runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2003-01-28:
Jeg synes, der er gjort en meget stor indsats ude hos vore sygehusejere i amterne, og den er vel sådan set bedre, end vi havde turdet håbe på, på den måde at der var en forventning om, at der ville være væsentlig flere penge tilbage fra den pulje på de 1,5 mia. kr., som blev bevilget sidste år, da vi nåede nytår.
Som jeg har forstået det, er der vel udsigt til, at de allerfleste af pengene er brugt.
Derfor er problemstillingen, som jeg har fået den fortalt, at der er en overvejende sandsynlighed for, at der i løbet af nogle måneder ikke længere vil være penge til rådighed i år.
Jeg vil godt bede statsministeren bekræfte, at det er regeringens politik, at den fornødne økonomi skal klare, at det aktivitetsniveau, som amterne har kunnet præstere, kan opretholdes også hele 2003 ud, så det ikke kun er et spørgsmål om, at det skal forhandles i en eventuel ny aftale i maj-juni i år.
Pernille Falcon (EL), 2003-01-28:
Enhedslisten mener, at der på en række områder kunne være god grund til at se kritisk på hele patentlovgivningen og de internationale aftaler, der ligger bag.
Det her konkrete
lovforslag
beskrives som et forenklingsforslag uden negative konsekvenser.
Men vi er dog skeptiske over for en række elementer i forslaget.
For det første skal ejendomsretten til en opfindelse ikke længere dokumenteres.
En konsekvens af det kan blive, at opfinderen i en del tilfælde ikke vil blive bekendt med, at en anden, herunder hans arbejdsgiver, har ansøgt om patent til hans opfindelse.
Det vil medføre, at det vil blive sværere for opfinderen at overvåge, om der finder et misbrug sted.
Og en naturlig anledning til at åbne en diskussion om betaling af vederlag efter lov om medarbejderes opfindelser vil falde bort.
Enhedslisten mener, at det vil stille lønmodtageren svagere, end han står i dag, og vi vil derfor overveje at stille et ændringsforslag, som fjerner den her del af lovforslaget, eller på en anden måde sikre lønmodtagernes interesser.
Vi er ikke overbeviste om, at det her problem løses ved, at patentkravet skal foreligge på dansk, da vi er i tvivl om, hvorvidt det kan give et tilstrækkeligt overblik over patentets rækkevidde, når patentbeskrivelsen ikke foreligger på dansk.
Det er nogle af de samme overvejelser, som fru Anne Grete Holmsgaard fra SF gjorde gældende.
Under alle omstændigheder må det være et helt klart krav, at en dansk oversættelse skal foreligge på det tidspunkt, hvor patenthaveren første gang retter henvendelse til tredjemand i Danmark med påstand om, at patentet er krævet.
Enhedslistens støtte til forslaget vil afhænge af, om de nævnte problemer kan løses på en tilfredsstillende vis under udvalgsarbejdet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Det siger jo sig selv, at der ikke vil være meget perspektiv i, at regeringen gav nogle penge, som har virket, som har været en succes, som har sat aktiviteten op, og som har fået ventelisterne ned, hvis vi så lige pludselig opgav den strategi.
Det ville jo være noget mærkeligt noget.
Selvfølgelig agter regeringen at videreføre denne strategi, og vi vil også forhandle med amterne om, hvordan vi kan sikre et fortsat højt aktivitetsniveau.
Så vil jeg bare føje til, at det er der muligvis også nogle penge i, men jeg vil da ikke stå i dag og slynge nogle tal ud, som vi skal forhandle med Amtsrådsforeningen.
Det handler heller ikke kun om penge, det handler også om, at vi på basis af de positive erfaringer, vi nu har indhøstet, får aftaler om bevillingssystemer, som i højere grad ansporer til, at man udfører en ekstra indsats på de enkelte hospitalsafdelinger.
Denne ordning med de 1,5 mia. kr. har vist, at hvis man laver bevillinger, der går til ekstra arbejde, får man også ventelisterne kortet af.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Jensen (S), 2003-01-28:
Når jeg nævner det over for statsministeren, hænger det sammen med, at jeg jo ved, at statsministeren har været meget optaget af det her tema, specielt forud for sidste valg, nemlig hvordan samfundet behandler ofre og ikke mindst ofre for vold og voldtægt.
