runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg har sagt - og det er ikke særlig konkret, for vi venter på udvalgets arbejde, der er færdigt til juli, derefter bliver vi meget mere konkrete - at måden, som jordbrugskommissionerne er sammensat på, ikke er noget stationært for os.
Det kunne f.eks. tænkes, at hvis der er naturarealer i det, der flyttes eller handles med, så tiltrådte en person fra de grønne organisationer som en tredje eller en fjerde person, som kunne give udtryk for deres mening og holdning til disse sager.
Om vetoretten har jeg sagt, at vi er villige til at kigge på alt, men vi synes ikke, vi kan sende det signal nu.
Hvis udvalget mener, det er godt, så kan det være, vi kommer til samme holdning.
Men jeg synes bare ikke, det må være et kardinalpunkt, for det bliver faktisk ikke brugt.
Hr. Kristen Touborg taler om markedstilpasning, det er jo ellers hr. Jørn Jespersen, hr. Touborgs kollega, som mest bruger det ord her i Folketingssalen.
Her mener vi, at landbrugsloven bør indrettes, så landmændene har mulighed for at markedstilpasse, for vi går også ind for - og så er jeg langt ovre i hr. Erik Mortensens spørgsmål - at støtten til landbrugserhvervet skal aftrappes.
Selvfølgelig gør vi det, men på lige og fair vilkår.
Såvel til hr. Erik Mortensen som til hr. Keld Albrechtsen: Vi er villige til at se på sammensætningen af jordbrugskommissionerne.
Det kunne jo også være, at jordbrugskommissionerne i fremtiden måske slet ikke skulle være der.
Det kunne også være et forslag eller en model fra det udvalg, som er der.
Men jeg ved det jo ikke endnu.
Erik Mortensen (S), 2003-03-13:
Nu kan man ikke beskylde hr. Jens Kirk for at være særlig konkret i sin ordførertale, men jeg hæftede mig også ligesom hr. Kristen Touborg ved jordbrugskommissionernes sammensætning, hvor hr. Jens Kirk nævner, at lægmandsprincippet selvfølgelig er vigtigt at holde fast i.
Der vil jeg så gerne spørge, for det var jo ikke særlig konkret fra hr. Jens Kirks side: Når man taler om lægmandsprincippet, er det så kun den rent landbrugsfaglige side af sagen, man har inde i billedet dér fra Venstres side, eller dækker det også andre faggrupper eller interessegrupper? Så nævnede hr. Jens Kirk også, at på sigt var det selvfølgelig det overskudsgivende landbrug, man skulle beskæftige sig med i Danmark.
Så kunne jeg jo godt tænke mig
at spørge, hvorvidt et overskudsgivende landbrug kun findes i Venstres terminologi, hvis det indbefatter støtte fra EU faktisk i al fremtid.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Nu forsøgte hr. Jens Kirk at besvare mit tidligere spørgsmål ved at snakke global udvikling.
Det kan han selvfølgelig have meget fornøjelse af at gøre, og jeg synes også, at det er meget vigtigt, men det var jo ikke det, mit spørgsmål drejede sig om, og det var ikke det, hr. Jens Kirk talte om.
Hr. Jens Kirk talte om landbrugets strukturudvikling.
Og så spørger jeg: Mener hr. Jens Kirk, at det er udviklingen, der skal bestemme loven, eller at det er loven, der skal bestemme udviklingen?
Så siger hr. Jens Kirk, som tilsyneladende vil fastholde landbrugets monopolstilling i jordbrugskommissionerne, sådan må jeg udlægge hr. Jens Kirks udsagn, at det er godt at have lægmænd med, og at det sandelig ikke er den samme organisation, der udpeger dem, for de er jo fra flere forskellige dele af landbruget.
Jeg må oplyse, at efter den 1. januar, hvor Dansk Landbrug er en enhed, må det vel også være den enhed, der indstiller medlemmerne.
Da vi har set, at landboforeningerne i alt fald udsteder dekreter for at fortælle disse lægmænd, hvad de skal mene, er det vel ikke alt for trygt.
Er det det?
Jeg synes, at Venstres ordfører kommer med en meget interessant betragtning i starten af sin ordførertale, idet Venstres ordfører siger, at landbrugsloven jo ikke følger med udviklingen.
Det får mig til at spørge: Jamen mener Venstres ordfører virkelig, at det er udviklingen, der skal bestemme over loven?
