runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-04-30:
Det glæder mig meget at høre, at Dansk Folkeparti nu vil love at sørge for, at der kommer gratis medicin til børn - sådan hørte jeg fru Birthe Skaarup - og Enhedslisten skal gerne anvise finansiering.
Der ligger masser af milliarder og venter, så der er mere end rigeligt til medicin til børn og mange andre gode velfærdsting.
For os er det afgørende ikke, om vi får vedtaget vores forslag.
Det er ikke for at drille, at vi har fremsat det her forslag.
For os er det afgørende, at det bliver vedtaget, og at det bliver gennemført, at børn får gratis medicin.
Så det glæder os da, hvis Dansk Folkeparti vil love, at det bliver gennemført til næste år.
Birthe Skaarup (DF), 2002-04-30:
Nu er det jo sådan, at hvis et parti laver ændringsforslag til sit eget forslag, inden det kommer til behandling her i Folketingssalen, så har vi naturligvis ikke noget imod det.
Problemet med det her er jo, som vi også har skrevet i vores betænkningsbidrag, at vi på nuværende tidspunkt ikke mener, vi kan finde finansiering for det.
Vi har den overbevisning, at vi bliver indbudt til de kommende finanslovforhandlinger for år 2003, og der er det et af de forslag, som vi kunne tænke os til at tage med i de videre forhandlinger.
Jeg er da udmærket klar over, at det er et af de her drilleforslag fra Enhedslisten, som vi altså ikke hopper på, men vi har den faste overbevisning, at det vil være en god idé med gratis receptpligtig medicin til børn.
Line Barfod (EL), 2002-04-30:
I Enhedslisten mener vi ikke, at det skal være pengepungen, der er afgørende for, om man har råd til at købe den nødvendige medicin til sine børn eller ej, og derfor har vi fremsat dette forslag.
Inden vi stillede forslaget, havde vi med glæde noteret os, at Dansk Folkeparti under valgkampen havde udsendt en pressemeddelelse om, at Dansk Folkeparti mente, at enhver form for medicin til børn under 18 år burde være gratis.
Derfor undrer vi os noget over, at Dansk Folkeparti meddeler, at man ikke kan støtte forslaget.
Vi har oven i købet sikret os med et ændringsforslag, at det først skal træde i kraft til næste år, så der er altså ikke nogen finanslovaftale, der binder Dansk Folkeparti til at stemme imod.
Derfor vil vi gerne høre fra Dansk Folkeparti, om man ikke længere mener, at børn skal have ret til gratis medicin.
Thor Pedersen (V), 2002-04-30:
Altså begrundelsen for, at pengene ikke er udbetalt, er, at der ikke er hjemmel til at udbetale dem, før der er sendt et aktstykke frem til Finansudvalget.
Og det er aftalt med Kommunernes Landsforening, at vi fremsender et hjemmelsgrundlag til Finansudvalget samtidig med kommuneaftalen i juni måned, således at hjemmelsgrundlaget er på plads forud for, at den lov, der hjemler ældre medborgere ret til selv at vælge i alderdommen, træder i kraft.
Og der er ikke noget formål med at skaffe hjemmelsgrundlaget på et tidligere tidspunkt.
Det er lige nøjagtigt aftalt med kommunerne, at det kommer forud
for, at loven træder i kraft om valgfrihed, og det kommer samtidig med hjemmelsgrundlaget til øvrige kommunale kroner finansieret over bloktilskud
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Gjellerup (S), 2002-04-30:
Nu har finansministeren samtlige gange, han har haft lejlighed til at svare, ikke kunnet besvare det enkelte spørgsmål: Hvad er begrundelsen?
Så jeg må konstatere, at der er tale om enten nogle onde hensigter, som man ikke vil fortælle om i spørgetiden, eller også er der tale om sløseri.
Der er jo ingen som helst anden grund til, at pengene ikke er udbetalt, end at det ikke passer regeringen.
Jeg må så spørge finansministeren, om han synes, det er en tilfredsstillende måde at opfylde aftaler på.
Thor Pedersen (V), 2002-04-30:
Jeg vil medgive, at fru Gjellerup har meget svært ved at forstå de svar, der gives i Folketinget, når der også refereres til de klare svar, som statsministeren gav her tidligere.
Jeg har sagt helt præcist: Der bliver udbetalt 500 mio. kr.
De fordeles ikke efter bloktilskudnøglen, men efter antal ældre i den enkelte kommune.
