runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Nej, det, jeg sagde, var, at før man beslutter sig til, hvilke initiativer der konkret skal tages for at løse miljøproblemerne, er det meget rimeligt, at man gennemfører en grundig vurdering af, hvad der rent faktisk er af miljøproblemer.
Det er jo heller ikke sådan, at amerikanske myndigheder og danske myndigheder nødvendigvis foretager
den samme vurdering af eller har den samme målestok for miljøproblemer.
Det må være rimeligt, at danske myndigheder, som til syvende og sidst er ansvarlige for, at der bliver taget initiativer til at løse miljøproblemerne, også har lejlighed til grundigt at gennemgå dem, før de drager deres konklusioner.
Jeg skal sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke har noget kendskab til, hvilken viden landsstyret har haft eller ikke har haft.
Det er ikke mig, der har ført de forhandlinger, men jeg vil sige til både hr. Keld Albrechtsen og hr. Villy Søvndal, at her som på andre områder er det altså regeringens holdning, at alle er bedst tjent med, at der er mest mulig åbenhed, og regeringen har altså ingen interesse i at holde noget skjult.
Vi har interesse i, at der bliver givet en ordentlig vurdering af, hvad der måtte være af miljøproblemer, og at der så bliver taget passende initiativer for at løse de problemer, der måtte være.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-06:
Jeg takker statsministeren for svaret om, at man ikke vil holde noget hemmeligt, og kvitterer for den nye linje, for det må man sige er en fuldstændig ændring i forhold til nu.
Sagen er, at der har ligget en rapport på 4.000 sider, udarbejdet af USA.
Den rapport fra USA har fået nogle meget kritiske bemærkninger med fra den danske Miljøstyrelse.
Den har ligget i 2 år.
Vi har intet fået at vide.
Det grønlandske landsstyre har intet fået at vide, men så er det selvfølgelig fint, at statsministeren nu skifter fod og siger, at fra nu af får vi så noget at vide.
Men hvorfor skulle der et uheld til i Forsvarsministeriet, før vi fik oplysninger frem, som har ligget i hvert fald under den her regering i 1½ år?
Er statsministerens tilsagn udtryk for en hel ny linje, nemlig at man har fortrudt lukketheden, og at der fremover vil være åbenhed? Var det det, statsministeren sagde?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg ser ingen sammenhæng mellem den her sag og så drøftelsen om Thulebasens fremtid og missilforsvaret, og regeringen har ikke til hensigt på nogen måde at bedrive det, som hr. Keld Albrechtsen kalder politisk afpresning i denne her sag; det har vi ingen interesse i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 120
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-06:
Jeg vil også gerne stille spørgsmål om miljøskandalen ved Thule og Dundas.
Jeg er glad for, at statsministeren for lidt siden sagde, at han under en eller anden form vil sikre, at Folketinget får en redegørelse.
Jeg går ud fra, at det vil ske hurtigt.
Så vil jeg gerne spørge statsministeren, om statsministeren har kendskab til forløbet omkring indgåelsen af Dundasaftalen, om det var sådan, at landsstyret i Nuuk var orienteret om indholdet af den åbenbart mange hundrede sider lange rapport, som dokumenterer det miljøproblem, det vil komme til at koste hundredvis af millioner kroner at udrede?
I den forbindelse rejser spørgsmålet sig, om man vil prøve på at tørre nogle af udgifterne af på det grønlandske landsstyre, hvad der efter min mening vil være en dobbelt skandale, men som jeg forstår indholdet i Dundasaftalen, så har den jo også forpligtet Grønland på spørgsmålet.
statsministeren
Jeg håber, at vi kan få et tilsagn om meget hurtig indgriben i sagen fra statsministerens side.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-06:
Tak for svaret, hvor statsministeren redegør for, at han ikke har været bekendt med de konkrete forhold.
Det er fair nok, der er jo mange problemer at bekymre sig om.
Men det må vel så også betyde, at det er en helt ny situation.
Når man indgår en aftale på et forventet grundlag og bagefter opdager, hov, der var langt mere i det her, end vi troede, så er der vel al mulig grund til at tage sagen op igen.
Det vil jeg godt have statsministerens kommentar til.
