runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2004-05-26:
Lad mig starte med at rette en, går jeg ud fra, lille misforståelse hos hr. Villy Søvndal; jeg er glad for, at jeg får mulighed for det.
Jeg sagde ikke, at det er et våbenkapløb med Kina.
Reaktionen fra kineserne er selvfølgelig velkendt, men det er jo ikke sådan, at det våbenkapløb, som hr. Villy Søvndal mener skulle ske, kommer til at ske på grund af en opgradering af Thuleradaren - på ingen måde.
Lad mig så sige med hensyn til terrorangrebene, at som jeg også sagde i min ordførertale, er opgraderingen et yderligere værktøj til at sikre, at der ikke er lande, som finder på at bruge masseødelæggelsesvåben over for andre lande.
Lad mig bare nævne Nordkorea og Iran som potentielle lande, der kan komme i besiddelse af våbentyper, som de kunne finde på at bruge for at udslette flest mulige mennesker.
Men vi må vel alle sammen være interesserede i, at der kan være flest muligt værktøjer i værktøjskassen.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Lige en enkelt rettelse.
Jeg er ikke negativ over for USA, men jeg er ekstremt negativ over for den nuværende amerikanske administration, og det er noget fuldstændig andet. Jeg vil spørge hr. Troels Lund Poulsen, om han vil redegøre for, hvilke stedfundne terrorangreb der bevisligt kunne være forhindret af et missilskjold - Madrid, den 11. september, Filippinerne, og hvor de ellers har fundet sted.
Mener hr. Troels Lund Poulsen, at bare ét af de raffinerede terrorangreb, vi har set, og som ikke kan fordømmes kraftigt nok, kunne være forhindret af et missilforsvar?
Det andet er, at jeg synes, hr. Troels Lund Poulsen skal roses for, at han anerkender, at missilskjoldsprojektet er rettet mod Kina.
Sådan forstod jeg hr. Troels Lund Poulsens sidste bemærkninger, og jeg er fuldstændig enig i, at det jo er det, det drejer sig om.
Det drejer sig om en situation, hvor Kina måtte være militært stærk, og bekymrer det ikke hr. Troels Lund Poulsen, at vi så er tilbage i det gamle koldkrigsmønster, og at dette projekt bidrager til det?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-05-26:
Jeg kan sige til hr. Villy Søvndal, at hr. Villy Søvndal jo stort set stillede det samme spørgsmål for ca. 1 år siden, da jeg ikke havde mulighed for at gå på talerstolen, men det var min kollega, hr. Jens Hald Madsen.
Det er rigtigt, at på det tidspunkt havde Venstre en debat om en eventuel opgradering af Thuleradaren, og den debat har vi selvfølgelig også haft løbende. Men det er stadig Venstres opfattelse og også min personlige opfattelse, at denne opgradering skal ses i det lys, at det er vigtigt for USA at få flere og mere præcise oplysninger fra Thuleradaren end dem, man får i dag.
Derfor vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, at jeg deler ikke det negative verdensbillede, som hr. Villy Søvndal har af, at USA er en aggressiv magt, der blot vil undertrykke hele verden.
Den opfattelse og den doktrin, som SF har opfundet,
Jeg deler heller ikke Bushadministrationens doktrin om at slå først, men jeg synes, det er meget vigtigt at understrege, at denne opgradering er med til at sikre, at hvis nogle måtte have hensigter, som ikke er prisværdige, nemlig angrebshensigter, kan USA få et instrument til at slå deres missiler tilbage, hvis de altså når at udvikle et missilskjold.
Men for mig er det stadig uklart, hvordan det går med udviklingen af missilskjoldet.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Der er jo ikke noget nyt i, at hr. Troels Lund Poulsen er rimelig begejstret for Bushadministrationens missilskjoldprojekt, men jeg synes måske, at hr. Troels Lund Poulsen er lidt ubekymret. Jeg vil spørge, om Venstre har haft en diskussion om, hvad der sker, hvis et land skaffer sig det absolutte overherredømme ved at gøre sig selv usårlig.
Deler hr. Troels Lund Poulsen den opfattelse, at det pågældende land vil sænke tærsklen for, hvornår det vil anvende væbnet militærmagt til løsning af en konflikt?
