runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2002-02-21:
Også Det Radikale Venstre støtter det her forslag, og i lighed med den tidligere ordfører vil jeg sige, at vi selvfølgelig vil se på i Retsudvalget i perioden mellem første og anden behandling, om der er ting, der skal laves om i forbindelse med det her, men i princippet støtter vi forslaget.
Per Dalgaard (DF), 2002-02-21:
Ja, jeg beklager det lille fravær.
Dansk Folkeparti kan også tilslutte sig forslaget, så det vil jeg nøjes med at sige, når jeg er kommet så sent.
Lene Espersen (KF), 2002-02-21:
Jeg takker for Tingets velvillige behandling af lovforslaget, og jeg vil tilkendegive over for de ordførere, der har rejst nogle problemstillinger i salen i dag, at vi så hurtigt, som det er muligt, selvfølgelig vil oversende besvarelser og være velvillige i vores behandling af lovforslaget, så vi får afklaret de tvister, der måtte være, også for så vidt angår Dania A/S og den problemstilling, som de rejser.
Freddy Dam (V), 2002-02-21:
Lovforslag nr. L 72 er et lovforslag om ændring af forvaltningsloven.
Forslaget går ud på at lette mulighederne for borgerne i forbindelse med den nye informationsteknologi, således at borgerne har bedre mulighed for at komme i forbindelse med den offentlige forvaltning.
Efter lovforslaget indsættes der en bemyndigelsesbestemmelse i forvaltningsloven, som giver vedkommende minister adgang til at fastsætte regler om ret til at anvende digital kommunikation ved henvendelse til den offentlige forvaltning og altså ikke som en mulighed, hvorefter man kan foretage generel kommunikation til og fra den offentlige forvaltning.
Forslaget bygger på en delbetænkning, der blev afgivet i december 2000, og forslaget er i overensstemmelse med udvalgets anbefalinger.
Lovforslaget skal også ses i lyset af regeringens målsætninger på it-området.
Ifølge regeringens »Vækst, velfærd - fornyelse« anført i regeringsgrundlaget,
vil der blive gennemført en it-handlingsplan, som vil udvikle Danmark til et netværkssamfund.
De enkelte ministerier skal inden sommeren 2002 foretage de nødvendige ændringer af formkrav i lovgivningen, som vedrører henvendelser til den offentlige forvaltning.
Det er et godt og fornuftigt lovforslag, som Venstre støtter.
Sandy Brinck (S), 2002-02-21:
Det glæder Socialdemokratiet, at også den nye VK-regering følger de initiativer op, den tidligere regering satte i værk for at modernisere den offentlige forvaltning til de mange muligheder, som informationsteknologien giver, den såkaldte digitale forvaltning.
Der er for os at se mange muligheder for at yde borgerne en bedre og mere fleksibel service ved at bruge teknologien.
Alene dette at kunne klare tingene online fra sit skrivebord frem for fremmøde letter livet for ganske mange af os.
Det er klart, at nye metoder og dermed akter i en sag mellem det offentlige og borgeren giver anledning til at afklare den juridiske status af elektroniske meddelelser, og her er Socialdemokratiet tilfreds med, at dette lovforslag alene indfører en bestemmelse om at give det enkelte ressortministerium mulighed for at ændre formkravene.
Det er for os at se nødvendigt, at man ikke tror, at man indfører den digitale forvaltning med et pennestrøg, men på baggrund af grundige overvejelser og systematik på det enkelte område, hvor man så kan afsøge, om der er barrierer, og ikke mindst forholde sig til de mange, nye muligheder, der er, set på baggrund af den konkrete forvaltningsmæssige opgave, man står over for
Socialdemokratiet kan støtte dette lovforslag.
Per Dalgaard (DF), 2002-02-21:
Lovforslag nr. L 72 er fremsat med det formål at gøre det nemmere for borgerne at anvende den it-teknologi, mange borgere i dag allerede anvender.
Der skal nu lovgives om denne teknologiske udvikling, således at det er muligt for borgerne at kommunikere med den offentlige forvaltning via edb.
Det skal fremgå af forvaltningsloven, at borgerne har mulighed for at kommunikere digitalt med kommunen og derved fraviges et krav om f.eks. personlig, skriftlig henvendelse.
Loven tager også hensyn til forvaltningen hos det offentlige, således at dette kan forlange, at kommunikationen skal ske i et format, forvaltningen kan læse, og at det skal ske til en bestemt e-mail-adresse.
