runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Jeg vil ikke i dag lægge mig fast på, hvordan regeringen vil sikre lige præcis de reduktioner, som svarer til f.eks. de havvindmølleparker eller til det generelle tal, som vi kender.
Men det ligger fast, at regeringen vil leve op til Danmarks internationale forpligtelser i forhold til Kyotoprotokollen.
dansk erhvervsliv dårligere end dets konkurrenter i udlandet, og jeg har sagt, at jeg derfor sammen med resten af regeringen vil arbejde for at finde løsninger, som er omkostningseffektive og ikke belaster erhvervslivets konkurrenceevne.
Som jeg har redegjort for, er det derfor regeringens politik at anvende Kyotoprotokollens mekanismer med henblik på at sikre, at vi får mest miljø for pengene.
Jeg vil godt knytte til her, hvor vi diskuterer det, at det er en meget, meget stor opgave for den nuværende regering at få overbevist EU om, at når vi i det hele taget opererer med, hvad vores forpligtelse er, sker det i forhold til 1990-tallet, og at det korrigerer 1990-tallet.
Jeg vil nok sige, at for øjeblikket bruger vi hele vores energi dér.
Det kan blive et meget, meget stort problem for Danmark, hvis ikke de resterende lande i EU accepterer, at det er 1990-tallet korrigeret, vi arbejder ud fra.
Jeg skal også minde om, at når vi har besluttet, at vi skulle ratificere Kyotoprotokollen på den baggrund, sker det netop ved, at vi tager udgangspunkt i 1990-tallet korrigeret; men der pågår altså nogle forhandlinger, som jeg ikke kan sige mere om nu.
Ved siden af de mekanismer, man skal bruge, skal man selvfølgelig også bruge det, at man kan lave CO2-kvoter, Joint Implementation og Clean Development Mechanism.
Selvfølgelig skal man bruge de mekanismer, der ligger heri.
Det er hele ideen i Kyotoprotokollen.
Det var derfor mødet var i Marakesh, altså for at aftale de spilleregler, der
skulle ligge til grund for det
Det er klart, at regeringen vil bruge de midler, der ligger inden for Kyoto, men jeg er nødt til at sige, at det ikke er noget, man bare lige løber i gang.
Det har altså noget at gøre med spillereglerne, som er lige ved at være på plads i Marakesh - de skal faktisk først finpudses - og det vil selvfølgelig i forhold til de valg, som vi vil træffe, for at vi kan blive godskrevet for dem senere hen, have nogen betydning, hvordan spillereglerne bliver stillet op.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-02-06:
Ifølge den forpligtelse, Danmark har sagt ja til som led i den interne EU-byrdefordeling, har Danmark sagt ja til i hvert tilfælde at skulle sænke drivhusudslippet inden 2008-2012 med 16 mio. t CO2.
Alene det er en meget stor opgave.
Danmark er, selv med havmølleparkerne, 3,5 mio. t fra at nå det og uden havmølleparkerne i hvert tilfælde 4,5 mio. t bagefter det.
Så jeg vil gerne have at vide: Hvad er det præcis for nogle mekanismer, ministeren tænker på, når ministeren siger, at man vil bruge nogle mekanismer, som er billigst muligt for Danmark, og hvor stor en del af Danmarks samlede bidrag mener ministeren at regeringen vil købe sig til i udlandet?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Det, jeg vil bekræfte i dag, er, som jeg sagde i mit svar, at vi vil gå aktivt ind i arbejdet i EU med at sætte
fælles rammer for energipolitikken og miljøreguleringen, og at vi vil arbejde for fælles rammer i EU for anvendelse af drivhusgaskvoter. Kommissionen er kommet med et direktivforslag herom, og der vil selvfølgelig foregå nogle forhandlinger.
Dem vil jeg selvfølgelig også deltage i, og i det uddrag, som vedrører energiministeren, vil energiministeren deltage i dem.
Jeg vil ikke her be- eller afkræfte det, blot sige det, som jeg synes er det vigtige heri: at vi indgår i et aktivt arbejde i EU for at få den her sag bragt på plads.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-02-06:
Jeg er glad for at høre, at ministeren bekræfter, at regeringen naturligvis vil leve op til Kyotoforpligtelserne.
