til den multinationale sikringsstyrke vil kunne reduceres til et minimum.
Betyder regeringens analyse, at vi i teorien også kan være i Irak om 25 år, om end med et minimum?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Jeg kan jo godt huske debatten fra sidst.
Her startede hr. Morten Helveg Petersen også med en overordnet kommentar om FN, så lad os starte her.
Det Radikale Venstre har, kan jeg forstå – og det er jo fair nok – stadig den holdning, som man gav udtryk for i 2003.
Venstre har stadig den holdning, at der var et FN-mandat, og at det legitimerede, at man kunne anvende den magt, der skulle til.
Det har vi jo haft en lang debat om, derom er vi uenige, men vi må jo anerkende, at politisk kan man have forskellige holdninger til det.
Men hvor lang tid skal vi blive, spørger hr. Morten Helveg Petersen.
Jeg må altså sige, at når jeg læser det meget omfattende papir på halvanden side fra Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, der hedder »Det Irakiske Initiativ«, giver det jo ikke noget svar på det.
Der står mange, mange fine og rigtige ord, men langt det meste af det, der står, er jo en del af beslutningsforslaget, vi behandler i dag, så det er jo alt sammen noget, som vi gør i dag eller vil gøre.
Vi har øget træningsindsatsen, men hvor lang tid skal vi blive?
Ja, det er jo først og fremmest fundamentalt, at irakerne skal have opbygget deres egen sikkerhedsstyrke, inden man begynder at tale om, hvornår man skal forlade Irak, og som jeg sagde i min ordførertale, er vi altså endnu ikke nået dertil.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
At skulle høre Venstres ordfører stå og sige, at det, vi taler om i dag, egentlig er holdningen til FN, synes jeg næsten virker absurd, i betragtning af hvordan Irakkrigen egentlig startede, og hvordan man fra den danske regerings side valgte helt bevidst at gå uden om FN's Sikkerhedsråd.
Men det er mere en kommentar.
Jeg synes næsten, at ordførerens udsagn taler for sig selv, så absurde er de.
Mit spørgsmål går egentlig på, hvor lang tid hr. Troels Lund Poulsen forventer at danske styrker vil være til stede i Irak.
Det giver analysen heller ikke noget svar på, så derfor et konkret spørgsmål: Hvor lang tid forventer hr. Troels Lund Poulsen, at vi skal være i Irak?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Det var ikke spor jubeloptimisme, jeg gav udtryk for.
Jeg gav udtryk for min vurdering på det tidspunkt, hvor vi havde debatten, og jeg synes, man skal hæfte sig ved, at der er sket fremskridt i Irak.
Der er også sket tilbageskridt på en lang række områder; det må vi erkende.
Men det, vi diskuterer i dag, er jo, hvad løsningen i Irak er.
Er det at forlade Irak, som Enhedslisten ønsker, eller er det at blive og være med til at fuldføre det arbejde, vi har forpligtet os til?
Her er svaret fra Venstre: Ja, vi ønsker at blive, og vi ønsker at være med til at bevæge Irak det sidste stykke, så Irak også kan tage vare på sin egen sikkerhed.
Rune Lund (EL), 2006-05-18:
Det første spørgsmål er: Vil hr. Troels Lund Poulsen erkende, at det var et jubeloptimistisk og forkert billede af situationen, hr. Troels Lund Poulsen tegnede, da vi havde debatten i januar, ved at sige, at væksten ville blive på 17 pct.?
Og det andet spørgsmål er: Tror hr. Troels Lund Poulsen stadig på, at væksten i Irak vil være på 17 pct. her i 2006?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Nu ved jeg jo, at hr. Rune Lund er meget omhyggelig i sit arbejde.
Hr. Rune Lund er en meget dygtig politiker, og derfor ved jeg selvfølgelig også, at hr. Rune Lund har læst den glimrende rapport fra Udenrigsministeriet, der hedder »Irakanalyse maj 2006«.
På side 15 kan man se en kurve over BNI pr. indbygger, og den vil jeg sådan set bede hr. Rune Lund om også at tage med i sin debat om, hvorvidt irakerne har fået det bedre eller dårligere i økonomisk henseende.
Det er selvfølgelig klart, at der er meget store udfordringer i Irak; det har jeg aldrig nogen sinde lagt skjul på og vil aldrig lægge skjul på.
Men jeg maler ikke noget lyserødt billede.
Jeg prøver at give et billede af, hvordan situationen udvikler sig.
Der kan selvfølgelig være ting, der forandrer sig, men det, der står tilbage, er, at Venstre mener, at Danmark stadig har et klart ansvar i Irak.
Her har Enhedslisten en helt anden holdning, og det er meget fair.
Enhedslisten mener jo, at alle problemer bliver løst, hvis vi trækker os ud.
Rune Lund (EL), 2006-05-18:
Da vi havde den samme debat i Folketingssalen i januar, var det sådan, at hr. Troels Lund Poulsen anklagede bl.a. Enhedslisten og SF for sortsyn, og hr. Troels Lund Poulsen syntes, det gik uendelig godt i Irak.
Bl.a. sagde hr. Troels Lund Poulsen i sin ordførertale, at bruttonationalproduktet ville vokse med 17 pct. alene i 2006.
Nu er det jo sådan, at vi forud for denne debat har fået en sikkerheds- og trusselsvurdering fra Forsvarets Efterretningstjeneste, og den siger, at den økonomiske vækst formodentlig vil være beskeden i 2006.
Er sagen så i virkeligheden ikke, at det ikke er modstanderne af krigen og besættelsen, der lider af sortsyn, men tværtimod regeringen, som prøver at fremstille situationen i Irak meget mere positivt, end den burde fremstilles, og at hr. Troels Lund Poulsen derfor simpelt hen opfører sig som jubeloptimist, hver eneste gang vi diskuterer Irak?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Jeg kan klart bekræfte, at der stadig vil være en bred repræsentation af europæiske kolleger fra EU-samarbejdet, og det synes jeg er meget vigtigt at få slået fast.
