runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2002-05-27:
På grund af tidnød nåede fru Marianne Pedersen vist aldrig frem til at svare mig direkte.
Det, jeg ikke forstår, hvis jeg så må bede om et svar, er, hvorfor Venstre ikke kan være med til den vedtagelse, som hr. Ole M. Nielsen har arbejdet ihærdigt for at samle bred tilslutning til, for det, der reelt skiller, er det forpligtende, hvor man siger, at man vil være sikker, man vil være med til en statslig medfinansiering af godkendte projekter i det jysk-fynske samarbejde og Vestsjællands/Storstrøms samarbejde.
At det er et godkendt projekt, er jo udtryk for, at ministeriet har siddet med, og at ministeren har siddet med omkring bordet, når det godkendes.
Det var i hvert fald systemet, da jeg havde fornøjelsen af at deltage som erhvervsminister.
Vi har heller ikke bundet regeringen til en bestemt procentdel eller et bestemt kronebeløb.
Men regeringen vil ikke deltage i denne vedtagelse, alene fordi der er noget overhovedet, der forpligter.
Der er masser af elastik, der er masser af muligheder for at vurdere, der er masser af muligheder for at påvirke fra regeringens side.
Hvorfor kan Venstre ikke deltage i at være forpligtende bare i det lille bitte stykke i stedet for kun at sige de pæne ord, og hver gang vi kommer til realiteterne så afvise?
Nu kan man jo altid diskutere, hvem der har solgt sin sjæl til hvem, men jeg synes også, det svar, som hr. Hans Kristian Skibby gav, var lidt overraskende, nemlig at det, at man i meget rund form forholder sig til, at der skal være en statslig medfinansiering i forhold til regionale initiativer, ikke hørte hjemme i den her debat.
Jeg vil da egentlig opfordre hr. Hans Kristian Skibby til at snakke med lidt ældre, erfarne folk fra Dansk Folkeparti, og jeg vil egentlig også i lighed med hr. Kristen Touborg opfordre til, at man prøver at nå frem til en vedtagelse - det kan vi stadig nå - som vi kan samles om.
Virkeligheden er jo meget langt, som hr. Kristen Touborg var inde på, at hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti vil være med, så bliver det et enigt Folketing - også med ministeren.
Det er jeg ret overbevist om.
Jeg er endda overbevist om, at vi vil kunne overbevise vores højtærede formand for Tinget om, at hvis det er nødvendigt for at få en forhandling på plads, så kan vi få bevilget en lille frokostpause.
Vi er parate til at holde sammen om regionalpolitikken.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
Svaret, jeg fik før fra Dansk Folkepartis ordfører, synes jeg var meget interessant.
Svaret var, at der skulle findes et flertal.
Der kunne jo godt have været blevet et flertal, hvis Dansk Folkeparti havde støttet det andet forslag til vedtagelse.
Betyder det, at Dansk Folkeparti er fuldstændig bundet på hænder og fødder? Dansk Folkepartis ordfører redegjorde også for, at også SF ved tidligere lejligheder havde været nødt til at gå ind og støtte regeringen og ikke vedtage sådanne ting, som der er tale om her.
Vi var faktisk med til at skabe et flertal for vedtagelser, som den daværende regering så mere eller mindre frivilligt tilsluttede sig. Jeg synes, det er tankevækkende, hvis det virkelig er sådan, at Dansk Folkeparti fuldstændig har solgt sin sjæl til den nuværende regering, så man end ikke kan bevæge sig i forhold til finanslove, man ikke har forhandlet endnu, men som ligger ude i fremtiden.
Det er interessant, at Dansk Folkeparti er havnet der.
Hans Kristian Skibby (DF), 2002-05-27:
Hvis debatten fortsætter, ender jeg med at blive en rig mand.
Fru Margrethe Vestager var inde på, at jeg var velopdragen; jeg har ellers altid gået for at være fræk, men det er så noget andet.
Men hvis jeg er velopdragen, har jeg i hvert fald ikke noget imod det, og Dansk Folkeparti har heller ikke noget imod at være velopdragen, men som jeg klart præciserede, er vi velopdragne, hvis vi kan finde frem til enighed om noget.
Vi har en række synspunkter, lige så vel som andre partier har, og når vi indgår et forlig, indgår vi naturligvis et forlig.
