runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2001-09-06:
Jeg vil også godt spørge lidt til Venstres velfærdsmodel.
Nogle af os mener, at en del af den danske velfærd jo går på, at vi i hvert fald skal sikre de svage.
Nogle af os mener også, at den skal sikre, at vi faktisk som medborgere har lige levemuligheder.
Men når man ser Venstres boligudspil, får man faktisk et totalt modsat indtryk.
Det er et boligudspil, der er præget af, at man vil sikre dem, der har penge, dem, der kan spare op.
Når man så ser, hvad man bruger på boliger til de svage i de almene boliger, så vil man sælge dem ud.
Det er altså et velfærdsudspil på boligområdet, der faktisk skaber større ulighed.
Er det Venstres velfærdsmodel, som afspejler sig i boligudspillet?
Det andet træk, man oplever i boligudspillet, er en for mig at se blind, ideologisk tro på, at de private kan løse boligproblemerne, og at det er den bedste måde at gøre det på, uanset hvad det koster.
Det er jo rent faktisk sådan, at hvis man er meget nøgtern og gør det op, er det jo på sigt meget dyrere at støtte et privat udlejningsbyggeri i forhold til at støtte alment boligbyggeri.
Er der sund fornuft i Venstres boligudspil økonomisk, når man så ensidigt satser på alene at støtte privat boligbyggeri i stedet for at støtte alment boligbyggeri?
Karen J. Klint (S), 2001-09-06:
Det er et spørgsmål i en lidt anden prisklasse, men det går alligevel på den ideologi, der ligger: Hvem er det, man ønsker at hjælpe, når man kommer med Venstres forslag?
Som jeg læser det, er det i høj grad de velbjærgede, som en gang mere får det nemmere.
Mit spørgsmål går på de 30.000 kr., som man nu gerne vil have skattefinansieret i den børneopsparing, som er indbygget i noget af Venstres forslag.
Det kunne vel siges på en lidt anden måde, nemlig at det i høj grad er en skattefinansiering af det arveforskud, de velbjærgede forældre i forvejen kan give deres børn.
Eller er det en misforståelse?
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-09-06:
Mit spørgsmål til Venstres ordfører vedrører også skattestoppet.
Lad mig sige først, at Venstres oplæg til finanslov da var interessant læsning, men der må da mangle noget, ellers har jeg ikke læst det hele igennem.
Hvis Venstre mener sit skattestop alvorligt, så er det efter min udregning 1,8 mia. kr., man skal ud at hente ekstra.
Man afviser de forslag til finansiering, som regeringen stiller med, samtidig med at man skal ud at finde finansiering blot for at stoppe opdriften i øvrigt i andre typer af finansieringskilder.
Jeg kan ikke finde det ét eneste sted i Venstres oplæg til finanslov.
Så kunne jeg forstå på hr. Thor Pedersens svar, at, jamen aha, i regeringens fremskrivning til 2010 er der jo en pulje, der kan finansiere det her.
Mig bekendt og uanset hvor glad Venstre end måtte være for regeringen, har vi vel endnu ikke lavet en finanslov, der strækker frem til 2010.
Man kan selvfølgelig vælge at sige, at det er en stor begejstring for regeringen, at man ligefrem vil indgå 9-års-aftaler, men så radikal - undskyld udtrykket - tror jeg ikke at hr. Thor Pedersen vil være.
Vi har jo ikke vedtaget regeringens fremskrivning af økonomien frem til 2010.
Der mangler stadig væk 1,8 mia. kr., for at Venstre kan realisere sit skattestop, og det er altså til næste år.
Hvor skal de penge komme fra?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-09-06:
Hr. Thor Pedersen har i sine indlæg flere gange slået på, at man finansierer sine omkostningsforslag.
Dér var en overfinansiering på 1,1 mia. kr. Man må jo formode, at de ting, man ønsker at ændre i det kommende finansår, kommer til udtryk i det finanslovforslag, man fremlægger. Jeg synes, at der er en meget dårlig sammenhæng mellem den holdning og så Venstres mange indlæg imod regeringen før middag, hvor man stærkt kritiserede regeringens angreb på og belastninger af det private erhvervsliv.
Når man ikke har dem med i sit finanslovforslag og så selvfølgelig heller ikke har finansieringen af dem, så må det altså betyde, at man accepterer de belastninger, der ligger fra regeringens side i det foreliggende finanslovforslag.
