runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-11-28:
Jeg er jo enig med ministeren i, at det er et etisk spørgsmål.
Men spørgsmålet er, om man ikke kan gøre det til mere, for selvfølgelig kan ministeren tale med Cheminovas ledelse.
Andre kan som hr. Frank Aaen gennem forskellige aktionærgrupper tage sagen op på deres generalforsamling.
Men synes ministeren alligevel ikke, det er besynderligt, at vi har nogle regler i Danmark, og at danske virksomheder kan sætte sig ud over disse regler, bare de flytter produktion og salg til udlandet?
Var det ikke værd at interessere sig en smule for, om vi faktisk også ad lovgivningsmæssig vej eller ad aftalemæssig vej kunne sikre, at danske firmaer overholdt de regler, der eksisterer i Danmark, også når man agerer i udlandet?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-28:
Jeg tror, vi skal en anden vej.
Vi skal prøve så langt, det er muligt, at få international regulering.
Det er vejen frem, og vi ved begge to, at det ofte er en meget langsommelig vej.
Derfor er jeg glad for, at hr. Per Clausen så utvetydigt og klart siger, at det er et etisk problem.
Det er i sidste ende et etisk problem: Vil vi i den rige verden eksportere vores miljøproblemer til lande, der ikke er så rige?
Det er en overvejelse, vi alle sammen må gøre os.
Det er selvfølgelig også en overvejelse, som en dansk virksomheds bestyrelse og aktionærer må gøre sig.
Per Clausen (EL), 2006-11-28:
Problemet i den her sag er jo, at et eller andet sted er det med hensyn til Cheminovas produktion i Brasilien fuldstændig ligegyldigt, hvor mine etiske overvejelser ender henne, så længe det eneste, jeg har at levere, er appeller til bestyrelserne og aktionærerne, hvorimod aktionærernes og bestyrelsernes beslutninger er af altafgørende betydning.
Det siger måske en lille smule om, hvor ulige magten er fordelt i et samfund som det danske.
Jeg vil så bare høre, hvad ministeren har af planer for at løfte den her opgave, også i forhold til internationale aftaler, for jeg er da enig med ministeren i, at det, der skal til, hvis vi for alvor skal få sat en stopper for den massive forurening, der foregår af vores jordklode, og hvor en stor del nu er flyttet til tredjeverdenslandene, er, at der laves nogle internationale aftaler.
Jeg vil godt høre, hvad ministeren har af initiativer i støbeskeen, hvad det angår.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-28:
Der er jo altså en række systemer til at tage vare på noget af det her.
Vi har også i avisen de seneste par dage kunnet læse, at en repræsentant for FAO, FN's landbrugsorganisation, har sagt noget om, at de har nogle regler eller codes of conduct, hvad det nu er, hvor de anbefaler, at der er visse typer stoffer, som man udfaser i forskellige lande.
Så det er jo ikke sådan et fuldstændig ureguleret område.
Det har vi gjort f.eks. omkring skrotskibe for nu bare at tage en af de ting, vi alle sammen kan huske.
Vi har et initiativ sammen med vores nordiske kolleger om kviksølv, som er på vej til UNEP, FN's miljøorganisation.
Det er et andet eksempel på noget, man kan gøre.
Vi har international kemikalieregulering, hvor også Danmark er i front med ligesom at prøve at få international regulering på de her felter.
Så vi gør faktisk en række ting.
Det ændrer ikke ved, at hverken hr. Per Clausen eller jeg og den danske regering kan gardere os ved hjælp af international lovgivning i alle de her tilfælde.
Stadig væk: Virksomheden gør ikke noget ulovligt.
Det, man må appellere til, er, at aktionærer og bestyrelse også tager et etisk ansvar.
Per Clausen (EL), 2006-11-28:
Jeg synes, at det jo er rigtigt, som ministeren siger, at det ikke sådan er gjort over night at løse de her problemer.
Det medgiver jeg gerne.
