runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2000-04-27:
Mon ikke jeg har ret i, at vi inden for et stykke tid vil se, at man giver kommunerne økonomisk råderum til at iværksætte yderligere almennyttige boliger.
Skal vi, regeringen og Enhedslisten, ikke være enige om, at der er brug for at få igangsat et yderligere byggeri inden for det almennyttige boligområde, og at der også vil blive taget initiativer til at sikre det?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-27:
Nu består den konservative arbejdsmarkedspolitik altså også af andet end det synspunkt, som hr. Frank Aaen tog op til debat her.
Vi har i Danmark et dagpengesystem, som er rimeligt lukrativt sammenholdt med dagpengesystemer i andre lande.
Det medfører nogle rettigheder, og det medfører selvfølgelig nogle pligter, og hvis man ikke lever op til de pligter, skal der selvfølgelig falde en sanktion.
Så kan man diskutere sanktionens størrelse.
Vi har i øjeblikket et lovforslag i Folketinget, som omhandler den problemstilling.
Det er vi ikke helt enige om, men et sanktionssystem skal der under alle omstændigheder være. Så omkring Enhedslistens forslag til vedtagelse: Jeg blev dybt forundret, da jeg her under debatten hørte, at Enhedslisten gav udtryk for, at der var tale om en prioriteret liste.
Jeg har oplevet det på den måde, at man sådan delte lidt ud til højre og til venstre og lidt til dit og lidt til dat og lidt til de unge og lidt til de ældre - alle nævnt, ingen glemt.
Til det vil jeg sige, at det ikke er den måde, vi fører socialpolitik på i Det Konservative Folkeparti.
Frank Aaen (EL), 2000-04-27:
Igen kommer der altså beklageligvis en sådan flot håndbevægelse: Og derfor siger vi nej til Enhedslistens forslag til vedtagelse.
Vi vil ikke bare dele check ud.
Men hvad er det vi foreslår? Vi foreslår, at pensionister skal have tandpleje, medicin og briller.
Vi foreslår, at studerende med børn skal have en højere uddannelsesstøtte.
Vi foreslår, at man ikke kan fratages sin bistandshjælp, bare fordi man ikke lige opfylder det diktat, der kommer fra kommunen.
Det er jo ikke at dele check ud sådan i almindelighed.
Man må jo være konkret. Hvad er det her, Det Konservative Folkeparti er imod? Nu har vi en af arbejdsmarkedsreformens arkitekter iblandt os, og derfor vil jeg gerne spørge: Er det rigtigt, som det har udviklet sig, at bare fordi man kommer for sent til en samtale, 16 dage, så fratages man dagpengeret, og så er det bistandshjælp mod tilbagebetaling, så mister man retten til dagpenge under barsel, så mister man retten til forældreorlov?
Er konservativ arbejdsmarkedspolitik sådan?
Erik Larsen (V), 2000-04-27:
Men jeg vil da sige, at vi i Venstre altid er optaget af at se på, om der er barrierer i vores systemer, og om disse barrierer vanskeliggør vores hensigter om at sikre, at flest muligt får en tilknytning til arbejdsmarkedet og dermed får den sociale baggrund, som mange synes er nødvendig for at have et godt liv.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-27:
Hvis man ønsker at få folk ud af systemerne, skal man jo ikke lave en åleruse, som fanger folk ind i systemerne, og vi mener, at det er sket på f.eks. aktiveringsområdet. Det er det, vi siger, der er sket i dagpengesystemet, hvor de meget stramme regler, som Venstre også har været med til at etablere, faktisk fører til, at folk ikke bliver bragt i en situation, hvor de ud fra et overskud kommer ud af de systemer, de er havnet i, men at de faktisk bliver låst fast i dem i stedet for.
Så spørger jeg: Vil Venstre være med til at lempe nogle af de systemer, så formålet i højere grad kan opfyldes?
Jytte Andersen (S), 2000-04-27:
Hvad angår finansieringen af det almene byggeri, så er det en rigtig fremstilling, som hr. Frank Aaen giver, nemlig at startbeløbet for kommunerne blev hævet, men samtidig blev det jo så også besluttet, at byrden over 30 år var det staten der betalte.
