runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-19:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil stillede mig et spørgsmål.
Jeg besvarede det ganske vist her i Folketinget den 29. januar i år, da vi havde førstebehandlingen, og fru Rosenkrantz-Theil også var til stede i salen og stillede det samme spørgsmål, nemlig om hvad den prøve skal bestå i?
Men det, prøven skal lede op til, hvis det står til mig - og det håber jeg - er, at de, som fremover bliver danske statsborgere, altså har ydet en indsats.
Dels har de holdt sig kriminalitetsfri, dels boet her et antal år, dels lært vores sprog, dels sat sig ind i vore samfundsforhold.
Og så håber jeg faktisk også, at man vil behandle dem, ligesom man behandler folk, der har gennemført en uddannelse ude på arbejdsmarkedet, f.eks. er blevet svend, eller som man behandler folk, der er blevet studenter: Man fejrer dem.
De kommer op på rådhuset i den by, de bor i, eksempelvis Næstved, hvor jeg bor, de 10 eller 20 mennesker, der får dansk statsborgerskab, for de har virkelig kvalificeret sig til det.
Borgmesteren holder en lille tale, de får et glas sherry eller et glas frugtsaft, afhængig af deres religion, man sætter dem på forsiden af Næstved Tidende: Her har vi nu 17 nye statsborgere, 3 fra Sverige, 2 norske, et par pakistanere og nogle tyrkere, som virkelig har sat sig ind i det danske samfund, som har opfyldt de kriterier, og derfor byder alle vi 46.000 indfødte danske statsborgere dem velkommen.
Det er mit håb, og det er mit ønske.
Men sådan er det jo ikke, når man ikke skal bestå nogen som helst eksamen.
Studenter ville jo heller ikke blive fejret, hvis de bare trak eksamensbeviset i en automat.
Derfor er det en god lov.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-19:
... er ordvalget bare forkert, det er det, jeg anfægter.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-19:
Der kunne være mange ting at hæfte sig ved, men når man kun har to indlæg, må man jo prøve at begrænse det.
Jeg har tre ting her i første omgang.
Hr. Kristian Jensen sagde i sin tale, at regeringen satsede på og ønskede brede politiske forlig.
Det må jeg indrømme at jeg sådan savner fornemmelsen af efter den finanslovproces, vi har været igennem, hvor mit parti var til 1 times forhandlinger i Finansministeriet.
Og efter dem havde vi nærmest i forvejen en fornemmelse af - i hvert fald fik vi det så bekræftet om aftenen og næste morgen -
at nu var de finanslovforhandlinger altså bare slut.
Nu var de jo ikke blevet voldsomt meget bredere af, at Kristeligt Folkeparti var kommet med, så det er jo ikke engang udtryk for en stor bredde, hvis vi var kommet med.
Men den vilje, man har set til brede politiske forlig i det regi, er jo ikke imponerende.
Så vil jeg spørge: Hvad siger Venstres ordfører til industriens kritik af de nedskæringer, der er tale om på miljøstøtten til Østeuropa f.eks.?
Der var jo her for nogle dage siden kritik fra brede kredse i industrien, der gik på, at det er en rigtig dårlig idé, en rigtig dårlig forretning.
Nu mener jeg sådan set, at den nuværende regering har megen sans for gode forretninger.
Det påstår man i hvert fald at man vil have.
Så endelig
til sidst
Hvornår og hvem skal deltage i nogle forhandlinger?
Er det noget, regeringen ordner fuldstændig alene, eller hvordan vil det blive klaret?
Ja, det er jeg såmænd ikke ret meget i tvivl om, men til hvad?
Selv om de havde stået på Miljøministeriets konto, ville det jo ikke være det samme, som at de er udloddet til bestemte projekter.
Marianne Jelved (RV), 2002-03-20:
Jeg vil gerne sige tak til fru Gitte Seeberg for svarene.
Jeg kan forstå, at på sygehusområdet vil et velfungerende offentligt sygehus være grundstammen i behandlingen af patienterne i Danmark, suppleret af andre foranstaltninger.
Omkring plejeboligerne kan jeg forstå, at der skal laves et regelsystem for, hvornår kommunerne i givet fald må kunne sige nej til plejehjemsbeboere, der kommer uden for kommunen.
Er Det Konservative Folkeparti ikke opmærksomt på, at valgkampen bl.a. også gik på, at vi skulle have mindre regelstyring og bredere rammer?
