runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2005-06-01:
Det var så også det, vi så under SR-regeringer.
Jeg kan sige, at i forhold til de værktøjer, vi har lagt frem, så gælder skattestoppet altså kun i opadgående retning; man har lov til kommunalt at sætte skatten ned, hvis der er mulighed for det.
Men jeg synes alligevel, det er interessant, at De Radikale kun kan sige, at det er nogle forkerte værktøjer, vi bruger, men overhovedet ikke vil give et eneste bud på, hvordan De Radikale så mener at man skal sikre overgangsperioden for kommunerne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-06-01:
Jeg vil igen sige, at jeg synes, det er meget interessant, at rollerne skal fordeles anderledes med regering og opposition, og det, jeg i hvert fald kan svare Venstres ordfører, er, at ifald rollerne havde været anderledes, havde det også set ganske anderledes ud.
Vi finder, at det skattestop, man indfører i forhold til kommunerne til næste år, er dybt problematisk.
Vi kritiserer skattestoppet generelt, og det betyder, at vi også har kritiseret og er rygende uenige i det grundlag for den økonomiske politik, som har været lagt til grund i de forgangne 4 år.
Peter Christensen (V), 2005-06-01:
Vi har også i tidligere debatter haft en diskussion om, hvorvidt De Radikale var parate til at sikre, at man kommunalt overholder vækstrammerne.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Morten Helveg Petersen, hvad De Radikale mener om, at vi har lavet de her overgangsregler for indfasning af kommunalreformen med hensyn til vækstrammerne for kommunerne.
Mener De Radikale, at det er ansvarligt, eller skulle man have gjort det på en anden måde?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-01:
Det er jeg helt enig i.
Men når det er så vigtige forhandlinger med så store konsekvenser for borgerne og for radikale kommunalbestyrelsesmedlemmer, så kunne det jo godt være, at hr. Morten Helveg Petersen havde nogle ønsker til de her forhandlinger, som man ligesom kom frem med i denne her drøftelse, for det er jo da en god lejlighed til ligesom at lufte nogle af de ting, man gerne vil.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-06-01:
Jeg sagde meget tydeligt i mit indlæg, som vi i øvrigt har sagt rituelt hvert år, når de her forespørgsler har været rejst, at vi finder, at det er den til enhver tid siddende regerings ansvar at forhandle de her typer aftaler.
Så hvis den konservative ordfører nu vil betro Det Radikale Venstre at sidde og forhandle de her ting, er det selvfølgelig en interessant melding, men det hverken kan eller vil jeg gøre af gode grunde.
Det er den til enhver tid siddende regerings ansvar; det skal den stå til ansvar for efterfølgende.
Og sådan må rollefordelingen i øvrigt være mellem regering og opposition.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-01:
Det er til det der med bind for øjnene: Altså meget kan man sige om Finansministeriet og finansministeren, men jeg har nu aldrig set finansministeren i økonomiske spørgsmål med bind for øjnene.
Så derfor vil jeg tro, at det er en lidt forkert beskrivelse.
Men hr. Morten Helveg Petersen gav jo ikke på noget tidspunkt
ligesom det radikale bud på, hvad det er, man ønsker for de kommende forhandlinger.
Så kunne hr. Morten Helveg Petersen måske ikke lige løfte sløret lidt for det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-06-01:
Hvis jeg skal byde konstruktivt på noget, der kunne pege fremad i de her diskussioner, så skulle det være et eller andet i retning af, at man gør klart i de aftaler, man måtte indgå, hvad sanktionerne er, ifald de aftaler ikke overholdes.
Det tror jeg på kunne være et konstruktivt skridt i den rigtige retning i forhold til hele diskussionen om styringen af den kommunale økonomi fremover.
Men samtidig er det jo selvklart, at i det øjeblik man går ind og indfører et kommunalt skattestop til næste år, så har man også lagt en spændetrøje over.
Ole Sohn (SF), 2005-06-01:
Jeg kan forstå, at finansministeren ikke er helt enig i de bemærkninger, jeg gjorde om den lineære indfasning.
Jeg går ud fra, at det er forskning, vi snakker om i den her sammenhæng, eller de øvrige valgløfter.
Derfor må man vel formode, at en del af pengene så skal tages i 2006.