Nu ved vi allerede, at vi har en sagsbehandlingstid på over 6 måneder, inden sagerne kommer frem i nævnet, og vi ved, at vi har over 1.200 sager, der ligger og ikke er behandlet, og at sagsmængden stiger.
Så jeg vil spørge statsministeren: Vil statsministeren ikke få bragt den her sag på plads, sådan at et flertal i Folketinget ikke nødvendigvis skal bringe den sag op i salen igen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Jeg deler hr. Frank Jensens bekymringer.
Jeg må straks sige til hr. Frank Jensen, at jeg ikke er udrustet med informationer til i dag at kunne svare på, hvad baggrunden er, og det vil jeg derfor gerne have lov at vende tilbage til.
Jeg vil selvfølgelig snakke med justitsministeren om det.
Vi kan eventuelt vende tilbage til det her i Folketingssalen.
Frank Jensen (S), 2003-01-28:
Jeg er utrolig glad for statsministerens tilkendegivelse, for jeg kunne i går se på mange af de henvendelser, jeg fik fra pårørende til ofre, at de var uforstående over for, at den beskæring, vi havde af sekretariatet sidste år i finansloven, også er planlagt i den finanslov, vi just har vedtaget.
Den landsdommer, som er formand for det her nævn, siger, at den eneste konsekvens af de her besparelser, er, at sagsbehandlingstiderne bliver længere.
Må jeg forstå statsministerens tilkendegivelse her i dag som statsministerens bestræbelse på, at vi ikke vil acceptere ventetider for volds- og voldtægtsofre på over 6 måneder, inden deres sager overhovedet bringes op?
Vi ved godt, at det derefter kan tage utrolig lang tid at behandle de her sager.
Når jeg siger det, er det, fordi vi under den tidligere SR-regering fik vedtaget en betydelig forbedring af retsstillingen med hensyn til erstatningerne, og derfor er det utilfredsstillende.
Jeg er glad for statsministerens tilkendegivelse af, at det er utilfredsstillende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Det mål tror jeg at hr. Frank Jensen og jeg er fuldstændig enige om.
Det er uacceptabelt med så lange sagsbehandlingstider, og det er selvfølgelig helt uacceptabelt, hvis de skulle blive længere.
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Frank Jensen, at jeg altså ikke er i stand til i dag at kunne sige, hvad baggrunden for justitsministerens udtalelser er.
Jeg har ikke haft lejlighed til at sætte mig ind i sagen, men foranlediget af hr. Frank Jensens spørgsmål vil jeg selvfølgelig straks undersøge det.
Og så vil jeg blot gentage, at vi er fuldstændig enige om, at hvad der end sker på området, så er det ikke noget, der må føre til, at sagsbehandlingstiderne bliver længere, tværtimod bør de blive kortere.
Frank Jensen (S), 2003-01-28:
Nu kan 0,5 mio. kr. forekomme at være et lille beløb, når vi ser på det store milliardbudget, vi taler om, når vi taler om de offentlige finanser.
Nævnet vedrørende erstatning til ofre for forbrydelser har en samlet bevilling på 4 mio. kr., og ud af den samlede bevilling er 0,5 mio. kr. en ret stor besparelse.
Når jeg spørger statsministeren igen - jeg er utrolig glad for statsministerens meget positive tilkendegivelser her - er det, fordi justitsministeren indtil videre i offentligheden har brugt det argument, at der skal finde rationaliseringer sted, og at der skal ske sammenlægninger.
Det er nævnet også indstillet på, så vidt jeg har forstået det på deres årsberetninger og på landsdommerens tilkendegivelser.
Jeg håber så, at vi kan få en redegørelse fra statsministeren, der medfører, at denne sag bliver løst, og at den bliver løst ved, at statsministeren simpelt hen tager hånd om den, og ikke ved, at den skal bringes op i salen igen.
Det takker jeg selvfølgelig for.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-01-28:
Af hensyn til individets retssikkerhed finder vi i Kristeligt Folkeparti, at det er vigtigt at opretholde nævnet som en uafhængig klageinstans, og derfor støtter vi også, at Ligestillingsnævnet gøres permanent.
Vi synes også, det er godt, at børnepasningsorloven bliver tilføjet som et af de områder, som nævnet fremover med dette forslag kan behandle i forhold til de klager, der nu vil fremkomme.
