runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2005-06-15:
Jeg synes egentlig, at det er dejligt, at vi nu fra den socialdemokratiske ordfører helt klart hører, at fru Lotte Bundsgaard og Socialdemokratiet ikke synes, at skattestoppet er en særlig god idé, og at man egentlig godt kunne tænke sig at ændre ved nogle ting.
For det giver mulighed for, at vi kan få en debat.
Den socialdemokratiske ordfører har jo ikke svaret på nogen af de spørgsmål, der er blevet stillet her under debatten, og det er måske også derfor, det bliver sådan lidt en køren i ring.
Men nu siger ordføreren så, at det ikke er alt ved skattestoppet, der er lige interessant.
Kan vi ikke få at vide, hvor det er, skatten kan blive sat op, hvis det står til Socialdemokraterne?
Er det for boligejerne, er det erhvervsbeskatningen, som man har foreslået tidligere, er det de grønne afgifter?
Hvor skal skatten sættes op, når nu skattestoppet ikke er en god idé?
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Men så til en anden ting.
Fru Pia Kjærsgaard talte meget om det danske demokratiske sindelag, og hun gjorde det i så dramatiske vendinger, at man måske godt kan forstå, at yngre og mere ivrige medlemmer af Dansk Folkeparti kunne blive forledt til at tro, at det var et led i dansk demokratisk ånd at fyre folk, som har en anden opfattelse end Dansk Folkeparti.
Det kunne måske hænge sammen med, at Dansk Folkepartis synspunkter i virkeligheden står i modsætning til de demokratiske traditioner, der er meget vigtige i Danmark.
Det er den ene ting.
Det andet er, at fru Pia Kjærsgaard jo plejer at tale meget om de ældre og deres vilkår, og der kan man også sjældent komme med et forslag, uden at Dansk Folkeparti støtter det.
Men et eksempel som, at man ikke skal kunne tildeles mindre end hjemmehjælp hver anden uge, er et godt eksempel på, at først støtter Dansk Folkeparti det.
Når det kommer op i Folketinget, så støtter man det ikke.
Hvad er forklaringen?
Og hvor lidt hjemmehjælp er nok ifølge Dansk Folkeparti?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
For det første synes jeg, at hr. Per Clausen må uddybe den første del af spørgsmålet.
Jeg forstod det ikke rigtig, så det vil jeg godt bede om at få uddybet.
Så til det næste spørgsmål.
Jeg mener bestemt, at det er meget individuelt.
Jeg vil da formode, at hr. Per Clausen har behov for et bad en gang om dagen.
Sådan kan der være mange ældre, der også har det.
Så synes jeg faktisk, at de skal have det.
Jeg synes ikke, at man skal fastsætte en grænse for, hvor mange gange det kan være.
Det er meget individuelt, og der må kommunerne blive meget, meget bedre til at vurdere den enkeltes individuelle behov.
Svaret kender hr. Per Clausen også godt.
Vi kan godt være noget frygtsomme over for, at kommunerne, hvis man laver et minimumskrav, så alle sammen vil lave minimumskrav.
Jeg tør ikke sige i dag, om frygten er overdrevet, men det er i hvert fald den frygt, vi har haft hidtil.
Men det er klart uacceptabelt, som jeg også sagde før, at der er nogle kommuner, som ikke engang lever op til det, hr. Per Clausen foreslår, og som jeg måske mener for mange ældre slet ikke er nok.
Jeg kan egentlig ikke andet end henvise til min første besvarelse.
Det mener jeg er måden at gøre det på i stedet for den meget store andel, der gik til BST, som måske ikke alle steder virkede lige efter hensigten.
Det er vores metode, at vi går ind og ser på den enkeltes behov, at vi opprioriterer miljøet på den måde, så de, der er på de arbejdspladser, får en langt mindre nedslidende hverdag, end vi mange gange oplever nu.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-15:
Det er godt at få ansat flere, helt sikkert.
Men der er også mange andre ting, man kan gøre for at forbedre arbejdsmiljøet, og jeg bliver nødt til at sige det, som det er, nemlig at Dansk Folkeparti har leveret stemmer til, at pligten til at være tilsluttet en bedriftssundhedstjeneste også er ophævet inden for det offentlige område.
