runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2006-10-05:
Nu er vi her i Folketinget kun forpligtet efter vores overbevisning, og når jeg om lidt skal tage stilling til, om jeg skal stemme for det ene eller det andet forslag til vedtagelse, synes jeg, det er meget rart at vide, hvad det er, jeg egentlig stemmer om.
Derfor synes jeg, det må være fair nok at få at vide, hvad det er for nogle konsekvenser, som det ene forslag til vedtagelse måtte betyde frem for det andet, og derfor prøver jeg at spørge en gang til.
Fru Line Barfod var inde på før, at hun ønskede, at det offentlige forbrug skulle følge det private, og jeg fik ikke et helt klart svar på, om det så betyder, at det er 8 mia. kr., som Enhedslisten faktisk ønsker yderligere skal ud til offentligt forbrug, for at den målsætning nås.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Det forslag til vedtagelse går ud på, at der her og nu er brug for at få taget de nedskæringer af bordet, som regeringen og Dansk Folkeparti har pålagt kommunerne at gennemføre, som betyder, at der er ældre, der ikke længere kan få rengøring hver uge, men fremover kun kan få det hver anden uge, og som betyder, at der kommer flere børn pr. voksen i børnehaverne.
Det er hr. Kristian Thulesen Dahl, der har nævnt 1 mia. kr.
Der mangler de endelige tal på de forskellige budgetter rundtomkring.
Vi ved, at i Århus er det 410 mio. kr., som man har været nødt til at skære.
Vi har fået at vide i dag fra hr. Ole Glahn, at det er 25 mio. kr., man regner med at skulle betale i bøde i Kalundborg næste år.
Jacob Jensen (V), 2006-10-05:
Jeg kan forstå på Enhedslistens ordfører, at man ønsker fra Enhedslistens side, at det offentlige forbrug skal følge det private, og det betyder ifølge Enhedslisten 8 mia. kr. ekstra til offentligt forbrug.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Enhedslisten har givet det bud, at vi mener, at det offentlige forbrug principielt bør følge det private forbrug.
Det gør det ikke.
Hvis det skulle følge det private forbrug, skulle der 8 mia. kr. ud til kommunerne.
Men som jeg har sagt flere gange, så skal der være et flertal, og desværre er det sådan, at oppositionen i øjeblikket ikke har flertal, Enhedslisten har ikke flertal.
Derfor er det sådan, at hvis vi ønsker, at der skal komme penge ud til kommunerne her og nu, skal der være et flertal for at finde de penge, der mangler til at tage nedskæringerne af bordet lige nu.
De protester, der har været ude i kommunerne, har i første omgang ført til, at man for en måned siden gik ud og sagde, at man ville give 424 mio. kr. mere til det sociale område, og påstod, at man havde regnet forkert.
Så går man ud nu og nævner 1 mia. kr. mere, fordi man siger, at der kan være nogle uforudsete udgifter ved kommunalreformen.
Vi vil gerne have, at man får de reelle tal for, hvad konsekvenserne er, tal, som man indtil nu ikke har villet beregne og lægge på bordet.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Vi prøver igen.
Det er jo helt unfair at inddrage Dansk Folkeparti i det her.
Dansk Folkeparti er slet ikke en del af det her forslag til vedtagelse.
Hvad er beløbet til det her råderum, som man taler om?
Det eneste parti, der ikke har givet noget bud, er Enhedslisten.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Et reelt økonomisk råderum er, at kommunerne ikke behøver at foretage de nedskæringer, som de er i gang med lige nu.
Et reelt økonomisk råderum er, at kommunerne har mulighed for at træffe nogle beslutninger selv i stedet for kun at skulle føre regeringens og Dansk Folkepartis nedskæringer ud i livet.
Enhedslisten ville gerne sikre, at der derudover også var penge i kommunerne til, at man reelt kunne få en vækst, til, at man reelt kunne forbedre den offentlige service, så den kunne følge med den udvikling, der er i det private forbrug.
Men det, der er afgørende, er jo, at man kan finde et flertal for finansieringen, og det er derfor, jeg siger, at det kræver, at Dansk Folkeparti er med til, eller at regeringen er med til at finde en finansiering.
Og det er Dansk Folkeparti, der har spillet ud med, at det, man ville give her og nu, var 1 mia. kr., ligesom man for en lille måned siden spillede ud med 424 mio. kr. mere.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Så prøver vi igen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl stillede et meget banalt spørgsmål: Hvad er et reelt økonomisk råderum?
