runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Er det centralt udstukne rammer, eller er det ud fra det, der står i arbejdsmarkedsreformen, at der er frit redskabsvalg – det vil sige, at det er de enkelte regioner, der suverænt afgør det?
Det lykkedes ikke at få et svar fra ministeren på, om det er et frit redskabsvalg, eller om det ikke er.
Nu kan jeg jo så spørge Venstres ordfører.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå den socialdemokratiske udmelding.
I eftermiddag råbte Socialdemokraterne på mere uddannelse.
Her har vi et forslag, hvor vi giver mulighed for ekstra uddannelse i første ledighedsperiode til de mennesker, der måtte have behov for det.
Skulle det nu være et problem?
Nu synes jeg altså, at Socialdemokraterne må finde deres ben.
Vil man være med til at sikre nogle mennesker uddannelse, hvor de har behov for det for at komme i beskæftigelse?
Jeg må egentlig stille et modspørgsmål til hr. Bjarne Laustsen: Vil hr. Bjarne Laustsen slet ikke støtte det her forslag?
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
For det første er det jo uforbrugte midler.
Det er en gratis omgang.
Og Venstres ordfører aner tilsyneladende ikke, om det her lovforslag er noget, der hjælper.
I alle mulige andre sammenhænge står man og siger: Det har hjulpet til at få folk i arbejde.
Det har man også brugt tidligere i dag, i eftermiddag var det vistnok, nu er det blevet aften.
Kan det virkelig passe, at man fremsætter et lovforslag og siger, at det er en forlængelse, mens man ikke ved, om det har gavnet?
Hvad skal det så gavne det næste halve år, hvis man ikke ved, hvad målet er med det?
Ved Venstre ikke, hvor de vil hen?
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Jeg kan sige, at ordningen har gavnet de mennesker, der har gjort brug af den og dermed er blevet omskolet til et andet job og er kommet i beskæftigelse.
Og det må vel være det, der tæller, at der er nogle, der bliver flyttet.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, om effekten.
Nu har det her jo været gældende et stykke tid, denne lovpakke.
Om det er klogt, skal jeg ikke kunne sige.
Vi har jo ikke været inviteret, så vi er ikke blevet spurgt.
Men vi har haft den her lov til at køre i et halvt års tid.
Hvad er effekten af det i den tid, det har kørt?
Det vil jeg bare gerne vide.
Hvad har det gavnet?
Hvor mange er kommet i uddannelse?
Hvor er det sket henne osv.?
Jeg synes ikke, jeg kan læse noget ud af lovforslaget, men det kan være, jeg har overset det.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Da det forslag, vi skal drøfte nu, jo egentlig også er indgået i den debat, vi har haft under hele forespørgslen, skal jeg kort sige, at i Venstre støtter vi forslaget om at forlænge muligheden for at give tilbud om vejledning og opkvalificering i op til 1 år til nyledige under visse betingelser.
Vi ved jo, at en del af de mennesker, der bliver ledige i øjeblikket, bliver ledige inden for brancher, hvor der ikke er udsigt til beskæftigelse fremover.
Her er omskoling i mange tilfælde nødvendigt for at komme tilbage i nyt job.
Vi flytter hermed arbejdsstyrkens kompetencer fra områder, hvor beskæftigelsen er svær, til områder, hvor mulighederne er bedre, og derfor støtter vi lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg har set de svar, som beskæftigelsesministeren har givet til en virksomhed, da ministeren selv var opstillet i Randers.
Spørgsmålet gik på, om regeringen ikke ville levere det.
For de initiativer, som regeringen havde, var ikke tilstrækkelige i den pågældende sag, og ønsket var, at man fik en varslingspulje a la den, den tidligere regering havde.
Men det var noget, som ministeren ikke kunne levere.
Jeg kan bestemt ikke bekræfte, at det var bureaukratisk og alt muligt andet.
I min hjemby, Frederikshavn, har vi oplevet to værftslukninger.
I det ene tilfælde havde vi muligheden for varslingspuljemidler, og det gik godt.
Vi fik omskolet folk med den pakke, der var, og der kom også nye arbejdspladser til.
