Pia Gjellerup (S), 2005-11-09:
Når sundhedsministeren refererer til de resultatorienterede tiltag, der i høj grad har præget den måde, man har tilrettelagt sygehuspolitikken på, så er der jo ikke nogen kriterier, der handler om, at man faktisk skal kunne sprede sygehusene og have mindre sygehuse.
Det har jo været overladt til amterne, som har haft en bred vifte af opgaver, og som har haft mulighed for deres eget indtægtsgrundlag, sådan at de kunne prioritere i forhold til deres befolkning at have forskellige områder, hvor man kunne lægge vægt på decentrale aktiviteter.
Det er der jo ikke tale om mere, for regionerne får afskåret indflydelse på deres egne indtægter.
De kan ikke prioritere nogle andre opgaver.
Nej, de får alene de penge, som er udmålt af andre med udgangspunkt i, hvad sundhedsministeren mener.
Derfor er det jo selvfølgelig interessant at høre, om der overhovedet er en eneste krone bag det, sundhedsministeren står og siger, nemlig at der gerne må være nogle decentrale sygehuse.
Der er sådan set ikke noget nyt i, at de regionalt forankrede politikere arbejder inden for en økonomisk ramme, som er et spejlbillede af, hvad der er besluttet også her på Christiansborg.
Det har jo været et resultat af det aftaleinstitut, der har været over lang tid, at man år for år har taget stilling til, hvad det er for en realvækst, man vil tillade det danske sundhedsvæsen.
Så har der været en opgave i at prioritere de ressourcer og bringe dem bedst muligt i anvendelse.
Det gælder nu, og det gælder også fremadrettet.
Jeg vil også gerne lige anholde synspunktet om, at der skulle være markante meromkostninger knyttet til at opretholde en decentral struktur.
Det kommer da unægtelig an på, hvordan man angriber området, og her må jeg sige, at jeg er mere enig med Bent Hansen end med fru Pia Gjellerup i, at udfordringen nok består i at gøre to ting på en og samme tid, nemlig at skabe bedre økonomi, bedre behandling, bedre patientsikkerhed og at samle behandlingsformer på færre adresser for så til gengæld at opretholde nærtilbud der, hvor det er fagligt forsvarligt.
Når vi hører kyndige sygehuspolitikere udtale sig, så giver de til kende, at grundlaget for at drive et decentralt sygehusvæsen vil være, at man også som et succesparameter har, at der er mulighed for at have mindre sygehuse, så længe de kan holde en høj faglig standard.
Det koster med andre ord nogle penge.
Det er også det, min kollega i det socialdemokratiske Bent Hansen, har udtalt, nemlig at hvis man alene skal fokusere på det økonomiske, så betyder det, at der bliver færre afdelinger, der bliver færre sygehuse.
Det er derfor, jeg synes, at man næsten kan tolke sundhedsministerens svar til mig som et nej i en kort form.
Regeringen agter ikke at have det som et særligt resultatparameter, at man faktisk kan opretholde faglig kapacitet på de mindre sygehuse.
Nej, man vil betale for den vare, man får, og deriblandt er der ikke sat penge af til et decentralt sygehusvæsen.
Jeg siger, at det til alle tider – sådan har det været, sådan er det, og sådan vil det være – vil være en vigtig opgave hele tiden at overveje, hvordan den økonomi, man har til rådighed, bringes bedst i anvendelse, når man skal forfølge forskellige gode formål, f.eks. at behandle flest mulige patienter og behandle dem bedst muligt.
Det er klart, at der til det at behandle patienterne bedst knytter sig flere forskellige parametre.
Det ene er jo simpelt hen fagligheden i selve behandlingen.
Der har Bent Hansen i går været ude med et synspunkt om, at hvis man vil forfølge, man kan sige patientsikkerhedssynspunktet, så kan det være en god idé at samle bestemte behandlingskategorier på færre enheder.
Det er jeg enig i.
Men til det bedste hører selvfølgelig også, at man i forhold til andre behandlingsformer, hvor man fagligt acceptabelt kan sprede det på flere adresser, gør det for at sikre nærheden i behandlingen.
Det tilsagn, jeg kan give, er, at regeringen prioriterer sundhedsområdet højt.
Derfor har der været en realvækst på området år for år, og det vil der også være fremadrettet.
»Vil ministeren oplyse, hvorledes regeringen vil løfte ansvaret for, at det bliver muligt for regionerne at opretholde et så decentralt sygehusvæsen som muligt under fuld respekt for en høj faglighed i sygehusbehandlingen ved afsættelse af de nødvendige økonomiske ressourcer til regionerne?«
Skriftlig begrundelse
Under den igangværende regionale valgkamp er det fremgået, at store dele af befolkningen lægger stor vægt på, at også fremtidens sygehusvæsen planlægges så decentralt som muligt med fuld respekt for, at borgerne kan få den bedste behandling.
Især i de tyndere befolkede områder af landet er dette et meget stærkt ønske.
Da de kommende regioner får frataget muligheden for at disponere over egne indtægter, vil det fremover være regeringens ansvar at tildele regionerne den økonomi, der er nødvendig for at opretholde et decentralt sygehusvæsen.
Det er derfor afgørende at vide, om regeringen agter at sikre den ekstra økonomi, der er nødvendig for at opretholde et decentralt sygehusvæsen, som der er ytret et meget bredt ønske om hos så vel befolkningen som de opstillede kandidater til regionsrådene.