Det er således en ret, borgerne får, men ikke en pligt.
Dansk Folkeparti kan støtte intentionerne i lovforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2002-02-21:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte lovforslaget.
Man kan jo sige, at i virkeligheden træder vi nu ind i det 21. århundrede, også når borgerne skal henvende sig til offentlige myndigheder.
Det synes vi er godt og hensigtsmæssigt.
Så fuld og hel støtte.
Pernille Falcon (EL), 2002-02-21:
Som udgangspunkt støtter Enhedslisten forslaget om, at borgerne skal have mulighed for digital kommunikation med myndighederne, men der er nogle punkter, som vi godt vil have afklaret under udvalgsarbejdet, før vi tager endelig stilling til forslaget, herunder den problemstilling, som Dansk Standard - EDI og e-business anfører i deres høringssvar, nemlig at det er ret betænkeligt, at man med en bestemmelse i forvaltningensloven giver alle ministre ret til ved bekendtgørelser at fravige lovbestemmelser på deres område vedrørende formkrav.
Ændringer i lovgivningen bør ske ved lovgivning og ikke ved bekendtgørelser, og det må være muligt at finde de relevante bestemmelser og så fremsætte samlede lovforslag, der ændrer formkravene i de mange love, hvor det måtte være nødvendigt.
Det er for os vigtigt, at sikkerheden omkring personoplysninger er så høj som muligt, jf. høringssvaret fra Datatilsynet, og vi vil derfor opfordre til, at borgerne får mulighed for gratis krypteringsprogrammer, således at sikkerheden kan øges.
Det er samtidig vigtigt, at politi og efterretningsvæsen ikke får en bagdør til krypteringen, da det vil kunne nedsætte befolkningens tillid til brugen af digital kommunikation og dermed modvirke ønsket om i større omfang at kunne benytte sig af den.
Endelig kan vi tilslutte os høringssvarene fra bl.a. Dommerfuldmægtigforeningen om, at der også bør indføres mulighed for digital kommunikation ved domstolene.
Jann Sjursen (KRF), 2002-02-21:
Vi kan fra Kristeligt Folkepartis side støtte lovforslaget, som er fremsat af regeringen.
Lovforslaget vil give mulighed
for en modernisering af den offentlige forvaltning, og vi synes, det er i orden, at man giver mulighed for at fravige de regler i lovgivningen, som i dag stiller krav om, at borgerne i nogle sammenhænge skal anvende papirdokumenter ved henvendelse til de offentlige myndigheder, og at man i stedet for giver mulighed for i vore dage at bruge den elektroniske eller digitale kommunikation. Så jeg kan tilsige, at vi fra Kristeligt Folkepartis side vil deltage positivt i udvalgsbehandlingen af dette lovforslag.
Lene Espersen (KF), 2002-02-21:
Jeg takker for de mange positive tilkendegivelser.
Det er jo et lovforslag, som først og fremmest kommer borgerne til gode, fordi det giver borgerne en ret, men ikke en pligt til at benytte digital kommunikation i forhold til offentlige myndigheder.
Jeg ser frem til en hurtig og effektiv udvalgsbehandling, hvor vi naturligvis vil besvare de spørgsmål, som bl.a. er blevet rejst af Enhedslisten.
Sandy Brinck (S), 2002-02-21:
Venstres ordfører har jo nu på udmærket vis gennemgået, hvad lovforslaget indeholder, og jeg skal blot sige, at det er vigtigt for Socialdemokratiet at understrege, at det her lovforslag er fremsat, fordi det færøske hjemmestyre har ønsket det; det er vigtigt.
Socialdemokratiet er af den opfattelse, at Folketinget skal anerkende den færøske befolknings ønsker, både når der er tale om det, man kunne kalde mindre ændringer som dette, og også når der er tale om store beslutninger for vores rigsfællesskab.
Så Socialdemokratiet kan støtte det fremsatte lovforslag.
Freddy Dam (V), 2002-02-21:
L 71 er et lovforslag, som skal gøre det muligt at drive advokatvirksomhed i selskabsform på Færøerne.
Bestemmelserne bliver med lovforslaget identiske med de bestemmelser, der allerede gælder i Danmark, bortset fra at et forbud imod at drive advokatkontor i flere retskredse ikke ophæves.
Det vil sige, at der altså stadig væk vil være forbud på Færøerne imod at drive advokatvirksomhed i flere retskredse.
