runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-04:
Jeg synes, det er kedeligt, at hr. Arne Melchior, som jeg betragter sådan lidt som en intellektuel, kan sige, at jeg har misforstået noget.
Skulle vi ikke være enige om det?
Så kan vi diskutere derfra.
Nu har jeg hørt i dag, at det er et valgoplæg, og nogle synes, det er for stort, nogle synes, det er for småt, og nogle synes, der står for meget i bemærkningerne.
Jamen vi har altså fremsat det, som vi synes er rigtigt, og det står
vi ved.
Jeg ved ikke, hvad der var den 27. marts, jeg ved bare, der var nogle mødefri uger, så det blev ikke fremsendt så tidligt, som vi havde ønsket os.
Jeg må sige om fru Eva Smiths artikel - jeg tror, jeg læste den fem gange - at jeg er komplet uenig med hende.
Og set ud fra mit synspunkt argumenterer hun på en måde, som jeg ikke kan acceptere. Så vil jeg sige til hr. Arne Melchior, som jeg har sagt til hr. Jann Sjursen: Det er ikke sådan, at jeg ikke er til at få i tale med den der udlændingekommission, for jeg erkender jo, at det da var rart at få et overblik.
Men hvad så derefter?
Så er de politiske forskelle jo stadig de samme.
Arne Melchior (CD), 2001-05-04:
Som CD's ordfører havde jeg egentlig bestemt mig til at holde mig ude af den her debat, fordi vi opfatter forslaget som dybt ubehageligt.
En del af punkterne, der er nævnt, er overflødige, for det er allerede for længst igangsat.
Andre er altså netop ubehagelige, fordi det er de svage, man hele tiden er ude efter.
Man mærker hensigten og bliver forstemt.
Jeg skal dog minde om, at det er godt 1½ år siden, at statsministeren udtalte, at Danmark har verdens strengeste udlændingelov, så at den skulle trænge til at strammes væsentligt op yderligere, kan vi altså ikke forstå.
Efter at have konstateret at vi allerede har hørt, at der er flertal imod forslaget, skal der jo ikke være tvivl om, at CD hører til de partier, der absolut ikke kan stemme for dette forslag.
Så har det også inspireret mig, at hr. Knud Erik Hansen sagde, at der var tale om et valgoplæg, og så sagde fru Birthe Rønn Hornbech selvfølgelig meget logisk, at det mener
man, både når der skal være valg, og når der ikke skal være valg.
Men jeg tror alligevel, hr. Knud Erik Hansen har mest ret, for forslaget er jo fremsat den 27. marts, og Venstres formand har jo gang på gang sagt, at der bliver valg i år, og her lægger man altså op til noget, der skal være klar den 1. november.
Der kan jo ikke blive valg i november-december, for der har vi kommunevalg.
Ergo er det ikke bare et valgoplæg, for det er der ikke noget ondt i, men det er den rene populistiske propaganda, og det har man jo også lov at fremføre i et frit land, men så har vi andre også lov til at konstatere, at det altså er det, det er.
Så er jeg meget ked af, at Venstre og De Konservative ikke hellere går ind for det, som hr. Sjursen flere gange har nævnt, nemlig en udlændingekommission.
Det har CD også fremsat forslag om, også talt for, og det kunne der formodentlig bliver flertal for.
Det har regeringen desværre bare afvist, men det ville være en saglig, rimelig fremgangsmåde.
Hvorfor er Venstre og De Konservative ikke til at få i tale der?
Det kan jeg ikke forstå.
Så skal jeg endelig gøre en bemærkning om rapporten fra Europarådet, som fru Rønn Hornbech snerrede ad.
Jeg skal tillade mig at henvise til en kronik i Berlingske Tidende for små 2 uger siden, skrevet af professor, dr.jur. Eva Smith, som er den danske regerings repræsentant i den pågældende kommission i Europarådet, og hun forklarede og forsvarede fuldt ud indholdet i den rapport, som hun også påpegede ikke var en videnskabelig rapport, men en stemningsrapport, og jeg tror også, at det store flertal i den danske befolkning udmærket har taget de budskaber og de iagttagelser, der var i den rapport, til sig. Det er to jurister, jeg her taler om, fru Rønn Hornbech er den ene, og professor Eva Smith er den anden, og jeg giver altså samtlige point til den redegørelse og forståelse, som professor Eva Smith har haft, og kan helt afvise fru Rønn Hornbechs totale misforståelse af den rapport og dens mening og dens indhold.
