runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Antonsen (V), 2004-04-20:
Det synes jeg ville være en dårlig idé.
Jeg kan ikke forestille mig, at danske virksomheder ikke vil sætte penge af til et godt arbejdsmiljø. Og jeg er helt sikker på, at hvis der er tale om en international kæde, så ville de få kæmpestore problemer, for arbejdsmiljøet er altså også højt på dagsordenen i andre lande.
Så jeg tror, det vil være meget, meget farligt for den pågældende virksomhed, hvis de begynder at sløse med arbejdsmiljøet.
Men der er jo en ting i denne her diskussion, som vi ved, og det er, at i dag betaler virksomhederne til BST, det er de tvunget til.
Men vi ved samtidig, at en tredjedel af de virksomheder, der betaler, faktisk ikke får nogen som helst form for rådgivning fra BST.
Så det er altså ret begrænset, hvor stor en del af de danske virksomheder der i dag i praksis modtager råd fra BST.
Så glem nu ikke de problemer, vi har i det eksisterende system.
Der er jo ikke nogen systemer, der er perfekte.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-20:
Nu er det rigtigt, som fru Charlotte Antonsen refererer det, at vi har haft en del deputationer i Arbejdsmarkedsudvalget, men jeg har besøgt adskillige større virksomheder og talt med ledelsen der, og de siger, at hvis det er sådan, at de kommer til deres overordnede - og det kan være udenlandske virksomheder, som har afdelinger i Danmark, som så skal have deres budgetter godkendt i udlandet - påstår
de altså, at de ikke får midler sat af til at gøre en arbejdsmiljøindsats i den danske afdeling. Hvordan forholder fru Charlotte Antonsen sig til det?
Charlotte Antonsen (V), 2004-04-20:
Det siger jo sig selv, at der er nogle virksomheder, der er store, og andre, der er små.
Så 1½ time er jo et gennemsnit.
Selvfølgelig vil det på de lidt større virksomheder tage lidt længere tid, og på mindre virksomheder, eller hvis man har en stribe virksomheder, f.eks. en kæde, der er indrettet fuldstændig ens, kan det være, at man kan gøre det lidt hurtigere det pågældende sted.
Så 1½ time er et gennemsnit, som bl.a. er brugt, for at man kan regne ud, hvor lang tid det så vil tage at komme igennem hele striben af danske virksomheder.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-20:
Det er jo næsten svært at få armene ned og smileyen til at falde til ro, når man lytter til fru Charlotte Antonsen, men alligevel vil jeg godt prøve på det.
Omkring den her screening, som er prist i høje toner
: Når nu man skal ud at screene en virksomhed og har 1½ time til rådighed på en virksomhed med flere afdelinger og med flere hundrede ansatte, hvordan skal det så rent praktisk lade sig gøre?
Charlotte Antonsen (V), 2004-04-20:
Til det sidste kan jeg sige, at jeg er sikker på, at fru Lene Garsdal vil gå ind på hjemmesiden og gøre befolkningen opmærksom på, hvilke virksomheder der ikke har orden i arbejdsmiljøet.
Et godt arbejdsmiljø er jo et meget vigtigt punkt i den danske debat, så hvis det pludselig kommer frem, at nogle danske virksomheder sløser med arbejdsmiljøet, så er jeg sikker på, at det nok skal komme frem.
Det er jo det, der også er ideen med at lægge det ud på nettet.
Det er rigtigt, som fru Lene Garsdal siger, at der er
Men det er jeg ikke enig i.
Jeg tror ikke på, at de har ret.
Det er jo fortsat sådan, at danske virksomheder lægger et budget for det kommende år, og heri vil de også sætte penge af til arbejdsmiljø.
Det er jeg ikke i tvivl om.
Lene Garsdal (SF), 2004-04-20:
Det vil jeg godt hænge lidt fast i.
Nu har vi jo haft en hel del deputationer i Arbejdsmarkedsudvalget, og alle har sagt, at når de penge, man normalt har haft til bedriftssundhedstjenestens arbejde, forsvinder, så forsvinder det forebyggende arbejde.
Og det har fru Charlotte Antonsen selv hørt - det vil jeg gerne have bekræftet. Med hensyn til at man ikke ønsker at have myndighederne rendende hele tiden og give påbud, vil jeg sige, at det jo lige præcis er det, som er pointen i det her forslag, at der ikke er incitamenter til forebyggelse, men at man skal afvente, at myndighederne kommer rendende og giver et rådgivningspåbud.