Så samlet set er det ikke dyrere for kommunerne.
Det er fuldstændig rigtigt, og vi kan se, at det beløb, der er afsat til særlige støttemuligheder for kommunerne, er kommunerne faktisk også meget interesserede i.
Mit ærinde var alene at sige, at der ikke er kvoter i dette land ud over for det støttede andelsboligbyggeri.
Alt, hvad regeringen kan gøre, også med Enhedslistens bistand,
skal vi selvfølgelig gøre, men vi skal passe på, at vi ikke forvrider billedet af, hvad man rent faktisk kan gøre i kommunerne.
Erik Larsen (V), 2000-04-27:
Jeg synes egentlig, det er en lille smule urimeligt, når fru Jette Gottlieb siger, at jeg ikke har sagt noget om, hvad vi i Venstre prioriterer.
Jeg har sagt, at vi prioriterer ældreområdet.
Vi vil med forskellige virkemidler gøre en kraftig indsats på det område.
Jeg ved godt, at nogle af de virkemidler, vi peger på, kan Enhedslisten ikke støtte, men det er dog et signal.
Det er dog også et signal til de mange, at hvad angår arbejdsskader og førtidspensioner, synes vi, at der skal sættes ind med forbedring af retssikkerheden i sagsbehandlingen.
Endelig nævnte jeg i indledningen af i min tale, at for de allersvageste grupper, som vi mener omfatter de psykisk syge, misbrugerne, de hjemløse, har vi gjort meget, men vi vil gøre mere.
Så jeg synes, det er lidt uretfærdigt at sige, at vi ikke har tilkendegivet noget om en prioritering.
Det er rigtigt, som hr. Frank Aaen siger, at det koster ingenting.
Det koster nemlig ingenting at give folk en god sagsbehandling med henblik på at få dem videre i deres liv og forhåbentlig også i deres arbejdsliv.
Så er vi altså meget optaget af at få kontanthjælpsmodtagere ud af kontanthjælpssystemet.
Vi synes ikke, at det er et sted, hvor man skal have personer anbragt over tid.
Vi synes, at alle vores kræfter skal sættes ind på, at de pågældende ikke står der og kun har, som det jo er sagt, en meget lav disponibel indtægt.
Frank Aaen (EL), 2000-04-27:
Desværre synes jeg ikke, der var så meget konkret til de nuværende førtidspensionister, men vi må jo se, når de partier, der går bag lukkede døre, kommer frem med deres forhandlingsresultat, hvad der så er.
Men altså igen: Undskyldningen for ikke at ville gå ind i diskussionen om vores forslag til vedtagelse, er, at det koster masser af penge.
Et af de punkter, der koster penge heri, er at sikre medicin, briller og tandpleje til ældre, måske 1 mia. kr., måske lidt mere.
Det er ikke noget, der vælter et statsbudget.
Muligheden for, at en kassedame ikke skal betale 1.100 kr. om måneden for at være medlem af en a-kasse og en fagforening, men måske skal nøjes med lidt mindre, koster også lidt penge, men vores forslag til vedtagelse er ikke primært kendetegnet ved, at der udskrives en kæmperegning, og det med at give folk mulighed for at tjene lidt penge ved siden af, koster ikke penge.
Det, som der står her, nemlig at en kontanthjælpsmodtager skal tages med på råd, inden der bliver lavet en aktiveringsplan for vedkommende, koster ikke penge.
Det er bare mere at tage folk med ind.
Jeg troede, det var Venstres politik at inddrage folk, i stedet for at systemerne bare dikterer folk.
Jeg synes, det er for nemt sluppet bare at sige, at det vil man ikke gå ind i.
Erik Larsen (V), 2000-04-27:
Jeg ønsker ikke at gå ind i en detaljeret diskussion om de enkelte forslag, for når vi siger, at det, Enhedslisten i dag lægger frem, skal ind i en samlet overvejelse og prioritering, fordi det rummer utrolig store udgifter, så er det jo netop, fordi vi ikke på forhånd vil sige, om det er det eller det, vi vil støtte, når det til sin tid måtte komme op.
