runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Enhedslisten glæder sig gerne, når der kommer nogle forslag, vi synes er værd at glæde sig over, og vi stemmer for forslag, som vi støtter, uanset hvem der fremsætter dem.
Når det ikke er muligt i forslaget at oplyse, hvor mange der får glæde af forslaget, hvilke grupper det er, der får glæde af forslaget, så virker det ikke så velgennemtænkt.
Og det virker heller ikke, som om det er velgennemtænkt, når både Dansk Folkeparti selv og ordførerne fra regeringspartierne fortæller, at nu skal man så til at gennemføre en undersøgelse for at finde ud af, hvordan man egentlig kan definere dem, der har de laveste indkomster og det største behov for at få et løft.
Men som jeg har sagt flere gange under debatten, mener Enhedslisten, at det er væsentligt at hæve ydelserne for de svagest stillede pensionister, og derfor er vi da glade for, at Dansk Folkeparti for en gangs skyld er med til at gøre noget for de ældre, men vi håber, at man så også vil holde op med at skære på de ældre på andre områder, så der bliver sammenhæng i det.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-18:
Det er lidt i forlængelse af min diskussion på korte bemærkninger med Venstres ordfører om det permanente.
Her forstod jeg til gengæld fru Pia Kristensen meget klart: at for Dansk Folkeparti er det her en permanent ydelse.
Jeg tror, at fru Pia Kristensen anvendte et lidt mere forsigtigt ordvalg, nemlig at man vil tilstræbe, at det blev en permanent ordning.
Jeg tror, at der er et flertal i Folketinget for at gøre det til en permanent ordning, uanset hvad vejen så er.
Derfor vil jeg bare spørge fru Pia Kristensen: Er det så vigtigt for Dansk Folkeparti, at man for at sikre det vil se væk fra at liste over til finansministeren og spørge om, hvad man må, og hvad man ikke må?
Er det så vigtigt, at man også ville være villig til at bruge et eventuelt flertal i Folketinget, hvis Venstre og Det Konservativ Folkeparti ikke vil være med?
Det er jo det afgørende for, om man mener det alvorligt eller ej.
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Nu siger fru Birthe Rønn Hornbech, at der er tale om et uheld.
Det er bestemt ikke, fordi jeg vil beskylde nogen for med vilje at have lavet noget, der er grundlovsstridigt, det har jeg svært ved at forestille mig, men vi har jo ikke nogen garanti for, at der ikke er andre af de love, der er vedtaget, som er i strid med grundloven.
For der er ikke nogen, der gennemgår lovforslagene for at se, om de er i strid med grundloven.
Hvordan ved vi, om andre af de love, vi har på det her område, er i strid med grundloven?
F.eks. den lov, der er, hvor man for samlevende pensionister modregner samleverens indtægt, selv om der jo heller ikke for pensionister er forsørgelsespligt.
Der er heller ikke nogen, der har tjekket, om det er i strid med grundloven.
Vi havde for et par år siden problemer med, at der var blevet vedtaget en lov, der krævede dansk statsborgerskab for taxachauffører, hvor man også opdagede, at der var man kommet til at vedtage et krav om dansk statsborgerskab i en række love, uden at man egentlig havde tænkt nærmere over det.
Ville det ikke være en fordel, at vi sikrer, at de love, vi vedtager, overholder grundloven og de grundlæggende rettigheder, vi synes man skal have som borger i dette land?
Pia Kristensen (DF), 2002-11-18:
Lovforslaget er et led i finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Formålet med lovforslaget er at sikre en skattepligtig supplerende ydelse til de økonomisk dårligt stillede pensionister.
Målgruppen er de ca. 124.000 pensionister, der ikke har indkomster ud over den sociale pensions grundbeløb og pensionstillæg.
Altså taler vi om pensionister med et meget, meget lavt indkomstniveau.
For pensionister med så lave indkomster vil en årlig ydelse på 5.000 kr. før skat give et mærkbart tilskud til økonomien, så det er altså et skridt i den rigtige retning.
Dansk Folkepartis hovedkrav til finansloven for 2003 var, at denne gruppe pensionister skulle have et økonomisk løft, og vi glæder os over, at de nu langt om længe får en økonomisk håndsrækning.
Det burde have været sket for mange år siden.