Er fru Charlotte Antonsen ikke enig i, at der er problemer med at kunne lave forebyggelse?
Så nævner fru Charlotte Antonsen de grønne smileyer, og at så vil alt være godt, og at det er et fint incitament, men hvem vil gå ind på Arbejdstilsynets hjemmeside og se, om en virksomhed har en grøn smiley, hvis man skal ned i Brugsen eller et andet sted og handle?
Det vil jeg gerne høre nogle bud på.
Charlotte Antonsen (V), 2004-04-20:
Det, der jo har været et problem på mange af de offentlige arbejdspladser under den forrige regering, er, at der har man jo ikke ønsket at lave BST-pligt.
Så vi går da ud fra, at når man nu udeomkring i landet bliver klar over, at nu koncentrerer vi fra myndighedernes side indsatsen mod de virksomheder, der har problemer, så vil man selvfølgelig styrke og forbedre arbejdsmiljøet, så man undgår at have myndighederne rendende hele tiden med påbud og rådgivning.
En normal dansk virksomhed anno 2004 - nu taler vi ikke om de heste, hr. Bjarne Laustsen nævnte skulle trækkes hen til truget - er altså interesseret i at have et godt image og dermed et godt arbejdsmiljø, så jeg mener ikke, der er noget som helst, der tyder på, at vi får meget store besparelser på arbejdsmiljøet som følge af det her.
Virksomhederne vil være deres opgave voksen.
Lene Garsdal (SF), 2004-04-20:
Jeg vil godt holde fast i det der med besparelserne.
Nu er udgiften til bedriftssundhedstjenesten 131 mio. kr. om året alene for det offentlige område.
De penge forsvinder fra DUT-midlerne.
Hvordan vil fru Charlotte Antonsen forklare, at det ikke er en besparelse?
Og hvordan vil Venstres ordfører i øvrigt forklare, at det bliver et lige så godt arbejdsmiljø?
Ikke alene forsvinder de 131 mio. kr., men man forventer, at der kommer ca. 100 mio. oveni som følge af screening og rådgivningspåbud.
Hvordan kan det blive et bedre arbejdsmiljø?
Charlotte Antonsen (V), 2004-04-20:
Men hvis der ikke er noget galt med at tage ud og besøge virksomhederne, hvorfor har den forrige regering så ikke gjort noget ved det?
Det, hr. Bjarne Laustsen beder om her, og det, Socialdemokraterne gerne vil have, er, at Arbejdstilsynet nu tager ud og besøger alle danske virksomheder.
Og det, jeg også har kunnet forstå, er, at derefter skal BST så også besøge alle danske virksomheder, og derfor skal alle danske virksomheder betale til BST.
Hvis hr. Bjarne Laustsen ikke kan se, at det er dobbeltkonfekt, så er jeg i hvert fald sikker på, at der er mange andre, der vil kunne se det.
Man vælger jo en metode, man vælger en ordning, og så fravælger man jo noget andet.
Man får jo ikke et bedre arbejdsmiljø af, at der først kommer en fra Arbejdstilsynet og derefter kommer en fra BST, som i øvrigt siger det samme, må vi håbe.
Så hr. Bjarne Laustsen ønsker tilsyneladende ikke at forstå, hvad det her drejer sig om.
Og det er jo også tilfældet med det andet spørgsmål.
Der er jo ikke nogen besparelser i det her forslag.
Tværtimod har vi jo opprioriteret Arbejdstilsynet for at give mulighed for, at virksomhederne kan blive screenet inden for en 7-årig periode, frem for at det måske ville have taget, hvis vi ikke havde lavet den opprioritering, op imod 20 år at komme igennem alle danske virksomheder.
Så der er en klar ressourceforøgelse til Arbejdstilsynet.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Man kan tvinge en hest til truget, men man kan ikke tvinge den til at drikke.
Hvor meget sparer regeringen ved at fremsætte det her lovforslag i dag?
Det er et helt enkelt spørgsmål.
Vi kender jo godt tallene, vi, der har læst lovforslaget.
Vi kan godt se, at det er et rent besparelsesforslag.
Jeg stillede et spørgsmål i forhold til rådgivningen, § 12, og det er en EU-bestemmelse, der siger, at man skal have en rådgivning.
Hvis ikke man har det på virksomheden, så skal man indhente den eksternt.