Derfor bliver jeg nødt til at sige: Der er modstrid her mellem ord og handling i det, som Dansk Folkeparti gør, og det vil jeg gerne bede om en forklaring på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Det synes jeg heller ikke vi har været med til.
Det er rigtigt, at der er nogle mindre virksomheder, som ikke længere har den tvungne ordning i forhold til BST.
Men det er overhovedet ikke der, tror jeg, at problemet ligger i forhold til det, som hr. Eigil Andersen også påpegede.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4660 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Ja, der finder nedslidning sted.
Hr. Eigil Andersen påpegede det specielt i forhold til hele omsorgsområdet, og det er jeg meget enig i.
Vi skal netop opprioritere det arbejde i stedet for, det arbejde, som er fysisk hårdt og mange gange også kan være psykisk hårdt.
Men lige nu taler vi om den fysiske nedslidning.
Vi er jo meget ivrige efter, at eksempelvis omsorgsområdet, hjemmehjælperområdet og social- og sundhedsuddannelserne bliver opprioriteret, at der bliver ansat flere, så der ikke er det slid og den meget stressfyldte hverdag, som mange i dag har.
Der synes jeg, at man skal gå den anden vej og sige: Der må vi altså prioritere den sektor meget mere, end vi gør i dag.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-15:
Dansk Folkeparti påstår, at man er den lille mands og kvindes parti.
Vi har stadig væk over 50.000 arbejdsulykker og erhvervssygdomme om året; vi har store problemer med nedslidning, invaliditet og udbrændthed bl.a. inden for social- og sundhedsassistentområdet og pleje- og omsorgsområdet, som er et meget, meget hårdt arbejde.
Alligevel har Dansk Folkeparti medvirket til, at pligten til at være medlem af en bedriftssundhedstjeneste både offentligt og privat er blevet ophævet.
Helt aktuelt bliver der fjernet et statsligt bloktilskud til kommunerne på 130 mio. kr.
Det er penge, som hidtil er blevet brugt til at betale for kommunernes medlemskab af BST.
Det betyder, at det er penge, som hidtil er blevet brugt til at forbedre arbejdsmiljøet.
De er nu væk, samtidig med at kommunerne har skattestop, og man er ved at nedlægge BST rundtomkring.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Det var også det, jeg var ved at sige.
Æres den, der æres bør, men herregud.
Men jeg vil da godt endnu en gang understrege, at regeringen jo ikke havde fået sin forårspakke igennem uden Dansk Folkeparti.
Sådan er det.
Der er ingen tvivl om, at regeringens forårspakke sammen med Dansk Folkeparti har hjulpet.
Der er ingen tvivl om, at fremrykningen af offentlige investeringer har hjulpet.
Der er ingen tvivl om, at afbrydelsen af SP-ordningen har hjulpet.
Og alle de ting, som i øvrigt var i hele forårspakken, har hjulpet.
Det synes jeg er rigtigt og godt, og jeg er meget glad for, at det ser ud til at være vendt.
Vi kan alle sammen have en forventning om, at det skal ske i et hurtigere tempo.
Det tror jeg godt.
Jeg må sige, at bliver der skabt råderum, som det hedder på politikersprog, for nye skattelettelser, vil det være på samme måde, som vi gjorde det sidste gang; at man får sat gang i forbruget; at man giver forbruget til dem, som har mest behov; at man letter dagligdagen præcis på samme måde, som vi gjorde hidtil.
Jeg får nok nye spørgsmål.
Indledningen ærgrer mig lidt, må jeg sige, og jeg vil godt klart tilbagevise, at det skal være folk, som fru Marianne Jelved udtrykte det, der ikke ligner fru Pia Kjærsgaard.
Jeg synes ikke, det er godt, at fru Marianne Jelved bruger den slags udtryk.
Men jeg erkender de tre emner, som fru Marianne Jelved nævnte; at vi er skarpe modstandere af den udlændingepolitik, som fru Marianne Jelved var bannerfører for i en lang, lang periode; at vi er meget imod den politiske integration i EU; at vi i øvrigt har en god socialpolitik.
Det anerkender jeg.
Tilbage til spørgsmålet om arbejdspladser.
Jeg synes jo, at det ville være vidunderligt at få skabt arbejdspladser til alle dem, der gerne vil ud i arbejde.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4659 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Nu hørte jeg, at statsministerens i sin redegørelse bemærkede eksempelvis regeringens forårspakke, som det blev nævnt, og det skal statsministeren naturligvis sige.