Vi ser det som det første skridt til en permanent ordning, og at ordningen måske skal udvides til en større gruppe.
I finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti indgår, at der skal gennemføres et analysearbejde af de ældres økonomiske vilkår med særligt henblik på at belyse den økonomiske situation for de økonomisk svagest stillede ældre.
Det er positivt, for der findes et betydeligt lavindkomstproblem i gruppen af folkepensionister.
Det er et faktum, at tilværelsen for mange danske folkepensionister er den rene ørkenvandring.
Det drejer sig om pensionister med meget små indkomster, pensionister, der hverken er højtuddannet eller har været højtlønnet, og som derfor aldrig har haft mulighed for at spare op til deres alderdom.
Når disse pensionister har betalt de faste månedlige udgifter, kan enhver ekstraudgift vælte budgettet fuldstændig.
Dansk Folkeparti mener, at det er aldeles uacceptabelt, og derfor må denne gruppe i de kommende år have en ekstraordinær økonomisk kompensation, der genopretter deres økonomiske situation.
De, der tror, at alle danske folkepensionister er forgyldte, tager så grueligt fejl.
Virkeligheden er en anden, og den virkelighed forholder vi os til i Dansk Folkeparti.
Derfor var det et af vores hovedkrav for finansloven for år
, at der skal sættes fokus på de ældres økonomiske situation, og at de skal frem i lyset.
Og det er flot, synes vi, at det er lykkedes os at få afsat 420 mio. kr. til en forbedring.
Og der skal ikke herske tvivl om, at vi fortsat vil arbejde for en omfattende forbedring af indsatsen for især de svageste ældre.
Med dette og det forrige lovforslag mener vi faktisk, at vi er kommet et godt skridt videre.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-18:
Jeg skal takke for svaret.
Jeg mener bestemt heller ikke, det er at gøre grin med folk at give dem flere penge, bestemt ikke.
Jeg tror, jeg fik sagt fra starten, at vi vil støtte det her forslag, og det vil vi gøre, fordi sigtet rammer rigtigt, nemlig de ældre, der kun har den meget lille indkomst.
Men det, som jeg spurgte om, og som jeg er ked af at fru Eva Kjer Hansen ikke vil svare på, er, om man virkelig kun kan gøre det én gang.
Når vi nu er enige i analysen, at der er ældre, der har et meget lavt leveniveau sammenlignet med det omkringliggende samfunds leveniveau, så behøver man vel ikke lange analyser for at sige, at det her kan vi ikke kun gøre et år.
De er lige så fattige næste år, den gruppe, vi taler om her.
Derfor ville jeg egentlig bare have en bekræftelse på, at når man er startet på det her, så fanger bordet, og derfor må der også næste år være sikkerhed for, at de ældre ikke bliver skuffede, for når de bliver skuffede, bliver de jo meget vrede.
Så er det, at de føler sig til grin.
Derfor bare en lille bekræftelse på, at det her beløb kommer også de følgende år, så er jeg helt tilfreds.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Jeg takker formanden for bemærkningerne, så behøver jeg ikke selv at kommentere det yderligere andet end at sige, at satspuljedrøftelserne jo finder sted i forbindelse med et andet lovforslag, så dem synes jeg ikke skal kommenteres yderligere her.
Omkring antallet er det, så vidt jeg har forstået, en ca. 120.000 til 125.000 pensionister, det drejer sig om.
Nu nåede jeg ikke lige at tjekke forslagets bemærkninger, men jeg tror nok, at det fremgår af bemærkningerne, som jeg husker det.
Men skidt nu være med det, det er i hvert fald det antal, vi forventer vil blive omfattet af lovforslaget.
Så skal jeg til hr. Villy Søvndal sige, at jeg på ingen måde ønsker, og jeg synes heller ikke, det er det, at gøre grin med folk, når vi fremsætter det her lovforslag om en engangsydelse til de pensionister, der økonomisk er dårligt stillede og har meget lidt at gøre godt med.
Jeg mener det faktisk ret alvorligt, når jeg gerne vil gøre en målrettet indsats for at afhjælpe nogle af de værste økonomiske problemer over for denne gruppe.
Som jeg har sagt tidligere, vil jeg ikke på nuværende tidspunkt komme med nogle gisninger om, hvad der så måtte ske videre.
