runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 1997-12-12:
Arbejdsministeren gav udtryk for, at med de ting, der er taget ud af forslaget, som vedrører stramninger, burde vi kunne stemme for det.
Men det kan vi ikke, fordi vi stadig væk synes, der er ting i det, som både er forkerte og overflødige.
Men så vil jeg gerne sige til arbejdsministeren, at vi synes, det er godt, at man fra Arbejdsministeriets side vil undersøge, hvordan mobiliteten er på arbejdsmarkedet, for det, vi har manglet i denne forbindelse, er dokumentation for, at der overhovedet er behov for at gøre noget som helst.
Hvis dét er tilfældet, kan man sige, at der er et problem, men hvis man i en undersøgelse bare finder ud af, at der er så mange arbejdsløse akademikere i København, og at man mangler nogle akademikere andre steder i landet, så er det ikke et bevis, medmindre de er i samme fag.
Og det er det, jeg regner med at ministeren vil komme med en redegørelse for, så man kan se, om der overhovedet er et problem.
Ole Løvig Simonsen (S), 1997-12-12:
Og her har jeg også tilkendegivet over for hr. Villy Søvndal, at Advokatrådet fremover vil blive spurgt, og jeg har også tilkendegivet herfra, at det ikke tidligere er blevet spurgt.
Men det indfører vi så på høringslisten, nøjagtig på samme måde som Danmarks Lejerforening nu også står der.
Og jeg har undskyldt, at vi ikke tidligere kunne det.
Så det er jo er klaret af.
Tilbage står der så nogle ændringer med hensyn til spørgsmålet om forråelse og sundhedsmæssige risici, og selv om SF nu ønsker disse ting ud, har jeg ikke taget det som udtryk for, at Enhedslisten og SF går ind for forråelse i ejendommene - selvfølgelig ikke - og derfor mener jeg også, at det, vi har gjort, er en præcisering, som SF og Enhedslisten sagtens kunne leve med.
Og til sidst var der det med varslingen, som var af mindre betydning.
Derfor vil jeg gerne have lov til at sige, at når vi har afklaret det med retssikkerheden som det væsentlige, er der altså ikke meget tilbage, der gør, at SF og Enhedslisten ikke skulle kunne være med til at stemme dette lovforslag igennem.
Og jeg vil gerne have lov til at sige endnu en gang: Det er ikke mig, SF og Enhedslisten skuffer.
Det er det ikke.
Men jeg kan være skuffet i betragtning af, at det er nogle ting i den almene sektor, som vi har været meget optaget af, vi i dag faktisk er ved at lægge sidste hånd på en gennemgribende omkalfatring af i hele lovgivningen for den almene sektor.
Og så vil man ikke være med!
Derfor kan jeg kun sige, at SF og Enhedslisten ikke får glæde af det ude i den almene sektor, for dér kan man ikke forstå det, og det kan jeg godt forstå at man ikke kan.
Til gengæld kan jeg så sige, at V og K har været med, og jeg vil gerne sige: også Fremskridtspartiet, for alle her ved, at den almene sektor bestemt ikke er Fremskridtspartiets kop te, men dér vil man altså gerne være med til at give beboerne nogle nye muligheder for at få afværget konflikter og dermed få tingene til at fungere bedre ude i boligområderne, og det siger jeg tak for.
Men jeg har intet
at takke SF og Enhedslisten for.
Jytte Andersen (S), 1997-12-12:
Det, jeg gerne vil have belyst for at finde et beslutningsgrundlag, som er tilstrækkelig gennemarbejdet, er det problem, som mange regioner peger på igen og igen: at de rent faktisk gør meget for at få tiltrukket veluddannet arbejdskraft til deres område - det kan så være Vestjylland, eller det kan være Storstrøms Amt, eller det kan være andre steder - at uanset om de gør meget for både at skaffe boliger, sørge for, at der er børneinstitutioner, sørge for, at ægtefællerne også får mulighed for arbejde, så er det svært at tiltrække de typer af arbejdskraft, som har en høj uddannelsesmæssig baggrund.
Jeg skal nok vare mig for at komme med eksempler på men det, vjeg vil sige, at ikke alle, men cirka halvdelen af de arbejdsmarkedsråd, jeg har haft møde med inden for de sidste par måneder, har sagt til mig, at det er et problem, de synes vi skal finde nogle fornuftige løsninger på.