Jeg tænker på, at ATP-kompensationen, 400 mio. kr., fjernes, jeg tænker på statslig medfinansiering af sygedagpenge for selvstændige erhvervsdrivende, CO2-afgifter, som forhøjes med 250 mio. kr., cementafgiften, som har været til behandling osv., bevillinger til landbrugets konsulent osv., mange små ting, som vi savner finansiering for overhovedet.
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Ja, så én gang til: Jeg har såmænd bare sagt - og jeg tror også, man kan finde andre tilkendegivelser af samme karakter - at vores forslag om barsel knyttes nært sammen med, at det flertal, det kan laves med, også finansierer.
Så enkelt kan det vel gøres op.
Og jeg konstaterer så nok en gang, at Venstre starter uden finansiering.
Men vi kan jo drøfte også ved forhandlingsbordet, hvilken finansiering der er reel og langvarig.
Med hensyn til hr. Jørgen Winthers indlæg så kan man jo beslutte sig for at fremsætte fejlagtige påstande.
Det med humøret var for så vidt den ene af dem, den anden er så, at jeg skulle have blandet chefkonsulenten i Dansk Industri ind i ventetiderne.
Det gjorde jeg ikke.
Det var for så vidt bare et citat fra Politiken vedrørende effekten af at anvende ulandsbistanden i den hjemlige økonomi til at finansiere sygehusvæsenet med.
Det var den sammenhæng, der var.
Økonomiministeren siger, at det er en forøgelse af det hjemlige forbrug, og det siger den pågældende chefkonsulent også, og Venstre har et problem, hvilket han anviser.
Og så synes jeg for så vidt, at fru Lene Espersen skulle få nærmere undervisning i den del af finanspolitikken.
Men hvad angår ventetiderne for kirurgiske patienter, så er den faldet.
Den er faldet.
Den er faldet i de år, statsministeren har heddet Poul Nyrup Rasmussen.
Det er sandheden.
Den er faldet markant, og den er faldet fra 1993 og så helt frem til år 2000, som er det sidste tal, jeg har.
Men hvad, der er bemærkelsesværdigt, er så, at de, der trækker gennemsnittet opad og ikke nedad, f.eks. er et så fremtrædende amt som Ribe Amt, hvor Venstre jo har amtsborgmesterposten.
Må jeg slutte med at sige til hr. Ole M. Nielsen, at vi stadig væk er optaget af at diskutere - og jeg vil også gerne diskutere det med Kristeligt Folkeparti - de vanskeligheder, mindre erhvervsdrivende har, for jeg er enig i diagnosen, men jeg kan ikke føje nyt til.
Og der er en grænse for, hvor meget man kan hjælpe dem, nemlig den grænse der ligger i, at markedet også i sig selv bidrager til at forhindre små virksomheder i at kunne blomstre, fordi de bliver konkurreret ud.
Men hos os er der åbenhed over for at kunne drøfte realistiske ting dér, stadig væk inden for den ramme, at økonomien i den samlede finanslov skal hænge sammen.
Thomas Adelskov (S), 2001-09-06:
Det er jo i hvert fald ganske tydeligt, at Venstre får finansieret ting og sager her i dag, men spørgsmålet er, hvor de finansieringer kommer fra.
Et skattestop, har vi fundet ud af, bliver finansieret ud af den blå luft, og der mangler 1,8 mia. kr. Andre initiativer finansierer man ved at skære i aktivering og halvere dagpengene for unge under 30 år.
Der er også løfter om regional udvikling.
Løfter, som er ganske hule og lyder ganske hult, når man går Venstres forslag nærmere på klingen og f.eks. konstaterer, at turisterhvervet og udviklingen af turisme skal beskæres med 40 mio. kr., når alle er klar over og alle ved, at en stor del af vores randområder i Danmark lever af udvikling af turisterhvervet og har enormt behov herfor. Til gengæld må man konstatere, at når vi ser Venstre gennemgå forskellige former for udviklingspuljer og forskellige former for offentlige tilskud, ja, så er der ikke én, ikke én eneste krone skåret fra det største område, der får tilført offentlige midler herhjemmefra, nemlig landbruget - det største erhverv på offentlig støtte. Det er meget symptomatisk, at der skal skæres alle andre steder end lige dér, hvor man har sine egne venner.
Aage Frandsen (SF), 2001-09-06:
Jeg har et spørgsmål om det med nævn, råd og institutioner, hvor hr. Thor Pedersen henviser til budgetredegørelsen.
