Kuupik Kleist (IA), 2003-10-09:
Jeg hører til dem, som under min uddannelse på et af de udmærkede danske universiteter også har siddet i rundkreds og spurgt: Hvad synes du selv?
Et spørgsmål, som oftest var udtryk for en oprigtig og levende interesse i, hvad andre måtte mene om dette og hint eller om en given sag.
Siden har talemåden mere og mere udviklet sig til at hedde: Hvordan synes du selv, det går?
Og det synes jeg er et spørgsmål, som ville være yderst relevant at stille statsministeren og hans regering i dag.
Det generelle indtryk af åbningstalen - i hvert fald i mine ører - var, at det nu skal gælde ideologisk kamp, den kamp, som statsministeren i virkeligheden for snart 2 år siden erklærede død, i øvrigt sammen med klassekampen og sammen med smagsdommeriet.
Åbningstalen forleden dag var for mig at høre
en proklamation af en værdikulturkamp, som i virkeligheden var en slet skjult ideologisk propaganda og smagsdommeri i ny forklædning.
Jeg følte, at der blev kastet vrag på nogle helt grundlæggende værdier som solidaritet, nærhed, tro på eget og andres værd, tro på egne mål og visioner og tro på at løfte i flok for at realisere målene og visionerne.
Det er jo lige netop den værdikamp, som udspiller sig i det grønlandske samfund i disse år.
Tør vi virkelig tro på drømmen om selvstændighed?
Tør vi tro på egne evner, uanset at mange fortæller os, at det skal vi ikke.
Derfor har den genetablerede landsstyrekoalition i Nuuk en stor opgave i at samle den grønlandske befolkning om fælles mål og fælles indsats.
De seneste års politiske uro ser jeg som et udtryk for, at der er et behov for et systemskifte, og et udtryk for, hvor svært det er at gennemføre et systemskifte, når man ikke råder over alle instrumenterne, der er nødvendige for en overordnet styring af et samfund.
Statsministeren sagde også til os, at der ingen grund er til at frygte fremtiden, og derfor tager jeg statsministerens afsnit om rigsfællesskabet til indtægt.
Aldrig har en dansk regering så klart og tydeligt erklæret sin støtte til selvstændighedsbevægelserne i Nordatlanten.
Det er ifølge statsministeren og også mig selv både naturligt, sundt og rigtigt.
Nu er det selvfølgelig vores opgave at dissekere, fortolke og udlægge statsministerens tale og søge at holde regeringen fast på sine løfter om positiv og konstruktiv medvirken i en selvstændighedsproces.
Regeringen er positiv over for at nedsætte en dansk-grønlandsk selvstyrekommission og mener, at en sådan kommission skal forberede en nyordning på samme måde, som hjemmestyreloven blev forberedt i 1970'erne.
Nu er det jo ca. 30 år siden, at hjemmestyrekommissionen arbejdede og barslede med en betænkning, som mundede ud i det, vi i dag kender som Grønlands hjemmestyre.
Hjemmestyret har overtaget ansvaret for stort set alle interne forhold, og tilbage står de økonomiske og sikkerheds- og udenrigspolitiske mellemværender.
Mellemværender, som til gengæld i betydeligt omfang har helt afgørende betydning for vores alle sammens fremtid.
En eventuel fælles kommission, som jo ikke er drøftet til ende endnu, skal derfor koncentrere sig om de udestående mellemværender mellem Grønland og Danmark.
En eventuel fælles kommission skal derfor ikke beskæftige sig med interne grønlandske forhold, som vi allerede selv har ansvaret for og lovgivningskompetencen for.
De interne forhold har den grønlandske selvstyrekommission så udmærket afdækket, og det er op til det grønlandske folks egen værdi- og kulturdebat at afgøre, hvad der skal ske på disse områder.
Hvis det er det, statsministeren mener at regeringen er positivt indstillet over for, så kan jeg kun erklære mig enig, selvfølgelig.
Ud over det vil det være et naturligt element i selvstændighedsprocessen, at den grønlandske regering og den danske regering indgår i en konstruktiv dialog om de resterende mellemværender.
Udvalget barsler med en betænkning den 1. november i år.
Det vil selvfølgelig være for tidligt allerede nu at vurdere fællesudvalgets kommende anbefalinger, men de foreløbige udmeldinger, jeg har hørt, giver grund til at løfte en finger.