Jeg vil sige det på den måde, at jeg har i al fald den holdning, at vi skal lovgive, sådan at vi styrer udviklingen derhen, hvor vi gerne vil have den.
Så jeg synes, det er nogle interessante betragtninger, Venstres ordfører kommer med, at landbrugsloven ikke kan følge med udviklingen.
Så vil jeg gerne høre Venstres holdning til jordbrugskommissionernes sammensætning.
Jeg forstod på hr. Jens Kirk, at man stort set var klar til at opgive vetoretten, men jeg vil godt høre Venstres holdning til, om man også vil opgive den nuværende medlemssammensætning, som indebærer, at der er to lobbyister fra samme organisation, der i øjeblikket har flertallet.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Jeg er enig med hr. Jens Kirk i, at ministeren var behageligt åben i sit svar.
Og derfor glæder jeg mig meget til at høre den ordførertale, som hr. Jens Kirk om et øjeblik vil holde, for at se, om det også dækker Venstres opfattelse.
Fra Socialdemokratiets side havde vi meget gerne set, at vi i dag i stor enighed i Folketinget kunne have udstukket nogle retningslinjer for det videre arbejde, der skal foregå i det udvalg, som ministeren har nedsat.
Men mit hidtidige indtryk har været, at det har der været en skepsis over for hos Venstre - men det får jeg jo lejlighed til at høre om et øjeblik. Jeg må sige, at med ministerens meldinger her fra talerstolen forstår jeg overhovedet ikke, at det ikke er muligt at gå ind for en tekst, der indskærper, at vetoretten ikke vil være at finde i en revision af landbrugsloven.
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Er det ikke korrekt, at man synes, det er godt, der er nedsat det udvalg, som arbejder og skal komme med forslag til, hvordan det skal være?
Er det så almindelig kutyme, at man allerede skal sende et så fast signal om, at det der vil man i hvert fald have fjernet?
Man låser det fast.
Ministeren sagde jo udtrykkeligt, at der kun var brugt vetoret fire gange i de sidste 6-7 år.
Og jeg tror endda, at ministeren sagde ud af 7.000 sager - jeg tror, at det er pr. år, der er 7.000 sager - så det er et betydeligt større antal.
Det er altså nede i de helt, helt, helt små promiller, vi snakker. Og derfor er det, jeg siger: Lad os lige låse os fast på den ene ting nu.
Men vi er åbne for det hele, og det sagde ministeren jo også.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Jeg overlader det trygt til hr. Jens Kirk selv at beslutte, hvad han ønsker at kommentere.
Jeg skal svare på de spørgsmål, som blev stillet.
Jeg anser det for en håbløst forældet opfattelse at lave
en skillelinje mellem primærproduktionen og de produkter, der kommer ud af det.
Derfor kan vi selvsagt ikke debattere de her spørgsmål uden at få det til at hænge sammen.
Det vil sige, at fødevarernes kvalitet i allerhøjeste grad hænger sammen med primærproduktionen.
Så jeg synes, det er forkert at lave en skillelinje, sådan som hr. Jens Kirk gerne ville lave det.
Hvad angår småt og stort, så var min begrundelse i talen mangfoldigheden.
Jeg ønsker en mangfoldighed på det her område, og jeg synes, der omkring de koncentrationer, der finder sted, er en fare for, at vi ikke får det.
Det bliver vi nødt til også at finde ud af, hvad vi gør ved politisk.
Det har ikke noget at gøre med, om der også er store virksomheder, hvad enten de er økologiske, eller de er konventionelle.
Og endelig må jeg sige omkring vetoretten: Ja, jeg synes så udpræget, at det vil klæde Folketinget
allerede nu at gøre det fuldstændig klart over for omverdenen, at vi ikke i en revision af landbrugsloven accepterer, at der er noget erhverv, der har en vetoret
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Tak for ordet.
Første del af fru Ritt Bjerregaards tale vil jeg slet ikke kommentere.
Jeg synes, den bør stå for sig selv.
Det var en røffel til et erhverv, som gør et godt arbejde.
Men jeg vil komme mere ind på mangfoldighed, bæredygtighed og markedsmekanismer.
Vi hilser med tilfredshed, at der i Socialdemokratiets forslag er taget hensyn til, at der skal være markedsmæssige muligheder, at vi skal tilpasse os markedsmæssige vilkår.