En masse lovgivning ændres fra, at kommunerne kan gøre noget, og til, at nu skal de gøre noget, og nu skal der også være regler for, hvordan de håndterer de udfordringer.
Er der overhovedet brug for kommunerne længere?
Var det ikke nemmere at afskaffe dem?
Mette Frederiksen (S), 2002-03-20:
Jeg skal takke fru Gitte Seeberg for det ærlige svar
Derfor er jeg selvfølgelig glad for, at fru Gitte Seeberg er blevet opmærksom på dem.
Men før de mulige konsekvenser bliver til virkelighed, kan vi jo faktisk nå at gribe ind fra Folketingets side.
Vil fru Gitte Seeberg derfor være med til at sikre den pasningsgaranti, der er en af de afgørende forskelle mellem den daværende regerings barselforslag og den nuværende regerings barselforslag, således at de unge og yngre mødre reelt får et valg på arbejdsmarkedet?
Vil fru Gitte Seeberg i det hele taget være med til at sætte fokus på konsekvenserne af et køns-, løn- og desværre også orlovsopdelt arbejdsmarked?
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Fru Gitte Seeberg afviste fuldstændig at forholde sig til fru Pernille Rosenkrantz-Theils tal og sagde, at det ikke var nogen tal, fru Gitte Seeberg kunne genkende.
Det er Enhedslistens almindelige købmandsregning ved at sammenlægge de tal, der er på de lovforslag, regeringen selv har fremsat på skatteområdet.
Vi så tilsvarende under førstebehandlingen af finansloven, at fru Gitte Seeberg også fuldstændig afviste de tal, vi havde fået fra den CASA-undersøgelse, vedrørende, hvor mange offentligt ansatte der skulle fyres.
Senere måtte regeringen erkende, at tallene var korrekte.
Hvis nu vi antager, at vi også denne gang har ret i de tal, vi fremlægger, hvordan vil fru Gitte Seeberg så forholde sig til, at man altså gennemfører skattelettelser for erhvervslivet på 2,2 mia. kr., samtidig med at man skærer ned, og at nogle af de steder, man skærer ned, altså er på alt, der handler om forebyggende arbejde? Fru Gitte Seeberg afsluttede sin ordførertale med at sige, at man skal løse problemer, inden de vokser sig for store.
Hvordan hænger det sammen med, at man skærer ned på alt det forebyggende arbejde og oven i købet gør det for at kunne give skattelettelser til erhvervslivet?
Nicolai Wammen (S), 2002-03-20:
Jeg bad i mit første spørgsmål fru Gitte Seeberg om en vision
på miljøområdet fra Det Konservative Folkeparti.
Jeg har ikke hørt noget indtil nu.
Jeg vil derfor gerne bede Det Konservative Folkeparti om at forholde sig til den meget hårde kritik, der er kommet over en bred bank i dansk erhvervsliv i forhold til nedskæringerne på Øststøtten.
Jeg vil gerne komme med et enkelt citat fra forhenværende nationalbankdirektør Erik Hoffmeyer, der siger: Det er ikke klogt at skære drastisk ned på den danske miljøbistand til Østeuropa.
Det vil kraftigt reducere den goodwill, Danmark har opnået, og det vil reducere danske virksomheders muligheder på et marked, hvor der er planlagt enorme investeringer i de kommende år.
Og han siger videre: Hvor længe skal stoppet vare, før regeringen beslutter sig?
For et lille land som Danmark er troværdigheden meget væsentlig.
Der skal ikke meget til, før folk siger, at dem kan vi ikke regne med.
Kan vi regne med Det Konservative Folkeparti på miljøområdet?
For så trænger vi til at se eksempler på det.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Vi har hørt det nogle gange her i debatterne: Man skriver et eller andet i enten et ændringsforslag eller et lovforslag om, at vi forudsætter noget, og så forudsættes det, at alt det, der ellers kunne tænkes at gå galt som følge af vedtagelsen af forslaget, alligevel ikke sker.
Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre ved de forudsigelser, der kommer fra en masse kommuner om, at de vil skære ned her og der og alle vegne for at sørge for at sige til de nybagte forældre: I kan jo bare tage barselorlov, I får ikke jeres børn passet; vi kommer først med daginstitutioner, når der ikke er nogen som helst andre muligheder?
Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre, når det, i modsætning til hvad der forudsættes af Det Konservative Folkeparti, alligevel vil ske, for det er det, der forudsættes af dem, der arbejder med det i det praktiske liv.
Det synes jeg er spændende.
Så vil jeg kvittere for, at fru Gitte Seeberg - om end lidt vanskeligt - kom til konklusionen, at der var flere skattelettelser end skatteforhøjelser i Socialdemokratiets finanslovforslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-20:
Først må jeg gentage mit spørgsmål fra sidst, for jeg fik
ingen svar: Er det stadig væk konservativ politik, at ulandsbistanden skal nedsættes til 0,75 pct.?
Det er jo ret konkret at svare på.
Det næste er lidt i samme interessesfære.
Jeg mener, at fru Seeberg lige nu svarede - jeg tror, det var hr. Nicolai Wammen - om øststøtten, og der svarede fru Seeberg, at beløbet, der er afsat i år, er lidt større end det, der blev afsat sidste år. For mig at se er der overhovedet ikke afsat noget i år
Det står under § 35, og det beløb, der står dér, er det beløb, der er afledt af det antal promille, der nu skal sættes af til Mifresta-rammen i år, men det er jo ikke disponeret.
Vi aner ikke, hvad de skal bruges til.
Så jeg vil bare frygtelig gerne have et tilsagn fra fru
Seeberg om, at hun ikke bare i forhandlinger med os alle sammen, men internt i regeringen vil gøre sin indflydelse gældende - for jeg tror, at fru Seeberg har hjertet på rette sted i den sag - og få pengene tilbageført til det, som den store del af Folketinget mener at de egentlig skal bruges til, nemlig Mifresta-rammen og øststøtten, det, som jo er to forskellige ting.
Ole Stavad (S), 2002-03-20:
Jeg skal også takke fru Gitte Seeberg for svaret, men det er jo sådan set to helt forskellige ting, vi taler om.
Fru Gitte Seeberg vender tilbage til aftalen med kommunerne.
Det gør jeg gerne, for det var jo aftaler, der var kendt, og det var budgetter, der var kendt.
Der var ingen, hverken fra Det Konservative Folkeparti eller fra Venstre, der under valgkampen mente, at man skulle gøre noget.
Men mit spørgsmål var: Kan fru Gitte Seeberg ikke bekræfte, at der ikke er øremærket en eneste krone til pensionisterne, og at hvis man sidder som kommunalbestyrelsesmedlem, sker der to ting: Kommunerne under ét får lov til at bruge 500 mio. kr. ekstra, og de samme kommuner og kommunalbestyrelsesmedlemmer skal spare 650 mio. kr. under ét?
Hvordan tror fru Gitte Seeberg, at det giver en forbedring til pensionisterne?
Det har jeg svært ved at forstå.
Ole Sohn (SF), 2002-03-20:
Fru Gitte Seeberg var naturligvis ikke vred, men måske lidt skuffet over, at debatten fortsat koncentrerer sig en smule om den ½ mia. kr. til kommunernes ældre.
Når vi nu over 2 dage har forsøgt at komme lidt tættere på det, hænger det jo sammen med, at kommunerne er i gang med at revidere deres budgetter, og jeg vil også tro, at forvaltningen i fru Gitte Seebergs egen kommune er i gang med at finde ud af, hvor vi skal skære ned.
For virkeligheden er jo, at kommunerne har gennemført nogle budgetter.
De har fået dem godkendt, de har forelagt dem for borgerne, og de har givet udtryk for, hvordan de vil satse, og det er primært på ældreområdet.
Det skal nu skæres væk for at få pengene igen.
Derfor er spørgsmålet: Var det ikke mere fair at støtte det lokale selvstyre i kommunerne og sige, at o.k., hvis I selv på forhånd allerede har gjort en ekstra indsats på ældreområdet, så er det helt tilfredsstillende, for det var da vores ønske, at kommunerne skulle være forud for deres tid?
Kan man ikke respektere det lokale selvstyre?
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-20:
Der er nogle dage, hvor man godt kan forstå, at det er svært at være konservativ, hvis man betragter det som et storebror/lillebror-forhold.
Det var især ved førstebehandlingen, hvor De Konservative havde det meget, meget svært med at forsvare de store besparelser, der var på handelsskoleområdet, og hvor man sagde, at det jo ikke var aftalebrud, lige indtil statsministeren kom hjem, for så blev der lavet om på det.
Det er jo selvfølgelig en frækhed.
