runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2003-03-26:
Nu kom ministeren ind på forudsætningerne for, at det her skal gå op i en højere enhed, og for, at det ikke er snæversynet, nemlig at der kommer mange flere i arbejde.
Der skal jeg bare bede ministeren om at bekræfte, at det ikke går så godt lige i øjeblikket.
Så vidt jeg er orienteret,
er der kommet 32.000 færre i arbejde bare det seneste halve år.
Så jeg mener sådan set, at der er grund til at være bekymret; det er ikke for at være sortseer, men simpelt hen for at have mulighed for at udøve rettidig omhu. Jeg skal bare afslutningsvis spørge ministeren, om ministeren er fuldstændig uenig med professor Niels Thygesen, som faktisk er medlem af OECD's Economic and Development Review Committee, sådan noget fint noget hedder det, når han siger, hvilket jeg tror at alle almindelig tænkende kan forstå, at det er skizofrent at tro, at man på én gang kan øge den offentlige service og lave skattelettelser.
Det er den fornuft, som befolkningen altså heller ikke kan se.
Derfor må skattelettelser føre til, at der skal hentes nogle penge i det offentlige.
Og ministerens område er ganske udgiftstungt, og det er det, der vil komme til at betale prisen.
Det er jo en fast disciplin for regeringens ministre at prøve at lægge ansvaret over på oppositionen.
Vi vil meget gerne sidde i regering, og vi glæder os voldsomt til at komme over
at sidde sådan, at det kan blive den nuværende socialminister, der kan stille spørgsmål til socialdemokrater ovre på den side.
Men det er altså ikke Socialdemokratiet, der er kommet med et skatteforslag, som hiver 10,6 mia. kr. ud af den blå luft, og alle andre end regeringen er enige om, at det vil medføre besparelser i den offentlige sektor, og der er socialområdet altså ganske stort.
Hvis ministeren ikke er bekymret, så kunne ministeren jo i dag klart afvise, at ministeren ville finde sig i, at det sociale område kommer til at medfinansiere de skattelettelser, som regeringen i øjeblikket har lovet befolkningen.
Carsten Hansen (S), 2003-03-26:
Det var sådan set meget rart at få slået det fast, for ministeren må indrømme, at de svar gav faktisk anledning til forvirring.
For at få det slået helt fast: Det vil så sige, at hvis man har 6 ugers selvvalgt kursusvirksomhed og f.eks. gerne vil, som det næste spørgsmål drejer sig om, på TietgenSkolen
, og hvis det kursus og det loft er brugt op, fordi ministeren har taget næsten 60 pct. af rammen i forhold til sidste år, kan man under ingen omstændigheder som ledig komme ind på TietgenSkolen i Odense, men skal fare land og rige rundt og finde en skole, der har lidt it-ramme eller kursustilbud tilbage. Synes ministeren ikke, at det er uhensigtsmæssigt, at det er de ledige og de, der opsøger kurserne, som skal fare land og rige rundt, frem for at det er skolerne, der har udbuddet dér, hvor de, der har behovet, er?
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-26:
Indledningsvis vil jeg gerne beklage, hvis tidligere besvarelser har givet anledning til forvirring.
Jeg skal på den baggrund forsøge at udtrykke mig helt klart.
Hvad angår loftsstyring, er alle målgrupper under AUF sidestillet.
Når det så er sagt, vil jeg gerne supplere med at præcisere følgende: Der er forskel på, om vi taler om ledige med ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse, eller om vi taler om aktiverede ledige med en handlingsplan.
Forudsætningen for at deltage uden om lofterne er, at AF eller kommunerne vurderer, at uddannelsen er relevant i forhold til arbejdsmarkedets behov.
Hvis loftet er opbrugt på et fagområde, er der ikke noget i loven, der forhindrer, at AF eller kommunerne kan betale for 6 ugers uddannelse.
Carsten Hansen (S), 2003-03-26:
Når vi sådan fortsætter føljetonen om AMU her i Folketingssalen, er det jo, fordi ministeren flere gange har været hernede og svare forskelligt.
Den 19. februar siger ministeren til fru Anne-Marie Meldgaard, at den pågældende kursistgruppe i forhold til it, kommunikation og »bløde« fagkurser er med i de udmeldte tilskudsrammer.
Den 26. februar siger selv samme minister, og det er det, der giver lidt anledning til forvirring, at arbejdsformidlingen kan finansiere uddannelser uden om tilskudsloftet.
Og for det andet: Hvad mener ministeren i det hele taget om de lediges muligheder for at få de her typer kurser?
