runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Trøjborg (S), 2005-04-26:
Jeg har det synspunkt, at jeg også tror, at borgerne er meget opmærksomme kunder, ikke alene i almindelige forretninger, når det gælder de priser, de betaler for varerne, men også med hensyn til de priser, de betaler for varerne i bankerne.
Derfor tror jeg selvfølgelig, at hvis vi kan sikre en fornuftig og en god konkurrence, er vi med til at sikre, at overskuddene ikke er større, end de bør være, i hverken forretninger, detailhandelen eller bankverdenen. Dermed være også sagt, at vi som forbrugere naturligvis betaler for de ydelser, der er forbundet med, at vi bruger et betalingssystem, og at vi nu har fundet en model, hvor det også er helt muligt med hensyn til bankerne at reducere deres overskud og dække omkostningerne derved, ligesom det er muligt med hensyn til A.P. Møller, hvis konkurrencen altså er hård nok, at overskuddet er reduceret, således at omkostningen, der nu væltes over på forretningerne, ikke væltes over på priserne.
Så det er bare et spørgsmål om en tilstrækkelig god konkurrencelovgivning, tilstrækkelig stor opmærksomhed hos kunderne med hensyn til de priser, de betaler.
Så kan man presse overskuddet ned, og så kan det være, at det endda bliver billigere, end det var før.
Frank Aaen (EL), 2005-04-26:
Det, der undrer mig, er, hvorfor Socialdemokratiet er kommet dertil, at det er vigtigt at støtte et lovforslag, der overfører i første omgang 125 mio. kr. fra almindelige danskere til bankerne, der i forvejen har 26 mia. kr. eller 24 mia. kr. i overskud, oven i købet et lovforslag, som gør, at regningen, når vi kommer frem til 2010, måske kan ryge op på en 300-400 mio. kr.
Hvorfor er det vigtigt for Socialdemokratiet at tage penge fra almindelige borgere og så give til bankerne, der i forvejen vælter sig i profit?
Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål, som jeg lige har stillet til Socialdemokratiet: Hvorfor finder Dansk Folkeparti, at det er nødvendigt ved lov i Folketinget at overføre flere hundrede millioner kroner fra butikkerne, som selvfølgelig bliver betalt af kunderne, til bankerne, som i forvejen har et enormt stort overskud?
Hvorfor synes Dansk Folkeparti, det er meget vigtigt at gøre?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-26:
Nu går jeg ud fra, at ordførerens indlæg havde noget at gøre med det beslutningsforslag, vi arbejder med her.
Og ordføreren sagde: Vi bryder os ikke om kvoter, og vi mener ikke, at lovgivning kan løse det her.
Der står ikke noget i forslaget om lovgivning.
Man kan så mene, at lovgivning ikke kan løse det, men det står der heller ikke i forslaget.
Der står ikke et eneste ord om lovgivning.
Der står, at ministeren skal indgå aftaler, at ministeren skal sætte gang i den systematiske opdyrkning osv.
Der står ikke et ord om lovgivning.
Der står i øvrigt heller ikke et eneste ord om kvoter, og derfor er det måske ikke så relevant, om fru Louise Frevert er modstander eller tilhænger af kvoter, for det står ikke i beslutningsforslaget.
Nu nævnte fru Louise Frevert, at hun var imod kvoter og lovgivning.
Jeg kunne så godt tænke mig at vide – for jeg har jo læst det her forslag – hvor ordet lovgivning og ordet kvoter står henne.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Nu er ambassadørfruer måske ikke dem, der ligger mig mest på sinde, når vi taler om ligestillingen.
Jeg tror, at den gruppe, som vores forslag er henvendt til, er mange af de familiesammenførte kvinder, der kommer hertil, som ikke kan det danske sprog, og hvor mange i dag sidder i en situation, hvor de stort set er isolerede fra det danske samfund.
Vi ser jo en stor gruppe kvinder i etniske minoritetsgrupper, som overhovedet ikke er i berøring med det samfund, som vi andre færdes i til daglig, og det er det problem, vi godt vil ind og løse.
Her har vi et konkret forslag til, at alle, der kommer til Danmark, skal lære det danske sprog.
