runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Jeg skal så kun hive en enkelt ting frem i denne omgang, og det er, om fru Grete Schødts kan bekræfte, at vi selvfølgelig under udvalgsbehandlingen kan få en nærmere redegørelse for gruppen af folkepensionister.
Jeg synes jo nok, at det af lovforslaget meget tydeligt fremgår, hvem det er, der overhovedet bliver omfattet af den her engangsydelse.
Men kan fru Grete Schødts bekræfte, at hvis der blandt målgruppen er pensionister, der føler sig ensomme, så får de hermed et kontant beløb til at afhjælpe deres situation og til f.eks. at købe noget ekstra samværstid for?
Et kontant beløb, som de helt frit selv disponerer over i forhold til, hvad de har brug for, og hvor man dermed så også imødekommer lige nøjagtig det, der var den socialdemokratiske ordførers krav om tilbud til pensionisterne, nemlig mere samværstid.
Det kan man købe for det engangsbeløb, man får udbetalt næste år.
Er det ikke korrekt?
Grete Schødts (S), 2002-11-18:
I Socialdemokratiet har vi egentlig samme opfattelse
som både Venstres og De Konservatives folketingsgrupper har, at det her er med armen på ryggen et skud fra Dansk Folkeparti om at stemme for en finanslov, og herefter har man at rette sig uden at vide, hvem de 122.000 pensionister, der skal modtage det her engangsbeløb, i øvrigt er.
Så tillader vi os at være lidt konstruktive og spørge: Skal de, der har været et langt liv på arbejdsmarkedet og har optjent ATP, virkelig straffes ved ikke at modtage en julecheck?
Det mener vi ikke.
Jeg ved ikke, hvor tydeligt jeg skal skære det ud i pap.
Vi vil dreje det her forslag i en retning, så den målgruppe, der har brug for økonomisk bistand, også får det.
Det er altså kun et engangsbeløb, vi taler om.
Vi vil ikke bare dele ud til 122.000, som ikke vi ved hvem er.
Det er vel temmelig rimeligt. Jeg har på intet tidspunkt sagt, at vi stemmer imod det forslag her.
Jeg vil bare gerne have drejet debatten derhen, hvor debatten skal drejes.
Det er bare 122.000, der får de 422 mio. Vi må da have et svar på, hvem de er.
Vi vil gerne medvirke til at give de pensionister, der er økonomisk dårligt stillet, et beløb.
Vi vil endnu hellere være med til at se på fremtidens pensionister også i år 2004, 2005, 2006, 2007 og 2008 osv.
Klarere kan jeg næsten ikke sige det.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Jeg skal også høre, om ikke der i fru Grete Schødts' modspørgsmål i virkeligheden lå en tilkendegivelse om, at selvfølgelig stemmer man ja til det foreliggende forslag.
For jeg hører den socialdemokratiske ordfører sige, at der skal mange flere med.
Man vil også have alle dem, der er berettiget til helbredstillægget, med.
Det vil sige, at man vil have flere pensionister end de hundredenogleogtyve tusinde, der bliver omfattet af det foreliggende forslag.
Og det er så et forslag, som i øvrigt betyder en merudgift på 417 mio. kr. Skal man følge fru Grete Schødts' tanker om, at også alle de, der er berettiget til helbredstillæg, skal være omfattet, så taler vi jo om et helt, helt anderledes stort beløb. Men som jeg hører fru Grete Schødts, så må det her jo være et skridt i den rigtige retning i forhold til det, som Socialdemokratiet ønsker, og så kan man vel ikke stemme imod det, hvis det går i retning af det, man netop plæderer for.
Eller kan man?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-11-18:
Ja, det begynder at blive noget rod, det her med spørgsmål-modspørgsmål.
Jeg bad om et svar fra fru Grete Schødts, og jeg synes godt, man kan forlange et svar.
Sværere er det jo ikke.
Det er jo ikke noget svært forslag.
Det er jo ikke noget, man skal have hele Socialdemokratiets lovafdeling til at se på.
Det er et forslag, som man kan sige ja til, eller man kan sige nej til.