Hvorfor ikke også undersøge dem, der kom i 1980'erne?
Eller har Venstre undersøgt det og er nået frem til, at der ikke var noget at komme efter?
Det er det ene spørgsmål, jeg godt vil stille.
Det andet er vedrørende uddannelse af arbejdskraft inden for socialområdet, forsørgelsesområdet, plejeområdet, omsorgsområdet.
Hvad ligger der egentlig i Venstres forslag
til at uddanne arbejdskraften sådan, at vi kan få kvalificeret arbejdskraft på de områder
Jeg kan ikke læse noget nogen steder.
Og specielt når det drejer sig om uddannelse af de kortuddannede, har Venstre jo været ude og lave besparelser, og i den forbindelse vil jeg godt spørge, om det er en lapsus, manglende viden om forholdene, eller det er noget bevidst.
Under punkt 7.9 om sanering af daghøjskoler og produktionshøjskoler kan alt det, der står i teksten, ikke gælde produktionshøjskoler, men daghøjskoler.
Jeg ved ikke, om Venstre har konsulteret den udmærkede formand for Produktionsskoleforeningen, der er borgmester, valgt af Venstre.
Men det passer slet ikke i virkelighedens verden, det, der står.
Det er alt sammen en beskrivelse af, hvordan forholdene er på daghøjskoler.
Men man siger også, at der er produktionshøjskoler...
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Jeg skylder fru Annie Lunde Hansen et svar om boligområdet.
Jamen vi ønsker et stærkt boligmarked, og vi ønsker, der skal være mange flere valgmuligheder for den enkelte familie. Men vi lider jo under mange, mange års socialdemokratisk tankegang, nemlig at boliger bygger man ved at støtte forskellige bevægelser, der får retten til at bygge, og de bygger alle sammen noget, som ingen af dem kunne drømme om at bo i selv, og slet ikke den arkitekt, der tegner det.
I stedet for at sikre, at man bygger spændende boliger - tæt, lav - som ikke er dyrere pr. kvadratmeter, så laver man store kasser, hvor man får et boligsocialt problem, fordi det er dér, alle de kommer, der ikke er i stand til selv at vælge deres bolig.
Det ønsker vi at bryde med på sigt, så pengene i virkeligheden går til familien.
Hvis man ikke har en indkomst, så får man et beløb, der sikrer, at man kan vælge en passende bolig, hvor man selv agter at finde den, og så i øvrigt at vi supplerer markedet, så de, der har en interesse i at bygge, også får lov, også private, og i øvrigt også almene boligselskaber, der jo så kommer til at bygge på lige vilkår.
Altså det er familien, der egentlig råder over beløbet, og ikke bevægelsen.
Til hr. Ebbe Kalnæs vil jeg blot sige, at der er ingen tvivl om, at hvis det stod til Danmark alene, og hvis det var meningen, at vi kunne bruge alle de penge, vi havde, og mere til på at hjælpe andre folk...
Det er det standpunkt, vi har holdt fast i og sagt, at vi mener, det er rimeligt at få løst de opgaver, der også er meget påtrængende herhjemme, så vi tager en lille pause, før vi egentlig kører videre.
Men der er ingen, der siger, at Danmark nødvendigvis skal give dobbelt så meget som Sverige eller andre lande.
Det kunne være, man skulle gøre mere for at få andre lande til at betale op til de 0,7 pct., som jo i virkeligheden ligger i en FN-vedtagelse.
Så må jeg sige til hr. Peter Duetoft, at jeg konstaterer blot - og det mener jeg er rigtigt - at der er en rejselyst i Folketinget.
Det har jeg altid ment.
Der er en rejselyst, og så kan man spørge, om det er derfor, jeg ikke rejser så meget mere selv.
Og dertil må jeg sige: Ja, det er det.
Det vil jeg gerne sige.
Så der er ingen grund til at pinde det mere ud.
Jeg synes, der er en rejselyst, og den blev ikke mindre med den Olsen-plan, der blev vedtaget af Folketinget.
Peter Duetoft (CD), 2001-09-06:
I de sidste 14 dage har et par yngre medlemmer af partiet Venstre på det groveste tilsvinet og mistænkeliggjort
fru Mimi Jakobsen og mig i medierne, og først i går gik Venstres leder ud og tog afstand fra det og fortalte, at der intet var i den sag, og at alt var gået, som det skulle.
