runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2001-10-11:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte dette lovforslag
Det har jeg jo ingen muligheder for at vurdere på nuværende tidspunkt.
Men det, jeg kan se, er, at når vi så tager det næste lovforslag, som vi behandler lige nu, nemlig lov om radiografer, er dette beskæftigelseskrav ikke til stede i § 17.
Det er lidt underligt, men det kan jo selvfølgelig være, at EU er meget detailpræcis i hver enkelt lille uddannelse, har stillet forskellige krav.
Det kan jeg nu ikke forestille mig, men det kunne jo godt være.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren, om vi allerede i dag kan få kastet lidt lys over, hvorfor man i det ene forslag har et beskæftigelseskrav, og ikke har det i det andet.
Ellers er forslagene jo stort set identiske ord til ord og komma til komma, men det kan selvfølgelig også være, ministeren vil foretrække, at vi venter med at diskutere det til under udvalgsarbejdet.
Men Det Konservative Folkeparti vil allerede nu bebude, at vi stiller os positive over for lovforslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-10-11:
Jo, men når nu hr. John Vinther fremdrager det åbne samråd, havde det måske også været på sin plads at fremdrage, hvad de pågældende ministre, som var i samråd, netop gav løfte om på det pågældende samråd, at der var nogle ting, som man var indstillet på at rette op på, men hvoraf meget af det jo var fælles gods.
Derfor synes jeg ikke, det er nogen ejendommelig argumentation, men jeg vil blot sige, at selvfølgelig er der ting, der skal rettes op på.
Det vil formentlig ske med de samme partier, som har indført den gældende lovgivning, som de her sager er blevet behandlet under.
Jette Gottlieb (EL), 2001-10-11:
Alle tilhængere af udlicitering, og det gælder lige fra SF-borgmesteren i Vejle til Venstreborgmestrene i Nordsjælland, ønsker flere muligheder for at udbyde opgaverne, herunder at kunne udbyde hjemmehjælp og hjemmesygepleje, og det er vi simpelt hen lodret imod.
Vores afvisning af forslaget skal ikke forstås som en tilkendegivelse af, at der ikke skulle være brug for forbedringer af omsorgen for ældre og syge, tværtimod.
Der er mange steder brug for flere hænder og en anden organisering af arbejdet, og ikke mindst af hensyn til det sidste - en bedre organisering af den offentlige hjælp til mennesker, der har brug for hjælp - er forslaget her præcis den forkerte vej at gå.
Der er brug for, at man hurtigt og smidigt kan tilpasse hjælpen til det konkrete og i øvrigt skiftende behov, herunder fleksibelt at kunne trække på alle offentlige tilbud.
Når en del af hjælpen privatiseres, bliver der sat mure ned gennem de samlede tilbud til borgerne, og hele tiden vil det privatiserede selskab holde fast i flest mulige opgaver - sådan er privat foretagsomhed jo - og dermed modarbejde den fleksibilitet og den helhed, der kan være i en veldrevet kommune, hvor det altid er behovet og mennesket, der bør stå i centrum, og ikke aktionærhensyn om at tjene penge, som det er efter markedsøkonomiens principper i et veldrevet privat firma.
Vi er altså lodret mod forslaget.
Det går helt den gale vej.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-11:
Jeg skal ikke forlænge denne debat.
Jeg synes, det er gode lovforslag, som vi støtter.
Svend Aage Jensby (V), 2001-10-11:
Jeg kan sige, at jeg synes, det er godt, at vi har fået de to overenskomster, og vi ser positivt på dem.
Jeg kan ikke rigtigt forestille mig, hvem der skulle have indsigelser imod dem.
Nu må vi se under udvalgsarbejdet.
Vi er meget positive over for dem.
Der er ikke nogen tilbagevirkende kraft i det, og jeg vil sige, at både pensionisterne i Slovenien, om jeg så må sige, og i Portugal jo faktisk bliver udmærket stillet ved det her.
Det er i forhold til Slovenien meget vigtigt, at vi får denne overenskomst.
Slovenien vil i mange henseender komme til at spille en større og større rolle i Europa.
Vi er positive.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-11:
I Socialdemokratiet glæder vi os over, at det lykkedes regeringen at indgå en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst med Portugal, det er lovforslag nr. L 17, og vi glæder os over, at det er lykkedes at lave en aftale om dobbeltbeskatningsoverenskomst med den forholdsvis nye nation, Slovenien, som vi ikke har haft tidligere.
