runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-11:
Jamen grunden til, at vi diskuterer det her emne nu, er jo, at hr. Lars Barfoed på Det Konservatives vegne kommer op og siger, at den reform, man har lavet her, fører til flere i arbejde.
Så siger hr. Lars Barfoed: Det er ikke vores skyld.
Når der er noget, der går skidt, er det i hvert fald ikke regeringens skyld.
Men man har jo brystet sig meget af i regeringen i alle de blå pjecer, der er kommet frem, af alle de gode ting, man har taget initiativ til.
Jeg forstår også, at De Konservative har en vis indflydelse på det, så de blå pjecer nu er blevet lidt mindre blå, fordi det relaterer lidt for meget til Venstres farve.
Det, som man nu siger, er bare, at ledighedssituationen er lidt forværret.
Jamen altså vi har været vant til under den socialdemokratisk ledede regering, at arbejdsløshedstallet er faldet måned for måned.
Det var godt.
Nu oplever vi efter ét år, at ledigheden stiger med hele 14.000.
Det koster 1,8 mia. kr. mere om året i passiv forsørgelse, og så siger De Konservative, at det er bare lidt forværret.
Hvor mange flere tror De Konservative der vil komme flere i arbejde på baggrund af det her?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-11:
Det her handler jo om flere i arbejde, det handler om flere i arbejde i fremtiden, og så har den konservative ordfører gjort meget for at få det til også at handle om uddannelse i fortiden.
Det synes jeg i øvrigt er en meget god vinkel, men det skal nødig føre til, at vi står og fortæller hinanden nogle røverhistorier om, hvor let det har været, og hvor meget medvind der har været, hvor meget modvind der er kommet nu, og hvorfor uddannelse så nu lige på dette tidspunkt bliver noget, der er mindre væsentligt.
Jeg synes, hr. Lars Barfoed gjorde sig skyldig i et maleri af konjunktursituationen gennem de sidste 10 år, som overhovedet intet havde på sig.
Men det skal bruges som en eller anden mærkelig bortforklaring af, at de, der går ind for en uddannelsesstrategi, der handler om, at vi forsøger i stadig stigende grad at gøre arbejdskraften kvalificeret til de job, der er, dem vil man gerne miskreditere, selv om den lykkedes i meget, meget høj grad, på trods af at udenlandske konjunkturer omkring os hos nabolandene faktisk var dårlige.
Men det skal man jo altså bruge til i dag at prøve at lægge en strategi i retning af, at uddannelse skal være noget, der undertrykkes i fremtiden.
Jeg vil sige, at dér er en meget præcis skillelinje mellem den nuværende regering og den tidligere regering, de nuværende regeringspartier og de tidligere regeringspartier, og det taler ikke til den nuværende regerings fordel.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-11:
Hr. Ole Vagn Christensen sluttede med at sige, at jeg ikke mente, at jeg kunne styre politikken.
Jo, jeg mener sandelig nok, at vi herindefra skal styre politikken, men politikere kan bare ikke leve livet for borgerne og heller ikke leve livet for virksomhederne. Det er altså sådan, at vi herfra kan tilrettelægge nogle politisk bestemte rammevilkår, og ud fra dem må erhvervslivet og andre så disponere.
Derfor er det ikke sådan, at vi har en kommandoøkonomi, hvor vi bare kan sætte ledigheden op eller ned efter forgodtbefindende.
Socialdemokratiets tid i regering, som nu heldigvis er overstået, fandt tilfældigvis sted i en tid med opadgående internationale konjunkturer; de er nu under afmatning.
Og når man tager i betragtning, hvilke optimale internationale konjunkturer der var under den socialdemokratiske regering, er det sørgelige resultater, den socialdemokratiske regering opnåede, når det gælder den økonomiske politik.
Man var ikke i stand til at styre den offentlige økonomi, de offentlige udgifter steg meget mere, end man havde forventet; man var ikke i stand til at få skattetrykket ned.
Men lad være
med den dér med, at fordi vi har fået en borgerlig regering, har vi fået stigende ledighed.
De to ting har selvfølgelig intet med hinanden at gøre.
