Niels Helveg Petersen (RV), 2000-02-25:
I Folketingets spørgetid den 17. november 1999 oplyste jeg om regeringens holdning til de amerikanske overvejelser om et begrænset nationalt missilforsvar og dets mulige konsekvenser for Grønland.
Jeg oplyste dengang, at der ikke var truffet nogen beslutning fra amerikansk side, og at der ikke forelå en konkret anmodning om anvendelse af Thuleradaren i forbindelse med projektet.
Dette er fortsat tilfældet.
Endvidere understregede jeg, at regeringen fortsat ønskede, at Thuleradarens anvendelse ikke skulle være i strid
med gældende internationale regler.
Regeringen har også løbende understreget, at den lægger vægt på at holde Folketinget og parallelt hermed hjemmestyret og Landstinget
løbende orienteret om de amerikanske overvejelser, og dette er også fortsat tilfældet.
USA overvejer en eventuel opstilling af et begrænset nationalt missilforsvarssystem, National Missile Defense,
Det er den amerikanske vurdering, at en sådan trussel mod USA er stigende, og at visse fjendtligtsindede stater anvender mange ressourcer på at udvikle langtrækkende missiler, der kan true oversøiske amerikanske mål og mål i selve USA.
Risikoen for politisk afpresning er en vigtig side af sagen.
Ikke mindst Nordkoreas bestræbelser for at udvikle sådanne missiler vækker bekymring i USA.
Nordkorea har testet én løfteraket til satellitopsendelse.
Det vides også, at Nordkorea forbereder nye test.
Også andre lande, f.eks. Irak og grupperinger i Mellemøsten, har ambitioner om at udvikle en sådan langtrækkende missilkapacitet.
I det hele taget indgår spredningen af masseødelæggelsesvåben og assistance og eksport af viden til både stater og terrorgrupperinger i det nye trusselsbillede.
Regeringen er grundlæggende enig i, at truslen fra masseødelæggelsesmidler bør tages meget alvorligt. Man er fra amerikansk side i færd med at forberede indsættelse af et NMD-system.
Ved hjælp af satellitter og radar vil afsendelsen af et angrebsmissil med kurs mod USA blive opfanget.
Angrebsmissilet forventes herefter at blive imødegået af en raket afsendt fra USA, der ved direkte kollision vil destruere angrebsmissilet.
Det er, som det hedder på amerikansk, kugle mod kugle.
NMD-raketten vil således ikke være udstyret med et sprænghoved, hverken nukleart eller konventionelt.
USA har bilateralt og i NATO orienteret Danmark og andre NATO-medlemslande om NMD-planerne.
USA har oplyst, at en eventuel beslutning om etablering af et begrænset nationalt missilforsvarsprogram stadig er under overvejelse.
Der er således ikke taget endelig stilling til systemets konkrete indhold og struktur.
Der kan tidligst forventes stillingtagen
til etablering af systemet i løbet af den kommende sommer.
Det er fra amerikansk side gjort klart, at præsident Clinton vil træffe sin beslutning ud fra en helhedsvurdering.
Der vil bl.a. blive taget hensyn til trusselsbilledet.
Den teknologiske mulighed for at gennemføre systemet vil indgå i overvejelserne.
Også bredere internationale hensyn som våbenkontrol og hensynet til USA's allierede vil indgå i overvejelserne.
USA har indtil nu gennemført to test af NMD, i oktober 1999 og i januar 2000.
Den sidste mislykkedes.
Man har fra amerikansk side givet udtryk for, at tidsplanen for stillingtagen til etablering af systemet ikke ventes at blive berørt af det mislykkede forsøg.
Man følger fortsat den oprindelige plan.
Det tredje forsøg ventes gennemført i april/maj i år.
Under alle omstændigheder er den politiske realitet, at der tidligst vil blive tale om at træffe en beslutning i løbet af sommeren.
Og lad mig her pointere, at NMD ikke kan sammenlignes med præsident Reagans SDI-projekt fra 1980'erne, det såkaldte stjernekrigsprojekt.
Hvor SDI som koncept skulle imødegå et altomfattende angreb fra det daværende Sovjetunionen, skal NMD alene imødegå en begrænset, men reel missiltrussel, herunder fra de stater, som USA kalder slyngelstater.
Der er ikke tale om et nyt Star Wars-projekt; det er ikke rettet mod Rusland - eller mod Kina for den sags skyld.
Der er gjort mange overvejelser, om NMD kan påvirke den strategiske balance mellem USA og Rusland.
Fra amerikansk side er det gjort klart, at systemet ikke vil kunne imødegå et massivt russisk missilangreb.
Også spørgsmålet om, hvorvidt NMD vil føre til svækket sikkerhed for Europa, har været berørt.
Fra amerikansk side har man understreget, at NMD vil styrke USA's sikkerhedsgaranti over for sine allierede, og man har anført, at et sårbart USA vil være dårligere stillet til at varetage en garantifunktion over for Europa.
Med hensyn til Thuleradaren: Lad mig gentage, at der ikke fra amerikansk side foreligger en konkret anmodning om anvendelse af radaren.
Og lad mig også slå fast, at radarens eventuelle rolle i NMD er begrænset til at indgå som element i en del af det samlede varslingssystem rettet mod affyrede missiler.
Det handler naturligvis ikke om opstilling af forsvarsraketter på Thule.
Regeringen ønsker fortsat, at Thuleradarens anvendelse ikke er i strid med gældende internationale aftaler.
Ifølge ABM-traktaten fra 1972 er alene et geografisk begrænset missilforsvar tilladt.
Således har Rusland i overensstemmelse med ABM-traktaten et missilforsvar omkring Moskva.
Denne bestemmelse har tidligere været anvendt med henblik på at tilpasse ABM-traktaten.
På Köln-topmødet i juni 1999 mellem præsident Clinton og daværende præsident Jeltsin blev der opnået enighed
om bl.a. at indlede drøftelser om en eventuel justering af ABM-traktaten.
De bilaterale amerikansk-russiske drøftelser på grundlag af Köln-erklæringen pågår stadig både på højt politisk niveau og på ekspertniveau.
En ABM-justering skal også ses i sammenhæng med forhandlingerne om en START III-aftale.
Det fremgår helt eksplicit af ordlyden i Köln-aftalen.
En tilpasning af ABM-traktaten vil kræve begge parters indforståelse.
Det er ikke muligt på nuværende tidspunkt at spå om udfaldet.
Det er mit indtryk, at USA vil gøre sig store anstrengelser for at nå til enighed med Rusland.
USA har givet udtryk for, at man umiddelbart er juridisk forpligtet til og politisk indstillet på at bevare ABM-traktaten som en hjørnesten i den strategiske stabilitet.
Til sidst vil jeg endnu en gang understrege, at regeringen har lagt vægt på og lægger vægt på at holde både hjemmestyret og Landstinget løbende orienteret om de amerikanske overvejelser.
Det er sket samtidig med og parallelt med, at Folketinget gennem Det Udenrigspolitiske Nævn er blevet orienteret om de amerikanske NMD-overvejelser.
Generelt er det regeringens og det grønlandske hjemmestyres fælles ønske at styrke mulighederne for at inddrage Grønland i de udenrigspolitiske spørgsmål, der har særlig relevans for Grønland.
Samtidig vil regeringen selvfølgelig fortsat rådføre sig løbende med Det Udenrigspolitiske Nævn i sagen.
Forhandling