Birthe Skaarup (DF), 2004-11-17:
Med disse ændringer, der er lagt op til i blodforsyningsloven, vil der efter Dansk Folkepartis vurdering ske en yderligere sikring for patienterne.
Vi står over for at skulle gennemføre to direktiver, hvilket de foregående ordførere også har nævnt, i forhold til den blodforsyningslovgivning, der er i Danmark.
For os handler det naturligvis om, at der er kvalitet og sikkerhed ved humant blod, der bruges til patientbehandling, forebyggelse og diag nosticering.
Det gælder endvidere om, at der ikke overføres sygdomme fra donor til patient, og at donationen svarer til behovet for blod.
Dansk Folkeparti ønsker, at vi her i landet har en tidssvarende og fuldstændig sikker ramme om vore forsyninger med blodprodukter.
Vi kan ikke se af forslaget, at der er ændret ved de grundlæggende regler om blodforsyning her i landet, nemlig at bloddonorerne giver deres blod frivilligt og uden betaling, og at blodet bliver tappet fra offentlige blodbanker, der er tilknyttet til et sygehus.
Det har været et princip i Danmark i mange år og er stadig væk gældende.
Som andre har været inde på, så er der specielt syv områder, som man går ind på med disse direktiver, der faktisk forbedrer mulighederne her i Danmark, så der bliver endnu mere sikkerhed omkring bl.a. blodtapning, ændrede procedurer i forbindelse med testning af blod og blodkomponenter, kravet om kvaliteten af blod, kontrolbesøg fra Lægemiddelstyrelsen i blodbankerne og pligt for blodbankerne til at indberette bivirkninger og utilsigtede hændelser.
Vi har også noteret os, at der sker en udvidelse af opbevaringstiden af data om donorer i blodbankerne fra 10 til 15 år, og endvidere, at udvidelsen af perioden for blodbankernes opbevaring af data om fuld sporbarhed af blod og blodkomponenter ændres fra 10 til 30 år.
Det er som sagt efter vores vurdering nogle positive tiltag.
De højner kvaliteten, og de forslag, vi allerede har gennemført, efter at vi havde blodforsyningsloven til behandling sidst, lever næsten allerede op til, hvad vi vedtog dengang.
Som sagt lytter vi også meget til Bloddonorerne i Danmark, fordi de fastholder nogle principper om, at de danske bloddonorer skal være frivillige og ubetalte, og med hensyn til forskning går man nu ind og ser på, at det ikke alene er SSI, der skal stå for det her område, men at man også kan bruge blod til andre forskningsformål.
Jeg har nogle enkelte spørgsmål til ministeren, som enten kan besvares i dag eller på et senere tidspunkt, og det er omkring indsamling af dansk plasma hos Statens Serum Institut, om det bliver brugt på de danske hospitaler, for Bloddonorerne i Danmark rejser faktisk nogle spørgsmål om, at hospitalerne har været henvist til at købe plasmaprodukter af udenlandsk fabrikat, på trods af at der er plasma på lager hos Statens Serum Institut.
Noget andet, som de er inde på i deres høringssvar, og som jeg ikke rigtig synes er pointeret, er, at plasmaprodukter fra udlandet måske er baseret på blod fra betalte bloddonorer.
Det synes jeg også lige kræver et svar, som sagt enten her eller i den videre udvalgsbehandling.
Så har Socialdemokraternes ordfører været inde på NAT-testen, hvad det vil få af øgede omkostninger.
Det er ikke ligefrem det, man lægger op til i bemærkningerne, men man bemærker dog, at amterne kan indlede nogle procedurer, så de kan udvide deres forsøg på at gøre kvaliteten endnu mere sikker.
Jeg vil godt høre, hvor den slags test bruges i Europa.