Men da det sidste værft lukkede, var den mulighed ikke til stede, og der var følgerne langt mere katastrofale for de arbejdsløse.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg er sådan set
meget skuffet over hr. Thor Gunnar Kofoeds bemærkning om plukning af de multinationale selskaber.
Det har jeg overhovedet ikke foreslået, og det har SF aldrig foreslået.
Vi foreslår bare, at de multinationale selskaber bliver fair beskattet på nøjagtig samme betingelser som danske virksomheder, og er det at være ond, hvis man vil fjerne de interne, slørede regninger, som de bruger bevidst for at undgå beskatning i bl.a. Danmark?
Jeg synes da, det kun må være i alles interesse, at alle bidrager til fællesskabet.
Angående skattelettelserne vil jeg gerne sige, at hr. Thor Gunnar Kofoed skal være opmærksom på, at langt hovedparten af de skattelettelser, folk har fået, har de slet ikke mærket.
De er jo gået til stigende priser i den kollektive trafik, stigende daginstitutionstakster, stigende gebyrer for aftenkurser osv. osv.
Regeringen har bare flyttet rundt på pengene.
Den har sagt: Vi holder skatten i ro, og i stedet lægger vi gebyr på nogle ting, så folk kommer til at betale skatten på en anden måde.
Det er kun de bedst stillede i samfundet, som har glæde af skattelettelserne, og det er de samme, der bruger pengene til biler og rejser og genererer privat beskæftigelse i f.eks. Korea og Spanien.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg synes da, det er underligt, at hr. Jens Vibjerg slet ikke følger med i de svar, som Folketinget får fra finansministeren.
Finansministeren har meddelt Folketinget, at den absolut dårligste måde at skabe ny beskæftigelse på er regeringens gennemførelse af skattelettelser.
Det svar har vi fået sort på hvidt her i Folketinget.
Den mest effektive måde er offentlige investeringer.
Er det dårligt, at borgerne i samfundet får mulighed for at få et tilskud til at sætte reparationsarbejder og energibesparelsesforanstaltninger i gang i både ejerboliger og lejerboliger?
Det har i øvrigt den sideeffekt, at hvis man gør det på den måde, SF foreslår, forudsætter det en håndværkerregning og deraf følgende momsbetaling og øgede indtægter til samfundet, som ikke er en ekstra skat – medmindre man altså mener, at det, at der betales, hvad der bør betales, er en ekstra beskatning.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg har nu lidt svært ved at forstå, at det skulle være sådan.
Men det er muligt, at hr. Bjarne Laustsen skal stille det samme spørgsmål til beskæftigelsesministeren, for jeg kan ikke forestille mig, at beskæftigelsesministeren er inde på at fjerne et kursus, hvor alle bagefter kommer i arbejde igen.
Hvis det er tilfældet, er der i hvert fald noget, vi skal have set på.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Det er interessante svar, Dansk Folkeparti har.
Man støtter en regering, der ikke evner at skabe nogle nye arbejdspladser, og med hensyn til at der skulle være flere arbejdspladser i den private sektor, er det altså gået ned med 52.800.
Det er en faktuel kendsgerning.
Så er det, at jeg spørger om uddannelsesmulighederne, og det kan da godt være, at hr. Bent Bøgsted vil kigge på, om der er nogle, der skal væk, om der er nogle, der skal blive osv., men jeg har igen en sag fra Nordjylland.
Det er et projekt, der hedder Jernvilje, hvor man har kørt 199 mennesker igennem uddannelsessystemet.
Det er jo det, regeringen vil nedprioritere, altså at folk, der har brug for nogle nye uddannelsesmuligheder, her får en uddannelsesmulighed.
De 198 kom i arbejde, og det er en succeshistorie ud over alle grænser.
Hvorfor er det, at Dansk Folkeparti støtter regeringens politik med at begrænse uddannelsesmulighederne og i stedet for bruger konkurrenceforvridende elementer som løntilskudsjob og den slags ting?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Med hensyn til det her slagteri i Ringsted, Tulipslagteriet, er det begrænset, hvad jeg har hørt om det.
Det, jeg har hørt, er egentlig det, jeg har fået fortalt herinde, mens jeg har stået på talerstolen.
