Ulla Tørnæs (V), 2004-12-07:
Vi har i mange år brystet os af, at vi har et af verdens bedste uddannelsessystemer.
Hvis man har lyttet lidt til signalerne fra verden omkring os, vil man imidlertid vide, at billedet desværre ikke holder, og at billedet derfor ikke er helt så rosenrødt, som vi kunne håbe på.
Målsætningen for regeringens politik de sidste 3 år har derfor været at reformere det danske uddannelsessystem, så vi igen kan stå mål med de bedste i verden.
Visionen i bedre uddannelser er et fleksibelt uddannelsessystem med uddannelsestilbud på et højt fagligt niveau og med brugeren i centrum.
Det er forudsætningen for, at Danmark kan konkurrere på kompetencer, og at uddannelsessystemet samtidig kan bidrage til at bryde den negative sociale arv.
Det kræver imidlertid en helt bevidst uddannelsespolitisk strategi og prioritering.
Denne regering har haft evnen og viljen til at føre en sådan strategi ud i livet.
Regeringen har gennemført omfattende og tiltrængte reformer af folkeskolen, de gymnasiale uddannelser, erhvervsuddannelserne og voksen- og efteruddannelsesområdet – alle med faglighed i centrum.
Det har desværre løbende vist sig, at dette helt indlysende fokus på faglighed er nødvendigt.
Så sent som i går har PISA offentliggjort en ny måling af folkeskolens elevers faglige resultater.
Resultaterne er ikke specielt opmuntrende for Danmark.
I læsning klarer danske elever sig ikke tilfredsstillende.
Antallet af rigtig dårlige læsere er godt nok formindsket en smule fra 18 pct. til 16,5 pct., men det er fortsat hver sjette unge, der forlader skolen uden nødvendige læsefærdigheder.
Her er andelen faldet, nemlig fra ca. 8 pct. til nu ca. 5 pct.
På det tidspunkt var opmærksomheden på læsning i top i kølvandet på den første internationale læseundersøgelse.
Det tror jeg gerne, men jeg må desværre konstatere, at der skal meget mere til end det, der er sket indtil nu.
I naturfag er resultaterne også klart utilfredsstillende.
Danmark ligger markant under OECD-gennemsnittet og er dårligst i Norden.
I matematik ligger Danmark over OECD-gennemsnittet og på niveau med den seneste måling.
Norge og Sverige klarer sig dårligere, men Finland klarer sig meget bedre.
Vi har endvidere en gruppe unge, der ikke er ret gode; det drejer sig om 15-16 pct. for faget matematiks vedkommende.
På tilsvarende vis klarer vi os fortsat nogenlunde i problemløsning med en ellevte plads ud af tredive lande.
I regeringens optik bestyrker PISA-undersøgelsens resultater os samlet set i, at vi også fremover fastholder og styrker vores fokus på faglighed.
Vi har bl.a. indført
bindende trin- og slutmål for alle fag, flere undervisningstimer i dansk og matematik i 1.-3. klasse og flere undervisningstimer i fysik og kemi, blot for at nævne enkelte af de ændringer af folkeskoleloven, som vi har gennemført.
Men PISA bestyrker også regeringen i, at der kræves en yderligere indsats, og først og fremmest skal vi have evalueringskulturen tilbage i skolen styrket.
Med PISA-resultaterne 2003, som ikke viser nogen fremgang overhovedet, er der ikke tvivl.
Vi må sætte ind med forøget styrke.
Folkeskolen skal blive meget bedre til at følge med i, hvordan det enkelte barn klarer sig.
Der skal sættes ind i tide, hvis ikke det går, som man må forvente.
Derfor ønsker regeringen en massiv indsats for at styrke den løbende evaluering af undervisningen i folkeskolen.
Folkeskoleloven skal ændres, så det bliver obligatorisk for skolerne at evaluere specifikt i forhold til elevernes opfyldelse af trinmålene gennem skoleforløbet, at anvende en række test samt at melde skriftligt tilbage til elevernes forældre om resultaterne af evalueringen, og hvorledes undervisningen tilrettelægges i forhold til at styrke udviklingen af den enkelte elevs kundskaber og færdigheder.
Vi skal sikre, at vi kan rette op dels i forhold til naturfag, dels hos de lidt ældre elever, der ikke i deres skolegang har oplevet den nødvendige fokus på faglighed og på evaluering.
Derfor ønsker jeg at indføre læsetest i 2., 4. og 6. klasse, en test af læsekompetencerne i 8. klasse, matematiktest i 6. klasse, en engelsktest i 7. klasse og endelig en test i naturfagene i 8. klasse.
Alle test vil blive forsknings- og it-baseret.
De vil bygge på de nyeste internationale erfaringer.
