runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Nu ved jeg ikke, om hr. Carsten Hansen ikke ved det, men ældreboliger er jo sådan set noget, man råder folk til at flytte ind i allerede som 66-67-årige, og sådan har det altid været.
Selvfølgelig skal ældreboliger betales ligesom oldekoller og sådan noget, men når de bliver bygget i henhold til almenboliglovgivningen, gælder den lovgivning jo også for dem.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Det undrer mig, at når man stiller et forholdsvis enkelt spørgsmål, kan man ikke få et klart svar.
Jeg spurgte bare: Hvem er det, der skal betale for, at vi har nogle ordentlige ældreboliger og nogle ordentlige plejeboliger?
Det, der er fakta i aftalen, er jo, at der ved udgangen af 2006 er taget noget, der ligner knap 8 mia. kr., fra lejerne til at udfylde ydelsesstøtten.
Over halvdelen af de boliger, der får ydelsesstøtte, er ældreboliger og plejeboliger, så der går altså 4 mia. kr. af lejernes penge fra uamortiserede lån til at betale for ældreboliger og plejeboliger.
Er det dog ikke noget, som alle i dette land, også jeg, der bor i eget hus, skulle være med til at betale?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
I det almene boligbyggeri bygges der jo ældreboliger, og de ældreboliger udnyttes også som plejehjemsboliger.
For plejehjemsboligerne oprettes der huslejekontrakter, hvor de ældre betaler deres del, og det offentlige som sædvanlig betaler sin del til ydelsesstøtte og grundkapital osv., nøjagtig som man gør til de almindelige ældreboliger.
Derudover betaler kommunen 100 pct. for servicearealerne.
Jeg mener selvfølgelig, at vi skal betale de boliger.
Folk, der flytter ind i en plejehjemsbolig eller en ældrebolig, flytter mange gange fra en anden almen bolig.
Det er de samme mennesker, så jeg kan slet ikke se det, som Socialdemokraterne mener at kunne se, altså at de ikke vil være med til at betale, så de får en normal huslejekontrakt, som man har andre steder.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Forskellen på det, vi tog, og det, som regeringen og Dansk Folkeparti tager nu, er jo, at man nu M022S14321560ALFV.FM Page 1499
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM fylder huller i statskassen frem for at bruge pengene ude i sektoren.
Men det, jeg vil spørge fru Anita Knakkergaard om, er vel i virkeligheden: Hvem mener Dansk Folkeparti helt principielt skal betale for, at vi har en ordentlig, velfungerende ældreboligsektor, herunder plejeboliger?
Hvem er det, der skal bidrage til det, og hvem skal bo i dem?
Kan vi få et klart svar: Hvem skal betale for det?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg egentlig ikke synes, at alle de svar, hr. Rasmus Prehn henviser til, var så slemme.
Der var nogle af dem, især det fra BL, der var slemme, det er korrekt, men vi har også set annoncerne fra BL, og det er derfor, vi laver analysen.
Vi skal kigge på, hvad det er, der skal ske.
Men i sin tid, før Socialdemokraterne gik med til det her, afholdt de sig jo ikke fra at tage 10 mia. kr. fra Landsbyggefonden til huslejenedsættelser og 2 mia. kr. til ghettoisering og nybyggeri, og det undrer mig, at de ville gøre det.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti er vældig optaget af historien og af, hvad Socialdemokratiet har gjort tidligere.
Hr. Carsten Hansen redegjorde jo fint for, at brændt barn skyr ilden.
Vi mente ikke, at det forslag, vi gik med til i 2002, var rimeligt, og vi mente, at vi gik med til det på falske betingelser, idet der rent faktisk blev brugt mange flere af lejernes penge, end vi var blevet stillet i udsigt.
Derfor havde vi ikke lyst til at være med.
Er det Dansk Folkepartis politik, at man ikke vil lære af de erfaringer, man har gjort sig?
Og skal jeg forstå Dansk Folkepartis svar sådan, at man siger: Lejernes Landsorganisation, vi lytter ikke til jer; Danmarks Lejerforening, vi lytter ikke til jer; BOSAM, vi lytter ikke til jer; Rådet for Socialt Udsatte, vi lytter ikke til jer osv. osv. Ignorerer man i den grad, at der er en så stor folkelig protest mod det her?