Det virker på den måde, at det så vil være forbudt for færøske advokatkontorer at etablere afdelinger i Danmark, på samme måde som det vil være forbudt for advokatkontorer i Danmark at etablere afdelinger på Færøerne.
Når man etablerer advokatvirksomhed i selskabsform, kan det kun ske under særlige betingelser, der sikrer, at advokatselskabet fortsat vil være uafhængigt af uvedkommende interesser, og det sikrer man bl.a. ved, at der er grænser for, hvem der må eje aktier i selskaberne, og hvem der må være bestyrelsesmedlem og direktør.
Man sikrer i øvrigt, at den advokat, som rent faktisk giver rådgivningen over for klienterne, fortsat hæfter personligt, og der sker altså ikke nogen svækkelse af advokaternes professionsansvar.
Den rådgivende advokat er fortsat underkastet de særlige advokatpligter, som gælder generelt.
På den måde er det et udmærket forslag, som Venstre kan støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-21:
For det var jo det indtryk, vi blev bibragt, at en sådan hemmelig version skulle der ikke på noget tidspunkt have været tale om. Problemet er bare, at sådan en eksisterer altså, og det vil jeg godt bede ministeren efterforske og give tilsagn om, at han vil efterforske. Det vil jeg gerne spørge ministeren om han vil.
Så vil jeg bare slutte med at sige, at nu siger ministeren så - og det er jo ganske tilfredsstillende i denne forstand - at f.eks. på den nye store aflytningscentral i Hjørring vil antennerne ikke blive rettet mod danske telefoner og computere.
Så står det afgørende spørgsmål tilbage: Hvordan i alverden vil ministeren sikre det, når det er hele det tekniske formål med den aflytningscentral?
Men vi vil vende tilbage til også at afkræve ministeren
en redegørelse for, hvordan i alverden det skulle kunne sikres, når man har opbygget en station, som teknisk set ikke kan have andet formål.
Det er lidt af et mysterium, som så står tilbage efter denne debat, og jeg kan give ministeren tilsagn om, at jeg vil hjælpe ministeren med, at vi får opklaret dette mysterium helt til bunds.
Jesper Langballe (DF), 2002-02-21:
Det er, som om det ligger i denne forespørgsel - og det blev også udtalt i tv i morges - at man skulle kunne sortere på forhånd, så man kun aflytter terrorister, men ikke pæne civile borgere.
Jeg vil godt spørge hr. Helge Adam Møller: Hvis vi nu tager det fuldstændig principielt og teoretisk, mener hr. Helge Adam Møller så, at det vil være muligt på forhånd at skelne mellem terrorister og pæne civile borgere, før man aflytter, eller hvad?
Helge Adam Møller (KF), 2002-02-21:
Det gælder jo stort set for al teknik, ligesom det gælder for papirkniven oppe på folketingsmedlemmernes kontorer, at den kan bruges lovligt, og at den kan bruges ulovligt.
Det er der selvfølgelig ingen der har lyst til at gøre, men alt kan misbruges.
Men det, der for mig er det afgørende, og som jeg godt vil slå fast én gang til, er: Forsvarets Efterretningstjeneste aflytter ikke nogen danske statsborgere. Slut, finale!
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-21:
Fru Elisabeth Arnold har jo været medlem af et regeringsparti gennem mange år og må vel have kendskab til bl.a. den rapport fra regeringens administration, som er omtalt i Ekstra Bladet den 8. december, den rapport, der fastslår i den hemmelige version, at Echelon eksisterer.
Men så vil jeg godt spørge: 11. september viste jo, at den måde, man aflytter på, nemlig den systematiske aflytning af tusindvis af mennesker sådan over et spredt spektrum og uden dommerkendelse, ikke virker.
Bekymrer det ikke fru Elisabeth Arnold, at det er det samme system, vi er ved at opbygge i Hjørring?
Margrete Auken (SF), 2002-02-21:
Fru Elisabeth Arnold sagde før, at man ikke kan beskytte sig, og derfor kan vi lige så godt lade være at lave aftalerne.
Der kom jeg til at tænke på det udmærkede eksempel, hr. Jesper Langballe brugte før med præsten, der ville afskaffe al ondskab.
Det kan vi ikke.
Men derfor siger vi jo så ikke: Så kan vi heller ikke gøre noget for at dæmme op for det.
Jeg mener, det, vi sidder og laver her i huset, er jo at dæmme op for følgerne af den menneskelige gebrækkelighed.