Og det står altså ikke til forhandling, uanset hvor man sjove spidsfindigheder der kommer fra oppositionens side.
Konkrete bidrag nævner fru Margrethe Vestager også.
Jeg synes da, at en af de ting, som vi har fået med ind i det, og som vi er gået med til i dag, og noget af det, som jeg synes er meget vigtigt, er da, at der i den næstkommende regionalpolitiske redegørelse også kommer en udredning inden for de enkelte amter, fordi der har vist sig at være store regionsforskelle inden for amterne i nord, syd, øst og vest.
Og der synes jeg da, at med det, vi forhåbentlig får i hånden til den tid her fra Folketingets side, vil man måske bedre være i stand til at få lavet nogle målbare indsatsområder til gavn for de steder, hvor det står galt til.
Det synes jeg sådan set er et ganske fint bidrag at få med.
den 16. januar 2001 herinde, hvor Dansk Folkeparti netop fremsatte en række krav og sagde: Her har vi nogle forslag, noget til diskussion
Er det noget, som regeringen - den daværende regering - eller andre partier vil være med til?
Det var bl.a. en mærkbar indsats over for landets yderdistrikter, udvikling og udflytning af statslige arbejdspladser, og hvad ved jeg.
Jeg har en kopi af den her.
Da var den daværende regering lige så from og velopdragen over for sig selv, så den valgte at stemme nej til vores forslag, som jo egentlig er det samme, som ligger her.
Meget interessant.
Til hr. Kofoed fra Venstre
Det er måske vældig godt for Aabenraa, men alle de andre steder, eksempelvis Tønder, hvor også kasernen har været offer for lukning, har det da nogle meget, meget store regionale konsekvenser for de byer, hvor det er gået ned ad bakke.
Det er set i lyset heraf
Borgerne i et givent område skal tilbydes en anstændig afstand til sygehusbehandling.
Der mener jeg faktisk, at man helt centralt burde sige: Det her er ikke en finanslovdebat; det er en debat om regional udvikling.
Ud fra eksempelvis denne her bog om regional udvikling kan vi sige noget om: Sådan og sådan kunne man måske gøre tingene bedre.
Den skal være et arbejdsredskab til at igangsætte nogle initiativer, som gør det mere attraktivt at bo de forskellige steder.
Men det hører hjemme i en finanslov og ikke her.
Hr. Ole Vagn Christensen må jeg vente med.
Niels Sindal (S), 2002-05-27:
Nu kan vi jo bruge en del tid på at diskutere, hvordan det har været tidligere, men jeg vil holde mig til en sag, som i hvert fald også den tidligere regering har lært af, og det er, at når man med de her mål 2-midler, som ministeren var inde på i sin indledning, og faktisk oplever, at man kan hjælpe mange virksomheder godt i gang, er det altså en positiv erfaring.
Så jeg vil spørge ordføreren for Venstre, fru Marianne Pedersen, om Venstre vil være med til at sikre, at de EU-midler, der stilles til rådighed, matches fuldt ud fra dansk side, specielt til direkte tilskud til erhvervsvirksomheder.
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Jeg vil lige tillade mig at begynde bagfra og så svare hr. Niels Sindal først om mål 2-midlerne:
Så vidt jeg kan erindre, er det kun den ene tredjedel af de midler, der forlods er øremærket i den kommende periode frem til år 2006.
Det vil sige, at der skulle være god mulighed for at kunne bruge de øvrige midler til den del, som hr. Niels Sindal var inde på.
Til fru Inger Bierbaum om, at jeg havde givet et tilsagn: Jeg sagde, at uddannelsen i de svage områder og det, der sker med AMU-centrene, der får samme status og en anden finansieringsform, vil have regeringens bevågenhed.
Jeg står gerne ved det tilsagn, jeg kaldte det blot, at området havde regeringens bevågenhed.
Så vil jeg sige til hr. Ole Stavad: Regeringen har vægtet i sin finanspolitik, hvor den ville lægge sine forpligtelser.
En af de forpligtelser, regeringen ikke har påtaget sig, er den forpligtelse, hr. Ole Stavad luftede på et møde med Vestsjællands og Storstrøms Amter med hensyn til at medfinansiere nogle projekter, som ville blive lagt frem på et senere tidspunkt.
Den siddende regerings forpligtelser ligger andre steder.
