runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2003-11-18:
Man må sige, at regeringen mildest talt har haft en meget katastrofal håndtering af sit løftebrud på dagpengeområdet, og man må sige, at statsministeren i dag på sit pressemøde har givet yderligere anledning til, at der nu er en meget, meget usikker situation for tusindvis af mennesker, der har placeret deres tryghed ved det danske samfund i det danske dagspengesystem.
For i tirsdags her i salen erklærede finansministeren, at der ikke ville komme forslag til ændringer på dagpengeområdet før det kommende valg.
Men nu har statsministeren så på sit pressemøde i dag sagt, at man altså holder døren på klem, og at der vil være mulighed for at gennemføre forandringer på dagpengeområdet også inden næste valg.
Nu har vi så anledning til at spørge statsministeren her i salen: Hvem skal vi snart tro på?
Skal vi tro på finansministeren, der i tirsdags her i salen sagde, at der ikke kom forslag til forandringer på dagpengeområdet, før Velfærdskommissionen har afgivet sin betænkning, og før der har været anledning til en bred debat med befolkningen?
Eller er det statsministerens ord fra pressemødet i dag, der gælder?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Det spørgsmål er jeg da utrolig glad for at få, for jeg ved
da ikke, hvem i alverden der har kunnet lave den rapport fra pressemødet.
For mine udtalelser var krystalklare, nemlig at der ikke kommer noget forslag fra regeringen om dagpenge på denne side af valget.
Jeg tror, det var det samme, finansministeren sagde i tirsdags.
Det har jeg gentaget på pressemødet i dag.
Så jeg ved da ikke, hvem der er kommet med den forkerte rapport fra pressemødet.
Men så siger jeg det gerne her.
Frank Jensen (S), 2003-11-18:
Det fremgår af det telegram, der er kommet fra pressemødet, og vi er jo i den situation, at vi i Folketinget må henholde os til de telegrammer, vi får, når statsministeren har holdt sit pr-møde i Statsministeriet, inden Folketinget starter.
På det her pr-møde i dag i Statsministeriet har statsministeren på regeringens vegne forbeholdt sig retten til: »at ændre på hjørner af dagpengesystemet«.
Nu ved vi jo altså, at regeringen har den opfattelse, at hjørner i dagpengesystemet kan være noget, der kan have vidtrækkende betydning for borgerne.
Vi så det i forbindelse
med præsentationen af regeringens finanslov.
Her var der altså tale om, at man kunne ændre, justere på små ting i dagpengesystemet, og så hente 800 mio. kr. ud af dagpengesystemet, uden at nogen rigtig ville opdage det.
Nu har vi så set, at man har indgået en aftale med Dansk Folkeparti om 170 mio. kr., som godt nok var et barberet beløb, og som har givet anledning til, at regeringen har trukket det hele tilbage.
Nu har statsministeren igen på sit pr-møde i Statsministeriet givet anledning til en ny mistænksomhed om, hvad det så er, der kommer.
Vil statsministeren sige, at alt det der, som statsministeren har sagt på pressemødet, nu også er trukket tilbage, ligesom finansministeren gjorde det i tirsdags her i salen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Det er dog fantastisk.
Jeg tror, at hr. Frank Jensen simpelt hen bevidst er ude på at misforstå det.
Lad mig derfor gentage: Regeringen kommer ikke med noget forslag om dagpenge på denne side af valget.
Det andet spørgsmål, jeg fik, var et mere generelt spørgsmål, nemlig om det var min opfattelse, at det danske dagpengesystem fungerer ordentligt, hvortil jeg svarede: Ja, det mener jeg i det store og hele det danske dagpengesystem gør.
Men så sagde jeg: I et meget stort system kan der jo altid være nogle hjørner, hvor man synes, systemet kunne være indrettet mere hensigtsmæssigt.
Jeg føjede oven i købet til, at hvis regeringen har planer om større omlægninger af dagpengesystemet, så vil det blive annonceret i en kommende valgkamp.
Det svar var meget klart.
Det blev gentaget flere gange.
Så der er ingen som helst anledning til, at hr. Frank Jensen prøver bevidst at misforstå det.
Frank Jensen (S), 2003-11-18:
Det har vi jo hørt nogle gange fra statsministeren.
