runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Larsen (V), 2006-03-15:
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget om oprettelse af en ny oplysningspulje vedrørende udviklingslandene med årlige midler på 45 mio. kr.
Det er som altid Venstres opfattelse, at så mange offentlige midler som muligt skal gå direkte til konkrete bistandsprojekter i udviklingslandene.
En oprettelse af en ny oplysningspulje stemmer således ikke overens med vores ønsker om mere reel bistand for pengene.
Oplysningsarbejde og offentlig debat er vigtigt, og vi mener da også, at langt de fleste af de målsætninger, som beslutningsforslaget indeholder, er mulige at opfylde inden for de rammer, som vi har i dag.
På den måde sikres det, at der fremover tages kritisk stilling til værdien af hvert oplysningsprojekt set i forhold til værdien af konkrete projekter i udviklingslandene.
Ngo’erne må forventes selv at have en uafhængig indtægtsside, der kan finansiere deres oplysningsarbejde, og ved at gøre dem mere uafhængige af statslige midler, så de skal supplere med egne midler, sikrer vi også en større folkelig forankring af organisationerne, hvilket må være i alles interesse.
Her er det vel også på sin plads at minde om de forbedrede muligheder for landsindsamlinger, som netop er vedtaget her i Folketinget.
Der står intet som helst i vejen for, at ansøgerne søger om midler til oplysningsarbejde om globaliseringens positive og negative konsekvenser for udviklingslandene.
Med hensyn til opfordringen til regeringen om at foretage en analyse af den hidtidige oplysningsindsats og behovet blandt den danske befolkning for mere oplysning om udviklingsarbejde, synes vi i Venstre, at det er en udmærket idé, som bestemt bør gennemføres, men vel at mærke på et senere tidspunkt.
Vi mener ikke, at det på nuværende tidspunkt er hensigtsmæssigt at bruge ressourcer på at foretage en omfattende analyse af den hidtidige oplysningsindsats, herunder en undersøgelse af hvilke projekter der har givet et fornuftigt afkast.
Der er ganske enkelt gået for kort tid, fra de nye regler blev vedtaget, til at en sådan analyse kan give brugbare og fornuftige resultater.
Jeg skal derfor meddele, at Venstre ikke kan tilslutte sig beslutningsforslaget om oprettelse af en ny oplysningspulje vedrørende udviklingslandene.
Carina Christensen (KF), 2006-03-15:
Jeg synes, spørgsmålet i høj grad afslører, at der er brug for nytænkning på dette område.
Det kan da godt være, det er rigtigt, som fru Margrethe Vestager siger, at vi ikke kender efterspørgslen, men vi kender i hvert fald udbuddet.
Vi har brugt millioner af skatteborgernes kroner til oplysningskampagner i rigtig, rigtig mange år, og vi kan se af en undersøgelse, at kun 9 pct. af den danske befolkning kender noget til 2015målene.
Man kan spørge, om det er en succes.
Hr. Søren Espersen synes, det er en succes, men jeg synes måske, det er et lidt skuffende resultat.
Men jeg synes, det råber til himlen, at vi bør se kritisk på, hvordan vi bruger pengene.
Jeg synes, det er fint, at ngo’erne nu i højere grad selv skal engagere sig i oplysningskampagnerne, så vi på den måde kan få en større sammenhæng mellem efterspørgsel og udbud.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Det er jo sådan set lige præcis det, vi ikke får afprøvet.
Det, vi får afprøvet, er, hvor mange kræfter ngo’erne har til at udbyde materiale.
Det synes jeg lyder ret old school-agtigt, men det er en anden ting.
Men der var ikke noget i ordførerens tale, der fortalte os noget om, hvad det er, der efterspørges.
Hvad er det, skolerne gerne vil have?
Hvad er det, oplysningsforbundene har brug for?
Hvad er det, man har brug for rundtomkring i de idrætsforeninger, som har mod på at lave noget?
Hvad er det, man har brug for andre steder, hvis jordemoderforeningen laver et globalt initiativ sammen med andre jordemoderforeninger?
Det ved vi faktisk ikke noget om.
Hvis man følger regeringens politik, ved man kun noget om, hvor mange kræfter ngo’er har til at søge statslige midler.
Det er den eneste information, vi får ud af regeringens politik, men vi aner intet om det andet.
