runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-05:
Det vil næppe være nogen overraskelse, at også i forhold til dette forslag har Det Radikale Venstre tænkt sig at vedstå sidste års aftaler.
Jeg kan ikke lade være med at ærgre mig lidt over, at Måltidets Hus er kommet til at hedde Måltidets Hus, for på en eller anden måde er det i pressen og den måde, vi har diskuteret det på, blevet til, at formålet med dette hus primært er, at der sidder nogle fine gastronomer og udvikler maden, hvorimod noget af det vigtigste, som har ligger i det her hus, og som er en af grundene til, at det er så ærgerligt, at vi nu stopper processen, mens vi er midt i den, er efteruddannelserne og udviklingsaktiviteterne.
Derfor var jeg også utrolig glad for, at ministeren lovede os, at det vil man videreføre i et andet regi.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Og jeg bemærkede også, at ministeren i hvert fald havde sit parti delvis bag sig i den iagttagelse.
Så er spørgsmålet jo helt overordnet, siden man nu har tænkt sig at lukke processen midt i, at den er i gang: Hvilket regi skal det så foregå i?
Jeg hører nok til dem, der synes - der adskiller jeg mig måske nok en anelse fra hr. Jørn Jespersen - at det måske kunne have været fornuftigt, hvis huset havde eksisteret, at diskutere, hvordan erhvervet kunne komme ind og være medspiller også finansielt på nogle områder.
Men jeg tror, at vi må erkende her, at sådan skal det ikke være. Jeg kan ikke forstå, at det skal være et enten-eller.
Det bliver for mig ideologi på en meget ukonstruktiv måde, at det fra begge sider skal være et enten-eller.
Selv Venstres ordfører og i særdeleshed ministeren, som jo ellers er en meget afbalanceret politiker, må medgive, at der kan være fordele ved, at man ikke er hundrede procent afhængig af et erhverv og et erhvervs interesser, når man skal udvikle denne her slags ting.
Det er i hvert fald den tradition, vi har haft på uddannelsesområdet i det hele taget.
Omvendt kan man sige, at det, at man har noget medfinansiering, jo ikke i sig selv hindrer, at det bliver kvalitativt i orden.
Tværtimod kan det være en fordel at være så tæt på erhvervene, at man sikrer en gennemslagskraft i de udviklinger, man laver.
Det er ikke et enten-eller.
Hvor er det dog ærgerligt, at man har haft så travlt, at man ikke, eftersom der er så meget sympati omkring projektet, har givet dem tid og sat sig ned og diskuteret det med erhvervene: Kan vi lave en fifty-fifty-ordning, uddannelserne står det offentlige for, på udviklingssiden bidrager
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-05:
Det var tidligere ministre også, og vi har fået de samme svar, også af tidligere ministre.
Det er helt utilfredsstillende.
Jeg forstår ikke, at man kan give en skole det svar, at de da godt kan få lov at blive ved, hvis de vil, på de gamle betingelser, når de udfører et godt stykke arbejde.
De har oven i købet fuldt hus på deres skoler, og de udfører et godt stykke socialt arbejde.
Nu er det specielt Svendborg Søfartsskole, jeg kender, og her får alle eleverne et job og kommer videre i systemet.
Og det er i mange tilfælde de her lidt skoletrætte unge mennesker, der kommer på de steder dér og får et skub fremad
i livet
Det er så vigtig en opgave.
Samtidig med at man siger til dem, at de godt må fortsætte på de gamle betingelser, stiller man nye krav til dem, sikkerhedskrav osv., som de har problemer med at overholde.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man kan forsvare den facon at køre de skoler, som udgør et godt stykke arbejde, på, men vi må se.
Undskyld, jeg må konstatere, at der var hul i ordførerrækken.
Kristeligt Folkeparti kan også tilslutte sig lovforslaget her.
Vi synes, det er helt fint, at der kommer en revurdering af, hvordan man tilrettelægger uddannelser og uddannelsesforløb.
De skal jo tilpasses en ny virkelighed, så det er bare helt i orden.
Jeg har et enkelt spørgsmål.
Jeg kan ikke helt finde ud af, hvor Svendborg Søfartsskole og også skoleskibet »Georg Stage« kommer ind, altså de institutioner, der tager sig af den helt forberedende uddannelse, og som også i et eller andet omfang har en social opgave.
