runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2000-11-16:
Vedrørende erhvervslejemål er det jo ikke lang tid siden, at Socialdemokratiet var med til at gennemføre en aftalefrihed mellem udlejer og lejer, og det var jo et skridt på vejen.
Tænk engang hvis vi også kunne opnå, at man opfattede boligen som en vare i lighed med alle andre varer, hvor kan aftale en fri pris for denne vare.
Så er jeg sikker på, at også mange af dem, der stemmer på ordførerens parti, kunne se en fordel i, at alle lejligheder formentlig blev udsat for en sådan konkurrence i nybyggeriet, at de blev billigere.
Men når man har denne kunstige konstruktion for lejefastsættelsen, er der mange aktører, der slet ikke vil operere på markedet.
Det synes jeg er synd og skam, og derfor burde vi tage ved lære af de erfaringer, man har fra udlandet.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-11-16:
Den skal også blive meget kort, formand.
Jeg er glad for, at vi nu har fået konstateret, at det er en fri huslejedannelse, man ønsker, og at man ønsker at arbejde hen imod i det Dansk Folkeparti.
Til det må jeg bare sige, at det er præcis et af de steder, hvor vandene skilles mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Vi ønsker ikke en fri huslejedannelse.
Egil Møller (DF), 2000-11-16:
Jamen jeg har også forstået, at det er af hensyn til beboerne, man nu fremmer denne lovgivning om byfornyelse.
Men hvis vi bliver ved med at fastholde disse restriktioner på huslejedannelsen, hvis vi ikke på et tidspunkt kommer derhen, hvor der bliver fri huslejedannelse, får vi altså dette underlige boligmarked, hvor der er den skævvridning, som ordføreren udmærket godt ved, der er mellem de enkelte boliger rundtomkring i landet.
Det skyldes simpelt hen, at man har en lovgivning, som ikke giver mulighed for, at en ejer sammen med en lejer kan lave en fri aftale om huslejen.
Derfor synes jeg, at det kunne være et skridt i retning af at få et frit boligmarked, hvis man udnyttede de lejligheder, der opstår en gang imellem.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-11-16:
Jamen jeg er da glad for, at det ikke er en generel fri huslejedannelse, man ønsker fra Dansk Folkepartis side.
Men jeg ønsker bare at fastholde, at når vi i Socialdemokratiet siger, at der ikke skal være fri huslejedannelse på området byfornyelse, er det jo netop, fordi vi ønsker at lave byfornyelse for beboerne.
Jeg fastholder, hvad jeg sagde i min ordførertale, at hovedsigtet med lovændringen kan sammensættes i følgende sætning »mere byfornyelse for samme penge«.
At det så kan gå hen og vise sig, at det offentlige kan spare penge, mener jeg ikke skader, hvis vi bare sikrer os, at vi får mere byfornyelse ud af de samme penge.
Ole Stavad (S), 2000-11-16:
Jeg er altid meget glad for at kunne være imødekommende over for fru Mariann Fischer Boel, og det er jeg jo ikke mindst her, for det, det her skaber, er langt bedre rammer, der giver langt bedre muligheder for et bedre afkast til pensionsopsparerne.
Hvis fru Mariann Fischer Boel tror på det, hun selv siger, så siger fru Mariann Fischer Boel, at disse nye rammer og disse nye regler vil efterlade højere pensioner fremover.
Det er det, fru Mariann Fischer Boel siger.
Jeg tør ikke spå om, hvordan aktieandelen vil udvikle sig.
Vi kan sige, at vi giver nogle nye muligheder.
Men der er jo modgående tendenser i det her, for det er klart, at når vi nedsætter beskatningen af obligationer, bliver obligationer alt andet lige mere konkurrencedygtige i forhold til aktier.
Når vi omvendt åbner en mulighed for, at de pensionskasser, der opfylder soliditetskravene, kan gå ud over det nuværende loft på 50 pct. og i større udstrækning investere i aktier, er der en modgående tendens dér, der giver muligheder for dem, der vælger det.
Det, der er essensen af det her, er, at det er op til pensionsopsparerne selv og dem, der er betroet at forvalte pensionsformuerne, at vælge, hvad de tror på giver pensionsopsparerne den højeste pension, den største sikkerhed og det bedste afkast.
