runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-04-24:
Fru Birthe Rønn Hornbech kom med nogle betragtninger, som jeg et stykke ad vejen er enig i: hvis man skal forhindre, at unge bliver rekrutteret til rockere, gælder det om at inddrage fagbevægelsen og voksne og mange andre.
Jeg er sådan set meget enig i, at sammen med bl.a. det beboersociale arbejde er det nok det, vi skal lægge hovedvægten på for at få det civiliserede samfund med. Men det, der så undrer mig, er, at regeringen samtidig fremsætter et forslag om civile agenter og andet, som kan optrappe politiets muligheder.
Det er, som om vi står over for en kæmpemæssig samfundsmæssig udfordring, som om det var en meget stor fjende, der skulle bekæmpes, og som om vi ikke allerede i dag har mulighederne for at gøre, hvad der skal til.
Jeg vil gerne høre fru Birthe Rønn Hornbechs bemærkninger til det, bl.a. på baggrund af Dan Lynge-sagen, hvor vi i disse dage kan se yderligere dokumentation i pressen for, hvor langt og hvor galt det kan gå, når politiet fokuserer så meget på at have en fjende, de kan kæmpe imod.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-24:
Jeg tror i forlængelse af formandens henstilling, at jeg vil lade seerne og lytterne i dag selv afgøre, hvem der har været mest seriøs i dagens debat, og ikke beskæftige mig mere med den sag, men dog lige konstatere, at dem, der rent faktisk har bevilget og givet penge til barmarksværker i løbet af de sidste 10 år, har været de samme partier.
Vi har hver eneste gang været med til at give ekstrabevillinger til barmarksværkerne.
Vi har endda anvist en finansiering, der ville have været mere holdbar.
Så jeg synes, det er en ret grov beskyldning, at vi ikke skulle have taget ansvaret for de beslutninger, der oprindelig blev truffet.
Pludselig er det Dansk Folkeparti, der er det eneste parti, der bekymrer sig om det her.
Mig bekendt har Dansk Folkeparti på dette område ikke på noget tidspunkt været med i nogen ansvarsgivende beslutninger.
Morten Bødskov (S), 2003-04-24:
Den skete med afsæt i grundlovens § 78.
Problemet var, at vi havde megen respekt for Rigsadvokatens udsagn om dette spørgsmål.
Han sagde, at det billedlig talt ikke kunne lade sig gøre at forbinde det medlem, der lå på taget af en bygning ude på Nørrebro og fyrede en raket ind i Hells Angels' borg i Titangade, med hovedorganisationens interesser.
Det var det, der var pointen, men forsøget blev gjort, og hvis han havde sagt ja, havde vi selvfølgelig også været klar til at forbyde dem
, så det er forkert at sige, at vi ikke har gjort forsøget.
Men i dag er situationen ny, og det er dét, hr. Dohrmann må forstå.
I dag er der ikke længere krig.
Nu vælter det med kriminalitet, og det er kriminaliteten, vi skal til livs.
I Hamburg har de gode erfaringer med at bruge forbud og dermed både få stoppet rekrutteringerne og lukket rockerborgene.
Det er kriminaliteten, der er problemet i dag, det er ikke længere krig, og det er derfor, at vi skal prøve at se, om vi kan komme den vej rundt.
Pointen er, at der fra Socialdemokratiets side er politisk vilje til det, men indtil videre halter det altså for den nuværende regering.
Det er jo en stor mand, der rejser sig op, så man stopper helt automatisk!
Jeg er meget glad for, at hr. Jens Rohde nu også blander sig i debatten.
Han har været aktiv på denne front, i hvert fald lige siden nytårsdag.
Jeg vil sige til hr. Jens Rohde, at når vi er klar til at undersøge mulighederne for et forbud, hænger det sammen med de erfaringer fra Hamburg, som Justitsministeriet selv har kundgjort for os.
Her viste det sig, at det er lykkedes at fastslå det faktum, at der foregår ekstrem kriminalitet, som tjener hovedorganisationens formål og interesser, i det miljø.
Dermed har man kunnet finde forbindelsen mellem det enkelte medlems aktivitet og hovedorganisationens interesser, og derfor har de kunnet forbyde rockerne.
Effekten er iøjnefaldende.
For det første er rekrutteringen til miljøet stoppet, og hvorfor?
Jo, fordi vi alle sammen ved, at det, de rekrutterer på baggrund af, er ekstrem vold og trusselsaura og symbolik, som de boltrer sig med i masser af lokalsamfundene rundtomkring.
