runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-02-02:
Jeg tror, det bliver meget svært at opdrive nogen i Danmark og formentlig også i udlandet, som virkelig har forstand på de her ting, der handler om drivmidler inden for transportsektoren, som ikke vil sige, at der er sket et enormt tempotab de sidste 4-5 år, fordi man har forsømt at investere i området.
Det, der er problemet, er jo, at Danmark faktisk på nogle områder, forskningsmæssigt osv., er langt fremme i skoene med hensyn til mulighederne for at anvende brint osv., men der har simpelt hen manglet vilje til at investere i det.
Jeg vil nok sige, at når det handler om olieafhængigheden i transportsektoren, så synes jeg ikke, vi kan blive ved med at udvise tålmodighed, for der er faktisk tale om et akut problem, der af en lang række årsager skal løses meget hurtigt, og jeg så gerne, at vi fik nogle mere fremtidssikrede løsninger end dem, der ligger i SF's beslutningsforslag i dag, men det kræver altså, at vi kommer i gang.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-02:
Situationen er jo den, at vi i årevis har været betydelig bedre til effektivt at udnytte biomassen, altså de bioprodukter, vi har bl.a. fra restprodukter, til el og varme, og stille og roligt kommer der forhåbentlig en udvikling, der betyder, at vi får udviklet nogle teknologier, der også gør, at det med biobrændstofferne begynder at kunne betale sig.
Og så er det klart, at det så er væsentligt, at vi ser på, hvordan vi kan være med i den proces.
Det er sådan set også det, jeg mener regeringen gør allerede med finansloven for i år, hvor der er lagt op til en forsøgsordning med biobrændstoffer i en begrænset flåde.
Det er sådan set også det, jeg mener vi er på forkant med med det udvalg, der barsler i år, ikke sådan langt ude i fremtiden, men i år, sådan at vi netop får et samlet indblik i: Hvad gør vi?
Hvordan sikrer vi bedst, at vi har den stærkest mulige position med hensyn til de alternative drivmidler?
Men jeg synes altså ikke, vi skal fornægte det faktum, at vi i årevis har været langt bedre til at bruge vores biomasseprodukter til el og varme, og at det har været den mest hensigtsmæssige måde f.eks. at nedbringe CO2-udslippet på.
Per Clausen (EL), 2006-02-02:
Nu er jeg sådan set jo enig med fru Charlotte Dyremose i nogle af hendes kritiske bemærkninger om anvendelsen af biomasse i transportsektoren.
Men jeg vil alligevel spørge fru Charlotte Dyremose, om det ikke er rigtigt, at det er meget ærgerligt, at det først er nu efter 4 år, at regeringen får nedsat et udvalg, der skal forberede en indsats på det her område.
For en af forklaringerne på, at der kommer andre forslag på banen, er, at der ikke er arbejdet seriøst med at udvikle alternativer til olie i transportsektoren, særlig når man tænker på, at regeringen jo havde meget travlt med, som andre også har været inde på, f.eks. at nedlægge det brintprogram, der eksisterede.
Det vil sige, at man har sat de langsigtede løsninger på den her problemstilling i stå, og så er det klart, at der kommer sådan nogle ting ind som det her.
Derfor vil jeg godt spørge fru Charlotte Dyremose, om hun ikke erkender, at regeringen faktisk har været noget langsommelig på det her område, og at det godt kan forklare en del af den utålmodighed, der er opstået.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-02:
Det, der er problemet ved det brasilianske bioætanol, er jo bl.a. det samme, som når fru Anne Grete Holmsgaard er bekymret over den kraftige vækst i transporten.
Den er vel global, så det gælder vel også transporten med skib fra Brasilien.
Derfor synes jeg faktisk, det er mest hensigtsmæssigt, hvis vi kan udvikle teknologier, som er baseret her i Danmark.
Ud over at det jo så undgår den der transport fra Brasilien, skaber det altså danske arbejdspladser, det skaber dansk vækstpotentiale, det skaber dansk eksportpotentiale, det skaber muligheden for, at vi kan gå ud i verden med de teknologier, som bliver udviklet her i landet.
Derfor synes jeg, det er så vigtigt, og derfor er det jo også, at jeg netop i mit indlæg lægger vægt på, at noget af det, der er lagt op til bl.a. i ministerens 2025-plan, som vi kalder den, netop er demonstration og udvikling, for det er nogle af de ting, vi er helt afhængige af, hvis vi skal tage alle de hensyn, der er at tage i denne her debat.