Og det er bare det, jeg beder om
her ved førstebehandlingen.
For mig lød det mest som et nej, men jeg kvier mig stadig væk ved at tro det.
Jeg vil simpelt hen ikke kunne forstå, og jeg tror heller ikke, de 124.000 pensionister vil kunne forstå, hvis Socialdemokratiet stemmer nej.
Der er helt klart flertal for det her forslag, men det vil klæde Socialdemokratiet at sige ja.
Grete Schødts (S), 2002-11-18:
Må jeg stille fru Pia Kjærsgaard et modspørgsmål: Hvad er Dansk Folkepartis holdning til at afgrænse målgruppen, der skal modtage den her engangsydelse i forhold til den gruppe af pensionister, der modtager og er godkendt til at få helbredstillægget?
Så skal jeg nok tilkendegive, at det er det, at Socialdemokratiet stemmer for, også ved tredje behandling.
Pia Kristensen (DF), 2002-11-18:
Jeg kunne godt tænke mig at vise fru Grete Schødts denne overskrift: »Jubel over mimrecheck«.
I sidste uge, den 13. november, lavede GFK en meningsmåling til B.T.
Det viser sig, at 67 pct. af både unge og gamle af de adspurgte stemte for en ældrecheck og syntes, det var en god idé.
Gør det ikke indtryk på Socialdemokratiet, at det viste sig, at størstedelen af de adspurgte, der var mest glade, var socialdemokrater?
Jeg synes da, det må gøre et vist indtryk på fru Schødts, at 67 pct. af de adspurgte jubler over den ældrecheck.
Jeg synes, det må give stof til eftertanke.
Og så vil jeg lige sige, at den bemærkning om makværk jo også kan oversættes til at omhandle lovsjusk, men spørgsmålet er, om det fra Socialdemokratiets side ikke er lovjalousi, som det her handler om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-11-18:
Hvor pinligt kan det snart blive med Socialdemokraterne?
Altså har man virkelig så meget uenighed i den socialdemokratiske gruppe, at man er blevet pålagt at stemme imod det her forslag?
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Grete Schødts sagde, at der er store forventninger hos pensionisterne.
Ja, det er der efter regeringsskiftet, hvor Dansk Folkeparti er blevet parlamentarisk grundlag for en borgerlig regering.
For før havde pensionisterne intet at have det i.
Fru Grete Schødts og hendes parti har siddet i regering i 9 år. Hvad er der sket med henblik på et løft i folkepensionen, hvad er der sket under denne her periode, hvor Socialdemokratiet har regeret, misregeret, i forhold til landets pensionister? Jeg synes ganske enkelt, det er elendigt, hvis Socialdemokratiet ved sidste behandling vil ende med at stemme imod det her forslag.
Tak dog trods alt til SF.
Det synes jeg var klar tale.
Grete Schødts (S), 2002-11-18:
Helt klart, kontant og præcist: Vi støtter ikke makværk.
Det er derfor, jeg helt klart og tydeligt har sagt, hvad det er for nogle pensionister, hvad det er for en gruppe, vi opfatter som den gruppe, der bør have det engangsbeløb her, kort og godt.
De pensionister, der er berettiget til, der er tilkendt helbredstillæget, vil vi gerne afgrænse til at være den gruppe, der modtager det her engangsbeløb.
Kan det næsten siges tydeligere?
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Jeg skal beklage, hvis det var mig, der ikke hørte godt nok efter eller var uopmærksom i et øjeblik.
Men jeg vil gerne bede fru Grete Schødts om at uddybe de tanker, der var omkring samværstid.
Jeg vil meget gerne lige forstå, hvem der skal levere den samværstid, hvem der skal kunne vælge den person, som samværstiden skal være sammen med.
Er det noget, man skal kunne købe sig til, for så er det vel en mulighed i forhold til det foreliggende lovforslag, eller er det noget, det offentlige skal kunne tilbyde som en valgmulighed i stedet? Jeg vil bare meget gerne lige have uddybet, hvad forslaget egentlig går ud på.
Grete Schødts (S), 2002-11-18:
Nu skal jeg prøve, om jeg kan begrænse mig lidt.