Og synes hr. Troels Lund Poulsen ikke, det er et problem, når vi har en så aggressiv amerikansk administration, som vi har i øjeblikket med Bushdoktrinen og villigheden til at gå i krig, hvis man sænker tærsklen, fordi USA selv er beskyttet i den situation?
Kl. 9.25
Troels Lund Poulsen (V), 2004-05-26:
Man kan forlange meget af mig, men at skulle redegøre minutiøst for de tekniske beslutninger og Thuleradarens tekniske specifikationer tror jeg ligger over min bæreevne, så derfor vil jeg kun sige ganske tydeligt til hr. Keld Albrechtsen, som jeg også har sagt i mit tidligere svar, at man giver USA tilladelse til at foretage en opgradering af Thuleradaren.
Det er klart, at de informationer, USA får gennem Thuleradaren, bruger de allerede i dag, og de informationer vil de også kunne bruge i det videre arbejde for at styrke USA's sikkerhed fremover.
Lad mig også komme med en bemærkning om det oprustningskapløb, hr. Keld Albrechtsen taler om.
Det startede jo allerede i 1980'erne, da Kina allerede gik i gang med at opruste, så muligheden for opgradering skal ikke ses som et led i et våbenkapløb, og jeg er heller ikke af den opfattelse, at det vil føre til et våbenkapløb med Kina.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-26:
Jeg vil godt bede hr. Troels Lund Poulsen forklare lidt nærmere, hvad det egentlig går ud på.
Vores store bekymring er selvfølgelig, at dette anlæg skal kunne bruges i forbindelse med et skjold, som skal muliggøre en amerikansk oprustning vendt mod Kina, og som vil blive modsvaret af en kinesisk oprustning.
Vi ved jo alle sammen godt, at det handler om forholdet mellem USA og Kina, og vi har ikke nogen interesse i og vil være modstandere af at blive viklet ind i et oprustningskapløb mellem USA og Kina.
Det går jeg ud fra at hr. Troels Lund Poulsen heller ikke kan være interesseret i.
Derfor er det vigtigt, at vi i Folketinget får helt præcist at vide i dag, hvad det er, man beder os om at godkende med forslaget til vedtagelse.
Jeg synes ikke, det står klart, hvad den opgradering, som hr. Troels Lund Poulsen snakker om, helt konkret skal bruges til, og hvilken rækkevidde den har i det amerikanske projekt.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-05-26:
Hr. Keld Albrechtsen spørger om stjernekrigsprojektet, men jeg går ud fra, at hr. Keld Albrechtsen mener missilskjoldet.
Det er ganske korrekt, at der er tale om en opgradering af Thuleradaren, og de, der har besøgt Thuleradaren, vil også vide, at det er jo ikke noget fancy værktøj, man i dag har på Thule.
Det er bl.a. meget gamle computere, og det, der sker nu, er, at der gives mulighed for, at den eksisterende radar kan opgraderes.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-26:
Jeg er enig med hr. Troels Lund Poulsen i det synspunkt, at den grønlandske regering har opnået større indflydelse, end nogen tidligere grønlandsk regering har haft, og det er endda sket under vanskelige betingelser, fordi den grundlæggende har haft to regeringer imod sig, nemlig den danske og den amerikanske.
Udenrigsministeren talte jo om et fælles ansvar, altså også et dansk ansvar, og selv om vi respekterer de aftaler, Grønland indgår med USA, må vi jo tage særskilt stilling til dem i Danmark.
Kan hr. Troels Lund Poulsen ikke forklare lidt nærmere, hvor stor en opgradering af radaren Folketinget skal tage stilling til i dag, og i hvilket omfang den opgradering, der ligger i forslaget til vedtagelse, kan bruges som en del af stjernekrigsprojektet?
Det er vi nødt til at vide.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-05-26:
Jeg skal på vegne af Folketingets partier anmode om denne forespørgselsdebat, der tager sit afsæt i, hvad regeringen kan oplyse om status i forhandlingerne mellem Danmark/Grønland på den ene side og USA på den anden side vedrørende en eventuel opgradering af Thuleradaren. Besvarelse
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-26:
Jeg synes, det er tilfredsstillende, at hr. Peter Skaarup understreger, at med det forslag til vedtagelse, som et flertal af partierne har fremsat i dag, er der ikke tale om, at Folketinget dermed har taget stilling til selve det amerikanske missilskjold. Kl. 9.45 Som hr. Peter Skaarup ganske rigtig understregede, ved vi jo endnu ikke, om det overhovedet nogen sinde kommer i gang.
