runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-04-16:
Her får vi næsten lysende beskrevet og illustreret, hvor stor en skam det er, at ministeren ikke var med i går, for hvis han havde været der, ville han kunne have hørt, hvorledes beskrivelsen af, hvor mange midler der er til rådighed, og hvor let det er for dem at få fat i andre midler, blev gennemhullet hele vejen igennem i går.
Systemet er endnu ikke gearet til det.
En af deltagere fik meget grundigt beskrevet, at der jo ikke har været nogen kuvøse, vi har jo ikke haft transportforskning før for alvor.
Vi har først fået det med Transportrådet.
Forskningen har været meget, meget spredt og er mest sket i kraft af stærke personligheder, der har været rundtomkring. I kraft af Transportrådet, som brugte langt de fleste af sine penge på igangsætning af transportforskning på universiteterne, er man ved at få noget til at fungere, men hele det system kommer jo til at ligge i ruiner.
Og det blev sagt meget tydeligt i går, at det ikke bare er sådan at få adgang til Forskningsrådets og til de andre frie midler, så at slå ud med hånden og sige, at de da bare kan søge, holder ikke, kære trafikminister. Så vil jeg også godt sige, at transportforskning altså ikke bare drejer sig om, hvordan man bygger en motorvej.
Det kunne ministeren også have fået at vide, hvis han havde deltaget i går.
Så vil ministeren ikke godt i hvert fald love os at ofre feltet lidt mere opmærksomhed, så vi kan få opkvalificeret debatten?
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Med hensyn til næste års finanslov er vi først ved overvejelserne, og vi har ikke gjort os yderligere forestillinger om det.
Vi går i gang med forhandlingerne ganske snart, så jeg kan ikke sige, hvad næste års finanslov vil omhandle.
Om der er behov for flere midler, ved jeg ikke.
Der blev skåret ned i år 2002.
Vi er i gang med at planlægge, som jeg sagde, finansloven for år 2003, og det kan da godt være, at der er brug for flere midler.
Umiddelbart kan jeg ikke stille hr. Jacob Buksti noget i udsigt, men det er naturligvis med i vores overvejelser, og specielt på støjområdet er vi meget opmærksomme på, om der er tilstrækkelig med forskning.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren ikke synes, at det tyder på et misforhold, at der af de samlede forsknings- og udviklingsmidler gives 20 pct. til landbrugsforskningen,
mens der kun gives 1,3 pct. til transportområdet
Ministeren sagde selv, at det var en engangsbesparelse, sådan at det, hvis jeg husker tallene rigtigt, omkring år 2000 samlet er 81 mio. kr., mens det i 2005 er 37 mio. kr. alt i alt. Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren mener, at der er behov for yderligere forskningsmidler, og om ministeren vil gøre en særlig indsats for, at der tilføres midler til forskning på det her område, og om ministeren i øvrigt vil garantere, at der ikke sker yderligere beskæringer på næste års finanslov.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Jeg er glad for, at ministeren er enig i, at det også er en statslig opgave at gå ind i forhold til den skinnebårne lokaltrafik i de store byer i provinsen.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke det vil være overordentlig vanskeligt at forklare i Århus, at man bruger ca. 1 mia. kr. til at etablere S-tog til Roskilde, som ikke løser nogen som helst problemer, og samtidig siger man til århusianerne, at de må vente, og man skaber usikkerhed om langt mindre beløb.
Er ministeren ikke enig i, at det kan efterlade det indtryk, at ministeren i virkeligheden ikke bekymrer sig ret meget om udbygningen af den kollektive trafik i provinsen?
Jeg håber ikke, at det er det, der er tilfældet,
det vil jeg gerne sige.
Det er derfor, at jeg stiller spørgsmålet.
Men jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke godt kan se, at der faktisk er en betydelig skævhed i den prioritering, som regeringen hidtil har lagt frem.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
At vi årlig eksporterer for 10 mia. kr. i transportydelser er ganske imponerende.
Sagen er jo, at der bruges i alt 15,2 mio. i år 2000.
Derudover findes der andre finansieringskilder til transportforskning i de øremærkede midler i Trafikministeriets regi, der er universiteternes basismidler til transportforskning, midler fra transportforskningsråd og transportforskningsmidler fra EU's 5. og 6. rammeprogram.
