runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-17:
Jeg må sige meget klart til hr. Thomas Adelskov, at det er fuldstændig rigtigt, at jeg ikke forstår Socialdemokraternes skattepolitik, men jeg har altså også fået det indtryk under dagens debat, at det er der mange andre i Folketingssalen der heller ikke gør.
Det ville jo være hensigtsmæssigt, hvis vi kunne få det skåret klart og præcist ud, men der har faktisk været mange meldinger, og det blafrer stadig fuldstændig i vinden, om Socialdemokraterne går ind for et skatteloft eller ikke gør det.
Jeg kunne forstå efter fru Lotte Bundsgaards udmeldinger, at der var en række skatter, der ikke skulle hæves, men på den anden side kunne vi så heller ikke få klar besked om, hvad det egentlig ender med.
Det, vi fik klar besked på, var faktisk, at vi skulle vente 3 uger, til man havde fået det afklaret i den socialdemokratiske lejr.
Jeg har klart sagt, at vi agter at se på de problemer, der er for personer med sindslidelser, og give dem de muligheder, der er for at komme i beskæftigelse med de forudsætninger, som de har.
Det vil sige, at vi vil ind og se på, hvad det er for nogle problemer, der gør sig gældende, hvad det er for nogle foranstaltninger, der skal til, for at de også kan komme uden om kontanthjælpsloftet ved at komme i beskæftigelse.
Thomas Adelskov (S), 2006-01-17:
Men jeg har forstået, at socialministeren i sin besvarelse også har koncentreret sig en hel del om skat, og jeg skal konstatere, at socialministeren åbenbart forstår sig lige så lidt på skattepolitik, som socialministeren forstår sig på nogle af de sociale problemer, der findes ude i landet.
Det, der er interessant at få afklaret i dag – det kan jo ikke lade sig gøre at få ret mange andre meldinger fra regeringen – er, om det er sådan, at socialministeren vil meddele Folketinget, at man agter at indfri det løfte, som Det Konservative Folkeparti har givet de psykisk syge, der er ramt af kontanthjælpsloftet, og de psykisk syge unge, som bliver ramt af ungeindsatsen, om, at de kan blive undtaget og dermed løftes ud og ikke rammes økonomisk.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-17:
Jeg synes egentlig, jeg svarede ganske klart og dækkende på spørgsmålet angående de meldinger, som statsministeren er kommet med.
Når det gælder de personer, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet, vil vi se på, hvordan vi kan forbedre deres muligheder for at komme i beskæftigelse, og vi vil se på, hvordan vi kan hjælpe de unge videre til enten at komme i beskæftigelse eller få en uddannelse.
Denne aktive linje vil vi arbejde videre efter, for det, det drejer sig om, er jo netop at tage udgangspunkt i, hvordan situationen for den enkelte er, og hvilken støtte og hjælp der er behov for, når de problemer, den enkelte har, skal løses.
Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Nu kunne det jo være spændende, hvis statsministeren ville fortælle, hvad det var, statsministeren mente, da han den 14. december sagde til Jyllands-Posten, at man må se på, om der kan gøres noget for de psykisk syge, som bliver ramt af kontanthjælpsloftet.
Men det får vi måske ikke mulighed for at få at vide i denne debat, selv om det nok ville være en meget god idé.
Så må jeg spørge socialministeren: Vil det sige, at selv om Det Konservative Folkeparti kommer med et krav om, at psykisk syge skal undtages fra kontanthjælpsloftet og ungeindsatsen, vil socialministeren ikke rykke sig en tøddel, og det må De Konservative bare forstå?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-17:
Jeg er enig i, at vi skal have særlig fokus på de behov, som personer med sindslidelser måtte have, når det gælder om at bane vej for, at de kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Det var også derfor, jeg helt konkret nævnte f.eks. vikarordningen, som har vist sig at være meget succesfuld, når det gælder om at give folk en chance.
De dage, hvor man ikke magter at passe sit arbejde, kommer der en vikar og tager over, og på lignende vis synes jeg, vi skal prøve at arbejde videre med forskellige initiativer, der kan bidrage til, at mange flere psykisk syge får mulighed for at være på arbejdsmarkedet, også de unge under 25 år, hvor det selvfølgelig også spiller ind, hvilke muligheder de har for at tage en uddannelse.
