Hans Peter Baadsgaard (S), 1998-10-22:
Jeg synes, det er meget velplaceret med en sådan debat om kvalitet og sammenhæng i uddannelserne, som ordførerne har formuleret det.
Jeg synes, det var grundige og positive besvarelser, ministrene gav, der taget under ét var et godt og positivt svar på det, forespørgerne efterlyser, nemlig kvalitet i uddannelserne og sammenhæng i uddannelserne. Jeg synes, ministrene meget klart beskrev, hvilke kvalitetsmål man ønsker, og hvorledes regeringen agter at nå målene, nemlig faglige, personlige og sociale kvalifikationer til eleverne og de studerende, hvis det skal udtrykkes kort.
Vi er i Socialdemokratiet helt enige i, at kvalitet og sammenhæng er afgørende parametre, når vi skal vurdere vort uddannelsessystem - kvalitet og sammenhæng, så eleverne og de studerende får det optimale udbytte og vi anvender ressourcerne bedst muligt.
Kvalitet skal måles på, om eleverne og de studerende opnår både faglige og personlige kvalifikationer i undervisningen - kvalifikationer, som de kan anvende og gøre brug af i deres hele liv: i arbejdslivet, i familielivet, i fritidslivet og i livet som samfundsborgere.
Det er meget afgørende for Socialdemokratiet at understrege, at kvalitet ikke alene kan måles ved karakterer og standpunktsbedømmelser i de forskellige uddannelsesfag.
Folkeskolens succceskriterier er ikke alene gode faglige resultater, men i lige så høj grad elevernes personlige udvikling.
Selvstændighed, kreativitet, ansvarlighed osv. er for øvrigt også værdier, som efterspørges i uddannelserne og på arbejdsmarkedet.
Disse såkaldte bløde værdier fortoner sig ofte i debatten om kvaliteten i folkeskolen.
For Socialdemokratiet er kvalitet i uddannelsessystemet også et spørgsmål, om man overhovedet får en uddannelse eller kan få en uddannelse.
Skal det lykkes fuldt ud at nå målsætningen, er det nødvendigt at se på ungdomsuddannelserne, på folkeskolen som den afleverende skole og på overgangen mellem folkeskolen og ungdomsuddannelserne, og regeringens lovprogram lægger netop op til at tage fat på disse områder.
Lad mig blot nævne revisionen af de tekniske erhvervsuddannelser, som er bebudet. Ledetråden for Socialdemokratiet i udformningen af lovgivningen på disse områder er kvalitet og sammenhæng.
Forespørgerne efterlyser sikring af den indholdsmæssige kvalitet.
Det er netop den indholdsmæssige kvalitet, vi er optaget af, når vi ønsker at gøre folkeskolens 10. klasse mere målrettet for eleverne.
Vi vil også have mere kvalitet i vejledning af eleverne om valg af ungdomsuddannelser.
Der skal være sammenhæng mellem folkeskolens undervisning og undervisning på ungdomsuddannelserne.
Der ligger her muligheder for, at flere elever formentlig kunne fortsætte i ungdomsuddannelsen efter 9. klasse.
Jeg tror ikke, at 70 pct. har nødig at tage 10. klasse med, således som det har udviklet sig til at være.
Det er også kvalitetshensyn, der gør, at vi i Socialdemokratiet vil fastholde de fire gymnasiale uddannelser som selvstændige uddannelser med hver deres profil, og det er af hensyn til sammenhængen mellem disse uddannelser, altså de gymnasiale og de videregående uddannelser, at vi giver principiel støtte til et udviklingsprogram som f.eks. det, gymnasielærerne har fremlagt for det almene gymnasium.
De frie ungdomsuddannelser bliver nu evalueret, de er meget omdiskuteret.
Vi har i Socialdemokratiet den holdning bl.a. af ressourcemæssige grunde, at de frie ungdomsuddannelser ikke skal være for de elever, der kunne gå i gang med en ungdomsuddannelse efter folkeskolens 9. eller 10. klasse.