Men kender jeg hr. Bjarne Laustsen ret, vil vi nok se et eller andet indlæg i Nordjyske Stiftstidende, for hr. Bjarne Laustsen er glad for, at der nu kommer nogle flere arbejdspladser til Nordjylland.
Beklageligvis for dem i Ringsted.
Det er sådan det gennemgående princip, der kører, når der sker en eller anden omrokering.
Det skal hr. Bjarne Laustsen have lov til.
Til det med arbejdsmarkedsuddannelserne: Jeg er fortaler for, at vi skal have kigget arbejdsmarkedsuddannelserne igennem.
Der er kurser, som ikke er egnede til at være her i dag, fordi de ikke fører til noget, og så er der kurser, som vi skal have i stedet for, som kan føre til nye job.
Derfor skal vi have endevendt hele uddannelsessystemet, hvilket statsministeren også sagde her for et par måneder siden, hvor statsministeren var ude at sige, at vi skulle have kigget på arbejdsmarkedsuddannelserne, at vi skal have nytænkning i forhold til arbejdsmarkedsuddannelserne.
Det er Dansk Folkeparti også fortaler for, så det er det, der ligger i det, men det er ikke noget, man lige gør fra den ene dag til den anden.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Mens hr. Bent Bøgsted har naglet sig selv fast til talerstolen, er det blevet offentliggjort, at en del af de job, der bliver nedlagt i Ringsted, bliver flyttet til Nordjylland og til Kronjylland i Sønder Borup og til Oldenburg i Tyskland.
Der går jo rygter om, at de har ringere standard og dårligere arbejdsmiljø end danske lønmodtagere.
Hvordan er det så lige med uddannelsesmulighederne?
Er de blevet forbedret i samme takt, som det er gået nedad med antal job?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Der er ikke noget, Dansk Folkeparti hellere end gerne vil end at være med til at fjerne nogle af de restriktioner, som hr. Ole Sohn har været med til at indføre sammen med den tidligere regering; restriktioner, som gør, at det er mere besværligt for dansk landbrug, for slagterierne, for erhvervet i det hele taget at fungere og skabe nye arbejdspladser.
De restriktioner, det er muligt at fjerne, vil vi hellere end gerne være med til at fjerne, hvis det kan lade sig gøre.
Det ligger helt klart.
Jeg så hellere end gerne, at vi fik flere muligheder for uden for meget statsindblanding at skabe nogle nye arbejdspladser rundtomkring, uden at der, så snart der blev lavet et eller andet, kom en afgift: Nu har I lavet det der, så skal vi lige have en afgift.
Jeg vil hellere end gerne være med til at fjerne nogle af alle de restriktioner; det ligger helt klart.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Til det første omkring EU
: Når jeg spurgte, er det, fordi hr. Bent Bøgsted skosede Socialdemokratiet for, at de har været med til at etablere EU.
Men det, Dansk Folkeparti står for, er jo, at når man siger ja til det indre marked, er det det helt fri marked uden nogen som helst politisk styring.
Så det der med, at der flytter arbejdspladser til Østeuropa, er jo lige nøjagtig en følge af det indre marked, som Dansk Folkeparti støtter.
Det andet er om Ringstedfyringerne: Jeg går da ud fra, at Dansk Folkeparti er opmærksom på, at antallet af langtidsledige i Vestsjællands Amt er steget med 23 pct., bl.a. på grund af regeringens politik, som Dansk Folkeparti har støttet.
Det vil sige, at den ikke har virket.
Når man nu konstaterer, at den politik, man gennemfører, ikke virker, men at arbejdsløsheden stiger, at antallet af langtidsledige stiger, og at der nu oven i hatten kommer 300 nye arbejdsløse i Vestsjællands Amt, så er spørgsmålet: Hvilke initiativer vil Dansk Folkeparti være med til at tage for at skabe nye job, andre job, som gør, at de 300 plus de mange tusinde i Vestsjællands Amt kan sikres job i fremtiden?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg er ikke bekendt med, at Dansk Folkeparti skulle have ændret holdning til EU.
Der kan være nogle smånuancer i forhold til EU, men vores grundlæggende holdning til EU er mig bekendt ikke blevet ændret, så skulle det være sket her, mens jeg står på talerstolen.