Men det, der måske undrer mest, synes jeg, er, hvordan det kan være, at der skulle et uheld til, et læk i Forsvarsministeriet, før det her kom frem.
Jeg kan betro statsministeren, at det ikke er deres sædvane sådan at lække fortrolige papirer, der er virkelig tale om et læk.
Hvorfor skulle der et læk til?
Er det her ikke det modsatte af åbenhed, at man holder så vitale oplysninger om en skandale skjult for offentligheden, også i forhold til den diskussion, der pågår fra Grønland?
Det kan vel ikke undre, at de grønlandske politikere i ekstrem grad er skeptiske over for, hvad de ikke får at vide i en sag som denne her.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg kan sige til hr. Villy Søvndal, at jeg ikke har været bekendt med nogen konkrete oplysninger i denne her sag, som jeg har kunnet forholde Folketinget, som hr. Villy Søvndal påstår.
Det, jeg refererede til, var, at i forbindelse med tilbagetagelsesaftalen vedrørende Dundas har vi fra dansk side påtaget os at undersøge miljøforholdene vedrørende den losseplads, som ligger ud til havet
, og hvis der konstateres meget alvorlige miljøproblemer, vil der naturligvis blive taget de nødvendige skridt til at løse de miljøproblemer. Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at det altid er godt at få opklaret, hvad der er fup og fakta i sådan nogle sager, så jeg vil da godt overveje, hvorledes regeringen kan give Folketinget en redegørelse på en passende måde vedrørende det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-06:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han vil sende Folketinget en redegørelse for den her skandale.
Man har åbenbart fået hjemmestyret i Grønland til at skrive under på et medansvar i denne Dundasaftale uden at have åbnet for kendskab til denne rapport.
Det virker på mig meget, meget foruroligende, og hele udenrigsministerens rolle i den her sag kræver en overordentlig grundig, tilbundsgående undersøgelse.
Så jeg håber statsministeren, og det vil jeg gerne spørge om, vil give Folketinget tilsagn om, at vi meget hurtigt får en redegørelse for den her meget, meget alvorlige sag, som jo også kan føre til en alvorlig forværring af forholdet mellem Danmark og Grønland.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-06:
Det undrer mig sådan set, at statsministeren ikke vil tage sagen op, og jeg er næsten nødt til at spørge: Var statsministeren, var regeringen, da man lavede aftalen, bekendt med omfanget af det svineri, der nu tegner sig?
Vi taler altså ikke om én losseplads, vi taler formentlig om op mod 50, hvis Danmarks Radio og dagspressens informationer i øvrigt er rigtige.
Det er lossepladser, som vel at mærke indeholder stoffer, som jeg tror statsministeren må medgive er dybt, dybt skadelige for miljøet i så følsomt et område som Arktis.
Var statsministeren bekendt med de her oplysninger, da man indgik aftalen, at det var så slemt?
Hvis statsministeren var det, må jeg undres over, at statsministeren ikke har fundet anledning til at give Folketinget oplysninger om, hvad det var for en alvorlig miljømæssig situation, vi stod i på Grønland. Jeg undrer mig over, at statsministeren helt afviser, at der er kommet noget som helst nyt frem, hvilket jo må betyde, at statsministeren har siddet inde med den her viden og har forholdt Folketinget den her viden.
Det synes jeg er alvorligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Det er jo sådan, at i forbindelse med den tilbagetagelsesaftale, der er indgået, har vi fra dansk side påtaget os at undersøge miljøforholdene vedrørende den losseplads, som ligger ud til havet.
Så det spørgsmål er jo afhandlet, om jeg så må sige, i forhold til amerikanerne.
I øvrigt er det sådan, at forsvarsaftalen af 1951 ikke tager højde for miljøspørgsmål, og det er netop et af de spørgsmål, vi fra dansk-grønlandsk side nu vil drøfte med amerikanerne i forbindelse med en modernisering af forsvarsaftalen.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-06:
Nu skal vi til Thule i Grønland.
Her lige før statsministeren tager af sted på sin rejse til USA, er der jo afsløret et ufatteligt, tror jeg godt man kan sige, miljøsvineri på Dundas og omkring Thule, hvor amerikanerne har efterladt stoffer som kviksølv, bly, olie, oven i købet meget forurenet olie, PCB, altså det stof, der påvirker forplantningen i Arktis, som i forvejen er et meget følsomt område.
