runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Tak til formanden.
Jeg var lidt ked af, at jeg blev snydt for at stille et spørgsmål om at følge op på indsatsen, men det vil jeg så gøre nu.
Jeg vil sige til ministeren, at jeg glæder mig over, at ministeren kunne fortælle, at finansministerens loft på 1,3 mia. kr. ikke er lagt af forligspartierne.
Jeg glæder mig også over, at ministeren erkender, at sagen er, at hvis der bliver bygget flere boliger, kan der blive trukket voldsomt på lejernes penge.
Vi glæder os også over, at der bliver bygget flere boliger, dog ikke de steder, hvor der ikke er et behov for det, og derfor ønsker vi en målretning.
Det, vi ser som det store problem, er, at man efter det nye princip bliver ved med at bruge lejernes penge til at bygge flere boliger, og jeg vil spørge ministeren: Er det ikke sådan, at uanset hvad vil der faktisk være ubegrænset trækningsret på lejernes penge, hvis byggeriet stiger?
Der er ubegrænset trækningsret, men der er ingen muligheder for at sanktionere.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Altså, forvirringen handler jo bl.a. om, hvad det er for et udspil, fru Lissa Mathiasen henviser til, for der har jo været nogle forskellige undervejs.
Hvis det er det sidste udspil, kan man sige, at der i hvert fald ikke var meget økonomisk sammenhæng i det.
Det, der er interessant, er, at fru Lissa Mathiasen jo kan have haft nok så store ønsker om, hvad renoveringsrammen skulle ende med at være, men fru Lissa Mathiasen og hendes parti besluttede jo, at man ikke ville have nogen indflydelse på, hvad renoveringsrammen skulle ende med at være.
Der var til gengæld fire partier, som var meget opsatte på at lave en aftale, og som var opM022S14321560ALFV.FM Page 1525 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM satte på at udvide den renoveringsramme, der var aftalt i den tidligere aftale, med yderligere 625 mio. kr. Så det, man i hvert fald kan se udeomkring, er, at de fire partier, der forhandlede videre, også har skabt nogle resultater.
Så kan jeg forstå, at fru Lissa Mathiasen kun har hån tilovers for de 200 mio. kr., der er afsat til huslejenedsættelser i de belastede områder.
De er udtryk for en målrettet indsats, de er endnu et redskab, der kan tages i brug, og jeg tror, at de steder, hvor de kommer i anvendelse, vil man være rigtig glad for, at de fire partier også valgte at tage huslejenedsættelser med.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Nu er det jo ikke, fordi 200 mio. kr., som det, der ligger i det her forlig, regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, gør nogen stor forskel med hensyn til huslejenedsættelser set i forhold til, hvor mange det egentlig kommer til at omfatte.
Derfor bliver det heller ikke huslejenedsættelser, der vil blive særlig mærkbare, medmindre det bliver meget få, der får glæde af dem, altså en meget begrænset andel, der får tildelt dem.
Men det lyder, som om ministeren mener, at der fra Socialdemokraternes side ikke var et ønske om en rigtig god og stor renoveringsindsats.
Jeg tror, det ville være godt, hvis ministeren satte sig ned og kiggede en gang til på vores forslag.
Vi lagde faktisk op til næsten en fordobling af beløbet, og derfor er det peanuts.
Det er denne regering, som hele vejen igennem ikke har villet give lejerne retten til en større renoveringsindsats, til trods for at vi ved, at det er noget af det, der gør boligerne attraktive, til trods for at vi ved, at det er noget af det, der gør, at der rent faktisk er flere, der gerne vil blive boende.
Så jeg håber, ministeren vil medgive, at i det udspil, der lå fra Socialdemokraterne, lå der ud over de 1,5 mia. kr., vi allerede havde aftalt, næsten 1,5 mia. kr. mere pr. år i vores udspil – plus huslejenedsættelserne.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Det sidste ville jo i hvert fald have forudsat, at partierne så blev enige om at udvide renoveringsrammen og f.eks. ikke disponerede alle pengene til huslejenedsættelser.
Det kommer jo helt an på, hvordan man prioriterer, hvordan pengene skal bruges, og der synes jeg måske også, at Socialdemokraterne skulle gøre lidt op med sig selv, hvordan det så var, man ville prioritere, hvis man selv havde kunnet bestemme.