Det er derfor, et bredere udredningsarbejde skal etableres, og jeg håber meget på, at SF og selvfølgelig også andre partier her i Folketinget vil være med til at løse det problem, når der er et beslutningsgrundlag, der mere præcist end det, arbejdsmarkedsrådene kan fortælle mig, siger, at der er et problem.
Det synes jeg er synd og ærgerligt, for vi ved, at hver gang en ingeniør kommer ud i en virksomhed, eller næsten hver gang, er der 2-3 andre, der får beskæftigelse, som konsekvens af at der bliver skabt dynamik og sat flere projekter i gang i de typer af virksomheder.
Jeg synes under alle omstændigheder, SF må erkende, at det er et problem.
Ole Vagn Christensen (S), 1997-12-12:
Socialdemokratiet udtalte ved førstebehandlingen af dette lovforslag, at vi godt kunne se, at der var et element af åbenhed, og derfor var det en fornuftig ting at få dette beløb omkring administrationsbidraget frem i lyset.
Men efter at have læst betænkningsbidraget fra Venstre og De Konservative, hvori man siger, at forslaget kan lægge pres på a-kasserne, så administrationen kan blive bedre og billigere, må jeg nok sige, at der i hvert fald er en stor del skepsis fra vores side, med hensyn til om dette med administrationsbidraget er en troværdig målestok for a-kassernes effektivitet og indsats. Angivelsen fortæller os således ikke noget om, hvilken service og dermed tryghed det enkelte a-kassemedlem får, når det gælder om at forebygge arbejdsløshedsindsatsen eller få gjort arbejdsløshedsperioden så kort som muligt gennem en prioriteret beskæftigelsesindsats.
Det mener vi nok er en stor svaghed ved dette forslag.
Siden beslutningsforslag nr. B 82 blev fremsat i forrige samling,
har vi gang på gang efterlyst lignende ordninger, hvor der indgår statslige midler, og nu er der mulighed for, at Venstre og De Konservative kan komme med lignende forslag, når det drejer sig om industrien, når det drejer sig om landbruget, når det drejer sig om idrætsområdet.
Men jeg tror ikke, vi vil komme til at se nogen, og så kan enhver jo mene sit om, hvad meningen er med dette forslag.
Det er, at man vil have skabt en vis skepsis, en vis utryghed om situationen, medmindre man skulle fremsætte forslag af lignende karakter på de områder, jeg her har nævnt, og det vil vi jo få at se.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-12-12:
Jeg har tidligere her i dag fra talerstolen efterlyst eksempler på, hvor problemet i det her er.
Kom nu med de eksempler på, at Arbejdstilsynet krænker privatlivets fred, og som jeg også sagde i mit indlæg: Lad nu være med at bruge den eneste uheldige sag, der har været til dato, nemlig Ribesagen.
Kom dog med alle de mange eksempler, som jo må ligge til grund for dette forslag om krænkelser.
Det er det, vi efterlyser.
Aage Frandsen (SF), 1997-12-12:
Det er et problem, at man ikke kan få ingeniører i Nakskov og Thisted, hvis det er dér, man mangler dem.
Men er der arbejdsløse ingeniører i København?
Det er det, der er spørgsmålet, for det hjælper jo ikke noget, at der er arbejdsløse arkæologer i København, hvis man mangler ingeniører i Nakskov.
Vi vil gerne være med til at kigge på, om der er det problem, og det er ikke noget med, at vi afviser, at man skal forholde sig til problemet.
Vi vil bare vide, om det er et problem.
Det har vi ikke hidtil set bevis for, og det afventer vi ministerens redegørelse for.
Villy Søvndal (SF), 1997-12-12:
Det tror jeg da vil vække interesse i baglandet.
Men jeg tror desværre, ministeren tager fejl, og det var derfor, vi ikke alene udbad os Justitsministeriets betragtninger, men også Advokatrådets svar, for vi betræder en totalt ny retspolitisk vej.
Men Advokatrådet har svaret, at med den korte frist, der er blevet givet, kan det ikke nå at svare.
Og man undrer sig over - skriver man så i øvrigt - at den gamle praksis, at Advokatrådet altid blev hørt, ikke længere fungerer.
Det synes jeg også er ærgerligt, for Advokatrådet er formentlig heller ikke juridisk ukyndigt ifølge ministeren - eller hvordan?
Det er formentlig også kyndige folk, og vi har brug for alle kyndige kommentarer, når vi træffer en beslutning på et område, som er svært.
