runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Nu har jeg svært ved at forestille mig, at nogen ønsker at suge alt ud af virksomhederne.
Det ville da være det tåbeligste, man kunne forestille sig, for det er da ret vigtigt, at der er nogle arbejdspladser i virksomhederne. Det, jeg har snakket om, er de multinationale firmaer, som ikke betaler en krone i skat i dag, men som vi mener skal bidrage til samfundet.
Der er mange andre elementer i en skattereform, og det er det, vi skal kigge på.
Men skatten er altså kun én blandt mange andre omkostninger for virksomhederne, og det handler stadig om, at vi skal have skabt nye job på nye områder.
Margrete Auken (SF), 2004-03-09:
Nu skal jeg ikke lokke statsministeren på mere glatis og ud at udtale sig om trafikpolitik, for det går ikke godt.
Men jeg vil så citere, at statsministeren dengang sagde, at det kun var en lille bitte del.
En lille bitte del er jo ikke 10 pct.
Det vil jeg bare sige for at minde om, hvad der blev sagt.
Det er faktisk meget, meget mere, end vi dengang fik at vide fra statsministeren, og som den daværende fungerende trafikminister, hr. Bendt Bendtsen, svarede, at det lå på.
Jeg vil godt lige fortælle statsministeren, at hvis vi går ud i Europa, så ligger Danmark kolossalt højt med brugerandelen af den kollektive trafik, omkring 70 pct. I det meste af Europa ligger det omkring 50 pct., og i Italien f.eks., tror jeg, vi er helt nede på 25 pct. Jeg vil godt sige om de penge, som man alligevel skulle have betalt til skinner, at det i øvrigt var den nuværende regerings, jeg havde nær sagt underslæb, der gjorde, at pengene ikke var kommet tidligere, fordi man ikke havde villet betale på de tidligere finanslovforlig, hvor man var medansvarlig og medansvarlig og medansvarlig.
Men det er en anden historie. Jeg skal stadig væk ikke lokke statsministeren på glatis ved at lade ham hænge på trafikministerielle ting, blot spørge om: Vil statsministeren ikke godt her love, at alle de kønne ord vil blive brugt til, at man faktisk vil gøre noget for, at det ikke bliver så dyrt at køre med den kollektive trafik, at de stakler, der er henvist til det, ikke har råd til det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg vil da gerne gøre det ganske klart, at jeg synes da ikke, det er nogen rimelig ting, men hr. Søren Søndergaard prøver nu at fremstille det, som om der er noget om den historie. Det ved hr. Søren Søndergaard ikke det fjerneste om, og det gør jeg heller ikke.
Derfor vil jeg ikke forholde mig til den.
Jeg vil ikke forholde mig til en historie, som hr. Søren Søndergaard prøver at gøre til en historie her i Folketingssalen, fordi det har stået i en avis.
Men det er ikke sådan, at jeg tror på alt, hvad der står i aviserne, og alt, hvad jeg hører, så derfor vil jeg ikke forholde mig til det.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-09:
Nu bad jeg jo sådan set heller ikke statsministeren om at gå ind i en hypotese om, hvorvidt den historie er sand eller falsk.
Jeg bad statsministeren om som en politisk person at forholde sig til, om statsministeren mener, det er rimeligt, at FN's generalsekretær bliver overvåget under fortrolige samtaler.
Det kan statsministeren vel have en politisk holdning
Der er jo så mange ting, statsministeren har en holdning til, så det kan statsministeren vel også have her, uanset om det har været tilfældet eller ej,
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Det er jo et af de der sædvanlige hypotetiske spørgsmål, hvor jeg bliver bedt om at forholde mig til en historie, som ingen kender noget til, om den nu er sand eller falsk.
I hvert fald kan jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg ikke kender noget til historien, ikke det fjerneste.
Jeg har ingen viden om, at nogen efterretningstjeneste skulle have foretaget overvågning eller aflytning af FN's generalsekretær, så alene af den grund har jeg overhovedet ingen kommentar til en historie, som jeg ikke aner er sand eller falsk.
Derfor vil jeg ikke gå ind på sådan nogle hypotetiske ting.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-09:
Tak til statsministeren for redegørelsen.
Kina kommer vi ind på under den forespørgselsdebat, vi har annonceret, så det vil jeg lade vente.
