runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-02:
Til diskussionen af netop dette konkrete forslag blot det ene, at jeg synes, man må notere sig, at vi igen fra regeringens side og fra Dansk Folkepartis side får en diskussion af proces og substans.
Nu er man blevet rundtosset.
Jeg synes, man bliver nødt til at give hinanden så meget, at der er sammenhæng i politikken, for der er fuld sammenhæng i regeringens politik.
Det gør vores til gengæld også.
Vi synes, at man skal lægge en opgaverækkefølge ud i kommunerne, der passer sammen, og som man kan løse, uden at staten må komme med sin efterkontrol.
Den tillid, som vi hele tiden hører Venstre har til de lokale politikere, strækker sig åbenbart ikke langt nok til, at man forventer, at de selv får den gode idé at sammenligne sig med hinanden; at de selv får den idé at finde ud af, om nogen kan lære noget af hinanden.
Derfor dette lovinitiativ.
Derfor får staten lejlighed til at komme ind og kigge en i kortene for at se, om der skulle være en detalje, den kunne pille ved.
Der er fuld overensstemmelse mellem regeringens gøren og laden, men det samme er der altså også i forhold til vores.
Ole Glahn (RV), 2005-06-02:
Det er da utroligt, hvad man skal høre fra den her talerstol.
Når hr. Thulesen Dahl siger, at Det Radikale Venstre ikke går ind for at lægge opgaver ud til kommunerne, er det jo ikke rigtigt.
Vi er absolut tilhængere af, at der lægges mange opgaver ud til kommunerne.
Men det er nogle af de opgaver, der er lagt ud til kommunerne, som vi ikke har tillid til.
Så man kan ikke samle det hele under samme hat.
Det, der sker her, er det klareste signal på, og det har hr. Thulesen Dahl bekræftet, at man fra Tingets side ønsker at foretage nøje kontrol og nøje indgreb i det, der foregår i kommunerne.
Det har været fremme i debatten – jeg har hørt hele debatten her i formiddag og først på eftermiddagen – at det her også er udtryk for en centralisering af magten til det statslige organ over for kommunerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-02:
Det hænger overhovedet ikke sammen.
Der er hverken hoved eller hale i det.
Sagt til hr. Glahn: Tag dog udskrifter af fru Margrethe Vestagers tale på tale på tale her de seneste timer om, hvor ansvarsløse vi er, fordi vi nu lægger flere opgaver ud til kommunerne; hvorfor i alverden man ikke kan have tillid til, at de kommuner vil kunne løse opgaverne på betryggende vis.
Så siger vi, at det tror vi på de kan.
Oven i købet sørger vi for, at der er nogle, der lige kigger dem over skulderen for at være sikker på på vegne af de allersvageste borgere i det her land, at der, hvis der skulle være en kommune, der ikke lige er helt bevidst om sit ansvar, er et evalueringsinstitut, som kan gå ind og prikke nogle på skulderen og sige: Hør nu lige på vegne af de svageste borgere i det her land, måske I lige skulle tage jer lidt ekstra sammen.
Så hører vi, at det må vi ikke.
Ole Glahn (RV), 2005-06-02:
For det, der var karakteristisk, var jo, at hr. Thulesen Dahl ikke havde hørt, hvad vi siger.
Vi mener netop, at det centrale i dette evalueringsinstitut, og det var det, hr. Thulesen Dahl sagde, er: Man skal kontrollere herfra, hvad der sker ude i kommunerne.
Vi mener ikke, det er nødvendigt, at vi skal kontrollere ekstraordinært.
Det er nok, at kommunerne selv har en interesse i at løse deres opgaver på de bedste måder.
Det er opgaveløsningen, der skal evalueres, og derfor mener vi, at man herfra skulle være med til at tage initiativ til, at der kunne være et uafhængigt institut – eller ikke nødvendigvis et institut, men et organ – hvor de kunne evaluere på ordrer og aftaler med kommunerne, altså hvor det er kommunerne, der tager initiativ til det.
Det skal ikke være sådan, at det initieres herindefra.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-02:
Det, der sker her, er et meget godt eksempel på, hvorfor forhandlingerne om en kommunalreform har været meget besværlige i de seneste uger.
