runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Vi er enige i de bemærkninger, der har været i debatten om, at det her er et sammensurium.
Skiftende regeringer, må vi sige, har desværre for vane at rode alt for mange ting sammen i ét lovforslag.
Nogle bemærkninger til dele af lovforslaget: Det er selvfølgelig fint at få fjernet den forhadte madpakke, men vi kan jo se ud af lovforslaget, at strafelementet i forhold til flygtninge og asylansøgere, som ikke vil tilbage til et usikkert hjemland, fastholder man jo, og det er vi ikke tilhængere af.
Hvad angår straffen for at arbejde ulovligt: Selvfølgelig skal det straffes, hvis man arbejder ulovligt, men der skal være rimelighed i straf fens omfang og størrelse i forhold til lovovertrædelsen, og vi synes, at det, der er lagt op til, er for meget, i særdeleshed, at man ud over straffen i sig selv vil indføre en ekstrastraf i form af en karensperiode på 10 år, før folk kan få fast opholdstilladelse.
Det er vi ikke enige i, så det kan vi heller ikke støtte.
Så vil regeringen straffe folk, der hjælper udlændinge med at arbejde ulovligt her i landet.
Man kan jo sige, at det er et godt tidspunkt at komme med sådan et forslag, da vi jo har en verserende sag med en kendt godsejer, der muligvis har hjulpet udlændinge til at arbejde ulovligt i Danmark.
Men det gør vi altså ikke.
Vi synes ikke, det er rimeligt med straf op til 2 års fængsel.
Tænk, hvis vi burede hver fjerde landmand inde i op til 2 år.
Det kan vi da ikke have.
Det er da for meget.
Det er vi ikke tilhængere af.
Vi synes, at man skulle lade være med at lægge op til så alvorlige straffe på det her område, selv om det selvfølgelig er forbudt at hjælpe folk med at lave noget, der er forbudt.
Hvad angår Flygtningenævnet, vil jeg bare sige, at det grundlæggende problem med Flygtningenævnet jo er, at det ikke er muligt at anke dets afgørelser, at man betragter Flygtningenævnet som en anden instans.
Men der er jo ikke nogen første instans, der er jo ikke nogen byret.
Der er jo ikke nogen første instans, hvor man behandler flygtningesager på en måde, så man kan sige, at det er en førsteinstansbehandling, som har al den retssikkerhed i sig, som den bør have, og derfor er Flygtningenævnet at betragte som en anden instans.
Sådan er det ikke, og derfor er vi grundlæggende imod, at man i virkeligheden ikke har to instanser, som vi i øvrigt har i vores retssystem med en byret og en landsret.
Så det er vi altså heller ikke tilfredse med.
Så vil jeg sige, at når vi nu kigger på Flygtningenævnet, skulle man så ikke også kigge på det rimelige i, at vi altså her har, at Politiets Efterretningstjeneste bag alt og skjult for alle og uden åbenhed i argumentation kan gå ind og sige i Flygtningenævnet, at de ønsker den her afgørelse – bum færdig?
Det har i hvert fald ikke noget med retssikkerhed at gøre.
Det har i hvert fald ikke noget at gøre med almindelig retssikkerhed i et samfund som det danske, at man har sådan en bestemmelse.
Når vi nu i Folketinget har fat i nævnet og dets arbejdsform, så burde man selvfølgelig gå ind og fjerne den helt urimelige adgang, efterretningstjenesten har til at påtvinge nævnet en bestemt afgørelse.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og tak for de positive tilkendegivelser, der har været fra flere af Folketingets partier.
Jeg er også med på, at der her er en række spørgsmål, og det er også blevet meldt, at der er mange ting, man gerne vil have drøftet under udvalgsbehandlingen, og jeg vil i hvert fald gøre, hvad jeg kan for at bidrage til en ordentlig udvalgsbehandling og til, at udvalget får de svar, der er brug for, for at få en afklaring, hvis der skulle være nogle uafklarede spørgsmål.
Lad mig sige primært henvist til fru Karen Klint om de betænkeligheder ved helbredsundersøgelse, som jeg kan forstå at fru Karen Klint har, at jeg meget gerne vil gå ind i at få kigget på, om der er hjørner, eller om det kan gøres på en anden måde.