Statskassen kan kun få et større provenu end det, der er forudsat efter de eksisterende regler, hvis det efterlader 85 øre ekstra til pensionsopsparerne, hver gang staten får 15 øre.
Og det forstår jeg ikke at fru Mariann Fischer Boel har meddelt på Venstres vegne at Venstre vil stemme imod.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-16:
Jeg kunne høre, at skatteministeren fik over sine læber at sige, at muligheden for et bedre afkast ligger i den model, der er lagt frem her.
Det var da en udmelding, som jeg hilser positivt velkommen, for når der er et bedre afkast, er der også en højere beskatning.
Men nu siger ministeren, at når man nu nedsætter beskatningen af obligationer, bliver det mere attraktivt at gå i obligationer.
Og det vil jo så være skidt for de virksomheder, som i et vist omfang i hvert fald er afhængige af, at pensionsselskaberne køber deres aktier.
Det kunne jo blive problemet.
Og så er der 85 øre ekstra til pensionsopsparerne med ministerens forslag.
Efter de gældende regler er der jo sådan set 95 øre.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Det er Enhedslistens grundopfattelse, at pengene til velfærden først og fremmest skal tages der, hvor der er rigeligt med penge.
Vi bruger de penge, der kommer ind her, til en masse velfærdsforbedringer, og der er ingen tvivl om, at vi her tager dem et sted, hvor der er rigeligt med penge.
De er nogle af de selskaber, der klarer sig allerbedst på børsen, og der er ingen tvivl om, at her er der virkelig rigeligt.
Derfor er det med særlig stor tilfredshed, at vi noterer os det her forslag fra regeringen om at tage lidt af den pengerigelighed, der er til stede her.
Det gør vi med meget større glæde, end når vi f.eks. før talte om en sodavandsafgift og nogle af de andre afgifter.
Bare der kommer et positivt provenu ud af det, så er vi sådan set tilfredse.
Vi synes, det her er et rigtig godt sted at gøre det, for der er ingen tvivl om, at pengeinstitutterne gennem årene har brugt hensættelseskontoen til at udskyde skat og har gjort det massivt, og derfor er det sådan set en god ting at sige: Jamen hvis I prøver at spekulere i hensættelser for at spare i skat, så kommer I til at aflevere i første omgang halvdelen af rentegevinsten.
Det har måske også en adfærdsregulerende virkning.
Det synes vi også vil være ganske udmærket.
Men vi støtter altså det her forslag, som virkelig helt målrettet tager penge, hvor der er allerflest.
Sonja Albrink (CD), 2000-11-16:
Jeg skal på CD's vegne tilkendegive, at i CD kan vi heller ikke støtte aftalen.
Det er jo en udmøntning, som er aftalt mellem regeringen, SF og Enhedslisten i forbindelse med finansloven 2001.
Der er blevet gennemgået, hvad forslaget indeholder, og jeg skal så bare tilkendegive det, som jeg startede med at sige: Vi kan ikke stemme for det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-16:
To bemærkninger til lovforslag nr. L 95: For det første står der i den skriftlige fremsættelse, at lovforslaget er et led i bestræbelserne på at reducere erhvervslivets kreditfordele, og det står som et afsnit for sig og viser jo dermed med al tydelighed regeringens og forligspartiernes målsætning: at det er et særskilt mål for regeringen og forligspartierne at få reduceret erhvervslivets kreditfordele. Jeg skulle sige fra Dansk Folkepartis side, at det er ikke et særskilt mål for os at få nedsat og reduceret erhvervslivets kreditfordele.
For os er det afgørende, at man ser erhvervslivets vilkår samlet set og ikke har det som særskilt mål.
Det er i hvert fald en forskel, der er til at tage og føle på, hvor jeg i øvrigt synes, det er meget ærligt, som det er beskrevet her, hvad regeringens og forligspartiernes målsætning er, og det ser vi jo også på en række andre områder.
Den anden bemærkning, jeg vil gøre, er lidt i stil med den, fru Mariann Fischer Boel var inde på med hensyn til hensættelserne.
Det er lovpligtigt i det her land at hensætte i forventning om risiko for tab, og vi har tilsyn, der skal sikre, at der ikke hensættes for meget eller for lidt.
