runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2000-12-01:
Dette lovforslag har jeg set frem til længe.
Det er nemlig glædeligt, at vi nu kan komme videre med udbredelsen af 3. generations mobilnettet, som jo er et net, der kan anvendes til langt mere end blot mobiltelefoner.
Det bliver et net, som vil få stor betydning for udviklingen af bredbåndstjenester og bredbåndsudvikling og -udbredelse i Danmark, fordi det vil få en så stor kapacitet, at man kan gå på Internettet mobilt, man kan sende og modtage video, og man kan få videotelefoni.
Det vil give en helt ny måde at forstå Internettet og mobilnettet på, og derfor er det glædeligt, at lovforslaget kommer nu.
Man kan godt ærgre sig over, at vi i Danmark ikke er på forkant med udviklingen.
Andre lande er kommet først, men de partier, der har beskæftiget sig med telepolitik, må så tage på deres kappe, at forslaget ikke er kommet før nu.
Det er i god tråd med det, jeg opfatter som liberal tankegang, og noget ganske glimrende.
For eventuelt at foregribe et spørgsmål fra Dansk Folkeparti vil jeg sige, at for Venstre er det et princip, at når vi sælger et statsligt aktiv, er det primære mål, at statens gæld skal nedbringes.
Vi er også glade for, at lovforslaget kommer nu, fordi man nu får stoppet debatten om, hvorvidt der skulle være en auktionsmodel eller ej.
Vi har en overgang nærmest følt, at det var en fast bisætning i enhver diskussion med folk i telebranchen, at i øvrigt ville de have fjernet auktionsmodellen fra forslaget.
Vi tror imidlertid, at det er et godt og et rigtigt lovforslag, som bringer dansk telepolitik og dansk IT videre, og derfor støtter Venstre forslaget.
Da CD's ordfører, fru Susanne Clemensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige, at CD også støtter forslaget.
Grete Schødts (S), 2000-12-01:
Jeg tror, at det her beslutningsforslag er fremsat med den bedste hensigt om mere hjælp til gamle mennesker, der trænger til det, men jeg tillader mig at sige, at det er lidt naivt at tro, at det vil ske, bare regeringen laver et nyt lovinitiativ om frit valg af leverandør, der skal sikre en hjemmehjælpsgaranti efter en klippekortmodel.
Frit valg til leverandør af hjælp i hjemmet af hvem som helst er ikke det, borgerne efterlyser.
Det er ikke det, de ønsker.
De gamle mennesker, der har brug for hjemmehjælp, er ikke så ressourcestærke, at de bare kan vælge selv.
De fortjener tryghed, de fortjener at vide, at den serviceydelse, der er aftalt med den ansvarlige leverandør af hjemmehjælp, nemlig kommunen, også bliver leveret.
De har ikke brug for andre leverandører, de overhovedet ikke har tilknytning til.
Partiet Venstre havde et lignende forslag for år tilbage, hvor den flinke vinduespudser fra nabokommunen, niecen eller naboen kunne udføre hjemmehjælpens opgave og så udstyres med et klippekort, hvorefter lønnen for hjælp i hjemmet så kunne hæves ved kommunens lønningskontor.
Handler det her forslag ikke mere om, at private firmaer skal tjene penge på at udføre en hjemmehjælpsopgave, end det handler om at løse problemerne?
Vi mangler arbejdskraft.
Vi står over for ressourceproblemer.
De løses ikke gennem frit valg og private leverandører.
Og så er jeg mest optaget af, at vores kommunalbestyrelser nu og fremover bruger de værktøjskasser, som vi i fællesskab allerede har skabt: en ny social- og sundhedsuddannelse, seniorjob i hjemmeplejen, fleksibel hjemmehjælp, loven omkring kvalitetsstandarder, og sådan kan jeg blive ved.
I dag har kommunerne mulighed for at indrette deres tilbud til ældre efter principper, som indeholdes i Kristeligt Folkepartis forslag, men efter frivillighedens princip.
Vi skal respektere kommunernes selvstyre.
Det er faktisk en grundlovsbestemt ret.
Kristeligt Folkepartis forslag vil medføre en tvangsudlicitering af hjemmehjælpen, som vi faktisk er imod.
Forslaget indeholder ikke elementer, som kommunerne ikke kan bruge i dag, og derfor skal jeg på Socialdemokratiets vegne afvise forslaget.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-01:
Når jeg diskuterer Nordsøen, taler jeg om licenshavere og aktører.