Men det hysteri, fru Pia Kjærsgaard lige har leveret, vil jeg slet ikke kommentere.
Læg lige mærke til, hvad den undersøgelse i B.T. gik ud på.
Den gik ud på, om vælgerne var enige i, at der var nogle økonomisk dårligt stillede pensionister, der skulle have det bedre netop gennem at få en check.
Hvad blev de spurgt om?
Folkepensionister, der har optjent ATP - ATP - og det svarer de naturligvis ja til helt i tråd med det, jeg også nærmest skitserede.
Det er derfor, at jeg foreslår, at man bruger helbredstillægget som udgangspunkt.
De lønmodtagere, der har været mange år på arbejdsmarkedet og været så heldige at blive omfattet af ATP-ordningen og nu er blevet folkepensionister, de skal ikke have noget.
Men den gamle fru Hansen, der har været hjemmegående husmor og bor ude på plejehjemmet, hun er berettiget.
Synes man helt ærligt, at det er retfærdigt, når man snakker om økonomisk dårligt stillede pensionister?
Til fru Eva Kjer Hansen omkring samværstid: Jeg mener i ordets bogstaveligste forstand samværstid mellem den ensomme ældre og den ensomme ældres hjemmehjælp.
Der er skåret ned og skåret ned og skåret ned, og der mangler tid, der mangler hænder, og der mangler hjemmehjælpstid ude hos de ensomme ældre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-11-18:
Så skal jeg bare lige høre, om jeg har forstået det helt rigtigt, for fru Grete Schødts sagde, at man ikke ville stemme for makværk.
Det kan jeg sådan set godt forstå.
Men betyder det så, at man vil stemme for lovforslaget?
Jeg skal bare have det helt klart, om Socialdemokratiet stemmer for eller imod.
Selvfølgelig skal man ikke stemme for makværk.
Det forstår jeg udmærket godt.
Det er der ikke nogen af os
der har lyst til her i Folketinget, men det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er det her lovforslag.
Det er jo fuldstændig uforståeligt, hvis Socialdemokratiet virkelig ikke vil gå med til, at 124.000 pensionister får et beløb på 5.000 kr., for det må jo så være det, Socialdemokratiet siger nej til, hvis Socialdemokratiet
altså siger nej
Jeg kvier mig stadig væk ved at tro, at det kan være rigtigt, og jeg vil bare have en helt klar bekendelse: Stemmer Socialdemokratiet for, stemmer
Socialdemokratiet imod?
Morten Homann (SF), 2002-11-19:
Hvis det har lydt, som om jeg har beskyldt regeringen og Det Konservative Folkeparti for at tale om socialt ansvar hver dag, har jeg udtrykt mig meget klodset.
Det er absolut ikke tilfældet. Så vil jeg sige, at det kan godt være, at man forestiller sig, at man kan bekæmpe ventelister med det her forslag, men uanset hvordan man forestiller sig det, kan man ikke løbe fra, at det her forslag rangordner, hvem det så er, der kommer forrest på den venteliste: Det er lettest for den selvstændigt erhvervsdrivende at komme forrest, dernæst kommer vedkommendes nøglemedarbejdere, og til sidst må den arbejdsløse og pensionisten stå og håbe på, at der også er noget tilovers, når det bliver deres tur.
Jeg kunne forstå, at fru Charlotte Dyremose har talt med indtil flere erhvervsledere om det her forslag, så jeg vil lige spørge: Er det måden, man laver lovgivning på, at man taler med nogle erhvervsledere og hører, hvordan de har tænkt sig at administrere forslaget, og så håber man på, at resten af det samlede danske samfund spiller i samme takt, og håber på, at man kan sikre borgernes retssikkerhed på den måde?
Det synes jeg ikke lyder specielt betryggende.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-19:
Jeg vil gerne i forlængelse af de bemærkninger, formanden gjorde om omfanget af denne debat, understrege, hvad det er, der er til behandling, hvad det er, der er på dagsordenen.
Det er det forslag, vi i øjeblikket behandler, det er det, vi tager stilling til.