Men det handler ikke om at ændre kontanthjælpsloftet.
Det handler om at finde ud af, hvilken hjælp og støtte personer med sindslidelser har brug for.
Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Først vil jeg sige, at jeg tror, der er flere, der har noteret sig, at statsministeren ikke ønskede at tage ordet i denne omgang, selv om debatten jo flere gange har vist, at alle andre end regeringen mener, at uligheden i vort samfund har været stigende.
Men det siger jo lidt om statsministerens interesse for denne debat.
Det var jo interessant at høre, at Det Konservative Folkeparti mener, at psykisk syge skal fritages for kontanthjælpsloftet, og at psykisk syge unge under 25 år ikke skal udsættes for ungeindsatsen.
Vi har tidligere hørt statsministeren lufte nogle af de samme tanker, nemlig at psykisk syge ikke skal rammes af kontanthjælpsloftet.
Der skal i hvert fald gøres noget ved problemet, sagde han til Jyllands-Posten den 14. december, og jeg vil godt høre, om socialministeren er enig i, at de psykisk syge rammes alt for hårdt af kontanthjælpsloftet og af ungeindsatsen, eller om socialministeren mener, at det ikke er noget problem.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-17:
Med dette forslag lægges der op til en styrkelse af folkeskolen, og målet er at højne det faglige niveau.
Der vil med dette forslag ske en styrke af evalueringen, i og med at det bliver lovpligtigt at anvende test som et pædagogisk og fagligt redskab.
At Folketinget gør folkeskolens afgangsprøve obligatorisk, er en klar forbedring.
Det er helt naturligt, at et skoleforløb afsluttes med en række prøver, dels fordi den enkelte elev så ved, at man bliver hørt i det, man har modtaget undervisning i, dels fordi det er gavnligt at kunne fungere i en eksamenssituation.
Ud over at vi gør en række fag obligatoriske til eksamen, bliver der også mulighed for at kunne trække faget kristendom som et eksamensfag.
Det er en klar forbedring, for det er set med Dansk Folkepartis øjne en opprioritering af faget og noget, som har været alt for længe undervejs.
Kristendomsundervisning bliver ikke gjort obligatorisk med dette forslag, men det vil efter vores opfattelse være det næste naturlige skridt.
Ud over at kristendomsfaget kan trækkes til eksamen, kan bl.a. samfundsfag og historie også trækkes, det er ligeledes en forbedring set med vores øjne.
Det er Dansk Folkepartis ønske, at faglighed og udvikling står højt på dagsordenen.
Det er partiets holdning, at der skal være de rette redskaber til rådighed, så lærerne kan vurdere den enkelte elevs faglige kundskaber, udvikle og vejlede den enkelte elev.
Dette skal selvfølgelig ske i tæt samarbejde med forældrene.
Jeg vil dog gerne understrege, at uanset hvor meget lovgivning, der kommer fra Folketinget, har det været og vil fortsat være sådan, at det er lærerne, som kan gøre en forskel.
Dansk Folkeparti støtter naturligvis lovforslaget og ser frem til endnu flere tiltag med henblik på en styrkelse af folkeskolens faglige niveau til gavn for samfundet.
Bertel Haarder (V), 2006-01-17:
Det er jo sjældent at kunne konstatere, at der antagelig vil være grøn bølge, når vi skal stemme om dette forslag.
Det er også lidt svært at være imod.
Derfor vil jeg kun sige lidt til dem, der har haft kritiske bemærkninger om, at det, vi foreslår, måske ikke er tilstrækkeligt.
Fru Antorini siger, at det er for svagt, at man kun skal melde, når der er overhængende risiko for, at en elev vil falde fra.
Jeg synes, der kan være brug for at præcisere, at det skal være, før eleven falder fra og så betids, at man kan nå at overtale eleven til ikke at falde fra.
Det må være det, der er afgørende.
Og det kunne vi måske understrege.