Det er vi nogle der håber at det ikke gør - hr. Peter Skaarup håber måske det modsatte -
men vi er enige i, at der ikke kan tages stilling til det på det grundlag, der foreligger, og jeg synes, vi skal gøre det i en efterfølgende debat her i Folketinget.
Når der ligger et aftalegrundlag, som vitterlig giver større indflydelse til Grønlands eget styre, er det jo, fordi de grønlandske repræsentanter har forhandlet dygtigt, og det synes jeg hr. Peter Skaarup glemte at fremhæve.
Det var, som om det kun var udenrigsministeren, der skulle fremhæves, men det er jo sådan set ikke Danmark og USA, der har sikret, at Grønland fik større indflydelse.
Det er Grønland selv.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-05-26:
Det Radikale Venstre kan støtte det fremsatte forslag til vedtagelse, som vi jo også selv er medforslagsstiller til, og jeg vil gerne udtrykke min store glæde over, at repræsentanterne for IA og Siumut også har tilsluttet sig dette forslag til vedtagelse.
Det er værd at fremhæve, at der her i denne sag har været et meget nært samarbejde mellem de grønlandske og de danske myndigheder.
Man kan sige, at aftalekomplekset, som ligger her, er en meget håndgribelig udmøntning af principerklæringen fra Itilleq om Grønlands inddragelse i spørgsmål om udenrigs- og sikkerhedspolitiske anliggender, der vedrører Grønland.
Det er en virkelig god start på opfølgningen af Itilleqerklæringen, og det glæder Det Radikale Venstre meget.
Set fra et grønlandsk synspunkt er det jo ikke mindst ændringen og suppleringen af forsvarsaftalen af 1951, der er af stor interesse.
Det har jo været et stort ønske fra Grønland at få en genforhandling, en modernisering af forsvarsaftalen, som ville reflektere det, der er sket i Grønland siden 1951, både at Grønland er blevet en del af riget ved grundlovsændringen i 1953, og også at Grønland senere fik sit hjemmestyre.
Begge dele er nu reflekteret i ændringen af forsvarsaftalen, og jeg forstår godt, at det i grønlandsk optik er et meget tilfredsstillende resultat.
Også miljøaftalen rummer jo gode muligheder.
Det samme gælder også aftalen om økonomisk-teknisk samarbejde.
Om begge aftaler gælder det, at hvad de til syvende og sidst er værd afhænger af, hvorledes vi nu får dem udmøntet.
Der ligger jo et stort arbejde foran danske og grønlandske myndigheder med at få kød og blod på disse aftaler, så de faktisk bliver til gavn for det grønlandske samfund.
Det er med andre ord, når vi ser på det fra et dansk-grønlandsk synspunkt og også specielt fra et grønlandsk synspunkt, et tilfredsstillende sæt aftaler, der her præsenteres af regeringen, og både den danske regering, det grønlandske hjemmestyre og de grønlandske myndigheder i det hele taget fortjener ros for det nære samarbejde og for det
gode resultat
Med hensyn til de videre perspektiver synes jeg, man skal hæfte sig ved, at denne diskussion finder sted i en, jeg vil sige meget fredelig international atmosfære.
Vi har store internationale problemer, der er stor strid og uenighed om situationen i Irak, det ved vi alle sammen, men forholdet mellem de store magter, atommagterne, har faktisk været i bedring.
Det er grunden til, at denne debat finder sted i en relativt afslappet atmosfære uden protester.
Det hænger sammen med, at der forud for indgåelse af denne aftale er indgået aftaler mellem USA og Rusland om en dramatisk reduktion af atomsprænghoveder, indgåelse af aftaler om strategisk samarbejde, som også kan omfatte samarbejde om missilforsvar.
Om selve opgraderingen gælder det, at når den er gennemført, kan den opgraderede Thuleradar jo bruges efter sin tekniske indretning.
Lad mig sige om missilforsvaret i øvrigt, at efter Det Radikale Venstres opfattelse vil missilforsvaret være teknisk overordentlig vanskeligt at konstruere og formentlig umuligt.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Jo, bestemt, og det er jo så også grunden til, at vi ender med den konklusion, vi gør, nemlig at der er forhold, der taler for at stemme for det her, nemlig at Grønland har opnået meget i de forhandlinger, der har fundet sted, og at der er forhold, der taler imod, nemlig at vi er dybt bekymrede over overhovedet at bidrage til et projekt, hvor vi tror at USA er svær at styre
Derfor ender vi netop med at undlade at stemme.