Jeg har sagt, at pengene vil blive udbetalt, uanset hvad der i øvrigt måtte ske omkring kommuneforhandlingerne, at de bliver anmeldt til hjemmelsgrundlag ved et aktstykke til Finansudvalget i juni måned, og at det skulderklap skal dække, at kommunerne fra den 1. juli - altså efterfølgende - skal give den retssikkerhed til deres ældre medborgere, at disse selv kan vælge hjemmehjælp, der er visiteret, at de kan vælge valg af plejeboliger og valg af ældrebolig.
Tingene hænger ganske nøje sammen.
Pia Gjellerup (S), 2002-04-30:
Da jeg nu to gange i træk ikke har fået noget svar på det enkle spørgsmål: Hvad er begrundelsen for, at pengene ikke er udmeldt og udbetalt endnu?
- må jeg gå ud fra, at der er tale om et beløb, som regeringen gerne vil prøve at jonglere med i forbindelse med kommuneforhandlingerne.
Derfor vil jeg gerne her og nu, da finansministeren i to forsøg ikke har kunnet svare på et meget enkelt spørgsmål, have at vide, hvad begrundelsen er, og når finansministeren ikke vil besvare det, er det så, fordi regeringen har tænkt sig at snyde kommunerne for pengene i forbindelse med den måde, man fremstiller beløb på?
Det har vi jo set tidligere under spørgetimen i rig udfoldelse.
Thor Pedersen (V), 2002-04-30:
Jeg sagde jo udtrykkelig, at der var tale om et skulderklap til kommunerne, og at det hænger sammen med, at der indføres en ret for ældre til selv at kunne vælge hjemmehjælp, vælge plejebolig, vælge ældrebolig, og den ret til at vælge træder i kraft den 1. juli i år i henhold til de love, der er behandlet her i Folketinget.
Det er også på samme tidspunkt, at man endeligt udmelder det beløb, der gælder for den enkelte kommune.
Så tingene hænger meget nøje sammen, som jeg også forklarede i mit første svar.
Pia Gjellerup (S), 2002-04-30:
Jeg synes, jeg stillede et meget klart spørgsmål, nemlig: Hvad er begrundelsen for, at de 500 mio. kr. til kommunerne ikke for længst er udmeldt og udbetalt?
Jeg fik at vide, at det vil ske til juni i forbindelse med det ventede bloktilskudsaktstykke.
I tillæg til det spørgsmål, som må være enkelt at svare på,
vil jeg gerne høre, om finansministeren ikke forløb sig i beskrivelsen af, hvad de 500 mio. kr. er beregnet til.
Der er ikke nogen adressering på pengene.
Der er tale om, at der bliver udbetalt 500 mio. kr. til kommunerne.
Det er ikke et spørgsmål om, at der er nogle bestemte formål, de er bundet til, eller der er sat som mål.
Det indgår ikke på nogen måde i aftalen.
Thor Pedersen (V), 2002-04-30:
Det bliver søgt ved en hjemmel i Finansudvalget i forbindelse med godkendelse af kommuneaftalen i juni måned.
De 500 mio. kr. er bundet op på, at der indføres en frit valg-ordning for ældre, så de kan vælge hjemmehjælp selv, de kan vælge plejehjem og plejebolig, og den træder også i kraft den 1. juli.
De 500 mio. kr. er mere et skulderklap til kommunerne, end det er en dækning af nye udgifter
, fordi det ikke umiddelbart er forbundet med nye udgifter, at man selv vælger, hvilken hjemmehjælp man vil have, eller hvilket plejehjem man vil bo på.
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-30:
Det nytter altså ikke, at statsministeren bliver ved med at henvise til den publikation, for den begår den samme fejl, som statsministeren også har gjort her i dag, nemlig at sammenligne tidligere bevillinger for 1 år med regeringens nye, reducerede bevillinger over 2 år, og man kan altså ikke sammenligne 1 år med 2 år på en hæderlig måde.
At det ikke kun er mig, der mener, det er vildledende, fremgår jo af Informations forside i lørdags.
Under overskriften »Miljøministeren tilstår« kommer det frem, at der er sket en reduktion af Øststøtten med ca. 850 mio. kr. om året, så også medierne har altså opfattet det som et forsøg på en vildledning, der bare ikke holdt i længden, i hvert fald ikke på Information.
Jeg kan ikke forestille mig, at det, som statsministeren er blevet spurgt om i de baltiske lande, var aktivitetsniveauet under forudsætning af det, der tidligere var bevilget.
