runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Toft (S), 2006-05-10:
Jeg kan kun sige, at det er jeg meget glad for at høre, og jeg er helt sikker på, at der vil være rigtig mange elever med læse/stavevanskeligheder, som også er glade for at høre det, og der vil også være mange undervisere, som vil være glade for at høre det.
For det er efterhånden blevet således, at på mange af de her skoler forbereder man eleverne til at komme i lære eller tage en erhvervsuddannelse.
Det er ikke nok med, at man forbereder nogle enkelte til det, man har et egentligt mål, nemlig at man vil have alle elever igennem en erhvervsuddannelse.
Så er det godt, at nogle elever får en god oplevelse ved at gå op til en eksamen og bestå, men det ville da være trist, hvis oplevelsen blev negativ, hvis man kommer til eksamen, og man slet ikke er i stand til at bestå i nogen af fagene.
Bertel Haarder (V), 2006-05-10:
Jeg kan berolige spørgeren med, at efter de foreslåede regler vil det fortsat være sådan, at elever med handicap vil kunne tilbydes prøveaflæggelse på særlige vilkår, fuldstændig som i dag.
Man kan fritages for prøven, hvis den ikke skønnes at være hensigtsmæssig.
Det vil sige, at i hvert enkelt tilfælde skal der foretages en vurdering af elevens muligheder for at aflægge en eller flere prøver.
Hvis en elev fritages for prøven, skal der samtidig tages stilling til, hvordan elevens udbytte af undervisningen så kan evalueres.
Fritagelse kan altså finde sted, når prøveaflæggelse ikke skønnes hensigtsmæssig på grund af betydelige funktionsnedsættelser eller utilstrækkelige danskkundskaber.
Der, hvor det af hensyn til den enkelte elev skønnes hensigtsmæssigt, vil det således fortsat være muligt at tage de fornødne hensyn.
Arne Toft (S), 2006-05-10:
Der er elever, der har problemer.
Der er især mange elever, der har læse/staveproblemer, og som har haft en oplevelse af folkeskolen som ikke særlig god.
Der er så nogle efterskoler og nogle specialskoler, som tager sig af de børn senere, børn, som er normalt begavede, men som har visse staveproblemer.
Er det rigtigt forstået, som jeg har udfærdiget i mit spørgsmål, at de elever ikke længere kan få lov til at gå op i enkeltfag, men enten skal vælge alt fra eller gå op i fuldt pensum i alle fagene?
»Vil ministeren forklare det hensigtsmæssige for samfundet og den enkelte elev i, at specialefterskoler som eksempelvis Hobro Efterskole ifølge lovforslag nr. L 185 ikke længere skal have lov til at udbyde enkelte eksamensfag til eleverne frem for en eksamenspakke, hvor alle fag afsluttes med eksamen, hvilket eleverne ikke magter?«
Helge Sander (V), 2006-05-10:
Lad mig først fastslå, at nanoprodukter dækker over mange forskellige ting, og langt de fleste er både uskadelige og til gavn for borgerne.
F.eks. er chippene i vore computere nanoprodukter, men det gør dem jo ikke sundhedsskadelige.
Men som med alle andre nye teknologier skal vi være særdeles opmærksomme på mulige nye risici.
Udviklingen af nanoteknologiske produkter foregår på tværs af industrier og i alle industrialiserede lande.
Metodeudviklingen til risikovurdering af nanoteknologiske produkter skal derfor ske på internationalt plan.
EU arbejder således med, hvordan man skal udbygge metoderne til at vurdere nye nanoprodukter, og Danmark deltager aktivt i dette arbejde.
Det er Miljøstyrelsen, der er den aktive spiller i den sammenhæng, og som repræsenterer de danske interesser.
Vi er naturligvis nødt til at basere os på den samlede internationale forskning i nanorisici, og ikke alene på den danske forskning, som aldrig ville kunne dække hele dette meget store område.
Men vi må selvfølgelig løbende overveje, om der er behov for en særlig dansk forskningsindsats i forbindelse med nanorisici, og vurdere en sådan satsnings mulige betydning for forbrugernes sikkerhed.
Videnskabsministeriet gennemførte i 2004 et teknologisk fremsyn om nanoteknologi, der har været et vigtigt redskab til at sætte fokus på nano både blandt nanoforskere og i industrien.