Sagen er jo, at vi har øget renoveringsrammen med 625 mio. kr. for 2006, og det er jo netop, fordi vi synes, der er et behov på området, og derfor var vi indstillet på at øge det.
Hvad måtte så i øvrigt gøre sig gældende?
Ja, der ligger muligheden i form af de midler, der er i dispositionsfondene, som jo også kan komme i anvendelse.
Men hvad man ellers rundt lokalt vil beslutte sig for, er jeg jo ikke herre over.
Det er jo lokale afgørelser, hvilke beslutninger man vælger at træffe.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Det vil sige, at pengene er brugt.
Derfor vil jeg godt spørge, om ministeren så vil bekræfte, at hvis der kommer nye renoveringsindsatser, jeg vil sige et behov, rundt i nogle boligforeninger, så betyder det, at lejerne så selv må betale i kraft af en højere husleje.
Kan ministeren bekræfte det?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Nu er hr. Carsten Hansen igen inde på, at går det så galt.
Jeg synes jo, det er et positivt problem.
Jeg synes, det er positivt, at der bliver bygget alle de nye boliger, og det tror jeg lejerne rundtomkring virkelig glæder sig over.
Det, vi har aftalt med hinanden i forligskredsen, er, at vi nøje vil følge udviklingen på området, og vi vil mødes, hvis der mod forventning skulle vise sig en væsentlig øget aktivitet.
Jeg synes, det er en god løsning, vi har fundet.
M022S14321560ALFV.FM Page 1524
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Sagen er jo, at når vi taler om beregningsrenten, så bliver man nødt til at lave et skøn over, hvad renten vil være over de samlede 30 år.
Og det er det, man har gjort på bedste vis.
Det er så rigtigt, at der nu er et eksempel på, at beregningsrenten ligger over, men ellers har vi jo set i andre år, hvordan beregningsrenten ligger under den aktuelle rente.
Og det må nu engang være sådan, at man skønner over hele perioden, alt andet ville være uforsvarligt.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Jo, men fakta er jo, at hvis man havde brugt markedsrenten, havde man faktisk på de 5,7 mia. kr., man har optaget lån for, sparet 1 mia. kr., for på flekslån, som finansministeren jo i virkeligheden optager, er det sådan, at renten i dag er nede på 2,5 pct. i det område, men man har faktisk optaget lån på over 5 pct.
Så vil ministeren ikke bekræfte, at hvis man havde taget flekslån, som finansministeren jo gør, til at finansiere de lån i Landsbyggefonden, så havde man faktisk kunnet have haft 1 mia. kr. mere at bruge?
Det er jeg glad for bekræftelsen på, og jeg er også glad for bekræftelsen fra ministeren på, at man i virkeligheden ikke kan sige noget om, hvor mange penge der bliver trukket fra Landsbyggefonden.
Går det så galt, som det gik i 2003, ja, så stiger beløbet fra Landsbyggefonden og dermed fra lejerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Tak til formanden.
Der blev nemlig stillet et par direkte spørgsmål til mig, som jeg synes jeg bliver nødt til at besvare.
Jeg skal dog lige sige, at jeg synes, at jo mere man hører hr. Carsten Hansen fortælle om Socialdemokraternes huslejenedsættelsesplaner,
desto mere forvirret bliver man.
Altså, nogle skal have 10 pct., og nogle skal have 25 pct., men vi aner ikke, hvem det helt konkret er, og vi aner slet ikke noget om, hvad der skal ske om et par år, når man så har brugt flere milliarder kroner på området.
Så jeg synes om noget, at hr. Carsten Hansen bidrager til usikkerhed og utryghed for lejerne i den almene sektor, også al den stund, at der hele tiden bliver talt om andre låneformer, uden at hr. Carsten Hansen vil tage stilling til, hvad det egentlig betyder for principperne i den almene sektor, men det håber jeg vi kan få svar på ved en senere lejlighed.
Jeg skal svare på tre spørgsmål.
Hr. Carsten Hansen spørger til pengene i fonden.
Sagen er jo, at der nu kommer penge ind i fonden, fordi lånene rundtomkring er udamortiserede, og der kommer flere og flere penge ind i fonden gennem de kommende år.