Må jeg sige til sidst til hr. Ole Sohn, at det jo er fuldstændig korrekt, at vi siger - og jeg tror, de fleste analyser vil være enige med os i det - at det gælder om at bruge investeringerne i uddannelse så effektivt som overhovedet muligt, og derfor skal vi ikke i den første tid, hvor folk er ledige, bruge penge på at finansiere meget dyre og lange uddannelser.
Vi skal bruge pengene på kortvarige uddannelser, for de fleste får alligevel et arbejde igen på basis af den uddannelse, de har.
Men der er mulighed for, som det også tidligere i debatten har været fremme, 6 uger plus 6 ugers uddannelse, og derfor er der masser af uddannelsesmuligheder og omskolingsmuligheder for de arbejdssøgende.
Men vi vælger at prioritere uddannelseskronerne sådan, at det først er efter det første års ledighed, at man kan bruge pengene på virkelig lange og dyre uddannelser, og det er der gode grunde til.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-11:
Men så må det må jo være på grund af den indenlandske efterspørgsel, eller også må det ske ved en opkvalificering
af arbejdskraften
Men hvis man vil opkvalificere, nytter det jo ikke noget, at man har lagt store brugerbetalinger på.
Så man dirigerer jo faktisk lidt rundt med det her. Men aftalen sikrer os, at vi bevarer det understøttelsesniveau, vi har, og det tror jeg er en stærk nødvendighed i fremtiden, for vi vil få en stigende ledighed
netop på grund af, at hr. Lars Barfoed ikke mener, at han kan styre politikken.
Carsten Hansen (S), 2002-12-11:
Et år efter at V og K er trådt til, er der kommet 14.000 ekstra arbejdsløse, og det er ikke regeringens skyld, det er ikke nogens skyld.
Hvis er skylden så?
Men må jeg ikke spørge: Hvor mange flere vil vi få i arbejde med »Flere i arbejde«?
For er det ikke sådan, at selv regeringens mest optimistiske redegørelser siger, at der vil komme omkring 30.000, heraf de 20.000 fra arbejdsløsheden, og det er vel at mærke, hvis konjunkturerne er med?
Men nu ryger De Konservatives skattelettelse sig jo en tur med 1,8 mia. kr. mere i udbetaling til arbejdsløshedsunderstøttelse.
Hvilken vej vil man trække, når det her nu kun trækker 30.000
Det kunne være interessant at høre.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-11:
Jeg må forstå det således, at det er ikke vigtigt, det dér med, hvor stor arbejdsløsheden er, og vi kan alligevel ikke gøre noget ved det, så vi udbetaler 1,8 mia. kr. med de deraf følgende konsekvenser, nemlig at man får mindre råderum i den offentlige økonomi, mindre gældsafbetaling osv. osv.
Så det skal vi ikke gøre noget ved, for vi kan alligevel ikke gøre noget ved det.
Det er vi fundamentalt uenige i.
Til gengæld er vi enige om, at hvis der er et job, skal de ledige tage jobbet.
Men problemet er jo nu, at den regering, vi har, fører en politik, så der bliver færre jobåbninger.
Derfor kan man jo ikke få nogle ledige til at tage nogle job, der rent faktisk ikke eksisterer.
Det går den modsatte vej, der bliver kø på a-kasserne, på arbejdsformidlingerne, der skal behandle ledighedserklæringer, i stedet for at man kan formidle jobansøgninger.
Det er jo problemet med den regering, vi har
Jeg har ikke set nogen dokumentation for, at den aftale, vi laver her, kan føre til flere i arbejde, medmindre det er således, at der kommer andre initiativer i gang.
Vi har jo f.eks. ikke set, hvor mange det vil give ekstra i arbejde, hvis man skærper rådigheden, og det tror jeg heller ikke hr. Lars Barfoed har.
Vi tror simpelt hen ikke på det.
Jobbet skal være der, inden man kan få folk til at tage det; sådan er virkelighedens verden.
Ole Sohn (SF), 2002-12-11:
Socialdemokratiet skulle måske tænke over, hvorfor der ingen røde farver er på aftalen.