Hertil kommer, at transportforskere har mulighed for at søge midler fra den pulje på 400 mio. kr., som regeringen har afsat for finansåret 2000 med henblik på at styrke den frie forskning og det naturvidenskabelige område.
Så jeg synes, fru Margrete Auken tegner det alt for sort.
Jeg ved ikke, hvor meget forskning det koster at bygge en motorvej.
Jeg synes, danskerne er ganske skrappe til det, så det er jo ikke sikkert, at man behøver så meget mere transportforskning end det, man har haft brug for før, og så er det også fint.
Det er ikke på nogen måde udtryk for en prioritering, når jeg ikke var til stede på mødet i går.
Med hensyn til transportforskning gentager jeg, at fru Margrete Auken jo ved, at der er 15,2 mio., og det er rigtigt, at det godt kan være, at vi skal gøre os nogle overvejelser specielt på støjområdet. Det vil vi så også gøre, og den nedskæring, der er sket, er sket for i år.
Jeg har endnu ikke taget stilling til, hvordan transportforskningen skal behandles under det kommende års finanslov, men det indgår selvfølgelig også i vores overvejelser.
Det drejer sig både om miljø og om støjforurening.
Margrete Auken (SF), 2002-04-16:
Vi kender andre metoder end henrettelse ved daggry, og jeg vil godt sige, at der jo ligger en prioritering fra ministerens side.
Jeg går ud fra, at ministeren ikke bare skriver aftalerne ind i kalenderen i den rækkefølge, de indløber, det er der vist ingen andre herinde, der gør; vi spørger: Hvad synes vi er vigtigt?
Og transportforskning har vi faktisk ikke snakket så meget om, fordi det har været et område, der stort set har været nedprioriteret. Vi forsøgte tidligere med Transportrådet, men jeg ved godt, at Trafikministeriet aldrig var rigtig glad for, at der kom den slags faglighed ind i debatten.
Men synes ministeren ikke - i betragtning af hvor omkostningstunge investeringer, ministeren har ansvar for, og hvor vidtrækkende konsekvenser de har for landets udvikling - at det er noget, man bør prioritere? Så kan ministeren svare: Jo, det synes jeg, men jeg kunne ikke - så ville jeg være lidt lykkeligere ved det i stedet for bare at få det beskrevet, som om at, herregud, der er så meget at tage hensyn til og især ikke tage hensyn til.
F.eks. vil jeg godt spørge ministeren: Er det udtryk for en prioritering, når man fuldstændig har fjernet miljøet fra dansk transportforskning?
Jeg går ud fra, at man ikke bare på egen hånd kan sige, at trafik og miljø ikke længere er interessant, støjproblemer er ikke længere interessante, og at man altså i enhver henseende nedprioriterer transportforskningen.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Jeg synes, det er et meget ubehageligt spørgsmål, måske endda et perfidt spørgsmål.
Fru Margrete Auken er naturligvis velkommen til at tjekke min kalender, og hvis fru Margrete Auken skulle insinuere, at jeg ikke bestiller noget, så kan jeg sige, at det ikke er korrekt.
Jeg har endda temmelig god samvittighed, og det havde jeg også i går, hvor jeg bl.a. var ude at tale i Dansk Ingeniørforening om netop transportpolitik og vejpolitik, som jo også interesserer fru Margrete Auken meget.
Derudover kan jeg fortælle fru Margrete Auken, at min dag startede klokken 7, og den sluttede sent på aftenen.
Så min samvittighed er ikke så dårlig, og jeg synes, det er utidigt at rejse et sådant spørgsmål i Folketinget, men det overrasker mig på den anden side ikke.
Transportforskning har vi jo diskuteret mange gange.
Jeg kan oplyse, at der i Trafikministeriet er afsat 15,2 mio. kr. til transportforskning på finansloven.
Alt det interesserer selvfølgelig fru Margrete Auken, og de tal kender hun lige så godt som jeg, og dem er der sådan set ingen grund til at gå i detaljer med. Med hensyn til hvorfor jeg ikke var der i går,
må jeg henvise til, at jeg er nødt til at tage de mange henvendelser, jeg heldigvis får, i den rækkefølge, de indgår, og så prøver jeg at passe mit arbejde så godt, som det overhovedet er muligt.