Nu kommer vi til et spørgsmål om et evalueringsinstitut, der skal sikre, at kommunerne løser de opgaver, de nu får tildelt, på en god og betryggende vis, og hvad hører vi så fra en ny radikal ordfører, der er blevet sat ind i den her debat?
At det er et indgreb over for det kommunale selvstyre, og hvad i alverden det ligner, at vi på den måde lægger, man kan næsten fornemme vores klamme hånd ned over kommunernes ret til selv at bestemme.
Det er jo fuldstændig til at blive rundtosset over, når man hører forskellige ordførere udtale sig om den her kommunalreform.
Nu ser vi det i dag tydeliggjort ved hjælp af to forskellige radikale ordførere, der i den grad kan modsige hinanden inden for ganske få minutter.
Ole Glahn (RV), 2005-06-02:
Det Radiale Venstre er meget skuffet over, at det ikke lykkedes at få fjernet dette forsøg på at foretage indgreb over for det kommunale selvstyre.
Vi mener, at det her er et klart signal til kommunerne om, at vi her fra Folketingets side ikke har tillid til det, der foregår i kommunerne, og derfor skal man have et statsligt evalueringsinstitut.
Vi har oven i købet også i forhandlingerne signaleret, at vi ville være med til, at der blev lavet et uafhængigt organ, som sammen med kommunerne kunne være med til at organisere denne evalueringsproces.
Vi er ikke imod evalueringer, men vi er bare imod, at evalueringerne skal lægges i statslige rammer, og at det skal være sådan, at en minister kan bede om, hvilke evalueringer der skal sættes i værk.
Vi mener, at det her er noget, kommunerne selv kan organisere, og vi mener, at det er noget, kommunerne vil organisere i den her proces.
Derfor er vi imod det her forslag.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-02:
Som led i strukturreformen er der her fremsat forslag om et evalueringsinstitut.
Når jeg tager ordet, er det for at udtale min forundring over, at det ikke lykkedes at få et bredt flertal for dette lovforslag om et evalueringsinstitut, der skal finde de bedste eksempler frem; et evalueringsinstitut, der nu med den nye struktur, vi får, kan evaluere, om det går godt.
Med den bekymring, hvormed jeg har hørt oppositionen udtale sig om dele af det, forstår jeg slet ikke, at man ikke er meget engageret i at få et evalueringsinstitut, der måske kan bekræfte eller afkræfte ens bekymring.
Regeringen, der tror på den her reform, har mod til at oprette et evalueringsinstitut, der skal kulegrave og analysere, og derfor kan vi selvfølgelig støtte det her fremragende forslag.
Vi støtter forslaget.
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Det her handler om at nå 2015-målene.
Det er en kollektiv opgave for hele verdenssamfundet.
Det er derfor, man diskuterer det her i FN, New York.
Det er det forum, man diskuterer det her i.
Derfor er det måske ikke så forfærdelig relevant at diskutere det danske bistandsniveau, så længe vi ligger blandt de fem lande i verden, der giver allermest udviklingsbistand pr. indbygger.
Jeg synes faktisk, at der må lidt fairness til, sådan at vi siger, at vi går ind og påvirker drøftelsen i de andre lande, der ligger meget lavt – der er også EU-lande, der ligger lavt, og det er ikke bare de nye medlemslande – for at få et generelt højere niveau.
Det vil batte.
Det vil ikke batte, at Danmark bruger 1, 1,5 eller 2 mia. kr. mere til hele verden.
Nogle gange er teorien og forestillingsevnen anderledes end virkeligheden.
Helt konkret er EU's målsætning om at nå 0,39 pct. i bistand i 2006 – jeg håber, jeg husker tallene rigtigt –
allerede blevet overhalet.
Det vil sige, at det altså ikke har påvirket EU's bistandsniveau – det er jo EU-landene, der er vores nærmeste samtalepartnere i det daglige – at Danmark på et tidspunkt har besluttet sig til ikke længere at ligge på 1 pct. i udviklingsbistand.
Så det er sådan virkeligheden er, og teorien kan selvfølgelig være anderledes.
Mette Gjerskov (S), 2005-06-02:
Jeg skal gøre det meget kort.
Ikke alene er det økonomien i de projekter, vi giver, men det handler jo også om signalværdien over for de andre.
Jeg har svært ved at se, at vi kan motivere nogen til at hæve deres bistand, når vi selv sænker vores – fra et højt niveau, ja, men det er da den forkerte udvikling.