Men der er én ting, som jeg i hvert fald synes man også kunne gøre, og det er, at når Cheminovas direktør siger: Jamen vi er jo nødt til at sælge pesticider, for ellers kan man ikke drive landbrug – så ville det være godt, hvis den danske regering gik ud og sagde: Vi mener faktisk godt, man kan drive landbrug uden at bruge de her giftige pesticider.
I Danmark har vi faktisk forskningsresultater, som også er anerkendt internationalt, der viser, at det ville være bedre med henblik på at få løst sultproblemet osv. i tredjeverdenslande, hvis man gik væk fra et pesticidlandbrug og over til et økologisk drevet landbrug.
Vi kunne sørge for at udbrede den massive viden, vi har om, at det, Cheminovas ledelse siger for at legitimere deres ønske om at tjene penge på salg af de her giftstoffer, ikke passer, og at vi i Danmark ved bedre.
Vi kunne også medvirke til nogle omstillinger af landbruget i de her lande, som gjorde, at man kunne få et landbrug, som ikke var afhængigt af de her gifttilførsler.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-28:
Nu synes jeg også lige, vi skal passe på og bevare begge ben på jorden.
Jeg tror trods alt ikke, at Enhedslistens hr. Per Clausen i ramme alvor kan mene, at vi skulle gå ud og sige, at i den tredje verdens lande, hvor de har problemer med at brødføde deres befolkninger, må de kun have økologisk produktion, mens vi altså herhjemme gerne må have både økologisk og konventionel produktion.
Det tror jeg altså trods alt ikke at hr. Per Clausen kan mene sådan i ramme alvor.
Det, det her handler om, er jo at sørge for, at de giftigste pesticider bliver erstattet af nogle mindre giftige, hvor man overhovedet kan gøre det, og det er sådan set det, der er kernen i den her diskussion.
Jeg tror, at hvis vi begynder at sige, at nu skal Brasiliens landbrug ligesom kun finde sted ved hjælp af økologisk produktion, så forlader vi i hvert fald det rum, hvor vi har chance for at påvirke noget som helst.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-28:
Oven på sidste uges diskussion af spørgsmålet omkring Skov- og Naturstyrelsens udlicitering af pyntegrøntklipningen i de danske statsskove vil jeg gerne høre, hvad ministeren har foretaget sig yderligere i den sag, fordi det er en sag, jeg gerne vil forfølge.
Nu har vi set billederne af, hvordan de mennesker levede, vi har set, hvordan forholdene er.
Lige efter diskussionen kom der en udsendelse på TV 2, der hed »Operation X«, hvori det også vises, at man omgår de regler, som vi ellers er enige om, når det drejer sig om bolig-, løn- og arbejdsforhold.
Der bliver de folk, der kommer udefra, snydt.
Det har vi alle sammen en interesse i.
Det, der foregår, virker jo, som om det er meget stærkt konkurrenceforvridende.
De regler, vi har lavet i fællesskab, bliver omgået.
Derfor vil jeg godt høre ministerens syn på det, som sagen står i dag.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-28:
var i onsdags, og da havde Skov- og Naturstyrelsen givet den pågældende virksomhed frist til om torsdagen til at dokumentere, hvorvidt alt var gået gennemskueligt og ordentligt for sig.
Da fristen blev nået, måtte man fra Skov- og Naturstyrelsens og skovdistriktets side konstatere, at man ikke syntes, at det i tilstrækkelig grad var dokumenteret, at alt var foregået, som det skulle, og som man havde forudsat i den kontrakt, der var lavet med den pågældende virksomhed, og derfor blev den konkrete kontrakt opsagt senere samme eftermiddag.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-28:
Jeg så også den pressemeddelelse, og jeg kvitterer selvfølgelig for, at man bliver trukket derhen til, hvor der ikke var anden udvej.
Det, jeg beklager, er, at man har lavet en aftale, hvor man ikke selv har påset, at den kontrakt så bliver overholdt.