Margrete Auken (SF), 2002-04-16:
I går havde vi i Landstingssalen en høring om transportforskning.
Ved den lejlighed glimrede ministeren ved sit fravær.
Det er jo godt, at han trods alt kan glimre, men det gjorde han altså her med sit fravær.
I betragtning af hvor alvorlig en situation, vi er i nu, er det lidt forunderligt, at ministeren ikke syntes, det var vigtigt at være der. Nu ved jeg godt, at man har signaleret, at man ikke synes, transportforskning er vigtigt, og at vi stort set lukker butikken, men jeg tror dog på den anden side også, at ministeren, selv i den korte tid, han har været det, er blevet klar over betydningen af f.eks. at have dygtige medarbejdere.
Ved dygtige medarbejdere forstår jeg ikke kun nogle, der er dygtige til at snakke én efter munden, men altså folk, der har forstand på tingene.
Den slags får man altså ikke mulighed for at få i tilstrækkeligt omfang, hvis ikke vi har en ordentlig forskning på området.
Danmark er nu på vej hen mod et meget, meget lavt niveau, og vi har endnu ikke en transportforskning, der kan klare sig på det almindelige forskningsmarked.
De kan ikke få penge f.eks. af Forskningsfonden, når de søger ad den vej.
Hvorfor var ministeren der ikke, og hvorfor interesserer det ham ikke?
Margrete Auken (SF), 2002-04-16:
Hvis vi følger den fremskrivning, der er nu, vil Danmark i 2005 ligge på en sjettedel af det forskningsniveau, der er i Sverige, og vi vil ligge på halvdelen af, hvad forskningsniveauet er i Norge, for nu at tage to lande, vi sammenligner os med. Måske det ville have været lidt mere betryggende, hvis ministeren ikke havde taget det så nonchalant, som han gør og siger: Nå, kæreste venner, der er jo så meget her i verden - men at han var lidt mere optaget af, at vi står med ét af de tungeste områder inden for dansk politik rent investeringsmæssigt og konsekvensmæssigt.
Det er en ren alarmsituation, at vi endnu ikke har en så kvalificeret forskning på universiteterne, at de er i stand til at få penge hjem fra forskningsrådene. Jeg hørte i går Trafikministeriets repræsentant sige, at det var afgørende, at man fik det samlet.
Nu er der altså samlet så meget, nemlig i Dansk Transportforskning, hvor man i øvrigt har skåret så meget, at man ikke længere kan sikre, at vi får en kandidat- og en ph.d.-uddannelse, som gør, at det bliver attraktivt for unge mennesker at søge ind i transportforskningen, og det vil stille os utrolig dårligt.
Jeg kan til sammenligning sige, at det blev oplyst fra eksporterhvervene i går, at vi årlig eksporterer for 10 mia. kr. transportydelser, og i betragtning af at vi kun bruger 1,3 pct. af Trafikministeriets budget til det, står vi jo i en meget vanskelig situation.
Så kunne jeg bare få et lille tilsagn om, at ministeren vil se med en vis interesse på det her område fremover - eller hvordan?
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Da regeringen tiltrådte, blev den skældt meget ud, idet man sagde, at det, der interesserede regeringen, var kollektiv og individuel trafik i provinsen, men det var i hovedstadsområdet, der manglede meget.
Og de ting, vi har foretaget her, nemlig metroen, S-toget til Roskilde osv., er ting, som i allerhøjeste grad fremmer den kollektive trafik i København.
Men naturligvis er jeg enig med hr. Keld Albrechtsen i, at man ikke skal glemme den kollektive trafik andre steder i landet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Nu har man jo besluttet at forundersøge et projekt om cityringen i København, skinnebåren trafik i Københavns centrum, endda i tunnel, et meget, meget dyrt projekt.
I Århus har man et uløst problem på Grenaavej, en af provinsens mest befærdede veje, hvor det har vist sig, at man ikke længere i busser kan flytte de mange mennesker, der
gerne vil med den kollektive trafik
Det er simpelt hen ikke muligt længere. Der skal skinnebåren trafik, letbane, ind gennem Grenaavej. Så vil jeg godt spørge: Når det nu er tilfældet, er det så ikke rimeligt, at man også fra statens side går ind, når det viser sig at være nødvendigt, med hensyn til Grenaavej i Århus, som man tilsvarende har vist vilje til at gå ind med hensyn til Københavns bymidte og være med til at løse og finansiere omkostningerne der?