De lider i øjeblikket under at få langt mindre i taxametertilskud, end de tidligere statslige skoler gør.
Jeg håber, at de formuleringer, der er i lovforslaget, retter op på det, men det er noget af det, vi må have undersøgt under udvalgsarbejdet.
Marianne Jelved (RV), 2002-02-05:
Det kan Det Radikale Venstre også, altså tilslutte sig forslaget, og jeg vil endda kvittere over for økonomi- og erhvervsministeren for, at det er kommet på så hurtigt.
Det har været under udarbejdelse længe, og det er som bekendt en genfremsættelse af den tidligere regerings forslag.
Vi synes også, det er fint, at vi får mål- og rammestyring her, og at der bliver en decideret kvalitetsstyring af uddannelserne.
Så Det Radikale Venstre vil støtte det.
Carina Christensen (KF), 2002-02-05:
Formålet med det her forslag er at samle bestemmelserne om alle de maritime uddannelser i én lov.
Man vil desuden samle de nuværende to uddannelsesråd til ét fælles uddannelsesråd.
Der er altså tale om en naturlig opfølgning på de grundlæggende omlægninger, som de maritime uddannelser har gennemgået i de senere år. Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Poul Andersen (S), 2002-02-05:
Funderudvalget har været med til at fremme mange ting på søfartsområdet, og her er endnu en ting, som vi skal tage stilling til i dag med genfremsættelsen af dette lovforslag, som går ud på at få en ligestilling af uddannelserne på sø og på land, således at eleverne kan gå til og fra og få vurderingen med videre i uddannelsessystemet.
Så er der den nye tanke med hensyn til skibsofficerernes uddannelse, som nu omlægges til en virkelig kvalificeret og fleksibel uddannelse.
Med de uddannelser, der ligger her, er der skabt tiltro
til, at vi kan fastholde flest muligt i de maritime arbejdspladser også i fremtiden, og der er skabt gode udviklingsmuligheder for erhvervet
Det er vi godt tilfredse med.
Sven Buhrkall (V), 2002-02-05:
Venstre kan støtte forslaget.
en genfremsættelse af lovforslag nr. L 52, hvor sigtet er, at de tre love, som dækker området, erstattes af én samlet lov om de maritime uddannelser, og som konsekvens skal uddannelserne tilrettelægges således, at de udgør et sammenhængende system.
Venstre noterer med tilfredshed, at de studerende tilbydes forskellige valgmuligheder, hvad angår både uddannelsesretninger og fagemner.
Det samme gælder øget anvendelse af modulopbyggede kurser, hvilket vil fremme effektivitet og fleksibilitet, og det er sammen med regelforenklingen i god tråd med Venstres politik.
Forslaget indebærer endvidere, at vi får sammenlagt de to uddannelsesråd til ét råd, nemlig Uddannelsesrådet for de Maritime Uddannelser, så også på det område skabes der øget sammenhæng og overskuelighed.
Så samlet finder vi, at forslaget medvirker til forenkling og til styrkelse af de faglige kvalifikationer på området og til skabelse af en bedre kompetence.
Det er af stor vigtighed for rekrutteringen til de maritime uddannelser og på den måde også af betydning for erhvervets fremtidige udvikling.
Vi kan støtte forslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-05:
Jeg vil gerne sige tak for den positive behandling, som lovforslaget har fået under førstebehandlingen.
Jeg kan sige til fru Colette Brix, som har stillet nogle meget konkrete spørgsmål i forhold til § 4, Nyborg Søfartsskole, at jeg skal sørge for, at der kommer en skriftlig besvarelse.
Jeg ved, at man har været interesseret i det i udvalget, og at man har haft deputationer i udvalget om det forhold.
Jeg kan sige, at jeg har ikke på finansloven for indeværende år midler til at udligne disse tilskud
, hvis det er det, man spørger til.
Jeg ved, at det er et spørgsmål, der interesserer en hel del tværpolitisk i udvalget.
Og jeg kan sige, at hvis man skulle lave en udligning på nuværende tidspunkt, ville det medføre en nedgang i taxametertilskuddene på de godkendte skoler.