Jeg kan heller ikke lade være med lige at komme med et slag vedrørende fødevarer.
Jeg troede, det var landbrugsloven, vi skulle diskutere her, ikke fødevarekvalitet.
Men det er måske en misforståelse.
Småt er godt, større er skidt.
Jeg spørger fru Ritt Bjerregaard: Leverer disse landbrug ikke til den samme forædlingsvirksomhed, som der kommer det samme produkt ud af?
Jeg spørger: Det er vel sådan, at de økologiske bedrifter er større i dag i gennemsnit end de traditionelle, for ellers kan det ikke hænge sammen.
Og endelig angående vetoretten: Det står i forslaget til vedtagelse, og det er det rigtige sted, det skal stå.
Skal det nu være et vink med en vognstang til de udvalgte arbejdere om, at sådan vil vi have det?
Jeg troede, de skulle arbejde frit.
Det er i hvert fald Venstres overbevisning.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Samtidig ligger der allerede nu to beslutningsforslag om at ændre på jordbrugskommissionerne, og jeg synes, det er nyttigt, at vi allerede nu får diskuteret sammenhængen mellem ministerens initiativer og de foreliggende beslutningsforslag.
Initiativtagerne bag denne forespørgsel er klar over, at der foregår et forberedende arbejde i ministeriet, men der er behov for at udstikke nogle politiske retningslinjer for det arbejde.
Der er nemlig nogle problemer med landbrugsloven, som må indtænkes.
Det drejer sig bl.a. om jordbrugskommissionerne og den måde, de fungerer på.
Vi har i den seneste tid set en række
eksempler på, at jordbrugskommissionerne ikke fungerer tilfredsstillende
Det gælder f.eks. i sagen om finansminister Thor Pedersen, som afslørede en temmelig lemfældig kontrol fra jordbrugskommissionens side, og det gælder også i den række sager, hvor landbrugets repræsentanter i jordbrugskommissionerne har nedlagt veto imod naturgenopretningsprojekter.
Der er ingen tvivl om, at naturhensyn er klemt i jordbrugskommissionerne, hvor det er landbrugets interesser, der har det sidste ord, og det går ud over samfundets interesser som helhed.
Et andet problem, som må tages op i det forberedende arbejde, er muligheden for, at vandværker, fonde osv. kan opkøbe naturarealer.
Som reglerne er i dag, er det meget vanskeligt for eksempelvis almennyttige fonde at få lov at opkøbe naturarealer, som hele befolkningen kan have glæde af. Det er simpelt hen for besværligt at få ophævet landbrugspligten, selv på jord, som tydeligvis ikke egner sig som landbrugsjord, og der er store problemer med forhaling af tilladelser til køb, som i realiteten gør det vanskeligt for fonde at gennemføre disse køb.
Jeg glæder mig til, at vi får drøftet nogle af disse problemstillinger her i dag.
Besvarelse
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Jeg synes, det spørgsmål, der rejser sig til hr. Jens Kirk, er: Når vi nu har haft en situation med problemer med f.eks. bopælspligten og det indlysende problem, at reglerne og beslutningerne i jordbrugskommissionerne ikke kan håndhæves, hvis de ikke selv har viljen til det, og oppositionen så kommer med nogle modeller, nogle overvejelser, er det forslag til vedtagelse, som hr. Jens Kirk nu har fremsat, så ikke en syltekrukke?
Går det i virkeligheden bare ud på, at man håber, at om et halvt eller et helt år, er diskussionen om bopælspligt og de forhold, der hersker i jordbrugskommissionerne, nok drevet over, og så skal der alligevel ikke ske noget?
Ellers er det jo ejendommeligt på baggrund af den tale, ministeren holdt,
hvor ministeren var snublende nær ved at acceptere forslaget om at afskaffe vetoretten
Jamen hvorfor tager man så ikke skridtet?
Er det, fordi man reelt håber, at man kan få det ned i en syltekrukke, og så skal der ingenting ske?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-13:
Uanset hvor meget man forklarer, at det betyder 7 pct. på billetter, osv. osv., må man jo tilbage til udgangspunktet, og jeg må sige til både Venstre og Dansk Folkepartis ordfører: Udgangspunktet er jo, at man tager 350 mio. kr. fra pendlerne, fra de ældre og fra de unge, der skal på gymnasiet, idet billetpriserne nu kan hæves med det beløb.