Det er fair nok.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Jeg anerkender Dansk Folkeparti som en meget værdig modstander i den politiske kamp, og jeg har i den sammenhæng noteret, at der er tre mærkesager, som især Dansk Folkeparti tager sig af og gør til sine.
Jeg har en forudanelse af, at den sociale dimension i fru Pia Kjærsgaards politik vil udvide sig til flere end pensionister i de kommende år.
Jeg har et spørgsmål.
Den største sociale opgave overhovedet, som vi står over for, også for at Danmark kan hænge sammen, det taler vi jo alle sammen om, må være at skabe arbejdspladser til alle.
Derfor spørger jeg Dansk Folkepartis formand: Hvilken politik har Dansk Folkeparti for at skabe arbejdspladser i Danmark?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg mener absolut, at det er et problem, når man misbruger arbejdskraft, i allerhøjeste grad.
Jeg mener, at det er et problem for vores samfund som sådan, og jeg mener også, at det er et problem for den danske arbejder, naturligvis.
Jeg tror måske nok, at nogle kunne have været lidt mere oppe på tæerne, nemlig fagforeningerne, som jo var meget ivrige efter at lukke nye østeuropæiske lande ind i EU.
Der burde de have været enige med Dansk Folkeparti.
Det er ikke Danmark, der alene på den hårde måde, som hr. Arbo-Bæhr siger, lukker grænserne.
I stedet for fra dag et at lukke østeuropæisk arbejdskraft ind, som i den grad kan udkonkurrere danske arbejdspladser, fordi det er til en løn, som er fuldstændig uset i det danske samfund, burde man have lavet den 7-årige overgangsordning, præcis som Tyskland og Østrig har gjort.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
Så forstår jeg det på den måde, at Dansk Folkeparti i virkeligheden mener, at det bedste ville være at lukke grænserne i den 7-årige overgangsperiode.
Det synes jeg var meget klart.
Men det, jeg hørte fru Pia Kjærsgaard sige til sidst, gør mig egentlig lidt urolig, for mener fru Pia Kjærsgaard, at problemet er de østeuropæiske arbejdere, som kommer hertil, eller er problemet i virkeligheden de danske arbejdsgivere, som misbruger den billige arbejdskraft fra Østeuropa?
For der er jo himmelvid forskel på, om man mener det ene eller det andet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg synes faktisk, at vores holdning er meget, meget klar, og at vi mange gange har gjort rede for den.
Dansk Folkepartis holdning er jo, at det, vi skulle have gjort, da vi lukkede de ti nye østeuropæiske lande ind i EU, var at have en overM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4658
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM gangsordning.
Ikke på den måde, som hr. ArboBæhr siger med at lukke grænserne for østeuropæere, men sige, at der er en 7-årig overgangsordning, inden man kan begynde at tage til Danmark for at få arbejde.
Formålet med det er naturligvis, at når de ti nye østeuropæiske lande er lukket ind i EU, så ved vi godt, at en af årsagerne til, at de gerne ville det, var at komme på højde med det øvrige EU; at der kunne komme nogle midler, som betød, at deres lande kom på fode økonomisk.
Man burde have taget den tid, det tog i forhold til en 7-årig overgangsordning, sådan som Østrig har gjort, sådan som Tyskland har gjort, i stedet for at gøre det fra dag et.
Vi ser jo netop nu, hvad det medfører: At der er problemer i forhold til østeuropæisk arbejdskraft, fordi man kommer ind i landet og arbejder til en langt, langt lavere løn end den, der er dækning for i Danmark.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Jeg er enig i, at det ser ud, som om ledighedskurven er vendt.
Man kan ikke være helt sikker, men det ser sådan ud.
Men det er jo ikke nok at støtte sig til regeringens og Dansk Folkepartis forårspakke.
Æres den, som æres bør.
Den var ikke kommet igennem uden Dansk Folkeparti.
Derfor appellerer jeg i virkeligheden meget stærkt til, at Dansk Folkeparti sætter det at skabe arbejdspladser på dagsordenen, for min pointe er, og det siger alle økonomer, også regeringens egne økonomer, at de arbejdspladser jo ikke kommer af sig selv, heller ikke selv om der har været en forårspakke.
Så der skal faktisk ske nogle flere ting.