Det kan lægges oveni.
Vi har opgjort det til 2,8 mia. kr. – det er muligt, at det er for meget – og jeg kan forstå, hvis man ikke vil sætte gang i forskningen, men så kan man skubbe det, og så bliver det jo fuldstændig umuligt at nå det til sidst, medmindre man bare vil hælde pengene i, uden at der kan gøres brug af dem.
Det er så en anden sag.
Det er også et faktum, at kommunerne har brugt for mange penge.
De har budgetteret med for mange penge, og hvis man skal høvle det af i løbet af det sidste halve år, bliver der i hvert fald tale om ret dramatiske nedskæringer.
Jeg går også ud fra, at finansministeren er enig i, at der er nogle underlæggende udgifter til den demografiske stigning, og den sum overstiger da langt de 2 mia. kr., som er inden for rammen.
Spørgsmålet er: Hvordan?
Vil man bare tage dem af kassen?
Thor Pedersen (V), 2005-06-01:
Jeg vil bare sige, at statsministeren aldrig har haft en opfattelse af, at det skulle være lineært.
Regeringen har aldrig nogen sinde sagt, at det skulle være lineært.
Vi har sagt lige det modsatte, nemlig at der ikke er tale om lineær indfasning.
Der er i virkeligheden tale om, at man vægter og vurderer en fornuftig anvendelse af de ekstra midler.
Vi har hele tiden sagt, at det ikke er en lineær indfasning.
Og det vil man se, når vi kommer med vores finanslov.
Det, man kan sikre, er jo, at løfterne indfries.
Så er der spørgsmålet om budgetterne.
Nu sagde hr. Ole Sohn også tidligere, at kommunerne har brugt, men det har de ikke.
Det, der vakte en vis undren, var, hvor pengene egentlig kom fra.
Det viste sig, at det især var forsyningsområdet, man trak pengene ud af, så den forudsætning, KL havde for deres opfattelse af de økonomiske muligheder, blev i virkeligheden ganske kraftigt udvidet med de kanaler, som kommunerne rent faktisk planlagde at trække penge ud af.
Derfor går den frivillige aftale ud på dels at binde en likviditet, dels at begrænse muligheden for at trække penge ud af forsyningsvirksomheder.
Den binding af likviditet gælder ikke penge, man tager fra kommunen, men penge, som kommunerne selv placerer i deres eget pengeinstitut, eller hvor de egentlig har aftaler om det.
De beholder dem selv, men bruger ikke pengene.
Der ligger en frivillig aftale, og forventningen er, at man dæmper udgifterne i forhold til budgettet, så man undgår lige præcis det problem, som KL selv kan se, at hvis man bruger flere penge, end de selv er med til at aftale, og som de mener er forsvarligt, så har man et problem efterfølgende.
Derfor er det meget forståeligt, at det blev en frivillig aftale.
Jeg tror også, man er så ansvarlig i kommunerne, at man kan se det i forhold til en stor del af de ekstra midler, der var placeret på reservekonti til uforudsete udgifter.
Så det er måske egentlig der, man siger o.k., og så er man lidt tilbageholdende med at vurdere, hvad der så er uforudset.
Bertel Haarder (V), 2005-06-01:
Det var dog en sær konklusion, efter at jeg nu to gange har fortalt alt det, vi vil gøre: Vi vil skabe flere praktiske indgange, vi vil indføre ny mesterlære, og i regeringserklæringen står der også, at vi vil indføre en præmieringsordning for virksomheder, som opretter pladser.
Vi lægger os hårdt i selen netop for at skabe noget bedre end skolepraktik.
Så det der med, at vi ingenting gør, det synes jeg ikke er rimeligt at sige.
Men vi gør noget andet end det, som Socialdemokratiet og SF mener vi skal gøre.
Ole Sohn (SF), 2005-06-01:
Man må sige, at det er meget lidt, vi har fået løftet sløret for, og at det er meget lidt, vi er kommet tættere på.
I virkeligheden er det en underlig situation, hvor vi ved, at det, der nu forhandles med kommunerne, faktisk det, der omfatter tre fjerdedele af, man kan sige, vores velfærdssystem, foregår i fora, som ligger ved siden af Folketinget.