De skal have handlingsplan for, hvad der skal ske, hvordan vi kan få dem ind på arbejdsmarkedet, for det er jo også åbenbart et fælles mål, vi har.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Tak for indlægget fra den socialdemokratiske ordfører.
Det var jo småt med, hvad Socialdemokratiet egentlig talt syntes, der skulle gøres.
Synes den socialdemokratiske ordfører, det er fornuftigt, at ambassadørfruer og andre skal udsættes for en sprogundervisning?
Kunne man ikke bruge de midler på en anden og bedre måde, end at ambassadørfruer og andre, som udmærket kan tage vare på sig selv, skal under sådan en ordning?
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Jo, det tror jeg bestemt der er, men vi må jo bare konstatere, at det er de private virksomheders ret og pligt at ansætte og afskedige folk.
Det kan vi ikke gøre her fra Christiansborg.
Det, vi kan gøre fra Christiansborg, er at opmuntre til, at det tal, som er meget lavt, latterlig lavt, bliver bedre.
Det er jeg helt enig i.
Der er så politiske partier, der ønsker at gå foran og gøre noget særligt.
Der er andre politiske partier, der ønsker at gøre noget andet.
Men jeg må bare konstatere, at SF jo har ført en politik og vil føre en politik, hvor man gerne vil favorisere på baggrund af køn.
Det er helt fair, men så siger jeg bare: Lad os så diskutere det og evaluere det, når SF's politik også bliver den virkelighed, som gælder, når man vælger folketingsmedlemmer for SF, når man vælger kommunalbestyrelsesmedlemmer for SF, eller når man vælger europaparlamentsmedlemmer for SF.
For vi må desværre konstatere, at SF siger én ting, men gør noget andet.
Man har netop afskaffet de her kønskvoteringer og også positiv særbehandling, fordi man ikke ønsker det, hvilket jeg synes er meget fornuftigt.
Så når SF taler for det, kan man jo starte med sig selv.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-26:
Nu er det sådan, at jeg ikke helt fik svar på det spørgsmål, jeg stillede, om man ikke mente, at der var flere kvinder end de 4-7 pct., der sidder i topledelsen, der er kvalificerede til disse stillinger.
Med hensyn til SF er det en helt anden snak.
Vi har en meget stor andel kvinder, der stiller op til både byråd og amtsråd osv.
Men tilbage til spørgsmålet.
Jeg vil godt lige påpege, at der faktisk er forskel på kønskvotering og så positiv særbehandling.
Det er ikke en ens problematik.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Man kunne jo vælge at stille det spørgsmål, at når der er et parti i Folketinget, som hedder SF, som har den laveste andel af kvinder i Folketinget, er det så et udtryk for, at man i SF ikke prioriterer, at der skal være ligestilling?
Det kunne man jo vælge at gøre, hvis man laver den slutning, som SF's ordfører ønsker at diskutere.
Det tror jeg bestemt ikke det er.
Men hvis man har den holdning, at man skal tvinge kvinder ind i bestyrelseslokalerne eller på direktionsgangene, så skal man jo bare forfølge det mål.
Det ved jeg SF gerne vil forfølge, men så synes jeg bare, SF skulle gå foran med et godt eksempel og så gøre det herinde, gøre det på Christiansborg, gøre det til europaparlamentsvalgene, gøre det til kommunalvalgene.
Så kan man jo indføre kønskvotering dér.
Jeg er åben for at diskutere det, når vi så ser, om SF har haft succes med det.
SF har jo gjort det her tidligere.
Der afskaffede man det bare igen – hvorfor, kan vi jo diskutere senere.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-26:
Hr. Troels Lund Poulsen sagde, at når kvinder skal ansættes i topledelse, skal de ansættes udelukkende på deres kvalifikationer, og de skal ikke udsættes for nogen positiv særbehandling.
Når der så nu kun er 4-7 pct. kvinder i erhvervslivets topledelse, er det så udtryk for, at der p.t. ikke er flere kvinder, der er kvalificeret til stillinger i topledelse i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Jeg må sige, at jeg er meget uenig med Enhedslistens ordfører, der siger, at det er det, der er problemet.