Per Clausen (EL), 2006-02-02:
Det er klart, at tidligere regeringers utilstrækkelige indsats og den nuværende regerings nærmest nulindsats gør, at man kan komme i en situation, hvor man bliver nødt til at acceptere løsninger i en overgangsperiode, hvilket overhovedet ikke er tilfredsstillende.
Vores bud her og nu er, at der øjeblikkelig skal tages en række initiativer, som kan nedbringe og omlægge transportforbruget i Danmark.
Det er ikke nødvendigvis nemt, men vi mener, at det er et afgørende element her og nu.
Det andet afgørende element er at begynde at satse meget intensivt på forskning i udvikling af nogle af de drivmidler, der måske ikke er så langt ude i fremtiden, som vi går rundt og tror.
Nogle projekter om anvendelse af brint har været diskuteret, og man har diskuteret andre former, hvor man meget mere end i dag bruger el direkte i forhold til transportsektoren, og der er også andre ting.
Det er vores konkrete bud her og nu.
Vi er bange for, at hvis vi her fulgte SF's vej, ville vi ende på et vildspor, og vi ville komme i den situation, at stærke landbrugsorganisationer og andre ville presse på for, at man løste det problem, der var med mangel på biomasse, ved at igangsætte en produktion; brakområder og andre ting.
Vi har jo hørt, og det ved jeg fru Anne Grete Holmsgaard også har hørt, hvad der er kommet frem fra Landbrugsraadets side og fra andre i den her sag, og det synes vi faktisk er bekymrende.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-02-02:
Hvis fru Charlotte Dyremose stiller kravet om, at det kun må være restprodukter, så kommer fru Charlotte Dyremose desværre til at vente i for mange år.
Det, man til gengæld kan sikre ved at sige ja til det her, er, at der ikke er noget yderligere tilskud, som vil betyde en vækst i, at man omlægger brakmarker.
Så kan jeg i øvrigt ikke forstå, hvad det er, der er galt med brasiliansk bioætanol.
Det er faktisk det mest CO2-venlige af de biobrændsler, vi overhovedet har.
Det er faktisk det mest CO2venlige på nuværende tidspunkt, og det er også det, der bliver brugt i Sverige.
Det undrer mig, at fru Charlotte Dyremose synes at have så god tid.
Transportsektorens energiforbrug steg med over 4 pct. fra 2002 til 2003.
Det er en bombe under vores klimapolitik.
Klimapolitikken er to konservative ministres ansvarsområde.
Ville det ikke være oplagt, at en konservativ ordfører virkelig lagde vægt på, at det her skal gå stærkt.
Det skal virkelig gå stærkt.
Vi har ikke tid til at sidde og vente, når vi faktisk har nogle muligheder, hvormed det kan gå stærkt.
Hvor længe vil fru Charlotte Dyremose sidde og vente med denne tikkende bombe ved siden af sig og bare se det gå den forkerte vej, vel vidende at det er hendes egne partifæller, der har ansvaret for klimamålsætningen?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-02:
Jeg er glad for anerkendelsen fra hr. Martin Lidegaard for, at det netop er fornuftigt at tænke de her ting ind i en større helhed.
Om vi er indstillet på de målsætninger?
Jamen det er jo lige præcis derfor, de her udvalg bliver nedsat.
Hvis ikke vi havde en målsætning om, at vi skulle nå noget på det her område, var der jo absolut ingen grund til at gå i gang med at arbejde på det.
Hvis ikke vi havde en målsætning om at se på alternative drivmidler i transportsektoren, hvorfor pokker skulle man så arbejde med det i regeringen?
Hvis ikke man havde en målsætning, der hed Danmarks konkurrenceevne i en globaliseret verden, hvorfor skulle man så lave et Globaliseringsråd med det kæmpearbejde, der ligger bag det, og alle de udspil, der kommer til at ligge fra det?
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Jeg vil ikke tage fra regeringen, at den har en fantastisk evne til at nedsætte udvalg.
Jeg tror egentlig ikke, at der har eksisteret nogen regering, der har nedsat flere kommissioner og udvalg og tænketanke osv. for at fritage sig selv for et politisk ansvar end denne.
