runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Jamen med de bemærkninger forstår jeg ikke, hvorfor der ikke var opbakning til forslaget om at omlægge den her afgift fra at være en literafgift til at være en værdiafgift, for så ville det netop være Coca-Cola, der kom til at betale mere, hvorimod de lokale sodavandsproducenter i Danmark ville slippe med en mindre afgift.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-16:
Jamen om ikke andet må jeg jo opsøge nogle af de etniske kiosker, der har parallelimport fra Tjekkiet og Polen, hvor man jo kan få varen til en ordentlig pris.
Hr. Frank Aaen går op og fortæller, at Carlsberg er ligeglad med, om de sælger produkterne i Danmark, eller om de sælger dem i Tyskland, men prissætter så på de forskellige markeder, og lige præcis derfor kommer det her til at gå ud over de små sodavandsproducenter, og vi var jo rørt til tårer over hr. Frank Aaens bekymring for disse små næringsdrivende. Men de kommer til at lide under det her, for både Coca-Cola og Carlsberg er jo fuldstændig ligeglade med, om varen bliver solgt i Padborg eller i Flensborg.
Når danske kunder går ind i en butik i Padborg, er der stadig væk en sandsynlighed for, at de vælger at købe de danske produkter, men hvis de først har bevæget sig til Flensborg, så er de danske produkter ikke på hylden, og så tager folk kun og køber de internationale mærkevarer, og derfor er hr. Frank Aaen med til at gøre det værre for de små sodavandsproducenter og ikke gavne dem.
Carlsberg og Coca-Cola skal nok tjene deres penge, for de er nemlig ligeglade med, hvor de afsætter produkterne, men det er de handlende ikke.
De er ikke ligeglade med, hvilke kunder der kommer ind i deres butikker, og hvilke varer der er på hylden.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Her er igen to afgifter, som kan forsvares med, at vi bruger pengene til at lave et velfærdsløft, nemlig forbedringer på uddannelser og på en lang række andre områder, som vi vender tilbage til.
Der er i virkeligheden kun én ting i forslaget, der bekymrer mig lidt, nemlig at sodavandsafgiften, vi foreslår, ikke har nogen synlig betydning for en Coca-Cola, fordi den er dyr, og derfor er det procentvis en meget lille prisstigning.
Så er prisstigningen på en billig sodavand faktisk mere betydelig målt i procenter.
Derfor vil jeg sige, at hvis der er noget, der bekymrer lidt, så skulle det være hensynet til de små lokale sodavandsbryggerier, som også har henvendt sig. Jeg har fuld forståelse for, at de har problemer.
Jeg havde egentlig talt forventet, at Venstre og De Konservative, som altid kærer sig om erhvervslivet, var dem, der var kommet frem med det her i debatten, men det har de ikke gjort.
Derfor er jeg meget tilfreds med, at der i forslaget står, at det overvejes, at man på sigt vil ændre afgiften på sodavand fra at være en literafgift til at være en værdibaseret afgift.
Det betyder jo lige præcis, at de dyre produkter, Coca-Cola og de andre monopolprodukter, vil få en højere afgift, hvorimod Landkjær og de andre små vil få en mindre afgift. Derfor har jeg et spørgsmål til skatteministeren
: Når der står på sigt, hvor lang tid skal vi så vente?
For jeg synes i virkeligheden, at det er noget af det mest interessante i det her forslag, hvis vi på den måde kan få taget, om jeg så må sige, de her penge først og fremmest fra Coca-Cola og Carlsberg og ikke fra forbrugerne.
Hr. Flemming Hansen var før oppe at sige, at prisforskellen er stor, mellem hvad en Coca-Cola koster i Tyskland, og hvad den koster i Danmark, men det er den jo
ikke på grund af, at vi har så meget højere afgifter i Danmark.
Næ, det er, fordi der er et monopol i Danmark, der sikrer, at Coca-Cola kan tage en urimelig høj pris for produkterne, og fordi alle de andre monopolsodavand koster urimelig meget i Danmark sammenlignet med, hvad de koster i andre lande.
Det er selvfølgelig, fordi Coca-Cola og Carlsberg scorer en meget væsentlig merprofit.
Derfor kunne vi lave om på afgiften.
Så ville det først og fremmest være merprofitten for Carlsberg og Coca-Cola, vi inddrager.