Det, som jeg synes vi skal fastholde i den her diskussion, er, at når der nu ligger nogle helbredsoplysninger, så skal de altså med ind i vurderingen.
Sagen er jo, at vi en gang imellem har nogle, der ikke er så interesserede i, at de helbredsoplysninger, der ligger et andet sted, kommer med i en vurdering, og det synes jeg ikke er rimeligt.
Men hvis det kan tackles, og forløbet måske skal være på en anden måde, så er jeg sådan set meget åben over for, om der er nogle ting, vi kan kigge på her, bare vi er enige i formålet med det, eller jeg vil i hvert fald fastholde, at man altså ikke sådan kan modarbejde den her proces ved, at myndighederne i behandlingen af en sag ikke kan få de helbredsoplysninger, der ligger om vedkommende.
Så er der flere, der har sagt, at det her er et spareforslag, og spurgt, hvad pengene skal bruges til osv.
Så siger hr. Steen Gade, at vi behandler dem, der sidder i lejrene, for dårligt, og det er mest med henvisning til madkasseordningen, sådan som jeg forstod det.
Der vil jeg godt understrege, at det altså er regeringens politik, at over for dem, der har fået afslag på en asylansøgning og ikke frivilligt vil medvirke til, at de bliver sendt hjem igen, er vi altså nødt til at have en form for sanktion eller noget, som gerne skulle være motivationsfremmende for, at de kan se, at de måske skulle overveje at tage hjem, når de nu har fået den her afgørelse om, at der ikke er grundlag for, at de kan få asyl i Danmark.
Det er en ordning, som man kan sige kun rammer dem, der ikke frivilligt vil samarbejde om at tage hjem igen.
De, der siger, at det så er afgørelsen og gerne vil samarbejde frivilligt, bliver ikke underlagt den her ordning; der er endda mulighed for at få økonomisk hjælp til at komme hjem igen.
Bare så der ikke er tvivl om, at det altså er udlændinge og afviste asylansøgere, som selv sætter sig i den her situation.
Det er deres valg.
Det er ikke nogle, som er i den situation, at de af andre årsager ikke kan komme hjem, at det ikke er deres egen vilje, der er årsag til det.
De bliver ikke sat på den her ordning.
Det er meget vigtigt, tror jeg, i den debat, der også har været offentligt om den her ordning, at vi gør det her klart.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Jeg vil godt lige starte der, hvor ministeren sluttede, nemlig konstatere, hvad der også fremgår af høringssvarene, at der jo nemt bliver nogle problemer med FN's børnekonvention, som siger, at det altså ikke er børnenes skyld, hvilken situation deres forældre er havnet i, herunder også den, som ministeren beskriver, hvor forældrene af den ene eller den anden grund ikke ønsker at medvirke frivilligt.
Det er ikke børnenes skyld, og de må ikke forskelsbehandles, jævnfør FN's børnekonvention, i forhold til andre børn på grund af deres forældres indstilling.
Det er derfor, vi spørger, om vi i det mindste ikke kunne få et tilsagn om, at børnefamilier ikke bliver omfattet af den nye kantineordning.
Der er tale om et kontant beløb, for det skal ikke gå ud over børnene, at deres forældre ikke ønsker at medvirke i de her sager.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Omvendt synes jeg, vi skal passe på ikke at skabe en situation, hvor forældre kan bruge deres børn i den her sammenhæng.
Vi sørger for, at for børnene – og det bliver så endda ændret – er der ikke nogen alderskriterier, at der bliver en særlig børnepakke, der kan imødekomme de behov, som børn har, og som kan gøre hverdagen lidt lettere.
Det fastholder vi jo.
Men jeg mener, at det vil undergrave systemet, hvis forældre, der har børn, bare kan sige, at så kan de jo bare være ligeglade.
Vi er altså nødt til at fastholde den situation, at når personer har fået afvist deres asylansøgning, så skal de hjem igen, og hvis ikke de frivilligt vil samarbejde om det, så er vi altså nødt til at skabe en motivation for, at de så forhåbentlig kan se det.
Så jeg synes måske også, at forældrene skal overveje, hvad det er for en situation, de sætter deres børn i.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Jeg synes, at det afspejler regeringens afsindig pragmatiske holdning til internationale konventioner og de erklæringer, som vi har skrevet under på.
Jeg kunne have lyst til at gå ind i hele området om Flygtningenævnet og Gil-Robles, men det er tiden ikke til.