Det er jo det korte af det lange af det - hverken mere eller mindre!
Det er jo det, det drejer sig om.
Man siger: Vi har et skattestop, men vi kan ikke undvære pengene på dette område, og så lader vi ældre, unge mennesker, som går i gymnasiet, og pendlere, der skal på arbejde, betale disse 350 mio. kr.
Det er helt uhørt, at man på den måde tager pengene fra passagererne for at renovere skinnerne.
Jeg må sige, at det er jo ikke sådan, at der ikke er brug for dette.
Jeg var ude og kigge på et område fra Struer til Vejle, hvor der i øvrigt ikke sker noget som helst, og hvor svellerne er fra 1968.
Der har dog været visse tidspunkter siden da, hvor Venstre også har haft ansvaret for trafikpolitikken, og nogle gange, når der skal laves festlige interviews, påberåber disse folk i Trafikudvalget sig, at de har haft ansvaret hele tiden.
Men uanset hvordan man vender og drejer det, bliver det her en ekstra udgift for den gruppe, som er nødt til at tage tog eller er nødt til at tage bus, og det er jo bestemt ikke dem, der har flest penge.
Når vi ser på, hvordan man ellers normalt opkræver skat, gør man det sådan, at de, der tjener mest, også kommer til at betale mest i skat, men her gør man det lige bestemt omvendt. Det er jo det korte af det lange i den situation.
Jeg kan godt forstå, at både Venstres ordfører, hr. Heiselberg, og Dansk Folkepartis ordfører, hr. Fischer, heroppefra på mange forskellige måder forsøger at bortforklare.
De siger: Jamen når man nu får den reducering på 350 mio. kr., kan man rationalisere.
Jamen der er jo ikke noget som helst i vejen for, at hvis den rationalisering skulle laves, kunne man lave den under alle omstændigheder og stadig sikre, at de, der er nødt til at tage tog og bus på arbejde eller i skole, og de ældre kunne have disse billige billetter.
Det er helt enkelt at tage et meget stort beløb fra en gruppe i det danske samfund.
Anderledes kan det ikke være, og derfor synes jeg, det er beskæmmende, at man ikke bare indrømmer, hvordan tingene hænger sammen, i stedet for disse helt utålelige bortforklaringer, som vi har hørt i denne sag.
Det kan ikke nævnes tit nok, og det er der heldigvis også mange der gør, at det her er et eksempel på, hvordan Venstre finansierer skattestoppet: Man tager pengene, i dette tilfælde 350 mio. kr., fra nogle bestemte grupper, og det er jo ikke det eneste område, man gør det på.
Det gør man på en række andre områder, uddannelse, efteruddannelse, osv. osv.
Jeg synes, det skal siges for at få den nødvendige sammenhæng med forslaget her.
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Hvis de er færdige på det tidspunkt, skal vi blive konkrete om tingene.
Jeg kan ikke forstå, at fire vetoer inden for de sidste 6 år kan være kardinalpunkter.
Jeg sagde udtrykkeligt i min ordførertale, at vi var villige til at kigge på det, og så er den jo ikke meget længere.
Til hr. Keld Albrechtsen om bopælspligten, opstramning, syltekrukke: Nej, der er jo allerede sket en opstramning.
Man tager nu rundt i landet og kigger til kommissionerne en gang om året og påser, om der er sager.
Når der ud af 7.000 sager om året er ca. 200, der måske er problemer med, kan man vel ikke sige, at det er det største problem.
Der bliver kigget på det, og vi skal helt klart også kigge på det i fremtiden og have det med, når udvalget barsler, og sige, at den side af sagen skal vi have sikret, så der ikke sker noget forkert.
Vi ved, at der er enkelte sager.
Det er meget få sager, men nogle af dem får selvfølgelig meget omtale.
Til hr. Kristen Touborg: Loven skal styre.
Ja, men den skal også give mulighed for, at et erhverv kan operere inden for lovens rammer, ellers er det det samme som at sige, at vi ikke ønsker det erhverv i fremtiden.
Der skal også være plads.
Så kan jeg ikke lade være med at spørge hr. Touborg, og så kan hr. Touborg jo svare senere, om han ikke selv har været medlem af det, vi kalder jordbrugsudvalg, jordlovsudvalg før, siddet i jordbrugskommissionen og ved alt om, hvordan det er.
