runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2003-09-04:
Det har været en kort, men heftig kamp, vi nu står ved afslutningen af.
Det Radikale Venstre hører til på det tabende hold, og det er vi selvfølgelig ikke glade for.
Vi synes, vi har kæmpet bravt for at få lovforslaget her belyst i alle ender og kanter trods den korte tid.
Det har været et lovforslag, der har været omgærdet af ualmindelig massiv kritik fra den juridiske ekspertise.
Det er blevet fejet af bordet som vanetænkning og smagsdommeri.
Vi har været dybt bekymret over, at man ikke tager alle disse kritikpunkter alvorligt fra det store flertal, som nu vil vedtage denne lovgivning på trods af dårlige erfaringer med civile agenter ikke blot i udlandet, f.eks. i Holland og England, men også dårlige erfaringer fra vores egen fortid i Danmark, hvor der også har været ubehagelige sager, som har medført, at man i sin tid forbød brugen af civile agenter.
Vi kan bare konstatere, at det ikke er lykkedes os at overbevise ret mange mennesker om, at det her var en gal vej at gå ind på, og derfor står vi nu i den situation, at vi vil blive nedstemt.
Et stort flertal i Folketinget vil vedtage denne her lovgivning, og det er vi selvfølgelig ikke glade for.
Men sådan er demokratiets vilkår, og det finder vi os selvfølgelig også i. Det har undret os i løbet af behandlingen ikke blot af
dette forslag, men også af andre, f.eks. det, vi lige har vedtaget med den europæiske arrestordre, hvor et stort flertal af Folketinget udtrykker stor tillid til de danske domstole og til det danske retsvæsen, at den tillid har man åbenbart ikke, når det handler om alle de indvendinger og alle de advarsler, der er kommet fra de danske domstole og det danske retsvæsen i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag
Så meget tillid har man altså ikke, at man siger: Hov, de har måske ret i deres kritik.
Nej, den kritik fejer man af bordet, selv om man udmærket godt ved, at det er folk, der ved, hvad det handler om, der kritiserer.
Til sidst skal jeg blot sige, at udvalgets bilag, som fylder ganske meget i højden, er en guldgrube for dem, der vil vide noget mere om risikoen ved dette forslag.
Der er kronikker, der er kommentarer, der er spørgsmål, der er besvarelser, som belyser alle aspekter af lovforslaget her, som vi er nogle der har gravet meget dybt i for at prøve at gøre det så grundigt som muligt.
Der er masser af godt stof til videre diskussioner, også i forbindelse med den opsamling og bedømmelse af loven, der skal ske om 2 år, når vi kommer til næste fase.
Men Det Radikale Venstre er meget ked af, at lovforslaget bliver vedtaget, og vi håber selvfølgelig, at mange retsindige mennesker, især i Socialdemokratiet, vil tænke alvorligt over at stemme for lovforslaget.
Per Dalgaard (DF), 2003-09-04:
Jeg skulle måske have brugt et ord foran, en potentiel kriminel så, en, der har brudt en given lov.
Altså det er jo et spørgsmål om definition, når jeg betegner en, der har begået en lovovertrædelse, som kriminel.
Det er selvfølgelig en definition.
Man kunne bruge et andet ord.
Indtil vedkommende er blevet dømt, er det fuldstændig korrekt, at så er vedkommende ikke kriminel.
Mere skal der egentlig ikke lægges i den definition af det pågældende ord.
Og der bliver forebygget rundtomkring i det danske samfund hver eneste dag i stor stil.
Line Barfod (EL), 2003-09-04:
Man må sige, at det står jo ret klart efter denne debat, at der er afgrundsdyb forskel, og derfor taler vi måske også lidt forbi hinanden.
For hr. Per Dalgaard mener, man er kriminel med det samme, man bliver mistænkt for at have gjort noget galt, hvor vi andre mener, man først er kriminel, når man er dømt.
Derfor er det så afgørende for os at have en retssikkerhed, at man er sikker på at få en retfærdig rettergang, så vi ikke risikerer, at uskyldige bliver dømt, eller at vi i hvert fald minimerer risikoen mest muligt.
Så skal jeg blot sige til hr. Per Dalgaard, at for os drejer kriminalitetspolitik og retspolitik sig i høj grad om at forebygge, at nogen bliver ofre for kriminalitet.
Det er sådan set det, der er det allervigtigste for os.