Siden hen har Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Miljøstyrelsen nedsat tværministerielle arbejdsgrupper, der skal følge udviklingen og rådgive regeringen.
Endelig vil jeg pointere, at det i opslaget til det strategiske forskningsprogram for nano, bio og ikt eksplicit er nævnt, at man kan modtage støtte til forskning i miljømæssige og sundheds mæssige problemstillinger, hvis de indgår som en del af projekterne.
Derfor vil jeg ikke på nuværende tidspunkt tage yderligere initiativer til en øget indsats i forskning på dette område, men det er klart, at med de initiativer, der er i gang, og det, der sker på området, vil jeg selvfølgelig følge det meget, meget tæt.
Arne Toft (S), 2006-05-10:
Her er der jo ikke tale om handicappede.
Her er der jo tale om normaltbegavede elever, der har, kan man sige, et handicap, ved at de læser dårligt, og de staver dårligt.
Vi ved alle sammen, at det ofte har forfulgt eleven gennem skoletiden, således at man i stedet for at få det ud af det, man kunne, er blevet sat til side, fordi man her var anderledes, og man har måske først meget sent fundet ud af, at man ikke kunne læse.
En af de succesoplevelser kunne være, at man var i stand til at bestå bare ét eller måske to fag, således at man har prøvet det med at skulle til prøve, så man, når man kom på en erhvervsuddannelse, hvor man jo skal prøves, har nogle oplevelser med det og har prøvet det før, og så man ikke er nervøs og bange for at skulle til det.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke ministeren er enig med mig i, at den måde, som det nu bliver fremlagt på, kan være med til at modne nogle elever og højne nogle elevers selvværd og give dem nogle succesoplevelser.
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Først og fremmest er jeg interesseret i, at vi har de samme regler for alle virksomheder, uanset om de er store eller små.
Jeg mener, at det er til gavn for Danmark, at vi har så ensartet og så ukompliceret et skattesystem som muligt, både for borgere og for erhvervsliv.
Nogle vil sige, at så er der jo noget at tage fat i, for skattereglerne er komplicerede.
Det er de også, men vi skal have gjort dem så ensartede som muligt.
Men det er faktisk ikke sådan, at der ikke sker en udvikling i forbindelse med det her.
På transfer pricing-området er det faktisk sådan, at der løbende fra 2002 til 2004 er sket en stigning i antallet af sager, der er blevet rejst, fordi vi er blevet bedre til at gå ind og kontrollere og sikre, at reglerne bliver overholdt.
Vi har kunnet se, at der fra 2003 til 2004 har været en stigning på 124 pct. i antallet af overtrædelser, som medarbejderne i SKAT har opdaget.
Det er et tegn på, at vores indsats virker på det her område.
Det er et tegn på, at den strategi, regeringen har lagt, virker, og at vi nu har bedre muligheder for at få fat på de steder, hvor man ikke helt har ønsket at spille efter reglerne.
Bertel Haarder (V), 2006-05-10:
Der skal i hvert enkelt tilfælde være en god begrundelse for at fritage eleven for prøven, ellers gør vi ikke eleven nogen tjeneste.
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Jeg tror på, at alle virksomhedstyper har gavn af, at vi f.eks. har mulighed for at lave afskrivninger på investeringer, så virksomheder, som investerer meget i Danmark, også har mulighed for at lave store afskrivninger.
Det er en af de muligheder, som er fuldstændig legal, helt efter reglerne og helt i tråd med de intentioner, der lå bag Folketingets beslutning om at tillade afskrivninger på investeringer.
Det giver mulighed for at gennemføre en virksomheds drift, når man gennem investeringer får så store afskrivninger, at man ikke betaler skat, selv om den bagvedliggende virksomhed grundlæggende er sund og udvikler sig positivt.
Men hvis man vil blive ved med at have en sund og positiv virksomhed, vil skatten selvfølgelig komme til betaling på et eller andet tidspunkt, fordi man ikke kan blive ved med at investere sig større og større, og derfor er der god grund til at have skatteregler, der tilskynder til investering i danske virksomheder og dermed også i danske arbejdspladser.