Noget andet er, når man ser på, hvordan de første 100 dage er gået.
Jeg har været heldig at få en side fra vistnok Frederiksborg Amtstidende, en facitliste for de første 100 dage.
Der forstår jeg så, at besparelsen bliver stoppet, fordi De Konservative var stærkt utilfredse, men den var meget inspireret af Venstre.
Det kan man så forholde sig til, men kunne problemet ikke have været løst ved, at De Konservative selv havde indrykket en annonce med det, man havde opnået.
Men så kan man jo diskutere, hvor stort formatet skulle have været.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-20:
Vi skal tilbage til den ordveksling, vi har haft før om den offentlige sektor.
Jeg vil godt sige til fru Gitte Seeberg, at det jo er en fornøjelse at stille spørgsmål til fru Gitte Seeberg, for hun gør sig faktisk umage for at svare på dem.
Det kan man ikke sige om alle ordførere i de her debatter.
Derfor vover jeg et øje og vil gå videre i debatten.
Fru Gitte Seeberg sagde, at hun godt erkendte, at antallet af offentligt ansatte naturnødvendigt ville stige, for vi ville få flere aftagere af kerneydelserne i den offentlige sektor; der ville komme flere gamle, der ville være behov for at få afviklet ventelisterne osv.
Det betyder altså, at der kommer et større behov for nogle bestemte grupper af offentligt ansatte, og så må vi omprioritere, sagde fru Gitte Seeberg.
Så er mit spørgsmål:
Jamen hvilke omprioriteringer inden for den offentlige sektor er det så, Det Konservative Folkeparti vil foreslå?
Er det politiet? Er det forsvaret?
Hvad er det for ting
inden for den offentlige sektor, som man skal omprioritere
For hvis ikke man gør det, er der kun ét svar, og det er, at så vil den offentlige sektor vokse.
Der er kun ét sted at sende regningen hen, nemlig til skatteyderne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-20:
Det er faktisk en holdning, jeg har meget tilovers for i det tilfælde, at den situation skulle opstå for os.
Jeg ville egentlig have spurgt fru Gitte Seeberg, hvor der skulle spares, når nu Det Konservative Folkeparti fortsat går ind for en skattelettelse.
Men vi fik jo at vide
Det kan det godt være, selv om der i virkeligheden ikke bliver skattelettelser.
Jacob Buksti (S), 2002-03-20:
Jeg kan forstå på fru Gitte Seeberg, at det, som De Konservatives skattepolitik går ud på, er, at der skal skabes råderum til skattelettelser.
Det må vi så se om der bliver.
Men det, jeg synes at fru Gitte Seeberg ikke kom ind på, var det om, hvorvidt skattestoppet ikke blokerer for det, når skattestoppet, hvis det ikke bliver ophævet, lægger beslag på tre fjerdedele af det råderum, som til enhver tid skabes.
Synes fru Gitte Seeberg ikke, at det bare er lidt træls, at statsministeren i går på sit pressemøde stod og sagde, at nu skal vi stoppe al den snak om skattelettelser, for nu skal vi lige have det til at fungere?
Synes fru Gitte Seeberg ikke, at det er træls?
For det må da ikke være særlig let for De Konservative.
Statsministeren stod for 1 uge siden og talte om, at der skulle indføres et jobfradrag.
Nu kan jeg forstå, at fru Gitte Seeberg siger, at det skal der ikke.
Hvordan synes fru Gitte Seeberg selv det går?
Det er rigtigt, at der er nogle, der bekymrer sig for de små i samfundet, men vi har lært gennem mange års regeringssamarbejde med Det Radikale Venstre at bekymre os for de små i regeringen, og det gør vi sådan set stadig væk.
Det var derfor, at regeringen sådan set fungerede bedst, når der var nogle, der bekymrede sig for de små i regeringen.
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-20:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan jeg kun sige, at de tal, som bliver nævnt her, fuldstændig savner hold i virkeligheden.
Jeg forstår ikke indlægget fra fru Mette Frederiksen, for sagen er jo den, at det forslag, som vi er fremkommet med på barselområdet, jo på ingen måde er så vidtgående som det forslag, Socialdemokratiet og øvrige partier er kommet med. Var de forslag blevet gennemført, ville det jo have haft endnu større ligestillingsmæssige konsekvenser, hvis det er den sag, man er optaget af.