Jeg vil så bare gerne spørge ministeren, om vi ikke rent faktuelt kan være enige om, at hvis vi har to familier, hvor den ene samarbejder og derfor ikke er på en kantineordning og den anden ikke gør det, og de har børn, der er lige gamle, ja, så bliver børnene forskelsbehandlet på grund af deres forældres indstilling.
Uanset alle ministerens forbehold er det den faktuelle situation, og det er jo så det, som er i strid med FN's børnekonvention.
Men kan vi ikke bare få understreget det faktuelle i, at så forskelsbehandler vi altså de børn på grund af deres forældres indstilling, når det ene hold forældre samarbejder og det andet hold forældre ikke samarbejder?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Jeg og regeringen mener ikke, at vi bryder børnekonventionen eller nogle andre internationa le konventioner.
Vi er faktisk ret flinke, og det skal vi også være, til at overholde de konventioner.
Så skal der altså også være sammenlignelige forhold.
Vi sikrer stadig væk med den her ordning, at der er en særlig beskyttelse af børnene, som vi vil fastholde, og det kan vi også sagtens forsvare.
Karen J. Klint (S), 2005-03-04:
Det var lidt det samme om børnenes situation, for der er ingen tvivl om, at de voksne må stå til ansvar for deres handlinger.
Selvfølgelig er en del af provenuet nu sat af til de særlige børnekasser, man kan få hver 14. dag.
Spørgsmålet var bare, om børnene generelt har det godt nok på centrene, for de skal jo ikke, som det også lige er sagt her, betale for de voksnes gerninger.
Den debat, vi også godt vil tage op i udvalget, er, om vi har sikkerhed nok for, at børn ikke permanent tager skade af den utrolig lange sagsbehandlingstid og også nogle konflikter affødt af, at der ikke altid er et positivt samarbejde eller der ikke altid er en åben kanal til at komme hjem.
Så det var med fokus på børnene, at jeg nævnte noget om at genbruge provenuet.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Vi mener, at vi har sikret det ved at fastholde børnepakken – nu også for børn under 7 år.
Men hvis det giver anledning til spørgsmål i udvalget, så vil jeg meget gerne svare på dem skriftligt og så få afklaret helt præcist: Hvordan er børnenes stilling?
Vi synes sådan set, der er fundet en fornuftig løsning, som lovforslaget ligger her.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Henriette Kjær (KF), 2005-03-04:
Dette lovforslag indeholder en række ændringer af forskellige love, der vedrører udlændinge i Danmark.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er vigtigt med stramninger på begge sider, altså at den, der beskæftiger arbejdstageren, rammes hårdt, men at man også er opmærksom på, at den, der er arbejdsgiver, bliver ramt hårdt.
Her fik vi jo i fjor også dér sat straffen op fra bøde eller fængsel op til 1 år til bøde eller fængsel indtil 2 år.
Så vi ser altså en vis parallelitet i dette forslag.
Med hensyn til den såkaldte madkasseordning finder vi det rigtigt, at den afskaffes og erstattes af det langt mere smidige princip med udbetaling af kostpenge.
Desuden styrker det retssikkerheden, at vi nu får en direkte lovhjemmel og ikke skal henholde os til en ikke lovfæstet praksis, der nu er reguleret i finansloven.
Det må være muligt for Integrationsministeriet at indhente de foreliggende helbredsoplysninger i sager om netop helbredsbetinget humanitær opholdstilladelse.
Vi ser det som et problem, at det ofte kun er erklæringer fra privatpraktiserende psykologer og andre med ikkelægefaglig baggrund, der indsendes til brug i sagen.
Lovforslaget indeholder også et par ændringer som reaktion på menneskerettighedskommissærens besøg sidste sommer.
Den ene er indføjelsen i lovteksten om hensynet til familien, og den anden er spørgsmålet om sammensætningen af Flygtningenævnet.
Men vi er indforstået med, at lovteksten kan blive mere klar med hensyn til, at man ser på familien som enhed.
Derfor synes vi også, at det er en god præcisering, at det bliver indføjet i loven.
Det andet spørgsmål er vedrørende sammensætningen af Flygtningenævnet.
Det er klart, at et sådant nævn skal være uafhængigt, og det mener vi også at det er i dag.