Jeg kan også forstå på ministeren, at han er indstillet på at gå videre i det EU-arbejde, der er med at få fastsat CO2-kvoter for elsektorens CO2-udledning, herunder, kan jeg forstå, også den politik, der går på at hæve den økonomiske straf for de elværker, der eventuelt overskrider deres kvoter.
Så jeg vil gerne have, at ministeren bekræfter, at han er indstillet på at gå den vej, som Europa-Kommissionen har lagt op til, ved inden 2008 at hæve strafbidraget til 400 kr. pr. t CO2 og derefter til 800 kr. pr. t CO2.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Det gælder også vores forpligtelser på klimaområdet.
Fjernelse af påbuddet om at opføre de tre havvindmølleparker er derfor ikke udtryk for, at vi agter at løbe fra klimaforpligtelserne i 2008-2012 inden for rammerne af Kyotoprotokollen.
Det afspejler snarere, at vi har til hensigt at finde de billigste løsninger.
Regeringen lægger stor vægt på, at miljøforpligtelserne skal overholdes på den økonomisk mest effektive måde.
På klimaområdet betyder det, at vi går efter løsninger, som sikrer, at udledningen af drivhusgasser begrænses billigst muligt.
Som led heri vil vi især koncentrere os om løsninger, der ikke stiller dansk erhvervsliv dårligere end dets konkurrenter i de lande, vi normalt sammenligner os med.
Økonomi- og erhvervsministeren har derfor bedt Energistyrelsen om at arbejde videre med at forberede udbuddet af havvindmølleparkerne.
Netop ud fra hensynet til omkostningseffektiviteten vil regeringen desuden tilstræbe, at en del af den danske klimaforpligtelse klares ved brug af de såkaldte Kyotomekanismer.
Det indebærer, at vi i Danmark betaler for drivhusgasreduktioner i udlandet som alternativ til reduktioner inden for landets grænser.
Vi forventer, at der for lave omkostninger kan opnås en ganske betydelig reduktion i de østeuropæiske lande og i udviklingslandene.
Denne mulighed vil vi naturligvis søge at udnytte, i det omfang det kan betyde omkostningsbesparelser.
Det er til gengæld ikke regeringens hensigt, at hele klimaforpligtelsen skal opfyldes ved en indsats i udlandet.
Vi vil lægge vægt på en politik, der bidrager til klimamålsætningen, uden at konkurrenceevnen sættes over styr.
Derfor vil vi gå aktivt ind i arbejdet i EU med at sætte fælles rammer for energipolitikken og miljøreguleringen, bl.a. vil vi arbejde for fælles rammer i EU for anvendelse af drivhusgaskvoter. Kommissionen har netop fremsat et direktivforslag herom, og hvis vi kan få indført CO2-kvoter på EU-plan, vil det også gavne den danske vindmølleindustri og styrke konkurrencedygtigheden for producenter, der investerer i danske havmøller.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-02-06:
»Hvordan vil Danmark kunne leve op til reduktionsforpligtelserne i EU og i Kyotoprotokollen uden de planlagte havvindmøller ved Læsø, Omø Stålgrunde og Gedser Rev?«
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Nu henviser miljøministeren igen til, at der har været nogle prioriteringer, og til den velkendte remse.
Men skal jeg tage det som udtryk for, at miljøministeren - den daværende ordfører på miljøspørgsmål fra Venstre - den 2. september år 2001 slet ikke var klar over, at Venstre ønskede at opprioritere sundhed, ældre og barselorloven?
Det var helt ubekendt, og derfor turde den daværende ordfører sige: Nej, der skal ikke ske nedskæringer på miljøbistanden til de fattige ulande, det har fundet et udmærket leje. Er det dér forklaringen ligger, at det først senere efter valget er gået op for Venstre og Venstres miljøminister, at Venstre var kommet til at love en hel masse ting, og derfor måtte man i modstrid med det, man havde sagt, desværre lige skære ned på hjælpen til de fattige ulande og på miljøbistanden til dem?
Er det det?
Eller er der nye oplysninger?
Eller er det noget, Venstre er blevet tvunget til?
Jeg synes, det kræver et svar, når man på så vigtigt et område drastisk gør noget andet, end man har sagt inden valget.