Det, jeg forholder mig til, er lovforslaget, som går
ud på at give en særlig engangsydelse i 2003.
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Jeg ville gerne først høre, om fru Eva Kjer Hansen kan løfte sløret for, hvor mange pensionister der får glæde af det her forslag, for det fremgår ikke af bemærkningerne til forslaget?
Det er jo også lidt væsentligt, når vi drøfter forslaget og rækkevidden af det, så at vide, hvor mange der egentlig kan få glæde af det.
Det har været lidt svært at få opklaret helt præcis, hvor mange det er, og hvem det egentlig er, der får glæde af forslaget.
KL. 15.05 Så ville jeg stadig gerne høre: Når nu det er gået op for Venstre, at en del pensionister ikke har særlig mange penge, at folkepensionen ikke er særlig høj, vil man så holde op med at stjæle fra folkepensionen?
Vil man så stoppe satspuljetyveriet, som jo foregår hvert år, hvor man bl.a. regulerer pensionerne mindre end den pris- og lønudvikling, der er i samfundet?
Villy Søvndal (SF), 2002-11-18:
Tak for enigheden om, at vi læser forslaget ens, det giver jo altid den bedste debat.
Kan Venstre, kan fru Eva Kjer Hansen, kan De Konservative, kan Dansk Folkeparti - nu kan de jo ikke svare endnu, men senere får de mulighed for det - overhovedet forestille sig, at man det ene år op til jul løfter folk med 3.000 kr. om året for det efterfølgende år igen at sætte dem ned?
Mon ikke at mennesker, der har nået en vis alder, synes, at det her simpelt hen er at lave for meget grin med folk?
Betyder det ikke, og det er mit spørgsmål, at bordet fanger, når man siger til folk: Vi løfter jer nu med 3.000 kr?
Det kan man da ikke kun gøre 1 år.
Er fru Eva Kjer Hansen ikke enig i den betragtning?
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Der er tale om en engangsydelse, det vil sige en ydelse, man får udbetalt for 2003, og som man for langt de flestes vedkommende vil få udbetalt i februar måned.
Hvad der så yderligere skal ske, vil jeg ikke gisne om på nuværende tidspunkt, men henvise til, som jeg også sagde i min ordførertale, at vi nu sætter et analysearbejde i gang for at få et mere dækkende billede af, hvordan det egentlig ser ud for landets folkepensionister.
Det arbejde ser jeg meget frem til.
Så skal jeg til fru Line Barfod sige, at jeg er meget smigret over, at fru Line Barfod også læser de interview, jeg måtte give rundtomkring, i hvert fald det ene, der blev henvist til.
Det er korrekt, at jeg synes, at det ville være helt forkert generelt at indføre en højere folkepension, og det, vi jo har her, er en engangsydelse, der er målrettet mod gruppen af de svageste pensionister.
Det er simpelt hen forskellen i forhold til det, jeg svarede på i det pågældende interview.
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Enhedslisten har jo længe arbejdet for, at man skulle hæve folkepensionen, netop fordi mange folkepensionister ikke har særlig meget at leve for.
Derfor er det jo spændende at høre, at Venstre nu har ændret holdning. Jeg kunne da godt tænke mig at høre, hvad det er, der har fået Venstre til at ændre holdning, for så sent som i oktober kan man i et blad fra Videncenter på Ældreområdet læse et interview med fru Eva Kjer Hansen, der afviser ældrechecken.
Derfor ville jeg jo godt høre, hvad det er, der har fået Venstre til at ændre opfattelse, og om det betyder, at man generelt mener, at folkepensionister har for lidt, og at man derfor vil sørge for at hæve folkepensionen fremover.
I den forbindelse vil jeg godt høre, om man så også vil holde op med at stjæle fra folkepensionen, som man jo gør med satspuljen, hvor man hvert år tager noget af den forhøjelse, der ellers skulle være til folkepensionisterne.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-18:
For nu at fjerne alle hemmeligheder fra start vil jeg sige, at når jeg skal holde min ordførertale, vil jeg give udtryk for, at vi støtter forslaget.
Og derefter til spørgsmålet.
Det er en engangsydelse, der er tale om, det tror jeg også fru Eva Kjer Hansen vil bekræfte.