I al fald kan vi konstatere, at der ud over teknikaliteterne, og hvordan regeringen forhandler, også er en afgrundsdyb forskel på, hvilke politiske prioriteringer der er.
For den vækstramme, der ligger på de 0,5 pct., ved vi – det er jo de konsekvenser, man kan mærke ude i kommunerne – ikke er tilstrækkelig til at løfte de opgaver, som man har, og det er også derfor, vi kan se, at serviceniveauet på en lang række områder, i daginstitutioner, på folkeskoleområdet, i ældreplejen, gennem de senere år er blevet forringet.
Det er en politik, som SF er meget imod.
Vi mener faktisk, at der er behov for at have en anden fordeling mellem det offentlige og private forbrug.
Vi mener faktisk, at det er fair og rigtigt i en tid, hvor der er en stigning i forbrugsmulighederne, at man også afgiver en lidt større del til vores fælles velfærd netop for at sikre, at vi har nogle ordentlige forhold for børn og unge og forældre.
Det er jo egentlig fantastisk, at vi altid i en situation, hvor vi diskuterer sundhedsudgifterne, som fylder meget på de offentlige budgetter, bruger så meget tid på at diskutere, hvordan vi kan være med til at finde penge til at finansiere alle de nødvendige investeringer, der skal til for at reparere de skader, som vi får og udvikler, frem for at fokusere på, hvordan vi kan være med til at investere flere penge i forebyggelse, sådan at vi undgår nogle af de skavanker, sygdomme og dårligdomme og noget af den nedslidning, som gør, at vi siden hen kommer til at belaste sundhedsvæsenet.
Det er det også, hvad angår de investeringer, der skal til for at sikre, at arbejdskraften kan blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Der er man nødt til at have et bedre arbejdsmiljø, man er nødt til at have et sundere arbejdsliv i det hele taget for at kunne strække arbejdsperioden længere på arbejdsmarkedet – noget, som er nødvendigt i de kommende år.
Heller ikke det er der taget hul på i form af investeringer, hverken i det udspil, som regeringen kom med i valgkampen om fordelingen af de velfærdsgoder, og der er heller ikke mulighed for at få det lagt ind i kommunalforhandlingerne, i hvert fald ikke, som det ser ud nu.
Med det skattestop, der ligger, tvivler jeg på, eller rettere jeg tvivler ikke på det, men det er helt sikkert, at man så heller ikke kan foretage de nødvendige investeringer i de finanslovforhandlinger, som foregår.
Men alt i alt har det været en god debat, hvor vi har fået løftet en lille flig af sløret for nogle af de problemer, der ligger, og samtidig også har fået vist, at der trods alt og glædeligvis er forskel på partiernes holdning her i Folketinget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Thor Pedersen (V), 2005-06-01:
Der er da et eller andet helt galt.
Der er da ikke en kommune, der i dag har adgang til at fratage statsamtet en kompetence eller tage en kompetence fra det nuværende amtsråd.
De kan da ikke løse en opgave i dag, der ligger i amtsrådets regi.
Sådan er det jo ikke.
De ved, hvilke opgaver de har nu, og de penge er der.
Det spørgsmål, vi står over for i en udligningsreform, er, hvordan vi fordeler de penge retfærdigt i de nye kommuner efter den 1. januar 2007.
Det er udfordringen.
Der er ikke den udfordring for 2006.
Der er ingen, der skal påtage sig de opgaver, som de får efter 1. januar 2007, som i dag ligger i en anden myndighed, for det har de slet ikke hjemmel til at gøre.
Det vil jeg da stærkt fraråde at man begynder på, for det ville være dobbelt administration.
Line Barfod (EL), 2005-06-01:
Jeg vil gerne takke finansministeren for det meget klare svar.
Selv om jeg synes, det er uhyggeligt, er det jo meget rart at få klart svar på, at man overhovedet ikke har regnet på, hvad konsekvenserne er.
Jeg synes, det er utroligt, at finansministeren tør at kaste kommunerne ud i sådan et kæmpe eksperiment, men det er rart at få så klart et svar.
Thor Pedersen (V), 2005-06-01:
Man skal vel forholde sig til de opgaver, man står over for.
De kommuneaftaler, vi indgår nu, gælder år 2006.