Jeg er glad for, at hr. Frank Aaen vendte tilbage til det egentlige spørgsmål, for det sidste spørgsmål er faktisk det, som står på Folketingets dagsorden, og som vi derfor burde have snakket om.
Først og fremmest er det sådan, at hvis man sælger sine varer via en licens eller ved at sælge en grundsubstans, som andre viderebearbejder i et andet land, i dette tilfælde Danmark, er det jo produktionen i Danmark, som er den danske skattebase.
Hvis spørgsmålet går på at sikre, at man ikke smyger sig uden om beskatningen, fordi man har fundet et hul i den danske lovgivning, der gør, at producenter i Danmark uretmæssigt undgår at betale skat, vil det ikke være i strid med skattestoppet at lukke skattehullet. Men at indføre en ny enhedsbeskatning og sige: Fordi du er et selskab, der er registreret i Danmark, skal du betale en eller anden skat – det ville være i strid med skattestoppet, fordi det ville påtvinge nogle en beskatning, som de retmæssigt, uden at bryde nogen love eller nogen intentioner fra Folketingets side, ikke betaler i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
»Vil ministeren tage initiativ til en øget indsats i forskning i nanoprodukters sundhedsmæssige konsekvenser for forbrugerne?«
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg forstod det første svar, som skatteministeren kom med, helt rigtigt.
Der mener jeg, at skatteministeren sagde, at det er muligt at tjene penge i Danmark uden at betale skat og uden at overtræde reglerne.
Hovedargumentet for, at det er sådan, er, at man har indført nogle regler, der gør, at virksomhederne kan flytte rundt på deres overskud og udgifter og indtægter.
Og så var ministerens forklaring på, at det kunne man ikke rigtig gøre noget ved, at der skulle være de samme vilkår for små og store virksomheder.
Tror skatteministeren ikke et eller andet sted, at store multinationale selskaber har større glæde af de her regler end små danske virksomheder?
Frank Aaen (EL), 2006-05-10:
Først skal jeg takke ministeren for, at vi for en gangs skyld kunne nævne de rigtige navne, for det gør det altså lidt nemmere for både os selv og tilhørerne at forstå, hvad vi taler om.
Det vil jeg gerne anerkende, det synes jeg er et fremskridt, og jeg mener ikke, at skatteministeren har gjort noget forkert ved det, tværtimod.
Det er jo oplysende.
Vi har det mærkelige problem, at lige præcis i Danmark, hvor der er et meget stort salg af Coca-Cola-produkter – ikke kun cola, men jo også alt muligt andet – betales der i praksis ikke skat, og det er altså en problemstilling, som jeg synes skatteministeren burde tage sig af.
Derfor er mit afsluttende spørgsmål: Vil en ændring af lovgivningen, der tvinger f.eks. Coca-Cola til at blive beskattet af en fair andel af deres overskud her i Danmark, være i modstrid med skattestoppet?
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Jeg er enig i det faglige grundlag for hr. Frank Aaens forslag, men jeg tror ikke, det ville være nemmere at sikre en korrekt afregningspris, hvis vi oplevede, at handelen foregik mellem to selskaber inden for Coca-Cola-koncernen i stadet for mellem én koncern, Coca-Cola, og en anden koncern, nemlig Carlsberg.
Jeg tror ganske enkelt ikke, at man kan få en mere retfærdig pris ved skrivebordsarbejde, end man kan få ved en handel mellem én koncern og en anden koncern på almindelige markedsvilkår.
Derfor er jeg uenig i det forslag, som ligger i hr. Frank Aaens oplæg, nemlig at pålægge folk at etablere et forhandlingssted.
Så skulle vi lave transfer pricing-kontrol i langt større udstrækning end i dag, hvor vi går ud fra, at når der indgås en handel mellem to uafhængige koncerner, har de begge to en interesse i at gøre deres egen situation så positiv som muligt og få et så stort overskud som muligt, og så skal vi naturligvis også her i Danmark have gavn af det beskatningsgrundlag, der fremkommer.
Jeg er ret sikker på, at Carlsberg er mest muligt interesseret i, at overskuddet for salg af den Coca-Cola, som Carlsberg producerer, ender i Carlsbergkoncernen, så derfor kan jeg overhovedet ikke forestille mig, at Carlsberg skulle have nogen som helst interesse i, at en koncern, de hverken er del eller medejer af, skulle tjene et for stort overskud på at handle med dem.