Og en væsentlig del af at forebygge, at nogen bliver ofre for kriminalitet, er at sikre, at de, der har begået kriminalitet, ikke gør det igen, og det er at sikre, at vi har et så godt socialt system som muligt, fordi det i høj grad er sociale problemer, der fører til kriminalitet.
Derfor foregår en væsentlig del af det, der handler om at forebygge kriminalitet, også på andre områder end retsområdet.
Det, der er opgaven i Retsudvalget, er i høj grad at sikre retssikkerheden, så uskyldige ikke bliver dømt.
Det er det, vi synes er væsentligt.
Det er det, vi mener er afgørende i en retsstat.
Og der er så en stor forskel.
Per Dalgaard (DF), 2003-09-04:
Til fru Elisabeth Arnold: Hvornår er en person kriminel?
Så det burde ikke være noget vanskeligt problem at finde ud af det.
Til fru Anne Baastrup med hensyn til Dommerforeningen:
Jeg kan godt huske, hvad de to repræsentanter for Dommerforeningen sagde i Retsudvalget, og at de udtrykte en bekymring for, at der kunne ske fejl.
Men det kan der jo i alle systemer.
Der kan altid ske fejl i alle systemer.
Jeg vil vædde på, at man ikke kan lave noget system på nogen måde eller nogen lov overhovedet, så man kan sige, at denne lov her f.eks. er hundrede procent fejlfri, og at behandlingen og efterlevelsen af den ingen fejl medfører.
Det kan umuligt lade sig gøre.
Men igen, jeg har fortrøstning til vores retssystem, vores retsvæsen.
Ved f.eks. anvendelse af civile agenter - og der bliver kun tale om meget, meget få tilfælde - bliver der virkelig taget hånd om at efterforske og se på, at de, som skal anvendes som sådan, selvfølgelig er nogle, man har tillid til, og ikke nogle, der kan have nogle skjulte dagsordener.
Jeg har fuld tillid til - jeg kan godt se, at det har de tre damer ikke, men det er så bare ærgerligt - at politiet, der vil anvende civilagenter, gør det med stor omhu.
Anne Baastrup (SF), 2003-09-04:
Da vi havde Dommerforeningen til det der uformelle møde, blev der jo klart gjort opmærksom på, at der kunne være et problem, at der ville kunne ske fejl, i og med at man havde det særskilte, at dommerne skulle vurdere forsvarsadvokatens aktindsigt. Vil hr. Per Dalgaard fastholde, at blot fordi politiet har en, der er mistænkt, som efterfølgende sigtes, skal han i hr. Per Dalgaards ordvalg defineres som kriminel, blot fordi han har været det forkerte sted på et forkert tidspunkt?
Mener hr. Per Dalgaard ikke, at man skal tage en frygt fra dommernes side for, at der kan ske fejl, alvorligt?
Det kan simpelt hen være helt, helt uskyldige mennesker, som bare har lagt sig ud med en civil agent, og som har en hemmelig fjende, og at det er denne fjendes oplysninger til politiet, der er grundlaget for afgørelsen.
Har hr. Per Dalgaard ikke opfattelsen af, at det kan være, man måske skulle se på, at ikke uskyldige bliver dømt?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-09-04:
Til hr. Per Dalgaard: De kriminelles velbefindende handler om, hvordan der skal være i fængslerne, og hvordan kriminalforsorgen skal være indrettet.
Jeg bliver nødt til at stille hr. Per Dalgaard et meget enkelt spørgsmål: Hvornår er man kriminel?
Kan vi ikke få svaret på det ganske klart og tydeligt?
Per Dalgaard (DF), 2003-09-04:
Omkring kriminelle og ofre og behandlingen i Retsudvalget: Selvfølgelig skal Retsudvalget tage sig af kriminalitetslovgivning som sådan, og derfor kommer jo både de kriminelle og ofrene ind i billedet.
Men igen, jeg synes, at den vægt, der lægges på de kriminelles velbefindende, er enormt stor i forhold til de problemer, som ofrene kommer ud for.
Det er min opfattelse af det.
Det kan godt være, den er forkert, og at det vender anderledes i fru Line Barfods hoved, men sådan vender det i hvert fald i mit hoved, og det synes jeg også vi kan fornemme i forbindelse med de samråd, forskellige ministre har været indkaldt til, hvor det egentlig er den kriminelle, som bekymrer voldsomt meget.