Jeg vil tage en anden ting op, som har været oppe, siden vi sidst havde mulighed for at diskutere med statsministeren hernede, en sag, som jeg tror har forarget mange, nemlig meddelelsen fra den tidligere britiske minister, Claire Short, om, at hun havde adgang til aflytning af FN's generalsekretær.
Hun kunne simpelt hen sidde og læse
, hvad FN's generalsekretær havde udtalt på fortrolige møder
Det tror jeg har forarget mange, for hvis ikke engang FN's generalsekretær kan føre fortrolige forhandlinger i sit forsøg på at skabe fred, hvor går grænsen så?
Derfor vil jeg bare - statsministeren har jo været i Kina - give statsministeren mulighed for at forholde sig til, hvad statsministeren synes om det, hvis det skulle være rigtigt, at FN's generalsekretær er blevet overvåget.
Er det noget, statsministeren støtter, eller er statsministeren ligesom os andre forarget over det, hvis det skulle være tilfældet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg kom forleden med nogle udtalelser om, at jeg syntes, ledelserne i store danske virksomheder burde gøre sig nogle overvejelser, som ligger ud over lovgivningens krav, og nogle overvejelser over, hvad der sådan i al almindelighed er ret og rimeligt.
Jeg forstår, at hr. Ole Stavad faktisk er enig i de synspunkter.
Nu kan jeg forstå, at øvelsen går ud på, at hr. Ole Stavad absolut ikke vil have, at vi skal være enige på nogen som helst måde.
Derfor leder og graver og roder hr. Ole Stavad i noget, som ingenting har at gøre med det, jeg har sagt, for at demonstrere, at vi er så uenige.
Selv om hr. Ole Stavad lige har stået i dag og sagt, at han egentlig er enig i det, jeg har sagt.
Men det må ikke være sådan, at vi er enige ifølge hr. Ole Stavad.
Hr. Ole Stavad vil være uenig med mig.
Det kan jeg ikke forhindre hr. Ole Stavad i at være, og jeg lever ganske godt med det.
Jeg tror bare, at det rigtige ville være, at man forholder sig til, hvad jeg rent faktisk har sagt.
Det, jeg har sagt, står jeg ved, nemlig at er der huller i skattelovgivningen, skal de lukkes, og de skal lukkes prompte.
Så synes jeg i øvrigt, at lederne i de store danske virksomheder sådan i al almindelighed bør gøre sig nogle overvejelser over, hvad der er ret og rimeligt, også når det gælder skat.
Ole Stavad (S), 2004-03-09:
Det er stadig væk ikke en opfattelse, som jeg alene har, og det er det, jeg forsøger at dokumentere, for det er jo en bred opfattelse.
Hvis vi tager den samme artikel i Jyllands-Posten, er der citater af Ole Bjørn, nuværende professor, af advokat Tommy V. Christiansen og af en anden af datidens førende skattejurister, advokat Finn Thomsen, der også siger om statsministerens virke: Han skabte et eldorado for lykkejægere, fusentaster og plattenslagere; det fastslår Finn Thomsen.
Derfor er det, at jeg synes, det virker så ualmindelig hyklerisk, når statsministeren, dengang han selv sad med ansvaret på skatteområdet, åbnede for alverdens spekulation, og hvor enhver lukning af et hul, der skulle foretages, skulle betales med en høj politisk pris for at få statsministeren som skatteminister med.
Derfor er det, jeg spørger: Var det ikke kun et forsøg
på at dække over regeringens forsømmelighed og ikke ...
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-09:
Nu er det sådan set ikke mig, der prøver at gøre det til en historie.
Det er en tidligere engelsk minister, der har været ude at meddele, at hun har siddet og læst overvågningsmaterialet.
Det er noget, hun har sagt fuldstændig offentligt, og det har man kunnet se i tv at hun har sagt, så det er der ikke nogen tvivl om.
Men jeg er sådan set glad for, at statsministeren nu her i andet forsøg kommer frem til den principielle erkendelse, at det ikke vil være særlig heldigt, hvis man overvåger FN's generalsekretær.