De ligger direkte over for den enkelte borger, de ligger på at afskaffe ventelisterne, de ligger på hjemmehjælpsområdet, de ligger på en større udligning, de ligger i det hele taget i at sørge for at komme en meget stor del af den danske befolkning - for ikke at sige hele den danske befolkning - og erhvervslivet til hjælp.
Niels Sindal (S), 2002-05-27:
Jeg ved ikke, om fru Marianne Pedersen misforstod mig.
Jeg vil prøve at konkretisere det lidt mere: Den sum, der er sat af i finansloven og i oversigtsårene, matcher ikke fuldt ud den sum, som EU har stillet til rådighed.
Vil Venstre sikre, at regeringen finder yderligere midler, så man udnytter hele tilskuddet fra EU?
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Jeg kan ikke stå her og love noget om de kommende finanslovaftaler, men jeg vil i hvert fald have meget fokus på området, og så vil jeg sige, at de midler, vi kan få fra EU, bør vi naturligvis udnytte optimalt.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-05-27:
Jeg vil da gerne sige tak til hr. Ole Stavad for en tale, som
vi kunne have forventet.
Han spørger, hvorfor regeringen ikke vil være med til at vende tilbage til den linje, SR-regeringen førte.
Redegørelsen er jo et historisk værk, der fortæller, hvordan det er gået.
Den er næsten identisk med den, der var året før og året før og året før.
I de redegørelser kan man se, at det stille og roligt er gået ned ad bakke.
Det er sådan set den politik, der er ført, der har ført os ud i den skævvridning af Danmark, at vi har de regionale områder i Danmark, der har den meget besværlige situation.
Det er den generelle politik, den tidligere regering førte, der gør, at vi er nødt til at stå i denne situation, hvor vi skal ud at lave akutte hjælpeforanstaltninger for nogle få områder af Danmark; en situation, som den tidligere regering har kunnet se i lang tid, men intet gjort for andet end at lave tværministerielle arbejdsgrupper.
Men der var jo ikke noget, der kom ud af de der tværministerielle arbejdsgrupper.
Det var jo tomme ord - der lød ingen forslag fra talerstolen.
Vil man være med til en ny tanke og reelt forsøge at rette op på den skævvridning?
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Stavad, om ikke det er korrekt, at dersom hr. Ole Stavad havde haft regeringsmagten, var de 300 mio., som var skitseret i den tidligere regerings finanslovforslag, penge, der var taget fra andre områder inden for netop finanslovens områder.
Så vil jeg også meget gerne have lov at spørge hr. Ole Stavad, om det er korrekt, at den tidligere regering havde foreslået nye skatter og afgifter for 2 mia. kr.
Ole Stavad (S), 2002-05-27:
Først til hr. Hans Kristian Skibby, der mener, at det er for negativt: Jamen jeg vil jo gerne hjælpes.
Det var jo derfor, vi spurgte Venstres ordfører under en tidligere runde, og nu får vi lige om et øjeblik muligheden for at spørge hr. Skibby: Hvilke positive initiativer har denne regering taget på det regionalpolitiske område?
Jeg vil meget gerne vejledes og hjælpes, for det, der jo er vores problem, er, at vi kan se, at man har nedlagt en række ting, man siger nej til det jysk-fynske på en række områder, men vi kan ikke se, hvad der kommer i stedet for, bortset fra slesk tale, og det kan man jo altså ikke bygge så vældig meget på.
Til hr. Kofoed: Jeg må indrømme, at jeg undrer mig.
Når jeg tænker på det positive samarbejde, jeg har haft, og som jeg ved at min forgænger havde før mig, med Bornholm, og hr. Kofoed så giver udtryk for, at det der med arbejdsgrupper kommer der ikke noget ud af.
Det undrer jeg mig over, når vi ser den stribe af initiativer, der er sat i gang, ikke mindst på grund af et stærkt engagement på Bornholm - det vil jeg gerne rose og takke for, for regionale initiativer kan kun bæres, hvis der er et stærkt regionalt engagement og ejerskab
til det, der sker
Mener hr. Kofoed virkelig, at alt det, vi samarbejdede med amtsborgmester Knud Andersen og alle de andre politikere på Bornholm om, ikke var noget værd?
Så må jeg indrømme, at jeg føler mig en anelse forundret. Fru Marianne Pedersen spørger, om ikke pengene skulle betales, altså at det, der skulle betales til det jysk-fynske samarbejde, enten skulle tages andre steder i finansloven eller hentes ved, at vi skulle betale det over skatterne.