Og det vil sige, at de selvfølgelig skal have en forsvarsadvokat, og der skal være en anklager, som kan fremføre de synspunkter, som samfundet nu har i forhold til den, der har begået kriminalitet.
Anne Baastrup (SF), 2003-09-04:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar.
Mit spørgsmål gik
ud på: Hvordan definerer hr. Per Dalgaard retssikkerhed?
Hvad er retssikkerhed for hr. Per Dalgaard?
Jeg har flere gange hørt hr. Per Dalgaard sige: Man kan jo bare lade være med at begå kriminalitet, man kan blive buret inde med det samme.
Er det sådan, at hr. Per Dalgaard rent faktisk ikke mener, man skal have en forsvarsadvokat, der kan føre sagen, at han ikke mener, at man skal have en uafhængig dommer, at han ikke mener, at der skal være en objektiv anklagemyndighed?
Hvor er Dansk Folkepartis opfattelse af retssikkerhed?
Bare sådan et svar.
Helge Adam Møller (KF), 2003-09-04:
Jeg har stort set altid et problem med fru Margrete Auken, for masser af gange siger fru Margrete Auken et eller andet, og bagefter siger hun: Det ved hr. Helge Adam Møller godt. Jeg bliver altså nødt til at fortælle fru Margrete Auken, at den, der ved mest om, hvad hr. Helge Adam Møller ved, er mig selv. Jeg mener ikke det, som fru Margrete Auken pådutter mig.
Jeg er helt overbevist om, at når bilister nu ved, at bøderne ved at overskride de nye hastighedsgrænser på 130 km/t. bliver markant højere end i dag, og når de får at vide, og det bliver kontrolleret, at kører de mere end 160 km/t. på en motorvej, skal de op til en ekstra køreprøve, hvor de i dag skal op på at køre 187 km/t., så får det en indflydelse.
Derfor har jeg altså komplet den modsatte holdning af fru Margrete Auken, der som sædvanlig ikke lytter til noget som helst.
Det er altså min holdning, og det er ikke den, som fru Margrete Auken prøver at pådutte mig.
Margrete Auken (SF), 2003-09-04:
Så bliver jeg altså desværre nødt til at oplyse, men jeg ved godt, at det ikke gør indtryk, at efter at folk er begyndt at køre så stærkt på motorvejen, sker nu 10 pct. af alle drabene og ulykkerne på motorvejene, hvor de slet ikke burde ske, fordi man har fjernet alt andet trafik.
10 pct. sker der.
Jeg ved godt, at justitsministeren i et åbent samråd sagde: Pyt, det er kun 10 pct.; det er der ingen der kan tage alvorligt.
Men jeg havde egentlig håbet, at hr. Helge Adam Møller kunne huske, hvad han lærte dengang.
Jeg må også lige sige, at det frygteligste, vi kan sige, er, at man selv skal fornemme, hvordan man kører.
Dengang det store fald kom i antal færdselsulykker,
var dengang i begyndelsen af 1970'erne, hvor man gik fra at køre efter forholdene til at få faste hastighedsgrænser.
Det ved hr. Helge Adam Møller selvfølgelig også godt.
Til det der med, at folk fornemmer det med sig selv: I USA, hvor man har meget mere respekt for det her, fornemmer man med sig selv, at man ikke må køre mere end 65 miles og 55 miles, og det kan man se på adfærden.
I Spanien fornemmer man med sig selv, at man må køre som død og helvede - undskyld, som død og et eller andet forfærdeligt.
Det fornemmer man med sig selv i
Spanien
Hvis hr. Helge Adam Møller nu lægger op til, at bilisterne igen skal til at fornemme med sig selv, er vi ude i den helt store tragedie.
Det havde jeg dog håbet at jeg i hvert fald ikke skulle høre fra hr. Helge Adam Møller, som ved, at det er det absolut farligste, vi kan komme ud i.
Og det der med kontrollen og de højere bøder på motorvejen ved hr. Helge Adam Møller også godt, at vi kan glemme alt om, for der kommer ikke skærpet kontrol.
Helge Adam Møller (KF), 2003-09-04:
Færdselssikkerhed berører mig stadig væk meget, og jeg må rette fru Margrete Auken, for på det her område har jeg nøjagtig den samme holdning, som jeg havde, før jeg blev formand for Færdselssikkerhedskommissionen, mens jeg var formand for den og bagefter.