Forslaget er blevet til efter en evaluering, og rapportens konklusion - som jeg finder er utrolig positiv - peger på et område, som er ekstremt vigtigt, og det er omkring synlighed.
Så større indsigt i, hvilke rettigheder vi har som enkeltindivider, er noget af det, vi vil støtte op om; synligheden er vigtig.
Det, der så kan undre med forslaget, er det økonomiske aspekt, for man skal jo forestille sig, at med større synlighed og med større kendskab vil der eventuelt også komme flere sager og dermed også mere arbejde.
Det er noget af det, vi vil se på.
Men vi kan støtte forslaget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-28:
Det er kun for lige at sige, at jeg deler fuldstændig hr. Frank Jensens ønske om, at sagsbehandlingstiderne frem for at blive længere tværtimod burde blive kortere.
Men jeg tror også, hr. Frank Jensen er enig med mig i, at man aldrig på noget område på forhånd bør udelukke, at man kan rationalisere, at man kan tilrettelægge tingene mere effektivt. Men jeg sagde før, at hvad der end sker, eller hvordan man end griber det an, skal det være på en måde, så det sikrer, at sagsbehandlingstiderne ikke bliver længere, men tværtimod forhåbentlig bliver kortere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-01-28:
Det er et spørgsmål til SF's ordfører.
Og der har jeg forstået det på den måde, at patentkravet jo med runde ord er en beskrivelse af: Hvad er det egentlig, det her går ud på?
Hvis vi f.eks. tager noget medicin, man skal søge patent på, så er patentkravet en beskrivelse af, hvad medicinen virker imod, og hvem det er, den er beregnet til og den slags.
Men selve det, der hedder den tekniske beskrivelse, er den kemiske formel.
Det er den kemiske formel, som i det her tilfælde vil ligge på engelsk, og det kan jeg egentlig ikke rigtig se krænker nogen.
Er SF helt opmærksom på, at der er en forskel på de to ting her?
Colette L. Brix (DF), 2003-01-28:
Med det foreliggende lovforslag nr. L 127 vil Danmark gennemføre henholdsvis FN's Patentlovstraktat og
London Protokollen, som begge blev tiltrådt af Danmark i år 2000
Det centrale er, at en række lande er blevet enige om at gøre det enklere og billigere at få et patent til at gælde i de øvrige lande, der er med i aftalen.
I dag må
patenthaverne, f.eks. virksomheder, bl.a. ofre store summer
på at oversætte deres patent til nationalsproget
, når de ønsker, at patentet skal gælde i et andet land.
Patentlovens § 77 indebærer således, at patenter kun kan få virkning i Danmark, hvis ansøgeren har afleveret det på dansk.
Med London Protokollen er ni lande, herunder Danmark, gået i spidsen og har aftalt, at man fremover kun behøver at indlevere patentet på enten engelsk, fransk eller tysk.
Danmark har i den forbindelse valgt, at udenlandske patentansøgninger, som skal gælde på dansk jord, skal formuleres på engelsk.
Det vil gøre det billigere for virksomhederne, som sparer udgifter til oversættelse til f.eks. hollandsk eller svensk, og det kan Dansk Folkeparti kun støtte fuldt ud.
Dansk Folkeparti er også tilfreds med, at Danmark til gengæld forlanger, at patentkravene, dvs. resumeet af patentet, fortsat skal være på dansk, så danske virksomheder og interessenter let kan få et overblik over patentets omfang.
Dansk Folkeparti kan kun tilslutte sig, at det fortsat skal være sådan af hensyn til de almindelige borgere og virksomheders retsikkerhed.
Vi bor i Danmark, vi er her i Danmark, og vi arbejder i Danmark, og derfor må det være på vores sprog, hvis der er noget, vi er i tvivl om, og vores sprog er dansk.
Derudover ændres patentloven på et par punkter som følge af en række ændringer i Patentsamarbejdstraktaten PCT, og endelig sigter lovforslaget mod at ændre henholdsvis patentloven, brugsmodelloven, varemærkeloven og designloven, således at der skabes hjemmel til at opkræve gebyrer for rykkerskrivelser i servicesager ved for sent betaling.