Har Dansk Folkeparti valgt at lade være med at lytte til befolkningen?
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Nu er det jo altså ikke vores boligudspil, der er til debat, det er ministerens, og jeg vil godt sige, at jeg er dybt skuffet over, at Dansk Folkeparti er gået med til en ordning, der jo sådan set tager i omegnen af 9 mia. kr., hvis vi regner med, at man også skulle have brugt den rigtige rente og ikke en kunstig høj rente ovre fra Thor Pedersen.
Altså 9 mia. kr. har man taget siden 2002, og i den her aftale, som det omhandler, er der altså mindst 2,1 mia. kr.
Der er jo loft på, hvor meget man må bruge fra statens side, 1,3 mia. kr., men bygger man flere boliger, så risikerer det at gå præcis, som det gik med den gamle aftale, nemlig at lejerne må betale endnu flere penge.
Det er det ene.
Det eneste, vi skaber usikkerhed om, er måske i virkeligheden, hvor stor en huslejenedsættelse der kunne være.
Men der har vi jo bedt parterne om at gå sammen i en kommission og se på det spørgsmål, og så har vi sagt, at vi målrettet vil bruge 4 mia. kr. over 3 år.
M022S14321560ALFV.FM Page 1496
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke synes, det er helt korrekt, hvad hr. Carsten Hansen siger – slet ikke.
Jeg synes, at de penge, vi har brugt, og som hr. Carsten Hansen selv har været med til at afsætte indtil videre i de to første år med 3 mia. kr. til renovering, er kommet 22.000 boliger eller 123 afdelinger til gode, og det synes jeg er godt.
Så jeg er overhovedet ikke enig med hr. Carsten Hansen.
Det er til det med renterne, jeg gerne vil stille et spørgsmål.
Jeg regner selvfølgelig med, at når man sammenligner, så er det altid med det, husejerne har, nemlig 30-årige lån.
Der ved jeg, at hr. Carsten Hansen også har set et notat om, at den rente, der har været givet til de almene boliger, har været betydelig højere.
I 2001 var renten, det almene fik, 5,4, mens det for parcelhuse var 7,25.
Kan hr. Carsten Hansen bekræfte, at det er korrekt?
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Jeg vil nødig have siddende på mig, at de tal, jeg siger, ikke er korrekte.
Ifølge den gamle boligaftale var det sådan, vil jeg gerne sige til fru Anita Knakkergaard, at der er trukket 5,7 mia. kr. til ydelsesstøtte fra finansministeren, og der bliver ifølge den nye boligaftale mindst – og jeg siger mindst, fordi der ikke er noget loft over, hvor meget man kan trække fra Landsbyggefonden – trukket 2,1 mia. kr.
Og når jeg lægger de to tal sammen, så får jeg altså 7,8 mia. kr.
Det er efter »Den røde for stråtækte skoler«, der gjaldt på Fyn, da jeg gik i skole, og det skulle være fuldstændig korrekt.
Hvis man så begynder at sige, at havde de nu fået lov til at få markedslejen i stedet for en kunstig fastsat høj leje, så havde der ifølge alle ædruelige beregninger faktisk været 1 mia. kr. mere.
Så vi taler i omegnen af, ja, Boligselskabernes Landsforening siger 1,3 mia. kr., og så havde der faktisk været 9 mia. kr., vi kunne have brugt til renovering, nedsættelse af husleje og billigere boliger frem for bare at fylde dem i huller i statskassen.
Men jeg er da godt klar over, at Dansk Folkeparti prioriterede, at nogle førtidspensionister skulle have et løft.
Det er jeg sådan set enig i at de skulle have, men hvorfor skal det være lejerne, der skal betale?
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Nu forholder det sig jo sådan, at en boligorganisation er bygget op på demokratisk vis, så man som lejer har en form for demokratisk indflydelse på, hvad boligorganisationen skal gøre, og dermed også på det kollektive ejerskab.
Derfor kan man sagtens sammenligne ejendomsretten i et alment boligselskab med ejendomsretten som privat boligejer.