Det skal jeg selvfølgelig lade være usagt, men det tror jeg nu ikke på er sket.
Mig bekendt har vi de samme grundholdninger til EU, som vi har haft i meget lang tid.
Der kan være nogle smånuancer, der bliver justeret, fordi der hele tiden kommer noget nyt.
Derfor bliver det løbende justeret, hvad der er godt, og hvad der er skidt.
Vedrørende slagteriarbejderne har vi jo igennem finansloven, igennem forårspakken og igennem de tiltag, der er taget, været med til at styrke, at der skal ske noget for de ledige på arbejdsmarkedet, så vi kan få flere i arbejde.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
To spørgsmål i første omgang: Det ene er, om der er sket en ændring i Dansk Folkepartis politik i forhold til EU.
Hidtil er man jo gået ind for, at man skulle droppe alle de her nye traktater og så alene stå fast på det indre marked, så der er den frie handel.
Er det stadig væk Dansk Folkepartis politik, eller vil man helt melde sig ud af EU?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Der har været talt meget om fyringen af de 300 slagteriarbejdere i Ringsted, men spørgsmålet er jo ikke, hvorvidt man har en vandmiljøplan eller ej.
Spørgsmålet er: Hvilke initiativer vil Dansk Folkeparti være med til at tage for at sikre, at der kan skabes nye job, andre job for de 300, som nu er blevet fyret i et amt, som i forvejen har landets største stigning i antallet af langtidsledige?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg kan kun sige det på den måde, at hvis Socialdemokratiets vandmiljøplan var blevet gennemført, ville der have været endnu færre svin at slagte i Danmark, og det vil sige, at der ville have været endnu færre arbejdspladser på slagterierne.
Det er et fakta, der ligger i den vandmiljøplan, som Socialdemokratiet er kommet med.
Det tal – hr. Ole Vagn Christensen snakker om, at det ikke er 27.000 arbejdsløse, men 17.000 – er det tal, som er kommet på, hvad det ville koste i arbejdspladser, og vi er alle sammen klar over, at det ligger inden for landbruget, på slagterierne og i fødevareindustrien.
Det er der, de store nedskæringer ville være kommet.
Jo mere, hr. Ole Vagn Christensen ville gennemføre på det område, des færre job ville der være på slagterierne og inden for landbruget, som skal føde slagterierne med svin og kreaturer, så vi kan have en fornuftig produktion.
Det er det, der er fakta.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Nej, 10.000 fra eller til!
Og så var det slet ikke 17.000.
Vi har jo tidligere haft den diskussion herinde i Folketinget.
Men jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som blev rejst af hr. Thomas Adelskov.
Er det ikke korrekt, at ved at vi ikke har indgået en fornøden kontrakt om vandmiljø, om svin, om produktion, er det, vi må se i øjnene i dag, at der er problemer rundtomkring på slagterierne, at der er 300 arbejdspladser, der nu lukker og flytter til Tyskland, eller hvor de nu flytter hen?
Er det at have en sammenhængende politik, at vi er i den situation, at vi skal have forureningen, som måske kan være med til at ødelægge en masse ting, i Danmark, mens de skal have beskæftigelsen i udlandet?
Er det Dansk Folkepartis mening?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg skal ikke lige umiddelbart kunne svare på, hvad vores miljøordfører ligger inde med af viden.
Nu er jeg ordfører på det her område, og det, der ligger i debatten her, er, at vi har et tal, der er lidt uklart, men at det ligger imellem 17.000 og 27.000.
Det kan lige så godt være 17.000, som det kan være 20.000, det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg er ikke i stand til at komme med det nøjagtige tal.
Men det har i debatten fremgået, at vi har snakket om 17.000.
Om vores ordfører på miljøområdet var klar over det, skal jeg lade
være usagt.
Det ved jeg af gode grunde ikke.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Hvordan har hr. Bent Bøgsted det med, at hans ordfører på miljøområdet står og slynger om sig med, at der kommer 27.000 arbejdsløse, når for manden for Miljøudvalget senere kommer og siger, at det er 17.000, det handler om?
Er det ikke at opføre sig på en ukorrekt måde, når man ligger inde med denne viden?