Med lovforslaget afskaffes samtidig kravet om, at der skal foreligge en overdragelseserklæring i forbindelse med patentansøgningen, hvis ansøgeren ikke er den samme som opfinderen.
Det er en administrativ lettelse for både Patent- og Varemærkestyrelsen og patentansøgerne.
Med disse ord ønsker Dansk Folkeparti at gå positivt videre ind i forhandlingerne.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-01-28:
Det er en stor dag for de danske opfindere.
Regeringen fremsætter her et lovforslag, som vil gøre livet lettere for dem, der har fået en idé, eller som er iværksættere og vil sikre sig rettighederne til deres ideer ved hjælp af et patent.
Det bliver lettere at få et patent, det bliver lettere at opretholde det, og det bliver billigere at ansøge om og få et patent i f.eks. de europæiske lande.
Patentansøgeren skal fremover ikke automatisk fremsende overdragelsesdokument til patentmyndighederne.
For det andet: Der bliver fremover ingen tvivl om, hvad patentansøgningstidspunktet er.
For det tredje: Det bliver fremover nemmere at genoprette tabte patentrettigheder.
Fristen for genoprettelse bliver udvidet fra 2 måneder til nu 6 måneder.
For det fjerde: Der gives fremover en længere frist for at hjemtage et internationalt patent
, idet godkendelsesfristen udvides fra 20 til 31 måneder.
For det femte og sidste: Det bliver fremover nemmere og billigere at ansøge om patent i en række europæiske lande
, fordi oversættelseskravet lempes, når det gælder den rent tekniske patentbeskrivelse. Alt i alt: Dette lovforslag er et eksempel på, at vi kan få mere service for færre penge, og Venstre kan støtte forslaget.
Carina Christensen (KF), 2003-01-28:
Med L 127 foreslås det, at Folketinget giver sit samtykke til, at Danmark kan tiltræde henholdsvis Patentlovstraktaten og London Protokollen.
Der foreslås samtidig visse ændringer i patentloven, brugsmodelloven, varemærkeloven og designloven.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget positive over for dette forslag, som bl.a. skal sikre, at vi opnår en øget harmonisering med de internationale regler.
Det vil på en række områder betyde en forenkling af de administrative procedurer, og vi er også meget tilfredse med, at erhvervslivets omkostninger til oversættelse af patenter vil falde betydeligt med en implementering af London Protokollen.
Desværre er der endnu ikke andre lande, der har taget initiativ til at implementere London Protokollen, hvilket betyder, at den først træder i kraft her i landet, når økonomi- og erhvervsministeren udsteder en bekendtgørelse herom.
Det er bestemt i protokollen, at den først træder i kraft, når mindst otte lande, herunder England, Tyskland og Frankrig, har implementeret aftalen.
Lad os håbe, at vi med vores gennemførelse kan være med til at tilskynde de øvrige lande til at komme i gang med at gennemføre aftalen hos sig.
Det vil nemlig være til glæde og gavn for mange danske virksomheder.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-01-29:
To ting: Jeg går ud fra, at ministeren snakker om de to direktivforslag fra miljøministeren, for jeg har i hvert tilfælde ikke set nogen udspil til Euratoms regelsæt.
Kan ministeren så bekræfte, at der hverken ligger forslag om, at der ikke kan investeres i færdiggørelse af nye værker, eller at der er noget som helst i de direktivforslag, der lægger et højere sikkerhedsniveau end det, der i forvejen gælder i Det Internationale Energiagentur?
Kan ministeren bekræfte det?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-29:
Jeg fik ikke svar på, om det er rimeligt at koble de to organisationer sammen, fordi de tilhører et statskartel.
Jeg kan kun bekræfte, at der har været en uoverensstemmelse på det her område siden 1993, men det er dog siden november måned sidste år, at konflikten har løbet. Den eneste måde, man som organisation kan vise sin duelighed på, er sådan set ved at optrappe konflikten eller få konflikten afklaret.
Man siger hele tiden, at det må være op til parterne, til trods for at parterne sådan set var i gang med at indgå overenskomster, også decentralt, som vi har fået tingene forelagt.
Vil finansministeren bekræfte her, at der har været drøftelser i gang omkring decentrale forhandlinger, og at disse decentrale forhandlinger er stoppet af den centrale magt?
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-29:
Jeg vil gerne bede finansministeren lige notere, at man altså taler under ansvar i forhold til de oplysninger, man giver.