Så kan man da ikke sige, at vi får
et bedre BST, for man nedlægger BST, man tager kvælertag på BST
Det kan da godt være, at der er noget BST, der vil være tilbage, men det rigtige svar er jo, at man hellere vil have nogle andre; man vil ikke have lønmodtageren til at have indflydelse i BST, derfor skal det nedlægges.
Lønmodtageren skal heller ikke blandes ind i screeningen eller noget som helst andet.
Succeskriteriet udebliver også.
Der står ikke et eneste sted, hvad formålet med den her lovgivning er, ud over at der er en række arbejdsgivere, der ikke skal have BST-pligt i fremtiden.
Det er sådan set det.
Alt det der med at tage ud og besøge virksomhederne er vi helt enige i, ingen problemer i det, men man klarer det fra den gale ende.
Charlotte Antonsen (V), 2004-04-20:
Det er jo klart, at loven skal overholdes.
Sådan er det jo med alle love.
Så virksomheder, der ikke overholder loven, kan få bøder.
Sådan er det, og det ved hr. Bjarne Laustsen da udmærket.
Hr. Bjarne Laustsen er bare nødt til at forlade den gamle betontænkning i Socialdemokratiet om, at man kun kan gøre tingene bedre ved at gøre, som man plejer.
Plejer er død. Det, vi nu koncentrerer os om, når vi taler arbejdsmiljø, er ude på den enkelte virksomhed at give give lønmodtagere og virksomhedsledelsen det bedst mulige værktøj for at sikre et ordentligt arbejdsmiljø.
Det er derfor, jeg er så glad i dag.
Det er derfor, det er så godt, at vi har gjort op med den der gamle tænkning.
Lige præcis forebyggelse, som hr. Bjarne Laustsen spørger til, bliver jo bragt i højsædet med forslaget her, for pludselig er der jo enorme fordele at hente for virksomhederne ved at forebygge ulykker og skader i forbindelse med arbejdsmiljøet, for hvis man undgår ulykker og skader og i øvrigt har orden i tingene, så kommer myndighederne altså ikke rendende med det ene og det andet krav.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
Jeg har taget bemærkningerne til efterretning.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Det er ikke, fordi jeg har så mange flere kommentarer, men jeg tror, ministeren misforstod undertegnede.
Jeg har ikke sagt, at lovforslaget skulle afvente Strukturkommissionens rapport.
Jeg gjorde opmærksom på, at i høringssvarene er der en passus - som vi alle sammen godt er klar over, og som ministeren også har svaret på; jeg tror, det var i forbindelse med vedtagelsen af L 193 sidste sommer - om, at udmøntningen med hensyn til revalidender og frilisten mangler at blive opfyldt.
I en kommentar til høringssvarene siger ministeren, at det skal afvente Strukturkommissionen og den nye udligningsreform.
Det er altså ministeren selv, der har bragt på bane, at vi skal vente, og derfor har jeg efterlyst, at for at vi kan få aftalen til at fungere i sin helhed, bl.a. med hensyn til revalidenderne, ville det være smart, at vi hurtigst muligt kom i gang med det.
Det var min kommentar.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-20:
Da det handler om at få flere i arbejde, og da Kristendemokraterne er med i den politiske aftale »Flere i arbejde« fra 2002, er vi selvfølgelig positive over for forslaget om endnu en udmøntning af aftalen og ydermere en justering af aftalens udmøntning.
Vi finder det overordentlig positivt med et statsligt tilsyn med de kommunale rådighedsvurderinger af kontant- og starthjælpsmodtagere, der alene har ledighed som problem.
Ligeledes er det positivt, at der efter forslaget kan fastsættes regler for tilsyn med visitation om fratagelse af den statslige refusion ved mangelfuld opfølgning på visitationen i kommunerne.
Vi synes, det er vigtigt, at vi sikrer borgernes rettigheder, og det mener vi faktisk at dette forslag langt hen ad vejen tager hensyn til.
Derudover synes vi, det er vigtigt, at vi får en mere ensartet behandling af de arbejdsløse, og derfor støtter vi som sagt forslaget.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Vi har at gøre med et lovforslag, som primært har til formål at stramme op på tilsynet med kommunernes rådighedsvurdering af kontanthjælpsmodtagere, starthjælpsmodtagere og modtagere af introduktionsydelse.
Det ville være en lemfældig omgang med sandheden, hvis jeg påstod, at kommunernes administration af aktiveringspolitikken har været uproblematisk og til stor gavn for de arbejdsløse.