Og tilsvarende må man sige, at selv om vi ikke kan lave et system, der er sikkert, så kan vi udmærket godt tilstræbe, at der er nogle regler, at der er en vis kontrol med tingene, at der er noget, så man bare ikke helt er prisgivet krypteringsfolkene og hackerne, og hvad ved jeg, men at vi altså også har nogle spilleregler, som vi efter bedste evne prøver at få til at virke.
Og jeg håber da egentlig, at fru Elisabeth Arnold vil sige, som hun dog gør i andre sammenhænge, at selv om vi ikke kan lave det fuldkomne, så kan vi altså godt lave noget, der sådan er sømmeligt.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-02-21:
Til beroligelse for fru Margrete Auken vil jeg sige, at i Det Radikale Venstre går vi ind for sømmelighed under alle forhold, naturligvis.
Vi er også store tilhængere af internationale aftaler, men på dette område, når det handler om efterretningstjenester, må vi også være realistiske og sige: Uanset hvor gode aftaler vi laver, uanset hvor gode hensigter vi har, må vi være realistiske og sige, at der er områder her, hvor vi ikke kan kontrollere, om aftalerne bliver overholdt.
Og det er jo just problemet med internationale aftaler.
Hvis ikke man kan kontrollere, om de bliver overholdt, så er de sårbare, og så giver de en falsk tryghed.
Det var det faresignal, jeg ville beskrive, og jeg håber hermed, jeg har sat det på plads.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige: Jeg kender faktisk ikke den rapport, som hr. Keld Albrechtsen omtalte før, og jeg må sige, at jeg muligvis er blevet forholdt nogle oplysninger, men det er ikke noget, jeg har kendskab til.
Og når hr. Keld Albrechtsen siger, at den 11. september jo viser, at alt det her slet ikke virker, så vil jeg sige, at den 11. september viste, at efterretningsarbejde er mange ting.
Det er ikke blot aflytning, det er jo også andet; det er jo også skygning; det er kontrol af visa, indrejsekontrol; det er kontrol af masser af andre ting.
Der er også ganske almindeligt politiarbejde blandet i.
Det er ikke kun et spørgsmål om aflytning.
Så hvis man skal forebygge terrorvirksomhed og andre af disse alvorlige forbrydelser, så er ganske almindeligt politiarbejde jo også vigtigt.
Margrete Auken (SF), 2002-02-21:
Da hr. Helge Adam Møller lige før sagde, at de sidste 50 år var ingen i Danmark blevet aflyttet ulovligt, så tror jeg nok, at vi alle sammen smilede venligt og overbærende og tænkte, at det tror han forhåbentlig heller ikke på selv.
Det er jo ikke det samme som at sige, at vi så ikke skal have nogen kontrol, så skal vi ikke have nogle af de der regler.
Og når fru Elisabeth Arnold siger, at hvis vi har reglerne, så får vi en falsk tryghed, så er jeg nødt til at sige: Tal for dig selv - det var et indirekte citat, og derfor måtte jeg godt tale direkte.
Vi andre kunne ikke drømme om at sige, at fordi vi har nogle regler, fordi vi har en kontrol, så er alt i orden.
Men vi tilstræber det.
Det, som jeg er lidt bekymret over i fru Elisabeth Arnolds tilgang til det her, er, at hun siger, at når vi ikke kan få det, der kan give rigtig tryghed, så skal vi ikke lave noget, som giver tilstræbt tryghed, for så bliver det falsk tryghed.
Jeg håber ikke, at fru Elisabeth Arnold mener det, men godt vil hjælpe os med, at vi får bygget et system op, som dog tilnærmelsesvis kan bruges, også selv om det ikke er sikkert.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-21:
Nu kan jeg forstå, at fru Elisabeth Arnold ikke har kendskab til den rapport fra Erhvervsfremme Styrelsen, som i den hemmelige version dokumenterer eksistensen af Echelon.
Det tyder jo på, at ordførerne i Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre altså ikke har været orienteret om, hvad regeringen vidste, og det dokumenterer også, at fru Elisabeth Arnold ikke har læst artiklerne i Ekstra Bladet.
Så jeg vil bare spørge fru Elisabeth Arnold, om hun så vil undersøge den sag, for hun er jo tilsyneladende blevet ført bag lyset, og det giver hende jo da et passivt medansvar.