Jeg ønsker ikke at dele EU-samarbejdet op i gamle og nye lande.
Jeg ønsker heller ikke at gøre denne debat til en debat om, hvor meget man bidrager med, for jeg synes ikke, det er en fair sammenligning, at et land som Litauen og de andre baltiske lande, som har befolkninger, der ikke er særlig store, skal gøres til genstand for en politisk debat om, hvor meget de bidrager med.
Det er jo også vigtigt, at man sender et klart politisk signal, og et parti som Socialdemokratiet, der vedkender sig FN-sporet i alle dets afskygninger, sender altså et politisk signal om, at hvad angår Irak, ønsker man ikke at leve op til det, som FN beder om.
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Jeg kan forstå, at hr. Troels Lund Poulsen har sat sig meget ind i den opremsning, der er i betænkningsbidraget.
Regeringen siger, at den gerne ser den bredest mulige repræsentation, men jeg går ud fra, at hr. Troels Lund Poulsen kan bekræfte, at seks lande – Armenien, Bosnien, Estland, Kasakhstan, Makedonien og Ukraine – hver for sig har mindre end 100 soldater i Irak.
Kan hr. Troels Lund Poulsen også bekræfte, at når Italiens nye regering nu har meddelt, at man trækker sine soldater dernede ud, er Danmark bortset fra England det eneste vesteuropæiske land, der er tilbage i den amerikansk-engelsk ledede styrke dernede?
England er også vesteuropæisk, men er også krigsførende, og ellers er Danmark det eneste vesteuropæiske land, der er tilbage.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Hr. Per Kaalund nævner, at det skulle være et lille antal lande, der udgør den multinationale sikringsstyrke, men det fremgår jo klart af beslutningsforslaget, hvor mange lande det er, og hvor bred repræsentationen er.
Det er en lang række lande, og jeg vil gerne læse op: Albanien, Armenien, Australien, Aserbajdsjan, Bosnien, Bulgarien, Danmark, El Salvador, Estland, Georgien, Italien, Japan – sådan kunne man blive ved, så at antyde, at det kun er nogle få lande, er jo simpelt hen ikke korrekt.
Vedrørende det med at vedkende sig et militært ansvar synes jeg, det er meget vigtigt at få slået fast, at vi må erkende, at det stadig er nødvendigt med en militær opbakning, fordi irakerne ikke er i stand til at varetage deres egen sikkerhed.
Jeg har også haft mulighed for at gennemlæse det socialdemokratiske udspil »Det Irakiske Initiativ«, og for at være helt ærlig må jeg sige, at jeg synes, man springer for hurtigt frem, for man nævner slet ikke noget om militær tilstedeværelse.
Der er kun noget om genopbygning, og dertil er vi desværre ikke kommet endnu.
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Nu er det jo således, at den multinationale sikringsstyrke dernede består af et relativt lille antal lande, men jeg kan forstå, at argumentationen fra partiet Venstre stadig er, at Danmark skal bidrage med soldater, så længe irakerne ønsker det, at vi har påtaget os ansvar, og at vi må leve op til det.
Det var vist nogenlunde et referat af hr. Troels Lund Poulsens indlæg.
Så vil jeg spørge: Når det nu er en kendsgerning, at England, som er krigsførende sammen med USA, reducerer sit kontingent med 800 soldater, altså betydelig flere end det danske kontingent, er det så sådan, at englænderne løber fra deres ansvar, og at de ikke bliver der så længe, irakerne ønsker det?
Tilsvarende kan vi se, at Sydkorea reducerer med 1.000 soldater, vi har set, at Polen har reduceret, og vi kan se, at noget i retning af seks lande har under 100 soldater.
Jeg spørger bare: Løber England fra sit ansvar, og bliver England der ikke, så længe irakerne ønsker det?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Om nogen ved hr. Villy Søvndal jo udmærket godt, at man som politiker ikke kan forholde sig til alle rapporter, der måtte blive offentliggjort.
Jeg er bestemt ikke klædt på til at vide alt i verden af hverken Forsvarsministeriet, Udenrigsministeriet eller Statsministeriet, og jeg tror også, hr. Villy Søvndal har en vis respekt for, at det simpelt hen ikke kan lade sig gøre, for dertil er der ikke timer nok i døgnet.
Men jeg kan sige til hr. Villy Søvndal, at Danmark jo har støttet UNICEF med 12 mio. kr., selvfølgelig netop for bl.a. at sikre, at nogle af dem i Irak, der har det svært, deriblandt børn, får bedre vilkår.
Jeg må sige, at jeg synes, det er en meget sjov debat, hr. Villy Søvndal vil have om en rapport, som jeg klart siger til hr. Villy Søvndal at jeg ikke har læst og derfor ikke vil forholde mig til.
Det er klart, at skal man forholde sig til noget, kræver det, at man har læst det, og jeg må sige, at den danske indstilling selvfølgelig er: Ja, vi vil hjælpe.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Jeg synes sådan set, det er lidt underligt – ja, undskyld mig – at regeringen ikke har klædt ordførerne på til at være ajourført om situationen.
Det er jo fair nok, at man ikke kan læse hele tiden, det er jeg også selv helt opmærksom på, men det er jo ikke perifere tal.
Det er helt centrale tal, der illustrerer, hvordan udviklingen bevæger sig i Irak.
Jeg vil bare spørge: Mine tal er rigtige, og hvilke overvejelser giver det anledning til hos hr. Troels Lund Poulsen, at antallet af underernærede børn er mere end fordoblet?