Jeg forstår i øvrigt, at Enhedslisten drager præcis den samme konklusion, og derfor må det også være ret let for Enhedslistens ordfører at forstå, hvorfor SF ender med den konklusion.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Men er SF ikke ligesom Enhedslisten enig i at tillægge det en helt afgørende betydning, hvad den grønlandske befolkning har udtrykt gennem sine valgte repræsentanter?
Er det ikke helt afgørende?
Jeg erindrer en sag, hvor vi her i Folketinget skulle tage stilling til indførelse af spilleautomater i Grønland, og det var et ønske fra hjemmestyret.
Vi accepterede det, vi stemte for det, ikke fordi vi sådan set gik ind for det, men fordi vi sagde, at når det er noget, som man har besluttet i Grønland, så er det ikke vores opgave at gøre os til dommer
over det.
Er hr. Søvndal ikke enig i, at det også er noget, der vejer utrolig tungt i den her debat, hvad man netop har besluttet i Grønland?
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Jeg er enig i hr. Søren Søndergaards indledende bemærkninger om, at hvis man ikke vil stemme for, så efterlader det to muligheder.
Det er klart, at min ordførertale er bygget op på, at vi synes, at der er klare forbedringer i det aftalekompleks, der foreligger, i forhold til den nuværende situation.
Det taler for at stemme for, hvis det kun var det.
Så holdt jeg en afsluttende tale om vores betænkeligheder ved missilskjoldet.
Det taler for at stemme imod.
Når man har et forhold, der både taler for at stemme for og stemme imod, så er vores sædvanlige konklusion, at vi undlader at stemme, og det vil vi også i den her sag.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Generelt var jeg meget enig i hr. Søvndals tale, men jeg synes alligevel ikke, konklusionen er helt klar, for hr. Villy Søvndal siger, at SF ikke vil kunne støtte det fremsatte forslag, dvs. ikke vil kunne stemme for, men så er der jo to andre muligheder. Den ene mulighed er at stemme imod ud fra den argumentation, hr. Søvndal fremlagde generelt om missilskjoldet.
Den anden mulighed er jo at undlade at stemme, som Enhedslisten vil gøre, ud fra en respekt for, at det er det grønlandske landsstyre, som har bakket op om denne her aftale og indgået denne her aftale, og at vi fundamentalt mener, at det er en sag for Grønland at afgøre, og at Danmark ikke skal blande sig i, hvilke aftaler Grønland indgår.
Derfor ville jeg godt lige have, at hr. Søvndal kunne præcisere, hvad konklusionen af talen var med hensyn til stemmeafgivningen til det forslag, der ligger her.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-26:
Status er rimelig klar i dag.
Det var den ikke for et par uger siden, men der er nu indgået et aftalekompleks, og forhandlingerne er sluttet med et positivt resultat.
De tog
ca. 11 måneder.
Jeg siger, at det er et positivt resultat, for det er det altid, når alle parter i forhandlingerne kan tilslutte sig resultatet, og derfor vil jeg godt ønske de tre parter tillykke med den aftale, der nu er indgået.
Først og fremmest selvfølgelig tillykke til Grønland, fordi Grønland har fået en aftale, som på en lang række områder giver nogle fordele og nogle udviklingsmuligheder for det grønlandske samfund.
Man har fået et forstærket teknisk og økonomisk samarbejde med USA, og dette samarbejde skal ledes af en fælles komitè, eller som det hedder på amerikansk: joint committee.
Hvad det hedder på grønlandsk, vil jeg afstå fra at prøve at udtale.
Samarbejdet vil nok betyde mere for Grønland end for USA, simpelt hen fordi Grønland kan modtage en bunke hjælp og inspiration fra et land, som på mange områder er førende, både økonomisk og teknisk.
Når vi ser på det positive for Grønland, er der også indgået en rammeaftale for videnskabeligt samarbejde.
Jeg tror, den kan få stor betydning, når det gælder om at finde og udnytte eventuelle naturressourcer i Grønland, f.eks. olie, gas, mineraler og andre spændende ting.