Men jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed, om hr. Lars Barfoed ikke kan bekræfte, at der med arbejdsmarkedsreformen er lagt an til, at man i det første ledighedsår skal bruge tiden på jævnlige samtaler med AF eller andre aktører med henblik på at komme direkte i job, mens det, hr. Lars Barfoed også tidligere sagde var det altafgørende, netop opkvalificeringen af arbejdskraften, er skudt ud primært til efter år ét. Så er der nogle særlige undtagelser, men den mere organiserede del af efter- og videreuddannelsen er med reformen skubbet til efter år ét ud fra betragtningen om, at de fleste finder arbejde af sig selv inden for de første 12 måneder.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-11:
Jeg synes, at hr. Ole Vagn Christensens bemærkninger her var interessante.
Det siger lidt om den interne kommunikation i den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Hr. Ole Vagn Christensen mener åbenbart ikke, at det, vi drøfter her, kan skaffe flere i arbejde.
Der skal jeg da så informere hr. Ole Vagn Christensen om, at hr. Ole Vagn Christensens kolleger i den socialdemokratiske folketingsgruppe er med i, har sagt ja til et forlig, der rent faktisk hedder »Flere i arbejde«, og hvor der udtrykkeligt som indledning til det står, at det er målet, at beskæftigelsen skal øges med 87.000 personer, og at der skal gøres en ekstra indsats for at få de svage ledige med, og for at indfri målsætningen om, at flere skal i arbejde, må der stilles krav til ledelse og medarbejdere på virksomhederne, til de ledige og til AF og til kommunerne. Altså det gennemgående træk i hele arbejdsmarkedsreformen er jo netop, at vi skal have flere i arbejde, og derfor er det overraskende, at hr. Ole Vagn Christensen kan stå her og sige, at det har det her slet ikke noget at gøre med.
Til alle bemærkningerne om ledighedssituationen, som vi alle er enige om er beklagelige, når den udvikler sig negativt, vil jeg sige, at de bemærkninger, der kommer fra hr. Bjarne Laustsen og andre, jo afspejler et fundamentalt forskelligt syn på økonomisk politik.
Socialdemokratiet mener, at vi kan føre planøkonomi, og at vi her fra Folketingets og regeringens side centralt kan dirigere ledighedsudviklingen.
Det kan man jo ikke.
Vi kan tilrettelægge de bedst mulige rammer for erhvervslivet, sådan at vi får vækst i erhvervslivet og også får skabt
bedre uddannelsesmæssige rammer, sådan at man kan få en kvalificeret arbejdsstyrke.
Til sidst vil jeg sige, at jeg kan forstå, at hr. Bjarne Laustsen, var det vist, også har hæftet sig meget ved den blå farve på regeringens pjece og mener, den er blevet mindre blå.
Jeg mener nu, den er lige så blå, som den hele tiden har været.
Men jeg synes, at hr. Bjarne Laustsen skulle hæfte sig lidt ved, at det, der er afgørende, jo er teksten, og den står med grønt.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-11:
Hr. Lars Barfoed var inde på, at det her ville give flere i arbejde, det forlig, der her er indgået.
Nej, må jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Den situation, som vi befinder os i, er, at det her er med til, at folk er sikret deres understøttelse, og det er meget vigtigt for Socialdemokratiet.
For det, vi hører der bliver sagt, er, at man fralægger sig ethvert ansvar for samfundsudviklingen.
Det er vel sådan, også når det drejer sig om eksporterhvervene, som har det svært, at for at kunne opveje det, er det nødvendigt at stimulere en indenlandsk efterspørgsel eller også, at man i stedet for at lave de høje brugerbetalinger på AMU-kurserne, så i virkeligheden siger, at folk skal have mulighed for uden store økonomiske belastninger at få brug for det.
Men det er jo ikke den politik, regeringen har valgt at føre, det er jo den modsatte.
Carsten Hansen (S), 2002-12-11:
Det, at De Konservative for første gang siden 1903 er med i et folkeskoleforlig, er jo ikke et udtryk for, at de har gjort meget ved folkeskolen igennem de mange år.
Det tror jeg De Konservative vil erkende i forhold til den aftale, vi har lavet i fællesskab.
Men det, at kurven nu er knækket under denne regering, vil man altså ikke påtage sig ansvaret for.
Når virksomhedslederne i den ene deputation efter den anden siger, at det her er kortsigtet, det er dårligt, og det fremmer ikke vores muligheder for at ekspandere, for det er nemlig job med et forholdsvis højt teknologiindhold og højt uddannelsesindhold, der er afgørende for, at vi kan overleve, så er det da kortsynet.