Det, der er problemet, er jo, at mange kvinder aldrig nogen sinde har fået muligheden for at lære dansk.
Men jeg glæder mig da over, at Enhedslisten nu i dag giver tilslutning til – og siger, at det er en god idé – den politik, regeringen har lagt frem i form af, at får man en offentlig ydelse, skal man også modtage danskundervisning.
Det noterer jeg mig, og jeg er glad for, at Enhedslisten nu er nået til den konstatering.
Men jeg er bestemt ikke enig i, at integrationsydelsen skulle betyde, at kvinder bliver isoleret i hjemmet og ikke får mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, på ingen måde.
Det, der derimod er tilfældet, er jo, at vi desværre ofte oplever, at kvinder med anden etnisk baggrund gennem de familiemønstre, der er, får lov til at blive i hjemmet uden at have en reel mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det skal vi arbejde på at de gør, det skal vi arbejde på gennem dialog, men det skal vi søreme også arbejde for, ved at vi politisk prioriterer og siger, at det er meget vigtigt, at kvinder og mænd kommer ud på arbejdsmarkedet, og at man også får en uddannelse.
Uddannelse er det, som bryder det fænomen, som man ser, nemlig at kvinder er i hjemmet.
Men lad mig slutte af med at sige til Enhedslistens ordfører, at der jo ikke er noget decideret galt i at ønske at gå hjemme i en periode og tage vare på sine børn, mens de vokser op.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-26:
Nu spurgte jeg ikke hr. Troels Lund Poulsen om det med at lære dansk.
Jeg synes, det er glimrende, hvis man giver folk nogle relevante tilbud om at lære dansk; det er en af forudsætningerne for at komme ud af isolationen.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Jeg vil først sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr fra Enhedslisten, at Venstre altid er interesseret i at diskutere, hvis der er ting, der kan gøres bedre.
Det er jo ikke sådan, at Venstre eller regeringen har sat en automatpilot til og siger, at der ikke er noget, der kan forandres.
Det er jo et samfund i rivende forandring.
Den her regering har prioriteret, at kvinder med anden etnisk baggrund, som modtager offentlige ydelser, skal lære dansk; så der er et krav om det.
Det er jo netop med til at gøre, at de ikke bliver isoleret i deres hjem, men at de kommer ud og får del i den danske kultur.
Så jeg deler slet ikke den bekymring, som Enhedslistens ordfører giver udtryk for.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-26:
Hr. Troels Lund Poulsen sagde, at der er brug for mere ligestilling blandt etniske minoriteter, og det kan vi jo kun være enige i.
Et eksempel er starthjælpen.
Starthjælpen betyder, at så snart den ene i et ægtepar får et arbejde, så mister den anden sit forsørgelsesgrundlag.
Det er faktisk en udvikling, som dokumenteret er sket inden for de sidste par år.
Og hvad er konsekvenserne?
Konsekvenserne er, at for et flygtningeægtepar, hvor typisk manden får et arbejde, mister kvinden hele sit forsørgel sesgrundlag og kommer til at blive isoleret og kommer til at være derhjemme.
Jeg vil bare have hr. Troels Lund Poulsen til for det første at bekræfte, at det er rigtigt, og for det andet at sige, om det ikke kunne danne basis for, at man skulle se på, hvordan hele det her ydelsessystem er strikket sammen, hvis man går ind for ligestilling blandt etniske minoriteter.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Nu er det jo nok fru Kirsten Brosbøl bekendt, at man i Norge ikke har taget en endelig beslutning om, hvordan det her skal udmøntes, hvis man kom dertil.
Og lad mig også sige til Socialdemokratiets ordfører, at hvis man mener, at man skal gå gennem kønskvotering, så er det jo en helt i orden-måde at gøre det på.
Hvis det er den måde, Socialdemokratiet ønsker at gøre det på, så er det jo bare at melde det ud.
Det må man jo også gøre, når man stiller folk op til EuropaParlamentet, til kommunalbestyrelser, til Folketinget; så må man jo gå den vej.
Det er bare ikke den vej, Venstre vil.
Vi ønsker ikke at skulle tvinge virksomheder til på den måde, som man har lagt op til i Norge, at tvinge kvinder ind i bestyrelseslokalerne.
