Lene Espersen (KF), 2005-04-06:
Forespørgslen vedrører en række forskellige emner i forbindelse med Schengensamarbejdet og grænsekontrollen.
Indledningsvis vil jeg redegøre for Danmarks deltagelse i Schengensamarbejdet, hvorefter jeg vil redegøre for de samarbejdsaftaler om de politimæssige opgaver i grænseområderne, der som et led i Schengensamarbejdet er indgået med Sverige og Tyskland, og endelig vil jeg til slut kort orientere om den redegørelse, jeg har afgivet til Statsrevisoratet i anledning af statsrevisorernes beretning fra november sidste år om grænsekontrollen.
Danmark har som bekendt sammen med de øvrige nordiske lande deltaget i Schengensamarbejdet siden den 25. marts 2001.
Schengensamarbejdet har to overordnede formål, nemlig etablering af fri bevægelighed for personer over de indre grænser mellem Schengenlandene og styrkelse af indsatsen mod international kriminalitet og illegal indvandring.
Det fremgår således af Schengenkonventionen, at de indre grænser alle steder skal kunne passeres uden personkontrol.
Schengensamarbejdet medfører, at det kun er muligt at genindføre grænsekontrollen ved de indre grænser i særlige tilfælde, hvor den offentlige orden eller den nationale sikkerhed kræver det, og genindførelse af grænsekontrol kan i så fald kun ske for en begrænset periode.
Som eksempel herpå kan jeg nævne, at Danmark under EU-formandskabet genindførte grænsekontrollen i forbindelse med afholdelsen af Det Europæiske Råds møde i København den 12. og 13. december 2002.
Det er vigtigt at understrege, at ophævelsen af grænsekontrollen ved de indre grænser ikke berører dansk politis eller politiet i andre Schengenlandes muligheder for at udøve politimæssig myndighed, blot der ikke i realiteten er tale om udøvelse af grænsekontrol.
Som jeg nævnte indledningsvis, er det andet hovedformål med Schengenreglerne, at indsatsen mod illegal indvandring og international kriminalitet skal styrkes.
Indsatsen på dette område udgør en modvægt til den frie bevægelighed for personer og skal sikre, at den manglende grænsekontrol ved de indre grænser ikke misbruges.
Indsatsen mod illegal indvandring består først og fremmest af en styrket grænsekontrol ved Schengenlandenes ydre grænser, og der er i den forbindelse etableret et tæt samarbejde mellem Schengenlandene.
Som et led i dette samarbejde er der etableret et informationssystem, Schengeninformationssystemet, der i dag er en integreret del af de øvrige landsdækkende danske politiregistre og således kan anvendes i alle landets politikredse.
Den styrkede grænsekontrol ved de ydre grænser indebærer, at alle personer skal personkontrolleres, når de rejser ind i Schengenområdet.
Schengenreglerne indeholder endvidere en række bestemmelser, som især er rettet mod bekæmpelse af international kriminalitet ved hjælp af et styrket samarbejde mellem politimyndighederne i Schengenlandene.
Der er således fastsat specifikke regler med henblik på bekæmpelse af narkotikakriminalitet og om grænseoverskridende politisamarbejde, og som eksempel herpå kan jeg nævne, at Schengenlandene har mulighed for at foretage indberetning til Schengeninformationssystemet af personer, som ønskes anholdt og udleveret til retsforfølgning eller straffuldbyrdelse.
Der kan også foretages indberetning til systemet af personer og motorkøretøjer med henblik på diskret overvågning eller målrettet kontrol.
Rigspolitichefen har i øvrigt over for mig oplyst, at grænsekontrollen i sig selv vurderes at være af begrænset værdi i forbindelse med den politimæssige indsats mod grænseoverskridende, organiseret kriminalitet.
Indsatsen på dette område skal i stedet baseres på indsamling, bearbejdning og analyse af relevante oplysninger for at afdække de kriminelle netværk, der står bag den grænseoverskridende, organiserede kriminalitet.
Den politimæssige indsats mod grænseoverskridende, organiseret kriminalitet er således tilrettelagt med det primære formål at drage bagmænd strafferetligt til ansvar for deres handlinger.
I Danmark foretages kontrollen i de grænsenære områder hovedsagelig af grænsepolitiafdelingerne, som er etableret i Nykøbing Falster og Nakskov Politikredse samt i Tønder og Gråsten Politikredse.