Så vil vi jo også gerne herfra have bekræftet, at man i hvert fald ikke rammer de arbejdsløse.
Det har vi set at der har været tiltag omkring, og så vil vi gerne sikre os det.
Det er derfor, at regeringens politik trækker den forkerte vej.
Mener hr. Lars Barfoed ikke det?
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-11:
Jeg føler mig faktisk foranlediget til at gå herop for at understrege, at Det Radikale Venstre står hundrede procent bag det forlig, som er indgået.
Vi ønsker ikke at bidrage til det billede, som Socialdemokratiet af en eller anden underlig årsag føler, at de har et behov for at vise.
Gang på gang har vi inden for de sidste par uger desværre set, at man ligesom trækker lidt i land i forhold til det forlig, der er indgået.
Det føler vi intet behov for, måske ikke så overraskende, eftersom ni tiendedele af det forlig, som er indgået, er taget ud af det udspil, som kom fra det radikale sommergruppemøde for halvandet års tid siden.
Så det har jeg behov for at understrege.
Også i forhold til det lille hjørne, som er diskussionsemnet i dag.
Vi er overbeviste om, at det her forlig faktisk vil skaffe flere i arbejde.
At rejse diskussionen om, hvorfor vi har et stigende antal arbejdsløse på nuværende tidspunkt, i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, mener jeg er helt ude i skoven.
Der er god anledning til at angribe regeringen på en række andre politikområder i forhold til det spørgsmål, men ikke i forhold til det forlig, som vi har indgået her.
Det trækker helt klart i den rigtige retning.
Vi støtter enhver bestræbelse på, at vores systemer indrettes på en sådan måde, at ingen urimeligt skal kunne udsættes for mistanke om ikke reelt at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Derfor støtter vi også, at man i princippet, hvis det kunne lade sig gøre, fik nogle regler strikket så hårdt sammen, at man garderede sig mod den situation, at man kunne søge landflygtighed på Bornholm f.eks., hvis man var etnolog, under henvisning til, at derovre var der ikke noget arbejde at få for etnologer.
Så skal det efter De Radikales opfattelse selvfølgelig være sådan i den sidste ende, at hvis man ikke har, som det står i forligsteksten, familiemæssige forpligtelser eller andet, skal man i princippet kunne tvinges til at rejse, ellers mister man sin dagpengeret.
Sådan burde det være set fra Det Radikale Venstres synsvinkel.
En af grundene til, at vi ser på det på den måde - det kan jeg da godt afsløre -
er den banale, at jeg i min meget unge ungdom boede på Samsø, og der havde vi også integrationsproblemer.
De integrationsproblemer bestod i, at der kom en række fra København, og lynhurtigt gik rygtet, at grunden til, at de kom til Samsø, var, at de alle sammen kom fra Christiania, det sagde rygtet på Samsø, og på Christiania, sagde rygtet, var der en seddel, hvor der stod: Tag til Samsø, der er ikke noget arbejde.
Så det var en måde at komme et sted hen, hvor man så kunne få sine dagpenge og sin kontanthjælp uden at skulle stå til rådighed.
Lige siden dengang har det - i hvert fald lige siden vi havde en radikal socialminister, Aase Olesen, og fremefter - været en bestræbelse for os at rette op på den slags uhensigtsmæssigheder i vores systemer, og det mener jeg også at dette forlig er et udtryk for.
Derfor skal jeg bare understrege, at vi står hundrede procent bag det her forlig.
Kritikken af, at vi har set et stigende antal arbejdsløse, vil vi gerne deltage i, men ikke i sammenhæng med det her forlig.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-11:
Jeg vil også gerne sige tak for ministerens tilkendegivelse, som jeg mener ligger fuldstændig i forlængelse af det, som står i aftaleteksten, inklusive endnu en gang Samsøeksemplet, som bare understreger, at selvfølgelig skal det være sådan, at man skal tage det arbejde, som bliver stillet én i tilbud.
Vi kan ikke have, at vore systemer på nogen måde signalerer, at der skal være forskel på folk, om man er højt-, mellem- eller lavtuddannet.
Det er faktisk primært af hensyn til, at lavtuddannede ikke skal få en mistanke om, at højtuddannede - Det Radikale Venstres måske primære målgruppe, er der nogen, der påstår - bliver behandlet bedre end andre.