Det er selvfølgelig også, fordi statsministeren siger det, at jeg håber, statsministeren kan være lige så klar
i det næste spørgsmål, nemlig om statsministeren derfor kan garantere, at dansk efterretningstjeneste selvfølgelig ikke er involveret i noget sådant som at overvåge FN's generalsekretær.
Det håber jeg at statsministeren kan slå fast virkelig ikke er en opgave for dansk efterretningstjeneste, og at det har dansk efterretningstjeneste under ingen omstændigheder været involveret i.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Hr. Ole Stavad er ude på umådelig tynd is, når han skal bruge andres totalt fejlagtige gengivelser af mine synspunkter til at understøtte sit eget synspunkt.
Jeg har aldrig udtalt mig
sådan.
Det er heller ikke min opfattelse.
Min opfattelse er den, som jeg giver udtryk for her, og den synes jeg hr. Ole Stavad skal forholde sig til.
Hvis man bliver opmærksom på et hul i skattelovgivningen, der giver utilsigtet udnyttelse af reglerne, skal det hul selvfølgelig lukkes, og det skal ske uden tøven, og det er det, denne regering gør.
Ole Stavad (S), 2004-03-09:
... den tidligere direktør for Statsskattedirektoratet, Niels Lauritsen, siger, at kunne nogen slippe billigt i skat, var det efter ministerens hoved ikke et hul, men et åndehul.
Der er det, at jeg har et problem i den enighed, jeg på den ene side har med statsministeren, holdt op imod statsministeren hidtidige måde at agere på på den anden side.
Hvis jeg må vende tilbage til dengang, statsministeren selv sad med skatteområdet, der var betegnelsen, som den kom frem i Jyllands-Posten, efter at man gjorde status, da statsministeren var stoppet, hvor eksempelvis ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Den konkrete sag har jeg ingen kommentarer til.
Jeg husker slet ikke den sag eller dens indhold.
Jeg vil bare slå fast rent principielt, og jeg har gjort det mange gange her i Folketingssalen, at det er min opfattelse, at hvis man bliver opmærksom på, at der er et hul i skattelovgivningen, som giver en utilsigtet udnyttelse af skattereglerne, så skal det hul lukkes, og det skal ske øjeblikkelig. Jeg vil gerne, at der ikke er den fjerneste tvivl om det, og det er den linje, som denne regerings skattepolitik er båret af.
Ole Stavad (S), 2004-03-09:
Det er jeg da glad for, men jeg forstår så også, at statsministeren trods alt med sin regering er af den opfattelse, at hvis det er sådan, at man så ser et - man kan kalde det - omfattende misbrug af ikke at følge de spilleregler eller de holdninger, som skal være med til at bære et samfund, så kan man også blive tvunget ud i at måtte foretage ændringer som f.eks. de forslag, vi ved skatteministeren er kommet med.
Der undrer det mig så, at når jeg kigger tilbage til 1998, hvor vi havde en stort set tilsvarende situation, hvor en stor bank havde fusioneret med et forsikringsselskab, som fik nogle skattetekniske fradrag, der indebar milliardfradrag, som ville betyde årlige tab i størrelsesordenen omkring et par milliarder kroner, da stemte statsministerens parti med statsministeren som formand imod, da den daværende regering fremsatte de forslag, og mente, at problemet ikke var, at de brugte den mulighed, men at de skulle betale skat.
Hvordan får statsministeren det til at hænge sammen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg vil ikke sige, at det i den forstand er nye synspunkter.
De er båret af en grundholdning, jeg har, hvor jeg fuldstændig deler den opfattelse, som hr. Ole Stavad her giver udtryk for, nemlig at hvis man mener, at det eneste overhovedet, der sætter grænser for, hvad man må og ikke må, er, hvad der er regelbundet, så tvinges vi til sidst ud i at udforme et regelsamfund, som ingen kan være tjent med, og som jeg i hvert fald med mit liberale udgangspunkt slet ikke ønsker mig.
Derfor er jeg netop som liberalt sindet menneske af den opfattelse, at det er ekstra vigtigt at gøre folk klart, at hvis man vil undgå, at politikerne skal lovgive og regulere ned i den mindste detalje, så må man også acceptere, at der er noget, der hedder, at man selv er i stand til at se, hvad der er ret og rimeligt, og det var det, jeg gav udtryk for. Det er faktisk ikke noget nyt synspunkt.