Til hr. Touborgs yderligere viden kan jeg sige, at i vores hjemamt ved jeg da, at familiebruget udpeger et medlem og landboforeningen et medlem til det, og sådan vil det fortsat være fremover.
Til hr. Martin Lidegaard: Jeg er ikke i tvivl om, at det udvalg, der er nedsat, vil komme rundt om det hele.
Hvis drikkevand skulle ind under landbrugsloven som sådan, kunne man sådan set godt drøfte, hvordan vi skulle beskytte det. Det er jo ikke bare ved en cirkel, vi skulle klare det, det kunne være skånsom dyrkning osv.
Hvis kommissionerne skal fortsætte, så hidkalder man de personer, som har mest forstand på det, f.eks. et lægmandspanel.
Men jeg skal jo ikke udstikke de løsningsmodeller.
Det er muligt, jeg har nogle her inde under trøjen, jeg kunne tage frem, men lad udvalget komme med deres, så drøfter vi dem, og så kan vi tage vores egne frem og supplere med dem.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Nu har vi hørt nogle gange, at vetoretten kun har været brugt fire gange, og det har været anvendt gang på gang som et argument for, at man så ikke behøvede at ændre ved vetoretten.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Else Theill Sørensen: Mener fru Else Theill Sørensen virkelig, at det er antallet af gange, man har brugt en bestemmelse, der bestemmer, om man skal afskaffe et magtmonopol?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Jeg vil sige til det sidste, fru Ritt Bjerregaard sagde, og det hænger lidt sammen med det, som hr. Kristen Touborg sagde om, at vi har deponeret vores holdning i et udvalg, at sådan opfatter jeg altså ikke et udvalgsarbejde. Jeg opfatter det udvalgsarbejde sådan, at der kommer noget ud af det, og på grundlag af det tager vi stilling til, hvordan vi så vil gå ind for at ændre den landbrugslov og de øvrige love, der eventuelt skal ændres på det grundlag.
Det er muligt, at mit ordvalg om den enkelte detalje ikke helt dækker det, jeg i virkeligheden mener om det, men jeg synes ikke, det er rimeligt at pille en enkelt ting ud.
Den vetoret, som jo lyder som utrolig væsentlig, og det er den også, og vi vil gerne se på den, synes jeg, vi skal holde os til har været brugt fire gange på 7 år.
Så det kan næppe være det, der har ødelagt og ødelægger alting.
Jeg føler ikke, det er rimeligt, at der er den vetoret, men jeg vil ikke stå her og forpligte mig fuldstændig til at mene noget ganske bestemt om en enkelt ting i det lovgivningsarbejde, som formentlig skal finde sted i næste samling.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Jeg noterede ned, hvad fru Else Theill Sørensen sagde, og fru Else Theill Sørensen sagde: Det er ikke meningsfuldt at pille en detalje ud.
For det første: Skal vi opfatte det sådan, at det er en detalje, om man har en vetoret på fordelingen af jord i det danske samfund?
Der må jeg sige, at det betragter jeg langtfra som en detalje.
For det andet vil jeg sige, at jeg synes også, det er en mærkværdig opfattelse af politik, at vi her i Folketinget ikke skulle udstikke nogen retningslinjer for et embedsudvalg, der sidder og arbejder med en revision, som vi siden hen skal tage stilling til.
Derfor forstår jeg overhovedet ikke fru Else Theill Sørensens begrundelse.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Jeg er jo lidt forundret over, at De Konservative kan nøjes med at sige, at man går ind med et åbent sind.
Ved man virkelig ikke selv, hvad man vil?
Har man deponeret sin vilje i et udvalg, der skal barsle med en rapport til sommer?
Ved man virkelig ikke i Det Konservative Folkeparti, om man vil bryde det ret utraditionelle monopol, som en lobbyistorganisation besidder i jordbrugskommissionerne, eller om man ikke vil?
Det er dog tankevækkende, at det virkelig er sådan, at det har De Konservative tilsyneladende ingen holdning til.
Jeg synes, det er at gå lidt uden om problemstillingen, når man ikke ønsker at komme nærmere ind på det her.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Men jeg vil godt sige, at jeg deler den opfattelse, som
især de to tidligere ordførere og ministeren i øvrigt også har været inde på
Det er efter min mening ikke meningsfyldt at pille en enkelt detalje ud og sige: Vi har nedsat et udvalg, som skal se på en lang række problemer, en lang række områder, men lige præcis på det her område skal I mene noget ganske bestemt.