Så kan man ikke bare klare sig med at sige, at man har sagt, at de skulle samarbejde bedre mellem Danida og Miljøstyrelsen.
Det er jo ikke det, der er tale om.
Man har flyttet midlerne, og så har man reduceret dem til under halvdelen.
Det kræver altså en forklaring, må jeg sige til miljøministeren, og hvis den ikke kommer i dag, må vi få den ved anden lejlighed, men det er ikke noget, der bare kan hænge i luften.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Selv om spørgeren synes, at han har hørt det længe, synes jeg alligevel ikke, at det har sat sig helt endnu.
De reduktioner er gennemført, fordi der var behov for finansiering af en række højt prioriterede opgaver.
Sådan må det være.
Jeg vil bare sige, at jeg sidder jo også med den Ritzau-meddelelse, udtalt af en miljøpolitisk ordfører - undertegnede - før et valg om nogle spørgsmål, som går hele vejen igennem Ritzau-meldingen.
Her går man jo også ind og siger, at vi ved lejlighed skal ind og kigge på nogle ting - det er ikke kun Mifresta-rammen - som vedrører hele miljøbistanden og ulandsbistanden, og siger, at vi vil gå ind
og kigge det igennem
Der vil være nogle lande, der vil få, og nogle vil ikke få, alt efter en lang stribe forudsætninger, der bliver sat op.
Jeg synes i grunden, det er lidt underligt, men jeg er klar over, at vi får den her diskussion igen.
Jeg forholder mig til de midler, der ligger i Miljøministeriet.
Det er nu engang dem, en miljøminister er forpligtet over for, og jeg konstaterer, som jeg har sagt før, at de midler, der står på Miljøministeriets konto som sådan, er midlertidigt placeret på § 35 på finansloven.
Der pågår nu et arbejde, hvor man skal diskutere
Det kan være fristende at spørge, og man vil gerne vide: Hvad kommer der mon ud af det?
Men det må man altså vente med at få vide, indtil den politik er klar.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Nu skal man forstå det her rigtigt, for der hersker mange tal på det her område.
Jeg har bedt mine embedsfolk om, at man prøver at få stillet op: Hvad er det i grunden for en forventning, man har?
Hvad har man forventning om vil kunne blive godskrevet?
Hvilke mål skal vi absolut forestille os, at vi skal opstille i Danmark?
Jeg vil sige, at vi kan ikke begynde at operere med procenter.
Det er ikke så afgørende, om vi kan prale af, hvad
man har lavet i Danmark.
Det er mere afgørende, at det er miljøet globalt, der får en fortjeneste ud af det her.
En diskussion om, om det er det ene eller det andet sted, det skal ske, er ikke så ligetil.
Men dér er man altså nødt til at forstå, at til det spil skal man altså vide: Hvad forventer man at man vil kunne indregne, hvordan står tallene præcis i dag?
Og der hersker altså stor tvivl om det.
Jeg går gerne i Miljø- og Planlægningsudvalget eller i et andet udvalg, hvor vi kan diskutere de her ting igen, men jeg er bare nødt til at sige, at det er nødt til at afvente det arbejde, der er i gang lige nu.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-06:
Jeg vil gerne spørge, om ikke fru Birthe Skaarup er lidt bekymret over, at det personal, der jo ikke er for meget af på de offentlige sygehuse - der står meget ledigt - vil søge over på de private hospitaler og dermed dræne de offentlige sygehuse for god arbejdskraft.
Peter Skaarup (DF), 2002-02-06:
Der er en række personer, der bliver nævnt ved navn, og man konkluderer, at alt tyder på, at der er et terrornetværk med udgangspunkt i Danmark, hvor folk pendler ud i verden og udøver terrorisme.
Det er selvfølgelig noget, der gør mange bekymret.
Vi er også bekymret over situationen, og jeg har derfor ønsket, at ministeren oplyser, om det er korrekt, og hvad der fra politiets og regeringens side gøres for at komme det her til livs.
Jeg siger tak for besvarelsen.
Det er jo meget alvorlige sager, når man kan konstatere, at den måske mest efterlyste mand i verden, Osama bin Laden, og hans Al-Qaida-netværk ser ud til at have personer i Danmark, som på den ene eller den anden måde støtter de aktiviteter, der er.