Det er det første.
Noget andet er, at der i den selv samme pressemeddelelse står, at lønnen sådan set måske var o.k., men at det, det drejede sig om, var, at arbejds- og opholdstilladelserne ikke var i orden.
Derfor drejer det sig nu om: Er det en politimæssig sag?
Hvad har Skov- og Naturstyrelsen og ministeren egentlig tænkt sig at gøre med hensyn til en eventuel erstatning, for man er jo blevet snydt?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-28:
Nej, nu synes jeg lige, at hr. Bjarne Laustsen sådan konkluderer noget lidt vel hurtigt, og da jeg kan forstå, at hr. Bjarne Laustsen har læst pressemeddelelsen, må jeg jo så bare for eventuelle andre interesseredes skyld læse op af den, for der står jo netop, at det ikke er muligt for styrelsen at vurdere, om de polske arbejdere opholder sig lovligt i Danmark.
Så nu skal spørgeren lige passe på med at konkludere, at han allerede ved, at de ikke gjorde det.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-28:
Jeg vil så gerne spørge helt præcist, for det står i den selv samme pressemeddelelse, at lønnen – jeg husker ikke lige ordvalget – var tæt på det, de burde have.
Det kan man så diskutere hvad er.
Men jeg har jo et eksemplar af en kontrakt med de pågældende polske medarbejdere: 50 euro, det er noget med 375 kr., og da det står i kontrakten, at de skal arbejde i 10-12 timer, er det jo under 40 kr. i timen.
Hvordan kan man så i den selv samme pressemeddelelse fastslå, at lønnen for så vidt er o.k., men det, der er problemet, er, om de har arbejds- og opholdstilladelse?
Det kan godt være, de har det, men at de ikke har været i stand til at dokumentere det.
Derfor spørger jeg ministeren: De har været lang tid i skoven, og hvad har man så foretaget sig for at påse – når det står i kontrakten, at man skal opfylde betingelserne, inden de går i gang – at de bliver opfyldt?
Så må man da have foretaget sig et eller andet.
Derfor spørger jeg: Når Skov- og Naturstyrelsen så bliver snydt, må man da enten foretage sig noget erstatningsmæssigt, eller også er det vel en politisag, ikke sandt?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-28:
Jeg synes nu lige, hr. Bjarne Laustsen alligevel skulle glæde sig over, hvor relativt hurtigt – det må man jo sige, det sker i løbet af få dage fra en problematisk sag bliver kendt – distriktet deroppe tager hånd om det og udbeder sig dokumentation.
Den får de i første omgang, og så siger de: Det her er ikke godt nok, vi må have bedre dokumentation, det får I 48 timer til at fremskaffe.
Det kan godt være, at tingene er i orden, det ved vi ikke, men det her er ikke den dokumentation, vi har efterspurgt, og derfor opsiger vi kontrakten.
Samtidig ved hr. Bjarne Laustsen jo, at de her arbejdsklausuler og det, at det skal foregå på almindelige løn- og arbejdsvilkår, er skrevet ind i kontrakten og også var det i det her tilfælde, for det tog hr. Bjarne Laustsen og jeg en runde om i sidste uge, så det er hr. Bjarne Laustsen jo bekendt med at distriktet deroppe for længst har stillet krav om.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-28:
Ja, men det fjerner jo ikke det forhold, vil jeg sige til miljøministeren, at der er spørgsmål omkring, at man ikke har godkendt de aftaler.
Man har ikke set dem forinden.
Man har været meget lidt samarbejdsvillig fra Skov- og Naturstyrelsen med hensyn til at lægge frem og dokumentere bl.a. over for 3F, som har overenskomst på området, at man rent faktisk lever op til forholdene.
Derfor er det jo interessant at se, om Skov- og Naturstyrelsen har levet op til de her ting, når nu jeg står med en kontrakt i hånden, der siger, at de får 50 euro.