Men for at fjerne al tvivl synes vi, det er fornuftigt, at kompetencen til at beskikke formænd, næstformænd og andre nævnsmedlemmer overflyttes fra integrationsministeren til Flygtningenævnets formandskab.
Sidste store klump i forslaget er spørgsmålet om at udvide kredsen af personer, der kan modtage hjælp til repatriering.
Vi synes, det er ganske fornuftigt, at man hæver grænserne for eventuel formue samt nedsætter aldersgrænsen.
Om det så får flere til at tage tilbage til deres hjemland, må tiden vise, men nu er vilkårene i hvert fald gjort mere medgørlige.
Fra konservativ side synes vi, det er gode tiltag, og vi kan derfor samlet støtte forslaget.
Peter Christensen (V), 2005-03-04:
Vi har her at gøre med en genfremsættelse af et lovforslag, som nåede at blive førstebehandlet, før valget blev udskrevet.
I den forbindelse tilkendegav Venstre, at vi støttede fuldt op om det her lovforslag, som er den skattemæssige del af regeringens Fair Play Kampagne, en kampagne, som har 44 forskellige elementer, hvoraf vi nu har at gøre med de værktøjer, som bliver nyindført for at kunne komme bedre efter noget af det sorte arbejde, der foregår, og også det virksomhedssnyd, vi ser, hvor man ved at undlade at betale f.eks. afgifter har en helt uholdbar konkurrencesituation.
Så ganske kort: Venstre kan bakke op om de værktøjer, der nu gives mulighed for at benytte i forbindelse med kontrollen af bl.a. sort arbejde.
Karen J. Klint (S), 2005-03-04:
Så det er mere sådan for at beskytte flygtningene mod, at de ikke utilsigtet skal igennem en ekstra udvælgelse ud over den, der i forvejen er, når de kommer ind som Twenty or More eller som hastesager.
Kan man få sikkerhed for, at vi ikke nedskriver den kvote, og måske endda få sikkerhed for, at der også bliver huller i nogle af de andre undtagelser, der er der, så det antal, der er behov for bliver fritaget fra integrationspotentialet, stiger lidt?
Så var der endnu en åbning i forhandlingen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-04:
Som det er nævnt, er det en genfremsættelse, og Socialdemokraterne tilkendegav ved den første fremsættelse, at vi kunne støtte forslaget.
Vi tilkendegav også på daværende tidspunkt, at vi var i tvivl om, hvorvidt det nu også var tilstrækkeligt.
Bl.a. nævnte vi, at såfremt en virksomhed tre gange i træk foretog unddragelser, så var det måske et spørgsmål om, at man skulle fratage indehaveren retten til at drive virksomhed fremover.
Men de elementer, der er med heri, var vi enige om ved fremsættelsen, og derfor er vi også fortsat enige.
Der er elementer, som ikke er nævnt.
Der er spørgsmålet om udstationerede arbejdstagere, som vi godt vil bore lidt mere i under udvalgsbehandlingen, men ellers har vi det samme synspunkt som tidligere.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Kritikken af den her erklæring går på, at den er et udtryk for mistillid.
Hvorfor skal der ikke stå i erklæringen, at man ikke vil gå over for rødt?
Eller hvorfor skal der ikke stå i erklæringen, at man ikke vil stjæle eller begå vold?
Eller hvorfor skal der ikke stå i erklæringen, at man ikke vil gå med store knive eller andre ting, som ikke er tilladte i Danmark?
Det må være, fordi man føler, at der er særlig grund til at fortælle folk, som bliver ægtefællesammenført til Danmark, at de ikke må slå deres børn.
Siden man nu har fravalgt alle de andre ting, vi heller ikke må her i landet, må det jo være, fordi man føler, at netop den her gruppe har en overvejende tendens til at slå deres børn.
Det er der, hvor vi siger: Det er nok ikke måden, når man i øvrigt ønsker, at vi skal tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og hvad man ellers har af intentioner i regeringen.
Det bedste er nok ikke at starte med at mistænkeliggøre folk for at ville tæve deres børn.
Det er derfor, vi synes, at den her erklæring, ud over at den formentlig ingen effekt vil have, også indeholder den mistænkeliggørelse, som vil være med til yderligere at gøre Danmark til et sted, hvor man som udenlandsk arbejdskraft ikke har lyst til at opholde sig.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Hvis hr. Morten Østergaard mener, at den erklæring skal indeholde mange flere ting, synes jeg, at hr. Morten Østergaard skulle komme med dem i et ændringsforslag.