Det er for regeringen indlysende, at testene skal bruges som led i at styrke undervisningen af den enkelte elev, ikke som grundlag for at rangordne skolerne.
For at sikre alle børn den bedst mulige start i skolen er regeringen endvidere indstillet på at indføre en obligatorisk sprogscreening af alle børn ved påbegyndelsen af skolegangen.
Det samlede testprogram vil blive fulgt op af en værktøjskasse til lærerne.
Der er tale om et redskab til at understøtte og udvikle evalueringskulturen på de enkelte skoler.
Der vil blive udsendt en vejledning om den løbende evaluering.
Som opfølgning vil jeg i øvrigt tage initiativ til at drøfte resultaterne med folkeskolens interessenter, herunder særligt KL, der som skoleejer har et stort ansvar.
I forhold til efteruddannelse vil jeg hurtigst muligt tage en drøftelse med KL for at få vendt alle aspekter ved den nuværende efteruddannelsesindsats.
Der er brug for, at indsatsen er fleksibel, og at den målrettes mest muligt til de aktuelle behov i folkeskolen.
Jeg fremhæver alt dette vedrørende folkeskolen, idet folkeskolen er fundamentet i hele vores uddannelsessystem.
Vi kan ikke acceptere, at unge svigtes og lades i stikken.
Vi kan ikke acceptere, at 17 pct. eller nærmere hver sjette elev forlader folkeskolen uden at kunne læse med de vanskeligheder, det medfører for den enkelte: manglende mulighed for at gennemføre en kompetencegivende ungdomsuddannelse og dermed manglende ballast til at kunne være en del af det arbejdsmarked, der har et stadig stigende fokus på kompetencer, og dermed risiko for marginalisering.
Men det bør også nævnes, at hvis man ikke kan læse, ja, så har man heller ikke mulighed for at læse en avis.
Man har ikke mulighed for aktivt at tage del i vores civile samfund eller i vores demokrati.
Indførelse af test vil helt klart styrke de bogligt svage elevers position i folkeskolen, og folkeskolen vil dermed få bedre mulighed for at bidrage til at bryde den negative sociale arv.
Se bare på Bakkeskolen i Esbjerg, hvor man lige præcis tester eleverne fra skolestart og bruger test fremadrettet i forbindelse med tilrettelæggelsen af undervisningen, og man når rigtig gode resultater.
Nye reformer og flere målrettede ressourcer kræver imidlertid også vilje til omprioritering.
Det er også regeringens politik, at de uddannelsespolitiske midler anvendes der, hvor de gør størst gavn.
Regeringen har derfor de sidste 3 år målrettet sat øget fokus på de kompetencegivende uddannelser for at sikre, at så vel unge som voksne får det bedste grundlag for at få og bevare tilknytning til arbejdsmarkedet.
Alle undersøgelser peger således i samme retning.
Det er i den enkeltes evne til at beherske de almene og erhvervsrettede formelle kompetencer, at nøglen til deltagelse i arbejdsmarkedet, i samfundet, i samfundslivet og i demokratiet, ja, selv i evnen til at bryde den negative sociale arv ligger gemt.
For regeringen står fokus på stærke sociale kompetencer ikke i modsætning til, men går derimod hånd i hånd med styrkelse af fagligheden i uddannelsessystemet.
Regeringen er samtidig yderst opmærksom på, at ikke alle børn, unge og voksne har de samme forudsætninger for at tilegne sig de formelle kompetencer, og at der er brug for gode uddannelsestilbud, der passer til dem, der ikke umiddelbart er klar til at påbegynde og gennemføre de ordinære uddannelser.
Men udgangspunktet bør altid være at sikre flest muligt adgang til det ordinære uddannelsessystem, og at det er så fleksibelt og rummeligt som muligt.
Bl.a. derfor har vi sikret langt større fleksibilitet både af erhvervsuddannelserne og i social- og sundhedsuddannelserne.
Dertil kommer, at de tilbud, der ligger ved siden af de kompetencegivende uddannelser, som en del af deres mål har at forberede den enkelte til beskæftigelse eller videre uddannelse.
Det er i dette lys, at regeringen helt bevidst har valgt at prioritere den kompetencegivende del af vores uddannelsessystem til fordel for den ikke formelt kompetencegivende del af vores uddannelsessystem.
Vi har afviklet den fri ungdomsuddannelse, som primært blev brugt af de ressourcestærke unge, endvidere er daghøjskolerne beskåret, og kommunernes mulighed for at yde tilskud til aftenskoleundervisningen er blevet reduceret.