Derfor vil jeg gerne konkret spørge ministeren, om ministeren mener, at det er o.k. kun at blive aflønnet med 50 euro for 1012 timers arbejde under de vilkår.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-28:
Det er et totalt retorisk spørgsmål, for det ved hr. Bjarne Laustsen jo udmærket at jeg ikke synes er i orden.
Det er også derfor, vi skrider ind.
Det er også derfor, at de her arbejdsklausuler skal indarbejdes i de aftaler, som skovdistrikterne indgår.
Så sagde jeg jo også til hr. Bjarne Laustsen i sidste uge, at det er klart, at når der så kommer sådan en sag, må man vurdere: Er der noget, man kan lære af den?
Er der nogen kontrolmekanismer, der eventuelt ikke er stærke nok?
Og den proces er selvfølgelig nu gået i gang i Skovog Naturstyrelsen – fuldstændig, som den skal.
Jeg synes dog stadig væk, at hr. Bjarne Laustsen sådan skulle glæde sig lidt over, at der er handlet rimelig resolut, og at kontrakten nu er opsagt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-11-28:
Jeg mener, det er fuldstændig afgørende, at kommunerne ved, at det er alvorligt.
Det er derfor, jeg gerne vil have at vide: Hvis nu ministeren ikke inden jul vil komme med en færdig køreplan for det, vil ministeren så komme med den umiddelbart efter jul, sådan at vi har den her plan, så vi kan sige, at nu kører det?
Jeg vil sige, det jo er en meget lang periode at have haft til selv at klare sagerne i, altså godt og vel to og et halvt år.
Men vil ministeren komme med sådan en plan, og vil der i sådan en plan også indgå en eller anden form for rådgivning til kommunerne?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-28:
Der er intet i det, jeg siger, der skulle berettige til en konklusion, der siger, at jeg udelukker det.
Det har jeg ikke gjort, det har jeg ikke gjort i offentlige taler, det har jeg ikke gjort over for KL.
Det er helt klart ikke udelukket.
Jeg tror bare, forskellen på fru Anne Grete Holmsgaard og jeg er, at noget af det første for fru Anne Grete Holmsgaard er, at man kan sige: Hvis I ikke gør, som vi vil have herinde i Folketinget, så får I et landsplandirektiv.
Sådan var det med amterne.
Jeg sagde – og det er så forskellen på os – skal vi nu ikke lige først give amterne en chance for at leve op til deres ansvar decentralt, og det virkede.
Det er sådan set
den samme fremgangsmåde, jeg meget gerne vil have lejlighed til at bruge over for kommunerne.
Men jeg har sagt, at der ikke er noget, der er udelukket, herunder heller ikke at vi i sidste ende kan ende med et landsplandirektiv, for jeg er enig med fru Anne Grete Holmsgaard i, at det er vigtigt, at kommunerne ved, at vi mener det alvorligt, og derfor skal de også tage deres ansvar alvorligt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-11-28:
Skal jeg forstå det sådan, at miljø- og energiministeren helt udelukker, at der kommer et landsplandirektiv?
Det synes jeg vil være meget uheldigt, hvis det er svaret, for ministeren er vel enig med mig i, at det er gået urimelig langsomt.
Men skal jeg forstå det her sådan, at et landsplandirektiv er fuldstændig ude, eller er det stadig væk noget, der er med i overvejelserne for ministeren?
Hvis det ikke er det, hvad er det så for en gulerod eller en pisk, som ministeren vil bruge for at leve op til regeringens ord om, at de her møller rent faktisk kommer op?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-11-28:
Til det første spørgsmål om, hvorvidt jeg kan bekræfte, at der ikke er tidligere ministre, der har udstedt ulovlige bekendtgørelser, kan jeg kun sige, at jeg kan bekræfte, at Højesteret ikke har tilsidesat nogen.