Ole Stavad (S), 2004-03-09:
For kort tid siden var statsministeren ude med det, vi vel godt kan kalde for en opsang til ikke mindst visse erhvervsvirksomheder, fordi de benyttede regler til et helt andet formål end det, der egentlig havde været den politiske hensigt, da de blev indført.
Det var faktisk nogle udtalelser, som jeg personlig syntes var velvalgte og faldt på det rigtige sted.
Jeg hører selv til dem, der tror på, at det er vigtigt, vi har nogle holdninger i vores samfund, som også rummer nogle fælles etiske opfattelser af, hvad der er acceptabelt, hvad man bør, og hvad man ikke bør.
Hvis det eneste, der sætter grænserne, er lovregler, ja, så ender vi med et regelsamfund, som ingen af os kan holde ud at være medlemmer af.
Det er min indgang til at spørge statsministeren, om de synspunkter, som jeg ikke mindes jeg har hørt fra statsministeren tidligere, er nye synspunkter, nye overvejelser, der har ført statsministeren frem til den konklusion, eller om det er synspunkter og holdninger, som statsministeren har stået for i lang tid.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-09:
Altså kontrol, det ved jeg ikke - der er et udvalg, som får nogle informationer, som de ikke må videregive, så om det foregår eller ikke foregår, er sådan set ligegyldigt i forhold til, om vi har et Kontroludvalg eller ej, for de kan bare modtage information om, at det foregår, hvis det foregår.
Men det er jo sådan, at statsministeren sådan set er statsminister her i Danmark og altså også statsminister for efterretningstjenesten, og da nu statsministeren på forhånd har fået spørgsmålet skriftligt, var det jo muligt for statsministeren at undersøge det, sådan at statsministeren kunne sige: Nej, selvfølgelig deltager dansk efterretningstjeneste ikke i overvågning af FN's generalsekretær; naturligvis gør de ikke det. Jeg synes, det må være så simpelt for statsministeren at sige, at naturligvis gør vi ikke det.
Det er bare den naturlige ting, jeg vil have statsministeren til at rejse sig op og sige: Naturligvis deltager dansk efterretningstjeneste ikke i overvågning af FN's generalsekretær.
Kan vi få statsministeren til at sige det?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-09:
Jeg vil gerne allerførst takke statsministeren, hvis det skal forstås som et tilsagn om, at statsministeren mener, at også Enhedslisten skal sidde i Folketingets Kontroludvalg.
Det tror jeg vil være et betydeligt demokratisk fremskridt, hvis det skete.
Men der er jo nok en årsag til, at man ikke ønsker at have Enhedslisten siddende i et kontroludvalg.
Det er der jo nok, for det kan jo være, at ikke alt, som foregår i dette Kontroludvalg, tåler dagens lys.
Det kan være, at der fremkommer oplysninger, som regeringen ikke vil kunne være tjent med kom frem.
Det kunne være, at det var den her sag
med aflytningen af FN's generalsekretær.
Jeg vil godt spørge statsministeren: Kan statsministeren garantere, at den danske regering ikke har modtaget kopier af den aflytning, som det amerikanske Echelonsystem givetvis har foretaget af generalsekretæren i forberedelsen af krigen mod Saddam Hussein?
Margrete Auken (SF), 2004-03-09:
Se, så må jeg citere fra det svar, som Bendt Bendtsen sendte over til Trafikudvalget.
Der står, at man har regnet på, hvor meget priserne på billetter og kort er steget fra 1998 til 2004, og af svaret fremgår det, at stigningerne er på 33,1 pct., og af denne stigning kan op til 10 procentpoint, knap en tredjedel af den samlede stigning, henføres til afskaffelsen af det statslige tilskud til takstnedsættelser i 2004, skriver Bendt Bendtsen i svaret.
Nu går jeg altså ud fra, at statsministeren har tillid til, at ministrene svarer sandfærdigt - ellers har vi et problem.
Jeg har nu givet statsministeren den service her, at jeg har oplyst ham om, at det er ganske voldsomt, og jeg kan så lægge til, at Bent Larsen dengang gjorde opmærksom på, at noget andet voldsomt, der kom oveni, var den vidunderlige metro, som man har proppet ned i halsen på HUR, og som koster 160 mio. kr. om året i tabte takstindtægter.