Jeg vil spørge statsministeren, hvordan han har det med det, og hvorfor den rapport, som nu har været hemmeligholdt i et par år, ikke er kommet til offentlighedens kendskab før i går, hvor den, forstår jeg på dagspressen, slap ud ved en fejl fra Forsvarsministeriet.
Er det her et tema, statsministeren vil tage op, når han møder den amerikanske præsident?
Jeg har tidligere forstået, at den amerikanske præsident lytter til, hvad statsministeren siger, og derfor er det vel nærliggende at bringe det her tema på bane.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Villy Søvndal, at det ikke er regeringens hensigt at holde noget som helst skjult i den her sag.
Som jeg har sagt flere gange nu, så har vi i forbindelse med overtagelsesaftalen vedrørende Dundas påtaget os at undersøge miljøforholdene.
Når den undersøgelse har fundet sted af, hvad der rent faktisk måtte være af miljøproblemer, og der så skal tages nogle initiativer, så vil det selvfølgelig være helt åbent, og det vil jo også skulle gøres til genstand for en politisk beslutningsproces.
Så der er jo ingen mening i på nogen måde at holde det skjult.
Men det må også være rimeligt, at en sådan undersøgelse finder sted, før man træffer beslutninger om, hvilke initiativer der er nødvendige.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 119
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-06:
Kender ministeren ikke de undersøgelser, der findes omkring § 38-udredninger, hvor vi ser, at ikke engang afdækning af problemerne i hjemmet kan mange kommuner få sig selv til at lave?
Kun i ca. halvdelen af alle tilfælde laver kommunerne § 38-udredninger, så de afdækker, hvad problemet er, inden de sætter foranstaltninger i gang.
Er ministeren ikke enig i, at kommunerne er nødt til at få at vide, at der skal strammes op på det her område, at det skal præciseres og det skal styrkes?
Det er simpelt hen ikke godt nok, som det er nu.
Søren Krarup (DF), 2003-05-06:
Når vi taler om omskæring, taler vi jo om noget ydre manifesterbart.
Vi taler om mishandling rent fysisk.
Når vi taler om tvangsægteskaber, taler vi om sjæl, om sind, om vilje, og det kan man selvfølgelig ikke på samme måde dokumentere, som man kan dokumentere et rent fysisk forhold.
Derfor er det irrelevant at sammenligne de to ting.
Og det er altså Det Radikale Venstres svaghed, at man er for tilbøjelig til at falde for fraser.
Vi kommer i næste beslutningsforslag til begrebet vold, der oplever vi det samme som nu i spørgsmålet om vold mod børn.
Hvad er mest vold mod børn?
At tvangsfjerne dem fra hjemmet eller at slå dem?
Tingene er ikke så enkle, og hvis det er begyndt at gå op for Det Radikale Venstre, at det er de ikke, ville de nærme sig den realitet, vi til syvende og sidst skal lovgive for her i Folketingssalen.
Kamal Qureshi (SF), 2003-05-06:
Jeg synes, det kunne være interessant at høre hr. Søren Krarup, som nu taler så voldsomt imod forældres brug af tvang, her fra talerstolen fortælle, hvorvidt hr. Søren Krarup er tilhænger er forældres revselsesret; om ikke hr. Søren Krarup i flere indlæg har ytret, at han ikke mener, at man skulle have fjernet forældres ret til at slå deres børn.
Hvordan hænger det sammen med at være imod brug af tvang?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-06:
Nu har integrationsministeren et læserbrev i Jyllands-Posten i dag, hvor jeg bliver korrigeret for de tal, som jeg offentliggjorde i Jyllands-Posten i går vedrørende antal af familiesammenføringer.
Det kommer man ikke så langt med.
Men jeg synes, at det, det er vigtigt at være opmærksom på, og det er også en bemærkning til integrationsministeren, er, at det interessante ikke er, hvor mange der fik familiesammenføring i hele 2002, for der dækker man sig ind under de gamle regler indtil den 1. juli 2002.
Det, der er interessant, er: Hvad sker der efter den 1. juli?