Derfor vil jeg spørge boligministeren, om ministeren godt vil love, at det bliver sikret, at fremover, når der er retspolitiske spørgsmål i forbindelse med boliglovgivning i Boligudvalget, indhentes Advokatrådets svar.
Så skal jeg bare sige helt til slut, at ministeren, som jo er en kyndig læser af ændringsforslag, formentlig har læst SF's ændringsforslag og derfor ved, at det retssikkerhedsmæssige blot er ét af vores problemer, men altså hovedproblemet, og at der derudover er en række andre steder, hvor vi ønsker at ligestille lejere i det almene byggeri med lejere i det private udlejningsbyggeri i forhold til varslinger af huslejeforhøjelser og sådan noget.
Det er den anden del af vores ændringsforslag, og det er klart, at vi mener de ændringsforslag, vi har stillet, alvorligt.
Ole Løvig Simonsen (S), 1997-12-12:
Det har det aldrig været tidligere, men det kan det selvfølgelig godt.
Men der er vel ikke megen tvivl om, at Advokatrådet også vil ligge tæt op ad det, vi gør her.
Og nu har vi så fået klaret op én gang for alle, at det altså er et beboerklagenævn og ikke en retsinstans.
Så langt er vi altså enige, og dermed har vi til fulde gendrevet de tilkendegivelser, der er kommet fra Danmarks Lejerforening.
Så vil jeg gerne sige, at jeg håber da, at man i Danmarks Lejerforening fremover bliver lidt mere kyndig til at læse lovforslag frem for at fremture med nogle påstande, som ikke holder vand.
Og for nu at være sikker på, at de her ting også kommer frem, skal vi sige med hensyn til boligretten - det er jo det, hr. Keld Albrechtsen gerne vil ind på - at så kan man jo bare stille et spørgsmål bagefter, så får man det samme svar.
Og lad mig så sige til sidst: Nu har vi afklaret det mest væsentlige, og det, der så står tilbage, er, at Enhedslisten og formentlig også SF fortsat vil stemme imod, og dermed har Enhedslisten og SF i dag endnu en gang tilkendegivet, at når de ser på den almene sektor, vil de godt være med til at se på den enkelte beboers rettigheder. Det gør vi også: Fællesskabet skal tage hensyn til den enkelte beboer.
Men den enkelte beboer skal også tage hensyn til fællesskabet, og her har SF og Enhedslisten valgt fællesskabet fra.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-12-12:
Jeg kan bekræfte over for ministeren, at vi naturligvis lægger meget vægt på, hvad Danmarks Lejerforening siger, for det er jo kyndige folk udi lejelovgivningen
, hvad ministeren jo også ved.
Men vi bad faktisk om, at også Advokatrådet fik tid til at komme ind og foretage en bedømmelse, for vi ville gerne se, hvad Advokatrådet mente om denne sag, men det kunne altså ikke nås, for det ville man ikke afvente.
Men jeg vil gerne sige tak for svaret og sige, at vi jo da håber, at boligretten vil lægge den fortolkning til grund, som ministeren her har tilkendegivet.
Det vil vi da håbe, men en endelig afgørelse af det spørgsmål kan vi jo ikke se, før der foreligger en boligretssag på baggrund af de nye bestemmelser.
Alt taget i betragtning
vil det da styrke sagen, at der ligger en sådan tilkendegivelse fra boligministerens side, men det er jo ikke tilstrækkeligt til at rette op på den samlede skade, der er sket, og hvis man stemmer vores ændringsforslag ned, er vi derfor tvunget til at stemme imod lovforslaget.
Men tak for tilkendegivelsen!
Brian Mikkelsen (KF), 1997-12-12:
Normalt diskuterer man jo politik heroppe fra Folketingets talerstol, og man pådutter ikke hinanden holdninger.
Så derfor vil jeg begrænse mig til at sige til den socialdemokratiske ordfører og til arbejdsministeren, som er unødig polemisk i denne her sag, at vi selvfølgelig vil have et bedre arbejdsmiljø.
Vi har gentagne gange sagt, og vi prøver en gang til: Vi vil liberalisere BST-systemet, fordi vi tror på, at det vil gavne arbejdsmiljøet gevaldigt.
Vi vil selvfølgelig også stille krav til virksomhederne og har ikke været imod at drøfte en arbejdspladsvurdering for større virksomheder - det kan være nødvendigt - og at der bliver ofret nogle flere penge på det.