Det er vi meget glade for og ser frem til det fortsatte arbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-11:
Jeg skal blot i forhold til mine tidligere bemærkninger og ønsket om, at ministeren kunne bekræfte forskellige forhold, kvittere for ministerens tilsagn.
Jeg vil ikke gå så langt som den øvrige venstrefløj og rose ministeren for at opfylde en aftale, som vi er enige om.
Jeg er bare meget glad for, at det sker.
Jeg tror, at både Venstre og beskæftigelsesministeren og Socialdemokratiet respekterer hinanden for de indspil, der
har været i den debat
For hvis det her skal virke, er det vigtigt, at der er et bredt fundament for arbejdsmarkedspolitikken - jeg ved, at Venstre og De Konservative havde det på samme måde, da vi havde regeringsmagten - at der er så mange aktører på det her område.
Derfor er det godt, at det et af de områder, hvor der er konsensus.
Jeg er også glad for bemærkningerne om, at man ikke ønsker at indføre brugerbetaling på det her område.
Jeg ved, at regeringen har haft det som et felt i forhold til andre ting, men det er meget vigtigt at sige, at hvis vi skal bringe de ledige i arbejde, er det vigtigt, at det sker, uden at de bliver pålagt yderligere brugerbetaling.
Jeg er også meget glad for bemærkningerne om rådigheden, for det er jo et af de steder, hvor man måske godt kan stramme det lidt. Nu tror vi ikke på, at det vil have nogen betydning i praksis.
Men det er jo klart, i forhold til både CV-samtalerne og implementeringen af det hele, at vi vil følge hele det her forløb, som kommer til at ske i det næste års tid, meget tæt.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-11:
Jeg synes, det er en fantastisk smuk konklusion, hr. Bjarne Laustsen kommer med: Der skal være et arbejde, før man kan sende folk ud i et arbejde.
Jeg er meget enig med hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-11:
Det kan jeg bekræfte over for hr. Anders Samuelsen.
Når vi har fået de nødvendige tilsagn fra ministeren, som vi har bedt om - og de kommer så som afslutning - hvilket jeg går ud fra, at vi gør, for det er simpelt hen bare en opfyldelse af aftalen, så stemmer vi for det. Men kunne hr. Anders Samuelsen ikke bekræfte, at hvis der ikke er nogen job at få, er der heller ikke flere job i aftalen om »Flere i arbejde«? For regeringens politik fører nu til, at der bliver flere arbejdsløse.
Det, vi har gjort - sammen med Det Radikale Venstre i øvrigt - er at sige, at uanset om der kommer flere arbejdsløse, så skærper vi ikke kravene over for de arbejdsløse.
Jobbet skal være der først, inden man kan sende nogen ud i det.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-11:
Jeg kan bekræfte, at det, der var intentionerne, var at få flere i arbejde, da man satte sig ned og debatterede: Hvad kan man gøre for, at der kan være nogle motivationsfaktorer?
Men det er da ikke ensbetydende med, at man kan løsrive det her forlig fra den øvrige politik, som arbejder i en modsatrettet retning.
Jeg håber også, at hr. Anders Samuelsen kan bekræfte, at når vi har fået 14.000 flere arbejdsløse, er der altså en grund dertil, og når ikke der er gjort noget for at sætte nogle andre værktøjer i gang, kan vi altså ikke stå her og konstatere, at det giver flere i arbejde.
Tværtimod har det givet stigende arbejdsløshed, men det er ikke på grund af den her reform.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-11:
Jeg er glad for at få bekræftet, at Socialdemokratiet også står hundrede procent bag det her forlig.
Det er nok noget modsatrettet af, hvad man kunne få fornemmelsen af lidt tidligere på dagen, da hr. Ole Vagn Christensen stod heroppe og påstod, at det her forlig i hvert fald ikke kunne være med til at bidrage til at skaffe flere i arbejde. Alene overskriften siger det, »Flere i arbejde«, og det er det, som vi var enige om den nat, da vi indgik dette forlig, at det her var et bidrag til det. Der kan være andre elementer, andre politikområder, som kan trække i den modsatte retning, og der mener jeg også, at der ikke kan være nogen tvivl om, at Det Radikale Venstre er helt fremme i bussen i forhold til at kritisere regeringen.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-11:
Jeg forstod heller ikke hr. Anders Samuelsens bemærkninger om, at Socialdemokraterne ikke stod fuldt ud bag det her forlig.