Man kan selvfølgelig altid ønske sig flere penge, men sådan som lovforslaget er udformet, så fornemmer jeg, at der er enighed mellem regeringen og Kommunernes Landsforening om, at 5 mio. kr. er beløbet, idet Kommunernes Landsforening i deres høringssvar mig bekendt ikke klager over beløbet.
Og vi plejer altså heller ikke at fremsætte forslag om udgifterne hos kommunerne, som ikke er aftalt med kommunerne.
Jeg synes, hr. Martin Henriksen har ret i det, han sagde om den enkeltes ansvar.
Det er jo også derfor, forældrene spiller en vigtig rolle her.
Det kan ikke siges tit nok.
Og jeg synes, det var et godt indslag i debatten at få slået fast, at alt det, vi gør, kun nytter, hvis der er nogle personer, der påtager sig ansvaret for sig selv og for deres børn.
Fru Marianne Jelved talte om håndholdt vejledning.
Jeg tror, hun mente, at man i forbindelse med, at man vejleder, også skal holde i hånden, og det synes jeg er en meget rigtig betragtning.
Al erfaring viser jo, at mentorer, nogle at støtte sig til, virker.
Det virker på Århus Købmandsskole.
Det virker på Vajsenhusskolen.
Det virker overalt, hvor man har prøvet det, og derfor vil jeg godt love fru Marianne Jelved, at det spor, det håndholdte spor, skal vi følge i højere grad, for det kan være det, som kan være nøglen til, at langt flere får en uddannelse, sammen med alle de andre ting, vi gør.
Med de bemærkninger ser jeg frem til nogle gode spørgsmål og svar og derefter forhåbentlig bred enighed om forslaget, sådan som denne debat tyder på.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, der nu fremhæver, at det er rigtig godt, at man overhovedet ikke rører ved praktikken, hvorfor det egentlig var, at Dansk Folkeparti syntes, at det var en god idé i højere grad at gå over til SU-finansieret praktik, sidst der blev lagt en reform frem her lige før Folketingsvalget.
For mig at se kræver en reform, at der sådan sker nogle grundlæggende ændringer
, ellers er det vist bare småjusteringer.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at forklare mig, hvor det er, der lige præcis sker en grundlæggende ændring, der berettiger, at man kan kalde det her for en reform.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-17:
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at den nye pædagoguddannelse vil give de studerende kompetencer til at varetage de udviklings- og omsorgsopgaver, der er forbundet med pædagogarbejdet.
Pædagoguddannelsen skal kvalificere pædagogerne til at arbejde med tidlig indsats over for alle børn, særlig over for børn med vanskeligheder og fremmedsprogede småbørn.
Derfor er godt og rigtigt, at regeringen lægger op til, at man bl.a. styrker dansk med henblik på at skærpe den studerendes sproglige og kulturelle bevidsthed og på at give den studerende forudsætninger for at varetage opgaven med sprogstimulering af børn, herunder som sagt fremmedsprogede børn.
Dansk Folkeparti er tilfreds med, at der sker en opstramning af reglerne om praktikuddannelsens tilrettelæggelse, så der i højere grad end i dag kommer sammenhæng mellem teori og praktik.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at praktisk erfaring er positivt, og derfor hilser vi det velkomment.
Samtidig vil jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke er tilhænger af at forkorte praktikperioden eller af at afskaffe løn under praktik.
Den kritik, der har været, mener jeg bliver imødekommet ved, at der kommer klare retningslinjer om praktikperiodens indhold.
Uddannelse til pædagog skal give kompetence til at varetage arbejdet inden for det socialpædagogiske område, der bl.a. omfatter børn og unge med særlige behov, personer med psykiske eller fysiske funktionsnedsættelser og voksne med sociale problemer.
Vi finder, at der er mange positive elementer i forslaget, bl.a. at der i højere grad end i dag vil være mulighed for at specialisere sig inden for bestemte områder.
Vi mener også, at man skal se forslaget i forbindelse med de midler, som er afsat på finansloven til et generelt løft af daginstitutioner, og som blev offentliggjort i dag kl. 12.
Så Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for regeringens forslag.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Det, vi siger, er, at vi er parate til en forhandling.