Det er sådan i enhver god handel, ligesom i enhver god politisk forhandling, at begge parter skal være tilfredse og have noget med hjem.
Derfor skal der også helst være et overskud til begge parter ved at gennemføre en handel, så der er ikke noget overraskende i, at der er et overskud til den part, der sælger en vare.
Hvis overskuddet ikke er der, skal man lade være med at gennemføre salget, medmindre der ligger en strategisk tanke bag at gennemføre det, så derfor er der ikke noget overraskende i, at der kan være et overskud ved et salg.
Jeg er ret overbevist om, at Coca-Cola ikke kan få Carlsberg til frivilligt at betale mere end det, som Carlsberg maksimalt er nødt til at betale, for Carlsberg vil selvfølgelig helst have, at overskuddet og dermed også beskatningsgrundlaget ligger i deres koncern i stedet for i en anden koncern.
Det er jo kendetegnende for den danske selskabsskat, at vi har sat den ned, så den er på nogenlunde samme niveau som i de lande, der ligger omkring os, og i sammenligning med en lang række af de – i gåseøjne – gamle EU-lande har vi faktisk en relativt lav selskabsskat i Danmark.
Det vil sige, at vi, som jeg sagde før, kan opleve en lav skat.
Frank Aaen (EL), 2006-05-10:
Ja, uheldigvis har man jo sat selskabsskatten så langt ned, at den kun er det halve af, hvad vi andre skal betale.
Det er meget beklageligt, selv om 28 pct. jo er mere end nul, men desværre er der for mange, der stadig scorer et nul.
Jeg anerkender, at regeringen gør noget ved det, og jeg går ud fra, at hvis vi bliver ved med at se, at de selskaber stadig kan manøvrere på den måde, så de ikke betaler skat, så kan vi også her i Folketinget blive enige om at gøre noget ved det.
Det tror jeg altså desværre også der bliver brug for, for den liste, vi er i gang med at lave, viser, at en uendelig mængde selskaber stadig ikke betaler skat af deres produkter.
Jeg har en anden fidus, jeg gerne vil have ministerens kommentarer til, og som ministeren selv var inde på lige før.
Når Coca-Cola – vi kan lige så godt nævne navne, men ministeren kan svare uden at nævne navne – sælger til Carlsberg i Danmark, sælger de den sirup, der bruges til produktionen, til sig selv til en meget høj pris, der gør, at hele overskuddet havner i et andet land, hvorimod Carlsberg, som har en relativt mindre del af Coca-Cola-produkternes overskud, selvfølgelig beskattes efter de normale regler.
Mener ministeren, det er et problem, vi skal kigge på?
Selv om der altså er tale om handel mellem to forskellige selskaber, er det jo tydeligt, at en stor del af overskuddet ryger ud af landet uden beskatning.
En lav skat – ja, det må man sige.
Coca-Cola betaler jo ikke skat i Danmark, i hvert fald kun et minimalt beløb på et par millioner, som betales af et datterselskab.
Carlsbergs andel gør det, men Coca-Colas andel gør ikke.
Den andel undgår beskatning i Danmark, selv om den ville blive beskattet i andre lande.
Derfor vil jeg bare spørge helt enkelt: Var det ikke værd at overveje at sige, at hvis et multinationalt selskab vil sælge sine varer i Danmark, skal det også have et fast repræsentationssæde i Danmark, så vi netop får etableret den samhandel mellem moderselskab og datterselskab, Coca-Cola USA og Coca-Cola Danmark, som viser, hvilken pris der bliver solgt for, og om det er en fair pris, inden der bliver videresolgt til Carlsberg på almindelige konkurrencevilkår?
Så kunne vi konstatere, hvad Coca-Colas reelle overskud i Danmark er, men det kan vi ikke i dag.
Den type eksempler er der jo mange af.
Det gælder næsten al den is, Magnumis, og hvad de nu hedder alle sammen, der bliver solgt i Danmark.
Når vi taler om vaskemidler og Calvin Klein, er de jo alle sammen kommet ind på den måde og kan åbenbart blive videresolgt lovligt i Danmark på en sådan måde, at der ikke er noget overskud på trods af høje priser og derfor heller ikke nogen skat at betale.