Men det var altså mistænkeliggørelse som våben. Og nu kom hr. Thor Pedersen så i dag med en bemærkning for 20-25 minutters tid siden og talte om Folketingsmedlemmernes ubændige rejselyst, noget, der altså igen bygger op på Ekstra Bladets almindelige svinekampagne mod Folketinget som sådan.
Så vil jeg gerne have lov til at spørge hr. Thor
Pedersen, da jeg jo har én berøringsflade med hr. Thor Pedersen, selv om jeg ikke har mærket meget til det de sidste 14 dage, og det er Finansudvalget: Hvilke rejser i Finansudvalget i løbet af de sidste 4 år er det, hr. Thor Pedersen synes er useriøse?
Hvilke rejser ville hr. Thor Pedersen gerne have undværet, og hvilke rejser sagde hr. Thor Pedersen og Venstre nej til at deltage i, fordi de ikke mente, at de var velbegrundede?
Jeg synes ikke, man kan komme med en anklage over for Folketinget, der bygger op på en folkelig myte, der er med til at ødelægge folkestyret.
Det kan man ikke bare komme med i en hurtig bemærkning under en finanslovdebat her i denne sal.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-09-06:
På mit spørgsmål om ulandshjælpen svarede hr. Thor Pedersen, som jeg har hørt så tit at ordføreren på området, hr. Jens Vibjerg, har svaret. Jamen vi er da ganske enige med Venstre i, at vi skal have en høj kvalitet i vores ulandshjælp; vi er da ganske enige med Venstre i, at vi ikke skal understøtte banditstater eller noget andet.
Vi er ganske enige i, at de 20 programsamarbejdslande, vi har, og partnerskaberne, vi laver, skal vi true med, at vi vil afbryde i det øjeblik, der er tale om banditstater.
Det har vi sagt masser af gange.
Men vi kunne jo godt ommøblere de her penge, fordi der er brug for dem.
Vi skal jo lade være med at stille så store krav, så vi måske en skønne dag kun kan yde ulandshjælp til Sverige.
Det, der er det afgørende, er, at der er masser af lande, banditstater, hvor vi kan gå ind på andre måder, og det er dér, mennesker har store problemer, og hvor hjælpen er meget nødvendig.
Hvis vi render skrigende væk, hver eneste gang der er en, der ikke er demokratisk nok og undertrykker menneskerettighederne, og vi ikke går ind på andre niveauer, så løser vi ikke opgaven.
Ommøbleringer vil vi gerne være med til.
Vi vil gerne gøre det sammen med Venstre, gøre det godt og gøre det effektivt.
Men de 99 pct., der er tilbage af dansk rigdom og velfærd, dem må vi kunne fordele og så klare den sidste procent; andet - alt andet - er borgerligt uanstændigt.
Anders Samuelsen (RV), 2001-09-06:
Venstre bruger i deres finanslovforslag 1,5 mia. kr. fra finansieringskilderne i Det Radikale Venstres skatteudspil.
Der er bare lige den pointe og den forskel, at pengene ikke bruges til at sænke skatten på arbejde, sådan som Det Radikale Venstre lægger op til, men derimod bruges pengene til flere offentlige udgifter.
Er denne forskel udtryk for, at Venstre ikke længere er opsat på at begrænse væksten i det offentlige forbrug, og at Venstre ikke er opsat på at sænke skatten på arbejde, sådan som dansk erhvervsliv råber op om hver eneste dag, at der er behov for?
Søren Hansen (S), 2001-09-06:
Blandt de mange råd og nævn, der skal nedlægges, er også Dansk Novellefilm - et lille eksempel blandt de mange.
Her har vi et eksempel på, hvordan vi for ganske få statskroner har fået talenterne til at blomstre: Lotte Svendsen, Anders Thomas Jensen, Jonas Elmer, Sidse Babett Knudsen osv., og de sprøjtede op og ud fra de aktiviteter, som Dansk Novellefilm har stået for.
Vi har fået Bodil'er, og vi har fået markeret os på den internationale kulturscene den ene gang efter den anden.
Det har været en rugekasse; f.eks. var Taxa aldrig var blevet til projekt, det blev, hvis vi ikke havde haft dette her.
Det er altså bare ét lille eksempel på, hvor man vil skære ned og dermed forringe en god, solid indsats i dansk erhvervsliv, i det her tilfælde på filmområdet.
Jeg siger ikke, at denne nedskæring er direkte usympatisk og væmmelig, sådan som forslaget om at skære ned på ulandsbevillingen er det.