Vi er parate til at diskutere nogle løsningsmodeller, hvor vi forhåbentlig kan mødes på midten, så der kommer en bred aftale om pædagoguddannelsen.
Men det forudsætter, at regeringen også er parat til en bred drøftelse af, hvordan vi sikrer kvalitet i praktikken.
Carina Christensen (KF), 2006-01-17:
Jeg hører fru Christine Antorinis svar som en anerkendelse af, at det ville være helt optimalt, hvis praktikken var SU-finansieret,
men at Socialdemokratiet ikke udelukker, at kvaliteten faktisk kan være ganske, ganske god i praktikken med en ekstra opstramning, som der nu er lagt op til, selv om den ikke er SU-finansieret.
Så vi burde jo sådan set godt kunne nå til enighed uden en SU-finansiering.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Vores udgangspunkt er, at vi, hvis vi selv skulle bestemme, ville lade praktikken blive til en SUfinansieret praktik, men vi er også klar over, at det ikke er det, der ligger i kortene nu.
I virkeligheden er det, vi kommer med, en udstrakt hånd til regeringen om at indgå i nogle reelle forhandlinger om, hvordan man kan forbedre praktikken, og om, at man måske går et første skridt.
Men ikke engang det forslag kan regeringen komme med i det nye forslag til reform af pædagoguddannelsen.
Carina Christensen (KF), 2006-01-17:
Jeg kan høre på Socialdemokratiets ordfører, at det er meget vigtigt for Socialdemokraterne, at kvaliteten i praktikken er i orden, og det er vi meget enige i.
Det har vi været utrolig optaget af under forberedelsen til det her lovforslag, og det mål synes vi jo også selv at vi nu har nået.
Jeg er lidt i tvivl om Socialdemokraternes holdning til lønnet praktik versus SU-finansieret praktik, hvor Socialdemokraterne siger, at de har lyttet meget til fagfolkene.
Skal jeg opfatte det som et krav fra Socialdemokraterne, at praktikken kun kan være af en høj kvalitet, hvis den er SU-finansieret, og at Socialdemokraterne derfor ikke vil kunne støtte forslaget, hvis der ikke er SU-finansiering med i praktikperioden?
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Det er slet ikke det, der er vores udgangspunkt for drøftelsen af praktikken.
Det, vi er optaget af, er, hvordan man som studerende rent faktisk kan få lov til at være studerende, mens man er i praktik.
Det forudsætter, at man ikke skal indgå i den daglige normering, som vi ved, at pædagogstuderende i dag gør.
Det her er en mellemlang videregående uddannelse.
Her er der en række metodemæssige områder, man skal arbejde med, hvor man ikke skal være en del af det daglige personale, inklusive fungere som vikar, hvis der er stor sygdom i daginstitutionerne.
Det får man selvfølgelig noget praksiserfaring af, men det er som sagt en mellemlang videregående uddannelse, som også indeholder nogle metodemæssige og mere akademiske discipliner.
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Altså, man kunne faktisk i højere grad argumentere for, at netop elever på erhvervsuddannelserne skulle motiveres til at tage en videregående uddannelse efterfølgende.
Men lad nu det ligge.
Det, der fortsat optager mig, er, om ikke fru Christine Antorini, når man sammenligner med andre uddannelser, der er SU-finansierede i praktiktiden, også mener, at det er relevant at sammenligne med andre voksne, som uddanner sig på en arbejdsplads som en del af vekseluddannelse, herunder voksenlærlinge i private og offentlige virksomheder.
Jeg er simpelt hen bare interesseret i at høre Socialdemokraternes opfattelse af forsørgelse i forbindelse med uddannelse i praktikperioder, for det må have en generel effekt, hvis man har den opfattelse, at det, at der er løn mellem en studerende/elev og en arbejdsgiver, i sig selv diskvalificerer praktikken.
Så har man i hvert fald en problemstilling til LO, når de har lønforhandling på elevområdet.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Det, der er vores udgangspunkt, er, hvordan vi sikrer kvalitet i praktikken.
Det er ikke noget, vi selv har fundet på, det er noget, som både den evaluering, der har været af pædagoguddannelsen, og samtlige interessenter, der er her, uanset om vi snakker arbejdsgiverside eller fagforeninger, eller om vi snakker om de studerendes organisationer, har sat fokus på.