Det viste sig så heldigvis, at der på tv lå et klip fra statsministerens besøg på en handelsskole i Frederikshavn.
Så var det en svipser, og så kom der bevillinger til handelsskolerne.
Nu er regeringen så taget i at have brudt løfterne til vælgerne på dagpengeområdet.
Så er det trukket tilbage - og ikke, fordi statsministeren ikke mener det samme, det må man jo også forstå ud fra statsministerens pressemøde i dag, og statsministeren har forsvaret nedskæringer på dagpengeområdet.
Man skal altså lytte meget, meget nøje efter, hvad statsministeren siger, for vi kan jo stå her i salen igen om nogle ganske få måneder, hvor statsministeren så henviser til sit pressemøde fra dags dato og siger, at han jo allerede havde varslet, at der kunne blive tale om ændringer af hjørner, som der står i telegrammet her; der kan blive tale om ændringer i hjørner af dagpengesystemet.
Så er det, vi spørger igen: Det dementi, vi har fået fra statsministeren, kan det også stå sin prøve om 6 måneder her i Folketinget?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Mit svar på pressemødet var lige så klart, som mit svar er nu
her i Folketingssalen
, og det synes jeg hr. Frank Jensen skulle tage at lytte til, nemlig: Regeringen kommer ikke med forslag om dagpengesystemet på denne side af valget.
Det kan ikke siges kortere, og det kan ikke siges klarere.
Men jeg må da sige, at det er betagende at høre hr. Frank Jensen tale om løftebrud, hr. Frank Jensen, som var i regering på det tidspunkt, hvor den daværende statsminister afgav et klokkeklart løfte om ingen ændringer i efterlønnen.
Og hvad skete der så efter valget?
Så blev der lavet dramatiske ændringer i efterlønnen.
Det er fantastisk, at hr. Frank Jensen vil gøre sig til dommer over løftebrud og ikke løftebrud, han, som selv var minister i en regering med en statsminister, der i den grad brød et løfte, der var afgivet til vælgerne.
Jeg lægger meget vægt på, at det, man siger før valget, står man ved, og det gennemfører man efter valget, det er det, der kendetegner denne regering.
Frank Jensen (S), 2003-11-18:
Det er jo tankevækkende, at vi har en statsminister, som hellere vil tale om fortiden end om nutiden og fremtiden.
Vi står altså i den situation, at det er den nuværende statsminister, der har ansvaret og magten.
Derfor er jeg igen nødt til at spørge: Når statsministeren så sent som for nogle ganske få minutter siden oppe i Statsministeriet har stået og fortalt offentligheden, at der kan blive tale om ændringer af hjørner af dagpengesystemet, og så går direkte fra det pressemøde herned i Folketingssalen og afviser det hele pure, så er jeg altså nødt til at spørge statsministeren igen: Når statsministeren dementerer sit udsagn, som er afgivet for ganske få minutter siden, er det så også ensbetydende med, at der heller ikke er hjørner af dagpengesystemet, der kan blive tale om at ændre inden næste valg, som statsministeren har sagt for ganske kort tid siden i Statsministeriet? Vi bliver altså nødt til at holde den her statsminister meget nøje fast, for vi har oplevet, at det kun er, når vi har tv-bånd med, hvad statsministeren har lovet, at det virker, så virker løfterne.
Der, hvor der ikke er tv-bånd, kan statsministeren skøjte hen over det hele og lave aftalebrud på folkeskoleområdet, på satsreguleringen, som i øvrigt er aftaler, der har fungeret i over 13 år, og som blev indgået, dengang hr. Anders Fogh Rasmussen var med i regeringen under Poul Schlüters ledelse.
Da blev der lavet aftaler om satsregulering.
Så igen, hr. statsminister, tilbage til kernen i det
her: Kan der blive tale om ændringer af hjørner af dagpengesystemet, som statsministeren har sagt for ganske få minutter siden?
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-18:
Mange tak til statsministeren for statsministerens meget illustrerende udtalelser.
så kan statsministeren hermed garantere, at der under ingen omstændigheder bliver nogen forringelser på dagpengeområdet i hele den kommende valgperiode?