Så vil jeg spørge statsministeren igen, når han nu har tillid til, at det er rigtigt, at regeringen mener, at det ikke skal være så jamrende dyrt, hvad man så har tænkt sig at gøre ved det, når det nu ligger så meget i regeringens hånd, som der reelt gør, og det ikke alt sammen eller endda kun en del af det kan henføres til ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at det, at man fjernede tilskuddet, ikke havde nogen som helst virkning for taksterne, jeg sagde bare, at det absolut ikke kunne forklare, hvorfor taksterne i hovedstadsområdet er vokset meget mere, end priser og lønninger er vokset siden 1997-98.
Man indførte tilbage i 1997-98 et tilskud, som skulle gå til at nedsætte taksterne, men det har jo helt tydeligt ikke haft nogen virkning, for taksterne er steget og steget og steget siden da, og de er steget mere end priser og lønninger.
Det er derfor, regeringen nu har igangsat en undersøgelse af, hvad de penge egentlig er gået til, og det, fru Margrete Auken henviser til, er ikke resultatet af den undersøgelse.
Det er en større undersøgelse, for vi vil selvfølgelig have klarhed over det.
Regeringen har ikke noget ønske om, at vi skal have høje takster for at køre med kollektiv transport her i landet.
Tværtimod vil vi gerne, at der er de bedst tænkelige vilkår for kollektiv trafik, og at så mange som muligt får muligheden for at tage kollektive transportmidler.
Så pengene er blevet i den kollektive trafik.
Margrete Auken (SF), 2004-03-09:
Ja, se, nu kommer jeg med en sag, som jeg håber statsministeren kan huske, selv om han næppe er den hyppigste bruger af den kollektive trafik.
Den 20. januar sagde han på et pressemøde - det var på det tidspunkt, hvor hele befolkningen havde fået et chok - med et citat fra Ritzaus referat af det, at det var »ansvarsforflygtigelse, når ledelsen af HUR hævder, at takststigningen skyldes, at regeringen har fjernet tilskuddet«. Statsministeren skulle oven i købet have kaldt det fantastisk, at man brugte den begrundelse; det var kun en lille bitte del, der skyldtes det.
Allerede dengang protesterede formanden for HUR's trafikudvalg, Venstremanden Bent Larsen, voldsomt over den beskyldning.
Men det lå hen i en slags mystik: Hvor var problemet?
Så igangsatte trafikministeren en undersøgelse, og nu er synderen fundet.
Den 26. offentliggjorde Bendt Bendtsen på vegne af trafikministeren i et svar, at 10 pct. af udgifterne faktisk skyldes, at man fjernede taksttilskuddet.
Nu her hvor det er blevet klart, at en så væsentlig del af takststigningerne skyldes regeringens indgreb, vil jeg da gerne spørge statsministeren, hvad han har tænkt sig at gøre ved det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jo, jeg er enig med hr. Arne Toft i, at der kan være megen fornuft i i en situation, hvor der er afmattede konjunkturer, da at fremrykke en række offentlige investeringer for at udnytte den kapacitet, der nu er.
Det er jo også grunden til, at regeringen fremrykkede investeringer fra 2004 til 2003.
Bl.a. satte vi en række
ekstra boligbyggerier
i gang
Det har også efter min opfattelse haft en klar effekt, og regeringen er meget åben over for også at kigge på andre og nye områder, hvor man måske kunne gøre det samme.
Ingen skal i hvert fald være i tvivl om, at regeringen er meget optaget af, at vi får imødegået de negative virkninger af, at konjunkturerne er så sløje, som de er, og at sikre så mange som muligt beskæftigelse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2004-03-09:
Men problemet ved det er jo, at man ikke har mulighed for i de regionale arbejdsmarkedsråd at gå ind og lave den omskoling og efteruddannelse, for det kan man jo kun inden for flaskehalsområder.
Men jeg vil godt til sidst spørge statsministeren: Der er nogle ting, som skal laves i Danmark, der er nogle ting, som kommunerne skal have bragt i orden, f.eks. deres kloaksystemer; det ved vi.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg synes, hr. Arne Toft stiller det op på en forkert måde, når han siger, at det er samfundet, der siger nej til, at folk kommer i arbejde.