Jeg er bekendt med problemstillingen.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-05:
Ja, det er der: Statsstøtte til landbruget, f.eks. det forhold, at man giver eksportsubsidier til danske svineproducenter, som sidste år i gennemsnit tjente 700.000 kr.
Colette L. Brix (DF), 2002-02-05:
Dansk Folkeparti kan støtte dette lovforslags velvillige behandling i det videre forløb.
Det forekommer i enhver sammenhæng fornuftigt at foretage en samling af lovgrundlaget for de maritime uddannelser, at omdanne institutionerne til selvejende med tilskud efter det såkaldte taxametersystem samt endelig at give navigatører og maskinmestre en mere fleksibel uddannelse, som kan gøre dem mere attraktive i deres daglige arbejde.
Endvidere har Dansk Folkeparti med tilfredshed noteret, at der sker en sammenlægning af de to eksisterende råd på området til ét råd, Uddannelsesrådet for de Maritime Uddannelser.
Jeg vil ved udvalgsbehandlingen forbeholde mig ret til at stille et enkelt spørgsmål om § 4, stk. 1 og 2.
Det drejer sig om Nyborg Søfartsskole, som der tilsyneladende ikke er behov for, og institutionen får derfor ej heller statstilskud.
Men hvem betaler den så, og hvad laver man dér?
Endelig kan det vel også være på sin plads at få lidt at vide om, hvad skoleskibet »Danmark« koster, og hvem der betaler.
Det er i øvrigt en genfremsættelse af L 52 fra før valget.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-05:
Nu tror jeg, at hr. Henrik Vestergaard havde fået et mere imødekommende svar, hvis det var lykkedes ham at stille det til den konservative ordfører, men da det nu ikke lykkedes, skal jeg prøve at svare på det.
Hr. Henrik Vestergaard nævner B&O og en fodboldklub: Jeg må forstå det på den måde, at hr. Henrik Vestergaard er af den opfattelse, at de agerer på et fuldstændig frit marked uden nogen som helst former for statslig påvirkning, indblanding og samarbejde.
Jeg tror, at hvis hr. Henrik Vestergaard studerer forholdene, vil hr. Henrik Vestergaard komme frem til en anden konklusion.
I forhold til vores produktionsvirksomheder er der da et hav af samarbejdsrelationer mellem det offentlige og virksomhederne - inden for forskning, udvikling, markedsføring osv. - og vores virksomheder ville da være ilde stedt, hvis der ikke var det.
Når vi snakker fodboldklubber, tror jeg da, at det er nogle af de professionelle forretninger, som har allermest brug for, at der er et offentligt engagement med hensyn til talentudvikling, stadioner osv., og hvis hr. Henrik Vestergaard er i tvivl om, hvorvidt det offentlige har noget med en fodboldklub at gøre, så synes jeg, at han skulle besøge sin partifælle i Farum.
Jeg forstår ikke helt, hvordan det her hænger sammen.
Hr. Henrik Vestergaard siger, at kulturgastronomuddannelsen hænger snævert sammen med Måltidets Hus.
Det er jeg enig i, sådan har det været tænkt hele tiden. Venstre siger, at man er meget åben over for, at private erhvervsinteresser overtager Måltidets Hus.
Betyder det så, at man også forestiller sig, at disse erhvervsinteresser både finansierer og styrer en offentlig uddannelse, som kulturgastronomuddannelsen er tænkt som?
Det var den ene ting.
En anden ting er: Jeg synes da, at når man som sit hovedargument bruger, at vi afviser det her forslag og dermed projektet om Måltidets Hus, fordi det ikke er en statslig kerneydelse, så må man kunne sige, hvad man mener med det.
Er tilskud til læplantning i landbruget en statslig kerneydelse?
Den står stadig væk på finansloven.
Og på hvilken måde adskiller den sig definitionsmæssigt fra Måltidets Hus, sådan at den lige præcis modsat Måltidets Hus er en statslig kerneydelse?
Henrik Vestergaard (V), 2002-02-05:
Derfor vil jeg da ikke afvise, at jeg ikke vil være villig til at kigge på andre muligheder for, hvordan kokke og køkkenchefer kunne uddanne sig.
Det kunne også foregå ude på Kokkeskolen eller andre steder.