Når alt det er sagt, synes jeg, at det er helt fornuftigt at lave noget teknisk arbejde vedrørende, hvilke områder inden for biobrændstoffer man skal satse udviklingsmæssigt på osv., men det er en lidt anden diskussion end den politiske diskussion, som handler om, hvordan vi sikrer Danmarks energiforsyning i fremtiden.
Er vi indstillet på at lave nogle målsætninger, der sikrer, at et bredt flertal i Folketinget kommer i gang og holder hinanden fast?
Det er en politisk diskussion, den kan vi ikke lægge over i et udvalg.
Det er en politisk diskussion, hvor jeg fuldstændig savner et udspil fra regeringen.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-02:
Jeg kan overhovedet ikke genkende det, hr. Martin Lidegaard siger.
For det første har vi jo netop med finansloven lagt op til at lave et forsøg med biobrændstoffer.
Så det er der altså lagt op til, at vi kommer i gang med at gøre med nogle afgrænsede grupper af køretøjer, så vi kommer til at få en fornemmelse af, hvordan det her kommer til at fungere.
Og med hensyn til omlægning af bilafgifterne, tror jeg, at hr. Martin Lidegaard har glemt at læse regeringsgrundlaget, for af det fremgår det ganske tydeligt, at vi vil lave en omlægning af bilafgifterne.
Så jeg køber simpelt hen ganske enkelt ikke argumentationen.
Der vil blive lavet en omlægning af bilafgifterne, og vi er i gang med det her område.
Og derudover har vi Globaliseringsrådet, som kommer nu her ganske snart.
Så jeg genkender ikke fremstillingen.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Det er jo ikke mange uger siden, at vi under en anden debat havde fornøjelsen af at diskutere med De Konservative, hvad man egentlig forestillede sig, at der skulle ske på transportområdet med hensyn til at opnå besparelser og mindre afhængighed af olien.
Da bedyrede fru Charlotte Dyremose, at der ville ske store tiltag i forbindelse med »Energistrategi 2025«.
Det havde vi en lille meningsudveksling om, for jeg mente egentlig ikke at kunne læse af Energistrategien, at der var større tiltag på vej, men det bedyrede fru Charlotte Dyremose mig om at der var.
Nu får jeg så at vide, at regeringen ikke ønsker at øge ambitionerne for biobrændstoffer.
Regeringen ønsker heller ikke at lægge bilregistreringsafgifterne om.
Regeringen ønsker heller ikke at indføre kørselsafgifter på tunge køretøjer, som resten af Europa er ved at gøre.
Regeringen ønsker heller ikke at stille krav til EU om at forsøge at få mere energieffektive motorer.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-02:
Vi er faktisk i gennemsnit sådan næsten tre gange så gode til det som de EU-lande, der ligger omkring os.
Vi har så ikke en lige så høj målsætning for brug af biobrændstof til biler, som man har i andre lande, men vi ved faktisk også, at der, hvor vi er dygtigst, der, hvor vi er mest effektive med hensyn til f.eks. at nedbringe CO2-udslippet, er lige præcis ved brug af biomasse til varme og el.
Derfor er det også et bredt politisk flertal, der har sikret, at vi har de muligheder.
Fra konservativ side er vi ganske enige i, at det er af stor betydning, at vi bliver stadig dygtigere til at udnytte de restprodukter, vi har, f.eks. halm, til forskellige former for vedvarende energi.
Situationen er jo den, at hvis vi skal til at dyrke brakarealer, ja, så giver det bl.a. også CO2-udslip.
Derudover kan der komme gødningsstoffer i åer og vandløb.
Derfor har det en masse negative konsekvenser, som beslutningsforslaget jo også giver udtryk for.
Fra konservativ side lægger vi vægt på, at der i bl.a. finansloven er afsat midler til forskning i vedvarende energi; at vi med finansloven netop også har lavet en forsøgsordning til biodiesel.
Vi lægger også vægt på, at vi nu med den arbejdsgruppe, der er nedsat om alternative drivmidler, i løbet af i år får mulighed for at se på, hvordan vi gør det her bedst.
Vi ser naturligvis frem til, at Globaliseringsrådet vil lægge op til, hvilke styrkepositioner vi har i Danmark.
Som det også har været omtalt, har vi været i Kina med Energipolitisk Udvalg og se på, hvordan der er masser af potentiale rundtomkring i verden, og hvordan vi bl.a. har kunnet formå at eksportere på forskellige energispareområder.