Er der ikke noget at kigge på her?
»Vil det være i strid med skattestoppet at ændre de gældende skatteregler, således at de sikrer, at multinationale selskaber, der efter de gældende regler slipper for at betale skat, fremover vil komme til at betale skat?«
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Jeg mener, det er vigtigt, at lovgivningen sikrer, at folk i strid med Folketingets intentioner unddrager sig beskatning i Danmark.
Jeg vil ikke acceptere, at der er skattehuller i det danske skattesystem, og hvis hr. Frank Aaen kunne komme med en konkret påvisning af, at netop her er der et skattehul, var det interessant at diskutere det.
Men det, hr. Frank Aaen ønsker, er tilsyneladende, at jeg her i Folketingssalen skal forsøge at dissekere forskellige virksomheders forskellige forretningsmodeller.
Lad os f.eks. tage virksomheder, der har en central produktionsenhed, men også har lokale salgssteder, eller har udliciteret den lokale produktion af deres varer til andre, der driver produktionen på licens, og selv kun har et reklamekontor eller noget lignende.
Det betyder, at det er den danske producent på licens fra en udenlandsk leverandør, der rent faktisk får den egentlige fortjeneste i Danmark og dermed også er pligtig til at betale skat.
Der er snesevis af forskellige muligheder, hvorpå forskellige virksomheder på fuldt ud legal måde kan indrette deres struktur, og det har jeg altså ikke tænkt mig at lave nogen ensretning af.
Men jeg vil meget gerne i dialog med både hr. Frank Aaen og andre medlemmer af Folketinget om at se på, om der er skattehuller i det danske skattesystem, for hvis der er det, er jeg også klar til at lukke dem.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Det kan jeg måske godt forstå, men jeg undrer mig alligevel lidt over, hvordan det kan være, at nogle virksomheder – og her tror jeg, vi udelukkende taler om store multinationale selskaber – er i stand til at drive virksomhed i Danmark i 25 år uden at betale skat, som hr. Frank Aaen nævnte.
Jeg tror sådan set, at hvis en mindre, dansk virksomhed forsøgte det samme, nemlig at køre med underskud 25 år i træk, ville det ende med, at den måtte dreje nøglen om, uanset hvor klogt den havde investeret.
Men for de multinationale selskaber kan det altså lade sig gøre.
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om han ikke synes, det godt kunne give anledning til både at kigge på reglerne og selvfølgelig også overveje en yderligere forstærket indsats i kontrollen af de virksomheder.
Frank Aaen (EL), 2006-05-10:
Der er jo ingen tvivl om, at der er ansatte, der gør et stort stykke arbejde, og derfor kommer der også indimellem nogle resultater ud af arbejdet, også når det gælder nogle af de lidt større selskaber.
Fuld respekt for det.
Men det, ministeren sagde før om, at det er på grund af investeringer, man skubber skatten foran sig, er ikke tilfældet i de eksempler, vi taler om her.
Det viser sig jo, at det er multinationale selskaber, som ikke producerer i Danmark, men tværtimod typisk har nedlagt al deres produktion i Danmark og derfor ikke foretager investeringer i Danmark lige bortset fra det salg, de har i Danmark, og alligevel kommer de hvert eneste år og fortæller, at de ikke har tjent penge og derfor ikke betaler skat.
Det er en anden problemstilling, og derfor er mit afsluttende spørgsmål: Er skatteministeren uenig i, at der også er brug for en forbedret lovgivning på området for at sikre, at de selskaber i højere grad betaler skat?
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Der kigges på den type virksomheder, og jeg vil gerne understrege, at jeg ikke vil stå her og kommentere hver enkelt virksomhed, som hr. Frank Aaen har lyst til at trække frem.
Men der bliver kigget på netop spørgsmålet om, hvordan den korrekte pris for en intern handel mellem to virksomheder i den samme koncern skal fastsættes.
Det er det, der i fagsproget hedder transfer pricing, og hvis man har forkerte transfer pricing-priser, er det jo med til at skade både den danske skattebetaling og den internationale konkurrence.
Det er faktisk et område, vi er meget fokuseret på, og vi har netop gennemført den styrkelse af kontrollen og indsatsen, som jeg omtalte tidligere.