Det får mig til at spørge: Hvad er det for en forhandling, der har fundet sted i forhold til kirkegårdsgraverne på landsbykirkegårdene?
Mig bekendt er det sådan, at SiD er høringsberettiget, men at der ikke foregår en reel forhandling.
Nu fortæller finansministeren her til Folketinget, at der er foregået en reel forhandling.
Så vil jeg gerne stille tre korte spørgsmål
: Er det ikke urimeligt, at der er 30.000 kr. i forskel for nøjagtig det samme arbejde? Vil finansministeren dokumentere, at det er en ulovlig konflikt?
Det er et rent diktat, der er sendt ud fra Personalestyrelsen i denne sag.
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Det er ikke noget nyt.
Sådan var det i 1993 og i 1999.
Jeg går ud fra, at spørgeren har en erindring om, hvem der havde regeringsmagten på det tidspunkt.
Det var nøjagtig det samme.
I sidste overenskomst i 2002 var det Statsansattes Kartel, som dækkede begge organisationer.
De har ikke fremsat noget krav om en overenskomst på området.
Dér, hvor vi står nu, er, at der er to organisationer, der begge ønsker overenskomst.
Forbundet af Kirke- og Kirkegårdsansatte har anmeldt 330 medlemmer ud af de i alt 1.750, der er ansat, og SiD har ikke opgivet et tal, i hvert fald ikke da jeg gik herover.
Det ønske, der egentlig er, er, at de to organisationer sætter sig sammen og finder ud af, om de kan blive enige, og at man er i stand til at vise, at man har medlemmerne bag sig, og at man kan lave en fælles overenskomst på området.
Det er det eneste fornuftige, og jeg forventer også, at det er dér, sagen havner på et tidspunkt.
Jeg vil kun appellere til, at man, som jeg også har sagt tidligere, egentlig passer arbejdet, for der er jo dialog, og det er ikke diktater.
Det cirkulære fra Kirkeministeriet, der hidtil har været grundlag for lønfastsættelsen, har hver gang været forhandlet både med SiD og med Forbundet af Kirke- og Kirkegårdsansatte.
Det er noget, man har drøftet i fællesskab.
Det er ikke bare et diktat, der er sendt ud.
Så selv om der ikke har været en egentlig overenskomstforhandling, har der altså været en dialog om det niveau, som man skulle lægge sig på.
Så var det også lettere fra arbejdsgiverside at få forhandlinger.
Og jeg beder da til, at der kommer enighed blandt organisationerne.
Jeg håber, den kommer.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-29:
Det, der må undre befolkningen, er, at statsministeren her i Folketinget har stået og sagt, at han lægger meget vægt på, at de faglige organisationer løser deres opgaver.
Hvis ikke opgaven er at lave overenskomster, hvad er opgaven så for en stærk faglig organisation, som skal vise sin duelighed i forhold til, hvad statsministeren har fremført her?
Derfor vil jeg godt spørge finansministeren om al den snak om Personalestyrelsen og al det med, at man ikke har kunnet finde nogen veje ud af det her: Når der har været lagt op til både decentrale forhandlinger og centrale forhandlinger, hvad er så grunden til, at finansministeren siger, at det kun er den model, som Personalestyrelsen bruger, der kan bruges?
Karen J. Klint (S), 2003-01-29:
Nu fik hr. Bjarne Laustsen også sagt, at det er en lovlig konflikt, og jeg vil spørge finansministeren, hvad han mener med, at man bare skal passe sit arbejde.
Det kunne næsten lyde, som om det var en useriøs konflikt og ikke en seriøs konflikt.
Så jeg vil bare lige bede ministeren bekræfte, at det er en lovlig konflikt.
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Jeg synes på samme måde som spørgeren, at det er absolut beklageligt, at der overhovedet er en konflikt, at folk ikke passer deres arbejde.
Det vil jeg sige med det samme.
Det vil jeg beklage meget.
Det er sådan, at i denne konflikt er vi ude for, at to organisationer, og det er SiD og Forbundet af Kirke- og Kirkegårdsansatte, i konkurrence med hinanden kræver overenskomst for gravermedhjælperne på landsbykirkegårdene.