Det ville klæde statsministeren meget at indrømme, at den udtalelse var, for at sige det meget høfligt, meget vildledende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
For det første: Det, jeg har sagt til offentligheden, også i Østeuropa, er fuldstændig korrekt og helt i overensstemmelse
med sandheden.
Det, der udbetales fra den danske Øststøtte, er mere i 2002 og 2003, end det var i 2001.
Så bruger hr. Jørn Jespersen igen det kneb at forsøge at fremstille det, som om regeringen har villet tilsløre noget, og at det først er efter ihærdige anstrengelser fra hr. Jørn Jespersen og andre her i salen i dag, at det er lykkedes at få sandheden for en dag.
Det er jo det rene og skære nonsens.
Regeringen har selv lagt tallene frem i denne publikation, og på side 4 kan hr. Jørn Jespersen læse alle de tal, som han nu står og prøver at lave en strid med mig om.
Men der er jo ingen strid om tallenes størrelse, alle kender tallene, og regeringen har ikke prøvet at tilsløre noget, men har tværtimod lagt det fuldt åbent frem.
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-30:
Det har sådan set ikke været så svært for mig at regne ud, hvad det er, regeringen foretager sig, nemlig en meget dramatisk beskæring af Øststøtten til ca. en tredjedel af det hidtidige niveau.
Det, der har været svært, har været at få sandheden frem til offentligheden, fordi regeringen har udfoldet så store bestræbelser på at tilsløre den.
Jeg betvivler ikke regeringens ret til at skære ned, det har den flertal til, selv om jeg synes, det både er usympatisk og uklogt.
Men jeg betvivler regeringens ret til at vildlede befolkningen i dette spørgsmål, og det er dét, det handler om.
Statsminister, det var jo ikke rigtigt. Kan vi ikke få en indrømmelse af det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-04-30:
Altså det her med at give Øststøtten en stærkere miljøprofil, hvorefter man så skærer drastisk i nye tilsagn, er jo sådan lidt: Den, man elsker, tugter man-princippet, som regeringen åbenbart hylder her.
Jeg hæfter mig ved, at statsministeren jo ikke svarede på, om statsministeren har forklaret sine kolleger i Baltikum, at hvad angår nye bevillinger, er der tale om en drastisk reduktion.
Det vil vi meget gerne have et svar på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jamen der er ikke noget dunkelt eller uforklaret eller hemmeligt eller mystisk eller magisk ved det her.
Det er meget simpelt. Det er jo ikke rigtigt, som hr. Morten Helveg Petersen siger, at vi kører videre, som om intet er hændt.
Tværtimod har vi jo netop sagt, at vi ikke skal køre videre, som om intet var hændt.
Jeg kunne jo godt få det indtryk, at de, der nu spørger så flittigt, er nogle, der mener, at vi skulle køre videre, som om intet var hændt.
Men der er jo netop hændt noget, eller forhåbentlig sker der jo det positive, at 10 ansøgerlande bliver til 10 medlemslande, og så siger det da sig selv, at så kan man ikke køre videre, som om intet er hændt.
Så er man da nødt til at ændre støtten fra at være en støtte til at blive medlem til at vurdere, hvad der så er brug for.
Der kan jeg da godt sige, at noget af det, regeringen vil lægge meget vægt på, er at give Øststøtten en stærkere miljøprofil i de kommende år.
I øvrigt vil jeg også gerne understrege, at regeringen tillægger Øststøtten en stor betydning, også udenrigspolitisk.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-04-30:
Han erkender, at regeringen vil spare på projekter efter 2003, fordi Øststøtten skal omlægges.
Giver det ikke et indtryk af, at man kører videre, som om intet var hændt?
Giver det ikke et indtryk af, at man bevarer en Øststøtte, og at man giver tilsagn på et niveau, der svarer til den forrige regerings?
Og er virkeligheden ikke, at sandheden er en helt anden?
Lad mig spørge statsministeren: Har statsministeren også fortalt sine kolleger i Baltikum, at hvad angår nye bevillinger, er der tale om en drastisk reduktion og en drastisk besparelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jeg tror faktisk ikke, at det er muligt at føje ret meget nyt til, hvad jeg allerede har svaret, for sagen er jo fuldt oplyst for alle.
Svaret er: Ja, regeringen har reduceret rammen for nye tilsagn.
Det er der ingen uenighed om.