Om det er stat eller privat - der er jo begge dele i forvejen, så det er jo ikke det, jeg tager stilling til.
Det er heller ikke det, der er emnet.
De skal alle sammen have nøjagtig den samme behandling, og de skal have de samme muligheder.
Alt andet er jo at skyde sig selv i foden.
Hvis man begynder at lave andre betingelser, fordi de har en særlig ejerstruktur, mener jeg, at man er ude på et overdrev.
Så jeg har det fint med, om det er private eller det er nationale selskaber, eller hvem det er der opererer.
Det er samme vilkår.
Det er samme betingelser.
Jeg bestilte næsten ikke andet end at fortælle, hvilken overordnet samfundsmæssig gavn hele dette eventyr har haft for det danske samfund.
Det er et olieeventyr, det er et gaseventyr af en størrelsesorden, der selvfølgelig kan få folk og partier - og al respekt for det - til at sige, hov, er der ikke noget, vi kan jagte her, i håb om kortvarige, kortsynede gevinster, som på det længere sigt i mine øjne kommer til at koste samfundet meget mere end de kortsigtede gevinster, hr. Søren Kolstrup er ude efter.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-01:
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Hansen-Nord, om hr. Peter Hansen-Nord ikke er enig i, at vi stiller helt klare krav til professionelle aktører, men at vi også i et samfund som vores - dvs. et retssamfund - holder aftaler med professionelle aktører.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Jeg takker hr. Peter Hansen-Nord, fordi han fører klar tale og siger, at der sådan set ikke er nogen grund til at drøfte overordnede samfundshensyn.
Sådan har jeg forstået det meget klart: Der må ikke stilles krav til de professionelle aktører.
Det var budskabet.
Og jeg vil da gerne have bekræftet, at det er korrekt forstået.
Men så synes jeg, at det er vigtigt at få defineret, hvad man skal forstå ved en professionel aktør.
Er det ikke korrekt opfattet, at dermed forstår hr. Peter Hansen-Nord en privat aktør?
Et statsselskab kan jo også være en professionel aktør. Og finder hr. Peter Hansen-Nord ikke - jeg ved godt, at det ikke er hr. Peter Hansen-Nords politik - at man i princippet, rent teknisk, vel udmærket kan tænke sig, at man stiller krav til en professionel statslig aktør om at tilgodese både umiddelbare interesser og langsigtede interesser?
Det er der vel ikke noget i vejen for?
Vi behøver jo ikke nødvendigvis at gifte os med private professionelle interesser.
Anni Svanholt (SF), 2000-12-01:
Det var da, kan man sige, rene ord for pengene, når hr. Peter Hansen-Nord siger, at det ikke er en miljødebat.
Så ved vi, hvor Venstre står.
Det var så også det, der kom til udtryk i de første indlæg, at det var produktionen, det drejede sig om, og at det, der er godt for A.P. Møller, efter Venstres opfattelse også er godt for miljøet.
SF er nu slet ikke af den betragtning.
Og med hensyn til de krav, som bliver stillet i forhold til Nordsøaktiviteterne, er de jo ikke underkastet en C02-afgift, og det ønsker vi fra SF's side; det krav har vi rejst flere gange, det ønsker vi klart at de skal. Jeg vil godt spørge hr. Peter Hansen-Nord: Mener hr. Peter Hansen-Nord, at Nordsøaktiviteterne og de koncessioner, der er dér, skal have en positiv særbehandling, så man ikke skal have en CO2-afgift?
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-01:
Jeg tror nok, at jeg må skuffe hr. Søren Kolstrup: Jeg tror ikke, at vi mødes i dag i forbindelse med dette emne.
Nej, men nu er det ikke nogen miljødebat, så den vil jeg ikke starte på.
Men jeg vil sige omkring miljø, at de miljøtiltag, der i øvrigt bliver pålagt aktørerne i Nordsøen, jo er unikke i forhold til almindelig olieproduktion og gasproduktion set globalt. Så den miljømæssige del er der jo bestemt taget vare på, når vi taler om de aktører, der får licenser ude i Nordsøen.