Det er jo et faktum, at kontanthjælpsmodtagere m.fl. som oftest bliver hensat til udsigtsløse aktiveringsprojekter uden de store fremtidsmuligheder.
Dermed er også sagt, at kommunernes beskæftigelsespolitik som hovedregel er under al kritik, og det bliver selvfølgelig ikke bedre af det økonomiske pres, der ligger på kommunerne, bl.a. på grund af de stramme økonomiske rammer, som regeringen har pålagt dem.
Nu er det imidlertid sådan, at det forslag, vi behandler i dag, ikke handler om at gøre op med netop de problemstillinger i den kommunale beskæftigelsespolitik.
Man kan faktisk sige tværtimod, for forslagets konsekvens vil være et endnu større pres på kommunerne for at aktivere folk, uden at der bliver plads til at tage hensyn til de problemer, den enkelte arbejdsløse har.
Udgangspunktet for regeringen har været, at der er stor forskel mellem kommunerne, når det handler om, hvem og hvor mange de tilmelder AF som arbejdsmarkedsparate, samtidig med at der er stor forskel på omfanget af aktivering.
Et godt eksempel på det er de to kommuner, ministeren har fremhævet som gode.
Det er Egtved og Fredericia, to kommuner, som bl.a. er kendt for, at de har ladet kontanthjælpsmodtagere pakke og montere Bodumkander som regulære løntrykkerjob.
Det bliver opfattet som prisværdigt.
Regeringens svar på de problemer, som møder kontanthjælpsmodtagere m.fl.,
er endnu flere opstramninger.
Det afspejles bl.a. i lovforslagets bestemmelser om hårdere sanktioner over for de kontanthjælpsmodtagere, der ikke får lagt deres cv rettidigt på nettet.
men det har man ikke rigtig haft lyst til at tage højde for.
Men vejen tilbage til arbejdsmarkedet bliver kun længere og mere besværlig af det system, hvor aktivering synes at være et mål i sig selv, og hvor stadig flere ordinære job erstattes af aktivering.
Lovforslaget giver et svar på problemerne i den kommunale beskæftigelsesindsats, men svaret er mere statslig kontrol og for 6 mio. kr. mere bureaukrati.
Det synes Enhedslisten ikke er en kvalitet, og det kan Enhedslisten ikke støtte.
Jeg skal i øvrigt sige fra SF, som ikke havde mulighed for at deltage i behandlingen, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Da den konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Dette lovforslag er vigtigt og en tiltrængt opfølgning på arbejdsmarkedsforliget »Flere i arbejde«.
I forliget og i forbindelse med den efterfølgende lovgivning var der enighed
om på længere sigt at etablere et statsligt tilsyn med kommunernes rådighedsvurderinger
Det har der været arbejdet på siden, og lovforslaget, som vi nu behandler, er et resultat af dette arbejde.
Lovforslaget er vigtigt, fordi det har stor betydning, at kommunerne administrerer rådighedsreglerne efter gældende forskrifter, og at reglerne håndteres på nogenlunde samme måde fra kommune til kommune.
Bemyndigelsesbestemmelsen i lovforslaget betyder, at på længere sigt kan det statslige tilsyn udvides til også at gælde licitation.
Det vil ske, efter at man har færdiggjort arbejdet med udviklingen af en model, der giver kommunerne et effektivt arbejdsredskab i licitationsprocessen.
I tilknytning til denne kontrol med, at licitationen sker efter samme retningslinjer i hele landet, skal der samtidig kunne iværksættes økonomiske sanktioner over for kommuner, der fejlagtigt udbetaler start- eller kontanthjælp, idet refusionen til kommunerne stoppes, indtil fejlen er rettet.
Sammenfattende finder Det Konservative Folkeparti, at lovforslaget giver mulighed for en nødvendig opstramning af forvaltningen af arbejdsmarkedspolitikken i kommunerne.
Endvidere betyder de indbyggede sanktionsmuligheder også et øget incitament for kommunerne til at optimere deres forvaltning.
Det Konservative Folkeparti kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
L 199 er en udmøntning af forliget »Flere i arbejde«.
Det er aftalt i forhandlingerne, at der skal etableres tilsyn med de kommunale rådighedsvurderinger af kontant- og starthjælpsmodtagere, der kun har ledighed som problem, og samtidig skal der gennem integrationsloven etableres et tilsvarende rådighedstilsyn med modtagere af integrationsydelse.