Skal statsministerens udtalelser forstås på den måde?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Det sagde jeg på pressemødet, og det gentager jeg her, og hvis nogen har fået noget andet ud af pressemødet, ja så har de ganske enkelt ikke hørt ordentligt efter, hvad jeg sagde, for jeg sagde det flere gange.
Det kan ikke misforstås, og hr. Frank Jensen bør heller ikke kunne misforstå det.
Nu er det så gentaget for ethundrede og syttende gang.
Til hr. Søren Søndergaard kan jeg sige, at også her kan jeg gentage, hvad jeg tidligere har sagt, nemlig at hvis regeringen har planer om større omlægninger af dagpengesystemet, så bliver de naturligvis annonceret inden valget, så vælgerne ved, hvor de står, og hvor vi står. Hermed sluttede spørgsmålet.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-18:
Det virker altså, som om ministeren har været lige så forbløffet som vi andre over, at der blev fremsendt ændringsforslag, og det vil altså sige, at Børsens beskrivelse af denne her beslutning, som er taget i dybeste stilhed, er fuldstændig, bogstavelig talt korrekt, for det er så stille, at end ikke ministrene, der var til stede på mødet, har været klar over, at de pågældende forslag er blevet udformet.
Så jeg vil gerne spørge: På hvilken måde har den danske finansminister reageret over for den italienske finansminister på, at der nu stilles nogle ændringsforslag, som ikke har været besluttet på det pågældende møde?
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-18:
Desværre var jeg ikke med statsministeren i Mellemamerika.
Det kunne jeg godt have tænkt mig at være, for jeg kom i stedet for til at læse den her udgivelse om aftaler om finansloven 2004.
Og det var ikke underholdende, det må jeg sige til statsministeren.
Jeg blev virkelig ked af det, da jeg sad og læste alle de dårlige aftaler, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, som vil betyde mere arbejdsløshed, som vil betyde dårligere miljø.
Men der var en ting i det, som er blevet vedtaget, jeg blev glad over at læse, for der står nemlig i den her aftale, som er indgået under overskriften »Forskning i Gulag«: »Der afsættes i alt 4 mio. kr. i 2004 og 2005 til en styrkelse af forskningen i i Gulag/stalinismens udryddelseslejre«.
Det blev jeg så glad for, for når jeg tænker på alle de venstresocialister og syndikalister og trotskister og antistalinister, der har siddet i udryddelseslejrene, så nu synes jeg, det er på tide, at der bliver lavet en undersøgelse, som virkelig fremdrager det og bringer det frem i lyset.
Derfor vil jeg, ud over at sige tak, bare spørge statsministeren, om han kan oplyse, hvornår han regner med, at resultaterne af de her undersøgelser vil blive fremlagt for befolkningen.
Nu ønsker jeg endnu mere, at jeg havde været langt væk sammen med statsministeren, for det er da utrolig skuffende.
Betyder det for det første, at den her bog ikke gælder længere?
Jeg læste jo op fra den, den er udgivet af regeringen, der står regeringen nedenunder, og der står: »Der afsættes i alt 4 mio. kr. i 2004 og 2005 til en styrkelse af forskning i Gulag/stalinismens udryddelseslejre«.
Gælder det ikke længere?
Har man fjernet det fra finansloven?
Og i så fald, hvorfor har man fjernet det?
Jeg troede, at vi havde en statsminister, der var imod stalinisme.
Jeg er meget imod stalinisme, og jeg er især imod stalinismens udryddelseslejre.
Jeg synes, det er godt med undersøgelser, og at det skal frem i lyset.
Nu forstår jeg, at statsministeren står her og siger, at denne bog slet ikke gælder mere, og at statsministeren slet ikke vil have sandheden om stalinismens udryddelseslejre frem i lyset.
Det er da chokerende.
Kan det virkelig have sin rigtighed?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Jeg vil meget gerne have sandheden om gulaglejrene og stalinismen langt frem i lyset, og jeg er glad for, at hr. Søren Søndergaard heller ikke har noget imod det.
Men jeg kan sige til hr. Søren Søndergaard, at finanslovaftalen og bogen stadig gælder.
Der har vi forstået, at den part, vi har indgået aftalen med, har ønsket, at de 4 mio. kr. benyttes til et andet formål.
Det er meget normal praksis.