Det er ubegribeligt for mig, at tal, som enhver kan slå op, kan give anledning til så meget diskussion.
Der er jo ingen, der bestrider tallene.
Men det er altså en kendsgerning, at der er mere aktivitet nu, end der var tidligere, og så har regeringen sagt, at når vi står i en ny situation fra 2004, må man også vurdere: Skal støtten indrettes på en anden måde?
Det vil vi gerne forhandle med Folketingets partier om.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-04-30:
Det er samme emne, spørgsmålet om den bilaterale Øststøtte, og jeg synes, at statsministeren prøver at foregive, at der ikke skulle være tale om en besparelse.
Jeg er altså nødt til at spørge statsministeren, om statsministeren vil bekræfte her i dag, at der er tale om en drastisk reduktion med hensyn til nye bevillinger, med hensyn til nye tilsagn.
Vil statsministeren bekræfte, at der er tale om, at regeringen sparer 850 mio. kr. i år og næste år med hensyn til nye tilsagn?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jamen der er aldeles ikke tale om talmagi.
Det er meget simpelt.
Det er virkelig meget simpelt.
Det drejer sig om, at der i 2002 og 2003 er et aktivitetsniveau på 1,9 mia. kr.
Jeg ved da ikke, hvad den tidligere regering havde forestillet sig, at aktivitetsniveauet skulle være, men det, jeg kan konstatere, er, at aktivitetsniveauet i 2002 og 2003 er højere, end det var i 2001 under den tidligere regering.
Det er jo det, der tæller.
Det er det, der betyder noget for de østeuropæiske lande, nemlig hvad der er i gang af aktivitet.
Og det er altså mere nu, end det var før.
Så er det klart, at når ansøgerlandene skifter karakter til at blive medlemslande fra 2004, må støtten også skifte karakter, og det er det, vi gerne vil forhandle med Folketingets partier om.
Det er ikke magi det her, det er såre simpelt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mogens Lykketoft (S), 2002-04-30:
Tror statsministeren ikke, at det der talmagi med tilsagnene i forhold til, hvad der løber fra, er noget, der bliver gennemskuet ovre i Østeuropa, hvor det, man må bedømme Danmark på, naturligvis er: Hvad var det, vi havde stillet i udsigt?
Hvad var det for nogle projekter, vi satte i gang?
Og regeringen laver i 2002 og 2003 en dramatisk nedskæring til godt en tredjedel af det niveau, der hidtil var stillet i udsigt.
Tror statsministeren virkelig, at det i Riga, i Tallinn og i Vilnius opfattes som en opfølgning af de tilsagn, statsministeren har givet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Hvis det er en tilståelsessag, kan man i hvert fald sige, at regeringen har været meget åben ved selv at lægge tallene frem, for de er lagt frem i en stor publikation, som hr. Jeppe Kofod og andre jo selv kan læse, og det ved jeg at hr. Jeppe Kofod allerede har.
Derfor er der ikke nogen stor hemmelighed i, at rammen for nye tilsagn er sat ned.
Nu har jeg sagt det tre gange: Ja, det er rigtigt.
Men det, der er det afgørende for de østeuropæiske lande, er da, hvilke aktiviteter der er i gang, og der er det altså en kendsgerning, at aktivitetsniveauet i 2002 og 2003 er 1,9 mia. kr. Det er mere end niveauet i 2001.
Det er kendsgerninger.
Hvad der skal ske fra 2004 og frem, vil vi som sagt forhandle med Folketingets partier om.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-30:
Vi er vel under alle omstændigheder vidner til en tilståelsessag, uanset hvad statsministeren siger.
Jeg vil bare spørge statsministeren, om han så ikke kan gøre rede for tallene.
Hvad blev der givet af tilsagn i 2001
i forhold til de tilsagn, som den nye regering planlægger at give i 2002?
De to tal vil jeg godt bede statsministeren om at oplyse, og så kan man jo selv vurdere, om der er tale om en nedprioritering eller en opprioritering af Øststøtten.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg overhovedet ikke har erkendt noget som helst.
Det er lagt fuldstændig åbent frem af regeringen.
Hr. Keld Albrechtsen fremstiller det, som om det er en stor hemmelighed, og nu pludselig erkender jeg et eller andet, som jeg ikke har villet erkende før.
Regeringen har været fuldstændig åben om det her.