Hr. Jakob Axel Nielsen taler om, at man er substitueret som lejer i den almene sektor, og derfor har man ikke ret til de penge, der er sparet op.
Men vil hr. Jakob Axel Nielsen ikke give mig ret i, at det er sådan, at man som privat boligejer også er substitueret i den forstand, at man får hjælp af et rentefradrag til at betale sin bolig, og at den friværdi, en privat bolig efterhånden får, også i et vist omfang kan siges at være fælleseje?
Det mener vi ikke, men det er jo det, hr. Jakob Axel Nielsen gør sig til talsmand for er gældende for lejerne i den almene sektor.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
L 70 er et lovforslag, der hovedsagelig udmønter boligaftalen af 4. november 2004 mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Lovforslaget indeholder bl.a. refusion af statens udgifter til nybyggeri.
Der foreslås, at Landsbyggefonden refunderer staten 50 pct. af den samlede ydelsesstøtte til nybyggeri, hvortil der gives tilsagn i 2005 og 2006.
Der indføres loft over statens andel af ydelsesstøtten, som højst kan udgøre 1,3 mia. kr. i hvert af årene, i alt 2,6 mia. kr.
Hvis Landsbyggefondens samlede refusion i årene 2005 og 2006 forventes at ville overstige 2,1 mia. kr., indkaldes aftalepartierne til en drøftelse.
Det næste er nedsættelse af den kommunale grundkapital i 2006.
Dette tiltag vil gavne kommunerne, der fortsat får nedsat deres grundkapital fra 14 til 7 pct., hvilket vil øge kommunernes lyst til at bygge nye boliger til befolkningen.
Der vil ske en fortsat renovering.
Med forslaget øges renoveringsrammen, nemlig med 625 mio. kr., og mindst 100 mio. kr. af forøgelsen skal anvendes til forbedringer rettet mod handicappede og tilgængelighed, hvilket vi i Dansk Folkeparti er glade for.
Til de problemramte afdelinger afsættes der 600 mio. kr. i 2006 til en social og forebyggende indsats.
Heraf kan 200 mio. kr. anvendes til en målrettet nedsættelse af huslejen i problemramte områder.
For at få del i de afsatte midler skal der være lavet en helhedsplan for det problemramte område.
Med hensyn til salg af almene boliger i problemramte områder foreslås der en ny permanent salgsordning, hvor det også bliver muligt at sælge ledige boliger til tredjemand, og der fastsættes ingen tidsmæssig grænse.
Indtægter ved salg vil forblive i området.
Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen skal være enige om at ansøge om godkendelse af salg efter de nye regler, og salget skal endvidere godkendes af lejerne på et afdelingsmøde.
Boligorganisationen og kommunen kan på baggrund af beboersammensætningen i afdelingen fastsætte kriterier for, hvilke grupper der skal sælges til.
De nye regler vil alene få virkning for problemramte afdelinger, hvor de supplerer de gældende forsøgsordningsregler.
Fremme af fraflytning vil bl.a. ske ved, at kommunalbestyrelsen nu får mulighed for at yde skattefrit flyttetilskud for at ændre beboersammensætningen.
Der kan dog ikke ydes flyttetilskud over kommunegrænsen.
Opsigelse kan blive nødvendig, hvis der skal gennemføres en helhedsorienteret indsats, der bl.a. kan omfatte nedrivning, ombygning af boliger til erhverv, og forslaget giver hjemmel hertil.
For at fremme byggeriets kvalitet og effektivitet bliver der afsat en ramme på 2 mio. kr.
Der oprettes en landsdækkende boligportal for de almene boligafdelinger, der bl.a. indeholder ventetider.
Endvidere indeholder forslaget andre mindre tiltag, som jeg ikke vil komme ind på her.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Det var ikke, fordi der blev sagt så meget, det var mere en opremsning af, hvad forslaget går ud på, og derfor vil jeg godt høre Dansk Folkepartis ordfører: Når nu en ejer har færdigbetalt sine lån, så bor vedkommende for en meget lav omkostning.
Man kan sådan set gøre med de ekstra penge, hvad man vil, man kan renovere, man kan købe bil, tage på ferie, eller hvad man vil.