Dette og indførelsen af deltagerbetaling på voksen- og efteruddannelserne er baggrunden for, at vi står her i dag, og for, at der i forespørgslen stilles spørgsmål om, hvorvidt statsministerens udmeldinger om Danmark som en uddannelsesmæssig frontløber harmonerer med den af regeringen førte politik.
Det gør den, indlysende.
Lad mig starte fra en ende af: På det erhvervsrettede voksen- og efteruddannelsesområde har regeringen ud over at gennemføre en omfattende og tiltrængt reform af området ønsket at kvalificere efterspørgslen bl.a. ved anvendelse af deltagerbetaling.
Tidligere havde virksomhederne og deltagerne ikke tilskyndelse til at tænke sig om, inden de anvendte et kursus.
Afprøvning af betalingsvilligheden gennemføres nu, samtidig med at der opretholdes et stort offentligt tilskud.
Deltagerbetalingen udgør således fortsat under 10 pct. af de samlede tilskud til drift og godtgørelse til området.
Konsekvenserne af politikken er også klar.
Inden for bl.a. de klassiske AMU-fag har aktiviteten været uændret fra 2001 til 2004.
Virksomhederne synes altså villige til at betale for de beskæftigede.
Og deltagerbetalingen afskærer ikke kortuddannede fra at få en uddannelse.
Deltagerbetaling på området blev i øvrigt introduceret allerede med den tidligere regering på arbejdsmarkedsuddannelserne.
Og i min erindring, ja, da stemte et af de partier, der har anmeldt denne forespørgselsdebat, også for denne regerings udbredelse af deltagerbetaling og fjernelse af den daværende skatteskrue, som den tidligere regering havde indført.
I 2002 omlagde regeringen også deltagerbetalingen på den del af voksen- og efteruddannelsestilbuddene, som udbydes på VUC, nemlig almen voksenuddannelse og hf-enkeltfag.
Omlægningen var en del af regeringens samlede strategi om at udbrede efterspørgselsstyringen.
Jeg mener, at vi nu samlet set har en fornuftig ramme for fastlæggelsen af deltagerbetalingen på VU-området, og at de skrækscenarier, oppositionen forudså for sektoren som følge af deltagerbetalingen, ikke vil blive en realitet.
Vi ved endnu ikke så meget om aktivitetsudviklingen på VUC-området, men de signaler, jeg har fået fra amter m.v., peger på, at aktiviteten vil vise sig at være nogenlunde uændret.
Overførslen af daghøjskolerne fra statsligt til kommunalt regi skete på baggrund af en forudgående udvikling, hvor daghøjskoleområdet havde gennemgået
Der var ikke sammenhæng mellem finansiering og styring.
Kommunerne kan i dag prioritere og anvende skoletilbuddet i bedst mulig overensstemmelse med lokale behov.
Med afviklingen af den fri ungdomsuddannelse ønskede vi at satse på og styrke det kompetencegivende element i unges uddannelsesforløb.
Den fri ungdomsuddannelse var ikke kompetencegivende, men en dyr og unødvendig omvej til beskæftigelse eller kompetencegivende uddannelse.
Flertallet af de unge på den fri ungdomsuddannelse vurderede ifølge PLS-evalueringen, at de ville gå på en kompetencegivende uddannelse eller være i beskæftigelse, hvis de ikke var på den fri ungdomsuddannelse.
Men vi nedlagde ikke kun den fri ungdomsuddannelse.
Samtidig har vi forbedret vejledningsindsatsen markant over for de unge i denne gruppe gennem den omfattende vejledningsreform.
Vi er i regeringen helt sikre på, at fokus på faglighed og kompetence er den rigtige vej.
Vi ønsker ikke at stikke nogen blår i øjnene med f.eks. en fri ungdomsuddannelse uden formel kompetence, og vi skal ikke tilbage dertil.
Målet for vores anstrengelser er, som statsministeren slog fast på Venstres landsmøde for nylig, at en væsentlig større del af en ungdomsårgang får en ungdomsuddannelse, og at antallet af unge, der får en videregående uddannelse, stiger massivt i de kommende år.
Midlet er efter regeringens faste overbevisning på den ene side et fleksibelt ordinært uddannelsessystem, der kan rumme flest muligt børn, unge og voksne, og på den anden side at sikre en fagligt stærk funderet grundskole, som også PISA har påpeget i sin netop offentliggjorte rapport.
Styrket evaluering er et vigtigt instrument i den sammenhæng, for flere unge skal have en kompetencegivende ungdomsuddannelse.
Som statsministeren understregede det på Venstres landsmøde, agter vi at fortsætte ad samme vej og sikre en god start til alle unge.
Jeg skal til sidst takke partierne bag forespørgslen for, at jeg hermed har fået lejlighed til at gennemgå de væsentligste elementer i regeringens uddannelsespolitik.
Forhandling