Tværtimod kan vi meget hurtigt blive bekræftet i, at der ikke er nogen efterspørgsel, fordi markedet som sådan i meget videre udstrækning efterspørger information om, hvordan globaliseringen går i de rige lande.
Carina Christensen (KF), 2006-03-15:
Jeg spørger bare, hvorfra vi ved noget som helst om efterspørgslen efter informationskampagner.
Der er et fast beløb, det kan ngo’erne søge, og så kan de lave nogle kampagner, og typisk vil man bruge puljen fuldt ud.
Men nu får vi mulighed for at afprøve den reelle efterspørgsel, når ngo’erne i højere grad selv skal finansiere deres oplysningskampagner, og det synes jeg sådan set er ganske sundt.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Det er ordførerens overvejelse om efterspørgsel efter oplysning og udbuddet af oplysning, der interesserer mig.
Ordføreren siger, at fra statslig side kan man vurdere, hvem der gerne vil oplyse.
Men hvordan kan man vurdere, om der er tilstrækkelig oplysning til dem, der gerne vil have den?
Beslutningsforslaget indeholder en idé om at undersøge, om efterspørgslen efter oplysning bliver efterkommet, men der siges intet om folks ønske om viden om, hvad der foregår i ulandene i retning af globalisering, ved vurdering af ansøgninger fra ngo’er.
Der siges kun noget om, hvad ngo’erne har kræfter og muligheder for at efterspørge med konkrete ansøgninger hos ministeren, men der siges ikke noget om, hvad folk faktisk gerne vil have.
Hvad er det for en afprøvning, ordføreren forventer, der skal komme af det?
Faktisk kan det blive til mindre og mindre og mindre, hvis man følger ordførerens logik, nemlig at jo færre ansøgninger der er, desto mindre behov er der for oplysning.
Carina Christensen (KF), 2006-03-15:
I Det Konservative Folkeparti er vi sådan set enige i målsætningen med det her forslag.
Vi mener også, at oplysning og debat er vigtige, og derfor er vi også tilfredse med, at de målsætninger, som forslaget indeholder, allerede kan opfyldes inden for de rammer, vi har i dag, som ministeren også fremførte i sit indlæg.
Vi er ikke enige i, at der skal anvendes flere statslige midler til oplysningskampagner.
Jeg hæfter mig ved, at forslagsstillerne i forslaget skriver, at det frie marked ikke i tilstrækkelig grad efterspørger information om globaliseringskonsekvenser for udviklingslandene.
Men problemet er vel netop, at det aner vi faktisk ikke noget som helst om.
I dag er der jo ingen, der har nogen som helst fornemmelse af, om der er harmoni mellem udbuddet af oplysningskampagner og informationsmaterialer og efterspørgslen efter dette.
Udbuddet af informationsmaterialer osv. er jo i dag forudbestemt, i og med at der hvert år har været et fast beløb, man har kunnet bruge.
Ingen aner, om det modsvarer det behov, der er, og det, der har været, men vi sikrer netop, at der fremover skabes bedre harmoni mellem udbud og efterspørgsel, når det bliver en opgave for den enkelte ngo at tilrettelægge, hvordan man ønsker at bruge egne midler på kampagner og brochurematerialer.
Jeg vil gerne sige, at vi sådan set deler forslagsstillernes ønske om en analyse af oplysningsindsatsen, og derfor glæder vi os også over, at der – som vi hørte fra ministeren – allerede er flere initiativer i gang.
Vi glæder os især over planerne om udvikling af en hjemmeside, hvor man samlet henviser til oplysningsmaterialer målrettet den brede befolkning.
Her synes jeg, det er helt oplagt, at man samler erfaringer om, hvilke projekter der har givet et fornuftigt afkast, og hvilke der har været mindre succesfulde.
Jeg er sikker på, at sådan en side ikke kun vil være til glæde og gavn for den danske befolkning som brugere, men også for ngo’er og andre, som her vil kunne hente værdifuld information og lære af andres erfaringer.
For os Konservative
har det i forbindelse med finansloven været afgørende, at der ikke er tale om besparelser på udviklingsbistanden.
Fremover vil de midler, der i dag går til brochuremateriale, oplysning osv., blive anvendt af ngo’erne til konkrete projektaktiviteter til gavn for de fattige mennesker i udviklingslandene.
Vi vil naturligvis følge det videre forløb meget nøje, ligesom vi også hen ad vejen vil være villige til at se på konkrete forhold, hvis behovet skulle opstå, ikke mindst i undervisningssektoren.