Hvad er begrundelsen for, at de penge ikke skal komme de lejere, der skal fortsætte med at betale deres husleje, til gode i form af, at de kan få lov til at få en lavere husleje?
Hvorfor må de ikke få lov til at få de penge til at gøre godt med i form af en renoveringsindsats, så der var en fuldstændig parallel til, hvad ejerboligfolk får lov til?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Nu er det jo sådan, at der er forskel, og de af Landsbyggefondens midler, som vi går ind og forbruger af, har det jo hele tiden været meningen, at der skulle tages af.
Da man oprettede Landsbyggefonden i 1967 – det var i 1966, man bestemte sig til det – var det med Socialdemokraternes hjælp; det var faktisk dem, der stod for det dengang.
Da havde man den indstilling, at når lånene begyndte at blive udamortiserede – de blev rimelig høje – og lånene udløb, jamen så skulle man altså ind og blive mere selvfinansierende, og fru Lissa Mathiasen ved jo også, at det er det, der sker nu: Man bliver mere selvfinansierende, og det er derfor, vi kan gå ind og bruge af midlerne, da de jo efterhånden begynder at indløbe nu.
Det er den forskel, der er.
Man har hele tiden vidst det, det har altid været meningen.
Staten og det offentlige har jo betalt en del af disse boliger, altså ydelsesstøtten dertil, grundkapitalen.
Der er, før vi begyndte med en grundkapitalnedsættelse, cirka betalt ind med 38 pct. af det offentlige.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jeg synes sådan set ikke, jeg fik noget svar på det, jeg spurgte om, for det, jeg spørger om, er: Hvad er rimeligheden i, at en lejer, som har færdigbetalt sine lån, ikke skal have lov til at kunne drage nytte af, at lånene er færdigbetalt, i form af lavere husleje?
Hvorfor er det ikke rimeligt, når en ejer kan få fordelen?
Hvorfor er det ikke rimeligt, når man bliver selvfinansierende, som fru Anita Knakkergaard siger, at det er lejerne, der får lov til at bruge nogle af de her penge, som de selv har indbetalt, til at kunne få renoveret?
Hvorfor – for det stod der nemlig ikke noget om i 1966 i forbindelse med den almene sektor – skal lejerne lige pludselig, som der er sket her fra 2002, selv til at begynde at betale nybyggeri, dvs. dække statens omkostninger ind?
Det er da en samfundsopgave, fuldstændig som Ældreboligrådet og andre siger i deres høringssvar.
Hvorfor?
M022S14321560ALFV.FM Page 1498
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Jamen altså, jeg vil gerne sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg jo sådan set har redegjort for det, for det er jo, fordi deres kontrakt er anderledes.
Det ved fru Lissa Mathiasen jo godt.
Man kan så sige, at når lånene udløber for en parcelhusejer, så er der f.eks. noget renovering, som man skal betale til i parcelhuset, og der er en fortsat ejendomsværdiskat, der er en fortsat ejendomsskat, og varmen er dyrere.
Der er mange ting, de skal betale.
Men det korte af det lange er jo, at man har været klar over det.
Hvis man køber et parcelhus, er betingelserne sådan og sådan, og hvis man bor i alment boligbyggeri, er betingelserne anderledes.
Sådan er det.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det ikke gør indtryk på et parti, som i den grad har slået sig op på at være lejernes repræsentanter og de svagestes talerør, at der i den grad er kommet så krasbørstige høringssvar i denne omgang.
Samtlige lejerorganisationer – Lejernes Landsorganisation, Danmarks Lejerforening, BOSAM og Boligselskabernes Landsforening – gør virkelig kraftige indsigelser.
Der er også indsigelser fra Rådet for Socialt Udsatte, og der er indsigelser fra BAT-kartellet, ja, der er sågar indsigelser fra den tidligere socialminister og finansminister Palle Simonsen fra Det Konservative Folkeparti, som tager skarpt afstand fra, at lejerne med dette forslag pålægges en særskat for at betale for ældreboliger osv. Gør det slet ikke noget indtryk på et parti som Dansk Folkeparti, der i den grad har slået sig op som værende lejernes talerør og de svagestes beskytter, at der er en så kraftig modstand mod forslaget?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-11-25:
Før hr. Rasmus Prehn kammer fuldstændig over: Socialdemokraterne har jo selv været med til en del af det her.