Jeg kunne måske spørge ministeren: Ville det ikke være rimeligt, at man i de store provinsbyer fik mulighed for i det mindste at få en støtte bare af den størrelsesorden, som ligger inden for overskridelserne af metroprojektet?
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Det er normalt således, at den trafik, man ønsker i det lokale område, betaler man selv.
Det gælder også de veje, man ønsker, de amtsveje, man ønsker, hvilket hr. Keld Albrechtsen ved alt om.
Men med hensyn til metroprojektet er det jo det store Øredstadsselskabet, som staten ejer en del af, som er inde i dette konsortium, og dermed er vi indirekte med til at finansiere det.
Det er korrekt.
Om vi kommer til det i forbindelse med fjerde etape, er der overhovedet ikke taget stilling til endnu.
Der er kun forundersøgelser.
Vi har fået bevilget 10 mio. kr. i Finansudvalget til at lave de undersøgelser, og de afsluttes i løbet af 2002.
Om staten skal gå ind i eksempelvis Århus, fordi det er en specielt stor by, har jeg ikke taget stilling til, men det er en overvejelse, jeg gerne vil gøre mig.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Jeg vil opfordre hr. Frank Jensen til at kigge lidt nærmere i Folketingets forhandlinger, og så vil hr. Frank Jensen finde frem til, at den tidligere regering rent faktisk tilbage i 1996-1997 indførte en individuel deltagerbetaling på arbejdsmarkedsuddannelser, men historikken kan vi naturligvis diskutere på et senere tidspunkt.
Jeg vil svare hr. Frank Jensen, sådan som jeg i og for sig allerede har gjort: Det er sådan, at vi modtog AUF-bestyrelsens indstilling i fredags, og vi arbejder i øjeblikket med den indstilling.
Jeg vil vende tilbage, når jeg er parat til at træffe en beslutning, som selvfølgelig vil blive truffet bl.a. på baggrund af indstillingen fra AUF-bestyrelsen.
Frank Jensen (S), 2002-04-16:
Jeg ved ikke, hvad det er for en brugerbetaling, undervisningsministeren mener blev indført under den tidligere regering.
Jeg citerer nu fra høringssvaret fra arbejdsmarkedets parter - det er bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening og LO-repræsentanter, der sidder der - hvor der står, at det hører med i billedet, at virksomhederne siden 1960 har kunnet sende deres ufaglærte og faglærte medarbejdere på brede opkvalificerende og erhvervsrettede AMU-kurser uden gebyr.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle gebyrer, ministeren taler om, der blev indført under den tidligere regering.
Men det, vi er interesserede i at høre her i dag ud over ministerens manglende historiske indsigt, er: Det kan jo ikke være sådan, at ministeren over for Folketinget oplyser, at ministeren vil afvente AUF-bestyrelsen, men meddeler AUF-bestyrelsen, at der skal indføres brugerbetaling på 400 kr. og 750 kr. pr. uge, nu, hvor arbejdsmarkedets parters indstilling ligger.
Har ministeren overhovedet ikke nogen refleksion at gøre over for Folketinget i den anledning?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Jeg vil starte med at sige til hr. Frank Jensen: Det er nu en sandhed med modifikationer, at der er en lang tradition for, at man kan sende faglærte og ufaglærte på skatteyderbetalte kurser, for det er rent faktisk sådan, at den tidligere regering, hvori hr. Frank Jensen var en fremtrædende minister, jo indførte deltagerbetaling på arbejdsmarkedsuddannelserne.
Til hr. Frank Jensens spørgsmål vil jeg, som hr. Frank Jensen selv gjorde opmærksom på, sige, at jeg modtog indstillingen fra AUF-bestyrelsen i fredags, og vi er i øjeblikket ved at se på den indstilling, som AUF-bestyrelsen er kommet med til Undervisningsministeriet.
Frank Jensen (S), 2002-04-16:
Vi har jo en meget lang tradition i Danmark for, at danske virksomheder uden gebyrer kan sende deres ufaglærte og deres faglærte arbejdere på brede efteruddannelseskurser inden for arbejdsmarkedsuddannelserne.
Det ønsker regeringen nu at ændre på.