Det er jeg absolut åben over for, men det er klart, at som det ligger her, så har vi afvist at fortsætte den kulturgastronomuddannelse.
Det må jo ligge sådan, fordi den hører sammen med Måltidets Hus, sådan må det ligge.
Med fare for at pådrage mig hr. Jørn Jespersens vrede vil jeg prøve at holde mig lidt til dagens tekst og sige: Jamen i det her tilfælde har hr. Jørn Jespersen så fået indsigt i, at vi i Venstre ikke mener, at Måltidets Hus er en statslig kerneopgave.
Han har også fået indsigt i, at det mener vi heller ikke, at Rådet for Bedre Madkvalitet er, og han har også fået indsigt i, at det mener vi sådan set heller ikke, at børnekostpuljen er.
Jeg er sikker på, at hr. Jørn Jespersen vil få rig lejlighed til i de kommende par måneder at stifte bekendtskab med, hvad Venstre i øvrigt heller ikke mener, der er statslige kerneopgaver.
Jeg vil tillade mig at holde mig til lige de her tre sager.
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-05:
Jeg var så glad for det svar, jeg fik fra Venstres ordfører.
Jeg vil bare være helt sikker på, at jeg forstår Venstres ordfører korrekt.
De uddannelsesaktiviteter, som skulle have foregået i Måltidets Hus, er Venstres ordfører og dermed partiet Venstre villige til at finansiere og sætte penge af til et andet sted.
Så kan vi jo altid diskutere, om det er en gastronomisk kvalitetsuddannelse, havde jeg nær sagt, eller hvad vi kalder det.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-05:
Jamen jeg bad om en definition på, hvad en statslig kerneopgave er.
Så bør man da kunne dele sin viden om, hvordan man definerer den slags ting, med os andre, sådan at vi ved, hvornår Venstre helt pr. automatik afviser opgaven, og hvornår man ikke gør det.
Når hr. Vestergaard siger, at man kritisk skal vurdere alle de ting, der er på finansloven, og det er jeg helt enig i, så kommer vi jo somme tider frem til, at nogle af os er uenige om det.
Det er den debat, jeg sådan set gerne vil frem til.
Jeg vil godt høre Venstres argumentation for, hvorfor lige præcis Måltidets Hus ikke bør være på finansloven, og det kan jeg jo ikke få, så længe jeg bare får en afvisning, der hedder, at det ikke er et statsligt kerneområde.
Det er derfor, jeg beder om definitionen.
Uddannelse og sundhed
, jamen uddannelse er en af de vigtigste aktiviteter i Måltidets Hus; så er det jo et statsligt kerneområde.
Henrik Vestergaard (V), 2002-02-05:
Hvis jeg må tillade mig at tage hr. Jørn Jespersen først, så skal jeg jo ikke i detaljer gøre rede for den finanslov, der blev enighed om i nat.
Der er masser af udtryk for, hvad der er statslige kerneopgaver, sundhed er en af dem, uddannelsesområdet, f.eks. folkeskolen, er en anden.
Hvis man derimod har det indtryk, at finansloven skulle omfatte alt, hvad der er statslige kerneopgaver, så tør jeg ikke garantere det, da jeg ikke skal påtage mig at være Venstres finansordfører.
Jeg mener, at man til stadighed i ydmyghed over for alle de skattemidler, vi forvalter, skal kigge kritisk på de opgaver, som vi herinde bestemmer os for, at der skal udføres. Jeg mener ikke, at fødevareindustrien eller fødevareerhvervet nødvendigvis skal påtage sig ansvaret for en efteruddannelse.
Jeg har bemærket, at der er en uddannelse
her, der hedder kulturgastronom, som endnu ikke er blevet til noget.
Jeg er også interesseret i, at man kigger på efteruddannelse for kokke og køkkenchefer.
Jeg ved ikke, om kulturgastronomuddannelsen er den rigtige, men jeg vil gerne gå positivt ind og se på, hvordan man gør det
, om det eventuelt skal ligge i undervisningsministerielt regi.
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-05:
Jamen mit spørgsmål er stadig, og det er i og for sig meget, meget enkelt: Er Venstre parate til at sætte ekstra midler af til at sikre en eller anden form for efteruddannelse af kokke?