Derfor har jeg i Folketinget, lige siden jeg kom ind første gang som suppleant i 1977, stemt for, at hastighedsgrænsen skulle øges på motorveje.
Hun kan se i den gamle rapport fra Færdselssikkerhedskommissionen, hvor vi diskuterede det her spørgsmål, og der står også, at hr. Helge Adam Møller mener, at hastighedsgrænsen på motorveje skal være højere.
Jeg deler her opfattelse med det store flertal af alle bilister, og det er jo ikke, fordi de er lovbrydere, men gennemsnitshastigheden ligger omkring 120 km/t., fordi man fornemmer med sig selv, og det er jo sandheden, at det er 4-5 gange så sikkert at køre på motorvej, end det er at køre på landeveje.
Fru Margrete Auken ved, at hvis vi skulle have samme sikkerhed på de danske landeveje som på motorveje, skulle hastighedsgrænsen på landevejene sættes ned til 55 km/t.
Jeg har spurgt fru Margrete Auken før: Har SF nogen sinde stillet forslag om det?
Hvorfor ikke koncentrere sig om de steder, hvor ulykkerne sker, og så lade bilisterne køre med en naturlig og hensigtsmæssig fart, når føret og vejen og motorvejens bredde tillader det?
Samtidig siger vi til dem, der vil køre ekstremt hurtigt, og det er der desværre nogle der gør: Nu bliver I klapset af langt mere effektivt, end I blev tidligere.
Derfor er det stadig væk min faste overbevisning, at det her medfører færre antal dræbte og kvæstede på de danske motorveje.
Der er ingen, der ved det, men det er min påstand.
Lad os så snakke om det om 3 eller 4 år.
Margrete Auken (SF), 2003-09-04:
Da hr. Helge Adam Møller ikke er oppe som ordfører, må det blive denne her vej rundt.
Nu bliver jeg nødt til at citere.
Da hr. Helge Adam Møller præsenterede Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan, oplyste han på en planche, at med 40 pct.s fald i dræbte - nu er vi så 2 år tilbage, så det var et lavere tal - ville vi komme på niveau med England og Sverige.
Det sagde hr. Helge Adam Møller på det tidspunkt.
Derefter viste han på en planche, at hvis blot alle bilister overholdt hastighedsgrænsen - det var jo altså den dengang gældende hastighedsgrænse - brugte sikkerhedsselen og ikke kørte spirituskørsel, ville målet være nået.
På den følgende planche viste han med tal fra Australien - tror jeg, det var - at hvis man kører 20 km/t. for meget, øges risikoen tre gange, og det svarer til, at man kører med en spritpromille på 2,1 pct.
Det var dengang, hr. Helge Adam Møller kunne færdselssikkerhed, og dengang, det berørte ham.
Sandy Brinck (S), 2003-09-04:
Det er ganske enkelt utroligt efter at have taget denne diskussion nu for tredje gang i dette Ting.
De penge, der er sat af til forbedringer på vejene, var jo, for at man kunne få Dansk Folkeparti med, sådan at det, vi diskuterede i oktober, da det blev fremsat, nemlig de 15 pct. af vejnettet, er blevet til 55 pct.
Det er det, man bruger 175 mio. kr. på.
Tilbage står 2-3 ekstra dræbte om året.
Der er jo heller ingen penge, ikke en krone, til den ekstra politiindsats, som skal sørge for, at folk rent faktisk kører 130 km/t. og ikke derover.
Så vil jeg slet ikke gå ind i den store statistikdiskussion og metodeudredning med hr. Helge Adam
Møller
Jeg vil bare fastholde, at når hr. Helge Adam Møller mener, at det bare er statistik, så synes jeg, det siger noget om hr. Helge Adam Møllers menneskesyn og ikke om mit statistikkendskab.
Hr. Helge Adam Møller og jeg bliver ikke enige, men jeg synes, det er værd at gøre opmærksom på, når hr. Helge Adam Møller fremfører sin argumentation, at der ikke kommer flere motorveje af det her lovforslag.
Så hr. Helge Adam Møllers argumentation, hvis man overhovedet skulle finde hoved og hale på den, hænger ikke sammen.
Det ændrer ikke ved, at vi må tro på det, når regeringen skriver i sit lovforslag, at der dør 2-3 ekstra som følge af det her lovforslag.
Det må vi jo tro på, og det vil undre mig meget, hvis den konservative ordfører ikke stoler på, hvad den konservative justitsminister skriver i bemærkningerne til lovforslaget.