I første omgang vil vi dog følge udviklingen og se, hvordan det går.
Steen Gade (SF), 2006-03-15:
Jeg vil på SF’s vegne sige nogle ord om den situation, det her forslag er fremsat i.
Regeringens Globaliseringsråd kommer i morgen med sit udspil.
Det handler om, hvordan vi klarer os selv, hvordan vores egne arbejdspladser kan klare sig i fremtiden.
Vi ser også, at den oplysningsbevilling, som vi har haft tradition for, er blevet skåret ned, og det er jo altså i den situation, at regeringspartierne siger nej til det her forslag.
Jeg er enig i betragtningerne før om, at også det at sige nej til en mere grundig analyse virker, kan man sige, endnu mere som salt i såret, for regeringen kunne jo sådan set bare sige ja til at lave en analyse af det her.
Regeringen har skåret ned, forringet oplysningen om ulande i det her land, og så kunne man jo have sagt: O.k., det gør vi, for vi vil spare de penge.
Man kunne så godt lave en analyse, men det siger regeringen også nej til.
Jeg hæfter mig ved, at bag de ord, der står om, at nu skal man inddrage ngo’er mere i det her, ligger der rent faktisk det, at det er staten, der får en større del af oplysningsbevillingerne.
Det er vel det, der bliver realiteten i det her.
Det er staten, der kommer til at styre det noget mere, og det frie foreningsliv i det her land, ulandsorganisationerne, har fået ringere vilkår.
Så jeg havde måske håbet på, at i hvert fald dele af forslaget havde fået en bedre modtagelse.
Det er noget, vi skal beslutte i Folketinget, at det ønsker vi at der oplyses om.
I sin tid, da Danmark overhovedet indførte ulandsbistand, rejste Folketingets Finansudvalg rundt i ulandene.
Så kom de hjem, så tog de lysbilleder, så rejste de rundt i forsamlingshusene og talte med danskerne, som givetvis var enormt forundrede og overhovedet ikke kunne forstå, hvorfor de skulle til at give ulandsbistand af deres egne skattekroner.
Så gik de rundt, heldigvis fra mange forskellige partier, og tog den stille oplysningsdiskussion forsamlingshus for forsamlingshus, og så førte det til, at der i Danmark blev en god forståelse for, at vi skal give ulandsbistand.
Jeg er ikke i tvivl om, at man skal forny og dyrke den proces, og det er så det, som jeg synes er blevet sværere, og som, hvis vi vedtog det her forslag, ville blive lettere.
Så jeg anbefaler forslaget til vedtagelse.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Hr. Jens Christian Lund vil bekræfte, at det forslag, der har været, som jeg erkender der er visse mangler ved i debatten, er det forslag, som man har gået rundt og fortalt om ude i befolkningen, altså at vi vil arbejde for en tracé oppe omkring Jyllingevej.
Det vil vi selvfølgelig også arbejde for, og hvis der kan skabes flertal for det, må vi selvfølgelig finde ud af, hvad det kommer til at koste.
Dette lovforslag kan vi til gengæld støtte helt og holdent.
Vi anerkender, at rute 21 og 23 trænger til forbedringer som foreslået.
Både Kalundborg og Sjællands Odde er væsentlige områder for Sjælland og for den sags skyld for hele landet.
Kalundborgområdet udvikler sig erhvervsmæssigt godt, men udviklingen kræver bedre infrastruktur.
Vejen mod Sjællands Odde er vital for hele Danmarks trafikale sikkerhed.
Hele området er derudover præget af mange sommerhuse, som virkelig presser området infrastrukturmæssigt.
Pendlertrafikken kræver også, at områdets infrastruktur forbedres.
Vi har noteret os de indkomne høringssvar, og langt de fleste udtrykker generel accept af forslaget.
Vi har noteret os Roskilde Kommunes anbefaling af den asymmetriske udbygning.
Vi ser gerne maksimal lokal indflydelse, men vi må sige til Roskilde, som vi også ville sige i den tidligere sag til kommunerne, at selv om de har nogle gode argumenter, synes vi, at ulemperne er større, så vi kan ikke anbefale Roskildes forslag.
Vi vil gerne fremhæve de utrolig mange undersøgelser, som Vejdirektoratet har gennemført af stort set alt muligt i denne sag.