Det er rigtigt, at der er loft over statens ydelsesstøtte, og det fremgår jo også klart, at partierne har aftalt at mødes, hvis der mod forventning skulle vise sig en større aktivitet.
Det tror jeg dog ikke, tværtimod kan vi faktisk se, at aktiviteten har været lidt faldende i 2005.
Endelig bliver der igen spurgt til markedsrenten.
Jeg tror egentlig, det er hr. Carsten Hansen bekendt, men jeg skal da gerne uddybe det endnu en gang, også for den måske undrende lytterskare, at man jo beregner nutidsværdien af et beregnet forløb for ydelsesstøtten til de faktisk meddelte tilsagn i de enkelte år.
Ved beregningen er det, man anvender de renter og inflationsforudsætninger, som ligger til grund for budgetteringen af ydelsesstøtten på finansloven for året efter tilsagnsåret.
Der vil over de 30 år være perioder, hvor budgetteringsrenten, som aktuelt, ligger over den faktiske rente, til gengæld er der andre perioder, hvor den vil ligge under.
Den rigtige rente kendes jo først, når de 30 år er gået, men det handler om, at vi giver et skøn, der ligger så tæt på som overhovedet muligt.
Men det er klart, at der jo er nogle udsving, som kan gøre sig gældende over tid.
Men det er det, der ligger bag beregningsrenten, og det tror jeg egentlig er hr. Carsten Hansen bekendt.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Nu har hr. Carsten Hansen refereret til Programbestyrelsen nogle gange i dag.
Kan hr. Carsten Hansen bekræfte, at det, som Programbestyrelsen siger, er: Indsatsen mod ghettoisering må derfor tilpasses de lokale forhold.
Må derfor tilpasses de lokale forhold!
Det er altså Programbestyrelsens opfattelse – i modsætning til, hvad jeg synes hr. Carsten Hansen giver indtryk af, når han bruger det til at legitimere Socialdemokratiets udspil – at det er en indsats, der skal tilpasses lokalt.
Derfor skal man have en bredspektret indsats, hvor man vælger det, der kan benyttes lokalt, og ikke, som Socialdemokraterne har foreslået, en bred og generel huslejenedsættelse.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Det, vi jo foreslår, er, at vi går ind med nye finansieringsformer, nye låneformer.
Vi vil også gerne diskutere afdragsfrie lån i den almene sektor.
Det, vi så foreslår, er at sænke huslejen med op til 25 pct. i de dyreste boliger og have en generel sænkning på 10 pct., men vi vil vurdere det fra sted til sted.
Det er præcis det samme, som Jørgen Nue og Programbestyrelsen foreslår, så derfor tager vi det virkelig til indtægt i vores forslag, nemlig at hvis vi skal have en ordentlig udtynding i ghettoområderne, så handler det ikke om pebernødder til 200 mio. kr., men det handler om, at vi sætter nogle milliarder af af de mange penge, som lejerne har i deres almene fonde, som lejerne selv har sparet op, og bruger dem til huslejenedsættelser i modsætning til de pebernødder, der er sat af.
Det er under 1 pct. af de 22 mia. kr., man opkræver i husleje i den almene sektor hvert eneste år, kan jeg svare den radikale ordfører.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Vi har flere gange i dag hørt, at Programbestyrelsen skulle sige, at det at sætte huslejen ned generelt er måden, vi bekæmper ghettoproblemerne på.
Jeg kan ikke finde belæg for det.
Rapporten er ny, jeg har ikke læst den helt i detaljer, men jeg kan ikke finde belæg for det nogen steder.
Jeg kan se, at man taler om, at tingene skal tilpasses de lokale forhold.
Jeg kan se, at man i afsnittet om styring og regulering af beboersammensætning i det mest truede område siger, at der ikke er behov for forsøg med nye instrumenter, men derimod behov for en målrettet og systematisk anvendelse i berørte kommuner.
Kan hr. Carsten Hansen fortælle, hvor i Programbestyrelsens afrapportering man siger, at det fornuftige er at bruge pengene på at sætte huslejen ned over en bank?
Eller har man gjort regning uden vært?
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Vi har skam ikke gjort regning uden vært, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Vi siger bare, at her anbefaler ministerens egen tænketank, Programbestyrelsen, faktisk også, at der sker en udtynding i nogle af de boligområder, der er ghettoramte, ved at man – for visse grupper godt nok – sætter huslejen ned.