Jeg erkender og er enig i, at man kan tage en debat om pensionsforholdene, og det synes jeg også er en rimelig debat
at tage, for der er naturligvis et problem, når kvinderne bliver hjemme.
Det er jo mest kvinderne, der ønsker at blive hjemme - eller af en eller anden årsag bliver hjemme - og det giver et problem på sigt.
Det står jo altid en frit for at tage den debat.
Jeg synes gerne, at jeg ville svare hr. Ole Stavad på nogle af hans spørgsmål.
Vi har brugt timer på at diskutere
det spørgsmål om kommunerne i går og for den sags skyld også i dag med tidligere ordførere.
Det Konservative Folkepartis synspunkt er det, at når regeringen indgår aftaler med kommunerne, aftaler, som bifaldes i høje toner af kommunerne, så er det aftaler, som skal overholdes.
Så det er ikke et spørgsmål om, at man tager 600 mio. kr. fra kommunerne, eller noget andet.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at man har indgået en aftale, og den aftale står man ved.
Jeg synes, at det er to helt forskellige ting.
Så har vi den anden sag, og det er de 500 mio. kr.
, som bliver givet til de ældre, og de bliver delt ud på en måde, hvor der bliver taget hensyn til, hvor mange ældre der er i kommunen.
Så jeg synes faktisk, at det foregår på en ganske rigtig og fornuftig måde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Jeg tror, at fru Gitte Seeberg misforstod mit spørgsmål.
Det er også klart nok, for der er flere forslag i spil omkring den her finanslovdebat.
Det er sådan, at hvis jeg medregner den del af skattelettelser til erhvervslivet, som man tager af bordet i forhold til Socialdemokraternes forslag, er vi oppe over 4 mia. kr.
Men det synes jeg ikke var reelt, for jeg kan ikke lide, at vi også tager det der forslag ind over, heller ikke når det kommer mig selv til gode.
Det, jeg taler om, er L 55, L 92, L 97, L 99, L 100, L 107, L 135 og L 137, som alt i alt giver erhvervslivet skattelettelser for minimum 2,2 mia. kr.
Det er altså ikke forslag, der har at gøre med SR-regeringens øgede skatter på erhvervslivet, som VK-regeringen har taget af bordet.
Det er simpelt hen et spørgsmål om de konkrete forslag, som regeringen selv har fremsat, der giver 2,2 mia. kr. i skattelettelser til erhvervslivet i et år, hvor der er nedskæringer på uddannelse, arbejdsmiljø, miljø og kultur.
Mette Frederiksen (S), 2002-03-20:
Den konservative ordfører har naturligvis travlt med at rose egne initiativer i finanslovforslaget.
Er fru Gitte Seeberg mon også interesseret i at rose konsekvenserne?
Lad os bare tage forlængelsen af barselorloven som et eksempel.
Vi kender i hvert fald én konsekvens.
Ifølge Skandia Liv, som netop har lavet en undersøgelse af pensionsforhold som konsekvens af en forlænget barsel, vil en almindelig lønmodtager, en almindelig kvindelig lønmodtager, en HK'er med 3 børn og dermed tre gange barsel, miste op mod 10 pct. af sin pension.
Det er åbenlyst et problem - det har vi forhåbentlig svært ved at blive uenige om - men det er især et problem, fordi regeringen jo reelt ikke ønsker valgmulighed på det her område, men nærmere tvang.
Hvorfor vil Det Konservative Folkeparti ikke være med til at sikre pasningsgaranti, så en forlænget barselorlov reelt bliver en valgmulighed og ikke tvang?
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-20:
I Det Konservative Folkeparti har vi den opfattelse, at vi skal have et velfungerende offentligt sundhedssystem, og det forudsætter også, at den kapacitet, man har inden for det offentlige sundhedssystem, udnyttes bedst muligt.
Det er derfor, vi har sagt, at der ikke skal være valgfrihed fra dag ét.
Vi vil gerne bruge de private hospitaler, vi vil også gerne bruge behandling i udlandet, hvis det er nødvendigt, men jeg vil gerne sige, at det bestemt ikke er et mål i sig selv.
Målet er selvfølgelig, at vi kan behandle vores patienter her i landet.
Men først og fremmest drejer det sig om det offentlige sundhedssystem, og dernæst skal man selvfølgelig kunne bruge de private hospitaler i det omfang, det offentlige ikke kan følge med, og sådan er det jo desværre mange steder.