Jo, men det skal alt.
Der har Storm P. jo så vældig ret i, at intet kommer af intet - undtagen lommeuld, og man kan ikke betale med lommeuld, når vi snakker regionalpolitiske indsatser.
Derfor var vi parate til at omdisponere inden for den finanslov, der var, så der blev plads til at prioritere en af den tidligere regerings politiske hovedmålsætninger, en stærk regionalpolitisk indsats, som der også skulle økonomi til.
Så jeg kan helt bekræfte, at det ikke var penge, der kom ud af den blå luft, det var penge, som måtte betales af borgerne eller tages ved en omdisponering inden for finansloven.
Og det var det, der lå i det. Problemet er, at den nuværende regering ikke prioriterer regionalpolitikken så højt, at man er parat til at prioritere den over andre områder.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-05-27:
Hr. Stavad spørger, om alt det arbejde ikke var noget værd.
Men jeg vil stille det spørgsmål: Var det ikke en form for kompensation for de op mod 1.000 statsligt betalte arbejdspladser, den tidligere regering nedlagde i så lille et lokalt område?
Det var jo det, der var hele samfundets fundament, man lige pludselig skøjtede hen over og nedlagde, og så kom man med nogle embedsmandsgrupper, som arbejdede meget langsomt.
Men der kom desværre hverken arbejdspladser, tilskud eller
noget andet.
Der kom nogle tilskud til nogle projekter, hvor de ansatte ikke engang kunne oparbejde dagpenge.
Man har skabt en industri af pseudobeskæftigelse i et lokalsamfund, der i den grad er ramt.
Det er sådan en politik, den nye regering vil vende om, så man kan skabe rigtige, reelle arbejdspladser.
Vil hr. Ole Stavad være med til det?
Ole Stavad (S), 2002-05-27:
Jeg ved ikke helt, hvad det er for 1.000 arbejdspladser, hr. Kofoed taler om, der er nedlagt på Bornholm.
Det kan han måske vejlede mig om.
Der forsvandt desværre nogle arbejdspladser i forbindelse med det forsvarsforlig, som bl.a. Venstre og Socialdemokratiet indgik med hinanden, men ellers er der mig bekendt taget en række initiativer - eksempelvis hvis vi tager hele it-siden, som jo ikke retter sig først og fremmest og alene til nogle bureaukrater, eller hvad nu hr. Kofoed mener, men hvor der blev, som jeg lige umiddelbart husker det, afsat 56 mio. kr. til den indsats alene på Bornholm.
Det svarer sådan ca. til tre gange så meget, som den nuværende regering afsætter til hele den regionalpolitiske indsats i hele landet, bare for at have en lille illustration af, hvad det er for nogle forhold, der er skiftet fra den tidligere regering til den nuværende regering.
Vi vil gerne fremover medvirke til alt det, vi kan, i forhold til Bornholm og understøtte en udvikling på Bornholm, understøtte en privat udvikling på Bornholm.
Jeg har glædet mig over, også sidst, hvor vi var derovre sammen med Kommunaludvalget, at det faktisk var meget positive meldinger, vi fik fra Bornholms erhvervsliv, og at vi har haft et meget godt og tæt samarbejde med bornholmske politikere.
Det vil jeg meget gerne deltage i fremover og også være med til at medfinansiere.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
Jeg hørte også i dag i ordførerens tale, at der var både kritik af eksisterende forhold, som man ikke syntes var gode nok, og for den sags skyld også forslag til fremtiden, men jeg sad jo og undrede mig lidt over, at når det så kommer til konkret handling, hvad er det så lige, der sker med Dansk Folkeparti?
Hvad er det lige, der sker, når vi skal til at stemme om vedtagelserne?
Hvad er det lige, der sker, når det skal til at være konkret?
Mit spørgsmål er: Hvad er det, der gør, at Dansk Folkeparti ikke kunne stemme for en vedtagelse, som der var noget handling i?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-27:
Jeg synes, det var en interessant bemærkning, hr. Hans Kristian Skibby kom med omkring det positive.
Jeg havde meget, meget svært ved at finde noget positivt, når det drejer sig om den regionale udvikling i det indlæg, hr. Kristian Skibby kom med heroppe fra talerstolen, men det kan være, vi kan få nogle konkrete eksempler.