Så vil jeg godt spørge fru Elisabeth Arnold: Er fru Elisabeth Arnold enig i, at en af årsagerne til, at det ikke lykkedes at undgå 11. september, er, at amerikanerne har opbygget et aflytningssystem, som over en bred bank aflytter alt og alle, og derfor finder man intet, og derfor har man spildt milliarder af dollar.
Og nu skal vi til at gøre det samme i Hjørring.
Det er da ikke klogt, heller ikke set ud fra et efterretningssynspunkt.
Det er faktisk temmelig uprofessionelt, for man skal da gå efter de mistænkte og ikke efter alle mulige andre. Det vil jeg godt spørge om fru Elisabeth Arnold ikke er enig i.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-02-21:
Til fru Margrete Auken vil jeg blot lige sige, at vi går ind for internationale aftaler, det gør vi, men vi skal ikke bilde hinanden ind, at vi dermed har skabt en total tryghed. Jeg tror, at det emne er sat på plads nu.
Og så til hr. Keld Albrechtsen: Ja, jeg ved ikke, om jeg ved ikke at have set denne rapport gør mig medansvarlig for terroraktionen den 11. september.
Det lød næsten, som om jeg, fordi jeg er blevet ført bag lyset af en mig ukendt minister, så faktisk har et medansvar for, at det amerikanske politi ikke fandt frem til de rigtige terrorister, før de begik deres udåd.
Jeg vil nok mene, at der vel er grænser for, hvad jeg skal påtage mig af skyld og skam her på dette punkt. Jeg mener, det er vigtigt, at de personer, der sidder i Folketingets Kontroludvalg, tager deres opgave meget alvorligt og holder de ansvarlige ministre op på, hvad det er, de danske efterretningstjenester bedriver.
Og det er der, vi står.
Jeg kan ikke gøre mere end at sætte min lid til, at Kontroludvalgets medlemmer udfører deres arbejde samvittighedsfuldt.
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg som valgt til Folketinget har præcis de samme muligheder, som hr. Keld
Albrechtsen har, for at gøre noget ved det her.
Jeg har ikke flere muligheder, og jeg har ikke færre muligheder.
Svend Aage Jensby (V), 2002-02-21:
Jeg vil gerne takke ordførerne for Venstre, Socialdemokratiet, De Konservative, Dansk Folkeparti og De Radikale for støtte til den linje, regeringen har lagt, og til afvisningen af forslaget til vedtagelse.
Jeg vil også gerne sige til fru Margrete Auken: I virkeligheden er der jo f.eks. i det parti, jeg repræsenterer, og i det, fru Margrete Auken repræsenterer, noget, vi lægger overordentlig vægt på, og det er den personlige frihed.
Derfor er jeg enig i, at det, de banditter lavede den 11. september, aldrig må føre til, at vi får et sådant overvågningssamfund, at det faktisk bliver dem, der kommer til at stå med sejren.
Det er jeg enig i.
Og det skal jeg love, at det vil jeg våge meget over, og det tror jeg i øvrigt også gælder langt de fleste partier i Folketinget. Må jeg så sige til hr. Albrechtsen, som jo ved sin retorik forsøger at skabe en utryghed i den danske befolkning på grund af den virksomhed, vores efterretningstjenester udøver, at det synes jeg ikke er klædeligt.
Nu antydede hr. Albrechtsen, at der i kraft af det, den tidligere regering gennem de initiativer, man havde taget med hensyn til lyttestationen i Hjørring, skulle være foregået noget nyt og noget angribeligt, og at det var noget, man havde gjort for at piske stemningen op efter 11. september.
Hr. Albrechtsen ved jo alt om, at der lang tid før den 11. september, nemlig i februar måned 2001, blev vedtaget en lov om forsvarets formål og opgaver, og hvor Forsvarets Efterretningstjeneste fik en særlig paragraf, § 13, hvoraf det af bemærkningerne fremgår, at den virksomhed, Forsvarets Efterretningstjeneste udøver, alene er udadvendt og ikke rettet mod danske statsborgere, at der foregår elektronisk indhentning af oplysninger osv.
Det står jo alt sammen i bemærkningerne.
Der står videre, at Forsvarets Efterretningstjeneste løbende orienterer forsvarsministeren om virksomheden.
Så synes jeg ikke, hr. Albrechtsen blot skal antyde, at den tidligere regering ved sine initiativer efter 11. september har iværksat noget nyt.
Sidste år blev det bare lovfæstet.