Jeg ville meget gerne i dialog med Dansk Folkeparti om det.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-15:
Jeg er meget glad for at høre den tilkendegivelse fra Dansk Folkepartis ordfører.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det: Mener man det, eller mener man det ikke?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg er meget, meget enig i fru Karen Hækkerups betragtninger om, at det er ganske, ganske urimeligt, at vi overhovedet har og har haft ventepladser til et hospice.
Det er på et tidspunkt, hvor der ikke er tid til nogen form for ventetid.
Det er der ikke generelt, når det er sygdom, det drejer sig om, men i hvert fald slet ikke, når det gælder hospicepladser.
Jeg vil godt give fru Karen Hækkerup det løfte, at det er noget, vi er meget opmærksomme på, og at vi langt hen ad vejen er enige med fru Karen Hækkerup.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-15:
Det er en proces, der er i gang, og det er derfor, jeg siger, at det er godt, men at det ikke er godt nok.
Noget af det, som vi især ikke synes er godt nok, er, at den aftale, der jo er indgået med amterne, går ud på, at der skal oprettes 12 hospicepladser i hvert amt.
Der er meget stor forskel på, hvor befolkningstunge vores amter er, og nu overgår de her opgaver til regionerne, og det er endnu ikke afklaret, hvordan man skal regne ud, hvor mange hospicepladser der skal tilføres hver eneste region.
Men det er et problem for de døende, og det er et problem for deres familier, at der ikke er de her pladser.
Det er jo i bund og grund ikke særlig udgiftskrævende, for de patienter, det vedrører, som har brug for den her plads, ligger i forvejen på hospitalerne.
Derfor behøver det her forslag ikke nødvendigvis at koste ekstra penge, altså at der kommer flere pladser.
Jeg vil godt afslutningsvis spørge: Når nu det skal forhandles på plads og opgaven overgår fra amterne til regionerne, vil Dansk Folkeparti så love, at man vil presse på for at være mere retfærdig i den fordeling af pladserne, så de områder, hvor der bor mange mennesker, også får flere pladser?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Allerførst vil jeg sige tak for den ubetingede ros.
M052S45904731KAJE.FM.FM
Page 4657
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM til i Folketinget, hvor vi også en gang imellem roste hinanden for noget, vi synes var godt nok.
Og alligevel siger fru Karen Hækkerup så: ikke helt godt.
Jeg tror bestemt, at med den helt nye sygehusstruktur, der bliver lagt i Danmark med strukturreformen, vil de penge, der er afsat til hospice, også blive brugt.
Der har været problemer i forhold til amterne, som ikke har villet indgå i betalingen af de hospicer.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-15:
Så vil jeg gerne sige, at jeg er meget tilfreds med, at Dansk Folkeparti har presset regeringen til at ville noget på hospiceområdet.
Men omvendt må man også konstatere, at de puljer, der har været afsat i 2003 og 2004 – og også i 2005 ser det ud til – ikke bliver udnyttet, fordi det kræver egenbetaling fra de kommuner og amter, som skal oprette pladserne.
Vil man være villig til at fjerne den egenbetaling for at få flere hospicepladser?
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Jeg skal da ikke kunne afvise, at fru Pia Kjærsgaard ikke har bemærket, at en af hendes partifæller har været ude med et synspunkt om, at hvis man ikke mener det samme som Dansk Folkeparti, så skal man fyres.
Det kan der sikkert rådes bod på ved en samtale med nogle af medlemmerne i Dansk Folkepartis gruppe.
Så til det andet.
Det, som fru Pia Kjærsgaard har gjort, er, at hun har sagt, at der er nogle, som skal have hjemmehjælp mindre end hver anden uge.
Det er jo det, fru Pia Kjærsgaard har sagt, og det, jeg ikke kan forstå, er, hvordan man kan kombinere det med at være en af de ældres venner.
Det er det ene eksempel på, at jeg ikke altid synes, at det med de ældre og Dansk Folkeparti holder.
Det har de givetvis gjort med blødende hjerte, men de har gjort det, fordi den økonomiske politik, som fru Pia Kjærsgaard har støttet, har tvunget dem til det.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-15:
Jeg vil gerne helt undtagelsesvis i sådan en debat her starte med at rose, for jeg synes jo også, at man skal rose, når der er noget at rose for.