Derfor tror vi også på, at det er vigtigt, at vi netop laver en samlet, sikker indsats.
Men indtil vi er klar med det, lægger vi altså vægt på, at vi bruger vores ressourcer der, hvor vi er dygtige og har en særlig position.
Indtil videre har det været på området biomasse til el og varme.
Vi kan derfor ikke støtte dette forslag om at have en nøjagtig, fast målsætning for, hvor meget vi skal bruge på biobrændstof, for det, vi kan støtte, er nemlig den forsøgsordning, der er lagt op til i finansloven og så en gradvis udvikling, så vi sikrer, at det netop bliver restprodukterne, der bliver brugt i fremstillingen af biobrændstoffer i Danmark.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Tina Petersen (DF), 2006-02-02:
Jeg synes, at vi skal vende tilbage til min tale, for hr. Per Clausen har ikke forstået mig korrekt.
Jeg siger lige så tydeligt, at det ville have været ønskeligt, hvis den her procentsats havde været højere.
Det gør jeg nok, fordi jeg mener, at der skal ske en fortsat udvikling, og fordi udviklingen på længere sigt gerne må ske hurtigere.
Per Clausen (EL), 2006-02-02:
Det er jeg da sådan set lidt trist til mode over, for det må jo så betyde, at Dansk Folkeparti mener, at når det her udvalg er færdig med at arbejde, så skal man ikke regne med, at der er flere penge til det her område.
Det synes jeg da er trist.
Der er gået en række år, hvor regeringen ikke har fået sat gang i noget, fordi man har haft mere travlt med at afvikle det, SR-regeringen gennemførte, end med at finde på nyt på det her område.
Men nu er man tilsyneladende gået i gang, og så er det da ærgerligt, hvis Dansk Folkeparti ved de kommende finanslovforhandlinger blokerer for, at der kommer flere penge til forskning i energi og udvikling af vedvarende energi.
Tina Petersen (DF), 2006-02-02:
Til hr. Per Clausen vil jeg sige, at vi synes, at regeringen og Dansk Folkeparti har fået afsat midler i denne ombæring.
Man kan jo, hvis man går ind og læser finansloven, tydeligt se, at der faktisk meget ordret står, hvad de går til; de går også bl.a. til det, der hedder forsyningen.
Mere har jeg ikke at sige, altså.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-02:
Det er jo sent, så vi vil prøve at gøre det lidt hurtigt.
Forslaget går jo i sin korthed ud på at sikre, at der er væv og celler tilgængelig for behandlingen i sundhedsvæsenet samtidig med at sikre, at denne behandling og de her celleoverførsler ikke medfører sygdomme fra donoren til modtageren.
Det har en rimelig balance imellem at sikre de to interesser, og SF støtter forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-02:
Fru Anne Grete Holmsgaard rammer jo ganske udmærket ned med det spørgsmål, fordi her står sådan en forholdsvis ung politiker på talerstolen, og jeg er vist nok nogle gange blevet anklaget for at være en lille smule utålmodig.
Men jeg har dog i mine 4 år i dette Ting erkendt, at ting tager tid, hvis man skal sikre sig at gennemføre dem på en ordentlig og saglig måde.
Derfor vil jeg faktisk gerne være sikker på, som jeg også var inde på i mit ordførerindlæg, at det her ikke kommer til at betyde, at vi skal til at dyrke brakarealer med de risikoer for åer og vandløb, der ligger i det, eller at vi skal til at transportere en masse afgrøder f.eks. fra Brasilien med al den spild af transportressourcer, det så i øvrigt måtte medføre, men at vi sørger for, at det her bliver en sikring af, at det rent faktisk bliver restprodukter og kun restprodukter, der bliver brugt.
Karen J. Klint (S), 2006-02-02:
Det er mere en bemærkning.
Jeg har ikke spor imod, at hjemmepleje, der udføres af et privat firma, har deres eget logo på.
Det synes jeg også kunne være en sikkerhed.
Men jeg ville være meget beklemt ved, at det var en reklamefinansieret dragt.
Det er jo ikke det samme som, at man har sit eget logo på.
Jeg synes da godt, man må bekende kulør, hvis man er ansat.
Det generer mig heller ikke, at en falckambulance, som der står Falck på, kører rundt.