Derfor - henvendt til Dansk Folkeparti - vil jeg gerne vide, om Dansk Folkeparti nu er tilfreds? Det er nemlig sådan, at i perioden den 1. juli 2002 til den 31. december 2002 var der 15 danske og nordiske statsborgere, der fik ja til familiesammenføring, og der var 167, der fik nej.
Er det godt nok for Dansk Folkeparti?
Karen J. Klint (S), 2003-05-06:
Jeg må hellere starte med det sidste spørgsmål for at være sikker på at svare.
Nej, jeg har faktisk ikke haft henvendelser fra mennesker, der kunne give oplysninger om, at folk lever illegalt i Danmark på denne her baggrund, men hvis det er tilfældet, så ser vi da gerne på de sager.
Vi går efter at finde nogle områder, hvor vi kan sikre modstand mod tvangsægteskab, forbud mod tvangsægteskab også i praksis og ikke kun i ord, og er der andre veje end den eksisterende lovgivning, er vi også med på at se på det.
Det er i høj grad socialdemokrater, vi taler med, der er faktisk også mange med anden etnisk baggrund i vores parti og inden for vores berøringsflade, og det er der, vi har forståelsen af, at der er mange, der er trygge ved alderskriteriet for nuværende.
Jeg har sagt, og jeg behøver vel ikke at gentage,
at for os er det ikke noget statisk, men det er det, der er vores skæringspunkt lige nu, og så må vi se, hvordan tingene udvikler sig.
Men vi er parate til at følge området, og vi er også parate til at se på nogle ændringsparagraffer til loven, når man kan formulere nogle, uden at de dermed er diskriminerende.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-06:
Jeg vil gerne spørge fru Karen Klint, om hun vil svare på de spørgsmål, jeg har stillet til hende.
Så vil jeg gerne høre, om Socialdemokratiet og fru Karen Klint slet ikke har haft nogen henvendelser vedrørende unge familier, som faktisk er nødt til at bo sammen illegalt, fordi de i de første 6-7 år af deres voksne liv ikke har lov til at bo sammen, fordi de ikke falder ind under Socialdemokratiets og den borgerlige regerings alderskriterier for at kunne gifte sig med den, de nu har valgt.
Bekymrer det slet ikke, at børnene faktisk kommer til at leve meget mere isoleret uden sundhedstilbud, uden undervisningstilbud, uden tilbud om institution, og at den ene af forældrene heller ikke har mulighed for at modtage danskundervisning, fordi vedkommende formelt set ikke må findes?
Anne Baastrup (SF), 2003-05-06:
Det undrer mig lidt, at Socialdemokratiet holder fast i 24-års-reglen, og derfor vil jeg godt spørge fru Karen Klint som ordfører for Socialdemokratiet i denne sag: Er det ikke en bekymring værd for Socialdemokratiet, at antallet af mennesker, der er flyttet til Malmø, er steget med mere end 50 pct.? Tror fru Karen Klint blot, at det er, fordi skatten er lavere, og man kan få flere ting for pengene, eller har fru Karen Klint ikke en fornemmelse af, at det i vidt omfang er mennesker, der simpelt hen bare ønsker at leve i et helt almindeligt ægteskab, de kan bare ikke få lov til det her i Danmark? Tror fru Karen J. Klint ikke, at det kan være hovedårsagen?
Kamal Qureshi (SF), 2003-05-06:
Man må sige, at dengang Socialdemokratiet var i regering, henviste de til nogle tal fra INDsam, som dengang fik store bevillinger fra den socialdemokratiske regering, og som efterfølgende, da regeringsskiftet kom, faldt sammen som et korthus.
Det viste sig nemlig, at de tal, de havde, overhovedet ikke var dokumenteret i noget som helst.
Det var nogle tal, de havde fået bestilling på, som de så havde leveret.
Det samme har vist sig med andre organisationer.
Nu siger Socialdemokratiets ordfører her fra talerstolen, at man har talt med nogle unge, som føler sig trygge.
Hvad er det for nogle unge, der tales om, for de repræsentanter, som har udtalt sig omkring de ting, har været meget afvisende over for 24-års-reglen?
Medmindre der er en eller anden logeagtig sammenhæng, vil jeg meget gerne høre, hvem det er, hvad det er for nogle organisationer, hvad det er for nogle repræsentanter, som har ytret sig positivt over for 24-års-reglen?