Det er nemlig således, at politiet ikke kan foretage noget indgreb i brevhemmeligheden, meddelelseshemmeligheden, altså i form af aflytninger osv., aflæsning af telefaxkommunikation, uden dommerkendelse.
Så den danske befolkning skal altså ikke efter debatten her føle, at den er hensat i en tilstand af utryghed, for det er ikke rigtigt.
Så kan jeg sige til hr. Albrechtsen, at der ikke er tale
om, at Erhvervsfremme Styrelsen opererer
med flere mere eller mindre hemmelige rapporter.
Jeg ved ikke, hvad det er for noget.
Erhvervsfremme Styrelsens rapport, som har været offentliggjort, og Ekstra Bladets artikler hviler på offentliggjorte informationer af forskellig art, så der er ikke noget mystik i det.
Jeg kan til slut sige igen, at jeg er glad for den brede støtte, der er fra et stort flertal af Folketingets partier til den linje, regeringen har lagt.
Der er faktisk reelt kun hr. Albrechtsen, som har til formål at mistænkeliggøre og at overflødiggøre vores efterretningstjenester
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-21:
Jeg vil også godt sige tak for debatten.
Jeg synes, det mest positive ved debatten har været Socialdemokratiets tilkendegivelse om, at man på det principielle plan er enige med Enhedslisten og SF i, at der bør være internationale aftaler, og så Det Radikale Venstres lidt mere fodslæbende støtte til det samme mål.
Så må man håbe, at vi i løbet af den kommende tid kan få de to partier med på også at omsætte den principielle vilje til praktisk politik.
Det negative ved debatten i dag er selvfølgelig, at den nye regering har valgt den samme lukkede linje i det her spørgsmål, den samme fortielse af virkeligheden som den tidligere regering.
Det er jo ærgerligt.
Der havde været en mulighed for nu at få en oprigtig, åben debat om dette spørgsmål, og dermed kunne vi have skabt tryghed i befolkningen.
Det er ikke mig, der medvirker til at skabe utryghed.
Det er ministeren, fordi ministeren ikke vil fremlægge de principper for befolkningen, som f.eks. den nye aflytningsstation i Hjørring skal arbejde efter, hvad formålet er med at opbygge en så enorm aflytningsstation, hvem det er, der skal aflyttes, og til hvilket formål.
Det kunne man godt oplyse om uden på nogen som helst måde at skade efterretningstjenestens virksomhed.
Så har jeg et par konkrete spørgsmål, som jeg ikke synes ministeren besvarede - i hvert fald ikke fyldestgørende - og derfor vil jeg godt bede ministeren besvare dem nu.
Nu siger ministeren, at den rapport, som blev udarbejdet i Erhvervsfremme Styrelsen, har været helt åbent tilgængelig, og at der ikke er nogen hemmelig version. Så vil jeg godt spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at i den udgave, som blev frigivet til offentligheden, er der slettet de afsnit, som vedrører eksistensen af Echelon?
Er det ikke korrekt, at der eksisterede en hemmelig version, som var mere omfattende, og hvor visse passager blev slettet?
Det vil jeg godt bede ministeren bekræfte.
Og så vil jeg godt bede ministeren bekræfte, at den hemmelige udgave stadig eksisterer i administrationen.
Jeg synes, at det ...
Jeg synes det er lidt vigtigt, at ministeren hører efter, for det her er faktisk et ret vigtigt spørgsmål, for at vi ikke skal komme i den situation, at ministeren nu om lidt giver vildledende oplysninger til Folketinget.
Det andet spørgsmål, som jeg vil bede ministeren tage stilling til, er, om der i forbindelse med opførelsen af anlægget i Hjørring ikke kan blive tale om aflytning af danske borgere, sådan som hr. Helge Adam Møller oplyste det.
Hr. Helge Adam Møller fastslog som en elementær kendsgerning, at selv om dette meget, meget store aflytningsanlæg bliver bygget, så risikerer vi ikke, at danske borgere aflyttes uden dommerkendelse.
Jeg vil også godt spørge ministeren, om han kan bekræfte, at der heller ikke vil blive byttet oplysninger med amerikanerne i den forbindelse i strid med dansk lovgivning. Jeg synes, det er meget væsentligt, om ministeren er i stand til at give en sådan forsikring over for Folketinget, som hr. Helge Adam Møller kunne gøre.
Men hr. Helge Adam Møller har jo ikke et ministeransvar og kan derfor mere frit fremkomme med sådanne påstande.