runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Nu bliver ej heller ministre fuldstændigt refereret for, hvad de har udtalt, og jeg ved, at fødevareministeren har sagt, hvad vi også lige har hørt ham sige, at det her selvfølgelig er hans bord.
Det fremgår jo også tydeligt af den debat, der har været de sidste 20-25 minutter.
Derfor vil jeg bare sige i forlængelse af fødevareministerens besvarelse af spørgsmålet, at set fra en miljøministers stol er det jo positivt, at landmændene viser så stor interesse for at søge tilskud under MVJ.
Altså, vi er nødt til at holde fast i, at det er en succeshistorie, vi taler om.
Det er positivt, at der er en sådan efterspørgsel.
I 1999, 2000, 2001 kneb det, men fra 2003 kom vi faktisk op på de 100.000 ha årligt, og det ser ud til, at vi altså i år kommer op på 112.000 ha.
Det er et løft, og det understreger altså, at landbruget aktivt er medvirkende til at føre en del af miljøpolitikken.
Det er da utrolig positivt.
Det er rekord, at vi kommer op på de 112.000 ha.
Så har regeringen valgt, som også fødevareministeren lige har fortalt, at prioritere de ansøgninger, der bidrager til beskyttelse eller pleje af arealer i Natura 2000-områder, og en miljøminister må jo også grundlæggende være tilfreds med, at når der nu skal foretages en eller anden prioritering, så er det de mest miljømæssigt interessante områder, som fødevareministeren prioriterer først.
Når det så er sagt, hørte vi jo lige fødevareministeren sige, at han har planer om et serviceeftersyn af det her, og at han har planer om at gå ind og se på taksterne, og om der er noget, der skal kigges på, sådan at man kan få et endnu større areal for de samme penge.
Torben Hansen (S), 2005-11-09:
Jeg takker for ministerens svar, og jeg takker da også for ministerens ærlighed og åbenhjertighed, fordi ministeren går i rette med sin kollega, fødevareministeren, og erkender, at fødevareministeren ikke, hverken den 15. oktober eller den 2. november, hvor fødevareministeren forsøgte at skubbe ansvaret over på Miljøministeriet, havde mulighed eller belæg for det med hensyn til MVJ-ordningerne.
Det betyder jo også for os i den videre politiske proces, at vi nu har ansvaret entydigt placeret.
Ansvaret er placeret i Fødevareministeriet, og det vil så sige, at det også er dem, der er inde og natur- og miljøforvalte på det her område.
Så vi er meget glade for, at ministeren på den her måde tager afstand fra fødevareministerens udtalelser tidligere i pressen både i oktober og november.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
Jo, men nu er det sådan, at der jo sådan set blev givet to løfter i januar, og det ene var, at man ville øge katastroferammen tilsvarende i forhold til det behov, der så var.
Tilsvarende er jo det vigtige ord her, for det, der er sket, er, at man har taget penge fra ulandsbistanden, og det var jo noget af det, statsministeren også på daværende tidspunkt lovede ikke ville ske.
Kan statsministeren bekræfte det?
Torben Hansen (S), 2005-11-09:
Det har jeg ikke sagt.
Jeg har konstateret, at det er fødevareministerens ansvar.
Derfor er det bestemt ikke sikkert, at fødevareministeren føler noget for det.
Det har vi jo også set på, hvad der er sket bl.a. med MVJ-ordningerne.
Og inden der breder sig den opfattelse, at alle organisationer er enige i det her, så vil jeg sige, at det er de jo nødt til at være.
Midlerne er blevet så kraftigt beskåret, at de har været nødt til at gå ind i hvert fald de steder, hvor de kunne begrænse skaden, men jeg synes, det er vigtigt at få bekræftet, at der er sket besparelser på det her område, store besparelser.
Søren Espersen (DF), 2005-11-09:
Jeg synes bare, det er værd ligesom at få en forståelse hos udenrigsministeren af den situation, Israel står i, at Israel sådan set ikke – det har man hørt fra ledende politikere – vil acceptere, at der bliver udviklet kernevåben i Iran.
For vi ville jo meget nødig – det er der ikke nogen der er interesseret i – have, at det her skal udvikle sig til en ny krig i Mellemøsten.