Hvis vi tager eksemplet med at slå børn: Hvorfor er det valgt ud?
Jeg vil stadig væk understrege, at det fra min stol ikke handler om en mistænkeliggørelse, men det er faktisk et punkt, der kan sættes i forhold til det her med vold og kriminalitet, hvor man, uanset hvor man er i verden, måske godt kan regne ud, at det nok er kriminelt at begå sådan nogle handlinger.
Steen Gade (SF), 2005-03-04:
Det var blot for at takke ministeren for det, jeg forstod som et tilsagn om, at vi i udvalget kan drøfte opdeling.
Det ville lette mange af de dis kussioner og den sammenblanding, vi har af diskussionerne, hvis vi kunne nå til enighed om det.
Det ville også, tror jeg, måske kunne være et godt signal i diskussionen om integrationspolitik i Danmark og et signal om, at der kunne skabes nogle lidt andre flertal, end der har været tidligere.
Tak for det.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Jeg tager imod kvitteringen, og det er ment sådan.
Jeg synes ikke, det er hensigtsmæssigt, at man drøfter form, når jeg gerne vil drøfte indhold, og hvis det i sig selv giver anledning til en diskussion, at de her to ting er slået sammen, vil jeg i hvert fald gøre, hvad jeg kan for at fjerne den del.
Det er jeg så glad for at man tager imod, så det mener jeg vi kan gøre rimelig uproblematisk.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg skal også starte med at takke ministeren, nemlig for ikke at køre videre i det spor, som Venstres og Konservatives ordførere forsøgte sig med, nemlig at tale uden om, hvad det er, det drejer sig om, hvad angår ændrede udvælgelseskriterier for kvoteflygtninge.
Det synes jeg er fint.
Så vil jeg sige, at man, når ministeren nu siger, at det, det går ud på, er, at vi skal tage dem, der har størst gavn af at komme til Danmark, så godt kunne undre sig over de kriterier, der ligger i forslaget, nemlig at unge uden familie, analfabeter og psykisk syge som udgangspunkt ikke skal komme til Danmark.
For er det ikke rigtigt, at lige præcis de grupper kunne have mest gavn af – som ministeren var inde på – at komme til Danmark sammenlignet med at blive tilbage i flygtningelejren?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Der vil være nogle af de grupper, som vil høre under de her Twenty or More, andre under hastesagerne.
De vil være i andre sammenhænge, hvor de sådan set netop vil indgå i en samlet vurdering, med henblik på hvilken gavn de vil få af at komme til Danmark.
Så jeg er ikke enig med hr. Frank Aaen i, at det så bare er et lukket land.
Men vi går ind i en nærmere vurdering af den enkeltes situation og muligheder for, når det netop er Danmark, det drejer sig om, at vedkommende også får gavn af at komme til Danmark.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg anerkender, at der er en gruppe på 20, vi tager hertil hvert år, men ud af de 480 øvrige kvoteflygtninge siger vi som udgangspunkt, at de, der har mest brug for hjælp, ikke skal komme til Danmark, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-04:
Med hensyn til enlige er min personlige holdning den – sammenlignet med en situation, hvor man har netværk – at der, hvis der er tale om enlige, som er fuldstændig løsrevne, vil være nogle, som vil have gavn af og måske netop have en særlig motivation for at komme til Danmark og blive integreret i Danmark.
Så dem vil jeg heller ikke udelukke.
Hastesagerne er jo hastesager.
Så vidt jeg i hvert fald har forstået de procedurer – jeg har jo stadig lidt at lære med hensyn til procedurer – når man slet ikke til det punkt.
Det er nogle helt særlige behov, der er hos den gruppe flygtninge, som rækker ud over det her med integrationspotentiale.
Jeg har ikke lukket nogen døre for forhandling, men vil også understrege, at der ingen intentioner er i det her lovforslag om at reducere de grupper, hverken hastesager eller Twenty or More.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Karen J. Klint (S), 2005-03-04:
Med hensyn til skærpet straf for ulovlig beskæftigelse
: Vi tager naturligvis afstand fra alt virksomhedssnyd, alt sort arbejde, alt socialt bedrageri og selvfølgelig også ulovligt arbejde, men vi er enige med de fleste hørte parter i, at straffen for udlændinge bliver uproportionalt skarp, hvis de nævnte strafferammer vedtages, som de står.