Det, jeg hørte omkring domstole og politikommission, hvor der står i redegørelsen, at man skal have centralisering både af domstolene og inden for politiet, var, at ordføreren for Dansk Folkeparti sagde, at det her betyder, at vi skal have mere politi i nærheden, men det betyder altså også, hvis vi vender blikket mod yderkantområderne, at man får opbygget noget administration dér.
Vil hr. Hans Kristian Skibby være med til det, så vi får
en omvendt centralisering i forhold til den, vi har set hidtil?
Var det det, der lå i, at vi sådan set skal være positive?
Jeg må også sige om det forslag til vedtagelse, som er fremsat her, at jeg overhovedet ikke kan se, hvad det er, der gør, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af hr. Ole M. Nielsen, for dette forslag siger netop noget positivt, hvorimod det andet forslag til vedtagelse siger noget negativt.
Det kan vel heller ikke være det, hr. Hans Kristian Skibby mente, da han snakkede om det positive.
Ole Stavad (S), 2002-05-27:
Jeg ville sådan set gerne give hr. Hans Kristian Skibby lejlighed til at hjælpe mig med hans korte bemærkning til mit indlæg, for jeg havde sådan forventet, at der ville være en oplistning over de mange positive initiativer, som hr. Hans Kristian Skibby så, der var taget fra regeringens side med baggrund i, at han syntes, at vi var for negative over for de ting, der ikke skete.
På samme måde som hr. Kristen Touborg vil jeg også godt spørge, hvad der egentlig gør, at Dansk Folkeparti ikke vil kunne støtte den vedtagelse, som hr. Ole M. Nielsen fremsatte forslag til på en række partiers vegne.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til noget, der er forpligtende, men kun til noget, man ikke bagefter kan måle, om de lever op til?
Arne Toft (S), 2002-05-27:
Det er jo meget flot, når hr. Hans Kristian Skibby står op og fortæller alt det, Dansk Folkeparti gerne vil.
Vi har jo hørt det mange gange i salen her og også alle de løfter, som Dansk Folkeparti har givet i valgkampen.
Når de så kommer i salen og skal stemme om det, så må de sige, at nu har de bundet sig til Venstre og De Konservative, så nu kan de desværre ikke gøre det, som de egentlig gerne ville.
Jeg vil spørge hr. Hans Kristian Skibby: Synes hr. Hans Kristian Skibby ikke, at det er hult, når Dansk Folkeparti stemmer for regeringens spareforslag og så bagefter kritiserer, at amterne forsøger at finde penge?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-05-27:
Jeg vil sige tak til hr. Hans Kristian Skibby for en god ordførertale.
Jeg mærkede mig, at der blev talt en del om amterne.
Kan vi ikke være enige om, at med hensyn til om vi skal nedlægge amter eller vi skal slå kommuner sammen osv., er noget i gang lige i de her dage på Bornholm, hvor man netop lægger kommuner og amter sammen og forsøger at lave en ny struktur.
Det viser sig med det, man er i gang med, at der er utrolig mange ting, man ikke lige har tænkt over.
Var det ikke en idé ligesom at få nogle erfaringer fra det, før man begynder at nedlægge for meget, så vi ikke laver for store, dyre samfundsmæssige eksperimenter? Den anden ting jeg vil spørge om: Er det ikke en god ting, at vi nu endelig har fået lavet noget tværministerielt, hvor man reelt vurderer de regionale konsekvenser, inden man går ud og lukker for store ting ude i yderområderne?
Er det ikke en af de gode ting?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Jeg vil spørge om det samme, som hr. Ole Stavad spurgte om, altså om ikke vi kunne få eksempler på de gode tiltag, som regeringen har iværksat.
Så siger hr. Skibby, nej, han vil kun sådan være generel, men generel betyder, at så må der være flere gode ting, man sådan kan lægge sammen.
Men vi kunne altså overhovedet ikke få nævnt et eneste godt tiltag.
Jeg tror bestemt, at man i Dansk Folkepartis bagland har stor interesse for at fremme udkantområdernes situation, og det vil man ikke være med til. Man vil ikke stemme for det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat, hvor den eneste forskel i forhold til regeringens er, at man forpligter sig til at medfinansiere.