Men for de israelske ledere, selv de meget moderate israelske ledere, er det her jo noget, der er uafvendeligt: Man vil ikke acceptere opbygning af kernevåben i Iran.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Spørgeren kan godt more sig med at grave nogle grøfter, som jeg sådan set ikke mener er der.
Jeg mener, at enhver, der lige har hørt, hvad fødevareministeren svarer, kan høre, at fødevareministeren selvfølgelig har ansvaret for MVJ-ordningen, og så har fødevareministeren altså oven i købet gjort det, at han fordeler det efter dialog, bl.a. med de grønne organisationer – Danmarks Naturfredningsforening har siddet med.
Det kan jeg ikke se at der er nogen som helst kunstig opdeling i.
Jeg synes, at man prøver at lave en falsk modstilling, hvor jeg også synes, at spørgeren ligesom overhører, hvad det er, vi har hørt fra fødevareministerens side de sidste 20-25 minutter.
Jeg synes sådan set, det er positivt, at andre end miljøministeren føler et medansvar for miljøet.
Det er tydeligt, at man også gør det i Fødevareministeriet, og det er tydeligt på ansøgningsbunkens størrelse, at man altså også gør det udeomkring i dansk landbrug.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Hvad angår udtalelserne fra præsidenten om Israel, disse forkastelige udtalelser, så mener jeg, det er sat på plads, budskabet er gået meget klart ind.
Vi ved jo godt, at Iran aldrig har accepteret Israels eksistens.
Jeg tog også spørgsmålet op med Irans daværende udenrigsminister, da jeg var i Teheran i foråret, og sagde, at de måtte acceptere, at Israel var der, det er en kendsgerning.
Hvis man vil gå imod den kendsgerning, skal man prøve at udslette, og det var så det, præsidenten talte om her.
Det er helt uacceptabelt, og hele verden har jo taget kraftigt afstand fra det.
De er medlemmer af NPT, altså ikkespredningstraktaten, og der har man lov til at have civil atomkraft, men man har ikke lov til at blive en ny atommagt.
Der har EU så med tre lande forhandlet hele tiden med Iran og har givet forskellige tilbud for at sikre, at Iran ikke skaber atomvåben.
Der ligger sagen hos styrelsesrådet i IAEA, det skal have fornyet drøftelse af det, og vi lægger meget vægt på styrelsesrådets udtalelse for nylig, som kraftigt irettesatte Iran og gav Iran en påtale.
Søren Espersen (DF), 2005-11-09:
Jamen det vil jeg også gerne anerkende, og jeg synes, det er udmærket.
Jeg kan også glæde mig over den indkaldelse, der var allerede af Irans ambassadør, og håber også, at jeg kan få tilsagn om, at det bliver strammet yderligere.
Jeg havde ikke hørt om det sidste, ministeren nævner.
Den første del af spørgsmålet drejer sig om sikkerheden i Mellemøsten, netop at Iran jo af Israel igennem længere tid faktisk har været anset for hovedfjenden, måske de sidste 10-15 år.
Er udenrigsministeren ikke enig i, at enten sørger det internationale samfund for, at det her bliver sat på plads i forhold til Iran, også i forhold til deres bygning af kernevåben, og at alternativet til det er, at Israel selv sætter det på plads, og at det ikke er nogen ønskelig situation?
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at de udtalelser, som Irans præsident er kommet med, er fuldstændig forkastelige.
Jeg har givet udtryk for det alle steder, og når nu der bliver mindet om krystalnatten, har jeg endda brugt udtrykket, at det er fuldstændig uacceptabelt, at Irans præsident taler om en Endlösung på Israel, for det er jo, hvad han taler om.
Vi kaldte med det samme Irans ambassadør op og påtalte over for Irans ambassadør, som skal viderebringe det til Iran, at det er fuldstændig uacceptabelt.
Vi har også skærpet kursen.
I går, kan jeg oplyse, havde vi møde i udenrigsministerkredsen i EU, hvor vi i forbindelse med atomspørgsmålet og menneskerettighedsspørgsmålet skærpede tonen over for Iran.
Vi har altså med det samme fra EU-kredsens side påtalt det.
Vi satte i vores rådskonklusioner i går en meget tyk streg under, at Iran altså nu må til at begynde at vise vilje til dialog i handling i stedet for alle de ting, de laver.