Det kan man altid diskutere om tilsynet gør godt nok, men sådan er det altså nu engang her i landet.
Så er det da klart, at der er nogle penge, der bliver sat til side i penge- og realkreditinstitutterne, men at man så går på jagt efter det, man betegner som en rentefordel ved det, er mig ubegribeligt.
Sagen er jo, at det ikke er, fordi pengesektoren har en forventning om, at det kommer til at gå rigtig godt for de penges vedkommende, de har hensat til tab; de har faktisk en idé om, at de må afskrive nogle penge, fordi de ikke får dem hjem.
Derfor er det altså lidt uforståeligt, at jo dårligere det går, jo værre det går, jo mere man bliver nødt til at hensætte til tab, jo mere bon'er den her afgift, som flertallet nu vil indføre.
Det kan godt være, at man ud fra en status quo-betragtning her og nu kan synes, at det går rimelig godt i pengeinstitut- og realkreditinstitutsektoren, så der er noget at komme efter, og så kan man ud fra sådan en grådighedstanke sige, at nu må vi hellere gøre noget på det her område og få skrabet nogle penge hjem.
Men har man forestillet sig den mekanisme her, når det for alvor går dårligt og der er lavkonjunktur?
Jeg tror ikke, man har gennemtænkt den situation, men så vil vi forhåbentlig kunne se, at reglerne her bliver ændret til den tid.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-16:
SF kan støtte dette lovforslag.
Allerede da vi påbegyndte forhandlingerne om finansloven, gav vi udtryk for, at vi mente, at der var mange ting, der skulle gennemføres af velfærdsforbedringer.
Vi gav udtryk for, at det ville vi være med til at finansiere, og vi gav også udtryk for, at vi mente, at det var rimeligt i højere grad at foretage en beskatning ved kilden, dvs. beskatning direkte af erhvervslivets gevinster eller de fordele, det har.
Og derfor ser vi dette her forslag som en naturlig led i en helhed af de forskellige forslag, som ligger både som ting, vi har behandlet tidligere i forbindelse med erhvervsskattepakken, og som vi også behandler senere omkring regler ved kreditstramninger.
Derfor betragter vi det her forslag som en naturlig del af det.
Det kræver ikke mange medarbejdere
at finde ud af, men det kræver selvfølgelig nogle medarbejdere at lave et lovforslag.
Flemming Hansen (KF), 2000-11-16:
Jeg skal undlade at læse alle bemærkningerne til lovforslaget op og konstatere, at vi har endnu et lovforslag, der bærer præg af den mangel på forståelse for erhvervslivets vilkår og den absolutte nødvendighed, det er, at pengeinstitutter og realkreditinstitutter har mulighed for og pligt til - og lovmæssig pligt til - at hensætte til imødegåelse af tab på de metoder.
Jeg synes, at det er en hån mod de danske pengeinstitutter og realkreditinstitutter, idet de helt naturligt garderer sig - og som sagt har lovmæssig pligt til det - mod tab hos deres kunder.
Men jeg må konstatere, at der næsten ikke er grænser for regeringens opfindsomhed.
Det er måske årsagen til, at der er så mange embedsmænd på skatteområdet.
Der skal jo stor opfindsomhed til at blive ved med at finde på nyt, men det er lykkedes endnu en gang.
Tillykke med det.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-16:
De kreditfordele, der så eventuelt kan være forbundet med disse institutters særlige praksis, ønsker regeringen og de partier, der støtter finansloven, kraftigt beskåret.
Man ønsker i realiteten en halvering, og de 200 mio. kr., som er provenuet, går direkte i statskassen.
Pengeinstitutterne har jo en regnskabsmæssig udgift, når det skønnes, at der er sket en forringelse af den værdi og de fordringer, som virksomhederne har, og det sker selvfølgelig for at sikre, at både realkreditinstitutterne og pengeinstitutterne overholder solvenskravene, men jo ikke mindst for at sikre, at befolkningen har tillid til både finanssektoren og realkreditinstitutterne.
Og så er det jo sådan i det virkelige liv, at pengeinstitutterne er underlagt Finanstilsynet, der skal påse, at der hverken hensættes for lidt eller for meget.