Pengene er stadig de samme, som var afsat i finanslovaftalen nemlig 4 mio., og selvfølgelig udmøntes de efter aftale med dem, der har indgået aftalen.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-18:
Nu bliver man næsten fristet til at følge i sporet på en tidligere statsminister, der tog en bog, som også den nuværende statsminister havde været med til at forfatte, og begyndte at tage sider ud af den, fordi de nu heller ikke gjaldt længere.
Der står jo fuldstændig klart, at der skal laves forskning i stalinismens udryddelseslejre.
Så må statsministeren her fortælle, at det ikke gælder længere.
Men hvis det ikke gælder længere, så betyder det vel, at det, der står her, ikke er rigtigt længere, og så gælder bogen vel ikke længere? Der er også det andet spørgsmål, som statsministeren ikke svarer på: Hvorfor er det vigtigere at forske i nogle støvede arkiver ude på Arbejderbevægelsens Arkiv og Bibliotek om socialdemokraternes kamp mod kommunisterne, end det er at forske i udryddelseslejrene i Sovjetunionen?
Var det ikke meget mere alvorligt?
Eller er det udtryk for en prioritering?
Mener statsministeren alligevel ikke, at de udryddelseslejre var så alvorlige, at der skal afsættes penge til det?
Jesper Langballe (DF), 2003-11-18:
Jeg er ikke en så betydningsfuld person, at det er blevet mig forundt at deltage i finanslovforhandlinger, men jeg har jo hørt en del om, hvordan det foregår.
Jeg vil høre, om statsministeren kan bekræfte, at regeringen begynder med at lave et finanslovudkast på størrelse med telefonbogen for Sjælland, hvor hvert enkelt punkt er minutiøst gennemgået af ministeriernes embedsmænd.
Så kommer et parti som f.eks. Dansk Folkeparti til forhandling medbringende nogle små lapper papir med notater i deres lommer plus deres gode hoveder.
Med den procedure kan det altså ske, at der opstår en misforståelse f.eks. mellem en fagordfører og finanslovforhandlerne, og så har man det sådan i en forligskreds, at når der er sket en misforståelse, så sørger man bare for at rette den, når parterne er enige om det.
Aage Frandsen (SF), 2003-11-18:
Kan statsministeren bekræfte, at der i forvejen pågår to undersøgelser, som har det samme tema i sig, nemlig forskningen af hvad der skete under den kolde krig?
Så siger statsministeren, at det er meget normalt, at man retter til.
Ja, hvis enten budbringeren eller modtageren ikke har været klar i opfattelsen, så er det selvfølgelig forståeligt, men jeg har aldrig hørt om, at en så eklatant fejl er sket under en finanslovforhandling.
Men er det også normalt, at man giver en bevilling til et bestemt universitet med et bestemt formål?
Er det normalt?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-18:
Ja, her er jo tale om et af de eklatante eksempler på vennetjenester, der har bredt sig under den her regerings ledelse.
Det er da for groft, at man annoncerer det, og så viser det sig efterfølgende, at man overhovedet ikke kan stole på, hvad der står i de dokumenter, som regeringen udgiver og sender til Folketinget og befolkningen.
Det må statsministeren da gøre noget ved.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Hykleriet kender ingen grænser fra venstrefløjen i den her sag.
Nu har jeg ikke taget gamle papirer med fra hele den tid, hvor der sad en socialdemokratisk regering, og det var hr. Keld Albrechtsen og hr. Søren Søndergaard, der sad og forhandlede finanslovaftaler med den daværende regering, men jeg tror, at hvis jeg havde gjort det, så ville jeg sikkert kunne finde flere eksempler på, at aftaleparterne, efter at der var indgået finanslovaftale, var blevet enige om at ændre bestemte udvalgte elementer i aftalen.
Det er en fuldstændig normal fremgangsmåde.
Vi taler her om et lillebitte beløb på 4 mio. kr. ud af en samlet finanslovaftale.
De 4 mio. kr. står stadig væk, aftalen gælder, bogen gælder, herunder at aftaleparterne selvfølgelig til enhver tid bestemmer, hvordan det udmøntes, også om man vil anvende det på en anden måde.