»Under hvilke omstændigheder vil de ledige, der som led i deres selvvalgte 6 ugers uddannelse eller supplerende uddannelse får finansieret AMU-kurser af AF, kunne optages på AMU-kurser uden for de udmeldte tilskudsrammer for it, kommunikation og »bløde« fagkurser?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren har ved besvarelsen af mundtligt § 20-spørgsmål nr. S 1968 stillet onsdag den 19. februar 2003 givet udtryk for, at den pågældende kursistgruppe er indregnet i de udmeldte tilskudsrammer.
Imidlertid giver ministerens svar på mundtligt § 20-spørgsmål nr. S 2119 stillet onsdag den 26. februar 2003 anledning til forvirring, idet hun her fortæller, at arbejdsformidlingen kan »finansiere uddannelserne også uden om lofterne«.
Henriette Kjær (KF), 2003-03-26:
Nu viser det sig jo netop, og det var det, der viste sig sidste år, at man kan prioritere, og det gør man heldigvis i kommuner og amter, for de er fornuftige.
Selv om der er en begrænset vækstramme, prioriterer man det sociale område, og det har man gjort ude i amterne.
Det er derfor, at jeg også har en forventning om, at det vil man også gøre næste år.
Der er jo ikke sket de store nedskæringer, der var lagt op til i pressen.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Man kan altid finde forskellige løsrevne eksempler, men alt i alt er der sket en vækst i både kommuner og amter på det sociale område.
Så kan vi altid komme tilbage til fru Karen Klints spørgsmål, om væksten så er stor nok.
Her kan vi ikke gå ind i en større diskussion om, hvor stor en del af lagkagen det sociale område skal have.
Jeg må bare sige, at man har prioriteret det sociale område i kommuner og amter.
Hermed sluttede spørgsmålet
Jens Peter Vernersen (S), 2003-03-26:
Nu startede ministeren sit forrige svar med at sige, at de spørgsmål, der blev stillet her, var præget af sortsyn.
Jeg vil godt sige, at de er præget af, at nogle af folketingsmedlemmerne jo altså bevæger sig ud i kommunerne og får oplysninger om, hvilke problemer det er, man løber ind i derude.
Det, som man siger, er jo, at specielt for 2003 har det altså ikke været enkelt at få budgetterne til at nå sammen.
Der ligger faktisk oplysninger om, at 100 kommuner har minusvækst, 100 kommuner!
Derved opstår der jo selvfølgelig også store problemer derude, som vi netop får tilbagemeldinger om, fordi man har den vækst på de 0,5 pct., som vist i øvrigt kun er 0,4 pct. i 2003, og hvis vi skal tilbage til spørgsmålet, er der jo ingen tvivl om, at de vil forstærkes, når man skal finansiere skattelettelser med 10,6 mia. kr., hvoraf en stor del allerede skal finansieres det første år her.
Det vil forstærke disse problemer ganske betydeligt.
Hvis ikke man ser den virkelighed i øjnene, så synes jeg, at man skulle prøve at se lidt på, hvordan det så rent faktisk er, det foregår ude i disse kommuner.
Men måske kunne socialministeren give os et tilsagn om, at i de budgetter, man nu sidder med ovre i ministeriet, støder man overhovedet ikke ind i de her problemer.
Det kunne selvfølgelig være befriende.
Henriette Kjær (KF), 2003-03-26:
Nu er det jo først og fremmest sådan, at kommuneforhandlingerne hverken er begyndt eller afsluttet, det er finanslovforhandlingerne heller ikke, og det er skattedebatten heller ikke.
Jo, den er begyndt, men den er ikke afsluttet.
Derfor ved vi altså ikke, hvordan billedet ser ud.
Men det er da fuldstændig rigtigt, at det vil betyde en forskel, hvis man går fra en vækst, der var forudsat til at være 1 pct., ned til 0,7 pct., men det skal så ses i en større sammenhæng, og det er jo derfor, at vi foreslår skattelettelser.
Det er jo netop, fordi vi tror, det skaber mere dynamik, at der faktisk ender med at kunne komme flere folk i arbejde, at folk, der i dag går ledige, kan komme ud og være aktive på arbejdsmarkedet, at der er nogle af dem, der måske havde overvejet at gå på efterløn, der har lyst til at blive på arbejdsmarkedet længere, sådan at vi kan beholde vore dygtige social- og sundhedsassistenter og -hjælpere, læger og andre, vi har brug for til at opretholde vores velfærdssystem.