Det må ordføreren da vel være enig i.
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Vi kommer ikke under 0,8 pct., vi ligger på 0,84 pct. nu.
Den internationale målsætning er 0,7 pct., og det er den, vi prøver at nå ved nogle fælles aftaler i New York til september måned.
Så jeg ser ikke noget problem i det.
Men jeg er meget enig med fru Gjerskov i, at det her altså handler om mennesker og ikke om milliarder og millioner og procenter.
Mette Gjerskov (S), 2005-06-02:
Vi står og snakker om millioner og milliarder og procenter og promiller.
Indimellem tror jeg, at det kunne være lidt sundt også at tænke over, hvad det egentlig er, det her drejer sig om.
I Afrika er der – og her kommer der nogle flere millioner – 11 millioner børn, som mangler en forælder på grund af aids.
Samtidig ved vi, at det koster 2 kr. om dagen at give dem den medicin, der skal til.
Så bliver jeg sådan en lille smule pikeret, når fru Pia Larsen siger, at det, der batter noget i forbindelse med 2015-målene, er, at vi kan påvirke de andre til at forøge deres bistand.
Så mit spørgsmål til ordføreren går på, om ordføreren mener, at en god måde at påvirke de andre til at forøge deres bistand på, er, at vi selv sænker vores?
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Jeg kan ikke sige noget om den analyse, for den er ikke færdig.
Så det er ikke den, jeg forsøger at sige noget om nu.
Jeg prøver bare generelt at beskrive, at hvis man gerne vil lave f.eks. donorsamarbejde om den bilaterale bistand med nogle ligesindede donorer, som også har en andel af deres bistand, der er multilateral, så er det klart, at hvis – det er tænkt eksempel – Norge giver meget multilateral bistand og Danmark ikke giver så meget, så er der en ubalance i, hvordan man vægter, hvordan bistanden skal anvendes, og hvilke kanaler den skal igennem, om den skal igennem den bilaterale eller den multilaterale kanal.
Det i sig selv gør, at man har et forskelligt udgangspunkt, som kan gøre et donorsamarbejde vanskeligt, som også er meget interessant for modtagerlandene.
Så det her er ikke bare af hensyn til os, det er også af hensyn til de lande, der har brug for vores bistand og modtager vores bistand.
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-02:
Nu troede jeg, undersøgelsen handlede om, hvordan man fik mest udvikling for pengene, og det synes jeg er al ære værd.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at man fastholder den årelange tradition, vi har i Danmark, for at evaluere, om bistanden er god og effektiv.
Det, jeg synes er lidt mærkeligt, er, at bistanden skulle være mere målrettet, hvis vi giver det samme forholdsmæssigt som f.eks. Norge.
Jeg kan simpelt hen ikke logisk forstå, at de to ting hænger sammen, at bistandens kvaliteter hænger sammen med, om vi giver procentuelt det samme som ligesindede lande.
Det er derfor, jeg synes, det er et mærkeligt udsagn i regeringsgrundlaget, at vores bidrag til multilaterale udviklingsorganisationer bør bringes på niveau med ligesindede landes.
For der er simpelt hen ikke nogen kvalitet i, at man bare giver det samme.
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Vi har ikke deponeret noget noget som helst sted.
Nu er den undersøgelse ikke færdig endnu, så jeg kan ikke sige noget om den.
Men der er jo ikke noget galt i at foretage en sammenligning med andre lande, specielt ikke når vi taler om at effektivisere og målrette bistanden globalt.
Og når vi taler om donorsamarbejde og i øvrigt højere EU-bistand, er det jo meget fornuftigt at foretage en analyse af, hvordan Danmark ligger i forhold til andre lande, så man har et fælles udgangspunkt, når man diskuterer, hvordan midlerne skal anvendes.
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-02:
Jeg vil tro, at det er svært at få en uenighed om, at bistanden skal være god og effektiv.
En af de ting, som jeg synes er lidt mærkelig, og som jeg gerne vil have ordførerens kommentar til, er, at man i regeringsgrundlaget fastslår, at den multilaterale bistand skal bringes på niveau med ligesindede landes.