Fru Marianne Jelved stiller derefter spørgsmålet om frit valg for de ældre på boligområdet, og der er tale om et frit valg.
Der er dog en undtagelsesbestemmelse, og det er den, fru Marianne Jelved henviser til, sådan opfatter jeg i hvert fald spørgsmålet.
Men den skal kun kunne tages i anvendelse, hvis tilstrømningen af boligsøgende fra andre kommuner skønnes at være en afgørende hindring for kommunens opfyldelse af sin forpligtelse til at sikre botilbud til egne borgere.
Efter lovforslaget skal der fastsættes nærmere regler om kommunens adgang til at afslå optagelse på venteliste, og det er noget, der skal drøftes med de kommunale og amtskommunale parter.
Men udgangspunktet for os er fuldstændig klart: Der skal være frit valg.
Så nåede jeg desværre ikke mere i denne omgang.
Ole Stavad (S), 2002-03-20:
Jeg har altid haft det billede af fru Gitte Seeberg, at hun gør sig umage for at forholde sig så nøgternt som overhovedet muligt til det, der også er de rigtige faktuelle kendsgerninger.
Derfor var jeg lidt ked af, at fru Gitte Seeberg sagde, at der er givet 500 mio. kr. til de ældre.
Vil fru Gitte Seeberg ikke godt i overensstemmelse med sandheden bekræfte, at der ikke er øremærket en eneste krone til de ældre, og at kommunerne rent faktisk samtidig har fået pålæg om at spare et større beløb end de 500 mio. kr.? Så har vi en debat fra i går, som jeg godt vil bede fru Gitte Seeberg om at gøre en bemærkning til, for jeg synes ikke, at vi blev færdige med den.
Kan fru Gitte Seeberg nævne forslag fra Det Konservative Folkeparti fra før regeringsskiftet, der indgår i regeringens finanslov, og som ikke står i Venstres katalog?
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Jeg vil gerne kvittere for, at fru Gitte Seeberg lige før gav mig ret i, at de tal, vi fra Enhedslistens side har regnet os frem til, er korrekte, at der bliver givet ca. 2,2 mia. kr. i skattelettelser til erhvervslivet.
Så er det rigtigt, at vi her har regnet engangsbeløb med, på samme måde som regeringen i sin finanslov og i det, man går ud og roser sig af, jo også har regnet det engangsbeløb med, man giver til sygehusene og ventelisterne.
Selv om man så næste år måske ikke laver de samme nedskæringer, vil de sociale nedskæringer have virkninger.
De vil betyde, at der er nogle mennesker, der i år bliver ramt, nogle mennesker, der i år kommer ud i sociale problemer, nogle mennesker, der i år bliver hjemløse. Vil De Konservative afsætte nogle penge til at rette op på det næste år?
Hvorfor ikke gennemføre det forebyggende arbejde i år i stedet?
Nicolai Wammen (S), 2002-03-20:
Jeg bemærkede, at der i den konservative ordførers indlæg ikke var så meget som en eneste vision for miljøet.
Det er i sig selv bekymrende og tankevækkende, men måske meget forståeligt, når man har set regeringens oplæg på dette område.
Derimod talte fru Gitte Seeberg meget om erhvervslivets vilkår, og jeg vil derfor spørge fru Gitte Seeberg
, om det ikke bekymrer den konservative ordfører, at dansk erhvervsliv og i øvrigt også tidligere nationalbankdirektør Erik Hoffmeyer meget kraftigt har sagt, at det, der ligger fra regeringens side her, direkte kan skade dansk erhvervslivs muligheder for at være med til at sætte en international dagsorden.
Det vil jeg gerne have et svar på fra fru Gitte Seeberg.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-20:
Det var jo dejligt at høre en af de mange ægte socialister, der stadig væk er tilbage her i Folketinget.
Og så vil jeg godt spørge: Hvad med at gøre lidt selv?
Se, her for 5 timer siden stod der 12.000 mennesker nede foran Christiansborg på Christiansborgs Slotsplads.
Der var tusindvis af knuste ølflasker, der var knuste rom- og vodkaflasker, der var i tusindvis af tomme dåser, der var tonsvis af papir, plakater og andet godt.
Jo, det var de miljøbevidste socialister, der havde holdt deres lille møde her foran Folketinget, og hvad var det, de viste?
Deres sande ansigt: miljøsvineri ud over alle grænser.
Hvad med at feje for egen dør?