Den har lagt en stor rapport frem, hvor det klart fremgår: Ja, rammen for nye tilsagn er sat ned, men det samlede aktivitetsniveau under Øststøtten er ikke blot uændret, men det er en lille smule højere i 2002 og 2003, end det var i 2001.
Det er da en kendsgerning.
Det, der betyder noget for de østeuropæiske lande, er da, hvilken aktivitet der er i gang.
Og der er mere i gang i 2002 og 2003, end der var i 2001.
Så har regeringen sagt: Hvad der skal ske fra 2004 og frem, når ansøgerlande bliver medlemslande, vil vi gerne forhandle med Folketingets partier om.
Det synes jeg er en fair fremgangsmåde.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om det ikke mildt sagt er vildledende, når regeringen i sin Øsstøttestrategi skriver, at man fastholder det hidtidige danske støtteniveau frem til 2004, når statsministeren nu selv her i salen i dag over for Folketinget må erkende, at der sker en faktuel og betydelig nedskæring i tilsagnsbevillingerne i de kommende 2 år.
Statsministeren har jo stået i dag og erkendt, at der sker en faktuel nedskæring i tilsagn.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om det, som miljøministeren har skrevet forleden torsdag i Jyllands-Posten, er korrekt, nemlig at nedskæringen helt præcist betyder, at der kun afsættes 900 mio. kr. i 2002 og 400 mio. kr. i 2003.
Det er miljøministerens oplysninger.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Ja, det synes jeg i høj grad det er.
Det er åbent for alle, at der sker en ændring af forudsætningerne for hele den danske Øststøtte, i og med at ansøgerlande går fra at være ansøgerlande til at være medlemslande.
Det siger jo sig selv, at hidtil har Danmark lagt vægten på en Øststøtte, hvor vi forberedte ansøgerlandene til at kunne blive medlemmer.
Det nødvendiggør da en drøftelse
af, om det så ikke er fornuftigt også at ændre i den gamle aftale fra 1998.
Jeg synes, at det er et godt grundlag at føre drøftelser på, men det er selvfølgelig frit og op til hvert enkelt parti, om det vil tage imod en sådan indbydelse.
Men det håber jeg selvfølgelig at partierne bag den gamle aftale vil.
Mogens Lykketoft (S), 2002-04-30:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, hvordan han forestiller sig, at de partier, som har en aftale om Mifresta-rammen, skal have nogen form for tillid til, at regeringen agter at leve op til den aftales indhold frem mod 2005 med de meldinger, man her har fremlagt om de næste par år.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Lad mig gentage, at for årene 2002 og 2003 er det samlede aktivitetsniveau under Øststøtten højere end i 2001.
Hvad der skal ske fra 2004 og frem, er der ikke taget stilling til på nuværende tidspunkt.
Tværtimod har regeringen lagt op til at indkalde partierne, som i efteråret 1998 traf aftale om Mifresta-rammen, til forhandlinger om, hvad der skal ske med Mifresta-rammen fra 2004 og frem.
Mogens Lykketoft (S), 2002-04-30:
Jeg synes, det er meget mærkværdigt, hvordan statsministeren leger med regnestykkerne her.
Så vil jeg i øvrigt spørge statsministeren, om han synes, at det er i overensstemmelse med danske interesser, miljøinteresser, erhvervsinteresser og EU's interesser i det hele taget, ikke at forestille sig nogen Øststøtte til de lande, der ikke skal ind i EU fra 2004: Rumænien, Bulgarien og de tidligere SNG-lande.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Som alle ved, har regeringen foretaget en reduktion, når det gælder tilsagn om nye projekter under Øststøtten, men det ændrer ikke på, at når det gælder den aktivitet, der er i gang i Østeuropa i medfør af dansk Øststøtte, så er aktivitetsniveauet i såvel 2002 som 2003 på omkring 1,9 mia. kr., og det er en anelse mere end aktivitetsniveauet i 2001.
Så der er altså dansk aktivitet på et højere niveau i 2002 og 2003, end der var i 2001.
Når regeringen har reduceret omfanget af nytilsagn, er det jo, fordi disse lande forhåbentlig fra 2004 bliver medlemmer af EU.
Det er klart, at når de bliver medlemmer af EU, ændrer de karakter, for så får de støtten fra EU.
Den kommer Danmark i øvrigt også til at bidrage med, således at man kan sige, at den bilaterale tilsagnsramme går ned, men at Danmark gennem EU bidrager med mere.