Der er ikke nogen kommunesammenlægninger i år 2006.
Det er ganske velkendt.
Man kender jo vilkårene i år 2006, og før man skal indgå kommuneaftaler for 2007, ligger der en udligningsreform.
Så vil vi kunne lave regnestykket i hver eneste af de 98 kommuner over, hvad det betyder, og hvad det er, vi forhandler.
Vi sidder ikke nu og forhandler en fordeling til 98 nye kommuner.
Vi forhandler udelukkende ud fra et landkort, vi kender i dag, ud fra forudsætninger, vi i dag kender for 2006.
Når vi skal forhandle kommuneøkonomi for 2007, er det interessant, at vi har en udligningsreform, som danner baggrund for kommuneøkonomiforhandlingerne, så alting kommer til rette tid.
Vi kunne ikke bruge udligningsreformen til noget som helst i dag i forbindelse med de forhandlinger, vi har med kommunerne om 2006.
Line Barfod (EL), 2005-06-01:
Jeg kan simpelt hen ikke tro, at finansministeren har så lidt kendskab til, hvordan pengestrømmene er i det danske samfund og med hensyn til den enkelte kommune, som finansministeren lægger op til her.
Finansministeren må være bekendt med, at der kommunerne imellem er store forskelle på, hvad de har af udgifter, f.eks. på det sociale område, og det kan belaste deres økonomi ret voldsomt.
Finansministeren må også være bekendt med, at der med den reform, som regeringen har tænkt sig at vedtage sammen med Dansk Folkeparti, flyttes kolossale opgaver ud i kommunerne.
Det er rigtigt, at man ved, hvad den enkelte medarbejder skal have i løn, men hvis man ikke ved, hvor mange penge der er i den enkelte kommune til at udbetale løn for, så er der da en stor ubekendt i kommunen, og det er det, vi spørger til.
Har man slet ikke lavet nogen beregninger af, om der i de enkelte kommuner er penge til at løfte de store opgaver, de får på bl.a. det sociale område?
Thor Pedersen (V), 2005-06-01:
Jamen vi ved da, hvordan det påvirker skolelæreren.
Skolelæreren får jo sin løn.
Vi ved jo, hvordan det påvirker de forskellige.
Problemet er på de områder, hvor nogle skal flytte efter et job.
Det er et menneskeligt problem: Hvad er det egentlig, man kan flytte rundt på, og hvor meget?
Men det har bare ikke noget at gøre med økonomien i det, at en lønmodtager flytter fra et arbejdssted til et andet, for vedkommende får stadig sin løn.
Det overblik er der jo.
Men hvis man endelig mener, at der er det, er det således, at man ikke kan undgå at komme til at spare penge over tid, hvis man alene ønsker det samme serviceniveau.
Vi vil nok se, at sådan vil det gå.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-06-01:
Nu lyder finansministeren nærmest, som om det her er et nulsumsspil af en eller anden art, og sammenligner med kortspil, og hvad ved jeg.
Det korte af det lange er jo, at der er en kæmpeusikkerhed om, hvad det her betyder for de enkelte borgere og for de enkelte kommuner, og det er i en situation, hvor regeringen selv kalder det århundredets største reform.
Jeg tror endda, at finansministeren selv brugte udtrykket rettidig omhu.
Så hvis man nu tog parallellen til virksomhedsverdenen, som jeg ved finansministeren har stor interesse for, kunne man så forestille sig en virksomhed gennemføre så stor en reform stort set uden kendskab til, hvordan det påvirker kunder, ansatte og den slags?
Det er det, som jeg tror mange har svært ved at forstå.
Thor Pedersen (V), 2005-06-01:
Vi har da et fint overblik.
Vi har fine vejkort, der viser, hvor vejene ligger.
Vi ved faktisk, hvor vejene ligger.
Vi ved, hvor skolerne ligger, vi ved, hvor sygehusene ligger, vi ved, hvor amtsgårdene ligger, vi ved, hvor mange ting ligger.
Vi har også en fin oversigt over, hvad kommunerne har af lønudgifter.
Vi har jo det overblik.
Nu flytter vi bare rundt på dem.
Hvis man spørger, hvor mange kort der er i et spil kort, er svaret, at der i et normalt spil er 52 kort.