Alle peger enstemmigt på, at hvis man skal have en bedre kvalitet i pædagoguddannelsen, skal praktikken for det første være kortere og for det andet være SU-baseret.
Det peger de på, fordi det er forudsætningen for, at de pædagogstuderende, når de f.eks. kommer ud i en daginstitution, så rent faktisk har tiden til at uddanne sig videre.
Derfor kan man heller ikke lave en direkte sammenligning, som fru Tina Nedergaard spørger om, mellem erhvervsuddannelserne og de mellemlange videregående uddannelser.
Vi lytter til fagfolkene, der enstemmigt peger på, at det er det, der er brug for, hvis der skal kvalitet i pædagoguddannelsen.
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Jeg vil gerne høre, om fru Christine Antorini virkelig mener, at det at være på et lavt forsørgelsesniveau, som SU jo er sammenlignet med løn, i sig selv skulle fremme en pædagogisk indsats på en arbejdsplads.
I forlængelse af det spørgsmål vil jeg høre, om fru Christine Antorini også mener, at f.eks. voksenlærlinge i en privat virksomhed vil få langt større udbytte af deres praktiktid, for så vidt at de også går ned på det meget lavere forsørgelsesniveau, som SU er i forhold til overenskomstmæssig løn for ufaglærte på det samme arbejdsområde.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-17:
Med henblik på SU kan jeg sige, at jeg mener generelt, at det er godt med praktiske erfaringer, og jeg mener ikke, det er et problem, at man får løn i praktikperioden.
Jeg kan ikke se, at det forringer kvaliteten.
Hvis man vil bruge ordet reform, så må man da godt bruge ordet reform, men jeg synes altså, at der er nogle ting, nogle elementer i det her lovforslag, som gør, at det trækker i den rigtige retning, og så må den socialdemokratiske ordfører selv om, hvorvidt ordet reform skal indgå.
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Det var mere en kommentar end et spørgsmål.
Derfor kan jeg jo bare sige, at når man sætter spørgsmålstegn ved Venstres opfattelse af sygeplejerskeuddannelser m.v., så kan jeg stille nøjagtig samme spørgsmål til SF’s ordfører: Jamen hvorfor er forsørgelsesgrundlaget så vigtigt, når det er korte uddannelser?
Det er så en anden type mennesker, end når vi taler om de mennesker, der vælger en videregående uddannelse.
Thomas Krog (SF), 2006-01-17:
Jeg vil sige, at tidligere på dagen har vi jo også hørt, hvordan eksperters vurdering fuldstændig er blevet fejet til side.
Nu hører jeg så her Venstres ordfører på det her område sige: Vi spørger nogle, der ved noget om tingene, og det, de så siger, er vi for øvrigt fuldstændig ligeglade med.
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Nu er det jo sådan, at når man står herinde som lægmand, har man den ret at have sine egne holdninger og være støttet af sin egen overbevisning, og i den her sammenhæng naturligvis at udtrykke Venstres holdning til tingene.
Det, der jo er afgørende for os, er, at man i den proces, hvor man er i praktikken, får en uddannelse.
Det, at uddannelsen alene gik over til SUfinansieret praktik, ville jo ikke i sig selv løfte praktikken.
Det ligger jo også i lovforslaget, i og med at den specialisering, der skal finde sted i afslutningen af studiet, også tager højde for, at det skal målrettes i forhold til praktik og teori i en kombination.
Thomas Krog (SF), 2006-01-17:
Jeg synes, det er lidt uklart, hvad Venstres ordfører egentlig mener om det her med den lønnede praktik.
Er det bedre, eller er det bare et spørgsmål om at sige, at man ikke kan finde pengene til det?
Hvis det er sådan, at det nu er Venstres holdning, at den lønnede praktik faktisk er bedre for uddannelsen, så synes jeg da, man skulle kigge en smule på de høringssvar, der er, eller såmænd bare på høringsresumeet, der siger, at stort set alle interessenter kritiserer, at praktikken bevares uændret.