Det giver jo så et problem til februar måned næste år
, derfor vil jeg spørge fru Eva Kjer Hansen: Kan regeringen og regeringens støtteparti overhovedet forestille sig, at man først løfter ældre med 3.000 kr. efter skat om måneden for efterfølgende det følgende år at sætte dem ned på det niveau, der var før? Fanger bordet ikke, når man laver sådan noget som det her?
Det vil jeg mene.
Man kan vel ikke lave sådan en elevatorøkonomi for de ældre, der hedder, at det ene år skal I så have 3.000 kr. ekstra, året efter kører vi ned igen, osv.
Er det ikke helt naturligt, at der hermed også ligger
et varigt løft, eller kan fru Eva Kjer Hansen forestille sig, at man drosler ned igen til det niveau, det var tidligere?
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Venstre støtter forslaget om at give en supplerende engangsydelse til de økonomisk svagest stillede folkepensionister.
Forslaget er et led i finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti, men jeg håber, at Folketingets øvrige partier vil støtte denne særlige indsats over for folkepensionisterne. Målet er at give en økonomisk håndsrækning til de folkepensionister, der har sværest ved at få økonomien til at hænge sammen.
De, der vil modtage beløbet, er folkepensionister, der ikke har anden indkomst end folkepensionens grundbeløb og pensionstillæg, og deres likvide formue skal være under 53.000 kr. Det er helt bevidst, at det er denne model, som er brugt.
Dermed benyttes et i forvejen kendt formuebegreb, idet det er det samme, som bruges ved beregning af pensionstillæg, og det samme som det, der blev indført med reglerne om helbredstillæg.
Den har yderligere den fordel, at den forenkler det administrative arbejde, idet langt de fleste berettigede i forvejen har givet oplysninger i forbindelse med tildeling af helbredstillæg.
For de pensionister, der ikke modtager fuld folkepension, vil beløbet blive fastsat i forhold til, hvor meget de pågældende har optjent i folkepension.
Engangsbeløbet på 5.000 kr. før skat vil for langt de flestes vedkommende komme til udbetaling i februar måned, og det vil være baseret på den pågældendes situation pr. 1. januar 2003.
Heldigvis har kommunerne jo i de fleste tilfælde allerede de oplysninger, der er behov for, men jeg vil naturligvis ikke udelukke, at der i nogle tilfælde kan være behov for, at pensionisten selv retter henvendelse.
Jeg håber, at dette engangsbeløb vil kunne afhjælpe nogle økonomiske problemer hos de svagest stillede folkepensionister.
Det er, synes jeg, et vigtigt skridt ligesom det lovforslag, vi netop har haft til behandling, der jo også forbedrer muligheden for økonomisk tilskud til bestemte udgifter.
Det er vigtigt for mig yderligere at understrege, at nu skal der iværksættes et analysearbejde for at få belyst den økonomiske situation for de økonomisk svagest stillede pensionister.
For mig at se er det et vigtigt arbejde at tage
fat i for at få et ordentligt grundlag for at kunne debattere de ældres vilkår
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får et dækkende billede, hvor alle ydelser er med, også de forskellige supplerende tillægsydelser, så vi har en ordentlig sammenhæng at diskutere vilkårene ud fra.
De fleste har en rimelig økonomi at gøre godt med, men der er fortsat nogle, som har det økonomisk svært, og vores mål er at afhjælpe dette forhold med lovforslaget her og desuden gennem analysearbejdet at finde frem til et dækkende billede, hvorefter vi politisk må drøfte, hvad der eventuelt kan være behov for af ændringer.
Henriette Kjær (KF), 2002-11-18:
Jeg vil gerne sige tak for den positive modtagelse af lovforslaget, og jeg synes, det er godt, vi kan blive enige om, at der skal strammes op på den praksis, man bruger i kommunerne for tildeling af de personlige tillæg, som nu stort set kommer ind under de samme regler som helbredstillægget.
Der har været en masse detailspørgsmål, som jeg synes skal besvares skriftligt til udvalget.
Jeg vil dog meget gerne slå fast her fra talerstolen, at der bliver tale om et frit valg, men at priserne regnes ud på grundlag af den leverandørpris, man kan opnå.