Uanset hvordan man blander kortene, er der stadig 52 kort.
Sådan er det også her.
Det, vi i virkeligheden gør, er måske, at vi flytter lidt rundt på opgaverne, at vi flytter lidt rundt på brikkerne.
Jeg ved, hr. Morten Helveg Petersen spiller skak.
I hvert fald gør det fædrene ophav.
Uanset hvad starter man med det samme antal brikker.
Man kan miste nogle af dem undervejs, der er mange kombinationer, men det er samme antal brikker.
Sådan er det også her.
Det drejer sig om at udnytte ressourcerne optimalt, det er jo hele grundlaget, og så flytte noget tættere på borgerne.
Der er ikke tale om, at vi skal ansætte flere end dem, vi har, og som udgangspunkt er det måske heller ikke nødvendigt med flere sygehuse.
Så vi har et overblik over, hvad det i dag koster at afholde udgifter til det danske samfund, og vi har jo sagt, at reformen skal være neutral.
Vi flytter opgaverne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-06-01:
Ifald man ikke har, kan det så virkelig have sin rigtighed, at man ikke har et overblik over de her store strømme i Finansministeriet?
Kan det passe?
Thor Pedersen (V), 2005-06-01:
Der er ikke nogen mangel.
Jeg ved ikke, hvad det er for en mangel, hr. Ole Sohn taler om.
Vi har ingen mangel.
Man vil, når vi lægger det frem, komme til at se budgetoverslag, som vil vise, hvordan pengene anvendes.
Det ansvarlige er vel, at man vurderer, hvordan vi kan bruge pengene.
Hvad skal vi bruge til at uddanne?
Hvad skal vi have af ph.d.er?
Det ville da netop være at have bind for øjnene at sige, at vi trækker en linje, og der pumper man penge ud.
Vi har vel et ansvar for, hvordan vi får nytteværdien ud af pengene?
Hvornår skal vi bruge dem optimalt?
Ole Sohn (SF), 2005-06-01:
Finansministeren elsker at se den her røde lampe.
Rød er jo også en smuk farve.
Jeg har meget forståelse for, og jeg husker også, at regeringens udspil ikke var lineær indfasning.
Jeg er også helt opmærksom på, at nogle af valgløfterne selvfølgelig først vil falde forud for næste valg.
Sådan er politik jo.
Men noget af det – hvis man skal have et eller andet sagligt indhold i udmøntningen af valgløfterne – må nødvendigvis være en eller anden form for lineær indfasning.
Hvis man f.eks. tænker på forskningsudgifterne, ville det være fuldstændig uansvarligt at forestille sig, at man fortsatte den nedskæring, der sker lige for tiden, og så skulle fylde 5 mia. kr. op i de sidste år.
Det er der jo ikke nogen seriøsitet i, så derfor må man formode, at nogle af de penge skal findes.
Der er afsat penge inden for valgløfterammen, og derudover mangler der ca. 5 mia. kr.
Hvor skal de tages fra?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-01:
Vi har sikret, at der er penge til at løse opgaven.
Men vi mener altså, at man inden for de budgetter, som man har i kommunerne, vil kunne håndtere omkostningerne, også til de meget dyre foranstaltninger, som jo falder, om man så må sige, tilfældigt i kommunerne.
Det mener vi der er skabt mulighed for.
Line Barfod (EL), 2005-06-01:
Ja, men jeg mangler stadig at få svar på, hvordan man kan spare 1,5 mia. kr. i kommunerne, uden at det fører til forringelser.
Jeg synes, det er ret imponerende, hvis man hos De Konservative har en opfattelse af, at man sådan går og klatter 1,5 mia. kr. væk ude i kommunerne og oven i købet 1,5 mia. kr., man kan nå at spare på et halvt år.
Med hensyn til de udsatte grupper spørger jeg: Har De Konservative under forhandlingerne gjort noget for at sikre sig, at man i den enkelte kommune har penge nok?
Det hjælper jo ikke noget, hvis de penge, der overflyttes fra amterne til kommunerne, f.eks. skal bruges på autister eller andre handicapgrupper, og de penge så ender i Gentofte, hvis det er Maribo Kommune på Lolland, der har problemet med nogle borgere, som skal have den nødvendige hjælp.