Derfor slutter vi i det fjerde punkt – hvis jeg må citere det på engelsk: »The Council reiterates that it is up to Iran to determine, through its actions, whether its longterm relationship with the EU will improve or deteriorate.«
Rådet gentog altså, at det nu er op til Iran selv at afgøre gennem sine egne handlinger, om de ønsker, at langtidsforholdet til EU skal blive bedre, eller om de ønsker at forværre det.
Så både Danmark og EU, men også FN's generalsekretær har jo klart markeret det uacceptable i Irans præsidents optræden.
Søren Espersen (DF), 2005-11-09:
Mener regeringen, at Iran – bl.a. set i lyset af præsident Mahmoud Ahmadinejads seneste vulgære udtalelser mod Israel sammenholdt med Irans indirekte og direkte støtte til terrororganisationer – nu udgør en lige så stor sikkerhedsrisiko i det mellemøstlige område som Saddam Husseins Irak?«
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Jeg forstår, at der f.eks. tidligere også har været planer om andre gasledninger, som bare ikke er nået så langt endnu, så jeg tror, det er derfor, det er meget svært at vide præcis, hvornår næste skridt i det her kommer.
Det, man så kan gøre, er på embedsmandsplan at holde nøje øje med det næste gang, altså den 12.-13. december, på et Helcom-møde, spørge ind til det og få så meget at vide, som man kan.
Men jeg tror ikke, vi nødvendigvis skal regne med, at der så dér er meget mere konkrete planer.
Vi holder nøje øje med, hvad de næste skridt i denne her proces er, og derfor mener jeg sådan set, at vi på nuværende tidspunkt har den information, vi skal bruge.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
Det fremgik ikke, om der var noget mere konkret om tidshorisonten.
Jeg ved ikke, om jeg skal forstå det sådan, at ministeren ikke har nogen mulighed for at sige mere om det på nuværende tidspunkt, for så må vi jo finde ud af, hvordan vi nu følger den her sag tæt i det samarbejde, vi har, ikke blot i Helcom, men også på andre leder og kanter i Østersøsammenhæng, hvor alle landene er med, så vi er sikre på, at den sikkerhed, der skal skabes på det område, bliver skabt og maksimeret, og at den bekymring, der er i andre lande – den bekymring mener jeg faktisk vi har grund til at dele – ikke overvælder os.
Så vi må prøve at gøre alt det, der skal gøres, for at være sikre på, at vi forebygger al risiko for miljøforurening så meget, det nu kan lade sig gøre.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Jeg har også, på baggrund af det, jeg sagde før, anmodet Miljøministeriets repræsentant i Helcom om at følge nøje med i, hvad de to lande måtte fremlægge i Helcom, nemlig for at sikre, at de miljømæssige konsekvenser for Østersøen bliver drøftet i Helcom, og at projektet bliver miljøkonsekvensvurderet efter Espookonventionens bestemmelser.
Jeg går bestemt også ud fra, at Danmark bliver formelt underrettet om projektet med gasledningen, når Rusland og Tyskland kommer så langt.
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
Tak til miljøministeren for et, synes jeg, meget præcist svar.
Vi har altså at gøre med et meget følsomt område – jeg tror, det var den finske miljøminister, der i en debat sagde, at efter hans opfattelse er Østersøen måske verdens mest følsomme område overhovedet, når vi ser på, hvordan den er geografisk placeret og er et lukket farvand.
Derfor hænger det her også meget sammen med alle de bekymringer, vi har vedrørende søsikkerhed og olietransport osv., og derfor vil jeg være glad for det, hvis der kan gøres et par ekstra bemærkninger.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Jeg kan oplyse, at emnet netop er blevet drøftet på et Helcom-møde den 4. november, og på det møde oplyste repræsentanter fra Rusland og Tyskland, at de to lande har indgået en principaftale om, at der skal etableres en gasledning gennem Østersøen fra Rusland til Tyskland.
Og da en sådan gasledning kan have miljømæssige konsekvenser for Østersøen og for andre Østersølande, har de to lande forhåndsorienteret alle Østersølandene i henhold til Helcoms regler, og ifølge disse regler, især Espookonventionen fra 1999 om miljøvurderinger i en grænseoverskridende sammenhæng, har et land pligt til at udarbejde en miljømæssig vurdering af så vel konkrete projekter som planer, der kan have miljømæssige konsekvenser for et andet land, og orientere og inddrage nabolandene så tidligt som muligt i forløbet.