Det er rigtigt, at på førtidspensionsområdet er der et dilemma for mange mennesker, som i virkeligheden har fået konstateret en arbejdsevne, men, som hr. Frank Aaen også er inde på, ikke kan bruge den.
Det, som jeg mener formuleringen som udgangspunkt skal bruges til, er så at finde ud af, at hvis vi i vores system over tid kan klare nogle opgaver med at få trukket nogle grupper ind, så må vi selvfølgelig se på de grupper, for hvem det er mest relevant.
Man kunne også anlægge det synspunkt, at de, der har fået tilkendt pension senest, var dem, som man måske i særlig grad skulle tage hensyn til.
Men her er det også spørgsmålet om, hvorvidt man kan magte den enorme sagsbehandling, som der jo alene for de nytilkomne skal være tale om, for vi går ud fra, at kvaliteten i sagsbehandlingen skal hæves væsentligt.
Frank Aaen (EL), 2000-04-27:
Jeg er sådan set glad for, at hr. Erik Larsen siger, at de, der i dag er på førtidspension, skal der også ses på.
Der er jo folk, der i dag får 6.000 kr. om måneden, fordi man har sagt, at de kan arbejde lidt ved siden af.
Det kan de bare ikke, for der er ikke noget arbejde til dem.
Kan vi være sikre på, at de, der i dag får så lavt et beløb udbetalt, kan forvente, at der også bliver taget hensyn dertil, inden der er indgået en aftale om en ny førtidspensionsreform?
Det kunne da være interessant at vide her i dag.
Så fik jeg ikke noget svar på, hvad det er i vores forslag til vedtagelse, som Venstre synes er en forkert prioritering.
Der har været spurgt helt konkret: Er det forkert at prioritere, at alle ældre skal have adgang til tandpleje, briller og medicin?
Er det forkert?
Er svaret ja, så ved vi det.
Nu ved vi ikke, hvad det er.
Nu kan jeg påstå, det er det, Venstre ikke vil være med til, men jeg vil da gerne høre det fra Venstres egen mund.
Eller er man imod, at en bistandsmodtager skal have lov til at tjene lidt ved siden af, uden at kommunen straks hugger det hele?
Jeg vil godt have lidt mere præcist, hvad det er, der støder Venstre i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat.
Erik Larsen (V), 2000-04-27:
Først til fru Jette Gottlieb:
Siden Venstre fremsatte sit forslag her i Folketinget om frit valg af plejehjem,
har vi fået mange henvendelser fra private, som faktisk gerne vil være med til at opføre plejehjem, som ligger helt uden for de kvoter og andre finansieringsmodeller, som der her tales om også fra boligministerens side. Det ser vi som et tegn på, at der altså findes mennesker her i Danmark, som føler, de har en forpligtelse til at prøve at skabe nogle alternativer, som de så kan lægge nogle andre værdier ind i end dem, der måske nogle steder er i de offentlige tilbud. Til hr. Frank Aaen: Det er rigtigt, at rammeaftalen om førtidspension først og fremmest handler om de nye tilkendelser.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at der i aftalen står »som udgangspunkt«, og det er selvfølgelig, fordi partierne bag aftalen har ment, at man skulle sige »som udgangspunkt«.
Jeg har den opfattelse, at der er mange førtidspensionister, som er tilfredse med, at de ikke skal igennem en ny ansøgningsrunde og en ny sagsbehandling.
Derfor vil det jo være spørgsmålet om, hvordan det her som udgangspunkt i den endelige aftale og over tid vil kunne landes.
Til fru Inge Refshauge: Jeg forestiller mig selvfølgelig ikke, at det frivillige sociale arbejde skal til at gå ind over det professionelle sociale arbejde, men vi ved jo alle sammen, at der er mange frivillige, som gør en kæmpeindsats som besøgsvenner og med andre foranstaltninger, hvor de prøver at afhjælpe noget af den ensomhed, som mange, specielt ældre og svage mennesker, i det her samfund er ofre for, og som man ikke via lovgivning og via paragraffer kan råde bod på.