Ordføreren har lige, synes jeg, med stor varme i stemmen talt om, hvor vigtigt det er, at Danmark så at sige påtager sig et lederskab for at få andre lande til at følge Danmarks gode eksempel.
Er det så ikke mærkeligt at deponere sin beslutning om, hvor meget den ene eller den anden eller den tredje multilaterale udviklingsorganisation skal have, i ligesindede lande?
Rune Lund (EL), 2005-06-02:
Mit spørgsmål går sådan set i sin korthed på, at når der nu i det her forslag til vedtagelse, som lige er blevet læst op fra talerstolen, står, at der skal mobiliseres 25 mia. USD ekstra i udviklingsbistand, synes ordføreren så ikke, at det er dybt hyklerisk, at den regering, som kom til i 2001, siden den kom til har skåret drastisk ned på udviklingsbistanden, samtidig med at den har givet skattelettelser til de rigeste herhjemme?
Det er nedskæringer på udviklingsbistanden, som betyder, at der i 2009 vil være 47 mia. kr. mindre i udviklingsbistand, end der ville have været, hvis der ikke var kommet en ny regering til i 2001.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-06-02:
Vil ordføreren bekræfte det, som hun sagde i sin ordførertale, nemlig at vi ikke uden mere bistand når 2015-målet?
Hvordan hænger det sammen med det, man i øjeblikket er i gang med i Danmark, nemlig at nedjustere bistandsniveauet fra der, hvor vi er i dag, til en bundgrænse på 0,8 pct.?
Vil ordføreren også bekræfte, at der i EU lige nu diskuteres, hvordan niveauet for bistand kan hæves?
Er det derfor ikke en målsætning i sig selv, at der kommer flere ressourcer til udviklingslandene?
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Ambitionen er at give en effektiv og målrettet bistand, der løbende justeres i samarbejde med modtagerlandenes regeringer og civilsamfund, efter hvad der er behov for.
Det er ikke en målsætning i sig selv at give en høj procent, selv om jeg ved, at vi i dette Folketing har brugt timer på at diskutere procenter.
Målsætningen er at give en god og effektiv bistand, og det vil den danske regering stadig væk gøre.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-06-02:
Jeg er bare en lille smule forvirret over, hvordan regeringens ambitionsniveau med hensyn til den her ulandsbistand er, for ordføreren siger, og det har jeg også noteret mig, at regeringen har meldt ud, at der er sådan en bundgrænse på 0,8 pct. for det danske niveau.
Så siger fru Pia Larsen, at man egentlig har opjusteret bistanden i takt med prisudviklingen.
Hvad er egentlig regeringens ambition?
For jeg synes jo ikke, det er særlig ambitiøst at have en bundlinje.
Jeg synes, det er ambitiøst at have en målsætning om, at man gerne vil give mere i bistand, ligesom det også var mit indtryk, at fru Pia Larsen var enig i, at det kræver mere bistand for at nå de her 2015-mål fremover.
Steen Gade (SF), 2005-06-02:
Jeg er glad for, at fru Pia Larsen bekræfter, at vi i dag giver mindre til Afrika, end vi gjorde i 2001.
Vi giver simpelt hen mindre til den del af verden, som vi her er enige om har brug for en massiv økonomisk indsprøjtning.
Så har vi det udgangspunkt klart.
Det, jeg så gerne vil have at vide af Venstres ordfører, er, hvornår det er, vi ser den massive indsprøjtning også i den danske hjælp.
Vi har givet mindre.
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Jeg tror ikke, jeg behøver at gentage, at årsagen til, at vi har givet mindre, var, at vi desværre måtte droppe programsamarbejdet med tre lande.
Det er klart, at de midler, der bliver tilovers der, jo ikke bare sådan uden videre kan postes ind i nogle andre afrikanske lande for at tilfredsstille hr. Steen Gade eller andre partier i Folketinget.
Der skal være en planlægning og en mening i det og nogle forhandlinger med de pågældende landes regeringer.
Det er det, som det ligeværdige programsamarbejde går ud på.
Så jeg kan ærlig talt
ikke se problemet.
Jeg kan bare gentage regeringens målsætning om, at to tredjedele af den bilaterale bistand skal gå til Afrika i årene fremover.
Steen Gade (SF), 2005-06-02:
Jeg er jo enig i det forslag til vedtagelse, som blev læst op her fra Venstres ordfører, så det er ikke det, jeg vil koncentrere mig om, men om de der røde ører, som fru Pia Larsen talte om, at Venstre ikke havde.