Jeg synes, det er en hån at stå heroppe og kalde det sund fornuft, når vi kan slå op og se, hvor mange lemlæstede og hvor mange dræbte lovforslaget medfører.
Det er simpelt hen en hån mod de mennesker, som daglig må leve med, at pårørende enten er blevet dræbt i trafikken eller er blevet lemlæstet.
Møller og fru Margrete Auken om, hvem der har mest forstand på færdselssikkerhed, men blot sige, og det vil hr. Helge Adam Møller kunne bekræfte, at i bemærkningerne til justitsministerens lovforslag står der, at dette medfører et drabsantal på 2-3 ekstra om året. Det er dog sjældent, at vi vedtager lovgivning i dette Ting, hvor vi kan slå op i bemærkningerne og læse, hvor mange der dør af det, og det bør ikke blive noget, vi gør ofte, faktisk havde vi håbet, at vi heller ikke skulle vedtage det i dag.
Hr. Helge Adam Møller siger, at det jo bare er statistik, og der er vi nok inde ved kernen i hele forskellen mellem vores holdning og Det Konservative Folkepartis holdning.
For os er det ikke bare statistik, det er mennesker, der dør, og derudover er der rigtig mange mennesker, som bliver lemlæstet på grund af det her lovforslag.
Det er kynisme, og det må man så forholde sig til.
Margrete Auken (SF), 2003-09-04:
Dette er jo en af de gange, hvor naturen er gået over optugtelsen.
Jeg kunne begynde at citere, hvad hr. Helge Adam Møller sagde, da han præsenterede Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan, da han stadig væk var formand for den.
Det lød ganske anderledes, men nu skal jeg spare forsamlingen her for citaterne og blot sige, at det er så stort tilbagefald, at vi begynder at regne pr. kørte kilometer i stedet for at regne i mennesker.
Så længe Færdselssikkerhedskommissionen har arbejdet, har det været en overordnet målsætning, at vi ikke så på antal kørte kilometer, men på mennesker.
Det vil sige, at det er antallet af mennesker, der kommer til skade, og det er antallet af menneskeliv, vi sparer.
Bliver der kørt flere kilometer, kan der kompenseres ekstra.
Derfor har man i andre lande, hvor man tænker på samme måde, et langt lavere ulykkestal pr. antal mennesker, end vi har i Danmark, og især end vi får i Danmark, og det ved hr. Helge Adam Møller udmærket godt.
Helge Adam Møller (KF), 2003-09-04:
Alle, der har forstand på færdselssikkerhed, siger fru Margrete Auken, ved, at det her vil få katastrofale følger.
Jeg ved ikke, hvem der har forstand på færdselssikkerhed.
Jeg mener, at jeg er en af dem, og jeg mener ikke, at det får katastrofale følger.
Jeg synes også, det er meget interessant, at hvis man tager Danmark for nøjagtig 10 år siden, var gennemsnitshastigheden på de danske motorveje 112 km/t.
Det var for 10 år siden.
I dag er den 118 km/t.
- det var den i 2001 - så den er altså steget markant.
Alligevel er antallet af dræbte og kvæstede på motorvejene pr. kørt kilometer faldet markant i de samme 10 år.
I 2001, da hastigheden var steget med 6 km i timen, kunne man køre yderligere 4 millioner kilometer, før man rent statistisk havde risikoen for at blive udsat for et uheld.
Summa summarum - det står klart og tydeligt i lovforslaget - hastigheden blev øget, og antallet af uheld faldt.
Jeg ved godt, at statistik kan gå op og ned, og det gør den jo, men sådan er det.
Lad mig også minde fru Margrete Auken om, at i Tyskland, hvor man stadig væk har fri hastighed på halvdelen af motorvejsnettet, er antallet af kvæstede og uheld pr. kørt kilometer nøjagtig det samme, som det er i Danmark med en hastighedsgrænse på 110 km/t. Jeg tror, at de, der kører nede i Tyskland, ved, at der er nogle, der kører betydelig mere
end 110 km/t., og alligevel er antallet af uheld nøjagtig det samme som i Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-09-04:
Jeg sagde noget før, som ikke er fuldstændig dækkende.
Jeg sagde, at sagen har ligget i Folketingets Europaudvalg i mange år, men den har såmænd også ligget i EU's Ministerråd i mange år, for der har jo været en generel modvilje mod at udlevere egne statsborgere til retsforfølgelse i et andet EU-land eller et andet land i det hele taget.