Rekrutteringen til miljøet er stoppet, og det er afgørende.
Og for det andet er rockerborge og andre tilholdssteder lukket.
Det er de ting, der er det afgørende, og det er derfor, at vi - som vi skriver i vores oplæg - er klar til at se på, om man kan lave en lignende undersøgelse i Danmark.
Det vil vi, fordi vi vil have de rockerborge væk fra lokalsamfundene, hvor de spreder utryghed og frygt,
fordi vi vil have stoppet rekrutteringen til de netværk, og fordi vi ved, at når folk først havner i dem, kommer de aldrig ud af dem igen.
Hr. Dohrmann
hvis du husker tilbage til 1998, så bad ...
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-24:
Efter det oplæg, hr. Morten Bødskov kom med, kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Morten Bødskov: Hvorfor gjorde man det egentlig ikke, dengang man havde regeringsmagten?
Man skulle for længst have gjort de ting, taget de tiltag og skulle have være klar til at forbyde de rockergrupper, som man nu gerne vil have forbudt.
Hvorfor har man ikke gjort det, dengang man havde regeringsmagten?
Vil man være klar til at komme med et decideret forbud mod rygmærker?
Og finder Socialdemokratiet ikke, at når en kriminel er dømt og skal sidde i fængsel, skal det ikke være muligt at gå ud og holde foredrag for alle mulige unge mennesker om, hvordan det er at være kriminel?
Hvordan får Socialdemokratiet det til at hænge sammen?
Jens Rohde (V), 2003-04-24:
Man kan også sige, at det jo bliver endnu mere absurd, at man gerne vil have dem ind i Folketinget i foretræde, når man så tænker på den diskussion, som der er om, hvorvidt man skulle forbyde rockerne.
Det er egentlig det, der får mig på talerstolen, nemlig
hr. Morten Bødskov, der udtrykte ønske om, og jeg har set det i flere tilfælde, at man bør forbyde rockere.
Og så er det, jeg spørger: Hvad skulle det hjælpe, at man forbyder rockere?
Det er jo rigtigt, at man henviser til erfaringer fra Tyskland.
I Tyskland er nazismen også forbudt, men har man afskaffet nazismen i Tyskland?
Det, der sker, når man forbyder den slags, er, at så kommer det bare ned i nogle undergrundsmiljøer, hvor man slet ikke har mulighed for at dæmme op for de ting.
I hvert fald bliver det langt, langt sværere, fordi de bliver mindre synlige, så hvad skulle det hjælpe at forbyde rockere?
Helge Adam Møller (KF), 2003-04-24:
Når hr. Morten Bødskov påpeger det meget væsentlige problem, at vi skal se at forhindre, at rockere ude i forskellige almindelige miljøer og mindre byer og andre steder hverver nye proselytter, nye tilhængere, så kommer vil tilbage til mit hovedsynspunkt.
Den bedste måde, vi forhindrer det på, er, at rockeren sidder i et fængsel.
Og når vi ved, at de ca. 200 fuldgyldige rockere, vi har, har begået over 2.000 forbrydelser, ni i gennemsnit, så skal vi sikre os, at de kan blive dømt for de forbrydelser, de har begået, så de sidder i fængsel, og sidder de i fængsel, kan de ikke gå ud og hverve nye medlemmer.
Lad mig så lige som den sidste ting sige, at hr. Morten Bødskov og Socialdemokratiet så sent som for 14 dage siden syntes, at Jørn Jønke Nielsen og Hells Angels skulle have foretræde i Folketinget i Retsudvalget, så de kunne komme og markere og vise over for offentligheden, at det altså var en ordentlig og retskaffen forening.
Det var vi nogle andre, der fik stoppet, men er det ikke et forkert signal at sende til unge at modtage dem i Folketinget?
Morten Bødskov (S), 2003-04-24:
, hvis de gerne vil finde det.
Det hedder »Nul tolerance over for rockerkriminalitet«.
Et af punkterne er, at vi er klar til at undersøge mulighederne for rent faktisk at forbyde rockerklubber, og det forbud indbefatter også, at rygmærker og andet vil blive ulovlige.
Det står i det her oplæg fuldstændigt rent, og det kan hr. Dohrmann tjekke, hvis han vil.
Angående borgmestre rundtomkring er nogle af de mest aktive borgmestre på det her felt socialdemokratiske borgmestre.