Desuden gives der bemyndigelse til beskæftigelsesministeren til at fastsætte regler for tilsyn med, hvilke aktiviteter eller tilbud kommunerne tilbyder i forbindelse med beskæftigelsesindsatsen.
Alle disse tiltag skal medvirke til at forbedre kommunernes indsats for de ledige, hvilket er meget positivt, og derfor støtter Dansk Folkeparti disse tiltag.
Det skal også siges, at det tilsyn, der skal ske i kommunerne, gerne skulle medvirke til, at de ledige kontanthjælpsmodtagere, der kun har ledighed som problem, får en anden opfattelse af, hvad der bliver gjort for dem, og får en fornemmelse af, at vi virkelig ønsker, at der skal ske noget med dem.
I dag er det sådan, at mange af dem egentlig bliver glemt ude i kommunerne, fordi kommunerne ikke gør det for dem, som de skal, men når vi opretter dette tilsyn, forventer vi også, at der kommer til at ske noget mere.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Med aftalen »Flere i arbejde« har vi medvirket til en harmonisering af reglerne for henholdsvis forsikrede og kontanthjælpsmodtagere, især når det drejer sig om sanktioner og rådighed.
I Socialdemokratiet mener vi dybest set, at hvis folk - i gåseøjne - kun har det problem, og det kan være slemt nok endda, at de er ledige, må reglerne som udgangspunkt være ens, og derfor kan vi godt støtte lovforslaget.
Men vi vil meget gerne have, at ministeren samtidig bekræfter her i dag, at lovforslaget fuldt ud lever op til den politiske aftale, vi har indgået, at der er en implementeringsdel i det, og at man har tilstræbt at holde det i overensstemmelse med forligets tone.
Der er elementer i forliget, som ikke er gennemført endnu, bl.a. spørgsmålet om revalidering og revalideringssmuligheder med henblik på at fremlægge en friliste.
Jeg har set af ministerens kommentarer, at det kan man ikke gøre endnu, fordi det må afvente
Strukturkommissionens resultat og udligningsordningen
, så det må vi selvsagt vende tilbage til. Men hvis vi hurtigt kan komme i gang med en opfølgning på den del af aftalen, ville det være meget fint.
Jeg synes også, forslaget kan siges at give fuld opbakning til Socialdemokratiets opfattelse af, at indsatsen for de arbejdsløse skal være statsligt eller nationalt forankret.
Ensartetheden, som vi alle sammen er interesserede i, skal sikre, at kommunerne lever op til deres forpligtelser ifølge loven, og som hr. Flemming Oppfeldt var inde på, drejer det sig om minimumsforpligtelser.
Der er forskellige måder at fare frem på over for kommunerne, men jeg tror, det er meget vigtigt, at der foregår et fornuftigt samarbejde med kommunerne på dette område.
Det statslige tilsyn bliver yderligere suppleret, både med hensyn til ledigheds- og rådighedstilsyn og i spørgsmålet om visitation.
Vi er helt enige i, at det er nogle meget væsentlige punkter, hvis vi skal have kategoriseret kontanthjælpsmodtagere, altså om de er arbejdsmarkedsparate eller ej.
ude i kommunerne, og når det er klarlagt, kan vi begynde at arbejde på at få dem bragt tilbage til arbejdsmarkedet.
Lovforslaget indeholder også en række punkter om frigørelsesattester, harmonisering af sanktionsreglerne - som vi allerede har været lidt inde på - nogle myndighedsbestemmelser, ophør af hjælp, en aktiveringsfri periode for revalidender, befordringsgodtgørelse osv.
Det har jeg været inde på, men det, jeg er mest interesseret i, er, om ministeren kan sige, at det er sket i forbindelse med udmøntningen af »Flere i arbejde«.
Jeg synes, der kan være god grund til, at vi kigger lidt på det i forbindelse med udvalgsarbejdet, for nogle af aktørerne på arbejdsmarkedet har ønsket, at vi skulle gå en tand videre med det arbejde.
Jeg håber, ministeren er indforstået med i samspil med udvalget at sikre, at der sker en opfølgning, og at lovforslaget kommer til at virke efter hensigten.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
I det system her og i det, der står i lovforslaget, giver vi bl.a. også sikkerhedsrepræsentanten eller den medarbejdervalgte der, hvor der ikke er en sikkerhedsrepræsentant, meget større indflydelse på arbejdsmiljøet ude på fabrikkerne og ude i virksomhederne.