Væmmeligt og usympatisk er det ikke, men ubegribelig dumt er det. Jeg vil gerne have hr. Thor Pedersens forklaring på, hvad visdommen er ved f.eks. det her forslag.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-09-06:
Jeg vil gerne stilfærdigt spørge Venstre og hr. Thor Pedersen: Hvorfor genopretter man ikke i Venstres oplæg til finanslov de byrder, som lægges på erhvervslivet i kraft af regeringens finanslovforslag?
Hvorfor er der ikke i Venstres udspil en genopretning over for erhvervslivet?
Jeg tænker på den afgift, der skal lægges på cement.
Jeg tænker på CO2-afgiften på erhvervslivet.
Jeg tænker på pesticidafgifter, der skal forhøjes osv.
Det ligger jo alt sammen i regeringens finanslovudspil.
Vil Venstre bare acceptere disse øgede byrder på erhvervslivet, eller vil man gøre noget ved det?
Det fremgår ikke af Venstres forslag.
Det var jo det spørgsmål, som hr. Ole M. Nielsen fra Kristeligt Folkeparti stillede, og som jeg nu stiller igen, og som vi ønsker et svar på.
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Hvis ikke jeg når at svare hr. Klaus Hækkerup lige nu, så gør jeg det lige om et øjeblik, når jeg får ordet igen. Jeg vil gerne lige starte med hr. Keld Albrechtsen og det her med råd og nævn.
Altså hvis man læser budgetredegørelsen 2000-2001 fra januar, så har man gjort meget ud af at fortælle om problemet med råd og nævn, at man i Finansministeriet egentlig mener, her er et område, som egentlig mere eller mindre er ude af kontrol, hvor der er
historiske grunde for, hvorfor man har oprettet forskellige råd og nævn
Der kan være gode grunde, men når nævnet, rådet eller centret er nedsat, lever det egentlig sit eget liv og indgår ikke i den prioritering, som finder sted for alle andre udgifter på statens budget.
Det er egentlig penge, der forsvinder ud, og så prioriterer man inden for den ramme, der er tilbage.
Her skriver Finansministeriet, at det er bekymrende og betænkeligt - det ord kan jeg ikke lige huske, om de bruger - at man på denne måde holder det uden for den egentlige prioriteringsopgave.
Og de skriver endda, at nogle af nævnene er kommet efter en politisk sag, underforstået at der er noget, man egentlig godt politisk vil markere, hvorefter man så nedsætter et nævn eller et råd, og så lever det sit liv.
Jeg er glad for, der er så mange, der i øvrigt uden for Socialdemokratiets kreds synes, det er rigtigt, at man tager fat.
Det er en opgave.
Man kan ikke lade så mange milliarder ligge, uden at man er sikker på, at man prioriterer.
billede, vi har brugt, er: Er vi ikke sikre på, at vi kan bruge pengene bedre hos den pensionist i rullestol, der ikke kan få sin hjemmehjælp?
Må jeg lige sige til dem, der spørger, hvor landbruget er henne i det her, at der er afsat 165 mio. kr. i erhvervsstøtte, og det omfatter selvfølgelig også landbruget, altså dér hvor vi har sagt, man er nødt til at forhandle med organisationerne om, hvor det er, man kan bruge de penge, eller hvor man kan tage pengene bedst til det her formål, ligesom vi har sagt om alle andre råd og nævn, at vi ønsker at forhandle med Folketingets partier og regeringen, og det kan jeg selvfølgelig sige vi også er nødt til.
I øvrigt vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen om det
Men man er jo nødt til at tage den debat op, om det ikke kunne ligge et andet sted, om man ikke kunne samle kræfterne. Jeg kan se på det røde lys, at jeg bliver nødt til at vende tilbage til hr. Klaus Hækkerup, når jeg får ordet igen.
Klaus Hækkerup (S), 2001-09-06:
Nu har flere spurgt hr. Thor Pedersen om, hvordan Venstre vil dække de 1,8 mia. kr., der mangler, bl.a. hr. Morten Helveg Petersen.
Og Venstre, hr. Thor Pedersen, har hver gang ét svar: Dem finansierer vi via plan 2010.
Der har regeringen jo bevist, at pengene er til stede.
Men som hr. Thor Pedersen, der jo er et omhyggeligt og grundigt medlem af Finansudvalget, ved fra de skriftlige besvarelser, vi har fået fra finansministeren, så er en forudsætning i plan 2010, at de grønne afgifter indeksreguleres og altså øges hvert år.