Danmark har endda været så privilegeret, at vi i lang tid har haft en aftale med de øvrige nordiske lande om at udlevere til dem, også for mindre forbrydelser, så derfor har skridtet i og for sig været meget mindre for Danmarks vedkommende end for andre EU-landes.
De øvrige EU-lande har skullet tage hele skridtet fra nulpunktet til pludselig at skulle udlevere til andre lande, og derfor har skridtet været ganske meget større for dem, end det har været for Danmark, og det bliver meget interessant at se, hvordan det kommer til at fungere i praksis.
Jeg synes ikke, vi fra dansk side har haft specielt store vanskeligheder ved at tænke den tanke, at danske statsborgere skal kunne udleveres til retsforfølgelse i et andet land, for de kan jo udleveres til de øvrige nordiske lande.
For andre lande i EU har det derimod været et meget, meget stort skridt, og derfor er det spændende at se, hvor meget arrestordren så bliver brugt i praksis.
Men behovet har været til stede.
Det kan vi jo se af de retssager, som det har været nødvendigt at flytte til andre lande, fordi man ikke har ønsket at udlevere de mistænkte personer, som i øvrigt senere blev fundet skyldige.
Helge Adam Møller (KF), 2003-09-04:
Nej, det er ikke kynisme, det er sund fornuft.
Noget af det bedste, der er sket i dette samfund gennem de sidste 30 år, er jo, at vi har fået motorveje, og jo flere motorveje, vi har fået - det er der en del partier der har medvirket til, andre har været meget nølende, jeg tænker ikke på Socialdemokratiet, men på SF - og hver gang vi bygger et stykke motorvej, og hver gang vi får flere bilister til at køre på denne motorvej, får vi færre dræbte og kvæstede.
Selv om vi kører 130 km/t., så er det fire gange så sikkert at køre på en motorvej, som det er at køre på en landevej med 80 km/t.
Derfor kan man takke de politikere, der har været fremsynede igennem de sidste mange år og har bygget motorveje, og derfor kan man takke de politikere, der også gør det attraktivt at køre på motorvejene, for det sparer menneskeliv, hver gang man kan få bilister til at køre på de sikre motorveje.
Line Barfod (EL), 2003-09-04:
Det er jo et meget vidtgående lovforslag, der af et flertal vil blive vedtaget om lidt, men der er trods alt et par enkelte undtagelser, der kan forhindre, at danske statsborgere bliver udleveret til andre EU-lande, og vi synes, det er vigtigt at få præciseret de undtagelser så meget som muligt.
Derfor har vi stillet ændringsforslag, som sikrer, at man kan se i selve lovteksten, hvilke grunde der kan være til, at man skal nægte udlevering, så man ikke skal lede i mange forskellige dokumenter.
Vi har foreslået, at man præciserer lovteksten, så alle afslagsgrundene bliver direkte nævnt.
Der har været en diskussion om, hvor stor en del af de helt grundlæggende menneskerettigheder i den europæiske menneskerettighedskonvention der skulle med som afslagsgrunde.
Det er selvfølgelig et valg, men Center for Menneskerettigheder har peget på, at de mener, det er vigtigt, at det kommer til at fremgå direkte af lovteksten, at man ikke kan udlevere folk, hvis der er tvivl om, at de kan få en retfærdig rettergang.
Det mener vi er så væsentligt, at det bør stå direkte i lovteksten, at man ikke kan udleveres til et andet EU-land, hvis der er tvivl om, at man får en retfærdig rettergang.
Der skal meget til, før en dansk domstol tør sige, at retsvæsenet i et andet EU-land ikke lever op til kravene i den europæiske menneskerettighedskonvention, og vi har jo set i konkrete tilfælde, at selv om Italien gentagne gange er blevet dømt for ikke at overholde den europæiske menneskerettighedskonventions krav til en retfærdig rettergang, har Danmark alligevel ikke villet afslå at udlevere andre landes statsborgere.
Nu kan danske statsborgere altså også udleveres.
Dermed kan der komme langt flere udleveringssager end tidligere, og vi mener, det er vigtigt at få præciseret, at det skal kunne kræves, at man ikke bliver udleveret, hvis man ikke er sikker på at få en retfærdig rettergang.
Det synes vi skal stå direkte i teksten, og det er det, vores ændringsforslag går ud på.