Endelig har man som den ikke mindst vigtige ting fået et udvidet og stærkt forbedret miljøsamarbejde mellem Grønland og USA.
Alt i alt et tillykke til Grønland, men også et tillykke til storebror, i hvert fald befolkningsmæssigt, altså USA.
Hvis Danmark eller andre europæiske lande måtte beslutte det, er der på længere sigt også mulighed for at deltage i et sådant udvidet missilskjold, men det er selvfølgelig suverænt det enkelte lands egen afgørelse. Endelig det sidste tillykke til Danmark, til udenrigsministeren og Udenrigsministeriet, fordi vi har været medspiller og vel en slags katalysator i forhandlingsprocessen og dermed skabt grundlag for, at Grønland har fået en aftale, som er god for landet.
Det er godt for et medlem af rigsfællesskabet. Vi har samtidig fået en aftale, som også amerikanerne er tilfredse med, og det synes jeg som konservativ er godt og glædeligt, fordi Amerika er vores største og nærmeste allierede og er en nation, som vi efter min mening har ufattelig meget at takke for. Tillykke til Grønland, til Amerika og til Danmark.
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Nu er det sådan, har jeg forstået, at det her er en kort bemærkning.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Det er jo stadig væk fuldstændig uklart: i princippet på den ene side og i realiteten på den anden side osv.
Kan Dansk Folkeparti, ligesom man gjorde, da vi diskuterede spørgsmålet tidligere, forestille sig en situation, hvor Danmark indgik en aftale med USA om noget, der skulle foregå i Grønland, hen over hovedet på det grønlandske landsstyre?
Det er et fuldstændig enkelt spørgsmål, og jeg vil opfordre Dansk Folkeparti til at give et fuldstændig enkelt svar, for ellers må vi jo bare sige, at det, vi har hørt tidligere fra Dansk Folkeparti, og som er
i bedste overensstemmelse med den gamle kolonitradition, må stå til troende, nemlig at det kunne Dansk Folkeparti sådan set godt forestille sig.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
I princippet kunne det godt lade sig gøre, men i realiteten vil det være sådan, at Danmark naturligvis fører en politik, som vi prøver at få Grønland med på, og omvendt prøver Grønland at få Danmark med på de ting, man går ind for.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Jeg synes, det er helt og aldeles uklart, hvilken betydning Dansk Folkeparti tillægger det grønlandske landsstyres opbakning til aftalen.
Jeg hørte, at Dansk Folkepartis ordfører snakkede noget om, at man glædede sig over, at der også var opbakning på Grønland osv., men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Kunne Dansk Folkeparti overhovedet forestille sig, at man ville have godkendt en aftale, som ikke havde opbakning fra det grønlandske landsstyre?
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
Når det gælder spørgsmålet om kritik af regeringen og ikke kritik af regeringen, forstår jeg altså slet ikke, at hr. Villy Søvndal kan få sig selv til at sige det, han siger. Vi står foran en af de vigtigste beslutninger i danmarkshistorien, nemlig om der skal indføres en forfatning, som truer vores egen grundlov, og SF holder med regeringen i de forhandlinger, der foregår i øjeblikket.
Man vil bl.a. have en EU-præsident, og det er Dansk Folkeparti modstander af
, så her er da et helt klart punkt.
Hvis taletiden var til det, kunne jeg nævne mange andre punkter, hvor Dansk Folkeparti er kritisk over for regeringen, og SF burde også være kritisk over for regeringen, når det gælder forfatningen. Med hensyn til oprustning er vi selvfølgelig bekymrede,
hvis missilskjoldet på nogen måde kan føre til oprustning.
Det siger sig selv, og jeg går ud fra, at alle - også USA -
er bekymrede for det.
Men samtidig må vi jo sige, at der er nationer i verden, der er uforudsigelige, og det er de uforudsigelige nationer og uforudsigelige terroristgrupper som f.eks. Al-Qaeda, man muligvis kan beskytte sig imod, hvis det lykkes at få etableret missilskjoldet, og kan det lade sige gøre, synes vi, det vil være udmærket.
Men jeg kan forstå på hr. Villy Søvndal, at hr. Villy Søvndal heller ikke på dette område vil forsvare Danmark.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Jeg er da glad for, at det her til sidst lykkedes hr. Peter Skaarup at komme i tanke om et punkt, hvor Dansk Folkeparti har kritiseret regeringen.