Dér synes jeg at der stadig væk er muligheder, som man kan gå ind og se på, og jeg tror, at kommunerne vil stå sig godt ved at være medspillere i den proces.
Vi har fra Venstres side været med til at pege på og også bevilge penge til efteruddannelse af sagsbehandlere, fordi det er meget væsentligt, at vi får efteruddannet sagsbehandlere i det mindste på hele førtidspensionsområdet, men også på andre områder. Så vi er helt parate til også i fremtiden at være med til at styrke det.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-27:
Jeg vil da meget gerne spørge Venstres ordfører, hr. Erik Larsen, hvor man vil sætte de frivillige socialarbejdere ind. Det kan man jo ikke gøre i plejen, men ellers er de jo næsten uundværlige, også når de laver noget praktisk arbejde.
Den sagsbehandling og de handlingsplaner, der bliver lavet for de mennesker, viser, at sagsbehandlerne ikke er dygtige nok.
Det sker alt for tit, at mennesker bliver frataget sygedagpenge og bliver skrottet i pensionssystemet, fordi der ikke bliver lavet nogle ordentlige planer for dem.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-27:
og vi har udpeget de punkter, hvor vi synes vi kan se at folk er værst stillet.
Så er vi kommet med en række, hvor vi siger, at det vil vi gerne prioritere, det skal der gøres noget ved, og i øvrigt haster det.
Det er også derfor, vi gør det på den her måde, for ellers kunne vi vente til næste år eller næste år igen.
Det haster, fordi de folk faktisk er blevet ramt af noget, som vi ikke tror at samfundet som sådan vil være bekendt.
Så spørger vi: Vil I være med til den prioriteringsdiskussion?
Og så får vi nogle vage besvarelser
med nå nej, der er noget andet, der kunne være bedre, men vi får ikke at vide, hvad det er. Selve formålet med forespørgselsdebatten er altså at få den prioriteringsdiskussion, finde ud af, hvad det ud over snak fra partiernes side er, de gerne vil være med til.
Frank Aaen (EL), 2000-04-27:
Jeg må jo sige, at det er utroligt, at man ikke kan få bare ét eksempel.
Kan vi ikke bare få én af de pinde, der er i vores forslag til vedtagelse, som man fra Det Konservative Folkeparti siger, at det vil man ikke prioritere?
Det er punkt 1. Punkt 2 angår sanktioner.
Hvis vedkommende var kommet inden for 7 dage, så havde sanktionen været 1 uges dagpenge.
Her gik der 9 dage mere, og så er det en total fortabelse af dagpengeretten, der er sanktionen, og så er de øvrige følger ingen bistandshjælp uden tilbagebetaling, ingen dagpenge under barsel, ingen ret til forældreorlov.
Det er det, jeg mener: 9 dage fra og til udløser altså fra 1 uges sanktion til total fortabelse af dagpengeretten.
Man må da kunne forholde sig til, om det er lidt for meget.
Til hr. Jørn Pedersen: Det er ikke teknik, jeg står med her.
Det er jo konkret virkelighed for mennesker.
Det går ud på, at bistandsmodtagere, der kommer i aktivering, kommer i aktivering uden at blive taget med på råd.
Situationen er sådan i dag, at hvis de ikke gør, som de bliver dikteret, kan de fratages al forsørgelse.
Det drejer sig om bistandsmodtagere, som sikrer sig en lille lønindtægt og straks mister det hele, fordi de bliver skåret tilsvarende i bistandshjælpen og derfor ikke har en chance.
Man må kunne forholde sig til, om man i det mindste ikke fra Socialdemokratiets side vil være med til at diskutere den problemstilling, at der er nogle mennesker, vi har låst sådan fast, at vi siger: Du skal gøre sådan.
Også selv om det ikke kan bevises med nogen rimelighed, at det fører til et arbejde, så skal du gøre sådan.