Gitte Seeberg (KF), 2001-05-04:
Jeg kan også på Det Konservative Folkepartis vegne meddele vores tilslutning til det her lovforslag, herunder at vi er glade for det tilskud, som nu yderligere er bevilget til helikopterberedskabet.
Så vi støtter forslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-04:
Først og fremmest var det ikke EU, der kom med rapporten, det var jo Europarådets kommission.
Det var jo udlandets vurdering af, hvad der foregår i Danmark, og de ramte jo på mange punkter rigtigt med hensyn til, hvad der foregår i Danmark. Hvad oplever vi så?
Jeg synes faktisk ikke, at vi oplever en åbenhed.
Vi oplever ikke en åbenhed med refleksion
over, hvordan det er verden udeomkring ser på Danmark.
I stedet for måske lige at se på, om der måske var en sandhed i noget af det, der blev sagt, og det var der.
Der var en sandhed i form af, at vi har gennemført en lovgivning, der er ganske diskriminerende, at vi har et debatniveau, som næsten bekræfter sig selv, og som egentlig fik fru Birthe Rønn Hornbech til at stå op her og sige: Vi kan bare se, hvordan den danske befolkning opfatter situationen.
Det er udtryk for debatniveauet og ikke for, hvordan den danske befolkning opfatter situationen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-04:
Jeg bliver ikke enig med hr. Knud Erik Hansen om Dansk Flygtningehjælp.
Flygtningehjælpen er ikke en myndighed og kan aldrig blive det.
Det er en privat organisation, og det er jo fuldkommen rigtigt, som hr. Knud Erik Hansen siger, at den kommer til at optræde som modpart; men den er infiltreret i systemet, og det er jo det, der er fuldkommen vanvittigt.
Derfor skal den ud og netop have lov at være modpart.
Den rene vare.
Den skal ikke sidde som en trojansk hest og være halv myndighed og så alligevel optræde som modstander.
Så vil jeg sige varmt tak til hr. Knud Erik Hansen, for vi nåede jo frem til det fælles standpunkt, at danskerne er et åbent folk.
Det har jeg altid hævdet.
Jeg synes, det var noget griseri med de der rapporter, hvor man jo i øvrigt også fuldkommen glemmer, at en del af vore udlændinge jo ikke har den åbenhed, som danskerne har, men tværtimod er lukkede og intolerante og ikke accepterer religionsfrihed hverken på vore kirkegårde eller andre steder.
Så vil jeg sige til hr. Kramer Mikkelsen: Jeg har som sagt talt i årevis i Rotary for det her.
Jeg skal til en brancheorganisations generalforsamling under Dansk Industri på mandag og havde faktisk også tænkt mig at sige noget om det.
Nu vil jeg referere lidt af vores fælles debat, og så vil jeg ærlig talt - nu er det ikke så stor en organisation - se, om vi kan komme videre ad den vej med lidt overbevisning, for det er vigtigt.
Men 150 ansøgninger er der selvfølgelig også danskere, der kommer med, og det er ikke altid, fordi de lige har kvalifikationer, men jeg vil godt benytte lejligheden til at sige, at de steder, hvor det er ubestridt, at man afviser nogen alene på grund af navn og hudfarve, og at udlændinge begynder at tage danske navne for at få arbejde, må jeg tage stærkt afstand fra.
At vi har sådan nogle forhold i Danmark, kan jeg simpelt hen ikke lide.
Men vi har altså problemer med, f.eks. inden for sundhedssektoren, og det burde hr. Lars Kramer Mikkelsen også vide, at kvindelige sundhedsassistenter ikke kan udføre arbejdet på lige fod med danskere, for de kan ikke tåle at se nøgne mænd som patienter, og derfor kan de ikke passe deres arbejde.
Det skal vi også være åbne om, hvis vi skal have en diskussion, der skal føre til nogle resultater.
Og jeg kommer jo ikke længere med det Schengen, det må jeg indrømme.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-04:
Fru Birthe Rønn Hornbech ville helst have, at det ikke længere skulle være gammeldags.
Man skulle ikke længere have sit pas med, når man færdes i Europa.
Her kan jeg så sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at man stadig væk skal have sit pas med.
Det har regeringen jo bekræftet.