Jeg har aldrig hørt nogen sige nej til, at folk kan komme i arbejde.
Men der sker jo beklageligvis det, at som følge af en afmattet international konjunktur har en række danske virksomheder sværere ved at sælge deres produkter på udenlandske markeder, end de havde før, og det kan så i en periode føre til, at beskæftigelsen går ned.
I andre situationer sker der det, at hele produktioner flytter fra Danmark til lavomkostningslande i Østeuropa eller i Asien, og den udfordring er vi selvfølgelig nødt til at møde offensivt, og efter min opfattelse også mere offensivt, end vi har gjort i fortiden.
Jeg tror bl.a., det er utrolig vigtigt at gå ind med offensive uddannelsestilbud, som sikrer, at mennesker, der mister deres job, kan blive efteruddannet, omskolet, opkvalificeret til bedre at kunne varetage nogle nye job, der så forhåbentlig bliver oprettet.
Arne Toft (S), 2004-03-09:
Så det er jeg glad for.
Jeg vil så godt spørge statsministeren om noget andet.
Når nu de ledige siger: Vi kommer her, og vi stiller vores arbejdskraft til rådighed, synes statsministeren så ikke, at han burde straffe om ikke hele regeringen, så i al fald de ministre, der har mulighed for at gå ind og være med til at stimulere økonomisk, således at vi kan få skabt nogle flere arbejdspladser?
Det er jo ikke de ledige, der siger nej til arbejdet, det er jo reelt samfundet, der siger nej til de ledige og ikke tilbyder dem arbejde.
Skulle man ikke straffe modsat også så?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Det tror jeg hr. Arne Toft har ret i.
På den måde kan der godt være en forskel, som man selvfølgelig er nødt til at tage højde for.
Men nu tror jeg, at hele den her diskussion meget hensigtsmæssigt kan tages i forbindelse med de drøftelser, vi skal have her hen over foråret om en kommunalreform, for der skal vi jo bl.a. diskutere: Hvor kan vi bedst placere den opgave at få folk i arbejde, sådan at vi får mest for pengene og får størst sikkerhed for, at mennesker, der er kommet ud i ledighed, kommer tilbage i job?
Jeg er enig med hr. Arne Toft i, at selvfølgelig er man nødt til på en eller anden måde at tage højde for, at der kan være forskelle i mulighederne for kommunerne afhængigt af, hvilken egn eller hvilken region vi snakker om.
Arne Toft (S), 2004-03-09:
Nu kommer jeg fra et område i landet, hvor der er meget ledighed, og jeg kommer også fra en kommune, hvor der kun er få arbejdspladser.
Vil statsministeren give mig ret i, at de kommuner, som en gang imellem siger nej til virksomheder, fordi de har så mange, at de er i stand til at sortere i dem, alt andet lige vil have lettere ved at skaffe dem, der bliver ledige, arbejde, end de kommuner, der ikke har ret mange arbejdspladser at gøre godt med?
Vil statsministeren bekræfte det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Nej, altså der må hr. Arne Toft læse det materiale selv.
Jeg har ikke konkret kendskab til detaljerne i de forslag.
Jeg synes, at selve princippet da er et rigtigt princip.
Hvis man kan tilrettelægge det sådan, at der er en gulerod for kommunerne til at sikre, at folk kommer i job, så er det da en god ting.
Jeg kan ikke forstå, hvis hr. Arne Toft skulle have så meget imod, at man indretter bevillingssystemerne sådan, at der direkte er et økonomisk incitament til at få folk i arbejde.
Det vil da kun være en god ting.
Arne Toft (S), 2004-03-09:
Mit spørgsmål kommer ikke i Kontroludvalget.
Det drejer sig om, at når man rejser rundt i landet og snakker med borgerne, møder man i dag mange ledige, og ofte spørger de ledige til nogle af de forslag, der kommer fra regeringen og her sidst »Noget for noget«.
Jeg vil godt have statsministeren til at fortælle mig, hvad det kommer til at betyde, når nu man siger, at hvis kommunerne er i stand til at skaffe job til ledige, så vil man belønne dem, og de kommuner, der ikke er i stand til det, vil man så straffe.
Vil statsministeren ikke godt forklare, hvad det betyder?