Det synes jeg kunne være interessant at høre.
Karen J. Klint (S), 2003-05-06:
Spørgsmålene går igen denne her gang på 24-års-grænsen, og jeg kan kun sige, at de oplysninger, vi har, bl.a. stammer fra en konkret dialog med nogle af de unge, som siger, at de er trygge ved den aldersgrænse.
Jeg har ikke sagt, at den skal være sådan for evigt, men det er den grænse, vi er nået til lige nu.
Så synes vi, at vi skal holde øje med udviklingen, og så er vi parate til at drøfte den senere, men lige nu er vi ikke parate til at lade den skride, og det er også derfor, at jeg siger, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget i den sammenhæng.
De oplysninger, vi har fra de unge selv, viser, at den giver tryghed for dem.
Vi har også med i vores oplæg, at de faktisk skal tilbydes danskundervisning.
Det er også et krav, at der skal være en kontrakt med dem i forbindelse med, at de kommer til landet, for vi vil ikke have, at der bare hentes mennesker til Danmark, uanset om det er mænd eller kvinder, der så gemmes bort af ægtefællen uden at være en del af det danske samfund, et samfund, der består af demokrati og ytringsfrihed og alt muligt andet.
Så der er vi enige i spillereglerne.
Om svaret så lige nøjagtig er den beløbsstørrelse og den sanktion, som Det Radikale Venstre har i beslutningsforslaget her, er vi åbne for en debat om.
Men vi har faktisk også med i vores oplæg i dag, at der ikke er nogen mennesker, der skal leve i isolation i Danmark, de skal være en del af det åbne samfund, og de skal også kunne udøve deres selvstændige rettigheder.
Kamal Qureshi (SF), 2003-05-06:
Jeg ville meget gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, hvilken dokumentation eller hvilken baggrund Socialdemokratiet har for, at 24-års-reglen vil virke hensigtsmæssigt i retning af at bremse tvangsægteskaber.
Jeg går ud fra, at det er den virkning, efter hvad fru Karen Klint siger, man gerne vil have.
Jeg vil meget gerne punkt 1 høre, hvad det er for en dokumentation, der ligger bag.
Punkt 2: Hvad vil man gøre med de udenlandske kvinder, der i dag bliver hentet af ældre mænd, som altså ikke er 24 år, men kan være 35 år og opefter?
Hvad vil man gøre med de kvinder, der bliver hentet fra østeuropæiske lande, fra asiatiske lande, som efter kort tid bliver voldsramte og ender i krisecentrene, hvorefter manden henter en ny?
Hvad vil man gøre ved dét, hvis man tror, at 24-års-reglen er løsningen?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-06:
I den sammenhæng vil jeg gerne høre, hvordan Socialdemokratiet forholder sig til den del af det, der drejer sig om integration, altså tvungen integration.
Hvis man skal have familiesammenføring i Danmark, så er forudsætningen, at man udviser vilje til at gå til dansk, og det er ud fra det ønske, at især de familiesammenførte kvinder, som det jo oftest drejer sig om, tilegner sig så meget sprog, at de kan opdrage børnene. Der er jo ikke megen nytte i at stille krav om tvungen sprogstimulering, som der ligger i det socialdemokratiske udspil, hvis kvinderne, mødrene, der går derhjemme, ikke har tilegnet sig noget som helst dansk, og derfor vil jeg spørge, hvordan Socialdemokratiet forholder sig til den stramning, der ligger i Det Radikale Venstres udspil, nemlig at man skal gå til dansk for at få sin midlertidige opholdstilladelse forlænget, og ikke nok med dét, man skal deponere 10.000 kr. som depositum for danskundervisningen.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-06:
Jeg vil egentlig gerne have besvaret det spørgsmål, jeg stillede til fru Karen Klint tidligere.
Og så vil jeg da gerne yderligere spørge, om det slet ikke bekymrer Socialdemokratiet, at der jo er en del unge mennesker, som gifter sig og får børn, men som bare ikke har lov til at være her, og som derfor er nødt til at bo med deres ægtefæller og deres små børn illegalt.
Det resulterer i, at de hverken har mulighed for at modtage sundhedspleje, modtage danskundervisning eller noget.