Det skal man stadig væk vise frem, når man kommer
rundtomkring i Europa.
Det kan godt være, at man ikke lige skal gøre det ved grænseovergangen, men hvis man skal opholde sig i Europa, skal man have sit pas med.
Så forskellen er der jo ikke.
Man har hele tiden skullet have sit pas med.
Det skal man fortsat.
Det, der er det afgørende ved grænsekontrollen, og det tror jeg egentlig fru Birthe Rønn Hornbech inderst inde godt kan se, er, at når man kører over den dansk-tyske grænse, så er der nogle i en boks, der kan se: Hov, her har vi måske nogle problembørn, og de skal stoppes.
De skal vise legitimation, og man kan eventuelt stoppe dem ved grænsen og sende dem tilbage, som mange gjorde, før Schengen trådte i kraft, eller man kan også tippe baglandspatruljen, så de bliver taget der.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-04:
Nu er det jo arbejdsgiverne, der modtager jobansøgningerne, og ikke de faglige organisationer.
Det er arbejdsgiverne, der modtager ansøgningerne fra de unge mennesker, der sidder og sender halvandet hundrede ansøgninger til forskellige arbejdsgivere for at få job.
Jeg vil give et løfte: Jeg vil gerne påvirke fagbevægelsen til at være bedre til også at arbejde for integration af de nydanskere, der overhovedet får lov til at komme ind på arbejdsmarkedet,
hvis fru Birthe Rønn Hornbech så vil love - det må så være spørgsmålet - at hun vil påvirke arbejdsgiverne. Jeg tror, at det vil være lettere at gøre det på den måde, at vi kontakter hver vores halvdel.
Jeg vil love, at jeg nok skal kontakte de faglige organisationer.
Men få nu de arbejdsgivere til at ansætte de unge mennesker, som sender halvandet hundrede ansøgninger for at få et job og får afslag alene af den grund, at de har forkert hudfarve eller forkert efternavn.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-04:
Det danske folk er stort set åbent og faktisk også nysgerrigt for at få at vide, hvem udlændingene er, men det er bekymret, når det kan mærke, at der ikke er styr på udlændingepolitikken i Danmark.
Hvis man vidste, at der var styr på den, så tror jeg, der ville være større velvilje over for udlændinge.
Og så har vi en meget åben debat i Danmark.
Vi er de eneste, der mig bekendt har folkeafstemning om euroen, for vi er vant til i et lille land, at myndighederne altså ikke kan lave noget, uden borgerne blander sig.
Det synes jeg er en dyd, vi skal holde fast i.
Så er vi meget rapkæftede i vores debatform, og det må udlændingene lære, når de er kommet til Danmark.
De kommer fra steder, hvor der måske ikke er ytringsfrihed, og de må altså finde sig i, at vi har en meget rapkæftet debat i Danmark.
Vi har en debat, hvor enhver næsten kan få sit læserbrev i en avis.
Det skal vi være glade og taknemmelige for, og den frihed skal vi bevare og lære de udlændinge, der er kommet hertil for at blive indvandrere.
Hr. Knud Erik Hansen spørger, om det ikke er godt, at vi har Dansk Flygtningehjælp i asylsager: Nej, det synes jeg overhovedet ikke er godt.
Det er naturligt, at vi har en privat organisation, som har det erklærede formål at bistå flygtninge, først og fremmest i nærområderne, som vi så med indsamlingen forleden,
men altså også bistå dem herhjemme
Det er helt i orden.
Det har jeg såmænd også selv betalt til.
Men de skal ikke have myndighedsopgaver, og derfor skal de ud af nævnet, og så kan de holde flygtningen og asylsøgeren i hånden, når den pågældende opsøger offentlige myndigheder.
Det er det, der er Dansk Flygtningehjælps opgave efter vores mening.
De skal hverken være udøvende, lovgivende eller dømmende magt, og de er næsten det hele i øjeblikket.
Det er grunden til, at vi vil have dem ud af sagerne.
Jo, det er jo rigtigt - og det er til hr. Lars Kramer Mikkelsen - at vi har tovholdere, vi har mentorer, og vi har vist også stemt for det hele.
Vi har aktivering.
Vi har kunstige job.
Vi har alt for meget, der er kunstigt.
Men det er jo ånden på arbejdspladserne, det drejer sig om.