Det er jo dybt beklageligt, og det er egentlig med til at gøre, at Danmark kan blive betragtet som en havn for terrorisme på den ene eller den anden måde.
Men jeg synes ikke, at jeg i ministerens besvarelse kan høre, at man siger, at det ikke finder sted, altså at der ikke er et sådant islamisk terrornetværk i landet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre - jeg har selvfølgelig forståelse for, at ministeren ikke direkte kan nævne navne, adresser, personer på det her område - om der bliver gjort mere af den nuværende regering, end der blev gjort af den gamle regering for at komme det her til livs, for at få tingene undersøgt.
Det var jo karakteristisk for den gamle regering, at man ikke engang ville anerkende, at der var et terrorproblem.
Da den skotske professor udtalte, at Danmark var havn for terrorisme, at der var terrorister her i landet, mente den daværende regering, at det ikke var et problem.
Vi havde ikke nogen terrorister i landet, sagde den tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om der er sket nogle ændringer i politikken over for de her ting fra den nye regerings side.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-02-06:
Det var fru Birthe Skaarup, der oplyste, at hun mente, at man med dette forslag ville højne de medicinske afdelinger.
Så vil jeg gerne høre fru Birthe Skaarup, hvad fru Birthe Skaarup helt præcis mener med, at man vil højne de medicinske afdelinger med det her forslag.
Line Barfod (EL), 2002-02-06:
Det er jo positivt, at der kommer penge til sygehusvæsenet,
men jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om, hvad man mener om den måde, pengene bliver fordelt på, også fordi Dansk Folkeparti jo har gjort en del ud af, at man nu har mulighed for at komme med ind og få indflydelse på, hvad der bliver givet af penge på forskellige områder. Så vil jeg gerne høre, hvordan man har det med, at der bliver skåret ned på det forebyggende arbejde, samtidig med at der bliver givet de her penge som en engangsbevilling, at der ikke er nogen af de penge, der gives her, som er målrettet mod de medicinske afdelinger, hvor især mange ældre ligger og nogle gange bliver nødt til at ligge på gangene, at man samtidig med, at man giver penge her, fjerner servicejobordningen, hvor der var mulighed for, at flere hjemmehjælpere kunne komme ud i ældreomsorgen hos de ældre og dermed også være med til at forebygge, at det blev nødvendigt, at de kommer på sygehus.
Birthe Skaarup (DF), 2002-02-06:
Et tiltrængt løft og en saltvandsindsprøjtning på 1,5 mia. kr. til sygehusvæsenet bliver realiteterne, når dette forslag bliver vedtaget.
Gennem mange år har vi været vidende om, at økonomien til dette væsen har skrantet.
Samtidig med at vi i Dansk Folkeparti kan tilslutte os dette løft, hilser vi også med tilfredshed, at strukturerne i sygehusvæsenet samtidig kigges efter i sømmene.
For vi er klar over, at pengene ikke alene gør det.
Der bør ses på arbejdsgange og strukturer, så facitlisten bliver kvalitet, effektivitet, patienterne i centrum og et bedre serviceniveau - ikke alene fagligt, men også menneskeligt.
Med forslaget lægges der op til, at brugen af de private hospitaler, speciallægepraksisser og udenlandske sygehuse kommer til at indgå som et element i forslaget, når det offentlige sygehusvæsen ikke kan leve op til den behandling inden 2 måneder fra den 1. juli i år.
Men det skal ske med en lægelig henvisning til omtalte behandlingssteder.
Med forslaget tages der også højde for en styrkelse af børne- og ungdomspsykiatrien med 25 mio. kr.
Det er en bevilling, der efter Dansk Folkepartis mening kommer belejligt, idet flere amter gennem de senere år har haft op til 1 års ventetid for børn og unge, der skal i psykiatrisk behandling, og det er et område, som der bør fokuseres mere på.
Endvidere indeholder forslaget jo også, at de foreningsejede specialbehandlingssteder tilføres 15 mio. kr., og så kommer der endelig forslaget senere på ugen med forhøjelse af tilskuddet til høreapparater.
Vi synes, at det alt i alt er gode tiltag til gavn for borgerne, og det er ikke kun lette operationer, der her bliver tale om, men både kirurgiske og medicinske opprioriteringer.