De har sluttet sig sammen på tværs af kommunegrænser og skrevet både det ene og det andet og det tredje om det, og de er meget aktive.
De bruger planloven, og den er jo allerede mulig at bruge i dag.
De kan hive de her skilte ned, de kan fjerne de der overvågningskameraer, som rockerne stiller op.
Der er alle muligheder for det.
De er helt på det rene med det.
Det gør de, og de bruger det
allerede i dag.
For sandheden er jo rent faktisk, at den tidligere regering tog fat, fik lavet en rockerlov.
Jeg tror, der er mange, der kan huske, at den rockerborg, som lå i Polensgade lidt længere ude på Amager, blev lukket.
Men det, der er pointen og det, som jeg stadig væk mangler fra hr. Helge Adam Møller,
er, at man forsøger at forholde sig til det, som er dokumenteret, nemlig at rockere i miljøer, hvor kriminalitet ikke er en central del af unges hverdag, forsøger at rekruttere nye sympatisører.
Og det er det, jeg gerne vil høre, om De Konservative eller regeringen har et bud på, for det er det, der er det centrale: at vi få sikret, at unge, som er ude i småkriminalitet, ikke kommer længere ud og i hvert tilfælde ikke kommer ind i rockermiljøet.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-24:
Jeg kan konstatere, at jeg ikke fik svar på mit spørgsmål til hr. Morten Bødskov, om rygmærker skal være tilladt.
Jeg mener ikke, de skal være tilladt til brug, når rockere kører rundt i det danske land eller samles i bestemte borge. Jeg mener heller ikke, jeg fik svar på det med, at man skulle bruge planloven angående skiltning.
Hvorfor skal de her rockerborge stå og lyse op ligesom store reklameskilte i de forskellige byer?
Hvorfor ikke bruge de socialdemokratiske borgmestre, der sidder rundtomkring, til ligesom at få dem lukket ned, få dem gjort uinteressante, så de unge mennesker ikke ligesom søger tilflugt til de steder, hvor de kan handle med alt muligt?
Jeg mener, at hr. Morten Bødskov egentlig bør kunne svare på det ganske kort og præcist.
Helge Adam Møller (KF), 2003-04-24:
Se, jeg skældte jo ikke ud på den tidligere regering og sagde, at den tidligere regering ikke gjorde noget, for jeg synes faktisk, det var et af de retspolitiske områder, hvor den gamle regering gjorde mest og også mest effektivt.
Jeg synes, der var mange andre områder, der var meget svagt repræsenteret.
Her gjorde man ganske meget.
Det var godt, og det startede jeg med de første 17 sekunder.
Derefter sagde jeg bare, at så synes jeg, det er endnu bedre, at der er kommet en ny regering, som oven i det, den gamle regering havde gjort, har gennemført alle de ting, som manglede.
Det er man jo i gang med, hvis man ikke allerede har gjort det.
Så siger hr. Morten Bødskov, at vi ikke kommer ind på det, forespørgslen handler om.
Den handler om, hvordan man vil bremse rekrutteringen til rockergrupperne.
Den bedste måde at bremse rekrutteringen er simpelt hen at udradere rockergrupperne.
Hvis der ikke findes nogen Hells Angels, hvis der ikke findes nogen Bandidos, hvis de enten er opløst eller de sidder i fængslerne alle sammen, så er der heller ikke noget at rekruttere til.
Det er derfor, regeringens politik og den konservative politik er at fjerne basis for rekruttering.
Hvis der ikke findes noget, der hedder Brøndby eller FC København, så kommer der heller ingen små drenge og melder sig ind i Brøndby og FC København, skulle jeg hilse og sige.
Så melder de sig ind i andre fornuftige klubber, ligesom de to.
Lad mig så lige sige som det sidste...
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-24:
Det er ikke første gang og næppe heller sidste, at vi her i salen diskuter barmarksværkernes situation.
Det skyldes som bekendt, at vi har at gøre med en række ulykkelige beslutninger, der har ført til, at en stribe varmeforbrugere er kommet alvorligt i klemme i løbet af de sidste 10-20 år.
I Det Radikale Venstre har vi været med i hele den historie fra starten.
Som flere andre ordførere har påpeget, skete det jo i sin tid med den begrundelse, at vi faktisk ønskede at forbedre både forsyningssikkerheden og miljøeffekterne af vores energiforsyning gennem en udbygning af kraft-varme-værkerne.