Til hr. Søren Kolstrups spørgsmål om en høj varig selvforsyning: Det er jo lige præcis det, vi har.
ca. 145 pct. i snit af begge dele som værende vores selvforsyningsgrad
Men det hænger selvfølgelig sammen med, at hvis man vil have aktører til at arbejde professionelt, og hvis man vil minimere deres omkostning pr. produceret enhed, er dette marked skruet sådan sammen, at det, man giver tilladelse til, og den produktion, der bliver fundet, må man efterfølgende også affinde sig med bliver udvundet - ellers er der ikke nogen, der vil diskutere nye licenser med Danmark.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Jeg synes, det er vigtigt, vi får rede på, hvor Venstre står henne i dansk energipolitik.
Er det korrekt opfattet, at Venstre ikke har som mål bevidst at sikre en høj varig selvforsyning i Danmark?
Er det korrekt opfattet, at hvis umiddelbare produktionshensyn tilsiger det, skal de veje højere end hensynet til en høj varig selvforsyning på lang sigt?
Det synes jeg er vigtigt at få bekræftet af hr. Peter Hansen-Nord.
at den teknologiske udvikling, som hr. Peter Hansen-Nord var inde på med de vandrette boringer og platforme, der daler i pris, og vandindsprøjtningsteknikker, kan sikre, at omkostningerne faktisk bliver lavere og lavere?
Og kunne det så ikke ud fra hr. Peter Hansen-Nords univers være en god idé bevidst at gemme nogle af ressourcerne, til vi får en billigere måde at udvinde på?
kynisk økonomisk købmandsbetragtning.
Anni Svanholt (SF), 2000-12-01:
Det var påfaldende, at der ikke var et eneste ord om miljø i hr. Peter Hansen-Nords tale.
Nej, det handlede alene om, at nu skal der bare fuldt drøn på aktiviteterne ude i Nordsøen.
Det er så en rigtig god energipolitik, hvis man altså bare har en meget, meget høj produktion.
Det er jo ret utroligt, at man i dag fra Venstres side kan stå med det synspunkt.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Hansen-Nord: Gør det ikke indtryk med de utrolige problemer, vi står med i verden i forhold til klimaet?
Og gør det i øvrigt ikke indtryk, at vismændene skriver, at det faktisk ud fra en samfundsøkonomisk betragtning også ville være gunstigt at strække ressourcerne yderligere og så i øvrigt også sørge for at tage flere penge ind i skat?
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-01:
Jeg vil kort gentage: Det er en global vare, et globalt marked, og alle de, der ikke vil producere til det marked, snyder jo sådan set sig selv.
Jeg er fuldstændig klar over, at jeg vil få store besværligheder i dag her i Folketingssalen med at begynde at forklare hr. Søren Kolstrup noget om markedsøkonomi, og hvordan det i øvrigt fungerer.
Men jeg skal da også skynde mig at gøre hr. Søren Kolstrup opmærksom på, at markedsøkonomien igennem mange år, rigtig mange år, faktisk har holdt nogle oliepriser, der er meget, meget lave.
Og hvordan oliemarkedet i øvrigt fungerer med forsynings- og lageropgørelser, og hvordan de store olieproducerende lande forsøger at holde en eller anden balance, og hvordan balancen en gang imellem vipper, og prognoser kommer ud om kolde vintre i Nordamerika og andet: altså det er jo de her fine mekanismer, der ligesom sætter markedsprisen. Ikke fordi jeg taler for høje oliepriser med det prisniveau, der ligger i dag, men hvis man sammenligner med prisniveauet i midten af 1980'erne, kan man jo ikke sige, at det måske er noget, der er steget så eksorbitant, som vi måske føler, når vi går fra 10 til 30 dollars.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Der var nogle bemærkninger i hr. Peter Hansen-Nords tale, som jeg mildt sagt studsede over et par gange.
Forstod jeg hr. Peter Hansen-Nord, når han sagde, at oliekriser kommer og går, og dem skal man sådan set ikke forlods prøve at være robuste over for, tværtimod?
Hvis vi har en oliekrise, vil markedsmekanismen og de højere priser sikre, at så finder vi nok på noget andet og nyt, og derfor er der ikke grund til den langsigtede betragtning, det klarer markedet.
Er det en korrekt opfattelse?
Ud med robusthed og ind med kortsigtede hensyn!
Martin Glerup (S), 2000-12-01:
Nu må man jo sige, at det er ret så utopiske forudsætninger, fru Anni Svanholt lægger ind i det her, at det samlet set skulle være bedst for samfundsøkonomien og miljøet og det hele.
Og hvad vil Socialdemokratiet så, hvis det er bedst til alle sider?