Én ting er vigtig i denne her sammenhæng, og det er selvfølgelig, at forsikringsdækningen for patienterne er fuldstændig på plads, når der sendes patienter uden for det offentlige sygehussystem.
Vi håber på, at der med dette forslag sker en udnyttelse
af operationsstuerne, ikke alene efter kl. 15, men også i weekenderne.
Vi håber endvidere, at de flaskehalse, som er eksisterende i sygehussystemet i dag, bliver fjernet.
Dommen over sygehusene har til tider været hård, men den har også tit været berettiget.
Det vil være på sin plads at tilføje, at man, når det udvalg, som er nedsat og arbejder på at udrede disse sygdomssymptomer i det danske sundhedsvæsen, kommer med den endelige dom, hurtigt får rettet op på nogle af de skavanker, som klart findes, men selvfølgelig også, at det ikke bliver en syltekrukke.
Forslaget her er godt, og det er tiltrængt, og det har Dansk Folkepartis fulde støtte.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-02-06:
Jeg har blot det at sige, at vi i Socialdemokratiet er fuldstændig enige.
Jeg håber også, at hr. Jørgen Winther har hørt, at vi fra Socialdemokratiets side har en masse spørgsmål, som vi agter at stille i Sundhedsudvalget.
Og det er klart, at alt efter hvordan svarene bliver, agter vi selvfølgelig at se positivt på sagen.
Jørgen Winther (V), 2002-02-06:
Det er en kort bemærkning til fru Bautrup fra Socialdemokratiet: Det gik, som jeg havde håbet og forventet, at Socialdemokratiet nu var langt overvejende positiv over for det her forslag.
Jeg forstår egentlig også, at man gerne vil være med i udarbejdelse af bekendtgørelsen osv.
Hvad er der sket i Socialdemokratiet i de sidste dage?
I fredags var der en meget kendt person her i Socialdemokratiet, fru Pia Gjellerup, der udtalte følgende: »Så er der den halvanden mia. kr. til sygehusene.
Se, der er jo ingen grund til at bruge 1,5 mia. kr.
, hvis man tror, at det, der vil komme ud af situationen, vil være, at det er de forkerte patienter, der vil blive opereret«.
Og så sådan lidt flere ting.
Det, jeg hører nu, er jo altså, at den socialdemokratiske ordfører er langt overvejende tilfreds og så har nogle småproblemer med henblik på, om det nu er de mest syge, der bliver behandlet, osv., og om det er helt retfærdigt.
Jeg kan bare sige: 247.000 mennesker ventede mere end 3 måneder på operation i år 2000.
Nu gør regeringen det, at vi vil sørge for, at der ikke er nogen, der kommer til at vente i mere end 2 måneder, medmindre de så får mulighed for at blive behandlet på et privathospital eller tage til udlandet.
Det må da samlet være bedre for hele samfundet, at der er betydelig færre, der kommer til at vente, og at de kommer til at vente i kortere tid.
Jeg kan se, at den socialdemokratiske ordfører, fru Lone Møller, nu skriver nogle spændende ting til fru Bautrup.
Jeg er spændt på at høre, hvad det så er.
I Venstre er vi meget tilfredse med det her, men vi vil gerne have en forklaring på, hvad der er sket med Socialdemokratiet.
Hvorfor synes man pludselig, at det her nu er ret godt, mens man ikke syntes det for bare få dage siden, da syntes man, at det var ret dårligt?
Jørgen Winther (V), 2002-02-06:
Venstre mener og har ment i mange år, at det er et stort problem, at der er så mange patienter, der venter så længe på sygehusbehandling.
I valgkampen diskuterede vi også meget ventetiderne, og der var det fremme mange gange, at der var 247.000 mennesker, der i år 2000 ventede mere end 3 måneder på behandling i det danske sygehusvæsen.
Vi synes, og det har vi syntes i mange år, at det er et kæmpe problem, at så mange venter så lang tid.
Venstre og regeringen vil gøre en stor indsats for, at disse meget, meget lange ventetider bliver nedbragt hurtigst muligt.
Der er to punkter, vi gør nu og her med det nuværende lovforslag.