Mogens Lykketoft (S), 2002-04-30:
Jeg vil bede statsministeren helt præcist bekræfte, at regeringen i sit Øststøtteoplæg i forhold til den forrige regerings budgetforslag for 2002 nedskærer de årlige bevillingstilsagn, i øvrigt både i 2002 og 2003, med 850 mio. kr.
Så vil jeg i den forbindelse gerne høre statsministerens opfattelse af, hvordan statsministeren selv synes, at det harmonerer med hans meget præcise tilsagn under sit besøg i Baltikum om ikke at nedprioritere Øststøtten.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jamen heller ikke i forhold til mine kolleger er der lagt skjul på noget som helst.
Sagen er lagt fuldstændig åbent frem.
Men det, der selvfølgelig betyder noget for det enkelte østland, der modtager en sådan støtte, er jo, hvad der er i gang af aktivitet, og der er altså mere aktivitet i gang nu, end der var under den tidligere regering.
Det er altså en kendsgerning.
Forhåbentlig fra senest 1. januar 2004 bliver
de medlemslande, så vil de som nye medlemmer af EU modtage en ganske betragtelig støtte fra EU, og der kan hr. Morten Helveg Petersen vel ikke mene, at så skal vi bare køre videre med den danske Øststøtte, som om intet var hændt?
Vi har da en politisk forpligtelse til at vurdere, hvad der skal ske med den danske Øststøtte, når landene går fra at være ansøgere til at blive medlemmer, og det er den overvejelse, regeringen gerne vil drage Folketingets partier ind i.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-04-30:
Jeg tror, alle vil have forståelse for, hvis regeringen var kommet frem og havde sagt: Vi skærer i Øststøtten, fordi vi vil bruge penge på noget andet.
Det ville være regulær forbrugeroplysning.
Men hvad er det man har gjort?
Man har forsøgt at sløre billedet, man har forsøgt at dække over, at hvad angår nye bevillinger, er der tale om en drastisk reduktion. Hvorfor siger statsministeren det ikke bare, som det er?
Hvorfor lægger statsministeren det ikke åbent frem og siger: Vi sparer 850 mio. kr. i år, og vi sparer 850 mio. kr. næste år?
Det ville da være mere regulært over for befolkningen i stedet for at stå og afvise, at der er tale om besparelser.
Det er da noget hokuspokus.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jamen altså, det er jo lagt helt åbent frem.
Jeg står her med en publikation, der hedder »Strategi for den danske Øststøtte 2002 til 2003«, som jeg går ud fra, og jeg er helt sikker på, at hr. Morten Helveg Petersen har læst.
11 sider, hvor alle tallene står, og jeg forstår også, at der ingen uenighed er om tallene.
Reduktion er der sket, for så vidt angår tilsagn om nye projekter, men det ændrer jo ikke på, at for så vidt angår det samlede omfang af aktiviteter, Danmark har i gang under Øststøtten, er de i 2002 og 2203 på 1,9 mia. kr. om året og dermed højere end under den tidligere regering.
Det er da det aktivitetsniveau, der betyder noget i Østeuropa.
Så kan man spørge: Jamen hvad så fra 2004 og frem?
Jamen det fremgår jo af finansloven for 2002.
Nu har jeg den
ikke liggende lige her - men hvis ikke jeg husker helt galt, er tilsagnsrammen for 2002 vel i noget i retning af 500-550 mio. kr.
Det er i hvert fald det, der er niveauet, og det kan vi jo bare slå op i finansloven.
Men det, regeringen har gjort, er jo at lægge en publikation frem om strategien for den danske Øststøtte frem til det tidspunkt, hvor kandidatlandene bliver medlemmer.
Det er derfor, vi tager 2002 og 2003 under ét, og jeg må da sige, at jeg har haft så stor tiltro til hr. Jørn Jespersens regnekundskaber, at det ikke skulle volde store vanskeligheder at foretage en sammenligning af disse tal.
For min skyld må hr. Jørn Jespersen da gerne dividere med to for at få gennemsnittet af det, der er bevilget af nye tilsagn i hvert af de to finansår, det kan da ikke være så svært.
Men det er altså 1,1 mia. kr. over de 2 år, og til sammenligning blev der givet 1,3 mia. kr. i 2001 i nye tilsagn.
Men jeg må bare endnu en gang understrege, at aktivitetsniveauet i 2002 og 2003 er altså ikke blot det samme, men en anelse højere, end det var i 2001.
Hermed sluttede spørgsmålet.