Jamen så er det da klart, hvis det set ud fra en samlet vurdering er bedst, at man ikke gør noget, skal man da ikke gøre noget.
Men jeg mener, det er helt utopisk.
Jeg mener, vi har hårdt brug for f.eks. naturgas som overgangsbrændsel, til vi får mere vedvarende energi faset ind.
Naturgas med den 40 pct.s mindre CO2-belastning end kul har vi brug for.
Og samfundet har jo også brug for de midler til at køre velfærdssamfundet for, som vi får igennem energien, så jeg tror bestemt, at de dér vurderinger falder meget godt i hak, og jeg tror sagtens, vi kan blive enige med SF omkring vurderingen af de ting.
Anni Svanholt (SF), 2000-12-01:
Vil Socialdemokratiet så også sige: Det gør vi så, såfremt man når frem til det resultat?
Martin Glerup (S), 2000-12-01:
Det vil være sådan, at udgangspunktet for de her vurderinger vil være, at man har en status for: Hvad sker der i år, hvad sker der nu?
Hvilke aktiviteter foregår der i den danske del
af Nordsøen?
Hvornår er det rimeligt at skrue lidt op og få nye udbudsrunder i gang?
Det er den vurdering, som sker i Miljø- og Energiministeriet, og Socialdemokratiet er meget optaget af, at den fortsat danner grundlag for, hvornår udbudsrunderne kommer i spil.
Anni Svanholt (SF), 2000-12-01:
I SF er vi meget optaget af, at vi udnytter vores ressourcer i Nordsøen på den mest gunstige måde for samfundet og ud fra en ressourcebetragtning.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Martin Glerup, om man skal opfatte det, der bliver sagt, og det svar, der er givet til hr. Søren Kolstrup, sådan, at det faktisk er muligt, såfremt der var et flertal her i Folketinget, der ville stå bag det, at man helt kan undlade nye udbudsrunder, såfremt det skulle falde ud efter en nærmere vurdering, at det ud fra en langsigtet samfundsøkonomisk betragtning ville være mere fordelagtigt. Jeg håber, jeg kan få et klart og præcist svar.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-12-01:
Kristeligt Folkeparti opfordrer med dette forslag regeringen til at fremsætte et lovforslag, der skal forpligte kommuner, der ikke har udliciteret personlig hjælp og pleje og praktisk hjælp, til at indgå en aftale med mindst ét privat firma om udførelse af hjælpen.
Modtagerne af hjælp skal derefter selv kunne vælge mellem de forskellige leverandører.
Samtidig opfordres regeringen til at stille med forslag om, at alle modtagere af pleje og hjælp kan udskifte den faste leverandør inden for et tidsrum af 7 dage, og at visiterede ydelser, som bliver aflyst af den faste leverandør, kan kræves udført af en anden.
Modtageren skal udstyres med et klippekort eller et servicekort, hvor de visiterede ydelser er beskrevet, og hvor leverandøren anfører, hvornår og af hvem ydelserne er leveret.
Forslaget indeholder ikke elementer, som kommunerne ikke kan bruge i dag.
Derimod begrænser forslaget det kommunale selvstyre og dermed kommunernes mulighed for at tilrettelægge servicen, så der tages hensyn til særlige lokale forhold.
Det er en begrænsning, som regeringen ikke kan støtte.
Spørgsmålet er så, om Kristeligt Folkepartis forslag vil forbedre servicen for de ældre.
Forslaget begrundes med, at personlig pleje og praktisk hjælp ofte helt eller delvis aflyses på grund af personalemangel i kommunerne.
Forslagsstillerne ønsker at sikre brugerne ved indførelsen af en garanti for, at den bevilgede hjælp også faktisk bliver udført.
Jeg vil gerne benytte den her lejlighed til at slå fast, at kommunerne allerede i dag skal sikre, at den hjælp, der er truffet afgørelse om, også bliver leveret til brugerne.
Ligeledes skal kommunerne sørge for, at der er tilstrækkeligt med ressourcer til at udføre hjælpen.
Brugerne har mulighed for at klage, hvis kommunen ikke efterlever disse krav.
Jeg er helt enig i, at det er væsentligt at sikre, at hjemmehjælpsmodtagerne får den hjælp, de er berettigede til.
Regeringen og Folketinget har igennem de seneste år sat flere initiativer i gang for at imødekomme dette og andre problemer med kvaliteten af kommunernes service til de ældre.