Det sker selvfølgelig for at få nogle gode priser, men vi genindfører ikke sygekassebrillen.
Det er der ingen der behøver at frygte.
Så har der været en overordnet debat med spørgsmål om diætkosten.
Den diskussion må vi selvfølgelig også tage i udvalget, men jeg vil dog gerne sige, at de sonderinger, vi har foretaget i Socialministeriet, viser, at hvis man er diabetes 2-patient eller andet, koster den diætkost, man kan købe i dag, ikke mere end almindelig kost.
Det er noget med at skifte pommes frites og bearnaise ud med hvidkål og kartofler.
Det er ikke nødvendigvis dyrere, men jeg er helt indstillet på, at vi kigger på spørgsmålet i udvalget og får en grundig belysning af det.
Men tak for den positive modtagelse af forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-18:
I det seneste par år har vi i Socialudvalget fået
adskillige meldinger om, at ældre i mange kommuner har fået færre penge i personlige tillæg, selv om det modsatte faktisk var formålet, da vi vedtog loven om helbredstillæg.
Den Sociale Ankestyrelse har således gennemført en undersøgelse, som dokumenterer opstramningen i kommunernes praksis for tildelingen af de personlige tillæg, og Den Sociale Ankestyrelses undersøgelse viste også, at der var store forskelle i den kommunale administration af reglerne.
Derfor kan der være behov for et forslag som det, vi behandler her i dag.
Efter dette forslag kan der ydes tillæg til forskellige ting, som er nævnt i forslaget.
Tillæggene kan gives til pensionister, som har en likvid formue under 53.000 kr., og det er kommunen, der i hvert tilfælde skal vurdere, om udgiften er nødvendig.
Ellers er der ikke tale om, at pensionisterne har en reel mulighed for at modtage den pågældende ydelse til den aftalte pris.
Det er alt sammen meget godt, men der er en række spørgsmål og problemområder, som er blevet rejst i bl.a. de høringssvar, vi har liggende, og dem vil vi fra Kristeligt Folkepartis side se på under udvalgsarbejdet.
Men Kristeligt Folkeparti ser dette forslag som en generel forbedring af de ældres forhold, og derfor kan vi støtte forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2002-11-18:
Det Radikale Venstre har tidligere støttet regeringens bestræbelser for at få kommunerne til at efterleve intentionerne i lovgivningen vedrørende personlige tillæg.
Miseren her stammer jo helt tilbage fra SR-regeringens tid, hvor det viste sig, at kommunerne tog indførelsen af helbredstillægget som en velkommen anledning til at regulere det personlige tillæg og gå i gang med en - tror jeg efter manges opfattelse - endog særdeles detaljeret gennemgang af folks personlige økonomi.
Det, vi kan konstatere, er, at regeringen har opgivet.
Den har opgivet at få kommunerne til at forstå, at der også var en intention med den lovgivning, som blev gennemført - en
intention, som ellers meget klart gav sig udtryk i regeringens budgettering, som SF's ordfører netop har været gennem en debat om.
I stedet gennemfører man nu en lovgivning om et særligt helbredstillæg, og det vil sige, at vi får endnu et forslag fra regeringen af centralistisk tilsnit:
ensartede regler, ensartede regler, ensartede regler er omkvædet.
Men det er jo brugen af reglerne, man er uenig om.
Jeg var egentlig lidt overrasket over den konservative ordførers tale.
Jeg synes sådan set, at det er en diskussion for sig, om proteser skal med eller ej, men samtidig roste man sig af, at det nu endnu en gang var blevet muligt at undergrave det kommunale selvstyre og den kommunale sagsbehandling.
Det forekommer ellers at være en særskilt konservativ mærkesag, og derfor må det jo komme an på en prøve, om forslaget vil vise sig at give en reel forbedring for den enkelte pensionist, og om det faktisk kommer til at virke.
Det Radikale Venstre havde meget hellere set - det gælder også i forbindelse med lovforslag nr. L 83 - at man havde taget sig tid til sammen med alle Folketingets partier
at gennemføre en reform af hele området vedrørende aldersbetingede og behovsbestemte ydelser med det formål at afhjælpe den pressede situation, som pensionister med kun folkepension og dertil knyttede tillæg er i.