Det kan være at deltage i et tåbeligt kursus, eller hvad ved jeg, som vi nogle gange hører om ude fra kommunerne.
Og hvis ikke du gør det, tager vi alle penge fra dig.
Og hvis du i øvrigt prøver at løbe med aviser om morgenen, prøver at få lidt mere at gøre med i dagligdagen til glæde for børnene, så tager vi pengene fra dig. Er det ikke et system med en så stor urimelighed, at Socialdemokratiet kan være med til at diskutere, om det måske ikke er gået lidt for vidt?
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-04-27:
Men spørgsmålet er, hvordan vi får de unge til at vælge den uddannelse, når den uddannelse har så dårligt et image og har det dårligste lønniveau.
Derfor er der ingen mennesker, der vil tage det arbejde.
Så jeg tror, at det er der, vi i fællesskab skal tage fat ved at sige: Jamen hvordan får vi løftet hele synet på det at være ansat inden for ældreplejen og alle andre steder inden for det område, sådan at vi får nogle af de unge mennesker, der gerne vil have en uddannelse, som ikke er særlig langvarig, men som alligevel giver dem et eller andet, de kan komme videre med?
Og dér vil jeg da gerne høre, hvilke tiltag man har tænkt sig at komme med fra Socialdemokratiets side.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-27:
Jeg kan sige, hvor vi er enige, er det ikke nemmere?
At sikre de dårligst stillede pensionister gratis tandpleje, nødvendig medicin og briller er vi med på, og vi er med på at sikre nedslidte modtagere af sygedagpenge, at de modtager dem, indtil der iværksættes revalidering eller bevilges førtidspension.
Det kan ikke nytte, at kommunen bare lukker af og siger: Nu er der ikke mere til jer. Så kan vi også støtte, at der skal sikres flere boliger
til ældre, studerende og hjemløse, og her ville vi meget gerne have, at regeringen kunne finde på et eller andet forslag til en anden finansieringsmodel, måske privat byggeri med statsgaranterede lån eller sådan noget.
Frank Aaen (EL), 2000-04-27:
Tak for de pæne ord, men det kunne da være rart at vide, hvad det er af det, vi har nævnt, Dansk Folkeparti er uenigt i, så jeg vil sådan set gerne, hvis det er tilladt, bede om yderligere en kort bemærkning for at få det uddybet.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-27:
I Dansk Folkeparti synes vi, det er en rigtig god forespørgsel, Enhedslisten har rejst, og vi kan støtte store dele af forslaget til vedtagelse.
Men der er nogle pinde, vi gerne vil tage ud, så derfor kommer vi med vort eget forslag til vedtagelse senere.
Så faldt jeg lidt over, at statsministeren tog sygedagpengemodtagerne op og sagde, at der skulle iværksættes handlingsplaner.
Desværre, må jeg sige til statsministeren, ser det altså ikke så rosenrødt ud i kommunerne.
Der var virkelig kommuner - og det har vi mange eksempler på, især fra statsministerens egen vestjyske hjemkommune - som i november 1999 smækkede kassen i for en masse sygedagpengemodtagere.
Frank Aaen (EL), 2000-04-27:
Jeg synes, det var meget godt at få præciseret, hvad det er, Dansk Folkeparti støtter, for så kan vi derudaf udlede, at Dansk Folkeparti synes, det er en god idé, at når et menneske, f.eks. som før nævnt en gravid, som lige skal til at nedkomme, på grund af et uheld i familien kommer 16 dage for sent ned på arbejdsformidlingen til en samtale, fratages vedkommende straks dagpengeretten, muligheden for forældreorlov og muligheden for barseldagpenge og kan kun få bistandshjælp mod tilbagebetaling. Det synes Dansk Folkeparti altså er helt korrekt, for det er en af de pinde, man ikke støtter.
Jeg kan også forstå, at Dansk Folkeparti synes, det er helt i orden, at når en bistandsmodtager, der bliver sendt ud i en fuldstændig vilkårlig aktivering, som intet andet formål har, end at det skal man altså, nægter, fratages ikke bare vedkommende selv, men også ægtefælle og børn, enhver form for forsørgelse.