Og den synes jeg fagbevægelsen kunne gøre en hel del ved.
Jeg kan sige, at når jeg taler i Rotaryklubber, så svinger jeg pisken.
Som det er i dag, er det jo lige ved, at vi gavner en masse behandlere.
Dem er vi sikre på at holde i beskæftigelse.
Så stiller hr. Skaarup mig over for en fristende vision: at jeg alene kunne bestemme.
Jamen det blev ikke anderledes med Schengen af den grund.
Det må jeg sige.
Jeg synes, det er gammeldags, at man skal vise pas, hver gang man skal over fra den ene side til den anden side for at passe sine marker og den slags.
Der er så mange mennesker, der lever internationalt i dag, og som skal over grænsen hver dag.
Jeg ønsker til gengæld også, at vi så fik en optjeningsordning for sociale ydelser her i Danmark, så der ikke var den store forskel i forhold til andre lande.
Derfor er det også en del af forslaget, at der skal være et optjeningsprincip for sociale ydelser.
Man skal ikke kunne få fulde sociale ydelser, før man er ordentligt integreret.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-04:
På Det Radikale Venstres vegne kan jeg give tilslutning til lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, at der er nogle områder, som ikke skal udliciteres, og hvor det simpelt hen ikke er ønskeligt.
Er konsekvensen af dette synspunkt ikke, at man på en eller anden måde så i det cirkulære, som man vil fastholde, netop får indskærpet præcis de områder, som hr. Klaus Hækkerup nævnte, altså at man, hvad angår de områder, overhovedet ikke skal gå ind og foretage de her overvejelser?
Det er det ene.
Det andet er, at argumentet for udlicitering, sådan forstod jeg hr. Klaus Hækkerup, er, at det på en eller anden måde er godt at få synliggjort den politiske pris. Men finder hr. Klaus Hækkerup så ikke, at det kan lade sig gøre ved hjælp af andre manøvrer end via udliciteringsmanøvren?
Kristian Jensen (V), 2001-05-04:
Blot for at rette en faktuel fejl.
Socialdemokratiets ordfører sagde, at der tidligere på året var behandlet et forslag om tvangsudlicitering i kommunerne.
Det er ikke tilfældet, at der er noget forslag om hverken tvangsudlicitering eller tvangsudbud af opgaver.
Der er i hvert fald fra Venstres side ikke fremsat sådan et forslag, og hvis Socialdemokratiet vil fastholde det, så vil jeg bede Socialdemokratiets ordfører om at nævne det præcise navn og nummer på dette forslag, da der ikke har været noget forslag fra Venstres side om tvangsudbud.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
I denne her samling har vi jo nogle gange behandlet spørgsmålet om udbud af offentlige opgaver.
Først behandlede vi et ideologisk baseret forslag fra den borgerlige opposition om tvunget kommunalt udbud ud fra devisen om, at offentlige virksomheder er dårligere end private.
Nu behandler vi et ideologisk baseret forslag fra Enhedslisten om at ophæve pligten til statsligt udbud ud fra devisen om, at private virksomheder er dårligere end offentlige, og at der derfor ikke er nogen grund til at afgive tilbud på en opgave.
Sådanne ideologisk baserede forslag er efter min opfattelse ikke særlig hensigtsmæssige.
Der vil være tidspunkter i en virksomheds liv, hvad enten den er offentlig eller privat, hvor incitamenterne til egen fornyelse, til effektivisering og til omkostningsbevidsthed er svækket.
Og udlicitering kan være et af midlerne.
Som også finansministeren var inde på, er der andre midler som f.eks. selvforvaltning, kontraktstyring, øget decentralisering og brugerinddragelse, der kan være med til at forbedre den offentlige sektor og for den sags skyld også den private. Når jeg har sagt det, så vil jeg godt slå fast, at i Socialdemokratiet ønsker vi, at opgaver som pleje og omsorg fortsat skal være en samfundsopgave, der løses af offentligt ansatte.
På dette område ønsker vi ikke, at der udliciteres til private, hvis formål alene er at score kassen og dermed udføre opgaven i givet fald så omkostningsbevidst, så det ikke engang bliver tilfredsstillende udført.
Og hvilke erfaringer har vi så med det statslige udbudscirkulære?
Vi modtager jo hvert år i Finansudvalget en redegørelse fra Finansministeriet om, hvordan det er gået.