Grænsepolitiafdelingernes hovedopgave er at foretage målrettet kontrolvirksomhed, den såkaldte baglandspatruljering, med henblik på at bekæmpe narkotikasmugling og illegal indvandring.
Rigspolitichefen og grænsepolitiafdelingerne arbejder løbende for at forbedre kontrolindsatsen i de grænsenære områder, således at indsatsen i højere grad baseres på forudgående kriminalitetsanalyser frem for på stikprøvekontroller.
Sådanne kriminalitetsanalyser udarbejdes på baggrund af en systematisk politimæssig overvågning af en række kriminalitetsområder, som foretages af politiets efterforskningsstøttecentre, som er etableret regionalt og hos Rigspolitichefen.
Kriminalitetsanalyserne sætter politiet i stand til uden at afvente en anmeldelse at iværksætte målrettet efterforskning mod personer og netværk, der mistænkes for strafbare forhold.
Schengenkonventionen åbner også mulighed for, at de enkelte Schengenlande inden for rammerne af konventionen kan indgå supplerende aftaler om grænseoverskridende samarbejde om politimæssige opgaver, og som bekendt har Danmark indgået sådanne samarbejdsaftaler med henholdsvis Sverige og Tyskland.
Aftalerne indeholder bl.a. bestemmelser om grænseoverskridende forfølgelse og observation samt bestemmelser om udveksling og oplysninger mellem politiet i grænseområderne.
Udveksling af oplysninger mellem lande finder sted inden for rammerne af den nationale lovgivning og sker dels i tilknytning til enkeltsager, dels som underretning om forestående begivenheder, som har politimæssig bevågenhed.
Begge samarbejdsaftaler indeholder evalueringsbestemmelser, hvilket giver mulighed for, at aftalerne kan justeres og tilpasses set i lyset af de opnåede erfaringer, således at samarbejdet inden for rammerne af Schengenreglerne yderligere kan styrkes og udbygges.
Her til slut vil jeg kort omtale min redegørelse til Statsrevisoratet i anledning af statsrevisorernes beretning om grænsekontrollen fra november sidste år.
Rigsrevisionen foretog de undersøgelser, der dannede grundlag for beretningen, og formålet hermed var at undersøge, om forudsætningerne for en effektiv grænsekontrol er til stede.
I beretningen peges der på en række muligheder for at forbedre grænsekontrollen, herunder muligheden for at prioritere ressourceanvendelsen på baggrund af kriminalitetsanalyser og muligheden for at opstille mål og resultatkrav i forbindelse med grænsekontrollen. Som bekendt påhviler det den enkelte minister at afgive en redegørelse for de foranstaltninger og
overvejelser, som en beretning giver anledning til. Min redegørelse til Statsrevisoratet var hovedsagelig baseret på en udtalelse fra Rigspolitichefen, som under Rigsrevisionens undersøgelser løbende var i dialog med Rigsrevisionen, og Rigspolitichefens kommentarer og initiativer i anledning af undersøgelserne er således reflekteret i beretningen.
Ligesom Rigspolitichefen har jeg fundet, at beretningen generelt set tegner et retvisende billede af politiets opgavevaretagelse på grænsekontrolområdet.
Beretningens anbefalinger vil naturligvis indgå i Rigspolitichefens fortsatte arbejde med indsatsen på området.
Rigspolitichefen vil således lade mål og resultatkrav i forbindelse med politiets kontrolindsats indgå i arbejdet med at modernisere politiets styring og effektivisering af ressourceanvendelsen, herunder i forbindelse med indsatsen mod illegal indvandring og grænseoverskridende kriminalitet.
Anvendelsen af kriminalitetsanalyser indgår som tidligere nævnt allerede i politiets arbejde i forbindelse med indsatsen mod grænseoverskridende kriminalitet, og Rigspolitichefen vil herudover løbende tage spørgsmålet om anvendelsen af kriminalitetsanalyser op over for grænsepolitiafdelingerne og politikredsene i grænseområderne.
Som jeg tidligere har nævnt, er et af hovedformålene med Schengensamarbejdet, at der skal være fri bevægelighed for personer over de indre grænser.
Den manglende grænsekontrol må naturligvis ikke misbruges, og som det er fremgået, arbejder politiet derfor også til stadighed på at udvikle og styrke indsatsen mod illegal indvandring og grænseoverskridende kriminalitet.
I dette arbejde vil anbefalingerne fra statsrevisorernes beretning naturligvis indgå, så vi dermed sikrer os, at grænsekontrollen er så effektiv som muligt.
Forhandling