Med hensyn til alle høringssvarene: Jo, jeg har også set høringssvarene, og det er bl.a. derfor, vi har aftalt at sætte nogle af de 3,3 mia. kr. af til nybyggeri i 2006.
Så laver vi en analyse, den skal være færdig i juni 2006, og den skal netop vise, hvor meget nybyggeri det egentlig kan forlanges at Landsbyggefonden skal betale, og hvor meget der skal afsættes til renovering.
Renovering er noget, man åbenbart helt har glemt i det almene boligbyggeri.
Der mangler simpelt hen renovering, det er vi enige om.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Jeg blev bare indfanget af, at hr. Frank Aaen sagde, at det var en lovmæssig tvangsopsparing.
En lovmæssig tvangsopsparing?
Så kan det vel ikke være grundlovsstridigt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Det blotte spørgsmål, om man har lovmæssig ret til indflydelse, har jo intet at gøre med, om man er ejer eller lejer.
Hvad angår subsidier i det private boligbyggeri, har jeg ingen viden om det, så det kan jeg ikke svare på.
Men jeg kan i hvert fald sige, at hele diskussionen om, hvorvidt der er tale om lejernes penge eller ej, jo læner sig lidt op ad det spørgsmål, hr. Frank Aaen var inde på efter fru Inge-Lene Ebdrups tale, nemlig forholdet til grundloven.
Men det er sådan, at Justitsministeriets Lovafdeling er kommet frem til, at der intet grundlovsstridigt er i det, og det er jo netop, fordi Landsbyggefonden anses som et forvaltningssubjekt, som altså er undergivet statens kontrol.
Hvis det havde været lejernes penge, ville det være ekspropriation, men da det ikke er lejernes penge, er det noget, som den siddende regering med det flertal, den kan få bag sig, kan regulere i aftaler.
Det har den så gjort, og det har man sandsynligvis også gjort under socialdemokratiske boligministre.
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
SF er i virkeligheden enig i mange af de konkrete tiltag, som ligger i det her lovforslag.
Der kan M022S14321560ALFV.FM Page 1510
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM være mange fornuftige ting.
Men der er to ting, der er helt gennemgående.
Boligselskabernes Landsforening har fremlagt en langt mere ambitiøs plan.
SF har selv fremlagt en plan, som er langt mere ambitiøs og langt mere realistisk med henblik på at gøre noget ved problemerne i stedet for blot at slå nogle tomme slag i luften.
Men SF’s hovedindvending mod det her lovforslag er, at vi er lodret uenige, når regeringen og Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre stjæler af de penge, som lejerne har sparet op i Landsbyggefonden.
Det var også årsagen til, at vi var modstandere af loven, som den blev vedtaget i 2002, og det har naturligvis ikke ændret sig.
Det, der har gjort sagen endnu værre, er selvfølgelig, at det jo også fremgår af lovforslaget, at Landsbyggefonden allerede er tømt for de næste mange år frem.
Men det holder ikke hverken regeringen eller Dansk Folkeparti eller Det Radikale Venstre tilbage, nej, så stjæler man bare pengene og pålægger så lejerne at gå ud og låne til at betale det tyveri, man har gang i.
Jeg synes, at det er groft at stjæle, men oven i købet at stjæle penge, som lejerne skal tvinges til at gå ud og låne bagefter, er godt nok topmålet.
Specielt mener SF jo, at grænsen er nået for, hvor meget nybyggeri man kan pålægge Landsbyggefonden at være med til at finansiere.
Landsbyggefonden har finansieret umådelig store udgifter til nybyggeri i løbet af de sidste 3 år.
Og derfor mener vi grundlæggende ikke, man kan sige, at Landsbyggefonden skal finansiere mere nybyggeri på nuværende tidspunkt.
Tværtimod kan man sige, at finansieringen af nybyggeri ikke er en opgave for lejerne i den almene sektor først og fremmest, det er en opgave for samfundet som helhed.
Der er en række af de mindre konkrete ting, som vi gerne vil se lidt nærmere på i udvalget.