Vi sætter ikke kroner på, vi sætter ikke beløb på, vi sætter ikke tid på.
Det er bare sådan, at man vil være lidt med.
Der vil Dansk Folkeparti ikke risikere en disse for ikke at støde an mod regeringen, men der er jo ikke nogen som helst grund til det.
Man bliver jo ikke smidt ud af finanslovforhandlingerne, fordi man siger ja til det her, for regeringen kan ikke vende sig til nogen som helst andre for at få en finanslovaftale, der ikke skaber medfinansiering, for det vil alle vi andre.
Så Dansk Folkeparti svigter kun sit bagland, sine vælgere ved at sige nej til det her, for alle vi andre vil, undtagen regeringen, og den bliver nødt til at lave forlig med nogle, hvor det sådan kunne indgå.
Nu kan den undgå det, må jeg sige til hr. Skibby.
Det er Dansk Folkepartis ansvar, at der ikke bliver tale om medfinansiering af nogen af de projekter her.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Hr. Eyvind Vesselbo har også sagt, at vi tidligere har haft en elitær, centralistisk miljøpolitik
; elitær, centralistisk miljøpolitik!
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det elitære er i, at vi har betragtet det som vigtigt at beholde det åbne land, altså være med til at sikre det åbne land for fremtidens generationer og for dem, der bor der og har brug for at få deres udkomme der.
at have fod på egen jord.
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Til hr. Eyvind Vesselbo vil jeg sige, at det ville klæde hr. Eyvind Vesselbo i hvert fald at lade være med på så grov en måde at tage afstand fra en professors kvalifikationer.
Det virker voldsomt anstødeligt, vil jeg sige.
Man kan være enig eller uenig i tallene, men at erklære at en professor ville dumpe til optagelsesprøven er voldsomt groft.
Det er mangel på argumenter.
Jeg har sådan, mens hr. Eyvind Vesselbo holdt sin tale om miljøpolitik i al almindelighed og overhovedet ikke forholdt sig til lovforslaget, prøvet at regne lidt på det.
På Fyn vil det blive sådan, at vi i alt, når vi tager dem over 30 ha og ganger med tre, tager dem, som er opført i en overflødig landbrugsbygning og dertil lægger de overflødige landbrugsbygninger - vi har jo lidt flere landbrug på Fyn, end man i gennemsnit har - vil få mulighed for 26.191 nye boliger.
Det er flere, end der er i Fåborg og Nyborg tilsammen, kan jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo.
Det er da en ganske omfattende ændring i forhold til det, vi kender i dag.
Ville hr. Eyvind Vesselbo, hvis det var tilfældet, synes, at det var attraktivt samtidig med, at man koncentrerer den største del af handelen i de større byer?
Vi får altså kort sagt nogle små sovebyer ude på landet med en masse ældre mennesker, der skal serviceres.
Er det en udvikling, hr. Eyvind Vesselbo og Venstre ønsker?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Jeg er glad for, at hr. Eyvind Vesselbo beskæftiger sig så meget med, hvor mange nye boliger der vil blive bygget, for det er jo netop det, der er det fundamentale problem i den debat, vi har haft.
Miljøministeren er fem gange blevet spurgt, om der ikke i Miljøministeriet ligger nogle rigtige, faglige vurderinger af, hvor mange boliger der vil blive bygget, og han har ikke svaret.
Man får jo næsten den tanke, at der må ligge nogle hemmelige tal i Miljøministeriet, som ingen andre end ministeren må se, for hvis der kommer fakta på bordet, så får
debatten måske en anden drejning.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo: Synes hr. Eyvind Vesselbo som en person, der tidligere har arbejdet med statistik uden dog rigtig at være uddannet inden for det område, så ikke, det er problem, at man ikke har lavet nogle reelle beregninger af, hvad det her lovforslag betyder omsat til praksis?
Man har ingen idé om, hvor mange mulige boliger
der kan der blive bygget, og hvor mange det er sandsynligt, der vil blive bygget.
Det er jo netop problemet, at vi ikke kan få nogen fakta, ja, det er lige før, at hvis vi fik dem, er jeg sikker på, at hr. Eyvind Vesselbo ville benægte dem.
Det er jo præcis det, der er problemet.
Lad os få nogle fakta på bordet!
Jeg synes også, det ville klæde miljøministeren at give svar på det, vi nu har spurgt om fem gange.