Jeg har ikke tænkt mig i dag at svare på hypotetiske spørgsmål om, hvilke forslag vi eventuelt kunne tænke os at komme med om et halvt, et helt eller 2 år.
Vi har ingen andre planer p.t.
Sandy Brinck (S), 2002-11-19:
Nu er meningen med, at man har tre folketingsbehandlinger af et lovforslag, jo sådan set, at tingene skal foregå i fuld offentlighed, så befolkningen kan følge med og høre de forskellige partiers holdning.
Derfor synes jeg ikke, det er acceptabelt, at ministeren blot henviser til, at den debat kan vi tage for lukkede døre i udvalgsbehandlingen. Jeg må stadig spørge, om ministeren ikke kunne forholde sig rent politisk her i den åbne debat til, om regeringen kommer med forslag, som skærer endnu en skive af den frie og den lige behandlingsadgang.
Der kan enten ske det, at lønmodtagere, som ikke er dækket af en arbejdsgiverbetalt forsikringsordning, også får deres private udgifter fradragsberettigede, eller at andre udgifter for den selvstændige, som i dag anses for at være private udgifter, også bliver fradragsberettigede.
Der er to muligheder, to risici, og jeg synes, ministeren bør forholde sig til det rent politisk.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-19:
Jeg har givet tilsagn om, at vi under udvalgsbehandlingen kan få afklaret de spørgsmål, som drejer sig om både præcisering og andre ting, og at jeg meget, meget gerne møder op i udvalget for at tage den ideologiske diskussion, som fru Sandy Brinck meget gerne vil bruge Folketingets tid på i dag.
Sandy Brinck (S), 2002-11-19:
Nu sidder skatteministeren jo ikke i Skatteudvalget, så det bliver nok lidt svært. Jeg har et par meget konkrete spørgsmål til skatteministeren, som ikke kræver store ideologiske eller filosofiske diskussioner, men meget konkrete.
De registrerede revisorer påpeger meget korrekt i deres høringssvar, at næste skridt i denne salamimetode af undergravende virksomhed over for det frie og lige sundhedsvæsen er, at lønmodtagere, som ikke får en forsikringsordning betalt af deres arbejdsgiver, også får en fradragsret for den private udgift, som skatteministeren i hvert fald i foråret mente, at det er.
Derfor vil jeg spørge, lige så vel som jeg spurgte den konservative ordfører: Bliver det næste skive i salamimetoden?
Et andet spørgsmål er vedrørende anciennitetskravet.
Gør det ikke indtryk på ministeren, når der i høringssvarene dels bliver påpeget et behov for en præcisering, og dels at hvis den præcisering ikke kommer, er hele grundlaget for at sige, at hvis arbejdsgiveren skal have muligheden, skal det være på betingelse af, at medarbejderne også får den, fuldstændig væk?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-19:
Jeg vil gerne takke repræsentanterne for et flertal af Folketingets partier for tilslutning til dette lovforslag.
Jeg er helt opmærksom på, at den debat, der nu har været, efterlader en række spørgsmål, som man gerne vil have lejlighed til at dyrke i udvalget.
Specielt fru Sandy Brinck rejser spørgsmålet i en sådan form, så man fornemmer, at klassekampen efter fru Sandy Brincks opfattelse endnu ikke er forbi, og så kan vi jo bruge meget tid.
Jeg vil ikke spilde Folketingets tid på en meget lang debat om klassekamp.
Jeg vil gerne fortsætte den debat i udvalget, men jeg synes ikke, der er grund til, at vi bruger frygtelig meget tid på den i dag.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-19:
Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Mogens Nørgaard Pedersen, kan ikke være til stede, så jeg vil fremføre følgende:
Kristeligt
Folkeparti
stemte før sommerferien imod L 97 om skattefrihed for arbejdsgiverbetalte sundhedsbehandlinger - ikke fordi vi har noget imod, at virksomheder tager et socialt ansvar, men forslaget var, på trods af at det blev udvidet til at omfatte en større medarbejdergruppe, stadig stærkt ekskluderende over for de medarbejdere, der har dårligst fodfæste på arbejdsmarkedet, nemlig de deltidsbeskæftigede, og de, der har været ansat under 1 år. Selv om Kristeligt Folkepartis daværende skatteordfører, hr. Ole M. Nielsen, under debatten om L 97 bl.a. påpegede, at de selvstændige ikke var omfattet af forslaget, kan vi ikke støtte nærværende forslag.