Det første er, at der bliver afsat 1½ mia. kr. ekstra til sygehusvæsenet, så de lange ventetider kan gøres kortere.
En af de gode ting herved er, at de ekstra midler tilfalder især de sygehuse og også især de afdelinger, som gør en ekstra indsats, altså behandler endnu flere patienter. Det andet punkt er, at vi får et udvidet frit valg, således at en patient, der har ventet i mere end 2 måneder, får ret til at vælge et andet sygehus og også et privathospital, altså hvis ventetiden er mere end de 2 måneder.
Venstre synes, der er rigtig mange fordele og positive effekter ved det her forslag.
Der kommer flere penge til sygehussektoren, sundhedssektoren.
Princippet med, at pengene følger patienten, bliver også indført.
Princippet med, at de effektive afdelinger bliver belønnet,
bliver nu effektueret. Der bliver kortere ventetider for patienterne, dvs. mindre behov for medicin i ventetiden og færre sygedagpenge i den kortere ventetid.
Der bliver en øget patienttilfredshed.
Vi ved jo alle, at der var omkring 41 pct. af patienterne i en stor undersøgelse, der var meget utilfredse med de lange ventetider i sygehusvæsenet.
Jeg synes, og Venstre synes, at der er så utrolig mange fordele ved det her, at vi faktisk forventer, at alle partier her i Folketinget vil bakke op om det her forslag, for hvem kan da have noget imod, at disse lange ventetider bliver kortere, og at patienterne bliver behandlet hurtigere? Så jeg forventer, at det udelukkende bliver rosende ord, der kommer fra de forskellige partier om det her forslag, og det glæder jeg mig til at sætte mig ned og høre.
Jan Trøjborg (S), 2002-02-06:
Støtter ministeren fungerende undervisningsminister Helge Sanders udmelding til Danmarks Radio om, at der til næste år vil blive sat flere penge af til forskning, universiteter og videregående uddannelser, og er der i givet fald tale om, at dette område i 2003 tilføres de midler, der er frataget området i 2002?«
Skriftlig begrundelse
Blandt andet siger forskningschef på Novo Nordisk, Børge Diderichsen til Danmarks Radio, »at bekymringen især gælder nedskæringerne på de naturvidenskabelige uddannelser, hvor virksomhederne henter deres mange forskningsmedarbejdere«.
Skriftlig begrundelse
Lene Espersen (KF), 2002-02-06:
Efterretningstjenesten er i den forbindelse selvsagt også meget opmærksom på de oplysninger, som fremkommer i pressen. Jeg kan i sagens natur ikke udtale mig nærmere om forhold, der måtte vedrøre de enkeltpersoner eller organisationer, som omtales i den artikel, som hr. Peter Skaarup henviser til, eller om efterretningstjenestens eventuelle undersøgelser heraf.
Det håber jeg at hr. Peter Skaarup forstår og har en forståelse for.
Om regeringens generelle holdning til bekæmpelse af terrorisme kan jeg henvise til fungerende justitsminister Brian Mikkelsens besvarelse af 15. januar 2002 af spørgsmål
nr. S 169 fra hr. Peter Skaarup.
Regeringen lægger derfor meget stor vægt på, at den operative indsats mod terrorisme bliver styrket yderligere.
Regeringen vil derfor sikre, at efterretningstjenesten tilføres de nødvendige ressourcer hertil.
Peter Skaarup (DF), 2002-02-06:
Nej, men jeg kan forstå, at vi ikke ved denne lejlighed kan få ret mange flere oplysninger om den kontakt, der så åbenbart har været med den pågældende.
Men det, jeg godt vil spørge om, er jo: Når nu vi får oplysningerne frem, eller man i hvert fald i ministeriet et hundrede procent finder ud af, hvad der er sket, hvad vil den fremtidige situation så være for den pågældende?
For det er jo ikke hver dag, at en dansk statsborger bliver taget til fange og deltager i en krig mod Danmark, altså mod vores eget land, det er jo ikke hver dag.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Er det sådan, så den pågældende af de danske myndigheder vil blive krævet udleveret, hvis det kan lægges frem, at den pågældende indirekte har været i en krigsindsats eller terrorindsats mod Danmark, eller vil man ikke kræve den pågældende udleveret?