Når man lancerer et stort afrikainitiativ og siger, at Afrika har brug for meget, meget vigtig og koncentreret hjælp, hvad jeg er enig i, men så samtidig har det udgangspunkt, at vi fra 2001 til 2005 har givet mindre bistand til Afrika, ikke mere bistand, heller ikke det samme, men mindre bistand til Afrika, så håber jeg da, at fru Pia Larsen har fået lidt røde ører i dag.
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Nu er det jo desværre sådan, at Danmark ikke kan redde hele Afrika og heller ikke hele verden.
Det er jo derfor, vi er fælles om disse 2015-mål.
Det er derfor, vi har de her topmøder i New York, i øvrigt med mellemrum, fordi vi i fællesskab skal løfte denne her koloenorme opgave, som det er, men ikke mindst landene i Afrika har selvfølgelig selv et ansvar for det.
Jeg synes ikke, at sammenligningen med Storbritannien er særlig god, for som jeg også sagde tidligere, ligger Danmark jo blandt de fem lande i verden, der yder allermest til udviklingsbistand.
Jeg mener ikke, at Storbritannien hører til i den gruppe, så jeg synes måske ikke, at sammenligningen er helt fair.
Vi ligger meget højt, og det vil vi fortsat gøre.
Jeppe Kofod (S), 2005-06-02:
Jeg står her med et svar fra den 19. oktober sidste år på et spørgsmål, som jeg stillede til integrations- og udviklingsministeren, hvor ministeren bekræfter, at man i de 4 år fra 2002 til og med 2005 altså har sparet fra den danske regerings side i forhold til 2001 over 1 mia. kr. på den bilaterale bistand inklusive Mifrestabistanden til Afrika.
Derfor må jeg erklære mig lidt enig i, hvad hr. Rune Lund tidligere har sagt, at det virker lidt hyklerisk, når vi alle sammen er enige om, at det allerstørste problem med 2015-målene er at nå dem i Afrika, samtidig med at vi har en dansk regering, der rent faktisk skærer ned i bistanden til Afrika, hvorimod man andre steder, bl.a. i Storbritannien, de sidste 3 år har øget bistanden med 50 pct. til Afrika netop i erkendelse af, at her er der behov for en kæmpe indsats.
Derfor: Vil man se i øjnene, at man har ført en forkert politik og massivt hæve bistandsniveauet til Afrika igen i de kommende år?
Det vil jeg gerne spørge
Venstres ordfører om.
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Det er sådan, at denne her regering har besluttet, at vores bistandsniveau ikke kommer under 0,8 pct. af BNI.
Den internationale målsætning er som bekendt 0,7 pct., så som jeg sagde i min ordførertale, har vi ikke rigtig nogen grund til at have røde ører på grund af manglende opfyldelse af vores andel af 2015-målene.
Derudover er vi meget optaget af, at vores udviklingsbistand er målrettet og effektiv, og vi justerer den løbende.
Tilmed prisjusterer vi også med nogle få hundrede millioner kroner hvert år, så jeg kan godt bekræfte, at bistanden vil stige år for år.
Jeppe Kofod (S), 2005-06-02:
Men jeg vil altså også gribe fat i de konkrete handlinger, for det er jo på dem, man skal dømmes.
Det er på, hvad man rent faktisk gør.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der er behov for en markant øget bistand og indsats til og i Afrika, hvis 2015-målet skal nås der.
Vil ordføreren give et løfte om, at det er det, man arbejder for?
Rune Lund (EL), 2005-06-02:
Det var herligt.
Jamen jeg havde jo også forhørt mig inden, så jeg ikke skulle komme ud i problemer med formanden.
»Folketinget opfordrer regeringen til i forbindelse med FN's topmøde at arbejde for – fuld gennemførelse af 2015-målene, f.eks. ved at mobilisere 25 mia. USD ekstra udviklingsbistand, og at der gennemføres en 100 pct. eftergivelse af gæld til alle ulande, – at de vestlige lande forpligter sig til at øge deres ulandshjælp, så de inden for 5 år når op på mindst 0,7 pct. af bruttonationalproduktet – gerne højere, Danmark meddeler FN, at Danmarks ulandsbistand sættes drastisk op – i første omgang til 1,5 pct. af BNI, – at der indføres afgifter på flybrændstof, der bruges til udvikling i Afrika, at kampen mod hiv/aids intensiveres, bl.a. med mindst 25 mia. USD ekstra i bistand til Afrika senest med virkning fra 2010, og – at der gøres en særlig indsats i forhold til kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder.«
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Det kan jeg ikke bekræfte at jeg har.
