Flemming Hansen (KF), 1997-12-10:
Det er et ganske udsædvanligt lovforslag, vi behandler her i dag.
Jeg kan godt se, at han lægger navn til, men jeg er overbevist om, at det er noget, der er foregået i en forhandling mellem finansministeren, CD og De Radikale i et øjeblik, hvor de har været stærkt uligevægtige alle sammen.
Jeg vil gerne sige klart: Vi kan under ingen omstændigheder støtte dette lovforslag i den nuværende form.
Vi har i dag i den konservative folketingsgruppe brugt meget lang tid på at diskutere lovforslaget, for vi synes, det er et meget vigtigt lovforslag.
Jeg skal derfor sige til regeringen og regeringspartierne - De Radikale og også CD - at vi meget gerne vil forhandle om at lave noget ordentligt.
Vi vil gerne give det her en seriøs behandling.
Jeg har forstået - sidst på hr. Jacob Buksti - at det er ikke, fordi der er penge i det, sådan i den nuværende eller den kommende finanslov, så derfor er der altså ingen grund til at haste det igennem Folketinget.
Vi synes f.eks. - for at besvare et af de spørgsmål, fru Elisabeth Arnold stillede hr. Peter Brixtofte - at det vil være naturligt at tage børsnoterede selskaber ind i en ny form.
Det kan godt være, det skal være Told og Skat, det kan være, det skal være i en anden form.
Vi synes også, det var naturligt at medtage ikke børsnoterede selskaber, som er international relaterede, dem, om hvilke hr. Buksti siger, at kapitalen farer rundt om Jorden to gange i minuttet
; det synes vi er helt rigtigt.
Og der kan være mange flere.
Dem vil vi gerne være med til at se på og forhandle om, og det lægger jeg så op til og giver skatteministeren besked på.
Men det lovsjusk, der er lavet her - det er fuldstændig ufatteligt for os, at man vil tvinge det igennem, som om det var et finanslovforlig.
Det kan da godt være, det er det, men da der ikke er penge i det, kan det jo lige så godt vente en måned eller to.
Så jeg tilbyder skatteministeren og partierne, at vi kan lave noget ordentligt, og jeg synes da, det var rimeligt, hvis skatteministeren, f.eks. som det er kutyme her i Folketinget, tog organisationerne ind til samtale, til et møde og også tog de politiske partier som Venstre og De Konservative med ind.
Der er 300.000 virksomheder i Danmark i dag.
Omkring 70.000 af dem drives i selskabsform.
Helt ærlig sag.
Han skal altså nu have en anden instans, når han klager over tingene - han skal direkte til Landsskatteretten - end hvis han drev den som selvstændig uden at være i selskabsform.
Jeg vil godt vide, hvor mange flere mennesker der skal ansættes i Landsskatteretten, for det bliver ikke få.
At man yderligere vil fjerne nærhedsprincippet er en ting, som undrer mig, og som jeg nævner her nu fra talerstolen, fordi jeg har jo haft den glæde mange gange at være ude at diskutere med skatteministeren hos skatterevisorerne og skattecheferne, og hvad ved jeg - de har så mange organisationer - og dér har jeg hørt skatteministeren gang på gang sige: Jamen vi går ind for nærhedsprincippet.
Skattevæsenet i den lokale kommune skal være nogle, man ikke er bange for at henvende sig til og tale med.
Nu skal det altså, bare fordi man er bagermester og driver et lille ApS, lægges fjernt fra borgerne.
Det er det omvendte nærhedsprincip, som skatteministeren hermed lægger navn til.
Jeg vil konkludere og sige, at når der ikke er noget provenu i det her - det siger hr. Jacob Buksti, og det står
heller ikke i lovforslaget -
hvorfor skulle vi så ikke være enige om, at det vil vi gerne forhandle på plads?
Det er et tilbud, jeg giver partierne.
1. februar, 1. marts - vi vil gerne være med.
Vi vil gerne i den konservative gruppe medvirke til at lave noget ordentligt, men hvis der er en skjult dagsorden, som jo er set før fra regeringens side, om, at nu skal der altså ansættes et hav af nye mennesker i Told og Skat, og jeg tør vædde på, at der ikke bliver afskediget én i kommunerne, så er det ubehageligt at diskutere med regeringen.