Svaret fra fru Line Barfod var, så vidt jeg husker, at det var 1 mia. kr. eller endnu mere.
Jeg synes, at når man fremsætter et forslag til vedtagelse, som fru Line Barfod er en del af, skylder man at oplyse Folketinget om, hvad de økonomiske konsekvenser er.
Det er et meget simpelt spørgsmål: Hvad er et reelt økonomisk råderum?
Hvor mange milliarder er det?
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
I den aftale, der er indgået mellem regeringen og kommunerne, og som kun er kommet igennem med Dansk Folkepartis stemme, står der meget klart og tydeligt – det har KL sikret sig – at vækstrammen, rammen for, hvad der gives til den offentlige vækst, ikke er noget, man har aftalt, men er et diktat fra regeringen.
Vi fik også slået fast gentagne gange i foråret ved forskellige debatter herinde i Folketinget, at det er et diktat fra regeringen og Dansk Folkeparti, at det offentlige forbrug ikke må vokse med mere end 0,5 pct., samtidig med at det private forbrug buldrer derudad.
Det er jo det misforhold, som så mange demonstrerer imod lige nu, og vi ønsker at sige, at de nedskæringer, som kommunerne er udsat for lige nu, skal tages af bordet.
Det er der en del kommuner, der har valgt at gøre.
De har valgt at bruge af de penge, de har i kassen, for at undgå nedskæringer, selv om de ved, at de får en bøde for det næste år af finansministeren.
Det mener vi er fuldstændig urimeligt, og det ønsker vi at rette op på.
Det vil vi meget gerne lave nogle beregninger på, men indtil nu har både regeringen og Dansk Folkeparti afvist, at vi kan få lavet nogle reelle beregninger frem for de forkerte tal, som blev meldt ud, da man lavede udligningsreformen i foråret.
Hans Andersen (V), 2006-10-05:
Vi kan lige spole lidt tilbage og sige, at KL og regeringen har været enige om aftalen.
Der siger KL: Jamen i 2007 er der plads til en fortsat aktivitet på det samme niveau som i 2006, selv når man tager højde for, at der kommer flere børn og flere ældre.
Så står vi så over for at skulle tage stilling til et forslag til vedtagelse, hvor en række partier, deriblandt Enhedslisten, siger, at der er brug for et ekstra løft, et reelt økonomisk råderum.
Så spørger jeg bare: Er det 1 mia. kr., 2 mia. kr., 3 mia. kr., 4 mia. kr. eller 5 mia. kr., Enhedslisten forestillede sig man her skulle give ekstra til kommunerne, hvis vi skulle følge denne vedtagelse?
Det er vel ikke for sjov, at de pågældende partier har fremsat sådan et forslag til vedtagelse.
Man har vel gjort sig nogle overvejelser om, hvilket niveau man havde tænkt sig.
Man behøver ikke at komme med decimaler, men dog fortælle: Er det 1 mia. kr., 2 mia. kr. eller 3 mia. kr. ekstra, man har forestillet sig at give kommunerne?
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Jeg kan sagtens slynge nogle milliardbeløb ud, det er ikke noget problem.
Det, der er det store grundlæggende problem for kommunerne lige nu, er, at regeringen og Dansk Folkeparti har skabt en fuldstændig uigennemskuelig økonomisk situation, hvor man også har sendt nogle tal ud, som viste sig ikke at passe.
I forbindelse med de besparelser, der ligger lige nu, som regeringen og Dansk Folkeparti har påtvunget kommunerne, var hr. Kristian Thulesen Dahl ude at sige 1 mia. kr., som ville rette op på det mest alvorlige lige nu, efter hvad kommunerne har regnet sig frem til.
Vi afventer de tal, der kommer fra kommunerne, på, hvor meget det er, før man kan sige det præcis.
Vi ville gerne give mere, så man ud over at kunne tage de besparelser af bordet, der er nu, kunne sikre, at man havde mulighed for at skabe vækst i de kommuner, hvor der er behov for vækst, fordi der bliver flere indbyggere, og fordi man derfor gerne vil bygge en skole til de børn, der kommer, og en børnehave til de børn, der kommer og har behov for det.
Hans Andersen (V), 2006-10-05:
Jeg ønsker sådan set at spørge i samme retning.
