Thor Pedersen (V), 2002-11-13:
Jeg må generelt sige tak for tilslutningen til lovforslaget, måske også med et ønske om ændringer.
Det eneste parti, som ikke har tilkendegivet, om de støtter lovforslaget eller ej, er, som jeg har hørt det,
Socialdemokratiet.
Jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt de støtter det eller ikke støtter det.
Men det kan vi måske få afklaret.
Jeg vil gerne slå fast, at årsagen til, at det overhovedet er kommet på tale at fremsætte et lovforslag, er, at regeringen anså det for at være parlamentarisk helt uacceptabelt, at man nægtede et parti mulighed for at deltage, selv om partiet tilkendegav, at de var enige i indholdet; de var enige i modellen; de var enige i formålsparagrafferne; de accepterede hensigten med at have denne ordning.
Fordi partiet ikke havde mulighed for at tage del i forhandlingerne, dengang forliget blev etableret for 12 år siden i 1990,
skulle det være afskåret fra at komme ind i forligskredsen.
Derfor valgte vi den model, at hvis nogen havde noget imod at tage nye partier ind, havde disse nye partier ikke en vetoret, netop for at imødegå frygten for, at de kom ind og saboterede en ordning ved at tilslutte sig et forlig.
Der var som sagt to partier, der sagde, at de for så vidt var ligeglade med det parlamentariske problem i, at man vedvarende holder partier, som ikke var indvalgt i Folketinget, da forliget blev indgået, ude af et forlig, der løber i mange år uden afslutningsår.
De ville forhindre, at en bredere kreds kunne få det medansvar, som ligger i hele den måde, som ordningen er udmøntet på gennem det princip, der gælder for den nuværende satsreguleringsordning.
Derfor anså regeringen, at det eneste, der var at gøre, var at fremsættte et lovforslag, som også gav mulighed for, at partierne kunne overveje det retlige grundlag og tage højde for den kritik, der nu ligger fra Rigsrevisionen: Hvad er det, vi har lært af fortiden, hvad er det, vi skal gøre bedre, hvor er det, det kan blive strammet op, hvad er det i virkeligheden, der også hjælper Folketinget i den måde, som vi anvender pengene på, så vi får et overblik over de afløbsprocenter og de midler, der er til rådighed over årene?
Det er så der, vi nu står.
Nu kan man gå ind og sabotere det hele, siger Enhedslisten.
Jeg vil blot sige, at den forudsætning, som regeringen lægger frem for at være i en politisk aftale, der ligger bag et lovgrundlag, er, at man er enig i metodikken, for den er uændret, og at man er enig i grundlaget, forudsætningerne og de formål, der skal tilgodeses.
Derfor er det lidt i stil med det, som hr. Jann Sjursen sagde, en politisk proces, vi er inde i, nemlig hvordan de partier, der mener, at lovgivningen skal være sådan, og indholdet skal være sådan, vælger at håndtere dette.
Det er den proces, vi kommer til at se på under udvalgsarbejdet og i de politiske drøftelser, der kommer til at finde sted. Jeg kan blot sige, at de meldinger, jeg har fået fra Dansk Folkeparti, er, at man accepterer ordningen.
Man accepterer formålene, og man synes, det er helt urimeligt, at man ikke kan være med til at stemme for de forslag som en del af kredsen.
Jeg mener ikke, at vi rent parlamentarisk kan holde til, at partier ikke kan få lov at være med.
Hvis man ønsker, at ordningen overhovedet skal have en fremtid, ville man komme til en erkendelse af, at det ikke var muligt at opretholde det, som det er nu. Jeg er helt enig i det, som fru Margrethe Vestager siger, at der er mange gode argumenter for ordningen, at man i virkeligheden målrettet hjælper dem, der måske har det meget svært ved at være på overførsel.
Det er vel også derfor, at partierne har været enige om, hvordan det skulle udmøntes. Jeg har en vished for, at de, der siger, at de er enige i reguleringssystemet, i modellen, også vil vise sig at have det parlamentariske mod og ansvar til at levere det konsensusarbejde, som hidtil har præget området.
Jeg vil bare gerne nævne, at vi lægger vægt på, at administrationen - og det refererer lidt til det, vi har fra Rigsrevisionen - bliver tilrettelagt således, at det bliver gennemskueligt, hvordan f.eks. puljebeløbet opgøres, og hvordan det i foregående år er blevet udmøntet til forskellige formål.
Vi har således et ønske om, at vi etablerer et it-baseret system, der skal forbedre styringen af disse meget komplicerede beregninger.
Det vil sige, at vi samler den kritik op, der har været, så det også er et udmøntningsarbejde, som vi alle sammen kan være bekendt.
Jeg har stor fortrøstning til det arbejde, der kommer til at foregå i udvalget, men uanset om man siger, at man er enig i modellen, vil jeg anbefale, at vi får mulighed for at give det en teknisk gennemgang og se på, hvordan det egentlig er bygget op, for det er rimelig kompliceret.
Jeg synes da også, det er rimeligt, at udvalget er fuldstændig på det rene med, hvordan modellen egentlig ser ud, når vi alligevel reviderer lovgrundlaget.
Jeg takker for de positive tilsagn og håber, at det kun er ét parti, der siger, at det vil gå ind i ordningen for at sabotere den.
Det er præcis det, vi kommer til at forhandle om og forholde os til under udvalgsarbejdet.