Vi noterer os samtidig, at de indgåede aftaler i store træk følger den model, der er udarbejdet i OECD-regi.
Socialdemokratiet anser dobbeltbeskatningsoverenskomst som en mellemstatslig aftale, der giver borgere og virksomheder bedre erhvervsmæssige vilkår i forbindelse med etablering, investering og arbejde i udlandet.
I de konkrete sager kan vi derfor tilslutte os lovforslagene.
Frode Sørensen (S), 2001-10-11:
Jeg vil godt endnu en gang tilkendegive, at jeg er positivt indstillet på at se på de spørgsmål.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-11:
Det er ikke for at forlænge debatten, men det er problematikken omkring Carnegiefonden, der bringer mig på banen, for jeg så en ganske spændende tv-udsendelse i går aftes, hvor en enke havde fået udbetalt 100.000 kr., fordi hendes mand var død under forsøg på at redde andre mennesker.
Så spørger jeg skatteministeren: Er de 100.000 kr. også noget, der bliver beskattet?
For så hører det vel ind under den samme problematik, som hr. Kim Behnke rejste omkring Carnegiefonden.
Jeg spørger, fordi jeg ikke ved det.
Frode Sørensen (S), 2001-10-11:
Det er jo en god start på dagen med mange forslag på skatteområdet.
Jeg har en enkelt kommentar: Jeg er glad for de ting, der er sagt omkring præcisering af gaverne ved indsamlede beløb.
Jeg tror, det er en god ting.
Jeg vil prøve at kigge på det forslag, der er stillet vedrørende Carnegiefonden.
Nu er det måske ikke lige præcis indsamlede beløb, der bliver udbetalt dér, men vi er selvfølgelig alle sammen enige i, at folk, der har udført en flot handling, også skal anerkendes.
Så det kigger vi på.
Jeg er også utrolig glad for de positive holdninger til skattefritagelsen for lommepengene og tøjpengene.
På den her måde får vi altså lavet en ligestilling mellem børn, der er anbragt uden for hjemmet, og hjemmeboende børn.
Hvis jeg sådan skal være lidt drilsk, vil jeg sige til hr. Kim Behnke, at jeg ikke er enig i, at fordi man diskuterer de her ting på skolen, er det et pædagogisk godt virkemiddel at indføre f.eks. beskatning af lommepengene, men det var måske heller ikke det, hr. Kim Behnke sagde her!
Ellers synes jeg, det er godt og udmærket, at børnene i vores skoler også får lært, hvordan samfundet udvikler sig, og at den skat, som vi alle sammen med større eller mindre glæde betaler, går til en meget, meget fornuftig oprettelse, vedligeholdelse og udbygning af vores velfærdssamfund.
Kim Behnke (UP), 2001-10-11:
Det er bestemt et udmærket lille og sympatisk forslag fra skatteministeren.
Det skal han ikke have utak for.
Jeg har flere gange, når jeg med bekymring har fulgt Skatteministeriets intellektuelle øvelser for at finde på flere skatteobjekter, været bekymret for, hvornår man opdager, at Lions Club og Børnenes Kontor osv. uddeler disse julepakker til familier, der ikke har råd til julemiddagen, og finder ud af, at det måske også burde være skattepligtigt.
Nu får vi slået fast, at sådanne gaver, der hidrører fra indsamlede bidrag, naturligvis er skattefri, og hurra for det.
Som jeg antydede under en kort bemærkning til hr. Adelskov, så mener jeg, at vi ved samme anledning bør tage disse æresdonationer, der bliver givet ved festlige og sjældne lejligheder, når enkeltpersoner har udvist særligt heltemod, med.
Det er uforklarligt, at skattevæsenet skal have halvdelen af donationen.
Som jeg vist fik sagt, er det jo ikke skatteministeren, der har været en tur ude i den iskolde sø og har reddet den gamle dame op, men derimod en borger, der har udvist et særligt heltemod.
Så jeg vil allerede nu annoncere, at der kommer et ændringsforslag gående ud på, at den gruppe naturligvis også skal med.
Med hensyn til lommepengene: Ja, hvis man læser det propagandamateriale, som Told og Skat uddeler til landets folkeskoler, så kunne man jo sådan set lige så godt generelt gøre lommepengene skattepligtige.