Et væsentligt skridt på vejen har været Folketingets vedtagelse af den kommunale forpligtelse til at udfærdige kvalitetsstandarder for den personlige og praktiske hjælp.
Med denne forpligtelse pålægges kommunerne at give
klar besked om deres ældreservice.
Borgere og brugere skal vide, hvad de kan forvente og forlange af kommunen, og kommunen skal mindst én gang årligt følge op på, om de fastsatte mål nu også nås.
Kvalitetsstandarderne synliggøres af kommunernes målsætning, ja, de giver et godt og et grundigt grundlag for at sikre, at kommunerne lever op til de forpligtelser, de har over for de ældre.
Kristeligt Folkepartis forslag vil indskrænke det kommunale selvstyre, og der er, så vidt jeg kan se, heller ingen sikkerhed for, at forslaget om valgfrihed i sig selv vil give den ønskede garanti for, at hjælpen bliver ydet i overensstemmelse med afgørelsen.
Da forslaget i øvrigt vil betyde en mindre effektiv anvendelse af ressourcerne på ældreområdet, kan regeringen ikke støtte forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Det noteres heri, at Nordsøens olie- og gasreserver gør Danmark selvforsynende et godt stykke ind i det næste årtusinde, og endvidere fremgår det af dette udspil, at den danske energisituation har det godt, hvilket ifølge »Energi 21« giver Danmark et pusterum, som imidlertid ikke skal være en sovepude, men skal bruges offensivt.
Det fremhæves bl.a. af følgende: »Den gode forsyningsmæssige situation skal fastholdes i næste århundrede. Det fremtidige behov for import af energi skal holdes på lavest mulige niveau.«
Importen skal holdes på lavest mulige niveau, skrev man altså i 1996, og regeringen annoncerede på denne baggrund at ville tilrettelægge en fortsat efterforskning af olie og naturgas for at lokalisere så meget som muligt af den olie og naturgas, der er i den danske undergrund.
Der skulle også ifølge »Energi 21« lægges vægt på en grundig og kontinuerlig efterforskningsindsats gennem nye udbudsrunder.
Enhedslisten er selvfølgelig ikke uenig i, at det er godt at få overblik over, hvad der ligger af reserver i undergrunden, og derfor er efterforskning i sig selv udmærket.
Men det springende punkt er rigtignok, om man vil tage »Energi 21«'s plusord, nemlig høj selvforsyning og stigende udnyttelse af vedvarende energi, alvorligt, også når det gælder den langsigtede planlægning for udnyttelse af Nordsøens energiressourcer. Hvad skal de bruges til? Skal de bruges til at fremme kortsigtede synspunkter om selvforsyning, eller skal de bruges til at opfylde ønsket om at etablere en meget langsigtet selvforsyningsstrategi?
Det er den diskussion, Enhedslisten ønsker at trække frem i dag.
Vi mener, at et af nøglebegreberne for at nå frem til en langsigtet selvforsyningsplanlægning i Danmark er, at der kommer produktionslofter over Nordsøens knappe ressourcer af olie og gas, og det er på denne baggrund, jeg skal anbefale følgende forslag til vedtagelse ...
Martin Glerup (S), 2000-12-01:
Som jeg sagde i mit indlæg, er det meget vigtigt, at der ikke sker en overudnyttelse af felterne, og at der ikke sker en underudnyttelse af felterne, for det vil bevirke, at vi ikke får den optimale energimængde fra de pågældende felter.
I de årlige forhandlinger imellem Miljø- og Energiministeriet og indvindingstilladelsernes indehavere bliver det jo drøftet, hvor meget man skal suge på ressourcen, og jeg mener, at det er en fornuftig konkret afvejning, der må ske dér.
Så vil jeg sige med hensyn til naturgasproblematikken: Det kan, som jeg sagde, være svært at få et helt nøjagtigt overblik over ressourcernes åremålsmæssige omfang, og derfor gælder det selvfølgelig også om, at vi sætter fuld kraft frem med hensyn til at få udbygget den vedvarende energi, sådan at den kommer til at overtage en stadig større del af den danske energiforsyning.
Det er Socialdemokratiets politik.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Hvis hr. Martin Glerup mener, at der ikke må finde en overudnyttelse sted, og hvis hr. Martin Glerup erkender, at der kan være usikkerhed med hensyn til at vide præcis, hvor mange naturgasressourcer der er, vil hr. Martin Glerup så ikke finde det relevant, at vi med udgangspunkt i den nuværende viden får en mere præcis undersøgelse over, hvorledes vi kan strække naturgasressourcerne noget mere, for så vidt også olieressourcerne, sådan at vi kan være sikre på at få en langsigtet bæredygtig selvforsyningspolitik?