Det er nemlig en af de andre pinde, som Dansk Folkeparti ikke kan støtte.
Jeg er meget glad for, at Dansk Folkeparti på den måde så illustrativt siger, at der er meget store grænser for den sociale omsorg, Dansk Folkeparti ellers normalt bryster sig så meget af.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-27:
Vi synes ikke, det hænger sammen.
Regeringen fremhæver gang på gang den stærke danske økonomi, mange er kommet i arbejde, og det går rigtig godt, og så ser vi alligevel en udvikling, hvor de, der har hjælp behov, behandles dårligere og dårligere, mister fodfæstet og får mindre og mindre indflydelse på deres eget liv og oplever, at den sociale tryghed forsvinder.
Den gruppe bliver større og større.
Der kan være mange grunde til, at man bliver skubbet ud i en situation, hvor man ikke kan klare sig selv.
En er, at man er blevet gammel.
Det er dem, der har haft deres på det tørre gennem hele arbejdslivet, som har haft mulighed for at opbygge pensionsordninger, som har haft valgmuligheder, og som har brugt dem.
Men for andre er det en økonomisk katastrofe at bliver gammel.
Det er dem, der kun har folkepensionen at leve af, og for hvem selv små ekstraudgifter som en tandlægeregning eller en huslejestigning kan vælte hele budgettet.
I de her år vokser forskellen mellem rige og fattige pensionister dramatisk, men det er ikke foreneligt med et velfærdssamfund, at det at blive gammel skal betyde økonomisk utryghed og frygt for, at den hjælp, man har brug for, er uden for rækkevidde.
Men der kan være mange andre grunde end alder til, at man falder ud af systemet, falder ud af den vante situation, hvor man bygger sin hverdag på egen forsørgelse: en arbejdsulykke, sygdom, et trafikuheld ...
Flemming Hansen (KF), 2000-04-27:
Jeg starter bagfra med fru Susanne Clemensen, og det kan godt være, at jeg har udtrykt mig lidt bombastisk.
Jeg sagde, at vi er blevet stærkt inspireret af den norske model, men oplægget indeholder jo altså også vores egne tanker om det, men den norske model, og det har vi så spurgt skatteministeren om, ser ud til at fungere ganske godt.
Så taler fru Susanne Clemensen om en tilfældig debat.
Det, der er tilfældigt ved denne debat, er tidspunktet.
Forespørgslen blev anmeldt, hvis jeg ikke husker forkert, den 24. februar 2000, og Folketingets Præsidium har så valgt at sætte den på i dag mere end ca. 2 måneder senere, og det var, fordi Folketingets Præsidium fandt, at ØMU-debatten var vigtigere.
Vi er jo ikke herrer over, hvornår den kommer.
Det er det, der ligger i ordet tilfældighed.
Hr. Jens Peter Vernersen er inde på et meget interessant emne, nemlig at bilerne er billigere i Danmark før afgift.
De er simpelt hen billigere i Danmark, fordi bilproducenterne ude i verden siger: De her danskere, der har så høje skatter, dem må vi hellere sælge bilerne billigere til.
Hr. Jens Peter Vernersen har ligesom jeg gentagne gange hørt hr. Bent Mikkelsen fra De Danske Bilimportører også i Folketingets Skatteudvalg sige, at det er slut, at De Danske Bilimportører ikke vil.
Derfor går den ikke længere, derfor bliver der brug for, at vi tager fat på at se på dette her.
Hr. Klaus Kjær er nødt til at stille spørgsmålet igen.
Jeg kan ikke se, hvad jeg selv har skrevet.
Til hr. Ebbe Kalnæs: Spørgsmålet om elasticitet har jeg jo altså besvaret flere gange.
Jeg er overbevist om, at hvis en Mondeo ikke koster 210.000 kr., men 180.000 kr., så bliver der solgt flere Mondeoer.
Det er ikke så svært.
Det kan det slet ikke være for hr. Kalnæs, som har forstand på den slags ting.