Jeg er glad for, at taletiden udløb, fordi det formentlig også er en udtømmende liste over de spørgsmål, hvor Dansk Folkeparti overhovedet kunne drømme om at kritisere den nuværende regering.
Men tilbage til det spørgsmål, vi behandler her.
Vil hr. Peter Skaarup slet ikke anerkende det synspunkt, at hvis en magt som f.eks. Kina føler, at projektet er med til at give USA et overherredømme, som Kina ikke vil acceptere, kan det være med til at sætte en oprustningsspiral i gang?
Deler hr. Peter Skaarup den grundlæggende analyse, eller er han uenig i den analyse?
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
I Dansk Folkeparti er vores analyse, at det kan forventes, at det i fremtiden bliver muligt for os at beskytte os mod missiler, der kan true ikke bare Europa, men også USA og resten af verden, og det tror jeg alle vil være tilfredse med.
Om projektet så rent faktisk lykkes, om der er midler til det, og om det kan fungere rent teknisk, er en anden sag, som vi tager op på et andet tidspunkt, men selve ideen om at beskytte os imod missiler af den karakter, som vil true vores sikkerhed og kan dræbe tusindvis af mennesker, tror jeg alle kan være tilfredse med.
Det er vores analyse.
Kl. 9.50 Så vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, at det var ikke utilsigtet, da jeg roste regeringen og landsstyret for aftalen, for jeg mener, der er grund til det.
Jeg mener sagligt og seriøst, at der er grund til det, hvis vi ser på udgangspunktet for forhandlingerne.
Vi kan tage hele EU-problematikken, hvis vi skal tage hul på den diskussion, for her støtter hr. Villy Søvndal jo faktisk regeringen i spørgsmålet om forfatningen, mens vi kæmper imod.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Der var ét morsomt sted i hr. Peter Skaarups tale.
Jeg synes sådan set, det er en daglig foreteelse.
Men mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup går på, at hr. Peter Skaarup gav udtryk for, at det er jo ikke sikkert, at missilskjoldet kommer til at virke.
Det stemmer meget præcist med den rapport, som en gruppe videnskabsfolk har lavet, hvor de siger, at systemet formentlig ikke kommer til at virke, og det er der en stor amerikansk diskussion om i øjeblikket.
Jeg vil spørge hr. Peter Skaarup: Frygter hr. Peter Skaarup ikke signalværdien af det?
Uanset om det kommer til at virke eller ej, bygger sikkerhedspolitik jo på forventninger om, hvad modparten vil kunne.
Har det strejfet Dansk Folkeparti, at det risikerer at sætte en kaprustning i
gang i verden, og hvad synes Dansk Folkeparti om det?
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
Jeg tror også, som jeg sagde tidligere, at denne aftale ikke kunne være opnået, hvis ikke Udenrigsministeriet havde kæmpet for de interesser, hr. Keld Albrechtsen taler om.
Det siger sig selv, at uden Udenrigsministeriet var der ikke indgået nogen aftale, men jeg kvitterer som sagt gerne for, at landsstyret også har ydet en god indsats.
Nu står vi med en aftale, der er fornuftig, så hvorfor pinde meget mere i det?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-26:
Jeg er glad for, at hr. Peter Skaarup understreger det, og det tror jeg også hr. Peter Skaarup og hans parti har behov for over for Grønland.
Derudover vil jeg sige, at situationen jo var den, at man havde en forsvarsaftale, som gjorde, at USA kunne gøre fuldstændig, som de ville - ikke alene på Thulebasen, men i hele Grønland.
Det var et præcist krav fra grønlandsk side, at den tilstand, som var skabt tilbage i kolonitiden, skulle ophæves og erstattes med en tilstand, hvor der kræves godkendelse for at kunne foretage ændringer i Thule, og hvor USA ikke længere bare kan skalte og valte med hele landet.
Derfor synes jeg, det er godt, at hr. Peter Skaarup nu understreger, at det var landsstyrets fortjeneste, at de ting blev ændret.
Det var ikke et dansk-amerikansk ønske, at tingene blev ændret, det var et grønlandsk ønske, og det var godt, at man imødekom det, også fra ministerens side.
Jeg synes bare, ansvarsfordelingen bør gøres klar her i debatten.