Derfor er min opfordring og mit ønske, at omlægningen fra literafgift til værdiafgift ikke kan gå hurtigt nok.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-11-16:
Der er nogle af de forslag, som regeringen har lavet aftaler om, som vi er enige i indholdsmæssigt.
Det er en styrkelse af forskningen, det er en styrkelse af de videregående uddannelser.
Det vil i runde tal koste ca. ½ mia. kr.
Det er baggrunden for, at vi støtter dette forslag.
Og sådan som jeg kunne se af aftalen, har CD koblet de ting sammen.
Det tilslutter vi os.
Dorit Myltoft (RV), 2000-11-16:
Det er en del af finanslovaftalen om at skaffe provenu til den offentlige sektor.
Samtidig har de foreslåede afgifter gunstige adfærdsvirkninger i sundhedspolitisk henseende.
Derfor skal jeg meddele, at Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Den sidste bemærkning afslører måske en del om hr. Kim
Behnkes interesse i sagen, for alle og enhver herinde ved jo, at hr. Kim Behnke nærmest er det, man kalder hooked på Coca-Cola.
For når f.eks. en Carlsberg øl er dyrere i Danmark, end den er i Tyskland, så er det ikke på grund af afgifter og moms, men fordi Carlsberg fra fabrikken sælger Carlsberg øl dyrere i Danmark, end de gør, når de sælger dem i Tyskland.
Tilsvarende når Coca-Cola er dyrere i Danmark end i Tyskland, er det ikke på grund af afgifter og moms, men fordi at de, der sælger cola i Danmark, tjener mere pr. liter cola, end de gør i Tyskland.
Da det er min opfattelse, at cola dårligt kan blive dyrere, end det er i øjeblikket, så er jeg ret overbevist om - i særdeleshed hvis vi får lavet den omlægning, der hedder, at det blive en værdibaseret afgift i stedet for en literafgift - at Coca-Cola vil blive nødt til at acceptere en lavere fortjeneste i Danmark, end de gør i dag. Derfor vil jeg sige til hr. Kim Behnke, at han kan sove helt roligt.
Jeg tror ikke, at hans cola bliver dyrere.
Sonja Albrink (CD), 2000-11-16:
Også dette forslag er et led i finanslovaftalen for 2001.
Og i modsætning til det, vi lige har drøftet, må jeg jo konstatere og tilkendegive: CD er med i finansieringen i forbindelse med det her forslag.
Vi får et par gode forslag til første behandling i morgen, og det er det, vi bruger finansieringen til.
Så vi kan støtte det foreliggende forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-16:
Nu er det jo skatteministeren, der på et eller andet tidspunkt skal svare - og dermed jo også svare fru Mariann Fischer Boel på spørgsmålet om, hvorvidt der er noget positivt i forslaget. Jeg har faktisk fundet en enkelt, positiv ting, jeg gerne vil fremhæve i den skriftlige fremsættelse, for jeg synes, at den er flot. Jeg synes, det er utrolig pædagogisk oplistet, hvad konsekvenserne er.
Må jeg bare citere: »Forhøjelsen svarer til omkring 5 øre excl. moms for en hjemmerullet cigaret og tilsvarende 15 øre for et pibestop med tre gange så meget tobak.«
Mindre pædagogisk er det selvfølgelig, når man så forsøger at fremstille - stadig i den skriftlige fremsættelse - hvordan afgiftsstigningen er for sodavand.
Og jeg tror, at de fleste, der har med sodavand at gøre, vil anerkende, at det ikke er ret mange 25 cl-sodavand, der egentlig sælges mere.
Det er nu mere halvliters.
Men selvfølgelig er det jo et forsøg på at fremstille stigningen som så lille som overhovedet mulig og dermed jo som så betydningsløs som mulig - som også hr. Aage Frandsen forsøger at gengive det med her: Altså pr. stk. bliver det jo ikke så meget, så det betyder ikke rigtig noget. Det, vi forholder os til, er igen fantasiløsheden, der har præget forhandlingerne
Her finder man så 500 mio. kr.
Vi har også en betænkelighed, som det har været nævnt fra flere tidligere ordføreres side, i forhold til grænsehandelsproblematikken.
Vi kan jo se på bemærkningerne
til forslaget, at man har været inde at vurdere det.