Det skulle jo gerne være noget, der sker af egen fri vilje.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Man kan jo sige, at det er symptomatisk for hele denne her debat, at man har de borgerlige partier, som er meget berøringsangste over for at gå ind og lave lovgivning på det her område og stille nogle krav til virksomhederne.
For er det ikke også korrekt, at i Norge har man ikke udelukkende haft det, som ligestillingsministeren også har meldt ud om i dag, nemlig uddannelser til kvinder, men man har også fra politisk hold lagt pres på virksomhederne og sagt, at hvis ikke de øger antallet af kvinder i bestyrelserne, så laver man et lovindgreb?
Det må man sige i hvert fald også lægger pres på, at virksomhederne i langt højere grad, end det er tilfældet i dag, selv tager initiativer i forhold til at rekruttere kvinder.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Det er jo en ordning, man har set i Norge, og som vi kommer til at se en evaluering af i løbet af foråret 2005, hvor den norske model bliver evalueret, og så vil det være naturligt at tage det initiativ.
Vi må jo også konstatere, at TDC og en lang række andre virksomheder har gjort en stor indsats for at sikre, at deres mellemledere og også meget højt placerede ledere har fået nogle bedre redskaber med mentorordninger og andre ordninger, som gør, at de har en højere frekvens af kvinder i ledelsen.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Jeg vil gerne sige mange tak til hr. Troels Lund Poulsen for den relativt store del af sin taletid, han brugte på Socialdemokraternes ligestillingspolitik.
Det synes jeg er dejligt, og det viser jo, at vi har en masse konkrete forslag, som Venstre også har bemærket, og det synes vi da er meget dejligt at Venstre synes de vil bruge så meget tid på i deres taletid.
Jeg bed mærke i, at hr. Troels Lund Poulsen var inde på det om flere kvinder i toppen og sagde, at man ikke er villig til at gå ind og kønskvotere.
Det er sådan set fint nok, men hvad er det så for nogle barrierer, som ordføreren mener der er i forhold til at få flere kvinder i toppen?
For der fik vi ikke noget specifikt at vide om, hvad det er for nogle barrierer, og hvad det er, Venstre har tænkt sig at gøre ved det.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Det svar takker jeg selvfølgelig for, men kan så oplyse den socialdemokratiske ordfører om, at det jo allerede er noget, der sker i dag.
Må jeg så også konstatere, at når man skriver, at det skal være obligatorisk for alle, så er det alle, så er det ikke kun visse dele, som den socialdemokratiske ordfører nu nævner.
Lad mig så stille et sidste spørgsmål: Hvad har fru Kirsten Brosbøl tænkt sig at gøre for at sikre, at man kan få en ligelig fordeling af mænd og kvinder i Socialdemokratiet?
Hvad har Socialdemokratiet taget af initiativer for at sikre, at man har en ligelig fordeling i Folketinget blandt dem, der er valgt?
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører bekymrer sig så meget om Socialdemokratiets interne opgaver på det her område, men jeg kan oplyse, at vi har et arbejde i gang.
Vi har en gruppe siddende, som har udarbejdet et ganske glimrende oplæg til, hvordan vi kan tackle de her problemer inden for egne rækker.
Jeg vil godt medgive, og det tror jeg gælder for alle partier her i Folketinget, at det jo også er en opgave, som vi skal påtage os i forhold til den politiske repræsentation.
Men jeg vil godt understrege, at når vi nu f.eks. snakker om kvinder i kommunalpolitik – og det er jo også en del af den opgave, der også ligger hos os, at vi skal sørge for at få flere kvinder ind i kommunalpolitik – så tror jeg også, det meget handler om, at vi ser på, hvad det er for nogle rammer, det her foregår inden for.
Det kunne jo godt være, at det var en mandeverden på en måde, der gør, at kvinder på en eller anden måde allerede er udelukket på forhånd.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-26:
Nu blev der talt ganske meget om mangel på initiativer fra regeringens side.
Det, der specielt optager mig, er faktisk: Hvad er det for initiativer, som Socialdemokratiet ser, at man skal tage for at få flere kvinder på toppen i dansk erhvervsliv?