Derfor er der jo tænkning bag, at man skal have skattelettelser.
Det er ikke bare, for at hr. og fru Jensen skal få mere i pungen og gå ud og forbruge mere, ja, det er så også godt, for det er jo også med til at skabe dynamik, men det er jo ikke for deres blå øjnes skyld, det er for at skabe en bæredygtig økonomi.
Derfor tror jeg sådan set, at det her på længere sigt vil betyde, at vi har bedre mulighed for at opretholde det velfærdssamfund, som vi altså alle sammen ønsker, og derfor synes jeg nok, at man ser lidt snæversynet på det.
Så vil jeg også gerne sige til hr. Jens Peter Vernersen, at det er jo altid et snedigt trick at sige, at vi er nogle, der færdes ude i kommunerne, og dermed lægge i kortene, at det gør ministeren ikke, eller hvem det nu er, man debatterer med.
Selvfølgelig gør jeg også det, og jeg må sige, at langt de fleste kommuner løser deres sociale opgaver flot og godt.
Selvfølgelig sker der omprioriteringer, som vi har talt om
tidligere, og nogle gange må man også skære ned.
Men jeg synes, vi har et godt udbud, og at vi klarer de sociale opgaver, som vi bliver stillet over for, på en god og sober måde.
Nicolai Wammen (S), 2003-03-26:
Ministeren gjorde et stort nummer ud af at sige, at de økonomiske rammer, der ligger, er de samme, som de var under den socialdemokratiske regering.
Ministeren nåede så allerallersidst i sit indlæg at sige, at godt nok nedjusterer man fra 1 pct.s vækst til 0,7 pct.
Det betyder jo, at mange, mange, mange penge ude i kommuner og amter nu bliver hevet væk, fordi regeringen skal finde penge til sine skattelettelser.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren om at bekræfte, at det betyder en forskel, at de 10,6 mia. kr., som bl.a. findes på denne her måde, skal tages ud af det offentlige, skal findes ved besparelser ude i kommuner og amter og dermed følge op på besparelser, som allerede nu ikke bare gør ondt, ikke bare har nået ind til benet, men er gået helt ind og saver i nogle tilbud, som virkelig betyder noget for mennesker.
Det er jo det, der er det ualmindelig triste ved en minister, som har den gode vilje, men som har en finansminister, der gør, at hun ikke har en chance for at udføre det i virkeligheden.
Regningen bliver sendt videre til amter og kommuner, og derfor er det ikke nok med flotte ord herinde, hvis de ikke bliver fulgt op med midler ude i amterne og kommunerne, og de midler, man kunne have brugt på bedre social omsorg, på børnepasning og på ældreområdet, bruger regeringen nu på nogle skattelettelser, så kassedamen får 125 kr. mere om måneden.
Ulla Tørnæs (V), 2003-03-26:
Jamen som nævnt er det sådan, hvis loftet er nået, det vil sige, hvis skolen har opbrugt loftet og AF eller kommunen ikke ønsker at aktivere den ledige i den pågældende uddannelse, har den ledige, som hr. Carsten Hansen selv antyder det, mulighed for at opkvalificere sig på en anden skole.
Men den ledige har også mulighed for at opkvalificere sig inden for et andet fag.
Det er jo ikke tilfældet.
Sådan har det aldrig været.
Der skal selvfølgelig være et tilbud, det vil sige, at der skal være et udbud, før man som ledig kan vælge den pågældende uddannelse.
Deri er der sådan set ikke sket nogen ændring i forhold til tidligere bestemmelser.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-03-27:
Det var jo ikke et svar, vi fik.
Det ville da også virke, hvis det var samtlige arbejdsløse, samtlige, der ikke kan klare sig selv, der blev sat på startydelse.
Med andre ord, hvorfor rækker Venstres kærlighed ikke til alle bistandsklienterne?
Hvorfor kommer Venstre ikke med et forslag om at sætte ydelserne til samtlige bistandsklienter ned på starthjælpen?
Det må da virke akkurat lige så godt i forhold til bistandsklienter som i forhold til mennesker, der ikke har opholdt sig 7 år ud af 8 år i det danske samfund.
Der er ganske enkelt ikke sammenhæng i Venstres politik, eller også er det mig, der ikke kan se den.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-27:
Det første svar fra hr. Flemming Oppfeldt var, at man ikke kunne se noget endnu.
Jeg forstår, at det er noget langtidsvirkende, vi har med at gøre.
Det er klart, at det afføder spørgsmålet: Hvornår kan man se noget?