Dér har man jo åbenbart været inde at foretage nogle beregninger.
Men det er jo rigtigt, at vi specielt for tobakkens vedkommende ved, at man skal ind på nogle afgiftssænkelser i de kommende år.
Det har i hvert fald været det, der har været sagt fra regeringens side indtil nu.
Det skal nemlig ses i lyset af, at de særlige regler for, hvor meget man må hjemtage som dansker, når man har været i udlandet, bortfalder i løbet af en kort årrække.
Derfor kunne jeg da godt tænke mig, at skatteministeren også i sit svar her til sidst ville gøre lidt ud af den del af de spørgsmål, der er rejst.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-16:
Først til fru Mariann Fischer Boel: Det er ikke min sjæl, jeg skal granske, når jeg skal forholde mig til det.
I min sjæl ligger noget helt andet.
Det er i et mindre omfang her.
Men selvfølgelig giver det da et generelt problem, når vi skal vurdere det til den tid.
Det afviser jeg da ikke.
Til hr. Flemming Hansen: Når jeg taler om ordet beskeden i denne her forbindelse, så kan man jo altid vurdere tingene ud fra en procentuel stigning, og så er det ikke beskedent.
Men man kan også vurdere det ud fra kroner og øre, og så synes jeg, at det i kroner og øre er beskedent i forhold til den pris, man i øvrigt betaler for en cola.
Så er den afgift, der lægges oveni, beskeden, men procentuelt er den ikke beskeden.
Helt enig.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-16:
Må jeg sige til hr. Aage Frandsen: Det er nu ikke provenuberegningerne på det her forslag, der gør Venstre bekymret.
Det, der bekymrer Venstre, er, at når vi snakker grænsehandelsproblematik, er det jo ikke en afgift på den enkelte vare, der er interessant.
Det er sådan en samlet afvejning af, hvad folk kan spare, når de kører syd for grænsen.
Jeg vil godt høre hr. Aage Frandsen, om ikke han sådan, når han gransker sin sjæl, mener, at det her forslag med 0,5 mia. kr. i afgift gør det vanskeligere, når vi skal i gang med en aftrapning af afgifterne på de varer, der handles syd for grænsen.
Flemming Hansen (KF), 2000-11-16:
Jeg må nok sige, at når regeringen og dens parlamentariske flertal taler om en beskeden forhøjelse af en afgift, så frygter jeg virkelig for Danmarks fremtid.
Hvis 65 pct. er en beskeden forhøjelse, så må jeg sige, at der er et eller andet, jeg ikke helt har forstået.
Fra 1 kr. til 1,65 kr. er 65 pct., og det kalder man en beskeden forhøjelse.
Der er da ikke noget at sige til, at alle meningsmålingerne peger på, at vi snart får en ny regering.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-16:
Der er også en række andre ting i finanslovaftalen, som koster ganske mange penge, men ikke er noget, der kræver lovændring, og derfor ikke er noget, hvor Folketinget mærker til udgiften, kun i forbindelse med at vi vedtager finansloven.
Det gælder de aftaler, der er lavet om forskning og uddannelser, det gælder de aftaler, der er lavet om miljø.
Det er alt sammen noget, der skal finansieres, og når vi siger, at vi gerne vil have de ting igennem, så må vi også sige, at vi godt vil finansiere dem, og disse ting, vi behandler i dag, i høj grad også dette forslag, har alene et finansieringsformål.
Det er selvfølgelig interessant at høre den bekymring
for statskassens provenu, som Venstre og De Konservative giver udtryk for i form af, at de er bange for, at grænsehandelen bliver så voldsom, at man ikke får det provenu ind.
Jeg synes selvfølgelig, det er meget sympatisk, at man er så bekymret for statskassens provenu, at man bruger megen tid på det, og det er da også muligt, at grænsehandelen bliver forøget en lille smule, men jeg tror nu alligevel, at når det drejer sig om, at sodavandsafgiften kun har en stigning i den størrelse, der er tale om, så er det meget begrænset, hvor meget det vil betyde i form af ekstra grænsehandel.
Om der er nogen, der vil gøre det i større omfang, ja, det tror jeg ikke er alverden, bl.a. fordi der er grænser for, hvor meget man kan slæbe ad gangen.