For det lyder jo meget, meget fint og fornemt og meget nemt, når der bliver talt om det fra talerstolen, men hvad er det lige for en løsning?
Jeg har ikke set den udeomkring.
Men det kan da godt være, at der er noget, vi simpelt hen ikke har fået øje på endnu, noget, som Socialdemokratiet kan bidrage med.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Jeg synes, det er helt påtrængende nødvendigt, at vi fra politisk hold går ind og stiller nogle krav til virksomhederne.
Vi mener godt, man må stille krav til virksomhederne.
Vi skal jo f.eks. behandle et forslag lige umiddelbart efter denne her debat, hvor vi siger, at vi skal gå ind fra politisk hold og forpligte virksomhederne til at øge andelen af kvinder i bestyrelser og i ledelser.
Det er da det mindste, vi kan gøre.
Lad og også tage en debat, som hr. Troels Lund Poulsen også gerne ville tage, kunne jeg forstå, om, hvorvidt vi skal have positiv særbehandling på nogle områder.
Det er muligt.
Vi er villige til at tage en debat om det.
Louise Frevert (DF), 2005-04-26:
Ja, men det er da ikke så ringe at have disse her redegørelsesdebatter.
Det er da heller ikke så ringe at have disse her ligestillingsdebatter.
Jeg synes, der er blevet tærsket langhalm nok på det her med den starthjælp.
Vi har den helt klare holdning, at det fungerer fint, som det gør, på nuværende tidspunkt.
Og det med at kvinderne ikke er kommet ud af hjemmet, det er jo familiemønsteret, man skal bryde.
Og det gør man jo ikke fra dag et på den her måde.
Når Enhedslistens ordfører beder om konkrete initiativer, så er det her jo noget, der lige er blevet startet, og det tager jo altså lang tid at få sat tingene i sving.
Man kan bare se på, hvor lang tid det har taget med ligestillingen i Danmark.
Der er stadig væk ikke fuld ligestilling inden for alle lønområder, så derfor: Vi kan jo ikke bare få indvandrerne ud af starthullerne og frem i skoene fra den ene dag til den anden.
Det er derfor, de her initiativer skal gå så lempeligt, der skal gås med små skridt, for de skal jo heller ikke blive skræmt.
Så vil jeg godt sige, at det, som er problemet, jo ikke er kvinderne.
Det bliver jo gjort til et stort problem, at det er kvinderne, der er problemet.
Det er jo mændene og det patriarkalske familiemønster, der er problemet i hele det her morads med indvandrerfamilierne.
Og det er det, man skal gå ind og dæmme op for.
Det kan man da ikke lovgive om, det er en holdningsændring, der skal til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-26:
Jo, alt muligt med at sætte fokus på og det ene og det andet kan være godt nok, men jeg synes, at det væsentligste egentlig er konkrete resultater.
Lad os så tage det med kvinder af anden etnisk herkomst, som vi jo er enige om, så vidt det overhovedet er muligt, skal have en plads på det danske arbejdsmarked.
Hvad er det så, der er sket?
Hvad er resultatet af regeringens politik på det her område?
Resultatet er bl.a., som jeg nævnte før også i min kommentar til hr. Troels Lund Poulsen, at initiativet med starthjælp jo f.eks. har ført til, at en stor del af de kvinder, vi snakker om, har fået frataget deres mulighed for at have deres egen indkomst og i dag står i den situation, at de er hjemmegående, at de ikke har en indkomst for sig selv, at de er isolerede, at de har længere til arbejdsmarkedet, end de havde før.
Det er bare det.
Det er sådan, at man en gang imellem skal holde konkrete resultater lidt op mod fokus og visioner og planer for at se, om de også virker, ellers kan vi have mange redegørelsesdebatter.
Louise Frevert (DF), 2005-04-26:
Ligefrem at kalde mig fan af ministeren er måske lige overdrevet nok.
Jeg har stor respekt for ligestillingsministeren, det ord vil jeg nok hellere have lov til at bruge i denne her sammenhæng, og så har vi sat det på plads.
Det gælder da også mig, når Enhedslistens ordfører ikke synes, at det i ligestillingsspørgsmål kun drejer sig om prinser og prinsesser.