Når skolebørnene har siddet og læst side op og side ned om, hvor fantastisk det er, at vi betaler skat, og hvor vigtigt det er, at vi betaler skat, og om alt det guld og grønne skove, man får, fordi man betaler skat i det danske samfund, var det mest naturligt, hvis børnene som pædagogisk redskab allerede med det samme fik lov til at betale nogle af deres lommepenge til alle disse gode formål, så de kunne opdage, hvordan livets realiteter er, og hvad der venter dem senere i livet.
Nu hører jeg ikke til dem, der mener, at vi skal opkræve flere skatter end absolut nødvendigt, og derfor er det en naturlig konsekvens, at alle børn bliver skattefri for de lommepenge, de modtager.
Alt i alt et sympatisk forslag, som med et enkelt lille ændringsforslag kan blive endnu bedre, så vi kan støtte det ved tredjebehandlingen.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg skal også uddele roser til skatteministeren.
Vi har også i Kristeligt Folkeparti været optaget af den forskelsbehandling, som de nuværende lommepengeregler udviser.
Denne forskelsbehandling bliver fjernet, og det er vi glade for.
Vedrørende skattefrihed for de indsamlede bidrag er det, så vidt jeg forstår, en praksis, der her bliver lovfæstet, og det synes jeg også er flot.
Vi stemmer med glæde for forslaget, når det skal endeligt vedtages.
Frank Aaen (EL), 2001-10-11:
Vi støtter også forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2001-10-11:
Det Radikale Venstre kan også støtte dette udmærkede forslag.
Sonja Albrink (CD), 2001-10-11:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til skatteministeren, fordi han har løst et problem, som i hvert fald CD har rejst, og det er problemet omkring lommepengene. At der så er kommet et par andre ændringer ind, synes jeg heller ikke skatteministeren skal have utak for.
Jeg synes ikke, at jeg vil gå nærmere ind i, hvad lovforslaget indeholder - det er der så mange ordførere der har gjort - men blot tilkendegive, at vi ligesom fru Marianne Fischer Boel håber, at alle, når vi engang skal stemme ved tredjebehandlingen, kan stemme for forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-10-11:
Lovforslaget indeholder tre elementer, som skal sikre fortsat skattefrihed, altså blot en præcisering af reglerne eller en retten op på nogle uhensigtsmæssigheder som følge af lovændringer.
Herudover indeholder forslaget en forbedring af de skattemæssige forhold, for så vidt angår lomme- og tøjpenge, der ydes af de sociale myndigheder til børn, der er anbragt uden for hjemmet.
Sidstnævnte element skal således sørge for, at der ikke sker denne forskelsbehandling, som er omtalt, set i forhold til hjemmeboende børn.
Det kan vi naturligvis støtte i Dansk Folkeparti.
Vi kan også støtte, at der sker en præcisering med hensyn til gaver, der hidrører fra indsamlede bidrag.
Og vi kan selvfølgelig også støtte, at der fortsat skal være skattefrihed for specialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser og for visse andre ydelser til uddannelse, en skattefrihed, der som nævnt utilsigtet blev ophævet ved overførselen til andre love.
Samlet kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Hanne Lauritsen (SF), 2001-10-11:
Jeg skal igen sige, at da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne udtrykke SF's synspunkt, og det er, at vi indstiller begge forslagene til vedtagelse.
Da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne udtrykke SF's synspunkt, og det er, at vi indstiller lovforslaget til vedtagelse.
SF er ikke mindst glad for, at de nuværende diskriminerende regler over for plejebørn, anbragte børn og mennesker, der får socialpædagogisk støtte, ophører.
Som regel kan børn og unge jo ikke gøre for, at de er anbragt uden for eget hjem, og de har tit ikke nogen forståelse for, at deres erhvervsarbejde, som tit er af lettere karakter, såsom at gå med aviser eller lignende, beskattes. De føler, at de bliver straffet, ved at de skal beskattes af dette arbejde, fordi deres personfradrag bliver brugt til deres lomme- og tøjpenge.
SF indstiller forslaget til vedtagelse.
Klaus Kjær (DF), 2001-10-11:
Forslagene har til formål at sikre, at der ikke sker en dobbeltbeskatning i både Danmark og Portugal, henholdsvis Slovenien.
I dag er der ikke nogen dobbeltbeskatningsoverenskomst
med disse lande.
