Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-09:
Jeg vil gerne begynde med at takke Fremskridtspartiet, fordi jeg har fået lov til at tale på Fremskridtspartiets plads; jeg skal deltage i et møde nu kl. 15.30.
Som stedfortrædende ordfører skal jeg sige, at dette lovforslag ser jeg som et positivt initiativ.
For mig er der dog en række spørgsmål, som jeg har brug for at få svar på under udvalgsarbejdet.
I bemærkningerne står der: »Det er i dag en kendsgerning, at man ved at tilbyde mammografiscreening til kvinder i alderen 50-69 år kan reducere dødeligheden som følge af brystkræft med 29 pct. i den screenede gruppe.« Matematikken i dette mener jeg kan diskuteres.
De 29 pct. forudsætter, så vidt jeg er underrettet, 85 pct.s deltagelse i screeningsprogrammet, og en sådan procent opnås sjældent i et frivilligt program.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at man ikke skal indkalde alle berørte kvinder i et område pr. brev til screening; det er anmassende over for den enkelte kvinde.
Men så er resultatet, at matematikken og udregningerne skrider. Forslagsstillerne ønsker derimod: »... etableret en »frivillig mammografi«, forstået på den måde, at den enkelte kvinde fra det fyldte 50. år kan tilmelde sig et mammografiscreeningsprogram. Hvis den enkelte kvinde ikke på eget initiativ tilmelder sig dette program, vil hun efterfølgende heller ikke blive indkaldt til undersøgelse.
Når først kvinden har tilmeldt sig programmet, vil hun blive indkaldt til mammografi hvert andet år.«
Jeg forholder mig lidt spørgende til dette og tænker, om det ikke kunne være tilstrækkeligt, at man gav kvinderne i den pågældende aldersgruppe mulighed for selv at kunne indskrive sig til en undersøgelse, hvis de ønsker det, maksimalt hvert andet år og uden lægehenvisning.
I bemærkningerne nævnes endelig: »... adskillige undersøgelser, bl.a. fra Fyns Amt, bekræfter de gunstige effekter af mammografiscreening i relation til dødeligheden af brystkræft.« Og - nyt citat: »Dødeligheden som følge af brystkræft reduceres med næsten 30 pct. hos de kvinder, der tilmelder sig screeningsprogrammet.«
Disse beviser kan måske diskuteres, og vi må ikke glemme, at der også er minusser ved et sådant mammografiprogram. Nogle kvinder i risikogruppen vil få falske negative svar.
Der vil være falske negative svar - man er frikendt, men har alligevel kræft, eller også er der tale om en så hurtigt udviklet kræft, at mammografiundersøgelsen ikke afslører den.
En sådan frikendelse kan efter min mening medføre, at man slapper af over for kvindens signaler med det resultat, at undersøgelsen gør mere skade end gavn.
Andre kvinder vil få falske positive svar - det, der for mig at se er det helt afgørende problem.
Man har ikke kræft, men man bliver indkaldt til en ekstra undersøgelse, og så får man i stedet knuder i sindet.
Et yderligere minus er, at man bruger penge på de raske frem for på de syge og sygeliggør og ængsteliggør en hel befolkningsgruppe.
I øvrigt har sundhedsministeren bedt Det Etiske Råd om en redegørelse om de etiske aspekter i screening, og måske burde man afvente den, før man iværksætter nye landsdækkende initiativer.
Så altså: Jeg er positiv over for hensigten med forslaget, men har brug for at få behandlet disse spørgsmål under udvalgsarbejdet.