Det blev gjort ud fra en række forudsætninger, som senere har vist sig ikke at holde, og da Det Radikale Venstre var med til at træffe den første beslutning, har vi også været med i samtlige beslutninger siden, der skulle rette op på de fejlforudsætninger, der lå.
Vi påtager os med andre ord
gerne et medansvar for hele historien, også selv om vi godt ved, at ikke alle dele af den har været særlig køn. Af samme grund kan vi også støtte det forslag til vedtagelse, der ligger i dag.
Det er jo et forslag, der ud over at kigge på historien, så vi kan lære af historien, også kigger fremad og vil sikre de få værker, der måtte være tilbage, og som har økonomiske problemer, samt indeholder, at vi får kulegravet, hvad de økonomiske problemer skyldes, og eventuelt også retter op på dem.
Jeg vil gerne sige, at Det Radikale Venstre har støttet alle de forslag, der har været gennem tiderne, også det sidste.
Når vi kigger på, hvor meget de centrale kraft-varme-værker har tjent i år, så kan det godt ærgre en lidt, at det ikke var den finansiering, vi nåede frem til. Men det var ikke Det Radikale Venstres skyld, det var regeringspartiernes skyld.
Hvis vi nogen sinde kommer i den situation, at vi skal til at kigge på det her igen, synes jeg måske, at vi skal tage den erfaring med, når vi kommer dertil.
Vi føler med andre ord et medansvar, og derfor vil vi også gerne være med til at stille det forslag til vedtagelse, der ligger, desuagtet at der også er et andet parti, der støtter det forslag, et parti, som tilsyneladende har tænkt sig at slå politisk plat på den her sag og køre den igennem alle mulige mærkelige vinkler, nemlig Dansk Folkeparti.
Men det skal jo ikke ændre på, at de partier, som har haft et medansvar gennem hele forløbet, også tager et medansvar for fremtiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-24:
Jeg er glad for, at der var en optøning i det svar, som fru Helle Sjelle nu kom med.
Jeg vil så bare håbe, at jeg har forstået det rigtigt, for vi kan jo alle sammen være enige om, at selvfølgelig må man håbe på, at det viser sig, at det ikke vil være nødvendigt at bruge flere penge, men vi har jo nok en formodning om, at det rent faktisk kan vise sig, at det i nogle tilfælde rent faktisk vil være nødvendigt, og jeg forstår svaret sådan, at så vil Det Konservative Folkeparti ikke stå i vejen for, at vi finder en løsning på problemet, også selv om det så kan komme til at koste nogle penge.
Sådan synes jeg, jeg hørte svaret.
Det vil i hvert fald være meget væsentligt for Enhedslisten, om den fortolkning af fru Helle Sjelles svar er rigtigt forstået.
Helle Sjelle (KF), 2003-04-24:
Til både fru Aase D. Madsen og hr. Keld Albrechtsen vil jeg blot sige, at vi har en forventning om, at de midler, der er givet, er tilstrækkelige, men det er da klart, at der ligger i vedtagelsen, at det er noget, vi skal se nærmere på, og viser det sig, at der er behov for ekstra midler, jamen så må vi jo gå ind og foretage en nøjere vurdering af det.
Andet er der ikke at sige til det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-24:
Jeg synes sådan set, det er lidt mærkeligt, at forslagsstillerne nu står her og skændes om, hvad forslaget
til vedtagelse egentlig betyder.
Vi har da egentlig i Enhedslisten overvejet, om vi kan stemme for forslaget,
men jeg vil da nok sige, at efter den melding, der kom fra Det Konservative Folkeparti, går forslaget åbenbart ud på, at der ikke skal være nogen støtte til dem, der stadig væk er i nød.
Det vil i hvert fald være afgørende for os at få det afklaret, for hvis det er tilfældet, så er vi jo tilbage dér, hvor det eneste formål, der så står tilbage med denne debat, har været Dansk Folkepartis forsøg på at lave mudderkastning.
Det synes jeg er lidt alvorligt.
Det er underligt, at man ikke har aftalt på forhånd, når man fremsætter et forslag til vedtagelse, hvad det egentlig går ud på.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-24:
Nu talte fru Helle Sjelle om, at de millioner - det nærmer sig jo snart milliarder - der er givet, er fuldt ud tilstrækkeligt.
Jamen der ligger jo i det forslag til vedtagelse, at det skal undersøges, om de resterende nødlidende barmarksværker er kommet ned på det, der benævnes oliereferencen.