Og synspunktet er bl.a., at praktik ikke kan få det nødvendige uddannelsesmæssige indhold, hvis det er en lønnet praktik.
Forholder Venstre sig slet ikke til de høringssvar, der er?
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Det er sådan set en ret interessant diskussion.
Jeg er blevet spurgt, om jeg så er villig til på alle uddannelser, der er SU-finansierede i praktiktiden, at indføre lønnet praktik, men så kunne jeg modsat stille spørgsmålet: Er man parat til inden for vekseluddannelsessystemet at omlægge praktikken til SU-praktik, fordi man åbenbart pr. definition ifølge fru Marianne Jelved lærer mere i den situation, hvor man er på SU, frem for i den situation, hvor man er lønnet?
Men det, der er afgørende i forslaget, og som er en klar forbedring i forhold til i dag, er, at der skal ske en egentlig tilrettelæggelse af praktikken og hele gennemførelsen af den, og at både uddannelsesinstitutionen, praktikstedet og den studerende indgår i en aftale om, hvordan den skal foregå, hvilket vi helt tydeligt har savnet.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-17:
Sagen er jo, at der har været en evaluering af pædagoguddannelsen, og alle har ud fra den erfaring, man har gjort både med folkeskolelærernes og sygeplejerskernes praktik, erkendt, at lønnet praktik har nogle negative følger.
Og derfor har der jo været fuldstændig enighed om indtil for ikke så lang tid siden i meget, meget brede kredse, at vi burde lave en SU-baseret praktik i pædagoguddannelserne.
Så der var tale om en klar læring og ikke en arbejdspraktik, som fru Tina Nedergaard vistnok kalder det; at det skulle være en del af uddannelsen, hvor man lærer noget, og hvor man har krav på vejledning fra de professionelle voksne, der er på institutionen og på arbejdspladsen.
Det får man ikke, før det bliver en SUpraktik.
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Jeg skal jo ikke tage stilling til, hvilke forslag regeringen vælger at fremsætte.
Jeg kan blot konstatere, at for mig er det ikke i sig selv en forringelse af en uddannelse, at den er lønnet under praktik.
Jeg mener, der er nogle helt klare fordele forbundet med det, og ikke mindst i en uddannelse som pædagoguddannelsen, hvor det er det praksisnære, der er det helt afgørende.
Det at fungere med andre mennesker på en arbejdsplads, at indgå ligeværdigt i et team, mener jeg ikke i sig selv forringes ved, at man får løn.
Til spørgsmålet om, hvorvidt jeg personligt ville stille et forslag her i Folketingssalen om, at andre uddannelser skulle overgå til løn frem for SU-finansieret praktik, vil jeg sige, at det vil jeg overlade til en nærmere granskning, for jeg mener ikke, at det er en natursag, at alle uddannelser, der er sammenstykket under den tidligere regering, er sammenstykket korrekt.
Så det er jeg villig til at kigge på.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-17:
Jeg vil meget gerne følge op på det, og det er sådan set det svar, fru Tine Nedergaard lige har gentaget nu, der har provokeret mig til at stille et spørgsmål til ordføreren.
Hvis vi nu skulle tage fru Tina Nedergaard på ordet, så må vi forvente, at regeringen kommer med forslag til at indføre lønnet praktik i uddannelsen af sygeplejersker og folkeskolelærere, for at nævne to andre mellemlange videregående uddannelser, som også er en slags vekseluddannelse.
Er det det, vi kan vente?
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Med det her forslag viser regeringen atter engang, at man for de samme midler faktisk kan forbedre tingene.
Det har vi gjort på en lang række områder.
Dermed også sagt, at man faktisk også inden for uddannelsessektoren og inden for den offentlige sektor som helhed kan skabe forbedringer, i og med at man lægger nogle kriterier for, hvad det er for en faglighed, man skal nå.
Og det er jo det, der er det centrale i det her lovforslag.
Det er virkelig min oprigtige mening, at lønnet praktik kan være en klar fordel, og jeg mener faktisk, at det er en klar fordel i forbindelse med uddannelser, hvor man skal ud at arbejde aktivt som en del af et team, umiddelbart efter at man har afsluttet sin uddannelse.