Den grundlæggende tankegang synes at være, at liberalisme og privatisering kan løse alle problemer, og at det er vejen ud af økonomisk afhængighed og kolonitidens favntag, som udvalgets formand selv udtrykte det.
Selvfølgelig er jeg helt enig i de overordnede mål, men jeg skal kraftigt advare mod en alt for blind tro på markedets frie kræfter som en helende kraft, og især i et samfund, hvor solidaritet og indkomstudjævning er så afgørende for, at alle kan overleve.
Politisk fjernstyring skal ikke erstattes af udenlandsk kapitalstyring, som der synes at være lagt op til.
Der har været en række folketingsudvalg på rejse i Grønland den her sommer - også den her sommer - bl.a. Udvalget vedr. Grønlandske Forhold, og jeg tror og håber på, at Udvalget vedr. Grønlandske Forhold på sin rejse i Grønland fik syn for, hvor stor en udfordring det er, vi står over for.
Jeg synes selv, at vi havde en god, seriøs og spændende rejse, som har bidraget til større indsigt og forståelse blandt Folketingets medlemmer.
Mens vi her diskuterer en fælles fremtid eller ej, så er der på andre områder en meget hastig udvikling i gang, som nemt kan overhale os indenom.
Den kommende EU-traktat vil, hvis det danske folk vil, betyde en langt stærkere assimilation af bl.a. dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik i en fælles europæisk.
Det er derfor nødvendigt, at vi på Færøerne, Grønland og i Danmark afklarer vores indbyrdes forhold på disse områder før en dansk folkeafstemning om den nye EU-traktat. Vi vil ikke endnu en gang trækkes ind i et forum eller et fællesskab, som vi ikke er interesseret i at være med i og heller ingen indflydelse har på.
Derfor skal jeg opfordre statsministeren til at tage fat på det arbejde, der vedrører en afklaring af udenrigs- og sikkerhedspolitikken i rigsfællesskabet, før en folkeafstemning om den nye EU-traktat. Noget af det interessante ved åbningstalen var selvfølgelig alt det, der ikke blev sagt.
Statsministeren har, synes jeg, været meget nøjeregnende med ikke at komme ind på de sidste års store kontroversielle emner mellem Grønland og Danmark.
Jeg tænker her selvfølgelig på debatten om missilskjoldet, som var intens og nervepirrende.
Folketingets og Landstingets medlemmer rejste land og rige rundt, eksperter blev tilkaldt fra nær og fjern, rapporter og hvidbøger blev udgivet, og sagen hastede så meget, at alt muligt måtte vige for en hurtig afgørelse på inddragelsen af Thulebasen i missilskjoldets arkitektur.
Statsministeren sagde heller ikke et ord om masseødelæggelsesvåbene i Irak.
Jeg vil spørge, om man skal forstå det sådan, at ingen masseødelæggelsesvåben i Irak betyder ingen missilskjold og heller ikke et missilskjold på Thulebasen, eller hvordan hænger disse sager sammen?
Højesteretsdommer Per Walsøe udgav på Folketingets åbningsdag en ny bog om en af de verserende Thulesager.
Bogen hedder »Thule farvel«.
Bogen beskriver Thulebefolkningens oplevelser under opbygningen af en amerikansk militærbase i Thule og den efterfølgende proces.
Efterkommere af de tvangsforflyttede familier fører en sag mod staten i Højesteret, en retssag, som kommer til pådømmelse i november i år, altså i næste måned.
Det kan ikke passe, at man i dagens Danmark forhindrer en så vigtig og afgørende retssag i at blive gennemført ved simpelt hen at forhindre sagsøgerne i at komme til orde.
Jeg synes, det vil klæde statsministeren i dag at forsikre om, at man selvfølgelig vil påse, at der føres en fair og retfærdig retssag uden yderligere usikkerhed.
I øvrigt kan jeg så fuldt ud tilslutte mig hr. Walsøes opfordring til, at der indledes en nødvendig forsoningsproces
mellem Thulefolket og staten
Jeg tror også som hr. Walsøe, at det vil have stor psykologisk og politisk betydning både for den danske stat og for Thulefolket.
Jeg glæder mig til folketingsåret, vi nu har taget hul på.
Vi er inde i en meget spændende fase i forholdet mellem de tre folk i riget.
Udfordringerne og opgaverne er store, men de er ikke uovervindelige.
Det kræver politisk mod og hårdt arbejde, det kræver, at man ved, hvad man snakker om, det kræver gensidig forståelse
og solidaritet