Derfor må man da på en eller anden måde holde en port åben for, at det måske kan blive nødvendigt, at der bliver givet yderligere midler.
Det kan så blive en aftale i forbindelse med finansloven, eller det kan være andre energipolitiske aftaler, der sikrer, at man får dem op på den ene eller på anden måde, således at der kommer en regulering.
Der ligger jo i det forslag til vedtagelse, at der skal ses på det.
Vi får en rapport fra ministeren, når der bliver holdt nogle møder, formodentlig med barmarksværkernes revisorer osv.
Derfor kan det jo blive nødvendigt på den ene eller den anden måde at styrke økonomien
Helle Sjelle (KF), 2003-04-24:
Indimellem går det jo ikke altid, som man forudser, og et af de tilfælde er hele udviklingen vedrørende barmarksværkerne.
Det er ikke gået så godt med værkernes økonomi, som man havde forventet.
Energiministeren har allerede redegjort for, at bl.a. Rigsrevisionen har set på værkernes problemer.
Både den tidligere miljø- og energiminister og Energistyrelsen har fået påtaler, og der er blevet strammet op på ministeriets procedurer, hvor bl.a. ansvarsfordelingen er blevet gjort
mere tydelig
Men i Det Konservative Folkeparti vil vi naturligvis ikke stille os i vejen for en uvildig vurdering af spørgsmålet om ansvarsplaceringen.
Endelig skal jeg nævne, at vi håber, at det forslag til vedtagelse, som tidligere er blevet fremsat på regeringspartiernes og Dansk Folkepartis vegne, kan bidrage til en konstruktiv løsning af barmarksværkernes problemer.
Jesper Langballe (DF), 2003-04-24:
For det første synes jeg, der altid er noget trist ved, at når der i en principiel debat indgår principielle bemærkninger, som drager analogier til andre historiske ting, hvormed man vil klargøre princippet i det, man siger, kobler folk hovedet fuldstændig fra og siger, at nu kommer man uden for sagen.
Det er jo på den måde, debatter bliver så åndløse og kedsommelige og perspektivløse.
Så vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, som har slået meget på, at det er Dansk Folkeparti, der vil frede den borgerlige regering, hvorunder barmarkssagen blev startet, og at vi driver hetz mod Socialdemokratiet: Nej, det er Enhedslisten, der endnu en gang vil frede Socialdemokratiet.
Hr. Keld Albrechtsen ved fuldstændig lige så godt som vi andre og lige så godt som hr. Arne Toft, at når man læser Rigsrevisionens rystende rapport, hvor der ikke udtrykkes nogen som helst tillid til Energistyrelsen, ser man, at alt det alvorlige er foregået i hr. Svend Aukens tid, og det, vi skal finde ud af, er, i hvor høj grad det har været inspireret af miljø- og energiministeren, at Energistyrelsen har båret sig sådan ad.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-24:
Det skal blot være et råd til hr. Jesper Langballe.
Nu har jeg siddet og overværet den sidste del af debatten, og den har ikke været nogen pryd for folkestyret.
Nu er vi nået til retsopgøret efter besættelsen, men kunne Dansk Folkeparti ikke prøve at beherske sig bare en lille smule og komme lidt tilbage til det, der er på dagsordenen, nemlig spørgsmålet om hjælpen til barmarksværkerne?
Jeg synes, at nu er det lykkedes de herrer at køre sagen fuldstændig af sporet.
Det er blot en opfordring, for jeg kan jo ikke forhindre Dansk Folkeparti og de støttespørgere, som man nu fortvivlet kaster ind i debatten for at forsøge at opretholde denne kalkunjagt, i at gøre det.
Men det er altså ikke kønt at høre på.
Søren Krarup (DF), 2003-04-24:
Et kort støttespørgsmål.
I anledning af debatten her, hvor der tales om hetz, fordi et ansvar søges placeret, vil jeg spørge, om ikke både hr. Arne Toft og hr. Jesper Langballe kan komme til at tænke på tiden efter 1945, hvor man også havde et ansvar at placere efter besættelsestiden, men hvor politikernes eneste interesse var at sige: Nu må vi se fremad, nu må vi kun tænke på fremtiden.
Vi må under ingen omstændigheder hænge os i fortiden.