Nu ligger der et forslag til vedtagelse, men jeg synes, at man burde have gjort sig nogle tanker, inden man havde skrevet de her fire linjer, om, hvad et reelt økonomisk råderum er.
Hvis ikke fru Line Barfod kan give et tal i millioner kroner eller i milliarder, så kunne hun dog måske give et realvækstprocenttal.
Det var et andet ønske, jeg kunne fremsætte.
Så et milliardbeløb eller et realvækstprocenttal ønskes.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl nu startede med at læse den første sætning i forslaget til vedtagelse, så står der, at kommunerne er havnet i en uigennemskuelig økonomisk situation på grund af den kommunalreform, som Dansk Folkeparti og regeringen har vedtaget.
Vi har ikke det regeringsapparat, der skal til for at lave beregninger, som regeringen og Dansk Folkeparti burde have gennemført i forbindelse med både kommunalreform og udligningsreform.
Vi kan sige, at som det er nu, er det, der som minimum er brug for, den milliard, hr. Kristian Thulesen Dahl var ude at love, indtil regeringen sagde, at han ikke måtte give den.
Vi ville gerne give endnu mere fra Enhedslistens side.
Ja, Enhedslisten vil gerne give meget, det er jo ikke nogen hemmelighed.
Vi kan også sagtens finde finansieringen, men det er jo et spørgsmål om, at vi skal have et flertal for en finansiering.
Nej, det papir koster ikke 8 mia. kr.
Det papir koster, at man tager de nedskæringer af bordet, der ligger lige nu.
Det har hr. Kristian Thulesen Dahl beregnet til at være 1 mia. kr.
Vi mangler at få de sidste tal fra KL fra de budgetter, der bliver indgået.
Der er blevet nævnt forskellige tal i løbet af aftenen, men vi kan ikke lave de nøjagtige beregninger, fordi regeringen har nægtet at komme med de endelige beregninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Det har jeg ikke sagt.
Jeg har tidligere bedt fru Line Barfod og Enhedslisten om at sætte sig lidt bedre ind i de citater og forudsætninger, man anvender, inden man anvender dem, så man ved, at de er rigtige.
Endnu en gang har vi nu taget fru Line Barfod i at sige noget, der ikke er sandt.
Men må jeg bede om et svar på mit spørgsmål?
Jeg spørger ikke om, hvad min vurdering måtte være.
Jeg spørger om fru Line Barfods og Enhedslistens vurdering.
Hvad er et reelt økonomisk råderum?
Hvad koster det?
Hvor mange ekstra penge skal der til?
Må vi få et tal?
Jeg kunne egentlig fortsætte hr. Jørn Dohrmanns eksempler på fejl begået af Enhedslisten, men mit spørgsmål er nu et andet, for det første har vi jo diskuteret flere gange.
Fru Line Barfod har sammen med nogle kolleger fra andre partier været med til at fremsætte et forslag til vedtagelse.
I det står, at regeringen opfordres til at styrke et reelt kommunalt selvstyre gennem et reelt økonomisk råderum.
Et reelt økonomisk råderum – hvad er det, og hvad koster det?
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Enhedslisten sidder ikke i byrådet i Kolding, desværre.
Havde vi gjort det, havde vi ikke lagt stemmer til nedskæringer.
Når man indgår i valgforbund, kan man ikke på den måde stille krav om, at hvis ikke man kommer ind, skal ens andel af den, der er kommet ind, ikke tælle med.
Sådan fungerer det ikke.
Det, der er interessant, er jo, hvordan man stemmer, når man er kommet ind, nøjagtig ligesom det er interessant, at Dansk Folkeparti i både kommunerne og her i Folketinget gang på gang stemmer for nedskæringer i kommunerne, uanset at man har lovet, at man ikke vil være med til at stemme for nedskæringer over for de ældre.
Det er alene hr. Kristian Thulesen Dahls stemme i Finansudvalget, der gør, at kommunerne lige nu sidder med deres store problemer, for det er alene Dansk Folkeparti, der har sikret flertallet for kommuneaftalen i Finansudvalget.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-05:
Når Enhedslisten netop begår den her type fejl med at nævne kommuner, som overhovedet ikke er med i budgetforlig, netop fordi der sker nedskæringer, så synes jeg, at man også burde være voksen nok til at erkende, at den fejl var man blevet gjort opmærksom på.
Men det vil man åbenbart ikke her.
