Flemming Hansen (KF), 2003-05-20:
Der er stillet forslag om, at der på finansloven for 2004 afsættes 250 mio. til over 5 år at forbedre de handicappedes adgang til stationer og andre kollektive trafikknudepunkter.
Jeg er glad for debatten.
Jeg synes, det er godt, at vi får en debat her.
Jeg har da også stor sympati for forslaget, da der til stadighed vil være behov for at skabe bedre vilkår for borgere med dårlig mobilitet, herunder f.eks. også folk med barnevogne.
For rejsende med fuld førlighed er der også brug for god tilgængelighed, men dette indgår som bekendt som en helt naturlig del af planlægningen og den daglige drift af trafikanlæg.
Jeg forventer, at tilgængeligheden for handicappede i fremtiden bliver en fuldt integreret del, når nye trafikanlæg planlægges og gamle renoveres.
Det skylder vi de borgere, der har en dårlig mobilitet.
Men vi er da også nået ganske langt i den retning, synes
jeg, hvor der i de seneste år er taget en lang række initiativer for at forbedre tilgængeligheden for borgere med dårlig mobilitet.
Den københavnske metro er et godt eksempel på dette.
Metroen har trinløs indstigning, hvilket er til glæde for de fleste borgere, og det medvirker bl.a. til at gøre ind- og udstigning let og hurtig, så tiden, hvor metroen holder stille, minimeres.
Den trinløse indstigning er også til stor gavn for bevægelseshæmmede, som dermed kan stige på som alle andre.
Spørgsmålet er så, om den trinløse indstigning er et tilgængelighedsprojekt for bevægelseshæmmede eller en integreret del af metroprojektet.
På samme måde kunne man nævne de store investeringer i nyt togmateriel, som i langt højere grad end tidligere sikrer handicappede tilgængelighed til den kollektive trafik.
Jeg vil i den sammenhæng fremhæve, at i perioden fra slutningen af 2003 til 2006 indsættes nye handicapegnede lavgulvsintercitytog, som har plads til kørestolsbrugere, større handicaptoiletter og forbedringer i både den visuelle og auditive information i togene.
Der indsættes nyt materiel på en lang række togstrækninger bl.a. i Vestjylland i løbet af 2004 og på sydbanen mellem København og Nykøbing Falster fra primo 2003.
Den københavnske S-bane forventes fra 2006 hovedsagelig betjent med nye S-tog, der udrustes med ramper, så de bliver tilgængelige for kørestolsbrugerne.
Alt i alt repræsenterer disse investeringer en væsentlig forbedring af tilgængeligheden til gavn for store dele af befolkningen, derunder også personer med barnevogne og små børn.
I den investeringsplan, som regeringen offentliggjorde tidligere på året, er der afsat en særlig anlægspulje på 1 mia. kr. i perioden frem til år 2012.
Puljen skal sikre, at der løbende er mulighed for at tilpasse infrastrukturen, så den kan udnyttes bedre og mere sikkert.
Anlægspuljen skal primært anvendes til det statslige vej- og banenet.
Den særlige pulje har således et bredt sigte, men inden for dette brede sigte vil det være helt naturligt at sikre, at midlerne anvendes på en måde, der også tilgodeser de handicappedes adgangsforhold eksempelvis i forbindelse med stationsforbedringer.
På side 37 i Trafikministeriets rapport om investeringsplanen er der nævnt konkrete stationer, der står for tur til at få nye elevatorer.
Et andet eksempel, jeg gerne vil trække frem, er
udbuddet af de nye hurtigfærger til Bornholm.
Her er det på et møde i den særlige følgegruppe den 9. maj i år besluttet, at der skal stilles krav om, at den benyttede færge har elevator, som kan medtage kørestolspassagerer.
Det gælder for alle de færger, der sejler.
Selv om det vil betyde omkostninger til ombygning af færgerne, som ellers ville kunne indgå i et tilbud, har regeringen og et stort flertal af Folketingets partier fundet det naturligt at medtage et sådant krav.
Regeringens synspunkt er derfor dette: Staten gør allerede meget for de handicappede på trafikområdet, og staten vil også fremover udvise særlig opmærksomhed over for de handicappede, når nye trafikanlæg skal planlægges, og når nyt materiel skal indkøbes.
Strategien er at integrere handicaphensyn i alle beslutninger om anlæg og indkøb af materiel, ligesom handicaphensyn indgår med stor vægt, når behov for moderniseringer af allerede eksisterende anlæg overvejes.
På den baggrund er der efter regeringens opfattelse ikke behov for særskilt at øremærke midler til nye initiativer.