Det er jo rent faktisk sådan, at overalt, hvor man har at gøre med skyld og ansvar, er det, som det også er sagt,
netop nødvendigt at forholde sig til fortiden
Er hr. Arne Tofts argumentation om, at vi må se frem, derfor ikke ensbetydende med simpelt hen at kvitte enhver interesse i at få placeret skyld og ansvar, fuldstændig som politikernes holdning til besættelsestiden?
Jesper Langballe (DF), 2003-04-24:
Jo, det kan jeg bekræfte, og det har jo været kendetegnende for denne sag: hver gang man har skullet lappe på fortidens forsyndelser, har man begået nye forsyndelser, nye regnefejl og nye ting, der ikke var ordentligt belyst.
Jeg vil spørge hr. Arne Toft - ja, alene kan jeg jo ikke stille spørgsmål til hr. Arne Toft, men derfor kunne jeg jo prøve det alligevel - om han ikke er enig med mig i, at det var en ganske utilstrækkelig hjælp, der blev givet.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-24:
Nu blev der sagt, at hr. Jesper Langballe ikke har sat sig ind i sagen, men jeg vil spørge hr. Jesper Langballe: Er det ikke korrekt, at de midler, der blev udbetalt, ikke blev udbetalt korrekt, og at de hjælpepakker, der blev udbetalt under den forhenværende miljø- og energiminister, var alt for små og blev udbetalt på præmisser, som var forkerte, så Finansudvalget i virkeligheden blev misinformeret?
Arne Toft (S), 2003-04-24:
Hr. Jesper Langballe har jo ikke sat sig ind i sagen, for hr. Svend Auken greb ind med det samme, da han blev minister i 1994.
Jesper Langballe (DF), 2003-04-24:
Nu synes jeg altså, at al humor forlader hr. Arne Toft, men det kan jo ske, hvis man bliver lidt indædt og lidt desperat.
Der er altså ikke mig, der har fundet på at kalde hr. Svend Auken en kalkun.
Det var ham selv, der sagde, at han ikke kunne lide kalkunjagter, hvormed han jo tænkte på jagten på sig selv, og så sagde jeg, at jeg kunne da godt forstå, at kalkuner ikke bryder sig om kalkunjagter.
Det var ment med et
Så vil jeg blot sige til det eneste, der i øvrigt var i hr. Arne Tofts bemærkning om de millioner, hr. Svend Auken gav: Det havde vist sig for længst, hvor galt det stod til med økonomien i barmarksværkerne, og da hr. Svend Auken gav de millioner efter flere års pres, skulle han jo nærmest drives til det.
Arne Toft (S), 2003-04-24:
Jeg synes, det er trist, at hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti bruger barmarkssagen til at føre en hetz mod tidligere miljøminister Svend Auken og bruger ord som kalkun om ham.
Jeg synes, det er trist, at sagen har fået den drejning, at hovedmålet ikke er at skaffe barmarkskunderne billigere varme, men simpelt hen at føre en hetz mod den tidligere miljøminister.
Så vil jeg godt sige til hr. Jesper Langballe, at hvis hr. Jesper Langballe havde gået sagen igennem, havde han kunnet se, at der var én minister, der greb ind med det samme og bevilgede 350 mio. kr. plus 60 mio. kr. fra gasselskaberne - én minister!
Det var hr. Svend Auken.
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-24:
Jeg er meget enig i nogle af de holdningsmæssige tilkendegivelser, som fru Birthe Rønn Hornbech gav i sit ordførerindlæg, specielt at det gælder om, at alle voksne må tage markant afstand fra rockergrupperne.
Men når det gælder den anden del af fru Birthe Rønn Hornbechs indlæg, nemlig at rockerne skal vide - og det skal også virke præventivt over for børn og unge - at de bliver pustet i nakken af politiet, mener jeg, at fru Birthe Rønn Hornbech sammen med regeringen springer over, hvor gærdet er lavest. Netop det, at politiet stresser rockerne og puster dem, ånder dem i nakken alt, hvad de kan, betyder jo, at man bruger bunker af ressourcer fra politiets side på dette felt, og det er ressourcer, som ikke kommer ud af intet, men bl.a. kommer fra, at man må nedprioritere andre opgaver.
Derfor mener jeg, at hvis regeringen skal være troværdig i sit ønske om, at politiet skal fortsætte indsatsen mod rockerne, bliver den også nødt til at sikre politiet flere mandskabsmæssige ressourcer, hvis overarbejdspuklen for politiet ikke bare skal eksplodere med et endnu større brag, end den allerede har gjort.