Det er jo sådan, at hvis man går tilbage til 2001 og starten af 2002, var der tre af Danmarks programsamarbejdslande i Afrika, som vi desværre var nødt til at stoppe programsamarbejdet med.
Ikke mindst af den grund har der været en talmæssig nedskæring på Afrika.
Men de lande, der stadig væk er programsamarbejdslande i Afrika, har oplevet en stigning eller har samme niveau for bistanden.
Rune Lund (EL), 2005-06-02:
Nå, jeg har ellers fået at vide, at jeg sagtens kunne gøre det hernedefra.
Pia Larsen (V), 2005-06-02:
Det korte svar er: Nej, det synes jeg ikke.
Men jeg må hellere uddybe det lidt.
Det er jo sådan, at Danmark ligger blandt de lande i verden, der giver allermest i udviklingsbistand.
Vi er faktisk blandt de fem lande i hele verden, der giver allermest i udviklingsbistand.
EU har, som udviklingsministeren for lidt siden redegjorde for, en fælles aftale om, på hvilket bistandsniveau man skal ligge på nogle givne år, og allerede på nuværende tidspunkt ligger EU's medlemslande samlet højere i udviklingsbistand, end der var planlagt.
Der er nu lavet en ny aftale, og den forventer jeg også at man mindst lever op til.
Så jeg ser ikke noget problem i det, spørgeren spørger om.
Rune Lund (EL), 2005-06-02:
Men det gør vi i allerhøjeste grad, og det er derfor, vi faktisk ikke er med på det forslag til vedtagelse.
Det er ikke kun, fordi vi ikke har lyst til at stå på et forslag til vedtagelse, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti er med på, fordi de har skåret så drastisk ned, som de har, men også, fordi vi synes, at der godt kunne være en lille opstramning i forhold til, hvad det konkrete indhold er.
Derfor fremsætter jeg nu vores eget forslag til vedtagelse fra Enhedslistens side.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Kontanthjælpen bliver almindeligvis i Danmark betragtet som det minimumsbeløb, man skal have for at kunne leve i Danmark.
Her er der altså tale om, at der er flygtninge, der får en starthjælp, som ligger under kontanthjælpsniveau.
M046S3931.fm Page 3983 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Søren Krarup, om han er enig i, at leveomkostningerne i Danmark er de samme, uanset om man kommer fra et fremmed land eller er født her i landet.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Jeg vil gerne takke hr. Søren Krarup for meget præcist i sit svar til fru Karen J. Klint at sige, hvad det her drejer sig om.
Da vil jeg så bede hr. Søren Krarup hjælpe mig, idet jeg jo ikke sad i Folketinget, da den her lov blev vedtaget, med at sige, hvor længe den her lov har virket.
Er det, der står tilbage, i virkeligheden ikke blot, at det eneste formål, loven har, netop er det, som hr. Søren Krarup betoner: at forskelsbehandle borgere, som lige er kommet til landet, i forhold til danske statsborgere i øvrigt?
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
De allerfleste studerende er i en anden fase af livet end de mennesker, vi her taler om.
De allerfleste studerende har lavere leveomkostninger.
Baggrunden for mit sidste spørgsmål er, at jeg personlig er overbevist kristen og medlem af den danske folkekirke.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Søren Krarup, hvordan ordføreren betragter forholdet mellem begrebet næstekærlighed og det, der her er tale om vedrørende starthjælpen som et lavere niveau i forhold til kontanthjælpen.
Jeg forstod på hr. Søren Krarup, at der bliver skelnet meget voldsomt mellem danskere og mennesker, der kommer fra udlandet.
Det sætter i hvert fald et skel mellem mennesker, som jeg ikke har oplevet at Jesus satte.
Tværtimod hjalp han dem, der havde allerstørst behov, nemlig ludere og skatteopkrævere, som var de lavest placerede i samfundet dengang.