Der er faktisk mange familier,
i hvert fald i København,
Karen J. Klint (S), 2003-05-06:
Hvis jeg skal svare på det sidste først, så synes jeg faktisk, det er dejligt at være socialdemokrat.
Det er altid udfordrende at være politiker, det tror jeg også, det en gang imellem er for De Radikale.
Nogle gange er det opad, nogle gange er det nedad, og nogle gange går det bare dejligt derudad.
Vi skal se det som en opbremsning på de ægteskaber, som vi gerne vil have ændret kulturen omkring.
Og dermed står det.
Hvis De Radikale vil læse helt kontant, hvad vi siger om tilknytningskrav netop i dag, er man meget velkommen til at læse i vort udspil, men jeg sagde faktisk her fra talerstolen, at vi godt kan se, at der sker noget på området, som ikke er tilfredsstillende.
Hvis vi derfor kan finde nogle ændringsparagraffer til loven, som ikke er diskriminerende, er vi åbne for en debat om det, for vi er enige i, at nogle af de sager, vi har set, ikke er holdbare.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-06:
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Krarup, om man ikke opfatter det som et statsligt formynderi, når man blander sig i, hvem voksne mennesker må gifte sig med og bo sammen med.
Er det ikke korrekt, sådan som det jo i andre sammenhænge er fremgået fra Dansk Folkepartis side, at det, der er målet med den eksisterende lovgivning, er at forhindre familiesammenføringer, forhindre, at der overhovedet kommer indvandrere og flygtninge til Danmark, og at det er det, der er hovedrammen og hovedmålet?
Søren Krarup (DF), 2003-05-06:
Jeg vil ikke diskutere eller skændes med fru Elsebeth Gerner Nielsen om tal.
Jeg vil sige, at vores interesse i begrænsning af familiesammenføring naturligvis er at forhindre, at der bliver tale om den indvandring, som har fundet sted.
Det er ikke dér et spørgsmål om tal.
Det er klart, at selvfølgelig kan det blive aktuelt, men jeg vil indtil videre sige, at sigtet er tilstrækkeligt.
Det er nok, at man forhindrer, at der sker den indstrømning, som har fundet sted.
Så stiller hr. Kamal Qureshi et begavet spørgsmål om revselsesret - han har hørt et og andet.
Må jeg bede ham om
at prøve at sætte sig lidt ind i, hvad det var, der blev diskuteret, da vi diskuterede revselsesret, og så lade være med at blande det ind i noget, som ikke har med det at gøre. Må jeg endelig sige til fru Pernille Falcon, at vist er der tale om formynderskab, når man vil bestemme for andre, hvem de må gifte sig med.
Men det ophæver jo altså ikke, at der faktisk her i landet er tale om et ganske bestemt samfund, en ganske bestemt nation, der må sætte ganske bestemte grænser for, hvem det vil acceptere der kan blive danske statsborgere, og hvem der kan få opholdstilladelse her i landet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-05-06:
Jeg synes, det var meget interessant at høre hr. Søren Krarup fortælle om, at Dansk Folkeparti ønsker at gøre noget for de danske statsborgere, som har boet i udlandet i en årrække, måske giftet sig med en udlænding og så kommer tilbage og ønsker at bo i Danmark.
Jeg vil høre, om partiet er i gang med at udtænke nogle ændringer til den nuværende udlændingelovgivning på området, eller om man mener, at det er noget, der skal tages fat på ved at tage fat i nogle enkeltsager og så søge at få løst dem løbende med den nuværende lovgivning.
Kamal Qureshi (SF), 2003-05-06:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at hr. Søren Krarup bliver sur eller arrogant over, at der bliver stillet spørgsmål til partiets politik, til hans egne udtalelser.
Jeg spørger helt konkret, hvordan hr. Søren Krarup forholder sig til forældres ret til at bruge tvang over for deres børn.
Det er vel relevant i en diskussion om tvangsægteskaber.
Når hr. Søren Krarup så her snakker om, at han er imod tvangsægteskaber, er det vel relevant at høre, om hr. Søren Krarup er tilhænger af forældres ret til at slå deres børn.
Det er et meget konkret spørgsmål: Mener hr. Søren Krarup, at det er i orden, at forældre slår deres børn, eller mener han det ikke?