Jeg vil gerne høre, om hr. Henrik Vestergaard er enig med ministeren i, at de efteruddannelsesaktiviteter, som ligger i huset, selvfølgelig skal fortsættes i andet regi.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-02-05:
Regeringen har jo, som det fremgår af »Mere velfærd og mindre bureaukrati - sanering af råd, nævn, udvalg og centre«, valgt ikke at opretholde statens engagement i Måltidets Hus.
At besparelsen har ramt Måltidets Hus er begrundet i, at det ved udarbejdelse af finanslovforslaget er grundholdningen, at den statslige indsats bør begrænses til, hvad der betegnes som kerneopgaver, og samtidig mener regeringen, at etableringen af nye statsligt finansierede institutioner skal begrænses.
Det er desuden regeringens opfattelse, at de opgaver, der er beskrevet for Måltidets Hus, burde gennemføres og finansieres af dem, der producerer og håndterer fødevarerne i de videre forløb, altså også dem, der serverer fødevarerne.
Jeg finder derfor ikke, at en statslig institution er den rigtige model for de aktiviteter, der bør finde sted i Måltidets Hus.
Jeg vil hilse det utrolig velkomment, hvis Måltidets Hus kan videreføres i privat regi, det vil sige, at et privat initiativ påtager sig at færdiggøre projektet og drive husets aktiviteter i fremtiden.
Hvis erhvervslivet finder det interessant at overtage Måltidets Hus som et vigtigt område set ud fra deres synspunkt, vil det selvfølgelig skulle undersøges, under hvilke forudsætninger projektet vil kunne overføres til fortsættelse i privat regi.
Forslagsstillerne gør opmærksom på, at der allerede nu har været afholdt udgifter i forbindelse med Måltidets Hus, og at disse må være at betragte som spildte, hvis projektet nedlægges på det nuværende fremskredne stadium.
Det er fuldstændig rigtigt, at der har været arbejdet meget med projektet Måltidets Hus; både med at finde ud af, hvad huset skulle arbejde med, og med at etablere de fysiske rammer omkring huset.
Der er altså både tale om et driftsbudget og et anlægsbudget.
Med hensyn til driften har der både sidste år og i år været afsat 2 mio. kr.
Der er bl.a. blevet lavet udkast til, hvad uddannelsen i Måltidets Hus skulle indeholde.
Det arbejde kan selvfølgelig overtages af andre.
Der har også været afholdt to flotte udstillinger i Øksnehallen, som blev besøgt af mange mennesker.
Med hensyn til byggeriet er den samlede anlægssum anslået til lige i underkanten af 68 mio. kr., og der har indtil nu været afholdt udgifter i størrelsesordenen 3-4 mio. kr., og så er der jo indgået en kontrakt med arkitekten om at tegne et projekt. Jeg kan sige, at projektet på nuværende tidspunkt er blevet udsat, og hvis der bliver tale om at stoppe projektet fuldstændig, er det klart, at så skal vi ud i en forhandling med de involverede parter. Men med baggrund i de argumenter, som jeg har fremført, skal jeg meddele, at regeringen vil afvise forslaget.
Thor Pedersen (V), 2002-02-05:
Det er jo det, vi har sagt hele tiden.
Der er jo ikke noget nyt.
Vi har sagt, at vi vil tilføre 50 mio. kr. mere end det forslag, der forelå fra august sidste år fra den tidligere regering, dækkende finansåret 2002.
Så vi har gjort præcis det, vi har sagt, og jeg er glad for, at også spørgeren har samme opfattelse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-05:
Jeg påstår heller ikke, at ministeren på noget tidspunkt har sagt nogle forkerte tal.
Jeg prøver bare at få frem i lyset, at der bliver tilført handelsskolerne 0 kr. i forhold til sidste års budgetter.
Jeg prøver blot at få frem i lyset, at man har et efterslæb på 200 mio. kr., og at det kan lyde, når regeringen meget flot fremfører over for pressen, at man tilfører området yderligere 50 mio. kr., som om det så er en reduktion af det her underskud.
Jeg ved godt, at det aldrig er blevet sagt.
Jeg ønsker bare, at vi i salen her skulle få bekræftet, at det er 0 kr., der tilføres handelsskolerne i forhold til sidste års budgetter.