Vi har samlet specialister, der kan gå dybere ind i sagerne, for noget af det, der er besværligt på området, er jo netop, som hr. Frank Aaen også sagde, at vurdere, hvad der er den korrekte pris på en vare, der handles internt i en koncern, hvor der ikke nødvendigvis er en markedspris, man kan sammenligne med.
Jeg vil gerne understrege, at Danmark faktisk er et af de lande, som har en forholdsvis lav selskabsskat.
Vi har sænket selskabsskatten fra 30 til 28 pct., og det betyder faktisk bl.a., at når vi kontrollerer for transfer pricing, oplever vi også at skulle kontrollere, om udenlandske selskaber uretmæssigt flytter deres overskud til Danmark.
Det er sådan i det danske skattevæsen, at vi er interesserede i, at der bliver betalt en korrekt skat.
Vi er ikke interesserede i, at virksomheder uretmæssigt flytter deres overskud til os, hvis de egentlig skulle have lagt deres skattebetaling i et andet land.
Jeg håber, at flere og flere lande vil være med i den internationale arbejdsdeling, for der skal naturligvis sikres en korrekt afregning, uanset om man har sat den for højt eller for lavt.
Undskyld den polemiske tilgangsvinkel, men jeg er sådan set glad for, at hr. Per Clausen er enig i regeringens strategi, nemlig at vi skal gøre en øget og forstærket indsats på kontrolområdet.
Det er jo det, vi har arbejdet for gennem en årrække, hvor vi ikke kun har strammet op på de lovgivningsmæssige procedurer og de indberetninger, som virksomhederne skal leve op til, men også afsat kræfter til at kunne få stadig mere specialiserede enheder til at gå i dybden på dette område.
Der er fremragende medarbejdere i SKAT, som hver dag gør et godt stykke arbejde med at kulegrave regnskaberne for at sikre, at afregningspriserne er korrekte, så man ikke kan flytte overskud ud af landet gennem forkerte transfer pricing-priser.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Vi har jo lavet dette forslag, således at vi er sikre på, at der er en god økonomi i det.
Alt, hvad der har været lavet inden for vindkraft, har der været god økonomi i, og det vil der også blive i det her.
Jeg kan ikke her stå og sige nøjagtig, hvad det koster.
Det baserer sig jo på det resultat, der bliver af de forhandlinger her.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-11:
3.000 MW el på havet, det er jo faktisk ganske meget.
Hvem skal betale det?
Hvor ryger regningen hen for denne udgift?
Er det til forbrugerne, erhvervslivet?
Og hvad bliver prisen for det?
Jeg vil gerne have prisen for det her.
Hvad koster det?
Hvad koster det for den enkelte forbruger?
Hvor meget mere skal erhvervslivet betale?
Har man lavet et forslag her uden at kende de økonomiske konsekvenser?
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Christian Lund, at hans indlæg her beroligede mig lidt, for jeg forstod, at det, hr. Jens Christian Lund sagde, var, at det, Socialdemokraterne her fremlagde, sådan set var det, de forventede at kunne få igennem over for de borgerlige partier.
Så vil jeg bare spørge hr. Jens Christian Lund, hvad han så gør sig af tanker, når han får at vide af Venstres ordfører, at det her sådan er »Tænk på et tal« og derefter finde så stort et tal som muligt.
Dansk Folkepartis ordfører giver også udtryk for, at det her er et klart overbud.
Er hr. Jens Christian Lund ikke lidt bekymret for, at han har overvurderet de borgerlige partiers vilje til at indgå aftaler, som har nogen som helst konsekvenser?
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Nej, det er jeg egentlig ikke.
Jeg må sige, at når jeg drøfter det her med en række borgerlige partier og borgerlige medlemmer, så har jeg egentlig indtryk af, at de langt hen ad vejen har nogle ambitioner om at nå ret langt.
Jeg har i hvert fald et håb om, at vi kan nå langt på dette område, og jeg er overbevist om, at Venstre i løbet af meget kort tid vil komme med nogle tiltag inden for vedvarende energi, som vi kan støtte meget kraftigt.
Det kan Venstre simpelt hen ikke leve uden at gøre, så det er jeg overbevist om at de vil.