Der er givet nogle, der kan være uenige i konklusionerne, men ingen kan hævde, at der ikke er gennemført et stort arbejde forud for beslutningen.
Vi har med glæde noteret det forventede store fald i personskadeuheldene efter vejens etablering, og vi vurderer også, at der er taget hensyn til miljøet, ikke mindst ved vandhullerne ved Ny Maglehøj.
Afslutningsvis skal det beklages, at der her vil skulle gennemføres ekspropriation, som der vel altid skal.
Det er altid forfærdelig trist for dem, det går ud over, så man må selvfølgelig gøre, hvad man kan for at minimere omfanget.
Det er generelt vores opfattelse, at uanset om det er beklageligt for den enkelte familie og virksomhed, er omfanget her begrænset så meget som overhovedet muligt.
Socialdemokraterne vil helt givet kunne støtte dette forslag, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Jeg vil gerne sige til fru Gitte Lillelund Bech, at jeg har læst VVM-rapporten.
Jeg har deltaget i alle drøftelserne.
Jeg har hørt, hvad Vejdirektoratet har sagt om tingene.
Det, der har været afgørende for Socialdemokraterne, er, at vi har foreslået det her hele tiden.
Det har været vores holdning hele tiden.
Vi har ikke været inddraget i forhandlingerne.
Derfor er vi selvfølgelig nødt til at sige, at da befolkningen har fået det indtryk, at der klart er et flertal for det, så må vi afprøve, om det flertal stadig væk eksisterer.
Hvis flertallet eksisterer, jamen så må vi finde løsningen på det andet.
Rune Lund (EL), 2006-03-15:
På linje med SF kan Enhedslisten heller ikke støtte det her forslag om at udbygge motortrafikvejen mellem Riis og Ølholm til motorvej eller at anlægge en motorvej mellem Ølholm og Vejle.
Man må dog konstatere, at det er fornuftigt at søge at lede biltrafikken væk fra Grejs Ådal og eventuelt gøre nogle tiltag, hvor den nuværende hovedlandevej går igennem små bysamfund, men med etableringen af en motorvej bliver der meget store barrierer i landskabet til skade for natur og mennesker.
Samtidig med opgraderingen af biltransportvejene er det betegnende, at man stadig kører jernbane på en ensporet strækning mellem Vejle og Herning, og at de godsbaner i regionen, der ikke allerede er nedlagt, lider under mangel på vedligeholdelse.
Det er endnu et eksempel på, hvordan biltransport bliver prioriteret, frem for at kollektive transportmidler, gods på skinner og andre miljøvenlige transportformer prioriteres.
Jeg vil meget gerne se, hvor det er sandsynliggjort, at motorvejen vil give regionen den savnede erhvervsudvikling, og navnlig hvordan motorvejen vil skabe en erhvervsudvikling, som ikke sker på bekostning af andre regioner.
Det fremgår ikke klokkeklart, må man nok sige på en mild måde, hvordan dette skal kunne lykkes.
I Enhedslisten er vi også generelt meget bekymrede over de mange vejudbygninger, som gennemføres i områder med væsentlige naturværdier, og vi finder, at Folketinget faktisk mangler viden om de langtidseffekter, det har på naturen at blive ved med at udbygge motorveje.
Nu er det jo tre motorvejsstrækninger, der skal behandles her til aften i Tinget.
Det er tre gange asfalt på en gang, vi bliver udsat for her i det her Folketing, og så er det, man får en idé, om ikke det kunne være på tide med en motorvejspause, hvor vi kan lave en grundig evaluering af naturpåvirkningerne af de anlagte motorveje, som allerede er der, og som er planlagt, før der i det hele taget fortsættes med at lave nye udbygninger, der endnu en gang skaber behov for flere udbygninger.
Det er jo den dynamik, vi ser: Så bliver der lavet en motorvej et sted, så er der nogle andre, der også vil have en motorvej, og når den er udbygget et sted, så skal den mødes med en anden vej et andet sted, og så skal det stykke, der er imellem, jo også udbygges.
På den måde ser vi hele tiden, hvordan motorveje skaber flere og flere motorveje,
så måske kunne det være en god idé med et decideret motorvejsstop, hvor vi stoppede op og fik en motorvejstænkepause, hvor vi ligesom kunne overveje, hvor det egentlig er, vi er på vej hen, for det er der vist ingen der rigtig er klar over.