Men vores grundtese, vores grundholdning er den, at den eneste måde, man virkelig får løst arbejdsmiljøproblemet på, er selvfølgelig i et samspil mellem lønmodtagere og arbejdsgivere.
Hvis de to parter ikke er medspillere, så får man ikke løst nogen problemer.
Så kan man lovgive nok så meget fra Folketingets side og sige nok så mange flotte ord fra Folketingets talerstol, men vi kommer ikke nogen vegne, og vi får ikke løst nogen problemer.
Det gør man altså kun ved aktivt at få involveret de to parter og ikke ved at lægge ekstra byrder på den ene af dem.
Men lad os komme videre i diskussionen i Arbejdsmarkedsudvalget.
Vi glæder os til det og håber da på, at det kan medføre et bedre arbejdsmiljø.
Sonja Mikkelsen (S), 1997-12-12:
Jeg troede ikke, at SF og Enhedslisten kunne finde på at fralægge sig ansvaret for de helt fundamentale love for den almene boligsektor.
Det er skuffende, ikke mindst fordi de argumenter, de fremfører, er særdeles tyndbenede.
Med loven om styring og finansiering af det almene byggeri afskaffes rammebeløbet.
Samtidig har det positive virkninger i form af langt bedre muligheder for at bygge boliger, der giver beboerne mulighed for at bo så bæredygtigt, som det nu er muligt i det danske samfund, og det giver muligheder for at vælge kvalitetsmaterialer, der samtidig er helt eller næsten vedligeholdelsesfri, med andre ord for at bygge i en lidt bedre kvalitet og lidt dyrere, men til gengæld bo lidt billigere, og det rummer klarere muligheder for at få bedre livskvalitet for beboerne, uden at huslejerne stiger.
Det er jo vanskeligt at spå om, men boligministeren har tilkendegivet, at han vil følge udviklingen i byggeriet nøje, og i fald det falder, vil han overveje at tilbyde kommunerne, at de kan lånefinansiere det grundkapitalindskud, som de skal yde til boligerne, hvortil der jo ikke kan opnås skattefradrag for renteudgifterne.
Det er meget skuffende, at SF og Enhedslisten ikke kender deres ansvar i den her sammenhæng og ikke kan se perspektiverne i den lovgivning, vi her laver.
Villy Søvndal (SF), 1997-12-12:
Jeg skal berolige fru Sonja Mikkelsen med, at grupperne til fulde er oplyst om, hvad det drejer sig om.
Det drejer sig, som fru Sonja Mikkelsen jo godt ved, ikke om rammebeløbet - vi er tilhængere af at afskaffe rammebeløbet - men det drejer sig om byggeriets omfang.
Jeg håber så også, fru Sonja Mikkelsen har redegjort i den socialdemokratiske gruppe for følgende: Da vi var i Schlüters allermørkeste år, blev der bygget 16.000-17.000 støttede boliger i Danmark.
Det var i midten af 1980'erne.
I dag bliver der bygget mellem 10.000 og 11.000; der er altså kappet 1/3 af det støttede byggeri.
Og det sker i en periode, hvor mange af de små, billige boliger forsvinder.
Det sker i en periode, hvor meldingerne er, at de udsatte grupper får stadig sværere ved at bide sig fast på boligmarkedet.
Med ministerens egne bemærkninger at der kan forventes at ske et fald i nyopførelsen af støttet byggeri
Og så undres man over, at SF ikke deltager.
Det er jeg helt uforstående overfor.
Vi prøvede så undervejs i forhandlingen at få den sikkerhed - fordi det jo med fru Sonja Mikkelsens ord er vanskeligt at spå om fremtiden - at hvis det konstateres, at omfanget af almennyttigt byggeri falder, så bliver det reguleret ad én af to veje, nemlig enten ved at man så ændrer på grundfinansieringen i grundkapitalen, sætter en lavere procent, eller ved at sikre lånefinansiering.
Men fru Sonja Mikkelsen ved lige så godt som vi, at den sikkerhed kunne vi ikke få.
Summa summarum: vi stemmer lige om lidt om et lovforslag, der betyder et fremskridt på det ene punkt, at vi får fjernet rammebeløbet - det er vi enige i - men som med boligministerens egne ord har den sikre virkning, at vi i en situation med så lavt et støttet byggeri går med til at sænke det yderligere.
Det synes jeg ikke man kan blive forbavset over at SF ikke ønsker at deltage i.
Sonja Mikkelsen (S), 1997-12-12:
Det er jo netop her, at hr. Villy Søvndal tager fejl.