Det er præcis det, vi har sagt i vores udspil.
Vi har sagt, at vi gerne vil sænke huslejen generelt med 10 pct., men vi vil i de dyreste af de her områder sætte den ned med 25 pct.
Så det er der overhovedet ingen modsætning i.
Men det nye er, at vi faktisk fra eksperterne får anerkendelse af, at det kunne være et godt redskab på det her område.
De Radikale må måske give mig, at hvis vi ikke havde brugt de principper, heller ikke i den nye aftale, som De Radikale har indgået, så havde der bare for de næste 2 år været over 2 mia. kr. ekstra til at bruge til de her gode indsatser og til at sætte huslejen ned.
Der havde været penge til en række af indsatser ud over det, jeg anerkender der er blevet lavet indtil nu.
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
Men det, socialministeren jo glemte at sige, var, at med de initiativer, som man tager i forbindelse med både boligbyggeri og indgreb over for ghettoisering tager man i hvert enkelt tilfælde regningen og sender direkte videre til de almene lejere, som så får lov til at betale ved kasse et.
Det er jo der, kæden hopper af: Hvis man foregiver, at man vil bekæmpe uligheden, og man sender regningen videre til de fattigste mennesker i det her land.
Hvis man virkelig mente det her alvorligt som socialminister, så skulle man have sagt: Ja, vi vil prioritere bygning af flere boliger, vi vil prioritere at få bekæmpet ghettoerne, og det er ikke kun de fattigste mennesker i det her land, der skal betale regningen; vi lader det indgå i den fælles prioritering af skattemidlerne.
Det har man ikke valgt at gøre.
Man har valgt at sige: Vi sender regningen til de fattigste.
Det får jo enhver snak om at bekæmpe ulighed til at klinge fantastisk hult.
Det her forslag øger uligheden ligesom så fantastisk mange andre elementer af regeringens politik.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Ja, jeg blev kaldet til lige at følge op på det her spørgsmål om huslejenedsættelser, for det er vigtigt for os.
Det vigtige for os handler ikke om ja/nej til huslejenedsættelser i det hele taget; Socialdemokraterne vil generelt sætte huslejerne ned, og vi taler for målrettede huslejenedsættelser i de områder, hvor det kan nytte noget.
Jeg vil først godt anfægte, når den socialdemokratiske ordfører hævder, at Socialdemokraterne går efter målrettede huslejenedsættelser.
Det er jo ikke målrettet, når man fra centralt hold bag et skrivebord her dekreterer almene huslejenedsættelser i de dyreste boliger på 25 pct.
Det er jo ikke målrettet.
Hele diskussionen handler jo netop om at få det lagt ud som en lokal beslutning om, hvorvidt der lige er den største fornuft i at bruge pengene til huslejenedsættelser eller til renovering eller til noget andet.
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvorfor gik Socialdemokraterne ikke med deres forslag ud og sagde, at beslutningen om, hvorvidt man vil sætte huslejen ned, og hvor meget man vil sætte den ned, lagde man ud helt decentralt?
Hvorfor synes man, at det her skal være en beslutning, som man træffer herinde langt væk fra alting, hvor man ved allermest om, hvordan forholdene er, og hvad det egentlig er, der skal til for at vende udviklingen et givet sted?
Hvorfor synes man, at den der meget centralistiske tilgang er den allerbedste?
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Der er såmænd ikke noget centralistisk i det.
Det, det handler om, er i virkeligheden, at vi siger, at for at bekæmpe uligheden i det her samfund – det er jo ikke det, der står øverst på regeringens dagsorden og slet ikke socialministerens dagsorden, har vi opdaget i dag –
må lejerne M022S14321560ALFV.FM Page 1522 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM også have glæde af deres egne penge, og vi synes også, at de må have glæde af nye finansieringsformer.
Vi vil gerne være med til at sætte huslejen ned med 25 pct., hvor det er dyrt.
Det vil vi gøre over en kort periode.
Samtidig med det nedsætter vi et udvalg og en kommission til sammen med parterne, boligselskaberne, kommunerne osv., at se på, hvor det kan have størst effekt, og hvor vi bedst kan gøre det.
Så derfor er det ikke et spørgsmål om at være kloge, men et spørgsmål om, hvad vi synes.