Så jeg vil nu nok sige, at når det drejer sig sodavand, er der grænser
for, hvor meget handelen vil øges
Det havde været noget andet, hvis det havde været spiritus og øl, for dér er der tale om betydeligt større prisfølsomhed i forhold til grænsehandelen.
Der er mulighed for, at der i denne forbindelse sker en stigning i grænsehandelen, men stadig væk tror jeg, at det provenu, som Skatteministeriet har bedømt det vil give, vil holde, og holder det ikke, ja, så tror jeg kun det bliver mindre i et meget begrænset omfang.
Formålet med forslaget er alene for vores vedkommende, at det er noget, som kan bidrage til de 27 lovforslag, som vi skal førstebehandle i morgen plus en række andre ting, som koster penge. Vi kan ikke sige, vi vil give penge ud, medmindre vi også siger, vi vil tage dem ind, og det er det, vi har valgt, bl.a. med det her lovforslag.
Flemming Hansen (KF), 2000-11-16:
yderligere 500 mio. kr. i statskassen. Når jeg ser på mineralvandsafgiften, er der tale om en forhøjelse på 20 øre for en ganske almindelig sodavand inkl. moms, og der er ikke tvivl om, at det for alvor vil være med til endnu en gang at forvride grænsehandelen i en for Danmark negativ retning.
Jeg er derfor overbevist om, at der ikke bliver tale om den forhøjelse af indtægten, som regeringen regner med, og skal belyse det med et eksempel: En 1½ l sodavand, som man jo næsten kun sælger i dag, koster syd for grænsen lidt under 9 kr., den skal koste 19 kr. i Danmark.
Jeg har stillet
skriftligt spørgsmål til skatteministeren, og skatteministeren har endnu ikke gidet ulejlige sig med at svare på mit skriftlige spørgsmål.
Jeg føler mig derfor med god grund - synes jeg - overbevist om, at så snart rapporten kommer - så snart vi er gået på juleferie, vil den komme - vil vi kunne se, at hvis den var kommet på det rigtige tidspunkt, ville dette forslag have været endnu mere tåbeligt.
Vi kan ikke støtte det.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-16:
Jeg har jo sådan haft det lidt vanskeligt med at sige noget som helst positivt om finanslovpartiernes forskellige forslag, der skulle skaffe klingende mønt i kassen, men det her bærer prisen.
Det er det mest perspektivløse af alle de forslag, som vi behandler i dag.
Tænk at pålægge grænsehandelsfølsomme varer en ekstra afgift, 300 mio. kr. på sodavand og 200 mio. kr. på groft- og fintskåren tobak
, vel vidende at vi - ja, vi burde måske i virkeligheden allerede have været i gang - i hvert fald inden 1. januar 2004 skal finde en eller anden løsningsmodel på hele grænsehandelsproblematikken, fordi 24-timers-reglen udløber.
Så jeg vil ikke engang kalde det to skridt frem og tre tilbage - det er tåbeligt.
Inden vi overhovedet starter forhandlingerne om en nedtrapning af afgifterne, skal vi altså først ud at finde en 0,5 mia. kr.
Jeg synes, at regeringen og forligspartierne skyder sig selv i foden, hvis de tror, at de uden videre kan hente 300 mio. kr. på sodavand, for der er jo ikke nogen, der overhovedet er i tvivl om, at jo højere man sætter afgiften, desto større bliver grænsehandelen.
Institut for Grænseregionsforskning offentliggjorde jo i maj måned sidste år en undersøgelse, der viste, at salget af sodavand i grænsehandel var steget med 240 pct. siden 1996, og selvfølgelig hænger den stigning i grænsehandelen sammen med, at der kom nogle forhøjelser på sodavand i forbindelse med finansloven for 1998.
Det var en forhøjelse på, så vidt jeg husker, 25 pct. Vi går også nu for øjeblikket og venter spændt på skatteministerens redegørelse om grænsehandelsproblematikken, og så står vi i dag med et forslag af den her karakter.
Jeg er målløs!
Forslaget er visionsløst, og Venstre kan ikke støtte det.
Thomas Adelskov (S), 2000-11-16:
Som led i udmøntning af finanslovaftalen for år 2001 mellem regeringen, CD, SF og Enhedslisten foreslås det med nr. L 93
at forhøje afgiften på sodavand og røgtobak.