Jeg ved, at vi har et forskelligt syn på asylansøgeres ret til at arbejde.
Det er egentlig et sundhedstegn, at mange gerne vil arbejde frem for at blive siddende på deres køjeseng i et center, mens de venter på en afgørelse.
For det tidsrum, de venter, er jo øget gevaldigt i de sidste år.
Skal synderen nu også have en karenstid oveni?
Hvad så med den virksomhed, som måske tjener på, at der er en, der arbejder ulovligt?
Vi taler ikke for det ulovlige arbejde, men for en vis proportionalitet i den straf, der skal være en konsekvens af et lovbrud.
Vi synes også, at vi med hensyn til den besparelse, der ligger i den på omkring 4 mio. kr., måske skulle tage en drøftelse af, hvordan vi kunne genbruge de penge.
Der er faktisk børn og unge på centrene, der godt kunne have behov for nogle flere ressourcer til at få sikret en udvikling og en uddannelse, sådan at de bedre kan klare sig, uanset om de skal videre i det danske system eller de skal hjem til oprindelseslandet og komme videre med deres liv.
Så lidt genbrug af pengene ser vi gerne.
Så er der det om de helbredsbetingede humanitære opholdstilladelser: Jeg har hver eneste gang, der har været noget med, at man skulle indhente helbredsoplysninger uden samtykke, taget afstand fra det her fra talerstolen, for der er ikke ret meget, der er mere privat end netop helbredsoplysninger.
Derfor må vi finde nogle modeller, hvor vi får troværdige helbredsoplysninger frem om folk, men hvor der også er troværdighed med hensyn til, hvad de helbredsoplysninger så bruges til.
Så jeg vil gerne opfordre ministeren til sammen med Røde Kors at komme med et alternativ.
For jeg er enig i, at vi ikke skal have et ekstra lag af forskellige oplysninger, og vi skal da slet ikke have ikkesundhedsfagligt uddannede mennesker til at strø om sig med diagnoser.
Det er til skade for både asylansøgerne og den etik, der skal være i det i det hele taget.
Vi har heller ikke kunnet forstå, hvorfor ngo'erne er røget ud, og det kan vi sådan set stadig væk ikke forstå.
Vi synes faktisk stadig væk, at der skulle være en lidt bredere sammensætning.
Med hensyn til familiens enhed synes vi selvfølgelig, at det er godt, at det skrives ind nu, men der vil vi godt under udvalgsarbejdet gå lidt dybere ned og så få en debat om, om vi også her lever op til de forventninger, der er med hensyn til konventioner og med hensyn til den kritik, der har været fremført.
Er den tekst, der nu er her, stærk nok?
Hele lovforslaget, altså pakken af elementerne her, kan vi først tage stilling til, når vi har set resultatet af noget af udvalgsarbejdet.
Irene Simonsen (V), 2005-03-04:
Jeg vil bare gerne spørge fru Karen Klint, om jeg har hørt rigtigt efter, og få præciseret nu, om det er rigtigt, at fru Karen Klint på vegne af Socialdemokratiet siger, at man er lidt betænkelig ved skærpelsen af straffen for at arbejde ulovligt?
Karen J. Klint (S), 2005-03-04:
Jeg sagde ikke, at vi var betænkelige ved skærpelsen.
Vi sætter bare spørgsmålstegn ved, om der er orden i proportionerne mellem straffen for den, der udøver lovbruddet, og straffen for den, der måske tjener økonomisk på lovbruddet.
Irene Simonsen (V), 2005-03-04:
Så vil jeg gerne spørge fru Karen Klint, hvordan der er harmoni i de forslag, der så kommer fra Socialdemokratiet.
Jeg har faktisk selv været ordfører på et forslag, som fru Lissa Mathiasen fremsatte, hvori der var en skarp skærpelse af strafniveauet og strafferammerne for ulovligt arbejde.
Det er faktisk også det, der er taget udgangspunkt i, hvor man også har forsøgt at imødekomme Socialdemokratiet på nogle områder her, og derfor forstår jeg ikke rigtig den disharmoni, der kommer nu.