Martin Glerup (S), 2000-12-01:
Jeg mener, at den styring, der kan ske på området, jo hænger meget nøje sammen med, hvornår og i hvilket omfang man går ud i en ny udbudsrunde på området, og i den forbindelse skal man selvfølgelig skele til den kraftige aktivitet, der sker i Nordsøen for øjeblikket.
Jeg mener, at det er en styringsmæssig måde at reagere på, og når det er sagt, vil jeg så understrege, at det er nødvendigt, at man ud fra de geologisk-tekniske forhold foretager en nøje vurdering af, hvordan udnyttelsen af de enkelte felter sker mest optimalt.
Det er og bliver den mest rationelle måde at køre det her problem på.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår hr. Martin Glerup helt præcist.
Kan hr. Martin Glerup bekræfte, at det er vigtigt og nødvendigt, hvis man skal indfri hr. Martin Glerups synspunkter, at man, inden man foretager en udbudsrunde, har en oversigt over, en undersøgelse over, hvor relevant det er at gå i gang med at foretage nye indvindinger.
Mit spørgsmål går altså på: Kan hr. Martin Glerup fremsætte et tilsagn om, at det kan være nødvendigt med en energipolitisk undersøgelse, inden man går i gang med en ny udbudsrunde, for at sikre, at ressourcerne strækker lidt længere?
Eva Møller (KF), 2000-12-01:
Jeg lever ikke i en verden, der er fuldt så firkantet som den verden, hr. Søren Kolstrup lever i.
Derfor er det også svært at præcisere tingene så entydigt - eller ensidigt, skulle jeg måske snarere sige - som hr. Søren Kolstrup ønsker.
Når jeg taler om en effektiv udnyttelse, vil jeg gerne have en udnyttelse, hvor man sikrer, at det foregår på en sådan måde, at man bruger den nyeste teknologi osv., så man ikke opnår, at man kun tømmer felterne halvt eller en tredjedel eller lignende og derved må konstatere, at man måske senere hen overhovedet ikke er i stand til at få den sidste del af de ressourcer, der ligger i Nordsøen, op.
Så der ligger ikke blot dette, at man producerer løs, men der ligger naturligvis også i en effektiv udnyttelse, at man skal omgås rigtigt og rimeligt med de ressourcer, der nu ligger, og den investering, der er i materiel og mandskab.
Når jeg taler om en rimelig fortjeneste, er det for mig at se noget, der er langsigtet.
Man skal have fornuftige afskrivninger, man skal have mulighed for en fortjeneste
nøjagtig ligesom ethvert andet erhvervsliv i dette samfund.
Vi skal opmuntre folk, der vil investere i dansk erhvervsliv.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Nej, det er rigtigt, så tager vi det næste gang.
Besvarelse
Eva Møller (KF), 2000-12-01:
Jeg tvivler på efter at have lyttet til hr. Søren Kolstrup både i dag og under andre debatter, at hr. Søren Kolstrup nogen sinde kommer til at forstå den tankegang, der ligger
bag ved konservativ politik, men jeg vil naturligvis gerne forsøge at forklare med de begrænsede evner, som jeg nu engang har. Og jeg vil gerne sige, at når jeg taler om en beskatning, så har jeg ikke taget stilling til på nogen måde, om man skal sænke, om man skal bevare, eller om man skal forhøje det nuværende niveau.
Jeg betonede udtrykkeligt, at vi ønskede intet med tilbagevirkende kraft, så det vil sige, at den øjeblikkelige vil vi beholde.
Hvad vi så vil gøre i fremtiden, mener jeg må afhænge af de koncessionsvilkår, der kommer for den efterfølgende udvinding, og det må vi se på til den tid.
Men for mig at se er det vigtigt, at det altså også er således, at der er nogen, der føler sig inspireret og opmuntret til at investere i dansk erhvervsliv.
Dorit Myltoft (RV), 2000-12-01:
Jeg vil gerne gentage over for hr. Søren Kolstrup og det øvrige Folketing, at det, vi lægger op til, er en anbefaling
til regeringen om i passende god tid at indlede forhandlingerne med bevillingshaverne og dermed tage forhandlingstemaer frem fra den energipolitik, som et flertal her i Folketinget har fastlagt.