Vibeke Peschardt (RV), 2000-04-28:
Det er sådan set på tide, at vi her i Folketinget får debatten om genteknologien, og selv om det er fredag, og selv om folk måske ikke er så engagerede i det, så er det faktisk en umådelig vigtig debat, og vi kan jo også se af medierne, at det er noget, som interesserer befolkningen meget, meget massivt.
Først vil jeg gerne tilslutte mig rosen fra de øvrige ordførere eller fra mange ordførere, fordi erhvervsministerens redegørelse er meget, meget velegnet at tage denne debat på.
For det første gennemgår den jo altså gældende lovgivning og giver dermed et udmærket overblik
over, hvad der er sket af regulering både nationalt og internationalt, og for det andet opstiller den - hvilket er meget, meget vigtigt - nogle principper, fire faktisk, af etisk karakter, der kan danne ramme for, hvad vi vil og specielt hvad vi ikke vil som lovgivere og regulatorer af det her område.
Hvis jeg skal starte i den positive afdeling - og der er mange, der har noget negativt at sige om gener og gensplejsning - så vil jeg godt sammenligne den debat og det, vi her har med at gøre, med et andet område, nemlig miljøområdet, hvor vi jo i dag i virkeligheden står for foden
af et meget, meget højt bjerg, hvor vi har 100.000 uvurderede kemikalier i vores miljø, som vi stort set ikke ved hvad vi skal stille op med, og hvor vi kun sporadisk kender til, hvad de har af indflydelse på miljø, på natur og på mennesker
Vi ved, der er noget, men opgaven med at få det vurderet, kortlagt og risikovurderet er meget stor.
Hvis man sammenligner den debat med det, der er foregået omkring regulering af gensplejsning, så kan man se, at man i hvert fald i Danmark, men også internationalt, har lært noget af det, og den sammenligning gør altså, at vi i dag, hvor vi jo står med en rivende udvikling inden for genteknologien, må sige, at vi sådan set er kommet meget godt fra start på det reguleringsmæssige område. I Det Radikale Venstre har vi grundlæggende den holdning til gensplejsede organismer, at vi gerne vil forholde os positivt, men kritisk og analyserende.
Vi mener, at det, at man foretager risikovurderinger i næsten hvert enkelt tilfælde, er meget vigtigt, for ikke at sige, at det er et must, og derfor mener vi også, at man hele tiden skal opstille etiske principper, sådan som redegørelsen gør det, for anvendelsen af det her.
Endelig mener vi også - det kommer vi jo sådan set ikke engang uden om; det kan vi ikke - at debatten med befolkningen er uhyre vigtig.
Man kan se i Information i dag, at danskerne faktisk er fyldt med mistro, selv om de, hvad angår gensplejsede fødevarer, ved noget om det.
Derimod synes de, at alle de resultater, som er meget fremgangsrige og gode, inden for den medicinske forskning om sygdomme, om human medicin osv., er fine nok, når de kan blive behandlet, men der er altså noget galt med fødevarerne.
Derfor skal man tage debatten, og derfor burde man i virkeligheden også, i det omfang man kan, have befolkningen med hele vejen igennem.
Jeg tror, det bliver vanskeligt, men derfor er debatten så vigtig, for der er jo både positive og negative sider ved det her.
Skrækeksemplerne, som genteknologien rummer masser af med transgene dyr, planter, hvis pollen forgifter sommerfuglelarver, raps med særlige egenskaber, der muterer til økologiske marker, osv. osv., er typer, som jeg i virkeligheden mener at man skulle man vælge fra.
På den anden side må jeg sige, at når jeg står i en kartoffelavlerforening ovre i Vestjylland og hører, at behandlingshyppigheden - det vil altså sige det antal gange, man sprøjter med fuld dosis pesticider på de her kartofler - er 11, og at man kan bringe behandlingshyppigheden ned til 7, og hvor målet i regeringens pesticidhandlingsplan er omkring 2, og nogle siger endda 1½, så kunne jeg altså utrolig godt tænke mig at have en gensplejset kartoffel, der var resistent over for kartoffelskimmel.
Jeg synes faktisk, det ville være godt, og jeg bruger det som eksempel på, at at genteknologien, hvis det her kan gennemføres, er en god ting, for så får vi altså ikke pesticider i grundvandet.
Til slut vil jeg forholde mig lidt til nogle af de forslag, de udmærkede forslag, som redegørelsen også rummer:
Jeg har sagt noget om de etiske principper.
Vi synes, det er en fantastisk god idé, at man fra dansk side driver den sag, at vi får lavet en europarådskonvention med inddragelse af etiske hensyn i forbindelse med de her anvendelser af genteknologi på plante- og på fødevareområdet.
Vi synes også, det er udmærket med et udredningsarbejde, som det forslås.
Til gengæld er jeg lidt skeptisk, og jeg må indrømme, at jeg ikke tidligere har nævnt det for ministeren, men der står noget om en task force af embedsmænd, der skal sidde og kigge på det her, og jeg kunne godt tænke mig, at vi måske i fællesskab fik strammet det lidt op, sådan at den funktion virkelig blev andet end embedsmænd, der sidder og snakker sammen om det her.
Men jeg kan i øvrigt ikke se, hvad der nøjagtigt indgår i det.
Altså personlig er jeg meget tiltalt af det, men vi er ikke helt enige i den radikale gruppe om det her.
Så der er da et punkt, hvor nogle måske kunne tage fat, men ellers kunne man måske overveje at udvide de nuværende etiske råds beføjelser, så de tog sig af det her.