Hvis der er lavkonjunktur og sektorerne rammes af modgang, så stiger hensættelserne, og så stiger skatterne.
Det kan være lidt vanskeligt at se logikken i forslaget, og der er vel næppe tvivl om, hvem der kommer til at betale i sidste ende - det gør formodentlig kunderne.
Endnu en gang bliver der drejet på skatteskruen.
Venstre kan ikke støtte lovforslaget.
Hugo Sørensen (S), 2000-11-16:
Også dette lovforslag er et led i udmøntningen af finanslovaftalen for 2001, og lovforslagets intention er at indføre en afgift, der skal halvere penge- og realkreditinstitutternes nuværende rentefordele, som er en følge af, at institutterne i dag kan fradrage hensættelser til tab på udlån og garantier på et tidligere tidspunkt end det, der følger af skattelovgivningens almindelige regler.
Lovforslaget er et led i bestræbelsen på at reducere erhvervslivets kreditfordele.
Penge- og realkreditinstitutterne skal efter de regnskabsretlige regler hvert år foretage de nødvendige og tilstrækkelige hensættelser til tab på udlån og garantier, og ifølge skattelovgivningen er udgangspunktet, at tab på udlån og garantier kan fradrages ved indkomstopgørelsen, når tabet er konstateret eller sandsynliggjort. Når der er tale om penge- og realkreditinstitutterne accepteres det dog efter fast praksis, at institutterne kan fradrage de regnskabsmæssige hensættelser ved indkomstopgørelsen, uanset at de regnskabsmæssige kriterier for, hvornår en hensættelse er nødvendig, ikke nødvendigvis er sammenfaldende med de skattemæssige kriterier for, hvornår et tab kan fradrages.
Institutterne kan fradrage årets ultimohensættelser og skal samtidig indtægtsføre det foregående års ultimohensættelse.
Det foreslås, at halveringen af penge- og realkreditinstitutternes rentefordele ved hensættelsesreglerne sker gennem en skematisk beregningsafgift.
Der er efter lovforslaget tale om en årlig afgift, der er beregnet af saldoen på institutternes hensættelseskonto pr. 1. januar i afgiftsåret, dvs. af primosaldoen.
Afgiftsgrundlaget er den regnskabsmæssige opgørelse af det beløb, hvormed institutternes hensættelser overstiger de faktiske realiserede tab.
Pligten til at betale afgift påhviler de institutter, der har adgang til at foretage fradrag for regnskabsmæssige hensættelser til tab på udlån og garantier, dvs. pengeinstitutterne, realkreditinstitutterne, Kommunekredit, Danmarks Skibskreditfond, Finansieringsinstituttet for Industri og Håndværk samt filialer af udenlandske kreditinstitutter, der er hjemmehørende inden for EU og EØS. Afgiften kan fradrages i den selskabsskattepligtige indkomst.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-16:
Jeg skal bare for en ordens skyld sige til skatteministeren, at jeg er utrolig afslappet med hensyn til, om forligspartierne kan enes om, at et sådant forslag må opdeles.
Jeg kan godt se, at der blandt forligspartierne kan være et ønske om, at man ikke vil have det opdelt, men nu har man siddet og forhandlet osv., og så kan man jo gøre det.
De to dele, som forslaget består af, har jo ret beset
ikke noget med hinanden at gøre, og jeg kan altså ikke se andet, end at man sagtens kunne gennemføre dem hver for sig.
Jeg kan ikke se, at der er noget provenumæssigt i den ene del, som påvirker den anden del, og det vil jo typisk være baggrunden for, at man fastholder tingene i ét forslag.
Men vi kan altså foreslå det, og så kan man jo selvfølgelig selv beslutte i forligskredsen, om man har lyst til at få stor opbakning til den del af forslaget, eller man ønsker at se de røde knapper lyse for det samlede forslag og dermed principielt også for den del af forslaget.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-16:
Jeg ved, at skatteministeren i hvert fald i andre sammenhænge indimellem er optaget af at gøre vores skatte- og afgiftslovgivning mere enkel, og jeg håber, ministeren efterhånden efter de mange, mange, mange, mange forhøjelser af dieselafgiften og benzinafgiften, der har været de senere år, på et eller andet tidspunkt påtager sig den ambitiøse opgave at få gjort det mere enkelt her. At tænke sig, at der skal 49 sider til for at forhøje dieselafgiften med nogle ganske få øre.