Sådan har man altid gjort, og selvfølgelig kan man også gøre det nu. Så skal jeg blot sige til hr. Aage Frandsen, at, ja, der foregår undersøgelser af de såkaldte indre konflikter under den kolde krig, men det udelukker jo ikke, at man i pluralismens navn kan have flere.
Det er jo det, der kendetegner forskning, at man kan se konkurrerende resultater og så ud fra det drage sine egne slutninger. Hr. Aage Frandsen spørger, om det er normal procedure.
Jeg kan forstå, at bevillingen, som jeg sagde i mit første svar, går direkte til Syddansk Universitet som en del af universitetets basisbevilling.
Det er en fremgangsmåde, der er i overensstemmelse med lov om forskningsrådgivning.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-18:
Hvis man f.eks. siger, at man vil udvide jernbanen fra Århus til Aalborg, og så i stedet for tager pengene og bygger en motorvej fra Køge til Korsør eller sådan et eller andet, så ved jeg ikke, hvor normalt det er.
For det første kan man ikke stole på regeringen.
For det andet kan man ikke stole på det, der står i den her bog, for det, der står fuldstændig ordret, lægger man
bare et fuldstændig andet indhold ind i.
Ikke engang som fortolkning.
Man ændrer det simpelt hen til noget helt andet.
For det tredje, hvad der måske er det mest alvorlige, at det viser sig, at regeringens interesse for at undersøge stalinismens forbrydelser i udryddelseslejrene i Sovjetunionen anses for at være mindre vigtig end at lave en undersøgelse i arkiver i Danmark.
Jeg kan bare beklage, at det er sådan.
Jeg var ellers så glad lige præcis for det her punkt, men jeg forstår, at statsministeren heller ikke vil tillade mig at være glad bare for sådan et lille punkt, når jeg læser denne her finanslov.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Jeg deler ganske bestemt hr. Søren Søndergaards interesse i at få kortlagt og blotlagt så meget som muligt om gulaglejrene og stalinismens forbrydelser, absolut.
Men en finanslovaftale er jo en aftale, hvor parterne skal være enige om, hvad det er, man afsætter penge til, og hvad pengene skal bruges til.
Men jeg kan forstå på hr. Søren Søndergaards mange bemærkninger, at han måske vil stille sig til rådighed nu eller senere for at skaffe penge til sådan en interessant forskning.
Det kunne da være interessant, om hr. Søren Søndergaard vil det.
Det er jo ikke udelukket, at man kan gøre det.
Men her taler vi altså om en finanslovaftale, og der er det selvfølgelig de parter, der har indgået aftalen, der bestemmer, hvordan pengene skal bruges.
Og hr. Søren Søndergaard er altså ikke en del af den aftale.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aage Frandsen (SF), 2003-11-18:
Statsministeren lægger jo meget vægt på, at aftaler med befolkningen, kontrakter med befolkningen skal holdes, og det er derfor, kan jeg forstå, at regeringen for 1½ år siden trak det forslag, der var omkring handelsskolerne, tilbage, forstået på den måde, at man sørgede for en ekstra bevilling på 50 mio. kr. til handelsskolerne.
Jeg har også forstået, at når man ændrer forslaget om dagpengesystemet ved at trække forslaget tilbage, så skyldes
det, at statsministeren har lovet, at man ikke ville ændre dagpengesystemet.
Så er mit spørgsmål: Hvorfor gælder det samme løfte, det samme kontraktforhold vedrørende hjemmeservice så ikke?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Jeg tror, at hr. Aage Frandsen sigter til, at jeg på et telefonisk spørgsmål på dagbladet B.T. lige før valget kom med udtalelser vedrørende hjemmeservice.
Disse udtalelser gik på, at den daværende erhvervsminister Ole Stavad havde planer om helt at afskaffe hjemmeserviceordningen, og jeg blev spurgt, om Venstre var enig i det, hvortil jeg svarede, at vi ingen planer havde.
Og det er også korrekt.
Vi havde ingen planer.
Men jeg føjede til, og det står også i svaret, at der jo altid kan være uhensigtsmæssigheder, som man må kigge på og rette.
Lad mig så minde om, at hjemmeserviceordningen stadig eksisterer.