Det går jeg ud fra at spørgeren fra Dansk Folkeparti gjorde, da han sidder i Miljøudvalget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Med fare for måske at have misforstået hr. Lars Barfoed, for jeg tror jo det bedste om De Konservative: Jeg forstod det sådan, at arbejdsløsheden ikke var noget særlig stort problem, fordi arbejdsløsheden er 30 pct. lavere end i andre lande, vi kunne sammenligne os med, så det var sådan set ikke noget stort problem.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti, om en arbejdsløs ikke er en for meget, om målsætningen ikke må være, at vi har så få arbejdsløse i vort land.
Det står i grundloven, at det er en menneskeret at have et arbejde, men det gælder måske ikke for De Konservative.
Hvad er svaret til den 45-årige kvinde, der er medlem af Kvindeligt Arbejderforbund, som er blevet overflødig?
Det er altså en af de her 52.800, der er blevet færre af i den private sektor, mens hr. Lars Barfod og regeringen har haft magten.
Hvad med den 52-årige SiD'er, der har mistet sit arbejde på grund af outsourcing?
Hvad er uddannelsesmulighederne for de personer?
De har arbejdet, siden de blev konfirmeret.
Hvad er uddannelsesmulighederne i det system, som hr. Lars Barfoed forestiller sig?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg synes, det er noget mærkeligt noget at høre fra hr. Thomas Adelskov, for for netop de her, der bliver ledige på Tulip – det er meget beklageligt, og jeg skal være den første til at beklage, at der er slagterier, der ikke kan køre videre – er der ingen begrænsninger med hensyn til de muligheder, som de har i det første år og i opsigelsesperioden.
Så må jeg igen sige, at meget af det, der jo også er årsag til, at slagterier taler om at indskrænke, og at de ikke kan få det til at køre rundt, er de tiltag, som hr. Thomas Adelskov har været med til lave tidligere med begrænsninger på produktioner af svin og kreaturer.
Det medfører, at slagterierne ikke kan få det til at løbe rundt.
De skal selvfølgelig have de muligheder, der ligger, når det bliver varslet, at de bliver afskediget.
Det vil sige, at de i opsigelsesperioden kan få 8 uger til uddannelse inden for områder, hvor der er mulighed for nye job.
Derudover har de jo 14 dage til et jobansøgningskursus i den samme periode, og efter det er der det første år mulighed for at få de uddannelser, der nu er behov for.
De kan sammenlagt få 12 uger til uddannelse til andre områder, og det dækker faktisk alle kurser inden for AMU-centrene.
Vi kan ikke herinde i Folketinget stå og sige til et slagteri, at de skal beholde de job, selv om vi meget gerne ville.
Der var ikke noget, jeg hellere end gerne ville, end at der var nogle flere slagterier rundtomkring, men Socialdemokratiet har jo været med til at bremse for mulighederne for at udvide produktionen, så der var behov for flere slagterier.
Thomas Adelskov (S), 2004-11-23:
Mens denne debat har foregået hernede i Folketingssalen, har der været holdt møde med medarbejderne på Tulip Food Company i Ringsted, og der har medarbejderne fået at vide, at Tulip lukker forædlingsafdelingen i Ringsted, og at 300 medarbejdere bliver fyret.
Hvad er Dansk Folkepartis svar til de 300, som står over for at miste deres job i maj måned næste år?
Er det, at de bare skal vente på, at de skattelettelser, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført, skal virke, når man i dag kan læse i aviserne, at de ikke virker, og når førende økonomer fra de største danske banker siger, at det ikke giver flere job?
Hvad er Dansk Folkepartis svar til de snart 300 ledige i Ringsted?
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Jeg tror ikke, det er en del af problemet, at Danmark er med i EU, og at EU er blevet udvidet.
Jeg tror, det er en del af løsningen, og jeg synes, det er glædeligt også for beskæftigelsen, at vi nu kan se, at der er positiv vækst i eksporten til de nye medlemslande.
Det er sådan set en del af svaret.
Det er klart, at der også er tale om en udveksling af job med de lande, men når eksporten stiger og har positive vækstrater, så ved jeg ikke, hvor svært problemet bliver, bortset fra at det selvfølgelig betyder, at nogle af de job, der forsvinder, skal der findes erstatninger for.