Men det, vi dog er klar over, er, at den vej, vi kører ad i bogstaveligste forstand, i hvert fald fører frem til endnu mere asfalt, og det kan Enhedslisten ikke støtte.
Derfor kan vi heller ikke støtte det her forslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-15:
Han kan ikke være til stede, så derfor vil jeg sige, hvad han havde tænkt sig at sige.
Lige som indledning kan jeg sige, at SF godt kan gå med til motorveje nogle gange, men mange gange kigger vi på det kollektive trafiknets tilstand og siger: Det var nok mere rimeligt at bruge penge dér.
Nu vil jeg sige, hvad hr. Morten Homann siger om det her.
Han siger, at det positive, man kan sige om den her motorvej, er, at den forbinder to af regeringens ministres hjembyer, og den har været et af regeringens meget højt prioriterede trafikprojekter – måske af samme grund.
Det siger han godt nok ikke.
Men de trafikale begrundelser på det her område for at forsvare så stor en investering med så store miljøkonsekvenser, som der er tale om, er altså for tynde.
Det er en lemfældig omgang med skatteydernes penge i en tid, hvor jernbanenettet forfalder og billetpriserne på den kollektive trafik eksploderer.
SF opfatter under alle omstændigheder det her vejbyggeri som overflødigt, men selv hvis den her motorvej skulle bygges, er det lidt uforståeligt, hvorfor regeringen ikke har valgt at kigge nærmere på alternativ 1, som giver en kortere vejstrækning og berører færre ejendomme.
SF kan ikke støtte det her lovforslag.
Martin Lidegaard (RV), 2006-03-15:
Venstres ordfører kan sove ganske roligt om natten.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-03-15:
Nu er Det Radikale Venstre jo en part i forligskredsen på trafikområdet, så for at der ikke skal være nogen tvivl, skal jeg bare have den radikale ordfører til at bekræfte, at det her forslag inklusive den linjeføring, som ligger i lovforslaget, er et led i udmøntningen af den aftale, som regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgik den 4. november 2005, og som var en del af aftalen for finanslov 2006.
Martin Lidegaard (RV), 2006-03-15:
Jeg takker for præciseringen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-03-15:
Vi har uden tvivl behov for udbygning af det overordnede vejnet.
Fremkommelige og sikre veje er forudsætningen for vækst og udvikling, og sådan er det overalt i Danmark.
Specielt erhvervslivet er afhængigt af gode veje.
Det er derfor utrolig glædeligt, at der i dag behandles hele tre lovforslag om bedre veje.
Jeg håber på mange flere i fremtiden, så vi får afsluttet udbygningen af vores infrastruktur inden for en overskuelig årrække.
Til det konkrete lovforslag vil jeg generelt bemærke, at der er tale om et godt forslag, der på en gang styrker både rute 18 og rute 13.
Med henblik på vores fremtidige udbygning af rute 13 foretrækker jeg personligt alternativ 1 som den bedste linjeføring.
Det havde været optimalt for en glidende overgang mellem rute 13 og videre ned til Vejle med valg af alternativ 1.
Når jeg alligevel agter at stemme for det foreliggende lovforslag, det såkaldte hovedforslag, sker det på baggrund af, at projektet samlet set betyder et vigtigt fremskridt for vores infrastruktur, herunder også rute 13 fra Viborg til Vejle.
Jeg vil også udtrykke min glæde over, at der i Venstre er kommet fokus på behovet for at øge fremkommeligheden på rute 13, der af mange bliver kaldt den jyske gedesti.
De daglige trafiktal er meget høje, herunder ikke mindst for den tunge lastvognstrafiks vedkommende.
Venstre har derfor indledt drøftelser med transportministeren om konkrete forslag til forbedring af rute 13, herunder muligheden for at udvide vejen med en ekstra vejbane på udvalgte strækninger, så det bliver muligt at overhale de mange lastvogne, en såkaldt to plus en-løsning, som man har rigtig gode erfaringer med i bl.a. Roskilde Amt.
Desuden ved jeg, at Venstre vil udnytte mulighederne for at udnytte den differentierede hastighed til at forbedre fremkommeligheden på vejen mellem Viborg og Vejle.
Men alt i alt kan jeg stemme for dette lovforslag.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Det, hr. Flemming Damgaard Larsen talte om, var det oprindelige linjeforløb fra Vejle over Brande til Herning, som Viborg Amt tilsyneladende har beskrevet.
I det her tilfælde er der ingen tvivl om, at alle i Viborg Amt ville støtte det synspunkt.