Så hvad har De Konservative gjort for at sikre sig under forhandlingerne, at man i den enkelte kommune vil have penge til at løfte opgaven?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-01:
Indtryk, ja – overblik, nej.
Grunden til, at jeg bliver nødt til at svare hr. Morten Helveg Petersen på den måde, er selvfølgelig, at der jo foregår mange små udligningsreformer netop nu.
Et eksempel: Den kommune, jeg selv bor i, bliver lagt sammen med den nye Vejle Kommune.
Det er fem kommuner, der bliver slået sammen.
En kommune på 14.000 indbyggere kommer nu til at indgå i en kommune, hvor der kommer til at bo over 100.000 mennesker.
Vejle har dækningsafgift, det har vi ikke i Give.
Man skal finde en eller anden facon på det.
De er meget forskellige fra kommune til kommune.
Man sidder i virkeligheden nu og laver en masse små udligningsreformer, hvor man prøver at finde ud af: Hvad er det for et niveau, vi skal have i den store fælles kommune, og hvordan kan vi lære af hinanden, så det, den ene kommune har været bedst til, for der har de nogle folk, der virkelig er dygtige til det, kan læres af de andre kommuner?
Det er jo bare det udgangspunkt, der er afgørende.
At tro, at man, før det arbejde går i gang og man er et stykke henne i det, kan lave en landsudligningsordning, er forkert.
Det har vi ladet os overbevise om.
Det giver ingen mening.
Man må tage det i den anden rækkefølge.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-06-01:
Mit spørgsmål vedrører beslutningsgrundlaget for strukturreformen.
Mit spørgsmål til ordføreren er, om Dansk Folkeparti i løbet af forhandlingerne om strukturreformen har fået et indtryk af eller overblik over de økonomiske konsekvenser som følge af den.
I bekræftende fald, er det så noget, vi andre kan blive delagtiggjort i, eller hvad?
I det tilfælde, man ikke har fået det, rejser det jo også en stribe spørgsmål.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-01:
Nej, det ser jeg ikke for mig.
Vi er jo et af de få partier herinde, der har valgt at have en holdning til det her, der overhovedet ikke er spor ideologisk.
Der er nogle partier, som ønsker at fremme, at private overtager offentlige opgaver, fordi de mener, at private er bedre til det end det offentlige.
Der er andre partier, der fornægter det og siger, at det skal ligge i offentligt regi hundrede procent.
Man vil overhovedet ikke tale om, at private kommer ind.
Vi har den holdning til det, at det afgørende er, hvad det er for en service, borgeren får; at vi som politikere har defineret, hvilken service vi mener borgeren skal have, og så skal borgeren have det tilbud.
Det kan være et kommunalt køkken, som kommer med et måltid varm mad til vores pensionist, eller det kan være den lokale kro.
Det afgørende er jo, at det måltid mad, der kommer, er et måltid mad, som den ældre godt kan lide, som er velsmagende og har en pris, der er til at betale.
Det er bare for at illustrere, at det der med alene at sige, at offentligt er godt, eller privat er godt, og basere sig på, at man er i en af de der kategorier, den er vi altså ikke med på.
Line Barfod (EL), 2005-06-01:
Jeg kan forstå, at hr. Thulesen Dahl er enig i, at der er stor usikkerhed blandt eksperterne om, hvor meget der overhovedet er.
På den høring kom det frem, at det var en meget lille del af de offentlige udgifter, som lå i forhold til administration og det, man kunne spare på nogle færre politikere.
Et andet sted, hvor man har regnet med at der kan være nogle fordele ifølge regeringen, er ved en voldsom privatisering, og jeg har forstået, at Dansk Folkeparti i hvert fald ikke modsætter sig privatisering.
Man har jo også stemt for nogle af de forslag, der åbner for privatisering på en række velfærdsområder.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig, at de også vil agere fremover ude i kommunerne?
Vil de også her – både i Folketinget og i kommunerne og i Dansk Folkeparti – stemme for yderligere privatiseringer, for f.eks. at lukke skoler og børnehaver i offentligt regi og så åbne dem igen i privat regi, for at der kan komme en øget brugerbetaling?