Når det er så er sagt, vil jeg sige, at ligestillingsministeren har formået at sætte fokus på nogle problemstillinger, eksempelvis på etniske minoriteter, på de etniske kvinder, der ikke kommer uden for hjemmet, på de etniske kvinder, der ikke kommer i arbejde og ikke lærer dansk, på ungdomskulturen, på alle mulige andre forskellige initiativer, som Enhedslistens ordfører udmærket kan se i denne her perspektivplan.
Nu var Enhedslistens ordfører her jo ikke i sidste samling, men denne her diskussion har vi haft før.
Det er fjerde år, vi har denne her diskussion, og den har været interessant, fordi den jo åbner for nogle nye perspektiver.
Og jeg kan da kun sige, at hvis Enhedslistens ordfører venligst går tilbage og ser i referaterne, så kommer der jo nye initiativer frem hver gang, også fra os som ordførere, samtidig med at man jo kan se, at der bliver taget nye initiativer og vist større åbenhed over for problemstillingerne i perspektiv- og handlingsplanen.
For at pointere uden at gå mere i dybden med det her vil jeg sige, at det her jo ikke kun er et spørgsmål om lovgivning, det er et spørgsmål om initiativer og et spørgsmål om holdning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-26:
Ja, nu synes jeg jo ikke, at det største ligestillingsproblem, vi har her i Danmark, handler om prinser og prinsesser.
Derfor vil jeg spørge fru Louise Frevert om noget andet.
Som jeg forstod på i hvert afslutningen af ordførertalen, så udråbte fru Louise Frevert sig nærmest som fan af ligestillingsministeren, og fans må jo kræve resultater.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, hvordan det er med resultater på ligestillingsområdet.
Jeg ved godt, at ligestillingsministeren ikke har været minister for ligestilling så længe, men hvis vi måske går lidt længere tilbage i regeringsperioden, hvad er det så for konkrete resultater på ligestillingsområdet, som fru Louise Frevert bygger sin fanindstilling på?
Louise Frevert (DF), 2005-04-26:
Nu skal fru Lone Dybkjær og undertegnede jo ikke stå og mundhugges om, hvem der siger mest sniksnak i denne her dialog.
Jeg synes faktisk, at fru Lone Dybkjær gentager sit spørgsmål, og jeg synes faktisk, jeg har uddybet svaret både på Socialdemokraternes spørgsmål og De Radikales ordførers spørgsmål.
Vi åbner gerne for en fremtidig diskussion, når vi finder ud af, hvilket køn babyen har.
Så vil vi eventuelt åbne for en tronfølgelovgivningsdiskussion.
Men jeg har jo sagt, at vi bare skal slå koldt vand i blodet nu.
Det er jo fuldstændig skudt over målet, at vi har denne her diskussion på nuværende tidspunkt.
Lad dog de unge vordende forældre glæde sig lidt over, at de skal være forældre, og lad være med at lægge et politisk pres på dem på denne her måde.
Det er fuldstændig skudt over målet, at man politiserer denne her situation på denne her måde og giver de personer problemer ved at sige: Vil I have en dronning eller en konge, når nu den nye baby bliver født?
Det er jo at stikke befolkningen blår i øjnene, for lad os nu se konsekvenserne i øjnene: Man kan jo ikke bare med et snuptag lave tronfølge loven om, når man skal vedtage den i Folketinget, og det ved fru Lone Dybkjær jo også.
Det tager jo lang tid.
Så når jeg nu siger, at det ikke bliver i vores tid, så kommer det selvfølgelig an på, om det bliver 20-30 år, vi skal sidde i Folketinget.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-26:
Jeg ved ikke, hvor meget mange år dækker og vores tid og alt det der.
Men hvis der kommer en pige som den førstefødte og en dreng som den næstefødte, er Dansk Folkeparti så villige til at ændre den del af grundloven, der er tronfølgeloven, eller er Dansk Folkeparti ikke?
Og ikke nu al mulig snak om, at der går mange, mange år, for når et barn bliver født, og det har den skæbne, som jeg sådan set ikke misunder det, at skulle være tronfølger, så synes jeg også, at det spørgsmål er ret vigtigt at få afklaret meget hurtigt.