Jeg vil gerne rose Dansk Folkeparti for den indsats, man har gjort over for de døende i forhold til den hospiceaftale, der er indgået.
Jeg synes, at I gør det godt – det synes jeg faktisk I har gjort – men jeg synes alligevel ikke, at I gør det helt godt nok ...
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg tror, jeg vil gentage over for hr. Rasmus Prehn, at jeg meget gerne vil være med til at se på det.
Jeg kender ikke den nøjagtige begrundelse i forhold til det afslag, som hr. Rasmus Prehn påpeger, men jeg kunne forestille mig, at det er noget, som regeringen også har en vurdering af, og hvor vi meget gerne vil have, at der bliver kigget på det.
Jeg forstår det udmærket.
Jeg kender sagen, og jeg hørte også hr. Peter Skaarups udtalelser.
Men der kan være nogle facetter i forhold til udlejere og med hensyn til de penge, som bliver indbetalt i depositum og forrentningen deraf.
Jeg vil meget gerne være med til at se på det.
Jeg kender udmærket sagen, men jeg ved ikke, hvor den ligger lige p.t.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-15:
Mit spørgsmål drejer sig om de mange millioner, som lejere i private udlejningsejendomme har indbetalt i depositum, og om forrentningen af de her penge.
Sidst i april måned var hr. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti i både tv-avisen og i TV 2's Nyhederne, hvor han sagde, at Dansk Folkeparti vil arbejde for, at lejerne får forrentningen af de penge, der er betalt i indskud.
Er det en holdning, som også Dansk Folkepartis ordfører bakker op om?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg må bare konstatere, at kommunerne har fået tilført flere penge end nogen sinde før til de ældre.
Jeg siger ikke, at det er nok.
Jeg ved ikke, hvad hr. Per Clausen mener med, at jeg skulle have sagt, at man skal have bad mindre end hver anden uge.
Det har jeg i hvert fald ikke sagt, det skal jeg meget klart understrege.
Tværtimod har jeg sagt, at det er et individuelt M052S45904731KAJE.FM.FM
Page 4656
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM behov, som jeg synes skal tilgodeses meget mere, end det bliver i dag.
Nu fattede jeg, hvad hr. Per Clausen mente med sit første spørgsmål.
Jeg synes ikke, at det er rimeligt at tage en sag op, som faktisk er trukket tilbage.
Det må hr. Per Clausen så til gengæld også vide blev gjort.
Men må jeg samtidig understrege, at jeg synes, at de udtalelser, som Vagn Greve, professor på Københavns Universitet, er kommet med, er totalt utilstedelige.
Jeg siger ikke, at jeg vil forbyde, at han siger det, men jeg sympatiserer ikke med det.
Jeg synes, det er helt utroligt, at man kan udtale sig på den måde, nemlig at der skal være retstilstande i Danmark, hvor man skal begynde at udbetale blodpenge.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
Det er jo en slet skjult hemmelighed, at EU's indre marked i forbindelse med østudvidelsen har ført til store problemer for løn- og arbejdsvilkår på det danske arbejdsmarked, ikke mindst på grund af udstationeret østeuropæisk arbejdskraft.
Til gengæld er det knap så enkelt at finde hoved og hale på, hvad Dansk Folkeparti på det her område i virkeligheden mener om det indre marked.
Er det sådan, som f.eks. Enhedslisten mener, at østeuropæisk arbejdskraft skal være velkommen på det danske arbejdsmarked, hvis bare det foregår på løn- og arbejdsvilkår, der svarer til de vilkår, der gælder i dag på det overenskomstdækkede arbejdsmarked?
Eller mener Dansk Folkeparti i virkeligheden, at det bedste ville være, at man lukkede grænserne for østeuropæisk arbejdskraft?
Det er så det, jeg godt vil spørge fru Pia Kjærsgaard om.
Hvad er i virkeligheden Dansk Folkepartis holdning til det her spørgsmål om østeuropæisk arbejdskraft i Danmark?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Jeg har selvfølgelig nøje gennemgået de kommentarer og de synspunkter, DSI har fremlagt om de forskellige forslag, og jeg har i øvrigt også imødekommet DSI lige så vel som Socialdemokratiet og De Radikale med henblik på at fremskynde etableringen af handicaprådet og sammensætningen m.v. Jeg har også vurderet VISO’s sammensætning og den måde, vi etablerer det på, set i forhold til det netværk, der bliver opbygget.