Repræsentanterne for Tyskland og Rusland oplyste desuden, at der endnu ikke er udarbejdet konkrete planer for etablering af gasledningen, heller ikke om selve linjeføringen af gasledningen mellem de to lande.
Men når de to lande er nået længere frem med planerne, vil der blive udarbejdet de nødvendige miljømæssige vurderinger, som så vil blive sendt til alle Østersølande.
Endelig kan jeg føje til, at Rusland på et Espooseminar i slutningen af oktober orienterede om projektet, og jeg er selvfølgelig helt enig med spørgeren om, at Tyskland og Rusland skal udarbejde de nødvendige miljømæssige undersøgelser og vurderinger af etablering af en gasledning mellem de to lande.
Det siger de internationale aftaler nemlig at de skal.
Ole Stavad (S), 2005-11-09:
»Er der foretaget en risikovurdering for miljøet i Østersøen, såfremt Rusland og Tyskland realiserer planerne om at anlægge en naturgasledning under Østersøen, og er emnet taget op i HELCOM?
« Skriftlig begrundelse
Der er hos politikere i de baltiske lande en meget stor bekymring for de miljømæssige konsekvenser, såfremt der etableres en naturgasledning under Østersøen fra Rusland til Tyskland.
Sammen med de øvrige Østersølande må vi være lige så optaget af, at der foretages alle nødvendige vurderinger af risikoen for miljøet, inden en sådan rørledning etableres.
Det naturlige sted at drøfte problemet må være i Helcom, hvor alle landene omkring Østersøen – inkl. Rusland og Tyskland – sidder med omkring bordet.
Søren Espersen (DF), 2005-11-09:
Den jødiske stat skal slettes fra landkortet, sagde den iranske præsident.
Ved skæbnens ironi står vi her på dagen for krystalnatten, i øvrigt kort efter at samtlige synagoger i Gaza blev jævnet med jorden, efter at de var blevet plyndret og på anden måde molesteret.
Der er ikke sket meget nyt; i 1948 var det ved arabernes indtog i Jerusalem, at 58 jødiske synagoger blev jævnet med jorden.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Jamen jeg kan jo ikke indrømme noget, der indlysende er vrøvlet.
For jeg må altså bare sige, at det er vrøvl.
Der er ingen af os, der ved, hvor mange uforbrugte midler der vil være for 2005, der kan overføres til 2006.
Der kan sagtens være tilsagn, der er givet, der ikke når at komme ud at arbejde eller til udbetaling.
Vi hørte jo lige fødevareministeren sige: Vi ved det ikke endnu.
Vi har ikke tallene.
Så vi må jo sige, at hvis vi kommer frem i 2006, og det viser sig, at der har været en meget markant nedgang i det her, så kan jeg godt forstå, at hr. Jens Peter Vernersen vil tage spørgsmålet op igen.
Men hr. Jens Peter Vernersen vil have mig til at konkludere noget, som ingen af os i dag med rimelighed kan konkludere.
Johs. Poulsen (RV), 2005-11-09:
Jeg er enig i, at enten må man sammenligne tilsagnene og årene, eller også må man sammenligne de beløb, der afsættes.
Men selv det giver jo en betydelig variation over årene.
Det, der er udgangspunktet, er imidlertid det indholdsmæssige, og der må jeg sige, at jeg er enig med miljøministeren i, at MVJ-ordningerne er en succes.
Derfor var det også godt, at de blev opfundet.
Derfor var det også godt, de blev sat i værk, således at man kunne opnå de målsætninger, der ligger i MVJ, som jo bl.a. er en relativt billig måde at fjerne næringsstoffer til vores vandmiljø på og samtidig give mulighed for en større biodiversitet og andet.
Så det har været en succes, det er vi enige om.
Derfor vil jeg spørge miljøministeren, om hun så også er af den opfattelse, som fødevareministeren gav udtryk for, at der ikke godt kunne være prioriteret anderledes.
Jeg konstaterer jo, at man bruger ca. 70 mio. kr. til at nedsætte skatterne for landbruget og jordbruget i den her finanslov, og der bruger fødevareministeren den begrundelse, at det gør man, fordi man har mistet støtte i samme størrelsesorden.