Derfor er der vedtaget en ny lov, L 78, og Undervisningsministeriet har meddelt bestyrelsen for Arbejdsmarkedets UddannelsesFinansiering, at man ønsker at indføre en brugerbetaling på henholdsvis 400 kr. pr. uge som minimum og 750 kr. pr. uge for de dyreste kurser.
Men ministeren har over for Folketinget tilkendegivet, at ministeren først vil træffe afgørelse om det her, når ministeren har fået råd fra bestyrelsen for Arbejdsmarkedets UddannelsesFinansiering.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Ja, som nævnt er det regeringens helt klare mål, nøjagtig som det var målet i 1993, da den nuværende lov blev lavet -
dengang var der en bred politisk opbakning, som strakte sig fra det daværende Fremskridtspartiet til SF - at nå en bred politisk aftale om det, der er lagt frem fra regeringens side.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Louise Frevert (DF), 2002-04-16:
Jeg kan så forstå på ministerens udtalelse, at ministeren hermed har indbudt samtlige partier i Folketinget til at indgå i forhandlingerne om et folkeskoleforlig, og det kan vi da i Dansk Folkeparti glæde os meget over.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
I sagens natur kan jeg kun svare på vegne af regeringspartierne.
Hvad forligspartierne mener, og hvad de eventuelt har af synspunkter på det papir, jeg har lagt frem, overlader jeg til de tidligere forligspartier at udtale sig om.
Jeg glæder mig meget over, at Dansk Folkeparti kan følge linjen i det papir, jeg har lagt frem, og det vil være sådan, at partierne i Folketinget bliver indbudt til en drøftelse af, hvordan vi kan styrke folkeskolen, for det er der, som jeg tidligere nævnte, al mulig grund til at sikre.
Der er behov for en fornyelse af folkeskoleloven fra 1993.
Så er jeg meget enig med fru Louise Frevert i, at vi naturligvis ikke kan skalte og valte med Danmarks fremtid; vi kan ikke skalte og valte med skolebørnene.
Derfor er det også regeringens helt klare mål at få så bred politisk opbakning som overhovedet muligt til en fornyelse af folkeskoleloven.
Louise Frevert (DF), 2002-04-16:
Det skal da ikke være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti et langt stykke hen ad vejen er enigt i ministerens fremlæggelse af de 10 punkter.
Jeg kan da så som udgangspunkt opfatte ministerens svar således, at ministeren tilkendegiver, at der ikke foreligger et forlig på nuværende tidspunkt, altså at det gamle forlig ikke eksisterer, men at man indgår i nye forhandlinger.
Min baggrund for spørgsmålet er jo, at man ikke kan skalte og valte med det, som er vores fremtid, nemlig børnene.
Det vil skabe meget usikkerhed, hvis man ikke udadtil giver en klar melding om, hvor både regeringspartierne og forligspartierne er i denne sag.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
I regeringen er vi meget optaget af at få styrket folkeskolen.
Vi er optaget af at få styrket det, vi kalder de faglige færdigheder, og derfor har jeg i forbindelse med et møde i den tidligere folkeskoleforligskreds lagt et bud frem på, hvordan vi mener, vi kan styrke folkeskolen.
Jeg har kaldt det »10 skridt mod en bedre folkeskole«, og på baggrund af det håber jeg, at partierne i Folketinget vil tage imod min invitation om en fortsat drøftelse af, hvordan vi kan styrke folkeskolen, så vi sikrer, at de op mod 20 pct. af danske folkeskoleelever, der går ud af skolen uden brugbare læsefærdigheder, bliver bedre udrustet efter endt skoleforløb.
Det er sådan, at de øvrige forligspartier, og her ser jeg bort fra regeringspartierne, har fundet en fortsættelse af folkeskoleforliget uforenelig med regeringens ønske om at få vedtaget en ophævelse af kommunernes obligatoriske pligt til at tilbyde modersmålsundervisning.
Louise Frevert (DF), 2002-04-16:
Der har i dagspressen været en del skriverier om, hvorvidt der er sammenbrud omkring det nuværende folkeskoleforlig
, og vi har ikke fået en klar melding fra ministeren.
Vi har kun hørt om sammenbruddet gennem forligspartierne.