Men når alt det er sagt, er det afgørende jo, at vi nu med VISO får en helt ny organisation, der i den grad kan løfte specialrådgivningen og gøre, at borgerne – uanset hvor de bor i landet – får den optimale rådgivning på området.
Det tror jeg både DSI og vel i virkeligheden også Socialdemokratiet egentlig anerkender, når det kommer til stykket.
Man kan jo godt have nogle synspunkter om antallet af årsværk, der er tilknyttet VISO, og måden, vi etablerer det på.
Men jeg vil bare understrege, at det har været afgørende for mig, at man fortsat kan hænge ministeren op på et ansvar for, om specialrådgivningen i Danmark er god nok.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Vi har jo meddelt, at vi stemmer for lovforslaget her, og hvis ministeren havde læst betænkningen, ville ministeren også vide det.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Kirsten Brosbøl (S), 2005-06-16:
Ministeren prøvede i et kort indlæg tidligere på dagen at fremstille det, som om alle sådan set havde adgang til VISO.
Men det er jo ikke tilfældet, og det er lige præcis den bekymring, der bliver rejst af DSI.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Jeg vil gerne understrege, at der jo ikke er tale om, at det er markedet, der styrer.
Markedsvilkår vil jo forudsætte, at man også kan tjene penge på driften, og det er der ikke tale om.
Der sker ikke nogen ændringer i den sammenhæng, men jeg vil gerne skabe synlighed af, hvad det er, man betaler, og hvad man får ud af det tilbud, man betaler for.
Denne synlighed vil være med til at sikre, at man får det rigtige tilbud; at man får det, der matcher det, som borgeren har brug for.
Det synes jeg er en kæmpe fordel, ligesom det jo vil være systemet, uanset hvilken måde institutionen bliver drevet på.
Men der er ikke tale om, at der nu bliver indført markedsvilkår, for det ville jo forudsætte helt andre ændringer.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-06-16:
Vi har jo hørt i løbet af dagen fra flere af de borgerlige ordførere, at man har lyttet og lyttet og har været meget åben over for de kommentarer, der er kommet fra de berørte organisationer, og de henvendelser, man har fået fra hele det danske land om de problemer, der er med dette lovforslag.
Jeg har her et brev fra DSI, som er sendt den 19. april, og hvor der nævnes syv konkrete punkter, som DSI mener er problematiske på grund af den måde, man organiserer VISO på i lovforslaget.
DSI er jo en paraplyorganisation for mange af de handicaporganisationer, som er berørt af konsekvenserne af forslaget, og gør det slet ikke indtryk på ministeren, hvad DSI mener M053S47324871subh.fm Page 4840 Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM i denne sag?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Der er ikke tvivl om, at der er tale om et markant løft af den rådgivning, borgerne fremover kan få i de meget specialiserede sager, for nu bliver den gjort uafhængig af, hvilken bopæl man har.
Nu er man ikke længere afhængig af, hvad der findes eller ikke findes af viden og rådgivning inden for det amt, man bor i.
Nu bliver det en landsdækkende funktion, og jeg er ikke i tvivl om, at det betyder et markant løft.
Men det, der jo er vigtigt – og det er vel i virkeligheden også interessant – er, at man ikke flytter den almindelige rådgivning fra kommunerne over i VISO.
Den ligger i kommunerne allerede i dag, og jeg synes fortsat, at kommunerne skal tage sig af den almindelige rådgivning, og jeg er meget forbavset over, at Socialdemokratiet i virkeligheden ønsker at flytte den almindelige rådgivning og også placere den i VISO, altså hive den væk fra kommunerne.
Det er en ny synsvinkel, og det overrasker mig meget.
Det, man skal være opmærksom på, er, at hvis man vil have alt muligt med – hvis man skal gå i bredden og også tage sig af ganske almindelig rådgivning – risikerer man nemt at sætte specialrådgivningen over styr.
Karen J. Klint (S), 2005-06-16:
Jeg går ikke på talerstolen nu, for at vi skal få en ny runde eller for at bede formanden om at slukke for A’et.
Vi har haft en god runde, men jeg vil bare gentage, at mange af de betænkeligheder, vi har haft ved det hastværk, den usikkerhed og M053S47324871subh.fm Page 4842 Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Men vi gentager ikke debatten.