Det er rigtigt, at vi har fjernet dele af den, men vi har målrettet hjemmeserviceordningen til de svageste grupper i vores samfund, bl.a. således at pensionister stadig kan have glæde af hjemmeserviceordningen.
Det er efter min mening i overensstemmelse med, hvad jeg tidligere har svaret om den sag.
Jeg har forstået, at der efter aftale med Dansk Folkeparti er sket en ændring af formålet med bevillingen, der i stedet for forskning i Gulag/stalinisme skal anvendes til forskning i indre danske konflikter under den kolde krig.
Jeg har også forstået, at bevillingen går direkte til Syddansk Universitet som en del af universitetets basisbevilling.
Thor Pedersen (V), 2003-11-18:
Jamen det er, som jeg siger, at på mødet var der refleksioner over, hvordan finansministre i virkeligheden kunne forholde sig til delelementer, og hvad det var, man kunne tage hjem hver især til sine egne regeringer.
Der blev udtrykkeligt gjort opmærksom på fra dansk side, at vi har en procedure.
Vi nævnte, at vi egentlig kunne tage traktatudkastet, som det lå, men hvis andre lande kom med ændringsforslag, så ville vi vurdere det og i givet fald bruge den nationale procedure, dvs. vurdere det i den danske regering, føre det frem i Folketinget og få det mandat i Europaudvalget og derefter lade det indgå i regeringskonferencen.
Der er altså ikke noget separat ændringsforslag fra den danske finansminister eller fra finansministrene i forbindelse med, at Ecofin stiller ændringsforslag.
Der er ikke tale om, at Ecofin skulle stiller ændringsforslag.
Jeg ved ikke, hvorfor den italienske formand vælger at sende sådan et brev til sin formand.
Det må man spørge den italienske finansminister om.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-18:
Finansministeren svarede simpelt hen ikke på mit spørgsmål.
Jeg spurgte, på hvilken måde den danske finansminister har reageret over for den italienske finansminister på, at han har fremsendt nogle forslag i Ecofinrådets navn, uanset at finansministeren her nu påstår, at der ikke har været beslutning om at fremsætte noget i Ecofinrådets navn.
Mette Frederiksen (S), 2003-11-18:
Jeg er da glad for, at fru Louise Frevert giver mig ret i, at der på ingen som helst måde er kulturpolitiske visioner i forslaget
Men det er da bemærkelsesværdigt, når vi diskuterer et lovforslag på kulturministerens område, at der overhovedet ingen visioner er, og at der ikke er nogen som helst ideer til, hvordan vi kan videreudvikle dansk kultur.
Situationen i dag er, at vi har et sprudlende, godt musikliv, som oven i købet kunne blive endnu bedre, og en af grundene til, at dansk musik gør det godt og klarer sig godt, er, at vi netop fra politisk hold har villet prioritere vækstlaget.
Vi har villet prioritere, at man ude i de enkelte kommuner, selv de mindste, har sørget for, at der er ordentlige tilbud, f.eks. musikskoler; at vækstlaget kunne få adgang til de regionale spillesteder, og at der var mulighed for at prøve kræfter med scener og instrumenter andre steder end kun på den nationale scene.
Men hvorfor er det så vigtigt for regeringen og Dansk Folkeparti at slagte alt, også selv om det går ud over dansk kultur?
Louise Frevert (DF), 2003-11-18:
Når man lytter til den socialdemokratiske ordfører, begynder brikkerne ganske langsomt at falde på plads af den simple grund, at det er gået op ikke alene for mig, men for alle andre, at det har været en stor mærkesag, en hjørnesten i den socialdemokratiske politik, at der ikke er noget, der kan overleve, uden at det skal støttes.
Uden en subventionering fra Socialdemokraternes side er der åbenbart ikke nogen mulighed for, at nogen som helst projekter kan fungere. Men det er ikke den politik, som Dansk Folkeparti eller regeringen har.
Vi mener, at selvfølgelig skal der da være nogen subventionering til nogle ting, men den skal være selektiv, så man udvælger, hvad der skal have støtte.
Men at begynde at blande den form for kulturpolitik ind i debatten mener jeg ikke er relevant, for hvis fru Mette Frederiksen havde læst lovforslaget, ville fru Mette Frederiksen jo vide, hvad det handler om.
Det handler simpelt hen om frivillighedsprincippet.