Nu må det være slut med at stjæle af lejernes penge til at fylde huller op i statskassen, til finansiering af ydelsesstøtte, hvilket vi jo var enige om, dengang vi var i regering sammen, ikke var en opgave for lejerne, det var en opgave for hele samfundet at finansiere gode plejeboliger og gode ældreboliger, ikke kun for lejerne.
Det vil vi gerne lade dem komme til gode med det samme og så samtidig sige, at vi så kigger på, hvor det kan få størst effekt.
Det havde vi håbet på at der var lidt radikal forståelse for.
Men det er der åbenbart ikke.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Nu har jeg siddet hernede og gang på gang hørt hr. Carsten Hansen sige, at det er for at fylde hullerne op i finansministerens kasse.
Det er jo ikke korrekt.
De penge, der bruges til nybyggeri, og som bliver betalt af Landsbyggefonden til ydelsesstøtten, som bliver nedsat, går jo meget til nedsættelse af grundkapitalen fra 14 pct. til 7 pct.
De penge er det kommunen der skal betale, og dem beder man ikke om at få ført tilbage over DUT-midlerne.
Så det passer ikke, hvad hr. Carsten Hansen står og siger, og jeg håber, hr. Carsten Hansen bare har glemt det og vil give mig ret.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Nu er det altid grove beskyldninger at komme med at sige, at ting ikke passer.
Det er sådan, at hvis man ikke i de næste 2 år havde brugt 2,1 mia. kr. til at betale ydelsesstøtte for, et nyt princip, som blev indført i 2002, så havde der faktisk været 2,1 mia. mere, man kunne have brugt til huslejenedsættelser, ghettobekæmpelse, renovering.
De var kommet lejerne til gode.
Jeg kan slet ikke forstå, at Danske Folkeparti med deres tilgang til det ikke er enige i det.
Hvorfor søren er det kun dem, der bor til leje, der skal betale for nye plejeboliger?
Det er en god og vigtig opgave, som alle skal bidrage til, også mig, der bor i hus.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Nej, men jeg vil godt bede hr. Carsten Hansen svare på mit spørgsmål, for hver gang gentager hr. Carsten Hansen bare det samme og det samme og det samme.
Jeg vil gerne have et svar på mit spørgsmål, om det ikke er kommunerne, det kommer til gode, at det her bliver nedsat.
Altså, det ryger ikke bare i finansministerens kasse, det er jo ikke korrekt.
Og det kan jo være, at mange af de andre ting, der bliver sagt, heller ikke er korrekte.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Men der er også andre områder, hvor det ikke er nødvendigt at sætte den ned.
Det, der er brug for, er nogle redskaber til at sætte den ned i forbindelse med ghettoisering og de udsatte områder.
Men jeg vil godt sige, at huslejenedsættelser ikke er det eneste for os.
Vi havde jo gerne set, man lod være med at stjæle af lejernes penge, så der var 2,1 mia. kr. mere.
Jeg ved i øvrigt ikke, om det er 2,1 mia. kr.
Det kan være ganske mange flere penge.
Så derfor havde det været vigtigt for os, at der bl.a. var penge til at sætte huslejerne ned med.
Vi havde også foreslået en omfattende ghettoindsats.
Men i vores forslag ligger faktisk, at vi målrettet sætter huslejen ned med 4 mia. kr., og at vi samtidig nedsætter en kommission sammen med parterne på området for at få sat huslejen ned der, hvor det er mest nødvendigt, altså en generel sænkning på 10 pct., men 25 pct., hvor der er størst behov.
Og det havde vi håbet at De Radikale ville være med til, så det ikke kun var ejerne, der fik glæde af de nye finansieringsformer og generelle huslejenedsættelser, men det vil man åbenbart ikke.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Nej, der er mange former for lovmæssige tvangsopsparinger.
Der er f.eks. også den lovmæssige tvangsopsparing, som jeg har nævnt før, der hedder ATP, hvor vi alle sammen er tvunget til at spare penge op i ATP, og de bliver lagt i en fond, en kæmpestor fond.
Og staten kan jo ikke bare, fordi det er en lovmæssig tvangsopsparing, gå ind og sige, at nu bruger vi pengene i ATP-fonden til et helt andet formål, som vi i øvrigt har lyst til.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Jeg havde trykket mig ind.