For Portugals vedkommende blev den ophævet i 1994, fordi samspillet mellem dobbeltbeskatningsoverenskomstens bestemmelser og visse bestemmelser i portugisisk lovgivning gjorde det muligt at skaffe sig vilkårligt store skattefradrag i Danmark, uden at der kom modsvarende indkomster til beskatning i Danmark eller Portugal.
Det skulle der være rettet op på nu.
For så vidt angår dobbeltbeskatningsoverenskomsten med Slovenien, er det således, at der tidligere har været dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem det tidligere Jugoslavien og Danmark.
Det er så det, der rettes op på ved etableringen af aftalen med Slovenien.
Under udvalgsbehandlingen må vi se på, om der i de to aftaler er nogle uhensigtsmæssigheder, men det er klart, at borgere og virksomheder er bedre tjent med en dobbeltbeskatningsoverenskomst end ingen, og Dansk Folkeparti er derfor som udgangspunkt positiv over for lovforslagene.
Kim Behnke (UP), 2001-10-11:
Lige siden den daværende skatteminister i 1994 ensidigt opsagde aftalen om dobbeltbeskatningsoverenskomsten med Portugal, har vi i Skatteudvalget fået ganske mange henvendelser fra danske pensionister, som bor i Portugal, og som blev bragt i den økonomisk fuldstændig horrible situation, at de gik fra, at der var skattemæssigt afklarede forhold, til lige pludselig at være skattepligtige i begge lande.
Vi har stillet mange spørgsmål gennem årene om de sager, og jeg mener, at Skatteudvalget bør have som opgave, at vi under udvalgsbehandlingen får sikret, at vi får fjernet alle de uheldige konsekvenser, det gav dengang, så de arme mennesker kan forsætte med at bo i Portugal og leve det liv, de nu ønsker at leve dernede som pensionister.
Forslaget om dobbeltbeskatningsoverenskomst med Slovenien har en lidt anden karakter, da den er ny.
Den følger jo de retningslinjer, der er udstukket, så alt er antagelig i sin bedste orden.
Så sent som i den her uge har vi i Folketingets Skatteudvalg haft et samråd med ministeren om udlevering af oplysninger - informationsudveksling, som det hedder - mellem EU-landene, hvor et egentligt direktiv om samlede retningslinjer ikke er kommet på plads.
Uden at jeg skal referere fra et samråd, så mener jeg, at vi kan benytte de her to forslag til at undersøge muligheden for, at det i form af en protokol eller et tillæg - eller hvad sådan noget hedder - bliver indføjet.
En vigtig del af at kunne få sådanne aftaler til at fungere er jo, at de pågældende lande også forpligter sig til at udlevere og udveksle relevante oplysninger.
Jeg synes altså i lyset af det samråd, vi havde, og de oplysninger, der blev givet om, hvor besværligt det er at få en samlet EU-aftale, at det måske er værd at overveje, at vi på bilateral vis indfører sådanne aftaler.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-11:
Jeg fik kun svar på det ene af spørgsmålene.
Jeg vil sige, det er klart, at nogle kommuner har en stor belastning, derfor har man lavet en fordeling.
Men det betyder jo ikke, at Danmark som et samlet land ikke godt kan modtage flere, og der oplever jeg faktisk, at vi har en viljegrænse mere end en kan-grænse.
Jeg fik ikke svar på de to andre spørgsmål.
Jeg synes, de er vigtige. Jeg går ud fra, at De Konservative mener, at det er vigtigt, at vi har en retsstat med retsprincipper, og at vi ikke skal smide folk ud.
Men et af de principper, der ligger i de facto-begrebet, er, at vi ikke må smide folk ud, hvis de er forfulgte, og jeg spurgte hr. John Vinther: Kan man lave en positivliste, der sikrer alle forfølgelsessituationer?
Det er det ene.
Og det andet er: Er det et rigtigt princip, at der kun er én instans, der kan afgøre, om åbenbart grundløse asylsøgere skal smides ud?
Har vi ikke brug for, at der også er en anden instans som kontrolinstans?
Er det ikke et godt retsprincip, at der er to instanser, der er inde, og derfor opfatter jeg det som dybt bekymrende, at man vil smide
Dansk Flygtningehjælp ud.