De selvstændigt erhvervsdrivende skal selvfølgelig have samme rettigheder som alle andre, men når det er de svageste i samfundet, der på sigt kommer til at betale prisen, må vi stå af.
Kristeligt Folkeparti mener, at alle skal have lige vilkår, hvad angår sygdomssbehandling.
Vi vil ikke være med til at give bestemte grupper fordele på dette vitale område, lige meget om det er lønmodtagere eller selvstændige, der er tale om, og Kristeligt Folkeparti vil derfor stemme imod forslaget.
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Dette forslag betyder, at skatteyderne betaler for, at en gruppe af borgere får nemmere og hurtigere adgang til sundhedsvæsenet end andre grupper.
Det øger den ulige adgang
til sygehusene, øger opdelingen af borgerne i et A- og et B-hold og forlænger ventelisterne til offentlige sygehuse.
Forslaget understøtter det synspunkt, at patienterne skal prioriteres efter, hvorvidt det er en samfundsøkonomisk god forretning at operere dem, og det vil sige, at arbejdsløse, pensionister og andre sættes bag i køen.
Lovforslaget vil føre til en vækst i antallet af private sygeforsikringer, hvorved der vil opstå en øget ulighed
blandt landets borgere, for så vidt angår adgangen til sundhedsbehandlinger.
Enhedslisten ønsker derimod at udvikle et sundhedssystem, som giver alle de samme tilbud, uanset om de selv eller deres arbejdsgiver er i stand til at betale for behandlingen eller en sygdomsforsikring.
Et godt sundhedssystem skal finansieres over skatten og være gratis for brugerne.
Det kræver skatteindtægter, og derfor er
Enhedslisten imod at undtage så den ene, så den anden form for indtægt for skattebetaling.
Vi vil derfor holde fast i de principper, der skal være grundlæggende i den danske skattelovgivning.
For det første at alle former for indkomster er skattepligtige, og for det andet at det er uden betydning for den skattemæssige behandling, om indtægten fremtræder i form af kontanter eller i form af naturalier.
Men regeringens politik går i den stik modsatte retning.
Der etableres hele tiden nye muligheder for at slippe for at betale skat, og konsekvensen er øget ulighed og en undergravning af det offentliges indtægter og dermed også på sigt af velfærdssamfundet.
Kort og godt: Dette forslag medvirker til at nedbringe det offentliges skatteindtægter og overlader sygdomsbehandlingen til privat finansiering.
Det vil Enhedslisten under ingen omstændigheder medvirke til, og derfor stemmer vi nej.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-19:
Så må jeg vende tilbage.
Sandy Brinck (S), 2002-11-19:
Nu er der jo ingen af os, der kan læse fru Charlotte Dyremoses ordførertale fra i dag, og derfor skal jeg bare spørge SF's ordfører, om SF's ordfører kan bekræfte, at hvis vi læser referatet af forhandlingerne i sidste samling om L 97, som jo er hele grundlaget for lovforslaget her, taler fru Charlotte Dyremose om, at det netop er fremsat for at fjerne ventelisterne.
Det sagde fru Charlotte Dyremose som en del af sit ordførerindlæg tirsdag den 26. februar 2002.
Morten Homann (SF), 2002-11-19:
Jeg beklager, at min fotografiske hukommelse ikke slår til, men jeg skal gerne nærlæse referatet af denne folketingsdebat, og så kan vi jo konkludere, om det var i ordførerindlægget eller i de korte bemærkninger.
Men jeg synes ikke, det er dét, der er det afgørende i denne debat.