Jeg vil godt spørge med hensyn til det udspil, der kom, da vi sad til forhandlingerne, hvor man kom ind med, hvad det var, man ville, bl.a. 4 mia. kr. til huslejenedsættelser, 4 mia. kr. til ghettoer, som vi kunne læse om i avisen, og 2 mia. kr. til nybyggeri.
Hver gang man siger det, taler man jo om billigere byggeri, det er bl.a. med lejet grund, og det tror jeg ikke man får; så får de næste lejere da i hvert fald en kæmpemæssig regning, det har vi set med hjemfaldsordningen.
Jeg vil gerne spørge: Er det ikke korrekt, at man fra Socialdemokratiets side faktisk vil ind og bruge 10 mia. kr. af Landsbyggefondens penge?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Nu tjener det ikke noget formål at stå heroppe og lave juridiske responsa, for vi er jo politisk uenige.
Jeg kan kun sige, at uenigheden fremkommer ved, at en almen lejlighed er ejet af den enkelte almene boligforening, men beboerne disponerer over boligerne som lejere, og det vil altså sige, at de ikke er ejere, for man kan ikke være både lejer og ejer.
De to ting er i direkte modstrid med hinanden, ordene er selvmodsigende.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Jeg har noteret mig, at den konservative ordfører godt kan lide stilen med den lidt henslængte manuduktion af juraen ligesom i en advokatserie, og derfor vil jeg gerne have, at den meget jurakyndige ordfører kommenterer forskellen mellem at være almindelig lejer i en privat udlejningsejendom og være lejer i en almen bolig.
Det er jo sådan, at der rent faktisk – i hvert fald sådan som jeg har forstået det – er en juridisk forskel, al den stund der i den almene boligsektor er et kollektivt ejerskab, fordi boligselskabet ejer den bolig, man bor i.
Derfor kan man ikke bare overføre forholdet fra en almindelig lejekontrakt for en lejer i en udlejningsejendom til en lejer i den almene sektor, og det vil jeg gerne høre ordførerens bemærkninger til.
Det var mit første spørgsmål, men tiden er løbet ud.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Jeg kan høre, at hr. Frank Aaen er meget polemisk.
Vi er ikke enige om, at det er lejernes penge, det er jo netop det, jeg lige har sagt.
Og vi er ikke enige om, at det er lejerens bolig.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Vi er altså enige om, at det er lejernes penge, og det er i øvrigt også lejernes boliger, så det er altså lejernes penge, vi taler om.
Er det Det Konservative Folkepartis synspunkt, når vi taler om folks penge?
Staten forvalter også ATP-fonden, og mener Det Konservative Folkeparti, at staten til enhver tid har lov til at sige: Nu laver vi den lige lidt om, den skal være et supplement til alle folkepensionister, for de har ikke så mange penge, så de skal have nogle af de penge, der står i ATP?
Er det sådan et forhold, Det Konservative Folkeparti har til ejendomsretten, at staten bare kan beslutte, at det er i orden, at den stjæler folks penge?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at det er lejerne, der har indbetalt pengene, og det er i øvrigt sædvane i ethvert lejeforhold, at lejeren indbetaler nogle penge som modydelse for lejekontrakten.
Det er jeg helt enig med hr. Frank Aaen i.
Men det, jeg taler om her, er simpelt hen den juridiske konstruktion.
Det var det, der skete i 2002, jeg har ikke nok historisk viden til at kunne sige, om det er sket tidligere, men det skulle undre mig meget, hvis man ikke siden 1967, da Landsbyggefonden blev oprettet, har haft diskussionen om, hvad balancen mellem renovering og nybyggeri skal være.
M022S14321560ALFV.FM Page 1501 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Hr. Jakob Axel Nielsen gjorde sig megen umage med at fortælle, at det ikke er lejernes penge, men det er jo lejerne, der indbetaler pengene.
Det er vi vist enige om.
Så kunne jeg forstå, at fordi lejerne i de almene boliger har fået nogle lån på særlig fordelagtige vilkår, har staten lov til at stjæle lige så mange penge, som staten har lyst til.
Er det sådan, at på alle områder, som staten begunstiger på den ene eller den anden måde, har staten efterfølgende ret til at stjæle de penge, som på en eller anden måde er givet væk, ganske som den har lyst til?