Man kan ikke vide noget om, hvilke sikre virkninger der er af det her lovforslag i forhold til omfanget af byggeriet; men man kan vide, at der er den sikre virkning, at vi afskaffer rammebeløbet, og det er den sikre virkning, der skal stemmes for her.
Omfanget af byggeriet er herefter fuldstændig decentraliseret, og det er helt op til kommunerne at beslutte, hvor stort omfanget skal være.
Det er klart, at vi har et overordnet ansvar for at sikre, at der overhovedet bliver bygget boliger i det her land, men det klarer vi jo blandt andet gennem den generelle økonomiske politik.
Men det bliver vi da også nødt til at tælle med i den samlede boligforsyning i det her land, og det synes
jeg, at SF fuldstændig overser i den her sammenhæng.
Villy Søvndal (SF), 1997-12-12:
Det var dog alligevel utroligt!
Jeg vil advare imod det, der hedder at benægte fakta.
Det tror jeg ikke man kommer godt
Hvorfor får man så et fald på 5 pct.?
Det får man, fordi vi flytter finansieringen, sådan at den kommune, der skal bygge almennyttigt, skal tage hele det økonomiske træk i det øjeblik, den beslutter det, fru Sonja Mikkelsen.
Og det betyder, at man, i det øjeblik man sidder i en trængt budgetsituation i X-købing kommune, vil være tilbøjelig til, medmindre der er sikkerhed for lånefinansiering, at udskyde det, man altså skal betale her og nu. Det er derfor, man skønner, at det her vil bevirke det nævnte fald.
Men jeg vil advare imod, at vi skal diskutere de forudsætninger, som er regeringens egne.
Vil fru Sonja Mikkelsen ikke godt komme herop og bekræfte, at regeringen selv skønner, at regeringen selv skønner, at det her vil betyde et fald i det støttede byggeri?
Sonja Mikkelsen (S), 1997-12-12:
Ja, det er rigtigt, som det står i bemærkningerne, at det vil give et fald i byggeriet på 5 pct., såfremt man forudsætter, at kommunerne ikke forholder sig aktivt til den boligsituation, de har, men alene forholder sig til de ændrede finansieringsformer.
Men vi har faktisk en forventning om, at kommunerne løfter det ansvar, de har for også at sikre, der er en boligforsyning til de borgere, de har i kommunen.
Jeg kan f.eks. fortælle, at i Århus Kommune, hvor man i 1997 bygger 175 almene familieboliger, agter man i 1998, på
trods af at vi nu fordobler grundkapitalindskudet fra kommunernes side, at bygge 225 boliger.
Derfor kan man altså ikke foregribe, hvad kommunerne vil beslutte på det her område, på trods af at vi efter aftale med kommunerne fordobler grundkapitalindskudet - og vi fjerner jo samtidig kommunernes bidrag til ydelsen, det skal man jo lige huske. Det er jo ikke kun den ene vej, det er også den anden vej, og det tager kommunerne selvfølgelig også i betragtning, når de beslutter sig på det her område.
Der er jo ikke nogen automatik her.
Villy Søvndal (SF), 1997-12-12:
Vi prøver én gang til med kendsgerningerne i den her sag: Kendsgerningerne er, at regeringen forventer et fald på 5 pct. Men det forventer fru Sonja Mikkelsen så ikke med henvisning til, hvad der sker i Århus. Så forstår jeg slet ingenting, for så forstår jeg ikke, hvorfor vi ikke kunne få den sikkerhed, vi bad om, for det tilfælde at det viser sig, at boligministerens bemærkninger er rigtige, at boligministerens svar holder vand, og at der sker det forventede fald.
Vi bad såmænd bare om at få sikkerhed for, at hvis det sker, så vil ministeren gribe ind og dreje på nogle af de håndtag, der vil gøre det mere attraktivt at sikre et stigende byggeri.
Den sikkerhed kunne vi ikke få.
Det forstår jeg ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-12-12:
Der er en ting i fru Sonja Mikkelsens betragtninger, som jeg ikke rigtig forstår: Fru Sonja Mikkelsen var meget optaget af, at SF og Enhedslisten skulle tage ansvar for det lovforslag, der nu ligger her.
Det er et meget sent tidspunkt pludselig at blive optaget af det spørgsmål, når man hele vejen igennem fra regeringens side og fra Socialdemokratiets side alene har været optaget af at lave dette her sammen med de borgerlige.