Er det også miljøministerens opfattelse, at det er en god idé, at når man fjerner landbrugsstøtte, så skal den straks kompenseres ved, at man nedsætter skatterne?
De penge kunne jo være brugt til ikke at begrænse succesen, men udbygge succesen med MVJ, som ud fra den miljømæssige vinkel, hvor vi er helt enige, jo virkelig giver nogle gevinster.
Så er miljøministeren enig i den prioritering?
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Jeg hørte også min kollega fortælle om det lige før.
På finansloven for 2005 var der 131,4 mio. kr. afsat til MVJ-ordninger.
Det kan man ikke, det er ikke fair, det er ikke udtryk for, hvad der reelt bliver brugt på MVJ, hverken i det ene år eller forventeligt i det næste år.
Johs. Poulsen (RV), 2005-11-09:
Ja, nu er det jo ikke desto mindre sådan, at skovpriserne i Danmark er nogle af de højeste i Europa, så derfor er der vel også baggrund for, at man i den forbindelse godt kunne betale skat.
Det, jeg spurgte miljøministeren om, var, om man ud fra en miljømæssig betragtning ikke kunne have anvendt de midler, man bruger til en skattenedsættelse som kompensation for en manglende støtte, bedre i en MVJ-ordning, som jeg jo konstaterer at vi er meget enige om er en stor succes.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at der er mange, der er opmærksomme på, at der skal fokuseres på miljøforbedringer også med de midler.
Men ud fra den miljømæssige betragtning er det da en rigtig prioritering, der er foretaget i finansloven?
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Det er et faktum, at hvis man ser på, hvad der er brugt af landdistriktsmidler over de seneste 6 år, så er ca. to tredjedele af dem brugt til MVJ-ordninger.
Det er også et faktum, at på grund af beskæringerne i landbrugsstøtten over de kommende år vil landdistriktsmiddelordningen vokse.
Det vil sige, at alt andet lige bliver der flere penge at satse med til natur og miljø.
Det er oven i købet en erklæret politik, at forholdsvis flere af disse landdistriktsmidler skal gå til natur og miljø.
Alt andet lige bliver der i de kommende år en større pulje at hente penge til de her ting fra.
Men så synes jeg, at spørgeren gør det lidt vel simpelt med hensyn til f.eks. skattelettelsen til skovbruget.
Jeg synes, at det set fra en miljøministers synspunkt jo faktisk er positivt, at der er givet en håndsrækning til det skovbrugserhverv, som i den grad er på hælene, og som har store økonomiske vanskeligheder, der ikke bliver mindre på grund af træpriser efter orkaner og sådan noget.
Det betyder i sidste ende også noget for naturen og naturforvaltningen udeomkring i den del af skovene, som er private.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-09:
Nu sagde miljøministeren, at der var tale om at begrænse succesen.
Og hvis jeg nu spørger miljøministeren, og miljøministeren så synes, at det er en god idé at begrænse en succes på det her område, så vil det svar selvfølgelig interessere mig.
Men det, jeg godt vil citere her, er, at formanden for Dansk Landbrug, Peter Gæmelke, og præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening, Poul Henrik Harritz, samstemmende siger, at det her er kritisabelt, og at der bør være penge til ordninger også uden for de særlige naturområder, ellers risikerer værdifulde naturområder at blive pløjet op og drevet som almindelig landbrugsjord igen, påpeger de.
Og det kan miljøministeren da ikke med sin holdning synes er en god idé.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Jamen det er simpelt hen ikke rigtigt at sige, at der er 15.000 ha, der bliver oppløjet.
Det ligger som en præmis både for hr. Jens Peter Vernersens og for hr. Torben Hansens spørgsmål.
Der er ikke belæg for at sige det.
Igen, det var fødevareministeren jo også inde på, er der måske 7.000 ha, som der overhovedet kan være en risiko for, og som der også blev redegjort for før, er der jo med enkeltbetalingsordningen taget noget hånd om det.
Og der kan man jo gå ind og spørge, hvor mange kroner pr. hektar man skal have i al evighed for at gå ind og lade et areal ligge hen uden at dyrke det.
Det synes jeg da egentlig er et ret godt spørgsmål tilbage til hr. Jens Peter Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-09:
Uanset hvor lang tid vi diskuterer det her, er det korte af det lange jo, at der er afsat betydelig færre midler, hvis man ser i finansloven.