Derfor vil jeg gerne stille ministeren et helt klart spørgsmål, der kan besvares med et ja eller et nej
, og det er: Mener ministeren, at det nuværende folkeskoleforlig eksisterer, eller ej?
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at jeg har kendskab til den situation, hr. Keld Albrechtsen beskriver, også at jeg har kontakt til borgmesteren i Århus om denne sag og andre sager.
Vi har endda aftalt et møde - jeg kan ikke huske, hvornår det er - og der skal vi netop diskutere trafiksituationen
omkring Århus
Det har jeg givet tilsagn om meget gerne at ville.
På baggrund af det møde vil vi overveje, hvad vi kan gøre i sagen. Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke kan komme lidt nærmere med et tilsagn til de store provinsbyer om en positiv statslig deltagelse.
Jeg vil gerne understrege, at det slet ikke er, fordi nogen i Århus - det har jeg ikke kendskab til i hvert fald - kunne forestille sig den samme grad af ødselhed, som vi har været vidne til omkring metroprojektet i København.
Det ville være helt uanstændigt at forlange.
Men det, vi bare mindeligt beder om, er, at vi dog ikke bliver totalt og hundrede procent overset, og det er jo det, der er ved at ske.
Derfor stiller jeg spørgsmålet om Grenaavej.
Jeg vil godt spørge ministeren: Har man i Trafikministeriet kendskab til, hvor alvorlig trafiksituationen er på Grenaavej?
Og har man kendskab til, at Århus Kommune har udarbejdet seriøse projekter for, hvordan man etablerer en letbaneløsning, som virkelig kan flytte noget i det område?
Har ministeren viljen til at kontakte Århus Byråd og gå ind i den sag for at finde en løsning?
Jeg vil så mindeligt bede ministeren bare i det mindste tilkendegive en vilje til at gå ind og tage en drøftelse.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Det overrasker mig meget, at fru Margrete Auken taler om uprioriteret trafikpolitik.
Langt det meste af det, vi sætter i gang i den periode, jeg sidder i ministeriet, er jo beslutninger, som blev truffet i januar måned 2001, hvilket fru Margrete Auken ved alt om. Det er meget fornuftige beslutninger, der var et bredt forlig om.
Det er meget populistisk at sige, at det er uprioriteret, og jeg synes ikke, at det klæder fru Margrete Auken. Til gengæld var jeg ved at falde ned af min ministerstol her, da jeg hørte, at fru Margrete Auken pludselig begynde at tale varmt for en metro i Århus.
For det er jo ikke det indtryk, jeg har, altså at fru Margrete Auken har talt varmt om metroer i københavnsområdet.
Med hensyn til Roskilde-København må jeg sige: Det er et bredt forlig, der ligger.
En af de bedste rentabilitetsberegninger, man kan have på togdrift, er faktisk S-toget på strækningen København-Roskilde.
90 pct. af Folketingets medlemmer sagde ja, da vi havde første behandling forleden dag.
Så jeg forstår slet ikke det sludder, fru Margrete Auken kommer med, for at sige det meget, meget behersket.
Margrete Auken (SF), 2002-04-16:
Jeg vil i dag godt høre, om Århus kan få samme vilkår, som metroen har haft i København, så man laver en statskaution, og så kan man bare låne løs og bruge løs, og hvis man overskrider budgetterne, så udvider man dem bare.
Og hvis man overskrider det, så udvider man det bare, og man har jo store dele af det socialdemokratiske hold på sin side til at bruge den model. Jeg synes måske, at den altså er lidt skandaløs, men det synes jeg også det er, at man presser det der ned i halsen på København og Roskilde, for København-Roskilde eller Roskilde-København er der da ingen, der vil have, andre end en enkelt eller to socialdemokrater.
De får det presset ned i halsen, og derudover er der altså metroen, som koster, jeg ved ikke, 10-15 mia. kr.
Men jeg vil da stille et spørgsmål til ministeren.
Hvis det er sådan, vi laver uprioriteret trafikpolitik, hvem er så bedst til at have lobbyisterne på banen?
Kan man så ikke bare sige til århusianerne: Bare gå i gang, I kan få en statskaution, og den er lige så fin og flot, som den, man har til metroen i København, og vi kan da altid camouflere lidt på skandalerne ved at flytte en enkelt statsinstitution til nogle grunde, man vil prøve at sælge, og så ad den vej subsidiere systemet?