Det er jo sådan set meget betryggende, at man ved, at det er en ambulance fra det beredskab, man har med at gøre.
Det er jo ikke det samme som reklame.
Det er, når det er en tredje instans, der er med, og det var det, jeg ønskede en garanti for at man skal arbejde imod.
Ole Glahn (RV), 2006-02-02:
Vi har læst forslaget sådan, at der er tale om, at kommunalbestyrelsen/regionsrådet kan bestemme, under hvilke betingelser en privat, der udfører opgaverne, skal operere.
Jeg ville ikke synes, at der var noget forkert i, at en privat operatør på et plejehjem eller et andet sted skrev navnet på det firma, man kommer fra, og eventuelt også telefonnummer.
Det synes jeg faktisk vil være oplysende.
Men jeg har opfattet det sådan, at det her er noget, kommunen kan fastlægge i forbindelse med, at den f.eks. skal udlicitere en opgave.
Hvis ikke det er tilfældet, så synes jeg, vi skal have det belyst, og jeg har også forstået, at fru Karen J. Klint tidligere har talt om her i dag, at det skal vi have belyst under udvalgsarbejdet, og det vil jeg da også gerne have.
Karen J. Klint (S), 2006-02-02:
Når nu ordføreren roser § 4 i forslaget, så vil jeg spørge, om hr. Ole Glahn har en lige så dårlig fantasi, som jeg har, og dermed godt kan se, at selv om det er forbudt for kommunalt ansat personale at rende rundt som reklamesøjler, så kunne det godt være, når man fritager det private område, der måske udfører nogle opgaver nøjagtig magen til, at der var nogle, der syntes, at det var smart, at de gik i en indtægtsdækket uniform.
Ole Glahn (RV), 2006-02-02:
Nu er det jo hr. Christian Wedell-Neergaard, der siger, at det kan foregå på en diskret og ordentlig måde.
Vi synes, at det principielt er sådan, at på de områder, som der står i forslaget, hvor kommunen skal løse en opgave, skal det fremgå klart, at det er kommunen, der gør det, og det vil sige, at der ikke skal være distraherende forhold på kommunens biler, f.eks. vejvæsenets biler, der signalerer, at det her kunne være fra et privat firma.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-02:
Jeg kan egentlig ikke forstå, Det Radikale Venstre er kritisk over for balancen i forslaget, altså når vi taler om f.eks. Vej & Park og andre ting.
Det synes jeg er ganske naturligt.
De er jo ikke forbundet med direkte borgerservice, og der er mulighed for at reklamere på en diskret og fornuftig måde, således at det overholder alle krav om anstændighed.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-02:
Det er min erfaring, at denne talerstol ikke egner sig til at udstede garantier for noget som helst.
Dem vil vi ikke have plastret til, og det synes jeg er helt afbalanceret.
Karen J. Klint (S), 2006-02-02:
Jeg vil spørge meget direkte: Vil De Konservative være med til at udstikke en garanti for, at vi ikke ser privatejede plejehjem udsmykket med reklamer?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-02:
Jeg kunne jo lige så godt tegne et billede af, at man på sygehuse har en stor gavlreklame for et eller andet medicinalprodukt, hvor der står: Lader De Dem indlægge her, så får de gavn af dette fantastiske produkt.
Det er jo ikke det, der er tale om.
Jeg nævnte jo idrætsanlæg, forsamlingshuse, vandrerhjem og kulturhuse.
Ingen af de steder bor der nogen.
Det er offentlige bygninger, som udfylder en vis funktion, og der er det da naturligt at bruge muligheden for at reklamere.
Jeg synes ikke, der er noget her, der er en åbning eller en glidebane, eller at man er i gang med at smøre det hele til med reklamer.
Karen J. Klint (S), 2006-02-02:
Jeg kan godt høre, at vi ikke har læst de samme bekymringer i forslaget.
Men undrer det alligevel ikke den konservative ordfører, at man ikke har spurgt brugerne, altså mennesker, der bor forskellige steder?
Jeg synes ikke, man skal spørge alle borgere, for selv om jeg kører forbi en skraldebil med en reklame på eller skraldebilen kører forbi mit hus derhjemme, er det jo ikke noget, der påvirker mig.
Men der er nogle, der vil komme til at leve meget, meget tæt i nogle af de miljøer her, hvor jeg ikke synes, at det er en lille flig, man løfter.