Frode Sørensen (S), 2001-10-11:
Nu har der jo været nævnt noget om den såkaldte omvendte betalingspligt, og lad mig understrege, at regeringen naturligvis meget nøje har overvejet de administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Det er rigtigt, at virksomhederne skal vurdere, om ydelsen eller varen er omfattet af reglen om omvendt betalingspligt, men det er jo faktisk allerede tilfældet i dag, idet jeg skal minde om, at for en række varer og ydelser gælder den omvendte betalingspligt allerede.
Jeg kan nævne et eksempel.
Hvis en udenlandsk virksomhed eksempelvis installerer en maskine i en dansk virksomhed, altså en virksomhed her i landet, er den omfattet af den omvendte betalingspligt. Så med forslaget udvides alene anvendelsesområdet, der indføres ikke en ny pligt i momsloven.
Så er der også blevet spurgt: Bliver virksomhederne sat på kontrolopgaver?
Nej, kontrolopgaverne står myndighederne naturligvis fortsat for.
Det eneste krav, der stilles til virksomhederne,
er, at de ved, hvem de gør forretninger med, men det er vel også en god ting. Så mener jeg ikke, at det med rimelighed kan betegnes som en ekstraordinær administrativ byrde at skulle undersøge, hvorvidt den udenlandske sælger er etableret her i landet eller ej, hvilket er det afgørende kriterium for, hvornår den danske køber er betalingspligtig eller ej.
Så altså i forhold til situationen i dag, hvor der kan opstå tvivlsspørgsmål, fordi ikke alle ydelser og varer er omfattet af anvendelsesområdet for den omvendte betalingspligt, er der med udvidelsen af reglen til at omfatte alle varer og ydelser i virkeligheden tale om en forenkling, som vil gøre det nemmere for virksomhederne at afgøre, hvornår de har pligten til at indbetale momsen.
Der er også blevet spurgt om det likviditetsmæssige, og det er klart, at der er en likviditetsmæssig gevinst, når man ikke skal betale det omgående; man kan trække det til den normale betalingsfrist.
Til hr. Flemming Hansen kan jeg sige, at vi selvfølgelig vil sørge for, at man får de høringssvar, der skal til.
Med hensyn til spørgsmålet fra hr. Flemming Kofod-Svendsen vil jeg - i hvert fald lige sådan på nuværende tidspunkt - besvare det på den måde, at situationen var sådan, at før vedtagelsen af momsdirektivet, var de blinde fritaget med de beløbsgrænser, og det er sådan, at de, der var fritaget inden vedtagelsen, fortsat kan være det.
Men vi har ikke mulighed for at koble andre på.
Så det er altså årsagen til, at det alene er de blinde, som er omfattet af denne her beløbsgrænse.
Kim Behnke (UP), 2001-10-11:
Det er jo et fornuftigt forslag langt hen ad vejen.
Det, jeg vil interessere mig for under udvalgsarbejdet, som er mest velegnet til at botanisere i der, er dette frafald af krav om at have denne fiskale repræsentant registreret.
Vi ved jo, at i anden sammenhæng gøres der i EU en ihærdig indsats for, at der i forbindelse med e-handel skal ske registrering i alle de lande, hvor man ønsker at afsætte sine varer, hvis man sælger for mere end 270.000 kr., er det vist.
Denne her bestemmelse skulle nødig forhindre eller begrænse udbredelsen af e-handel, og derfor er det det lillebitte hjørne af forslaget, jeg vil interessere mig for under udvalgsarbejdet, men ellers indstiller jeg forslaget til vedtagelse.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-11:
Overordnet kan jeg sige, at Kristeligt Folkeparti går ind for dette forslag som følge af tilpasning til det 6. momsdirektiv.
Vi har også bemærket i høringssvarene, at der er nogle af dem, som har kommenteret forslaget, der har nævnt, at der var nogle administrative problemer forbundet med det.
Det vil vi da gerne have belyst nærmere under udvalgsarbejdet. Ud over momsdirektivet direkte er der jo yderligere nogle dele.
Vi er da meget for, at den årlige omsætningsgrænse for blindes salg af varer og ydelser hæves fra 110.000 til 170.000 kr.
Men det får mig til at stille et spørgsmål til skatteministeren.
Nu vedrører forslaget blinde, men der er jo andre handicapgrupper.
Er der en historisk begrundelse for, at de blinde har denne regel?
Hvad med andre handicapgrupper?