Den foreslåede afgift på sodavand svarer til ca. 16 øre eksklusiv moms for en 25 cl sodavand, hvilket forventes at indbringe et merprovenu på ca. 300 mio. kr. om året.
Her bør indskydes, at skatteministeren i henhold til finanslovaftalerne undersøger, hvorvidt denne stykafgift kan erstattes af en værdibaseret afgift.
Afgiftsforhøjelsen på røgtobak omfatter såvel groftskåren tobak som fintskåren røgtobak og bidrager til en bedre balance mellem disse to tobaksafgifter og cigaretafgiften.
Afgiften skønnes at give et merprovenu på ca. 200 mio. kr. om året.
Samlet forventes de to afgiftsforhøjelser at indbringe ca. 500 mio. kr. i årligt merprovenu, et provenu, som vi sammen med de øvrige partier bag finansloven senere på måneden gennem lovforslag vil udmønte i en række velfærdsløft.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet meddele, at vi støtter forslaget.
Jytte Andersen (S), 2000-11-17:
Jeg synes, Det Konservative Folkepartis ordfører og også for så vidt Venstres ordfører er meget langt væk fra det, der er sagen.
De er langt væk fra en politisk stillingtagen til det, der er problemet.
Det er ikke noget, som bare er en flirt eller noget som helst.
Det er det, vi gerne vil sige, nemlig at det her er for den svage part, hvor vi gerne vil løfte den svage parts mulighed for at føre og køre sin sag.
Der er blevet rejst spørgsmål om, hvorvidt det underminerer menneskerettigheder og retsprincipper.
Jeg vil godt læse et lille afsnit op fra Det Danske Center for Menneskerettigheder, som har haft lejlighed til at udtale sig om sagen på baggrund af en henvendelse fra Dansk Arbejdsgiverforening.
De siger: Inden for den civile retspleje må sagsøgeren traditionelt løfte bevisbyrden for sin påstand over for sagsøgte.
Dette rejser dog problemer i mange typer af sager, hvor sagsøger ikke har andet bevis end sin egen forklaring.
En lempelse af sagsøgers bevisbyrde kan derfor være det eneste middel til reelt at beskytte særligt udsatte grupper i sager, hvor sagsøgeren ellers traditionelt ville stå bevismæssigt svagere end den sagsøgte. Der er altså tale om, at man her med udgangspunkt i menneskerettigheder siger, at for at sikre den svage part en bedre mulighed for at løfte sin sag, så kan man vægte bevisbyrden på en lidt anden måde, end man traditionelt gør.
Der er jo ikke tale om - det er ligesom det, der ligger som baggrund for den lidt skringre tone - at nogen kan blive dømt på baggrund af en påstand.
En påstand skal sandsynliggøres.
Det skal vurderes af dommeren, om det er sandsynliggjort, at der er sket en krænkelse.
I den situation vipper så bevisbyrden over til den anklagede.
Christmas-Møller og fru Rikke Hvilshøj.
Det er altså at tage politisk stilling til - når man med forargelse i stemmen siger, at man ikke bryder sig om sexchikane - om man så også politisk vil agere på det, vil agere på en måde, så man vitterlig giver en håndsrækning til de mange tusind kvinder, der daglig bliver udsat for sexchikane og daglig står i en situation, hvor et nej ikke tages for et nej.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-17:
Jeg vil gerne til arbejdsministerens ære gentage, hvad jeg allerede tidligere har søgt at slå fast med syvtommersøm, nemlig at seksuel chikane er fuldstændig uacceptabel.
Jeg er enig i, at der formentlig er flere sager ude i virkeligheden end det, vi kan aflæse af statistikkerne.
Det skal der rettes op på.
Men den metode, man vælger med det her lovforslag, er gal.
Ministeren er jo ikke uvidende om, at domstolene allerede i dag tager højde for muligheden for, om den pågældende kan løfte bevisbyrden.
Så i praksis er der i en lang række sager reelt tale om delt bevisbyrde.
Det er en udmærket praksis, som der ikke er grund til at ændre på.
Det gør man med det lovforslag, der her er fremsat.
Man ændrer på lovbestemmelsen, og det vil uundgåeligt blive opfattet som et signal til domstolene om, at nu går det i retning af i praksis at få omvendt bevisbyrde.