Tabeller op og tabeller ned.
En vogn, der vejer lidt mindre og lidt mere, skal straks betale en anden afgift.
Det er bureaukrati ud over alle grænser, og jeg håber som sagt, at ministeren vil påtage sig den opgave at forenkle.
Ser vi så på indholdet af forslaget, kan jeg godt forstå, hvis der er danske vognmænd, der føler, at de er fuldstændig til grin.
De sidder og har møder og såkaldte forhandlinger og endda med ministeren om, hvad der kan gøres for at forhindre, at danske vognmænd må lukke forretningen.
Og hvad giver ministeren dem så?
Et løfte om, at den afgiftsforhøjelse, man har planlagt, ikke bliver så stor.
Men man kan altså ikke drive forretning ud fra, at man ikke skal betale helt så meget, som ministeren egentlig havde haft ambitioner om. At der så er en brancheformand, der går ud og erklærer, at det er en sejr, at man ikke skal betale så meget, som skatteministeren oprindelig havde planlagt, skal jeg ikke blande mig i.
Nej, i stedet for at blomsterne køres ud med danske vognmænd, bliver det store hollandske biler, der kommer direkte fra producenterne i Holland, for nu kan de gøre det billigere.
Det bliver heller ikke danske vognmænd, der fylder butikkerne op med varer, det bliver Aldis lastbiler, der kører direkte fra Tyskland herop og afleverer varerne i butikkerne.
Det eneste, vi får ud af det her, er, at vi mister gode danske arbejdspladser, og at vi får fyldt de danske landeveje med biler, der er i en dårligere stand end de danske biler - biler, der stadig må køre med asbestbremseklodser osv., som rigtig kan være med til at ødelægge miljøet, og biler, som ikke overholder de danske standarder for akseltryk osv., og derfor ødelægger vores veje.
Virkningerne af forslaget her er på lang sigt til stor, stor skade for det danske miljø og den danske samfundsøkonomi, og derfor bør skatteministeren indse, at løsningen ikke er at blive ved med at forhøje de danske afgifter på vognmandserhvervet, men derimod at sætte både dieselafgiften og de andre afgifter, vi belaster erhvervene med, ned, så det igen bliver danske chauffører og danske vognmænd, der kører med varerne, og omsætningen og produktionen sker i danske virksomheder.
Det burde man have som ambition i en regering, der siger, at den er erhvervsvenlig.
Forslaget er til ubodelig skade.
Antallet - ikke af virksomheder, der drejer nøglen om, men af lastbiler med danske nummerplader, der kommer til at stå stille - vil komme til at stige.
Det er en udvikling, vi beklager, og vi undrer os over, at regeringen vil påtage sig det ansvar at lukke gode danske arbejdspladser.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-11-16:
Som tidligere talere har været inde på, falder lovforslaget jo i to hoveddele, og den sidste del, nemlig incitamentet til, at tankstationerne indretter sig mere miljørigtigt, finder vi overordentlig væsentlig.
Her er vi hundrede procent
enige, for jeg tror, det er rigtigt, når det siges, at miljømyndighederne vurderer, at udslippet fra underjordiske tanke er en alvorlig forureningstrussel mod jord og grundvand, ikke mindst tilsætningsstoffet MTBE.
Det er vi helt med på. Når det så foreslås, at Danmark skal følge den tyske afgiftsforhøjelse på diesel, der er lagt op til, må jeg sige, at det, regeringen her siger, er vi også enige i
, så samlet støtter vi forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Vi støtter selvfølgelig den afgiftsdifferentiering, der er på benzinen.
Vi støtter også forhøjelsen af dieselafgiften, og det gør vi af to grunde.
Den vigtigste er, at det er med til at finansiere en del af de velfærdsgoder og andre ting, som vi kommer med de kommende dage.
Den anden er, at kan vi her give et lille vip i retning af at styrke andre former for varetransport end lastbiltransport, synes vi også, det er en god ting, og det ville her give et lille skub i retning af at vælge andre transportformer af gods, og det vil være til stor gavn for miljøet, og derfor støtter vi det også.