Vi er stærkt betænkelige ved den udvidede adgang til opsigelse og vil også se på dette problem i udvalgsarbejdet, men det ændrer ikke ved, at det tyveri, som ligger i lovforslaget, er SF lodret imod.
De penge, som de almene lejere har været med til at spare op, skal komme de almene lejere til gode og skal altså ikke gå ned i statskassen.
Det vil så også være en kommentar til den radikale ordfører, som påstår, at der jo ikke bliver stjålet nogen penge fra lejerne, man tager bare fra Landsbyggefonden.
Sandheden er jo, at pengene kun kan bruges én gang, og de penge, som bliver stjålet fra Landsbyggefonden nu, kan så ikke bruges igen.
De kan ikke bruges til renoveringer, de kan ikke bruges til forebyggelse af nye ghettodannelser, og de kan ikke bruges til huslejenedsættelser.
SF er imod det her forslag.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Nu skal der jo igangsættes et større analysearbejde, og så får vi muligheden for på baggrund af det at lave en reform.
Jeg vil også gerne sige, at i forbindelse med det princip, som man nu så fra Socialdemokratiets side siger at man alligevel ikke vil være med på, selv om man har lagt navn til det i 2002 og 2003 og 2004 osv., er det jo sådan, at hvis man bygger boliger til ældre, så flytter de jo et eller andet sted fra.
Og derfor kan man sige, at det jo så også giver mulighed for andre til at rykke ind i de boliger, som de flytter fra.
Så det kan der være en smule ræson i at have, seniorboliger.
Men med hensyn til plejehjem og den slags ting har jeg tydeligt sagt tidligere, at det ikke er os, der har bestilt den her massive investering og plejeboliggaranti og det ene og det andet.
Vi synes, at det var langt bedre, om vi kunne få en større målretning.
Det vil vi arbejde benhårdt på, og det er et løfte, jeg i dag kan give til fru Lissa Mathiasen med oprejst pande.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jeg kan godt høre, at hr. Morten Østergaard ikke har været så længe herinde.
Så det skal man ikke løbe fra.
Så det var vores præmis.
Vi har hele vejen igennem sagt: Vi synes ikke, at plejeboliger, det vil altså sige plejehjem og tilsvarende ældreboliger, er noget, som lejernes penge skal bruges til.
Det, jeg spørger om, er: Vil hr. Morten Østergaard være med til, at vi om 1 år ikke ser, at de penge, som lejerne indbetaler til Landsbyggefonden, kommer til at medgå som en særlig andel af vores plejehjemsbyggeri, men til gengæld at sige, at de penge skal vi finde via statsfinanserne, sådan at det bliver noget, vi alle sammen, uanset om vi bor i parcelhus, eller hvor vi bor, i fællesskab finansierer via vores skat?
Vil man være med til det?
Det var sådan set det, spørgsmålet gik på.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-25:
Jeg deltager ikke i den diskussion på præmissen om, at lejerne har en særskat.
Lejerne har en husleje, og det har, lige siden den almene sektor blev oprettet, været tanken, at når lånet var betalt tilbage, så skulle huslejen ikke sættes ned, og det er jeg sikker på at fru Lissa Mathiasen ved lige så godt, som jeg gør.
Så derfor deltager jeg ikke i den del af diskussionen, fordi jeg mener, at præmissen er forkert og en smule populistisk.
Til gengæld vil jeg sige, at vi jo ikke har lagt navn til en plejeboliggaranti.
Socialdemokraterne har ved flere lejligheder sagt, at der er en plejeboliggaranti, og selv om den nye socialdemokratiske ledelse kan mange ting, har vi jo endnu ikke set den få penge til at vokse på træerne.
Derfor må man sige, at vi jo er nødt til at sørge for, at der bliver en balance, hvor der bliver lavet nybyggeri.
Vi ser gerne, at der kommer til at ske en langt større målretning, og det er det, vi vil arbejde på i forbindelse med reformarbejdet, at der sker en målretning, at der bliver bygget familieboliger.
Men jeg synes nok, man må sige, at Socialdemokratiet må tage sin del af ansvaret for, at presset ligger på, at der nu for det, man så kalder lejernes penge, bliver bygget flere ældreboliger.
Det har Socialdemokratiet lagt navn til.