Det er jo en ærlig sag for en regering at vælge, hvem den vil samarbejde med, og man valgte fra starten, at man ville lave dette her sammen med de borgerlige og ikke sammen med de partier, der faktisk bakker op omkring det almene byggeri. Resultatet blev derefter.
Man har intet hensyn taget til venstrefløjens faktisk ret beskedne ønsker.
Vi har stillet en minimumsbetingelse, som er, at vi ikke vil tage medansvar for et fald i byggeriet.
Det er faktisk et beskedent krav.
Det er endog et krav, som Socialdemokratiet selv påstår at man går ind for.
Men en garanti kunne vi altså ikke få, og det skyldes ganske enkelt, at man har valgt nogle andre samarbejdspartnere i den her sag, og man har givet det signal, at man fremover vil forhandle de grundlæggende ting vedrørende den almene sektor med de borgerlige og ikke sammen med venstrefløjen.
Det er et forkert valg.
Det er et uklogt valg fra Socialdemokratiets side.
Det er ikke et valg af strategi, som på sigt vil være til gavn for den almene sektor.
Men det er sådan, man har gjort det, og det er derfor, der i dette her lovforslag er indbygget ting, som ikke er forsvarlige.
Det er to punkter, som det drejer sig om.
Det er byggeriets omfang, og så er det starthuslejen i det nye byggeri, som bliver bygget, efter at rammebeløbet er ophævet. Regeringen kan ikke bestride, som vi har fremlagt det fra Enhedslistens side, at der bliver en højere starthusleje i det gode nybyggeri.
Vi er enige i, at der skal være et godt nybyggeri, f.eks. økologisk byggeri, men vi er ikke enige i, at man skal lave et nybyggeri, hvor de økonomisk svageste grupper er udelukket fra at få en bolig på grund af finansieringsforholdene.
Og dette huslejeproblem - og her taler jeg om starthuslejen, fru Sonja Mikkelsen, og ikke om de efterfølgende huslejestigninger, for det er rigtigt, at de bliver mindre - har regeringen ikke ønsket at drøfte med os, regeringen har overhovedet ikke taget hensyn til det.
Derfor er resultatet blevet, som det er,
og derfor tager Enhedslisten ikke medansvar for det.
Sonja Mikkelsen (S), 1997-12-12:
Jeg skal blot gøre opmærksom på, at det eneste hensyn - hvis man kan sige det - vi har taget til de borgerlige partier i denne her sag, er, at vi har delt lovforslaget i to, så vi kunne få beboerrådgiverne vedtaget - og dem har vi jo så vedtaget nu med det første forslag på dagsordenen her i dag.
Der er ikke taget nogen som helst specielle indholdsmæssige hensyn til nogen partier i det her forslag.
Det hensyn, vi har ønsket at tilgodese, er, at vi skulle lave de bedst mulige rammer for det almennyttige byggeri i fremtiden, og det er det, vi skaber med det lovforslag her.
Og det er dybt skuffende, at Enhedslisten og SF ikke vil være med til at fastlægge det.
Det er jo ikke byggeriets omfang, vi vedtager med den lov her.
Vi er jo forlængst holdt op med her i Folketinget årligt at træffe beslutning om, hvor stort et almennyttigt byggeri vi skal have i det her land.
Med det lovforslag, vi laver her, sker der en fuldstændig decentralisering, og herefter er det op til kommunerne at beslutte, hvor stort omfanget af det almennyttige boligbyggeri skal være.
Det kan godt være, at Enhedslisten og SF er utilpas ved den decentralisering, men det er vi ikke i Socialdemokratiet.
Vi er faktisk meget godt tilpas ved den decentralisering, vi her gennemfører.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-12-12:
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet vil bestride det, når vi siger, at årsagen til, at man ikke vil imødekomme venstrefløjens beskedne, men meget væsentlige og afgørende ønsker i denne sag med hensyn til at sikre byggeriets omfang, er hensynet til de borgerlige samarbejdspartnere. Og det er det samme, vi ser i den lov, vi skal behandle om et øjeblik, lejeloven.
Dér har man også afvist at tage hensyn til ganske beskedne, men helt afgørende retspolitiske ønsker fra venstrefløjens side, og det er da, fordi man har valgt en strategi, hvor man vil basere sig på et samarbejde med Venstre og De Konservative inden for boligpolitikken.
Vi må så bare konstatere, at sådan står sagerne altså i øjeblikket.