Den sidste redegørelse modtog vi den 7. november sidste år.
Den vedrørte året 1999.
Den første erfaring, man kan drage, er, at få udbud - om nogen overhovedet - er gået fejl på det statslige område i forhold til medarbejderinddragelse, arbejdsmiljø, kvalitet m.v.
Det er altså et overordentlig tilfredsstillende resultat set på det område.
Det andet resultat, vi kan uddrage, er, at knap 20 pct. løbende år for år udliciteres.
Det er måske svaret på lidt af den ordveksling, der var mellem finansministeren og hr. Søren Kolstrup.
Der foretages udbud, men den andel, private kommer til at tage år for år, ligger på omkring 20 pct.
Og vi kan for det fjerde konstatere, at der er ganske, ganske store variationer i prisen på de afgivne tilbud fra private tilbudsydere, og i betragtning af det er der måske knap så stort behov for, at det offentlige går ind selv og laver kontroltilbud.
Det ville der være, hvis de private tilbud lå meget samlet omkring en bestemt pris.
Det cirkulære, der foreslås ophævet, virker altså fuldkommen efter sin hensigt.
Med løbende udbud kontrolleres det, at effektiviteten i den offentlige og i den private sektor er på samme niveau.
Samtidig fastholdes et incitament til, at virksomheden - også her igen hvad enten den er offentlig eller privat -
Vi kan fra Socialdemokratiets side derfor ikke støtte ophævelsen af Finansministeriets cirkulære om udbud og udlicitering af statslige drifts- og anlægsopgaver, som det nu så smukt hedder.
Pia Gjellerup (S), 2001-05-04:
Jeg kan kun kort oplyse, at tvangsudlicitering knyttet til udbudscirkulæret er en tvangstanke for hr. Søren Kolstrup og ikke et problem, der ligger i udbudscirkulæret.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Udbudscirkulæret har to elementer.
Det ene element er: Hvordan skal udbudet finde sted og på hvilken måde?
Men det element i cirkulæret, som jeg spørger ind til, er det element, som insisterer på, at man hele tiden skal overveje og i visse sammenhænge foretage nærmest en tvangsudlicitering, når nogle bestemte præmisser er opfyldt. Det er denne tvangsudlicitering, som jeg spørger til.
Det er dette element, jeg spørger til.
Egil Møller (DF), 2001-05-04:
I Dansk Folkeparti ønsker vi, at der tages solidaritetshensyn til de forskellige befolkningsgrupper, der befinder sig inden for det danske rige, og det gælder naturligvis også i forhold til den grønlandske befolkning.
Det lovforslag, vi behandler i dag, tager sit udgangspunkt i den aftale, der blev indgået i København den 30. marts i år mellem Finansministeriet og Grønlands hjemmestyre.
I Dansk Folkeparti bakker vi op om det principielle synspunkt, at Grønlands hjemmestyre administrerer de sagsområder, som er fastsat i hjemmestyreloven fra 1979.
Såfremt der i fremtiden måtte vise sig muligheder for udnyttelse af naturrigdomme i Grønland, vil det set med Dansk Folkepartis øjne være naturligt, at vi i den situation ligeledes tager solidaritetshensyn i fordelingen af et overskud mellem Grønland og Danmark.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Tak fordi der kan blive en anden omgang, hvor jeg kan få lejlighed til at meddele, at Enhedslisten støtter forslaget.
Pia Gjellerup (S), 2001-05-04:
Jeg vil gerne takke for den enstemmigt positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg er meget glad for i dag at kunne nå at få
et meget væsentligt signal fra det danske Folketing, før Grønlands Landsting andenbehandler lovforslaget på mandag.
Så har begge dele af riget, der er involveret i aftalen, faktisk haft lejlighed til at gøre deres bemærkninger.
Jeg kan oplyse, at også modtagelsen i Grønland har været positiv, og det bygger jo på en faktisk meget kontant, meget ligeværdig forhandling mellem den danske regering og den grønlandske.
Derfor er jeg glad for, at vi nåede dette fine resultat, men det har vi - som den socialdemokratiske ordfører var inde på - faktisk kun kunnet realisere, fordi der også har været et væsentligt forarbejde om nogle meget indviklede problemstillinger, som embedsmænd fra dansk og grønlandsk side har kunnet forberede for ministrene.