Det gør vi.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-11:
Jeg vil bare sige til almindelig oplysning for hr. Anders
Samuelsen, at det er sådan, at når Socialdemokratiet deltager i et forlig og der ligger en aftaletekst og den er meget klar, vil det altid være sådan, at Socialdemokratiet følger sagen til døren, og at den aftale skal udmøntes i henhold til den aftale, vi sammen har lavet.
Derfor er der ikke noget odiøst i, at vi stiller spørgsmål til ministeren, når der bliver rejst tvivl om forskellige elementer.
Så vil vi have afklaret sagen i sin fulde helhed, sådan at den aftale, vi sammen har lavet, kan blive udmøntet til gavn for de ledige, a-kasserne, arbejdsformidlingen, og hvem der ellers er omfattet af det lovforslag her.
Det er soleklart.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-11:
Det er utroligt, hvad hr. Bjarne Laustsen kan få sig selv til at sige med hensyn til årsagen til, at der i øjeblikket er en stigning i arbejdsløsheden.
Det har intet med regeringens politik at gøre.
Vi står i øjeblikket i en situation, hvor der sker en udfladning af de internationale konjunkturer, der er en afmatning i efterspørgslen i øjeblikket.
Det giver sig desværre udtryk i, at vi har en let forværret ledighedssituation.
Men regeringens erhvervspolitik og regeringens arbejdsmarkedspolitik er klart ekspansiv i form af, at den skaber øget aktivitet i erhvervslivet og dermed får flere i arbejde. Derimod var det jo sørgeligt at konstatere, at Socialdemokratiets ændringsforslag til finansloven ville betyde en øget skattebyrde på dansk erhvervsliv, så vidt jeg husker det i størrelsesordenen 350 mio. kr. Det ville have ført til øget ledighed, fordi det ville have begrænset erhvervslivets investeringsmuligheder. Heldigvis var der ikke flertal for Socialdemokratiets ændringsforslag til finansloven.
Det kan også være en kommentar til hr. Carsten Hansens bemærkninger om ledighedssituationen.
Det er noget af det allervæsentligste.
Det er også derfor, Det Konservative Folkeparti har satset så meget på større faglighed i folkeskolen, for der bygger vi fundamentet for en veluddannet arbejdskraft.
Desværre er det jo ikke så let altid at få Socialdemokratiet med på, at børnene skal lære mere i skolen.
Men det lægger vi Konservative meget vægt på, fordi, som hr. Carsten Hansen siger, en veluddannet arbejdskraft er helt afgørende for erhvervspolitikken.
Carsten Hansen (S), 2002-12-11:
Jeg mente, hr. formand, at jeg havde markeret for længe siden.
Jamen hr. Lars Barfoed, man må sige, når man kigger på tallene, at så varede det jo ikke længe for V og K at få knækket kurven.
Når vi nu i dag har taget det emne op, er det selvfølgelig, fordi vi er voldsomt bekymrede i forhold til det, vi har aftalt.
Derfor har vi bedt ministeren om at bekræfte heroppefra, at den aftale, vi har, står ved magt.
Hvis ikke vi havde været opmærksomme på at få det ind dengang, var de altså kommet til at betale, også når de var på AMU-kurser.
Derfor er dette utrolig vigtigt for os.
Men mener hr. Lars Barfoed ikke, at den bedste erhvervspolitik er en veluddannet, dygtig arbejdskraft frem for fradrag til erhvervslivet?
Morten Homann (SF), 2002-12-11:
Det er ikke for at gøre debatten unødigt kompliceret, for i virkeligheden er det her jo ekstremt simpelt.
Det er jo et spørgsmål om, at man starter ved et udgangspunkt, som handler om, hvordan man kan få uddannelsesinstitutioner til at fungere mere effektivt, sådan at der bliver flere penge til en bedre undervisning.
Den ambition kan vi blive enige om.
Nu er vi så endt med et lovforslag, som der er det snævrest mulige flertal for, som ikke giver flere penge til undervisning, men, som hr. Frank Jensen har redegjort for, i virkeligheden betyder, at der er adskillige undervisningsinstitutioner, som mister millionbeløb, der ellers skulle være brugt til undervisning.