Det, der står tilbage, som jeg ser det, er, at Enhedslisten accepterer, at de stemmer, man har leveret til bl.a. Socialdemokratiet, har medført nedskæringer til de nye borgere i Kolding Kommune.
Det accepterer man fuldt ud, fordi man den dag, man indgår i et valgforbund, ikke stiller krav om, at stemmerne ikke må bruges til det.
Så man accepterer fuldstændig, at fællesskabet har brugt stemmerne til nedskæringer og forringelser i Kolding Kommune.
Derfor må det bare stå
lysende klart for enhver, at Enhedslisten også fremover vil levere stemmer til nedskæringer og forringelser i kommunerne.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Valgforbund ude i kommuner handler om at gå sammen de partier, som tror, de kan blive enige om nogle ting, hvis de kommer i kommunalbestyrelse sammen.
Det er meget forskelligt, hvordan man gør det rent teknisk.
Det ved hr. Jørn Dohrmann også.
Når Enhedslisten indgår i valgforbund eller støtter regeringer, siger vi meget klart fra starten, at vores stemmer bliver lagt sådan, at vi stemmer for forbedringer og imod forringelser.
Hvis vi var kommet ind, ville vi klart have stemt imod nedskæringer.
I forhold til vores kommuneundersøgelse skal jeg ikke afvise, at der har været enkelte fejl rundtomkring.
Jeg har ikke hørt om den i Vamdrup tidligere, men det grundlæggende billede, som ingen fra Dansk Folkeparti indtil nu har anfægtet, er, at der er masser af eksempler på, at Dansk Folkeparti i kommunerne stemmer for nedskæringer for ældre; stemmer for mindre hjemmehjælp; stemmer for, at prisen for madlevering stiger osv.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-05:
Jeg vil godt starte med at spørge fru Line Barfod, hvordan det føles at være med til at lave nedskæringer i de forskellige kommuner.
Altså, jeg tænker på, at man har indgået valgforbund med f.eks. Socialdemokratiet, SF og De Radikale i bl.a. Kolding Kommune, hvor stemmerne så er brugt til at lave forringelser over for de ældre og over for børnene.
Hvordan har Enhedslisten det så med her i dag at sige, at de gør det ufattelig dårligt ude i kommunerne, når det er dem, man har leveret stemmer til, der nu bruger stemmerne på nedskæringer?
Ud over det vil jeg godt spørge, om Enhedslisten ikke med hensyn til den sidste undersøgelse, som fru Line Barfod også har refereret til i dag for at sige, at Dansk Folkeparti har skåret ned i kommunerne – der nævnte man sidste gang, at Vamdrup Kommune var en af dem, der havde skåret ned – kan bekræfte, at det var en fejl, altså at Dansk Folkeparti overhovedet ikke var med i budgetforliget sidste år.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Ja, på nogle områder er vi tilhængere af garantier.
Det kan ikke komme som en hemmelighed for nogen.
Jeg har selv været med til at fremsætte forslag på nogle af områderne om en behandlingsgaranti for stofmisbrugere.
Det var ud fra en vurdering af, at der var nogle kommuner, der ikke foretog de behandlinger af stofmisbrugere.
Der går vi så ind fra Folketingets side og siger, at der skal være en garanti.
Jeg foreslog det samme på alkoholområdet, og det er i dag også politik.
Der går vi også ind, og der kan fru Charlotte Fischer sige, at vi begrænser det kommunale selvstyre.
Ja, hvis det kommunale selvstyre her går ud på, at man ikke behandler folk, der har alkoholproblemer eller misbrugsproblemer, så er det en begrænsning i deres ret til ikke at behandle.
Det vedstår vi gerne.
Og på samme måde er det på ældreområdet.
Så vores kommunale model om selvstyre betyder ikke, at man kan lade stå til.
Og netop derfor vil vi på nogle områder have et minimumsniveau, men vi vil til gengæld ikke regulere i den detailgrad, vi ser
regeringen og Dansk Folkeparti gør det i øjeblikket.
Det er den store forskel.
Charlotte Fischer (RV), 2006-10-05:
Det er bare svært at forstå, hvilken skade det kan gøre, og hvorfor – jeg havde nær sagt, hvis man i øvrigt mener et reelt kommunalt selvstyre alvorligt – det ikke giver mening, at kommunerne selv bruger dem til gavn for de ældre.
Det kunne være, at nogle kommuner faktisk ikke havde et problem med plejeboliger, men netop havde brug for at bruge dem hjemme hos de ældre selv til øget hjemmehjælp osv.