Derfor synes jeg, det var helt fair af fru Dorte Bennedsen at antyde, at det for så vidt angår den egentlige lovmæssige kvalitet, ikke nødvendigvis var finansministeren, der skulle have rosen, men at den skulle videregives.
Men rent formelt skal jeg takke for den og sige, at den også vil blive videregivet til rette sted.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-05-04:
Jeg kan også meddele, at Kristeligt Folkeparti støtter dette lovforslag, og det samme gør CD.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Man skal være ekstremt forsigtig med at foretage udlicitering på nye områder, har statsministeren sagt.
Altså den statsminister, som ligesom her efter nytårstalen er trådt i karakter omkring det at være forsigtig over for udlicitering.
Finansministeren talte om udbud på afgrænsede områder.
Med disse to meldinger in mente skal jeg spørge finansministeren, om det ikke er et problem for regeringen at være forvalter af et cirkulære, der lægger op til en utrolig høj grad af tvang på det statslige område, med den konsekvens, at man risikerer, at der kommer områder i udbud, som faktisk er områder, hvor man ikke måtte ønske det.
Står det ikke i modsætning til både finansministerens erklæring her i dag og til statsministerens tidligere erklæring?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-04:
Den går ikke, vil jeg sige til hr. Touborg.
Planlovens § 22, tror jeg det er, fortæller noget om skilte i det åbne land.
Og det, der bliver spurgt om her fra Dansk Folkeparti, er jo, om SF vil være med til at lave en lempelse af det her.
Ikke italienske tilstande med store skilte på markerne, men efter nogle ganske klare regler, som arbejdsgrupper har siddet og arbejdet med; piktogrammer osv., som er ensartede i farve og størrelse og sådan nogle ting, sådan så det lille havecenter, så gartneren, så smeden eller noget andet ude i landsbyerne, der prøver at opretholde livet, stadig væk har en henvisning.
Jeg kan næsten ikke forestille mig, når det forslag om at lempe på det her skal for, at SF så ikke vil være klar, når man kigger på, hvad det er for et gennemarbejdet program, som grupper har siddet ude i landet og lavet, som bestemt ikke er noget med at skæmme det åbne land
Kan vi få et svar på det?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-04:
Det er med hensyn til de store andelsforetagender Danish Crown og Arla, som jo ejes af bønderne.
Sådan er det jo, og de har oven i købet andelsfordele af at være den type selskaber.
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk, om han er bekendt med, at sådan et firma som Arla - og dengang det hed MD Foods - over for nedlagte andelsmejerier f.eks. fører det, der kaldes den brændte jords politik, sådan at når der én gang har været et andelsforetagende, som nu er købt op - der er vel 28 mejerier tilbage i Danmark, og Arla ejer 98 pct. af produktionen - så forhindrer man på den måde andre i at komme ind.
Er hr. Jens Kirk bekendt med det?
Og så kommer spørgsmålet: Er det sådan, at hr. Jens Kirk eller landboforeningerne eller andre måske via deres andelsmedlemskaber af de her kæmpe organisationer ville gå ind og arbejde for, at man var mere villig til at lade små mejerier komme til?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-04:
Lidt inde i sin tale kom hr. Kristen Touborg ind på, at han syntes, at det hele gik meget trægt.
Jeg vil gerne spørge hr. Touborg med hensyn til skiltning i det åbne land: Vil SF da være med til, at det kommer til at gå meget mindre trægt, end det gør i øjeblikket, være med til at åbne op for, at det bliver gjort mere fleksibelt, end det er i dag?
Man kunne måske gøre det til et forsøgsamt, som så kunne lukke op for lidt af det her.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-04:
Tilsyneladende sætter hr. Arne Melchior lighedstegn mellem det, at man siger, at der skal være orden i tingene, og det, at man vil være imod alle de der ting.
Vi er i SF tilhængere af en republik.
Vi anerkender, at der er et monarki, det er uaktuelt at diskutere monarkiets afskaffelse, men vi synes, også af hensyn til monarkiet,
at man skal have fornuftige regler, og at de privilegier eller særordninger, der er, også skal være begrundet i en nutidig situation.
Jeg synes, hr. Arne Melchior skal tænke på, at man ikke siger det, bare fordi man vil genere.
Jeg synes, hr. Arne Melchior også skulle se på, om der ikke er nogle af særreglerne, som monarkiet selv har en interesse i at blive undtaget fra.