Er det ved udløbet af det her årti, eller hvornår vil man være i stand til at se noget?
Og vil regeringen så ophæve det, hvis virkningen er, som den var sidste gang, at det her ikke virker på anden måde, end at nogle mennesker bliver anbragt på et forsørgelsesniveau, der er utrolig lavt?
Så var jeg meget spændt på hr. Flemming Oppfeldts svar
på spørgsmålet om, hvorfor det ikke skulle gælde for andre, og at hvis virkningen virkelig er så positiv, er det da næsten ondt over for så mange grupper ikke også at lade dem blive omfattet af kærlighedsakten, men det svarede hr. Flemming Oppfeldt slet ikke på.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-03-27:
Hvis denne starthjælp, denne forsørgelsesmulighed ved den her lave ydelse, virkelig får de enkelte i arbejde, så de er topmotiverede til at komme ud på arbejdsmarkedet og forsørge sig selv og tage ansvar, må det her fantastiske middel, som regeringen jo mener de har, kunne gælde for andre borgere.
Ønsker vi ikke, at andre borgere i dette samfund skal på arbejdsmarkedet og være motiverede til at tage ansvar og være en del af samfundet?
Det må da være nøjagtig det samme, uanset hvilken baggrund vi kommer med.
Det er vel et krav, som man har til andre borgere her i samfundet.
Så jeg forstår ikke den sammenhæng, som Venstres ordfører ser det her spørgsmål i.
Det er vigtigt, at den starthjælp, der bliver givet, også er det element, der gør, at man kan blive en del af dette samfund.
Vi mener ikke på nuværende tidspunkt, at vi overhovedet har set, at det virker, men hvis det gør, så vil jeg meget gerne se en begrundelse for dette.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-27:
Hr. Villy Søvndal spørger, og det gør Kristeligt Folkepartis ordfører også: Hvorfor ikke sætte ydelserne ned for alle, hvis det her virker over for nogle?
Hvorfor ikke gøre det for alle?
Men det hænger jo sammen med det, som jeg også nævnte i mit indlæg, at når ydelserne har den profil, som de har, altså at starthjælpen ser sådan ud, er det også for at sende det signal ud, at inden man kommer til det danske samfund, skal man forberede sig på, hvor store ydelserne er i det danske samfund.
Man kan sige, at hvis man kommer fra Konyaprovinsen i Tyrkiet eller fra Somaliland, er 20.000 eller 22.000 kr. i kontanthjælp en voldsom stor ydelse.
Så spørger SF's ordfører, og Socialdemokratiet spørger også, om, hvad erfaringerne er, og der vil jeg så sige, at jeg tror, vi først kan sige noget endeligt om erfaringerne, når vi har starthjælpen i kombination med de arbejdsmarkedspolitiske tiltag, som vi er ved at vedtage disse måneder, således at vi først kan sige noget om erfaringerne, når der er gået nogen tid, når den øvrige politik også er vedtaget og virker.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-03-27:
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i Kristeligt Folkeparti finder, at integration er utrolig vigtig og også det at blive tilknyttet arbejdsmarkedet.
Så jeg tror egentlig godt, at vi kunne blive enige om målet
, men metoden til at nå det mål er vi ikke enige om. Det gør altså indtryk, når kommunerne igen og igen påpeger, at de har nogle problemer på det område.
Det hænger ikke sammen.
Tværtimod får vi altså nu nytilkomne isoleret, i stedet for at de bliver en del af samfundet.
Hvorfor kun for en bestemt gruppe af borgere i dette land?
Hvorfor skulle det kun virke motiverende dér og ikke over hele linjen?
For ellers ville der jo ikke være sammenhæng i den argumentation, Venstre har.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-03-27:
Jeg formoder, at Venstres ordfører kan huske, da vi behandlede L 126.
Da havde regeringen beregnet, at når vi nåede frem til år 2010, ville man have opnået en besparelse på området i omegnen af af 1,1 mia. kr., og samtidig ville loven være udgiftsneutral for kommunerne.
Jeg vil godt spørge Venstre, hvordan Venstre vil reagere, hvis udvalgsarbejdet omkring de to beslutningsforslag her viser, at regeringen kun fik ret i den første påstand, nemlig at staten høster de stigende besparelser, mens den anden påstand om udgiftsneutralitet for kommunerne viser sig at være blevet til udgiftsforøgelser.
Vil Venstre i så fald være med til at løse de problemer?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-27:
Starthjælpen, som blev indført for 8 måneder siden, skal ses i sammenhæng med den øvrige lovgivning, vi gennemfører.