Så mit spørgsmål til hr. Thor Pedersen er: Betyder det, at Venstre vil bruge den finansiering, at Venstre er indstillet på at stemme for indeksering af de grønne afgifter, og hvis ikke, hvor vil Venstre så ellers skaffe finansieringen fra?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-09-06:
Ja, hr. Thor Pedersen har jo her flere gange i dag sagt, at der skal være frit valg.
Det er meget moderne med frit valg på alle hylder, og normalt er man jo meget lykkelig, når man står over for, hvor man nu end befinder sig, at skulle vælge et eller andet.
Man vil jo helst have det oppe på den øverste hylde.
Der står en hel masse mennesker på venteliste til en bolig i Danmark.
Og de kan nu få en sum penge, så kan de gå ud at finde en bolig. Men jeg vil gerne spørge hr. Thor Pedersen, hvor f... de skal finde de boliger henne, for de findes ikke i øjeblikket. Så kan hr. Thor Pedersen sige til mig, at der findes en pinsepakke, og den er så skyld i, at de private ikke har bygget osv. osv.
Men så sagde hr. Thor Pedersen
noget glædeligt, og det vil jeg gerne have, at han herfra bekræfter, at vi skal have byggerier, der er forskellige og af alle slags. Vil det sige, at Venstre her i fremtiden vil gå ind for og også stemme for almene boliger i Danmark til forskellige befolkningsgrupper, som nu står med den sum penge, så de selv kan gå hen og vælge sådan en bolig?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-09-06:
Jeg tænker ikke alene på forslaget om at nedskære ulandsbistanden, men også på det utrolige forslag om at nedlægge Center for Freds- og Konfliktforskning.
Hvad er det for et forskningspolitisk og internationalt signal at sende ud?
Her har vi et internationalt anerkendt forskningsinstitut på uafhængig basis, som forsker i at forebygge krige og konflikter, som forsker i, hvad der virkelig er brug for ude omkring i verden af modeller for fredelige løsninger på konflikter f.eks.
Og så kommer Venstre nu og vil spare et i finanspolitisk sammenhæng i og for sig lille beløb, 10 mio. kr., men hvad er det for et signal at sende ud?
Hvad er det, der foregår i Venstre?
Har man tænkt sig, vi skal lukke os inde her i Danmark, at vi nu ikke længere skal påtage os noget som helst ansvar for, hvilke problemer der er ude i verden, at den forskning, vi har i det, skal ødelægges, og den ulandsbistand, vi giver, skal skæres ned. Hvad er det for noget?
Jeg synes, der er behov for en overordentlig god forklaring fra Venstres side.
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Til fru Vibeke Peschardt, der i forbindelse med bluffnummer og valgfrihed spørger: Hvem er valgfriheden for?
Jamen det, vi sikrer i vores forslag, er en ret for forældrene til at vælge andre løsninger for det samme beløb, forældre, som i virkeligheden er tildelt den pasning, de er visiteret til og har fået bevilget.
Det er en ret til at etablere puljeordninger.
Den ret har man ikke i dag.
Det er en mulighed, at en kommune kan tilbyde puljeordninger, men forældrene kan ikke forlange at kunne etablere en puljeordning. Dertil kommer, at vi ønsker, at kommunen skal have en lovfæstet ret - også i Søllerød, hvor de vel har den - til at tilbyde forældrene en anden løsning, hvis de er visiteret til en pasning.
Det er selvfølgelig kommunen, der bestemmer antallet af pladser, det er et kommunalt ansvar.
Men når man altså har fået sin plads, kan man vælge en anden løsning.
Det er da rimelig enkelt at forstå, sådan har forslaget været hvert eneste år. Så er der igen spørgsmålet om finansiering.
Jeg forstår ikke, at man kan blive ved at mangle forståelse for, at når en regering siger, de efterlever deres egen strategi, at alt er finansieret ved uændrede skatter, at der endda er plads til en skattelettelse, 15 mia. kr., 1 pct. af BNP, at man så, når vi ikke overhovedet belaster regeringens budget, men tværtimod aflaster regeringens budget med en overfinansiering på 1 mia. kr., kan mene, at der er noget, der ikke er finansieret. Altså enten følger regeringen ikke sine egne planer, og så er der et problem for regeringen, eller også følger regeringen sine egne planer, og så er der ikke et finansielt behov.
Begge dele kan ikke være rigtige.