Dorit Myltoft (RV), 2000-11-16:
Det Radikale Venstre kan støtte dette forslag til energiafgifter.
Dermed bruges økonomiske incitamenter til at fremme miljø- og trafikpolitiske målsætninger.
Især vil også jeg fremhæve ændringen af afgiftsdifferentiering af benzinafgiften, sådan at det støtter de benzinstationer, der opfylder Miljø- og Energiministeriets skærpede krav til indretning og drift af benzinstationer, det, som under alle omstændigheder er obligatorisk fra år 2005.
Det er en af mange bestræbelser på at sikre ren jord og rent grund- og drikkevand.
Det er nemlig meget bekymrende, hvis det ikke lykkes os i Danmark at sikre alle mennesker rent drikkevand.
Sonja Albrink (CD), 2000-11-16:
Forslaget er et led i opfyldelsen af regeringens miljø- og trafikpolitiske målsætninger, og det indgår også i finansloven for år 2001.
Der er flere elementer, som flere ordførere har været inde på i forslaget, hvoraf dieselolien er det største element.
Vi kunne i CD tilslutte os miljødelen, men når det skal ses i sammenhæng, må vi sige, at vi ikke kan stemme for det forslag, som det ligger nu, da der ligger en afgift på dieselolie.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-16:
Vi synes i Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder, at det er en god idé at hæve afgiften på dieselbrændstof
, og det mener vi, uanset hvad tyskerne så finder på at gøre, eller hvad de har vedtaget at gøre fra den 1. januar 2001, som det er nævnt i forslaget om at hæve afgiften; det mener vi ikke er fornuftigt at gøre fra dansk side. Der er i øvrigt også i forslagets fremsættelsesskrift her tale om, at man har været inde og tænke i de her baner, at det måske ikke er så fornuftigt.
Afgiftsforhøjelsen skal først gennemføres pr. 1. april 2001, og som der står i fremsættelsesdelen, er det 3 måneder senere end den tyske forhøjelse, idet dieselpriserne gennem de sidste par år er steget betydeligt, hvilket har påvirket vognmændenes økonomiske situation.
Så må jeg i forhold til forslagets anden del spørge ministeren, om han kunne være interesseret i at finde lidt større opbakning til den del end det, forligspartierne alene kan mønstre af mandater her i Folketingssalen, for så vil jeg da opfordre ministeren til at dele forslaget, eller at vi gør det under udvalgsbehandlingen. For vi har faktisk også i vores behandling af det her forslag set meget positivt på den del, som motiverer tankstationerne til at komme i gang med at lave de ændringer i forhold til indretning, som gør, at de vil opfylde de nye krav til indretning og drift af benzinstationer, som bliver obligatoriske i 2005. Det vil vi gerne være med til at diskutere og prøve at finde en model for, men det er klart, at vi jo ikke kan stemme for det, hvis det er hæftet sammen med forhøjelsen af dieselafgiften, og derfor er vi interesseret i at vide, om der er bevægelse på det her punkt, så man kunne dele forslaget i to. De har jo ikke så pokkers meget med hinanden at gøre, kan man sige, så derfor kunne det jo i sit udgangspunkt også lige så godt have været to forslag.
Vi mener, at der er en forureningstrussel i forhold til jord- og grundvand, ikke mindst i forhold til tilsætningsstoffet MTBE, og det er det, man er inde på i forbindelse med forslaget, og der medvirker vi som sagt meget gerne til at fremme skærpede krav.
Men ikke som en samlet del af forslaget.
Hvis det bliver ved med at være en samlet del, stemmer vi imod det samlede lovforslag.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-16:
SF kan støtte det her lovforslag, for det første selvfølgelig fordi det er en aftale, vi har med regeringen, men vi gør det jo også ud fra, at vi jo har knyttet os, når det drejer sig om dieselafgiften, til det tyske niveau, og derfor lægger vi vægt på, at vi følger dét.
Så synes vi også, det er godt, at der i forslaget er nogle elementer, som man kan sige klart er miljøfremmende.
Generelt set
er vi jo ikke tilhængere af, at man har lave energipriser, så også alene af den grund synes vi, det er i orden, at vi følger det tyske niveau, og derfor støtter vi dette lovforslag.