Så siger man, at det er, fordi der er overført nogle midler fra sidste år til i år, at der er nogle flere midler for 2005.
Jamen de er også brugt på 2005.
Så der bliver jo ikke tilsvarende noget at overføre til 2006, fordi det netop har været en så stor succes i det her år.
Det er vel også det, der er skabt klarhed over ved den debat her.
Derfor er sagen, og det må ministeren vel indrømme, at der bliver færre midler til næste år, og derfor bliver der mindre til disse naturfølsomme områder.
Connie Hedegaard (KF), 2005-11-09:
Man kan spørge om alting i forbindelse med finansloven: Kunne alting ikke være brugt anderledes til alting?
Men det ændrer nu ikke ved, at den skattelettelse på 27 mio. kr., der ligger til skovbrugserhvervet, falder på et tørt sted, også set med mine øjne med hensyn til skovene og skovenes situation.
Det tror jeg sådan set at der er ganske meget fornuft og også miljøpolitik i, hvis man endelig skal se det på den måde.
Så må jeg stadig væk slå fast, at der aldrig er brugt så mange penge på MVJ-ordninger som i 2005.
Der har aldrig været så mange hektarer som nu, og der er ikke belæg for på nuværende tidspunkt at konkludere, at den udvikling ikke fortsætter i 2006.
Når så det er sagt, glæder det mig, hvis spørgerne og alle mulige andre ville lægge pres på, hvor de nu kan.
For det er jo rigtigt, at det bliver en interessant diskussion om landdistriktsmidler.
Der ser jeg det selvfølgelig som min opgave at prøve at få så meget miljø og natur overhovedet finansieret over landdistriktsmidlerne over de kommende år, også når vi skal til at kigge på perioden 2007-2013, som er der, hvor det næste slagsmål kommer til at stå.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-10:
Jeg kan konstatere, at fru Anne Baastrup ikke har hørt efter, og jeg skal derfor opfordre fru Anne Baastrup til at læse referatet af forespørgslen i dag.
Lad mig prøve at stille et andet spørgsmål.
Jeg hører, fru Anne Baastrup taler om, at vi skal have lavet nogle nye regler i arbejdsmiljøloven.
Den danske model er jo også noget, som fru Anne Baastrup bekender sig til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-10:
Så vil jeg bare give ministeren lejlighed til at svare på det andet af mine spørgsmål, nemlig det spørgsmål, som handler om Teknologirådets anbefalinger, som jeg ikke har hørt ministeren sige noget om, specielt anbefalingerne om markedsgørelsen af den offentlige sektor, som lægger et stort pres på de offentligt ansatte, som så bl.a. skal konkurrere på arbejdsforholdene.
Jeg vil også spørge, om punkt 5 ikke kunne være en anbefaling, der var værd at hæfte sig ved, altså at sikre, at den samlede arbejdsmængde fordeles bedre.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-10:
Nu husker jeg ikke årstallet, men det var i slutningen af 1990’erne, at vi rent faktisk fik indført klare beføjelser for Arbejdstilsynet til også at gå ind og kontrollere det psykiske arbejdsmiljø.
Umiddelbart efter at regeringen tiltrådte, forsvandt Arbejdstilsynets reelle muligheder for at kontrollere det psykiske arbejdsmiljø.
Derfor er det den nuværende regering, der har undermineret Arbejdstilsynets muligheder for at arbejde med den side af sagen.
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-10:
Nu har vi jo fået en henvendelse fra FTF, og det er jo så den, vi kan høre fru Anne Baastrup gengive, og det kan jo være rigtigt nok, at det er stressende og hårdt at være både fængselsbetjent og socialrådgiver, men tror fru Anne Baastrup virkelig, at de to typer job ville blive væsentligt påvirkede af, at man laver nogle stressklinikker på nogle arbejdsmiljømedicinske områder rundtomkring i landet?
Er det ikke noget med selve jobbet, som er stressende, fordi man står over for nogle mennesker, som har nogle meget store problemer, nemlig dem, der er indsatte?
De mennesker, der kommer til en socialrådgiver i kommunen, er også meget trængt, så psykologisk set bliver man også påvirket af det.
Altså, klares det alene med en streg med en pen henne på en arbejdsmedicinsk klinik?