Når så Socialdemokraterne bl.a. har luftet den tanke om, at der skal indføres langt flere minimumsgarantier i den offentlige service, er der jo for os noget principielt på spil: Hvis man går ind her fra Folketingets side og plastrer den offentlige service til med alle mulige minimumsgarantier, ja, så indskrænker man jo de facto det råderum, der er ude lokalt og kommunalt.
Så kan man jo godt spørge sig selv, om det her med det kommunale selvstyre er så reelt ment.
Så jeg vil spørge med hensyn til hele det her princip om nu at lave en masse ekstra minimumsgarantier: Er det noget, SF er positivt indstillet over for?
For så synes jeg måske, det er lidt svært at se, hvorfor man er med i det forslag til vedtagelse i dag.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Nej, det tror jeg bestemt ikke, eller jeg ved, at sådan er det ikke.
Tværtimod er SF jo et parti med en ret lang kommunal tradition.
Jeg har i øvrigt selv en kommunal baggrund.
Men det er klart, at vi også er tilhængere af, at det foregår inden for nogle rammer, hvor vi skitserer nogle minimumsniveauer.
F.eks. var vi de første, der gik ud og foreslog et minimumsniveau for hjemmehjælp.
Det er, fordi vi synes, der i et samfund af vores slags også bør være nogle garantier, f.eks. for, hvor tit man kan få gjort rent, hvor tit man kan komme i bad og sådan noget, hvor man ikke skal være overladt til en tilfældig vurdering i en kommunalbestyrelse.
Der er vi tilhængere af at lægge nogle minimumsniveauer.
Til gengæld vil vi meget advare mod den fantastiske grad af detailstyring, den nuværende regering og Dansk Folkeparti har indført.
Så vi vil gerne styre efter nogle mål og rammer og nogle minimumsniveauer, men hvad der sker der indimellem er op til det kommunale selvstyre.
Charlotte Fischer (RV), 2006-10-05:
Det er faktisk det, vores fælles forslag til vedtagelse i dag går ud på.
Jeg må sige, at jeg er lidt usikker på SF i den sammenhæng.
Vi har eksemplet med takstnedsættelsen, hvor hr. Villy Søvndal godt nok siger, at SF i første omgang stemte for, at kommunerne selv kunne bestemme over pengene, men alligevel faldt ned i sidste øjeblik og stemte for.
Det synes vi er en usikkerhed.
Man kunne også nævne plejehjemsgarantien, som vi sammen med Enhedslisten faktisk var de eneste, der stemte imod.
De kunne have valgt at bruge pengene til f.eks. at sige: Vi vil hellere gøre noget for de ældre, så de kan blive længere i eget hjem.
Det er for at spørge principielt, hvor optaget SF er af det her med at sikre et reelt kommunalt selvstyre.
Er det sådan, at SF ser sig selv som lidt mindre optaget af det her end Det Radikale Venstre?
For sådan ser det unægtelig ud.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Jeg vil advare meget imod at betragte SF som et selvfølgeligt vedhæng til noget som helst.
Så bevæger man sig ud på en højst risikabel færd.
SF er ikke noget selvfølgeligt vedhæng.
Det er jo en kendt sag, at vi i synet på skattestoppet og i synet på udlændingepolitik i høj grad er på linje.
Men modsat er der steder, hvor vi langt mere er på omgangshøjde med Socialdemokratiet.
Vi bryder os ikke om, at De Radikale deltager i forlig, hvor man f.eks. tager lejernes penge.
Vi bryder os ikke om, at De Radikale er lidt lange i spyttet – for nu at sige det pænt – når det drejer sig om, at der skal tilføres penge til kommunerne i den øjeblikkelige situation.
Der synes jeg, at De Radikale melder meget forkert ud eller meget forskelligt ud.
Så man kan finde punkter, hvor vi er mest enige med Socialdemokratiet, og punkter, hvor vi er mest enige med De Radikale.
I virkeligheden vil det være en fordel for Socialdemokratiet, hvor vi kan presse De Radikale, når man på fordelingspolitiske spørgsmål får sig placeret for langt til højre – og det gælder også den anden side.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Jeg har flere gange opfordret hr. Kristian Thulesen Dahl til, at vi sammen kunne tage en direkte debat om vores undersøgelser.