Det er problemet, og vi anker over netop det.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-17:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører om to ting.
Den ene: Hvad konkret mener den konservative ordfører, man kan gøre for at bekæmpe sexchikane?
Hvor i teksten skrider det?
Det vil jeg gerne vide helt præcist.
Ove Hygum (S), 2000-11-17:
Jeg har med tilfredshed noteret mig fru Pia Christmas-Møllers sidste indlæg.
Der er i dag i retspraksis fra domstolenes side i høj grad lagt vægt på at styrke den svage parts stilling.
Der praktiseres i mange tilfælde delt bevisbyrde, og derfor har jeg noteret mig, at virkningen af at gennemføre lovforslaget her er, at vi på lange strækninger stadfæster retspraksis. Jeg synes, fru Pia Christmas-Møller skylder at sandsynliggøre, at det at stadfæste en udpræget grad af retspraksis er ensbetydende med, at vi så skrider over mod omvendt bevisbyrde.
Det synes jeg ikke endnu er sandsynliggjort.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-17:
Hvorfor overhovedet ændre på loven?
Jeg ser slet ikke noget problem, slet ikke, når det oven i købet er udtryk for hastværk.
Med hensyn til fru Jette Gottliebs to spørgsmål vil jeg gerne svare: Sexchikane kan bekæmpes bl.a. ved den lov om ligebehandling, som vi gennemførte for et lille halvt års tid siden.
Her er indarbejdet en række bestemmelser, hvorefter der kan idømmes godtgørelser og lign. i sexchikanesager.
Det har vi ikke set virke i praksis endnu, men der er andre veje til at bekæmpe sexchikane.
Med hensyn til spørgsmålet om bevisbyrden kan jeg henvise til mit svar til arbejdsministeren: Jeg kan ikke se, hvorfor man har brug for en lovændring på dette her område
, hvis det i virkeligheden er en uændret fortsættelse af praksis, regeringen lægger op til.
Jytte Andersen (S), 2000-11-17:
Kun denne enkelte bemærkning til fru Pia Christmas-Møller, som henviser til lov om ligestilling: Det er fuldstændig rigtigt, at der selvfølgelig er en lang række redskaber, der gør, at vi sikrer en bedre ligestilling både på arbejdsmarkedet og uden for arbejdsmarkedet.
Jeg er da glad for, at fru Pia Christmas-Møller trækker det frem al den stund, at Det Konservative Folkeparti rent faktisk stemte imod loven.
Men nu kan jeg forstå, at man alligevel støtter det indhold, der er i loven.
Så det siger jeg sådan set bare tak for.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-17:
Jeg har ikke et indlæg i debatten.
Jeg vil bare sige, at min henvisning til Det Danske Center for Menneskerettigheder var forkert.
Jeg har læst høringssvaret forkert.
Det blev jeg klar over, dengang ligestillingsministeren var oppe at redegøre for, hvad der stod deri.
Jeg har blandet det sammen med noget andet, så den betænkelighed, som jeg henviste til dengang, har jeg ikke længere.
Jytte Andersen (S), 2000-11-17:
Det er ikke korrekt fremstillet.
Jeg arbejdede faktisk ihærdigt gennem ganske lang tid for at få et bredt flertal.
Jeg havde nogle gode drøftelser med Det Konservative Folkepartis ordfører, som var fru Pia Christmas-Møller.
Men det er mit indtryk, at De Konservative ikke ønskede at medvirke til ligestillingsloven, fordi Venstre var stået af, fordi Venstre ikke ville.
Sådan er sagen.
Jeg var ikke med i alle dele af forhandlingsforløbet, men de ordførere, der var med, var dybt forundrede over Det Konservartive Folkepartis holdning, som i øvrigt strider imod det, der har været den konservative holdning hele tiden. Så det er sandheden.
Men jeg kvitterer for det, fru Pia Christmas-Møller siger.
Jeg kvitterer for, at man i Det Konservative Folkeparti ønsker de redskaber, der ligger i ligestillingsloven.
Og det er, hvad § 4 i arbejdsministerens lovforslag handler om: En lille smule bedre redskab til ofrene, der er tusindvis af.
Ofrene, som er de underordnede i den situation, hvor mellemledere, ledere og for så vidt også kolleger ikke kan lade dem være i fred.