Faktum er, at man har fremsat et forslag, som cementerer opdelingen af befolkningen i et A-hold, som består af virksomhedslederne og de nøglemedarbejdere, som de udpeger, og et B-hold bestående af resten af befolkningen, bl.a. studerende, pensionister og arbejdsløse, som ikke får de valgmuligheder, men bliver presset bagest i køen.
Det er dét, som er bundlinjen i forslaget, og det er jo derfor, SF under ingen omstændigheder vil støtte det.
Sandy Brinck (S), 2002-11-19:
Det, jeg spørger til, er faktisk noget, som ligger i høringssvarene til lige nøjagtig det her lovforslag, så vi er ikke ude på et eller andet, der ligger langt, langt væk fra debatten.
Det ene spørgsmål, jeg stillede i første omgang, og som skatteministeren nu har haft to muligheder for at svare på,
er, om skatteministeren ikke godt kan se, at når man i høringssvarene påpeger et behov for at præcisere anciennitetskravet, så er det altså ikke nok, at ministeren bare forudsætter, at man opfører sig ordentligt derude og ikke bare laver en forsikringsordning til sig selv og så tilbyder den til medarbejdere, der har været ansat 50 år, altså kommer med et fuldstændig teoretisk tilbud til medarbejderne.
Det må skatteministeren da forholde sig til.
Det er meget, meget konkret i forhold til det her lovforslag.
Det ligeledes meget konkret i forhold til det her lovforslag, at regeringen nu åbner op for, at private udgifter skal fradragsberettiges, og derfor er det helt naturligt at spørge, om det er noget, der skal udvides. Skatteministeren må meget undskylde, hvis vi har en lille bitte bekymring, for faktisk er det ikke engang 1 år siden, at skatteministeren pure afviste, at det, vi står med i dag, ville komme fra regeringens hånd.
Morten Homann (SF), 2002-11-19:
Nu tror jeg ikke, der er ret mange af de private virksomhedsledere, fru Charlotte Dyremose taler med, som vil give hende ret i, at den bedste måde at effektivisere på er at oprette et dobbeltadministrationssystem, hvor man skal køre to parallelle systemer, sådan som man er i gang med at gøre på sundhedsområdet.
Jeg er ked af, hvis jeg har gjort det her til en diskussion om ventelister, men jeg vil gøre opmærksom på, at det faktisk var fru Charlotte Dyremose, som i sit ordførerindlæg netop bragte diskussionen om ventelister på banen. Så jeg vil godt gentage det, der er mit hovedargument imod forslaget.
Det er ikke et spørgsmål, om det hjælper på ventelisterne eller ej.
Nej, det er et spørgsmål om, at man med forslaget er med til at cementere en opdeling af befolkningen i et A-hold, som får valgmuligheder i forbindelse med sygdomsbehandling, og et B-hold bestående af studerende, pensionister, arbejdsløse og børn, som ikke får de valgmuligheder og bliver skubbet bagest i køen, når det drejer sig om sundhedsbehandling.
Det kan godt være, det er den udvikling, man ønsker, men i SF synes vi, det er en dybt usympatisk udvikling.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-19:
Jeg kan snart ikke udtrykke det flere gange, men jeg vil endnu en gang gøre det.
Jeg forundres over den diskussion, som hr. Morten Homann drejer det her over på.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det var ventelister, hr. Morten Homanns ordførertale drejede sig om, og ikke det lovforslag, vi rent faktisk er ved at behandle her.
Siden vi nu åbenbart skal blive ved med at diskutere ventelister, så er det altså - det håber jeg hr. Morten Homann kan bekræfte - en kendsgerning, at efter regeringen er begyndt at føre denne politik på sundhedsområdet, hvor der er blevet tilført halvanden milliard kroner, som er begyndt at blive udnyttet, er ventelisterne faldet.
Så vil jeg så godt høre, om hr. Morten Homann har noget som helst bevis for, at det har betydet, at der samtidig har været færre operationer på private hospitaler.
Det må jo være tilfældet, hvis SF vil køre det keynesianske nul-system, hvor effektivitet og produktivitet åbenbart ikke kan udvides på nogen som helst måde, ligegyldigt hvilke tiltag man gør.
Er det sådan, jeg skal forstå det?