Dette her er jo kun endnu en lappeløsning, som baserer sig på, at man i realiteten ikke har lyst til at gå i clinch og dialog med kommunerne om den måde, forvaltningen rent faktisk udøves på,
Dermed også samlet set et nej tak fra Det Radikale Venstres side, men et ja tak til det, der var formålet, nemlig på lang sigt at sikre et bedre perspektiv for de dårligst stillede pensionister, som vi vil have i en rum tid fremover.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-18:
Det vil jeg bestemt advare imod.
Det synes jeg ikke er klogt, for hvis man overbudgetterer, bliver pengene jo ikke brugt.
Men det, jeg synes man skal - specielt som regering - er at sørge for, at de love, som Folketinget vedtager, bliver overholdt i bogstav og i ånd, og derfor lyttede jeg med meget stor interesse til den tale, ministeren holdt på socialchefernes møde.
Det var en meget stærk tale, næsten truende over for de kommuner, der ikke lever op til lovgivningen, og det synes jeg sådan set er en god linje at lægge fra ministerens side.
Netop derfor er det også helt underligt, når man observerer, at kommunerne har sparet så meget, som tilfældet er - 140 mio. kr. på de svagest stillede ældre - at ministeren bare indkasserer de 140 mio. kr., men ikke siger til kommunerne: Nu slutter I, for da Folketinget vedtog helbredstillægget, bevilgede vi faktisk ikke 100 mio. kr., men 340 mio. kr. for at sikre helbredstillægget.
Derfor synes jeg, det er en uskik, at regeringen siger: Nu skal der køres en meget stram kommunal økonomi, og hvis kommunerne ikke bruger alle pengene, indkasserer vi dem til statskassen.
I hvert fald skal man lade være med at sige, at man laver forbedringer, for så snyder man folk, og det er ikke klogt.
Grete Schødts (S), 2002-11-18:
, og her synes jeg, det tjener ministeren til ære, at hun med det samme sagde, at hvis situationen er, at der er nogle ting, der ikke er lovmedholdelige, skal det undersøges, og så skal tingene ændres.
Sådan var historien, så der var ikke noget med regnskabstal og budgettal, skal jeg sige til fru Eva Kjer Hansen.
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
I Enhedslisten synes vi også, det er væsentligt, at de, der har de laveste indkomster, heriblandt en række folkepensionister, får en forhøjelse af deres indkomst.
Vi havde helst set, at det var endnu mere, så man fik nok at leve af, og vi have allerhelst set, at det var en permanent ordning frem for sådan en engangsordning, så vi ikke risikerer, at det forsvinder igen.
Det, der undrer mig meget, er, at man nu her synes, at man skal give til pensionisterne, men samtidig har man i sidste uge meldt ud, at man gerne vil med ind blandt satspuljepartierne og dermed være med til at tage fra folkepensionisterne.
Hvordan hænger det sammen - nu må jeg jo ikke bruge ordet tyveri, det er åbenbart blevet et skældsord - at man vil tage fra folkepensionisterne med den ene hånd og give med den anden hånd?
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
En gentagelse af de samme spørgsmål kræver en gentagelse af de samme svar, og det vil jeg så komme med til ære for, jeg tror, vist udelukkende hr. Villy Søvndal. Som jeg nævnte i ordførertalen og i en tidligere kort bemærkning, bliver der nu iværksat et analysearbejde for at få en dybtgående belysning af, hvordan den økonomiske situation egentlig er for pensionisterne, hvor vi inddrager alle de forskellige ydelser, de særlige tillægsydelser, som jo også spiller ind i forhold til, hvad det økonomiske råderum er.
Jeg glæder mig til at se resultatet af det analysearbejde, for jeg tror, det kan være et godt grundlag
Pia Kristensen (DF), 2002-11-18:
Jeg må sige til fru Grete Schødts, at vi jo ikke helt fik et klart svar på, om Socialdemokratiet vil støtte dette forslag.
Det er med spænding, at vi har set frem til, om Socialdemokratiet vil stemme ja eller nej til det.
Samtidig måtte man konstatere i læserindlæg, at øvrige medlemmer af Socialdemokratiet var imod forslaget.
Kan vi få et helt klart svar fra Socialdemokratiet: Støtter man dette lovforslag, eller gør man det ikke?