Hvis vi nu siger ja til, at vi vil ændre jordbrugskommissionernes sammensætning, så bliver det næste spørgsmål: Hvordan skal de så være sammensat?
Jeg vil ikke gå ind i de detailspørgsmål nu, om end de er væsentlige.
Vi er villige til at se på jordbrugskommissionernes sammensætning, og jeg mener, at jordbrugskommissionernes arbejde skal være af en sådan art, at alle de samfundsinteresser, jeg nævnede før, og som andre også har nævnt, bliver tilgodeset i deres sammensætning.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Jeg hørte godt, at den konservative ordfører sagde, at man går ind til arbejdet her med et åbent sind, og at man også vil se på at ændre jordbrugskommissionernes sammensætning, men jeg vil meget gerne have det præciseret lidt nærmere.
Er det De Konservatives opfattelse, at man skal bryde det monopol, landbruget i dag udøver i jordbrugskommissionerne?
Jeg mener, det er et meget væsentligt spørgsmål, og jeg mener også, at det må partierne vel vide, uanset om et udvalg har udtalt sig eller ej.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Sådan helt basalt giver landbruget os mad på bordet, og jeg vil egentlig godt sige, at jeg synes generelt, at de fødevarer, dansk landbrug producerer, er af en høj kvalitet, som vi som forbrugere kan være godt tjent med at spise.
Det andet punkt, jeg godt vil fremhæve, er beskæftigelsen i landbruget.
I det primære erhverv er den ikke nær så stor, som den har været, men i de industrier, de erhverv, der hænger sammen med landbruget, er der en stor og vigtig beskæftigelse. Og det tredje punkt, som jo hænger sammen med nummer to, er den indtjening, som landbruget giver hele det danske samfund i form af en meget stor eksport.
Når landbruget som erhverv adskiller sig fra andre erhverv, er det selvfølgelig, fordi landbrugsproduktionen hænger nøje sammen med udnyttelsen af naturens ressourcer.
Der er en almen samfundsinteresse og interesse fra hele befolkningens side knyttet til landbrugets udøvelse.
Det drejer sig om spørgsmål om natur og miljø og arealbenyttelse.
Men jeg vil godt understrege, at jeg også opfatter de tre punkter, jeg nævnte før, om mad på bordet, beskæftigelse og eksport, som værende af væsentlig samfundsmæssig interesse.
Det Konservative Folkeparti er åbent for at se grundigt på de elementer, der er fremme i debatten i dag om f.eks. jordbrugskommissionernes sammensætning og lovgrundlaget for kommissionernes arbejde.
Denne åbenhed for at se på det hele afspejler sig så også ved, at vi er medforslagsstillere af det forslag til vedtagelse, som hr. Jens Kirk på fire partiers vegne har fremsat.
Vi ser frem til resultaterne af arbejdet i det udvalg, der er nedsat, og glæder os til at deltage i lovgivningsarbejdet på det grundlag.
Martin Lidegaard (RV), 2003-03-13:
Vi har været vidt omkring i debatten i dag, men når man er næsten enig, skal vi også omkring landbrugsstøtten, fødevarer og alt mulig andet.
Det, der bringer mig herop, er sådan set en præcisering.
Det, der står i vores forslag til vedtagelse, er, at vi gerne vil afskaffe landbrugets vetoret i fora, som arbejder med landets naturværdier og sikring af drikkevandsressourcerne.
Det vil sige, at sager, som handler om drikkevandsressourcer, naturressourcer, overdragelse af landbrugsareal til naturressourcer, almene spørgsmål, rent principielt ikke er sager, som landbruget afgør alene, men at de netop bør varetages noget bredere.
Det er en hensigtserklæring.
Det kan godt være, vi ender med - der kan komme mange muligheder, det er jeg enig med hr. Jens Kirk i - at jordbrugskommissionerne fortsætter med det rent landbrugsagtige.
Om der så skal være vetoret eller ej, kan man så diskutere.
Det synes jeg er en god service at levere over for udvalget.
Det er sådan set en principiel politisk holdning.
Det er i mine øjne ikke at foruddiskontere konkrete løsninger.