Jeg er ikke bekendt med det andet, altså om der er nogen, der har udstedt nogle bekendtgørelser, som, i givet fald de havde været prøvet, ville have været ulovlige.
Det ved jeg simpelt hen ikke.
Men naturligvis er det problematisk, når der laves fejl.
Naturligvis er det problematisk, når den udøvende magt gennemfører ting, som den dømmende magt ikke accepterer.
Men det er jo derfor, det er godt, at vi har tre magter, der holder hinanden i ave.
Højesteret har i virkeligheden vist sig at fungere efter sin hensigt i sådan en sag som den her.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-28:
Jeg er vældig glad for at se forsvarsministeren i spørgetimen i salen i dag, for jeg har været lidt forundret over de forskellige meldinger, der er kommet fra regeringen om Irak, altså hvad der vil ske i Basra, hvis briterne trækker deres tropper ud af Basraområdet her til foråret, hvilket meldingerne går på.
Som det vil være forsvarsministeren bekendt, er vi i Socialdemokratiet lidt bekymrede over ikke at have en tilstrækkelig god exitstrategi i Irak, og vi er bekymrede over, at beslutningskompetencen ligger i Det Ovale Værelse og ikke i den danske regering.
Derfor vil jeg gerne spørge forsvarsministeren: Hvis briterne nu trækker sig ud af Basra her til foråret, hvad gør vi så med vores danske tropper?
Søren Gade (V), 2006-11-28:
Tak for spørgsmålet og muligheden for at fortælle lidt om, hvad der foregår i Irak.
Jeg havde muligheden for at besøge den irakiske premierminister i forrige uge.
Han udtrykte ønske om, at vi forlængede vores ophold i Irak i hvert fald frem til og med udgangen af 2007.
Det er korrekt, at briterne i øjeblikket er ved at oprette en ny lejr, hvor man samler to lejre.
Det er sådan, at de danske styrker fra januar-februar 2007 også vil være at finde i den samme lejr, og så vil man se, at koalitionen har en mindre synlighed i den sydlige del af Irak, end den har nu, hvor de er fordelt på to lejre.
Briterne forbereder en reduktion af deres antal af soldater.
De har i øjeblikket mellem 7.000 og 8.000.
Det er sådan, at to provinser, Al Mutana og Dikarprovinsen, i øjeblikket er overgivet til irakerne i det her efterår.
Så er der to provinser tilbage, nemlig Maisan og Basra, og de vil højst sandsynligt blive overgivet til irakerne i 2007.
Det er med baggrund i det og hvis sikkerhedssituationen tillader det, at briterne forudser en reduktion af deres tilstedeværelse.
Men der er altså ikke tale om, at briterne trækker sig ud af den sydlige del af Irak.
Mens vi taler her, er premierminister Blair og statsministeren på fjernsynet, hvor de lige præcis svarer på spørgsmål fra pressen om det her emne.
Så der er ikke tale om, at briterne trækker sig ud, men deres antal vil højst sandsynligt blive reduceret i 2007.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-28:
Så er det næsten ærgerligt, at vi står her i stedet for at se fjernsyn og høre, hvad statsministeren siger.
Men når nu vi alligevel er her og ikke har en tv-skærm i Folketingssalen, vil jeg gerne bede forsvarsministeren om at uddybe det.
Det, jeg forstår, er, at de britiske styrker vil blive reduceret i Basra, men ikke trækker sig ud fra Basra.
Hvad sker der med de danske styrker, hvis de britiske styrker bliver reduceret?
I fredags fik vi forskellige meldinger fra udenrigsministeren og fra statsministeren.
Statsministeren sagde, at vi bliver uafhængigt af briterne, og udenrigsministeren sagde, at vi følger briterne, for det vil være en akavet situation, hvis ikke vi følger briterne.
Så hvad er det helt præcis, der skal ske med de danske soldater?