Jeg vil da gerne have belyst, om de også burde være med.
Eller findes der en tilsvarende grænse eller hvordan?
Det ved jeg ikke selv.
Hvis ministeren ikke kan give et fuldt uddybende svar her fra talerstolen, vil jeg gerne, at vi stiller det under udvalgsarbejdet.
Ellers er vi som sagt positive, men vi må kigge lidt mere på nogle af de administrative dele.
Frank Aaen (EL), 2001-10-11:
Vi støtter den del af forslaget, der går ud på, at omsætningsgrænsen for blindes slag af varer og ydelser bliver hævet.
Det er vi med på.
Resten er vi ikke med på.
Vi er i hvert fald meget skeptiske og vil under udvalgsarbejdet bore lidt i ændringen med, at der ikke skal være en fiskal repræsentant, og om det har konsekvenser i forhold til øget fare for økonomisk kriminalitet.
Det er et emne, som vi vil have belyst under udvalgsarbejdet.
Det tredje større element heri har at gøre med, at man kan afløfte moms på gaver.
Vi kan ikke se, at staten skal miste 25 mio. kr., fordi virksomhederne i højere grad kan give gaver væk.
Det er vi også imod.
Anders Samuelsen (RV), 2001-10-11:
Der er flere dele i dette lovforslag, som først og fremmest er en implementering af EU's 6. momsdirektiv og deraf følgende behov for ændringer i dansk lovgivning.
Et enkelt element vil jeg godt lige dvæle lidt ved, og det er det forhold, at Danmark ikke længere kan kræve, at EU-virksomheder, som er etableret i en anden medlemsstat, skal registreres ved en fiskal repræsentant, når de udfører momspligtige leverancer her i landet
Når der ikke længere er en fiskal repræsentant, vil det ellers være svært at sikre momsindbetalingen fra den udenlandske virksomhed.
Så alt i alt kan vi støtte lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 2001-10-11:
I forslaget indføres der også det, der hedder en omvendt betalingspligt.
I nogle af høringssvarene, som også andre ordførere har nævnt, er der visse problemer, som bliver anført som nye administrative byrder.
Det er noget af det, som CD gerne vil se på under udvalgsbehandlingen.
Jeg skal så tilkendegive, at de øvrige ændringer kan vi selvfølgelig støtte i CD.
Hanne Lauritsen (SF), 2001-10-11:
Da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne udtrykke SF's synspunkter.
SF kan støtte forslaget.
Det kan vi ud fra et ønske om forenkling og om at undgå unødigt bøvl
, idet SF dog er opmærksom på, at der er tale om et provenutab, som så til gengæld må opvejes af andre forslag.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-11:
Umiddelbart ser lovforslaget meget fornuftigt ud.
Det udtrykker da også en ændring som følge af en tilpasning af det 6. momsdirektiv som vores udgangspunkt og deraf, det erkender jeg også, nogle lettelser for mindre og mellemstore virksomheder.
Imidlertid kan jeg roligt sige, at vi har fået henvendelser fra et par erhvervsorganisationer, som har sendt en kopi af det høringssvar, de har sendt til regeringen, hvor de gør nogle ganske væsentlige indsigelser mod forslaget.
De støtter i princippet forslaget.
Det drejer sig om Dansk Handel & Service, som jeg omtaler her, og Foreningen af Registrerede Revisorer.
Men de udtrykker, samtidig med at de er positive over for forslaget, også betænkelighed ved nogle væsentlige punkter i forslaget.
Det er der ingen grund til at komme ind på her, for det er selvfølgelig spørgsmål, vi vil stille under udvalgsarbejdet, hvor vi vil bede ministeren besvare de to henvendelser, jeg nævner her.
Jeg vil også gerne allerede nu bede ministeren, om vi må få de andre høringssvar, der er kommet på denne sag, sådan at vi kan komme til bunds i det.
Vi er overordnet positive over for lovforslaget, men vi synes altså, der peges på meget væsentlige ting.
Man kan sige, det kan være detaljer - det er det nu ikke for de virksomheder, det går ud over - men vi må i hvert fald have belyst situationen.
Dermed skal jeg sige, at vi i princippet kan give et tilsagn om at støtte lovforslaget, men vi må have nogle svar på de spørgsmål, der bliver stillet under udvalgsarbejdet, inden vi giver den endelige stilling.