Hvis de frie ungdomsuddannelser derimod kan hjælpe svage elever i gang med en uddannelse, så er sagen en ganske anden.
Det er for Socialdemokratiet altid udtryk for kvalitet i uddannelsessystemet, når der gøres en særlig indsats for at tilgodese de i forhold til teoretisk uddannelse svage elever.
Det er også den holdning, Socialdemokratiet har til daghøjskoler.
De er et godt tilbud til de kort uddannede, der har svært ved at komme i gang med uddannelse eller job.
Derfor skal daghøjskolevirksomheden fortsætte, og vi er helt indstillet på også her at medvirke til at sikre kvaliteten i daghøjskolernes udbud.
Jeg vil gerne kvittere for forskningsministerens bemærkning om sammenhæng mellem forskning og uddannelse på de højere læreanstalter og også for de bemærkninger, forskningsministeren kom med om universiteterne eller om, at universiteterne må indstille sig på, for at sige det direkte, at tilbyde uddannelse til folk med relevant mellemlang videregående uddannelse sigtende mod kandidatniveau.
Jeg synes, der ligger muligheder for en god udvikling her.
Jeg ser for mig en mulig udvikling, hvad angår dette, hvor de mellemlange og måske også de korte videregående uddannelser organiseret i centre kan have kontakt med eller tilknytning til forskere eller forskningen på universiteterne, for at undervisningen på disse mellemlange videregående uddannelser kan foregå på grundlag af den nyeste viden og aktuelle forskning.
En sådan kontakt eller et sådant samarbejde mellem forskningen og de mellemlange uddannelser vil også kunne bidrage til en hurtigere formidling af forskningsresultater til gavn for erhvervslivet.
Arbejdsministeren redegjorde i sit indlæg for, hvordan man tilstræber en høj kvalitet i arbejdsmarkedsuddannelserne, at uddannelsen skal være både effektiv og have et indhold, der modsvarer arbejdsmarkedets behov.
Vi støtter helt disse bestræbelser og også bestræbelserne for en effektiv ressourceudnyttelse.
Vi vil her opfordre til et bedre samspil
og samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne om udbud og udnyttelse af faciliteterne
Jeg tror, at der er noget at hente her i effektiv ressourceudnyttelse.
Bedre læringsmiljøer både på AMU-centrene og i erhvervsskolerne ville også kunne styrke kvaliteten.
Åbne værksteder og adgang til faciliteterne for kursisterne også uden for den traditionelle undervisningstid ville kunne gavne kursisterne og eleverne og dermed højne kvaliteten. Det er blevet fortalt, at der er 2.400 forskellige titler på kurser i AMU-systemet
Her er der vist behov for en forenkling, og den vil vi da gerne medvirke til at få etableret.
Regeringen lægger op til en egentlig reform på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Det er vi meget tilfredse med i Socialdemokratiet.
Tiden er ikke her til drøftelse af en sådan reform i detaljer.
Vi vil i Socialdemokratiet også her tilstræbe både kvalitet og sammenhæng, når vi skal formulere os på det felt.
Voksen- og efteruddannelse skal som målsætning give både de kortuddannede og folk med en grunduddannelse mulighed for kompetenceløft.
Enhver uddannelse skal løbende kunne justeres og ajourføres, og voksen- og efteruddannelse skal således bidrage til et samlet kompetenceløft, hvor også virksomhederne må påtage sig deres ansvar.
Derfor støtter vi fuldt ud det bebudede lovforslag om etablering af et evalueringsinstitut, hvis hovedsigte er at styrke kvalitetsudviklingen i uddannelsessystemet.
Dette lovforslag og undervisningsministerens lovprogram i øvrigt såvel som ministrenes redegørelse her i dag viser, at også regeringen tillægger kvalitet og sammenhæng i uddannelsessystemet stor betydning.