Jeg synes faktisk, det er lidt af en ladeport, når man nu får legaliseret, at man endnu mere bruger reklameindtægter som kompensation for det, der ellers skulle være offentligt betalt service.
Var det ikke fornuftigt, hvis man f.eks. havde spurgt DSI?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-02:
Det handler jo om at give kommunerne adgang til at følge en praksis, som har været fulgt længe, nemlig at der kan reklameres på huse og køretøjer, og at man dermed kan få indtægter af det.
Det er fuldstændig karikeret at forestille sig et hold håndboldspillere, der kommer hvæsende ind hos den ældre og skal i gang med at yde hjemmehjælp iført røde dragter med hvid skrift på.
Det er et alt for vidtgående billede af det, der foregår.
Det er jo klart, at de private hidtil har haft mulighed for at benytte sig af reklamer på deres tøj osv.
Det er der jo ikke noget nyt i.
Det nye her er jo, at man giver kommunerne mulighed for at placere reklamer visse steder og på en sådan måde, at det ikke generer og er unødigt anmassende over for dem, der bruger de offentlige bygninger.
Vi kan støtte det her lovforslag i Det Konservative Folkeparti, og vi kan støtte det, fordi vi jo har en konkret sag, hvor der er tale om en bus, som i høj grad kunne give borgerne et bedre tilbud, og det tilbud måtte de ikke modtage, fordi det var i strid med kommunalfuldmagten.
Her er vi jo nede ved, hvad det her drejer sig om.
Det drejer sig om en lempelse af kommunalfuldmagten med henblik på at modtage indtægter for reklamer på offentlige bygninger, og det er jo det, der er sagen, kernen, essensen i det her forslag.
Det skal foregå på en måde, så der opretholdes en vis neutralitet og en vis saglighed, og det mener jeg også der er lagt ind i det.
Det er jo ikke sådan, at der er noget, der skrider, eller noget, der bliver til store penge.
Der er tale om, at man i et begrænset omfang kan benytte denne mulighed med henblik på dels at reklamere, dels at hæve serviceniveauet på visse områder.
Det giver kommuner og regioner adgang til at bruge biler og huse og altså idrætsanlæg – og der kan man sige, at det jo er meget relevant, når vi nu snakker om sportsklædte folk – forsamlingshuse, vandrehjem, kulturhuse og andre offentlige bygninger, som man i øvrigt bruger, hvorimod rådhuse, sygehuse og den slags jo ikke skal være omfattet.
Jeg kan altså ikke se, at der er noget, der skrider, fordi der står på skraldebilen, at man skal opretholde et pænt og grønt niveau, eller fordi Vej & Park har noget stående.
Men det skal ikke være på f.eks. ambulancer.
På ambulancen kunne man jo risikere, der kom til at stå: Er De udsat for vold, ring til 112.
Det skal vi ikke have stående, og det ville jo sådan set heller ikke være retvisende.
Det er sådan, at der er lagt en betydelig beskyttelse af borgerne ind i det her forslag.
Det er en ganske lille lempelse af kommunalfuldmagten.
Vi har stået med nogle konkrete sager, hvor det har været generende at skulle sige nej, og derfor det her forslag, og det kan vi helt klart støtte.
Poul Nødgaard (DF), 2006-02-02:
Hvis jeg forstår spørgsmålet ret, så er jeg helt enig med fru Karen Klint.
Jeg går ud fra, at det, vi har til behandling her i dag, er et meget konkret lovforslag fra ministeren, der nøjagtigt skitserer, hvilke ting man nu kan lave reklamer for og få indtægter af.
Så jeg synes ikke, der er nogen grund til at være nervøs for noget som helst.
Jeg må sige, at jeg er hundrede procent enig i de betænkeligheder, spørgeren gav udtryk for.
Det er stille og roligt for lige at kunne lave de mest grundlæggende ting om i forhold til det, der eksisterer i dag, hvor jeg reelt kun ser reklamer i forskellige idrætshaller.
Det er, hvad jeg selv ser af reklamer inden for det offentlige.
Nu bliver det så udvidet en lille smule.
Det kan være, ministeren bagefter svarer på den med renovationsvognen kontra sygeplejersken, jeg kan ikke se, der er nogen forskel på de to.
Men hvis ministeren ellers skriver det ned, så kan det være, han husker at kommentere det, når han kommer på talerstolen senere.