Søren Gade (V), 2006-11-28:
Til det kan jeg sige, at beslutningen om eventuelle reduktioner eller ændringer af det danske styrkebidrag bliver truffet i det danske Folketing, og det betyder, at det vil blive diskuteret med kredsen af partier bag Irakbeslutningen.
Vi har et mandat, der løber frem til sommeren 2007, og så skal det behandles i Folketinget igen.
Vi vil tage stilling til det danske styrkebidrags sammensætning, når og hvis vi ser en britisk reduktion, og når vi ser, hvordan sikkerhedssituationen udvikler sig i Irak.
Selvfølgelig vil den være påvirket af den britiske beslutning, men det vil altså være en dansk beslutning om, hvordan det danske styrkebidrag skal se ud i Irak.
Det er ikke en britisk beslutning.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-28:
Jeg er da glad for at høre, at det er en dansk beslutning, men jeg synes bare, det virker mærkeligt.
Vi snakker om, at Storbritannien begynder at tale om, hvordan de vil omrokere i løbet af 2007.
Polen begynder at tale om det.
Italien taler om det.
De eneste, der ikke taler om det, er danskerne.
Det er, som om vi bare sidder med hænderne i skødet og venter på, at alle de andre har foretaget deres dispositioner, og så følger vi efter, afhængigt af hvad de andre gør, og selvfølgelig primært afhængigt af hvad amerikanerne gør.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor forsvarsministeren ikke kan komme med et lidt klarere svar, end at det finder vi ud af på et tidspunkt.
Man må da have gjort sig nogle tanker, når vi har en udenrigsminister, der siger, at vi følger briterne.
Og vi har en statsminister, der siger: Vi gør, hvad vi selv vil.
Man har forhåbentlig drøftet det her i regeringen, så vi ikke kun venter på, hvad Blair kommer og fortæller os, eller hvad Bush siger.
Søren Gade (V), 2006-11-28:
Vi tilpassede vores bidrag i forbindelse med forlængelsen sidste gang, så vi har skåret ned i antallet af soldater ved den danske bataljon, og vi har stillet et fly til rådighed for FN.
Jeg kommer lige fra et besøg i Irak, hvor jeg havde et møde med den irakiske premierminister, som bad om, at vi fastholdt vores soldater i Irak, så sikkerhedssituationen, når vi på et tidspunkt trak os ud, var sådan, at irakerne kunne klare sig selv.
Så selvfølgelig bliver det debatteret.
Men det kunne jo også være, at vi i regeringen har en omsorg for irakerne, så vi ikke bare er fokuseret på, hvornår vi kan trække os ud, men rent faktisk også er fokuseret på, hvornår det vil være passende at trække sig ud, således at vi ikke overgiver irakerne til en form for ragnarok mod syd, hvor banditterne kan gå ind og tage magten.
Når vi trækker os ud, er det vigtigt, at de irakiske sikkerhedsstyrker kan klare sikkerhedssituationen også i den sydlige del af Irak.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-28:
For os i Socialdemokratiet har det også været meget afgørende, at vi havde en ordentlig og troværdig strategi for, hvordan vi giver Irak tilbage til irakerne.
Det er sådan set det, vi har efterlyst hele tiden, og at vi ikke har kunnet få et svar er jo også grunden til, at vi har noget svært ved at stå bag regeringen i den her sag.
Men en strategi er jo ikke noget, man tryller op af hatten fra den ene dag til den anden.
Alle de andre lande er begyndt at gøre sig overvejelser, og det gør de vel også i samarbejde med irakerne.
Jeg synes faktisk ikke, det er mærkeligt, at der er mennesker, der er bekymret over, om det er Bush, som bestemmer det, eller om det er den danske regering, der bestemmer det.
Vi får jo ikke nogen meldinger.
Vi hører ikke om nogen overvejelser.
Det er vel ikke sådan, at det er Iraks forsvarsminister alene, som den danske forsvarsminister nu henviste til, der skal bestemme, hvordan vi sørger for at have en exitstrategi i Irak?