Jeg kan så beklage, at der ikke er flere, der har fattet pennen og skrevet om det, men jeg kan love, at jeg nok skal bruge meget tid på i udvalgsarbejdet at få argumentationen på plads.
For det første vil jeg anerkende, at den radikale ordfører brugte ordet umiddelbart, og så er der jo stadig væk håb.
Så vil jeg godt sige, at jeg er helt sikker på, at den radikale ordfører har læst alle høringssvarene, så jeg vil ikke engang antyde andet, men det er lykkedes den radikale ordfører at komme til at springe over i hukommelsen, hvad Viborg Amt har skrevet, for Viborg Amt har klart anbefalet alternativ 1.
Jeg siger det mere for, at vi nødig vil have, at den radikale ordfører skulle sige noget her, der ikke er korrekt.
Martin Lidegaard (RV), 2006-03-15:
L 163 indgår som de andre lovforslag i dag i det store trafikpolitiske forlig, som er indgået, og Det Radikale Venstre går derfor positivt ind i behandlingen.
Så udspiller der sig en krig af nærmest puniske dimensioner om, hvilken linjeføring det så skal være.
Nu vil jeg sige, at hvis hr. Jens Christian Lund ikke kan overtale mig, så tror jeg ikke, at der er nogen der kan, for sjældent har jeg hørt en kollega tale så varmt for en linjeføring som hr. Jens Christian Lund om den grønne linjeføring i det her lovforslag.
Jeg har derfor også af et helstøbt hjerte forsøgt at finde folk, der deler hr. Jens Christian Lunds anskuelser, i høringssvarene og forskellige steder.
Jeg forstår, at der er et mindretal i byrådet.
Men hvis vi kigger på alle øvrige høringssvar fra de lokale kommuner, fra amterne, er det svært at finde opbakning til synspunktet om den grønne løsning.
Derfor hælder jeg desværre, jeg er ked af at sige det, også umiddelbart til den brune løsning, som jo er den, der som udgangspunkt fremgår af hovedforslaget.
Men man kan altid blive klogere, som hr. Jens Christian Lund siger, og det vil jeg da ikke afvise.
Jeg vil bare sige, at det er den status, vi på nuværende tidspunkt har gjort os fra radikal side.
Henriette Kjær (KF), 2006-03-15:
Jeg mener selvfølgelig ikke, at det her er i overensstemmelse med L 84, som ordføreren nævnte.
Jeg synes, at det her er en god løsning.
Jeg er så ganske enig i, at der er andre problemer, og jeg glæder mig da også til på baggrund af rapporten eller forundersøgelsen, hvad vi skal kalde det, af rute 26 at se, hvad vi kan gøre ved de problemer, der er der.
Så jeg mener ikke, at det nødvendigvis hænger sammen, og at vi fuldstændig ødelægger en fremtidig udvikling af vejene netop omkring Viborg og i Viborg Amt.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Nu skal jeg nok lade være med at drage 26’eren ind i det, selv om jeg ved, at den konservative ordfører har stor følelse også for den.
Jeg vil spørge den konservative ordfører, som jeg spurgte formanden for Trafikudvalget: Er den konservative ordfører enig med mig i, at rute 13 ikke lever op til L 84, altså som erhvervslivets transportkorridor?
Og kan den konservative ordfører forstå, hvorfor Socialdemokraterne gerne vil have, at så meget som muligt af den meget farlige vej bliver lavet mest hensigtsmæssig i forbindelse med Vejle-Ølholm, som vi alle sammen er enige om skal laves, altså alternativ 1?
Henriette Kjær (KF), 2006-03-15:
Jamen jeg er jo helt modsat hr. Rune Lund fra Enhedslisten.
Jeg synes ikke, at man kan tale om en plastring til af motorveje.
Jeg synes, at vi mange steder kunne have nogle bedre vejforbindelser, herunder også i Viborg Amt.
For mig at se er det mere et økonomisk spørgsmål, for der er en hel masse fordele ved motorveje, dels med hensyn til erhvervsudvikling, dels med hensyn til mobilitet for de mennesker, der bor der, som betyder, at de mere frit og fleksibelt kan vælge job.
Så er der selvfølgelig også det faktum, at det er en mere sikker trafik.
Jeg ser altså mange gode grunde til, at vi får bygget flere motorveje, men vi skal jo også have pengene til det.