Det er en helt fast praksis, at Personalestyrelsen stiller krav til organisationerne om at dokumentere, at de repræsenterer den overvejende del af de ansatte på det område, som de kræver overenskomst for.
Det skyldes et naturligt ønske om at sikre, at staten kun indgår aftaler med organisationer, der rent faktisk repræsenterer de ansatte.
Indtil videre har SiD ikke ønsket at give oplysninger om antallet af medlemmer ansat på landsbykirkegårdene eller at fremvise dokumentation for det.
Jeg kan lige sige her, at jeg har fået oplyst på vej herover til spørgetiden, at SiD i dag har kontaktet Personalestyrelsen om sagen.
Og jeg vil også sige, at det var SiD, der forlod det møde, som Personalestyrelsen indkaldte til den 6. januar.
Her forlod de mødet og har ikke taget kontakt før i dag.
Det har Personalestyrelsen også meddelt de to organisationer.
For at få konflikten afsluttet er det min opfattelse, at de organisationer, dvs. SiD og Forbundet af Kirke- og Kirkegårdsansatte, som er under samme kartel, Statsansattes Kartel, samarbejder i stedet for at modarbejde hinanden.
Der var tendenser til det samme i 1993.
Der frafaldt de det alligevel.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-29:
Jeg vil på baggrund af den verserende sag, som har kørt siden november måned, kirkegårdskonflikten, spørge om, hvilke initiativer finansministeren vil tage for at få bragt den konflikt til ophør. Jeg synes jo, det er uværdigt, at man, når man nu engang ikke skal være mere på denne jord, ikke kan komme herfra på en ordentlig måde, fordi der er en konflikt.
Jeg er nu blevet bekendt med, at Personalestyrelsen i årevis har udsendt et løndiktat, der dikterer, at man skal have 30.000 kr. mindre end de kolleger, som arbejder på bykirkegårdene.
Det synes jeg er aldeles urimeligt.
Jeg forstår, at det er finansministeren og Personalestyrelsen, der blokerer for, at man kan finde en løsning.
Karen J. Klint (S), 2003-01-29:
Jeg takker også for svaret, men jeg fik ikke helt klart svar på, om det var en lovlig konflikt, eller om finansministeren går i rette med begrebet lovlig konflikt, eller om folk bare skal passe arbejdet.
Det, jeg nu vil spørge om, er, om det ville lette finansministerens gang her på jorden, hvis vi ikke havde den forskel mellem landsbykirkegårde og bykirkegårde.
Det er der nogle af os der godt kunne tænke sig at arbejde for, og det gør vi så bare i et andet udvalg og over for en anden minister.
Men hvis det kunne lette, kunne det jo være, at vi havde et fælles projekt, for vi vil gerne gøre det lettere både for finansministeren, for SiD og såmænd også for FAKK.
Thor Pedersen (V), 2003-01-29:
Jeg kan høre, at spørgetiden udvikler sig, for der er ikke nogen, der hører efter, hvad der egentlig bliver svaret.
Der er et regelsæt, og det regelsæt, vi har i dag, gælder, indtil et andet er vedtaget.
I det regelsæt har sikkerhed højeste prioritet, men der er også mulighed for at færdiggøre eksisterende værker under opførelse.
I forbindelse med udvidelsen af EU til 25 lande skal man have et nyt regelsæt.
Det skal bearbejdes, og det er selvfølgelig helt op til regeringen og andre regeringer at sige, hvad det er, man prioriterer højest, hvilke rammer der skal gælde for de penge, man kan udnytte under Euratom.
Kan man bruge penge til nye værker?
Det forventer jeg ikke man kan.
Kan man bruge penge til værker under opførelse?
Det er muligt, hvis det betyder, at den samlede sikkerhed øges, fordi man kan lukke og skrotte gamle værker. Uanset hvad vi mener, er der altså lande, der har brug for den energi, som de i dag får fra deres atomkraftværker, og hvor vi ikke kommer nogen vegne ved at sige: Vi vil ikke hjælpe jer, I kan bare gøre, som I selv vil.
Så fortsætter produktionen på værker, der burde lukkes eller forbedres.
Sådan er virkeligheden jo.
Målet må være, at vi sikrer værker optimalt, og at de værker, som i virkeligheden overhovedet ikke burde være sat i gang, drosles ned og fjernes.
Hermed sluttede spørgsmålet.