Det har hr. Kristian Thulesen Dahl indtil nu ikke ønsket, men det ville da glæde mig, hvis han siger ja til tilbuddet, så kan vi få lov at diskutere i lidt mere tid, end man har her, hvad undersøgelserne viser.
Hvad angår forslaget, er et reelt økonomisk råderum et råderum, der giver kommunerne penge til, at de ikke behøver at skære, så de ældre kun får hjemmehjælp hver anden uge i stedet for hver uge, og som sikrer, at man ikke er nødt til at skære drastisk ned på børneinstitutionerne.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har selv været ude og sige, at det drejer sig om ca. 1 mia. kr., hvis man skal undgå de mest alvorlige nedskæringer, der er lige i øjeblikket som følge af den kommunalreform, som hr. Kristian Thulesen Dahl har stemt igennem uden at foretage de økonomiske beregninger af, hvad konsekvenserne er.
Inger Beinov Støjberg (V), 2006-10-05:
Det er jo ikke særlig seriøst at fremsætte et forslag til vedtagelse som det her og så bare skrive »et økonomisk råderum«.
Der kommer forskellige bud fra de partier, som står bag det her.
Fru Line Barfod må også komme med sit bud.
Er det 8 mia. kr., eller er det mindre, eller er det mere?
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Det har jeg gjort mange gange.
Men jeg har sagt, at der ligger det bud fra hr. Kristian Thulesen Dahl på baggrund af tal fra KL på nuværende tidspunkt på 1 mia. kr., nøjagtig ligesom der er andre partier, der har gennemført en kommunalreform, en udligningsreform uden at kunne komme med et bud på, hvad det kostede.
Regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført den største reform
nogen sinde i danmarkshistorien uden at ville lave de økonomiske beregninger.
Det er det, befolkningen nu protesterer imod ude i kommunerne, fordi man ser konsekvenserne.
Man har nægtet fra regeringen og Dansk Folkepartis side at lave de beregninger af, hvad konsekvenserne er.
Det har man alligevel stemt igennem i Folketinget, uden at man vidste, hvad kom det til at koste økonomisk i kommunerne.
Man har vedtaget en udligningsreform på baggrund af nogle tal, som er sendt ud til kommunerne og har sagt: Det her er, hvad I kan forvente af millioner.
Det, kommunerne må forholde sig til nu, er, at det er et helt andet antal millioner, de får, nemlig et negativt antal i stedet for det, de var blevet lovet.
Ole Sohn (SF), 2006-10-05:
Der er langt flere danskere, der hindres i at komme på arbejde på grund af regeringens manglende formåen for at sikre tog til tiden, end der er forældre, der er blevet forhindret i at komme på arbejde, fordi de har blokeret daginstitutioner ud af bekymring for deres børns fremtid.
Statsministeren kom faktisk med en erkendelse – det er jeg ikke sikker på statsministeren er klar over, men det gjorde statsministeren – da statsministeren sagde: Jeg kan såmænd godt unde folk en pc.
Det synes jeg er rigtigt tænkt.
Det har de krav på.
Men det er jo sådan, at når forældre har fået en pc og deres børn har fået en pc, kan forældrene ikke forstå, hvorfor man ikke skal have en pc i folkeskolen, der bare er nogenlunde, som det vistnok hedder på dansk, up to date.
Det, der er problemet, er jo lige nøjagtig, at statsministeren tror på alle de tal, der kommer fra finansministerens tryllerikontor, mens det, der sker ude i virkeligheden, er, at forældrene oplever, at deres børns daginstitutioner bliver dårligere, at forældrene oplever, at folkeskolen bliver dårligere og forfalder, at der er færre lærerkræfter.
Det samme sker på ældreområdet.
Det er det, vi kan konstatere.
Jeg kan forstå, at statsministeren skal på rundtur i næste uge ud at besøge nogle folk.
Det skulle statsministeren måske have gjort inden åbningstalen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-05:
Jo, men man må vel sige, at Færøerne er et folkestyre, og det er det færøske folk, der sammensætter et Lagting.
Det er det færøske Lagting, der træffer beslutninger, og det er det færøske Lagting, der beslutter, om en sag skal lægges ud til folkeafstemning.
Det synes jeg ærlig talt ikke tilkommer den danske regering at blande sig i.
Jeg tror næsten, at hr. Høgni Hoydal ville være den første til at skælde ud, hvis den danske regering begyndte at blande sig i den slags interne færøske forhold.