Det har vi nu fået gjort.
Jeg takker for svaret.
Henrik Vestergaard (V), 2002-02-05:
Jo, men vi kan jo som politiske partier prioritere forskelligt
Jeg kunne forstå, at hr. Jørn Jespersen er glad for alle de projekter, der i øvrigt iagttages herindefra.
Må jeg ikke spørge hr. Jørn Jespersen: Er der noget for SF, der ikke er en statslig kerneopgave?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-05:
Jamen jeg glæder mig over, at vi endelig har fået tallene frem i lyset her, for det er sådan, at universiteterne skal spare de her 200 mio. kr. i forhold til de sidste års budgetter, når vi ikke regner med augustforslaget, som var den tidligere regerings forslag til finanslov.
De skal spare omkring 60 mio. kr. på forskning, omkring 80 mio. kr. på taxametrene og omkring 75 mio. kr. på indkøb.
Det bliver rundt regnet 215 mio. kr., som de skal ind at finde på deres budgetter.
Det er så meget fint, at man tilfører forskningen 400 mio. kr. Det kommer ikke rigtig de studerende til gode, og det er dem, der er inde under taxameterstyringen.
Jeg er så også glad for, at vi kan få bekræftet, at handelsskolerne får 0 kr. på dette område, og jeg er glad for, at vi kan få bekræftet, at samtlige de andre uddannelsesområder skal skæres.
Thor Pedersen (V), 2002-02-05:
Det er jo en myte, når man bliver ved at påstå, at de ikke får 50 mio. kr.
Det var det tilsagn, man gav, ud fra det grundlag, som den tidligere regering havde lagt frem.
Man kendte tallet med 1,2 pct. reduktion fra finanslovforslaget i august.
Man vidste det.
Det var derfor, man sagde, at man ville tilføre de 50 mio. kr.
Så det forslag, man ville have oplevet her i Folketingssalen, hvis man ikke havde haft et regeringsskifte, var, at man var kommet med et ændringsforslag om plus 50 mio. kr. i forhold til det, som regeringen havde i sit finanslovforslag for 2002 fra august måned sidste år.
Det er meget enkelt.
Og må jeg sige om de 400 mio. kr. til universiteter til forskning, at det jo også hænger sammen med uddannelse.
Det er jo kombinationsstillinger, hvor man både har uddannelse og forskning.
Og det, vi ønsker, når det gælder rammestyring, er jo, at man har langt større frihed inden for universitetsmiljøet til at bruge sine penge på tværs, lige fra drift, bygningsvedligehold og husleje til aflønning og forskning og undervisning.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-02-05:
Da vores ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende til L 53: Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti mener, at formålet med Måltidets Hus er utrolig godt.
Det er vigtigt, at der gøres en aktiv indsats for at sikre, at Danmark fortsat har en god madkultur frem for en burgerkultur.
Målet med Måltidets Hus er jo netop at sikre og fastholde en høj kvalitet af det danske måltid gennem uddannelse, forskning, dokumentation, drift af et gastronomisk bibliotek og dialog med fagfolk og den brede offentlighed.
Alt i alt et meget interessant projekt med mange spændende perspektiver.
Når det er sagt, mener vi i Det Konservative Folkeparti
ikke, at Måltidets Hus bør være en statslig institution.
Statslige instanser skal begrænses til, hvad der kan betegnes som kerneopgaver.
Et projekt som Måltidets Hus bør gennemføres og finansieres af dem, der producerer og serverer fødevarer.
Ligesom ministeren ser vi også meget gerne, at Måltidets Hus føres videre i privat regi.
Det er særdeles vigtigt - ikke mindst for erhvervslivet - at man har et sted, hvor man arbejder seriøst med at højne kvaliteten af danske fødevarer.
Jeg håber derfor meget, at erhvervslivet vil finde det interessant at overtage og videreføre Måltidets Hus.
Det burde være et meget vigtigt område set ud fra deres synspunkt.
Lad os få de private investorer på banen og lad os derefter se på mulighederne for, hvordan vi bedst og hurtigst muligt kan overføre projektet til fortsættelse i privat regi.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi fuldt op omkring regeringens beslutning om ikke at opretholde statens engagement i Måltidets Hus, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.