Det er det, der ligger i det her.
Vi forbedrer arbejdsmiljøuddannelsen, vi forbedrer arbejdspladsvurderingen, som jeg i hvert fald ved der er mange tillidsfolk og også sikkerhedsfolk der går meget op i.
Vi forbedrer den indflydelse, de får på virksomhedernes arbejdsmiljø.
Den forbedrer vi igennem bl.a. APV, som vi også kobler sygefraværet sammen med.
Det forbedrer vi.
Jeg tror ikke, at de arbejdsgivere, der bliver pålagt et tilpasset tilsyn eller en rådgivning, hvor de skal til at betale kolde kontanter for at få det igennem, betragter det, som om vi her går arbejdsgiverens ærinde.
Det er jeg sikker på at de ikke synes. Jeg tror, vi får et rigtig godt arbejdsmiljø.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-20:
Jeg synes, at lovforslaget er godt, for det fastlåser jo ikke kommunerne i en bestemt arbejdsmetode.
Det fastlægger nogle regler for, hvad en kommune som minimum skal gøre, for det kan jo ikke være sådan, at der er nogle kommuner, der siger: Her åbner vi bare bistandskassen og udbetaler, og så interesserer vi os ellers ikke rigtig for det spørgsmål.
Det må være sådan, at alle har en forpligtelse til at gøre deres yderste, gøre alt, hvad de kan for at skaffe nogle job til folk og også give folk de bedste forudsætninger for at bestride disse job.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
Jeg vil takke for den positive modtagelse af lovforslaget.
Med lovforslaget kommer nogle af de sidste elementer i aftalen om »Flere i arbejde« på plads, bl.a. et statsligt tilsyn med kommunernes vurdering af kontanthjælpsmodtageres rådighed på linje med det tilsyn, der gælder for a-kassernes vurdering af de forsikredes rådighed.
Samspillet mellem forskellige ydelser kan betyde, at nogle bliver låst fast i passiv forsørgelse i stedet for at komme tilbage til et aktivt arbejdsliv.
Derfor er det helt afgørende, at der er sikkerhed for, at de mennesker, der kun har ledighed som problem, reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Aktiv rådighed til tilbud om beskæftigelse og aktivering er en nødvendig betingelse for at kunne modtage offentlige forsørgelsesydelser.
Samtidig er det også helt afgørende, at vi kan være sikre på, at der i kommunerne sker en ensartet vurdering og opfølgning på, hvilke tilbud en ledig skal have, og derfor indeholder lovforslaget også hjemmel til at fastsætte regler om tilsyn med visitationen.
Visitationstilsynet skal supplere de initiativer, der allerede er sat i gang som opfølgning på aftalen om »Flere i arbejde«, og som betyder, at vi tilrettelægger beskæftigelsespolitikken med udgangspunkt i den enkelte, og at vi foretager vurderinger og sagsbehandling ud fra fælles rammer og principper, hele tiden med klart fokus på at få de ledige i job hurtigst muligt.
Vi skal gøre alt for at synliggøre ledig arbejdskraft, og det gør vi bedst ved at bygge indsatsen på entydighed og videndeling gennem hele kontaktforløbet.
Med tilsynet og de nye visitationsredskaber og metoder, som vi har udviklet i tæt samarbejde med en række kommuner og AF, og som introduceres senere på året i hele landet, skal vi sikre, at ressourcerne anvendes over for netop de ledige, som har et reelt behov for vores aktive støtte.
De, der selv kan finde et job hurtigt, skal vi bruge de færrest mulige ressourcer på, også for at modvirke, at de fastholdes i offentlig forsørgelse.
Hr. Bjarne Laustsen kommenterede sammenhængen med den strukturreform, der er på vej, men burde vi ikke afvente en nærmere afklaring af strukturdiskussionen?
Jeg ser ingen modsætning mellem fremsættelsen af dette lovforslag og de kommende drøftelser om en strukturreform.
Det er et selvfølgeligt krav at stille til kommunerne, uanset opgaveprofil og størrelse.
Der er allerede i dag kommuner, hvor administrationen er i orden, og formålet med lovforslaget er at sikre, at også de kommuner, der har sværere ved det, får styr på deres administration.
Der er blevet stillet en række mere teknisk betonede spørgsmål, og dem håber og forventer jeg at vi kan afklare under udvalgsbehandlingen.
Jeg ser frem til en fortsat velvillig behandling af forslaget i udvalget og i Folketinget.