Det er jo der, hvor hr. Bent Bøgsteds og hans partis indsats har været mangelfuld under den her regering, og det er også derfor, at vi står med et beskæftigelsesmæssigt tab.
Hvis hr. Vesselbo vil undskylde mig, at jeg ikke kan tallene plus/minus 2 i hver retning, vil jeg godt nævne, at 1990'erne indebar omkring 150.000 nye ustøttede ordinære job i den private sektor og omkring 50.000 i den offentlige sektor.
Der er altså et lille forbehold for plus/minus, men det bliver ikke på de store tal.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Jan Petersen har en liste over, hvor mange job Socialdemokratiet direkte har skabt, og det skal jeg så lade være usagt.
Det er selvfølgelig lidt svært lige at lave en liste her og nu.
Men i den forbindelse har vi også set, at Socialdemokratiet sammen med regeringen har åbnet op i Europa.
Vi skulle have et europæisk marked.
Det skulle være nemmere at producere varer.
Vi skulle have noget mere samarbejde, og den vej har gjort, at det er blevet mere attraktivt for virksomheder i Danmark at flytte arbejdspladser til bl.a. Østeuropa.
Det er i hvert fald noget, som hr. Jan Petersen ikke kan benægte at have været med til, da det er en aftale med regeringen, som Dansk Folkeparti ikke er med i.
Det er ikke østaftalen, jeg tænker på, men EU i det hele taget, hvor der er åbnet op.
På den måde har man gjort det attraktivt for virksomhederne at flytte arbejdspladserne til Østeuropa.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Man kan ikke sige, at fremgangen i beskæftigelsen i 1990'erne alene skyldtes konjunkturer.
Man kan sige, at der i perioder i 1990'erne var gunstige konjunkturer på nogle af vores eksportmarkeder, men det, der gav det alvorlige spring i beskæftigelsen, var, at vi indrettede vores hjemlige økonomi sådan, at vi kunne udnytte det.
Derudover var det en selvstændig målsætning at skabe et råderum, sådan at vi havde muligheder for at agere i den hjemlige økonomi, hvis vi blev udsat for modstand.
Kritikken, der er fremført fra vores side i dag af regeringen, går jo ikke ud på at give regeringen skylden for de internationale konjunkturer og 11. september og alt muligt andet, men at man ikke har brugt det råderum, man overtog, til at sikre, at det ikke slog så dramatisk igennem i beskæftigelsen, som det har gjort.
Det var det, man undlod at gøre i tide.
Da man endelig fik taget sig sammen til at gøre det, gjorde man det på en forkert måde.
Man doserede det forkert.
Nu står vi med det resultat, at der ikke er nogen ændring i den private beskæftigelse i positiv retning.
Vi får det bekræftet af ledende bankøkonomer i dag.
Jeg ved ikke, hvor svært det kan være.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg vil godt lige høre lidt fra hr. Jan Petersen om statsstøtte og beskæftigelse.
Hr. Jan Petersen var inde på, at Dansk Folkeparti har været med til at fjerne noget fra vindmølleproduktionen, og der har også været andre områder.
Men kunne hr. Jan Petersen ikke lige forklare, hvor mange af de job, der blev skabt igennem 1990'erne, som skyldtes Socialdemokratiet, der var medvirkende til at skabe job ved at give statsstøtte til visse områder?
For jeg kan se, at der er en klar afgrænsning i det, som hr. Jan Petersen siger: Det har Socialdemokratiet lavet, de har lavet den her store vækst.
Det er rigtigt, at vi havde et fald i ledigheden i 1990'erne, men det, jeg kan se, er, at de, hr. Jan Petersen kan snakke om, er dem, der gives statsstøtte til.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Hvis det er det, der har været strategien de sidste 3 år, at gå den vej, som hr. Vibjerg foretrækker, så kan jeg bare konstatere, at der er tabt 53.000 job i den private sektor.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Er det ikke rimelig godt bevist, at flere skatter og afgifter på erhvervslivet, flere skatter og afgifter på borgerne, lønsumsafgifter og tilsvarende alle er elementer, der bremser beskæftigelsen?
Er vi ikke, hver gang vi hiver penge ud, med til at bremse beskæftigelsen?