Den øvrige lovgivning er jo ikke vedtaget endnu, den øvrige lovgivning har været til behandling i dag og for 14 dage siden og træder i kraft om nogle måneder.
Bl.a. er de skærpede rådighedskrav, der ligger i vores arbejdsmarkedslovgivning og den kommunale beskæftigelseslovgivning, jo blevet ændret.
Derfor kan man ikke sige noget bestemt om den samlede virkning af integrationspolitikken og starthjælpen i forening.
Vi har en række job til rådighed i vort samfund.
SF henviser til beskæftigelsessituationen i Vejle Amt, hvor to kommuner siger, at de ikke kan skaffe job til folk, men i Vejle Amt er der faktisk job til folk.
Og derfor påpeger vi, at der er en systemfejl, at det jo ikke er ydelserne, vi skal diskutere, men hvordan vi får systemet til at levere de job, der findes, og tilbyde indvandrerne de her job.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-27:
Det ene kan man sige er om en tese, nemlig at hvis folk kommer på lavere indkomster, kommer de også i arbejde.
Mig bekendt har vi fået nye tal i dag, der siger, at arbejdsløsheden det sidste år er steget med 22.000, den sidste måned med 5.000.
Men da ordningen trådte i kraft den 1. juli 2002, har man jo haft masser af tid til at indhente tal.
Vil hr. Flemming Oppfeldt ikke godt fremlægge de tal, der understøtter, at tesen holder?
Der har været 8 måneder til at lave empiriske analyser, så jeg formoder, at hr. Flemming Oppfeldt ganske overbevisende er i stand til at komme med tallene i løbet af et kort øjeblik.
Det venter jeg med meget stor spænding på.
Det er så det ene spørgsmål.
Det andet er det principielle spørgsmål, som også blev stillet før.
Haarder, at det var gjort af kærlighed til mennesker.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-03-27:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi få det belyst og også får en melding fra det største regeringsparti, om man kan regne med dem, hvis det nu viser sig, at det, regeringen har lovet kommunerne, ikke holder stik.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-27:
Jeg synes jo, at hr. Oppfeldt er så underlig defensiv og begynder at snakke om, at nu gælder det om at skaffe beskæftigelse og arbejde til de her indvandrere og nytilkomne.
Det hænger jo slet ikke sammen, for hvis det var det, det handlede om, og hvis det var noget, kommunerne skulle gøre en aktiv indsats for, som hr. Oppfeldt siger, skulle de her mennesker jo have så høj starthjælp som overhovedet muligt.
Det ville virkelig motivere kommunerne til hurtigst muligt at få dem væk fra det system.
Jo mindre, de får, jo mere kan kommunerne være ligeglade.
Så det hænger ikke sammen.
Der, hvor jeg synes, at hr. Oppfeldt er så underlig defensiv, er, når hr. Oppfeldt ikke klart siger til alle kritikerne, at det da ikke er noget, der specielt er rettet mod udlændinge.
Regeringen har da gennemført massevis af forringelser for de dårligst stillede i det her land.
Bare i dag: Ægtefæller på kontanthjælp kan blive skåret ned fra 10.859 kr. til 2.542 kr.; unge under 25 år bliver beskåret; bistandsklienter med store boligudgifter bliver beskåret osv.
, osv.
Det er jo en hel generel politik, regeringen har.
Er det ikke rigtigt, hr. Oppfeldt
Villy Søvndal (SF), 2003-03-27:
Det er igen til spørgsmålet om, hvordan det kan måles, om det her virker, hvor hr. Flemming Oppfeldt siger, at det her kan man jo ikke se, fordi hele summen af arbejdsmarkedspolitiske tiltag skal ses i sammenhæng, før man kan vurdere, om det her virker. Jeg synes modsat, at det må være en unik situation at have et enkelt tiltag, der trådte i kraft den 1. juli sidste år og nu har virket i 8 måneder, og så at analysere det.
Det kan vi jo gøre under udvalgsbehandlingen, vi kan jo stille et spørgsmål, der lyder: Hvordan ser beskæftigelsen ud i dag, f.eks. i forhold til sidste dag i juni?
Hvis den udvikling viser, at beskæftigelsen har været faldende, så er succesmålet jo ikke nået; så har det her vist sig endnu en gang at være den fiasko, nogle af os advarede imod.
Så vil jeg bare spørge hr. Flemming Oppfeldt: Hvis det viser sig, at det er tilfældet, vil hr. Flemming Oppfeldt så tage konsekvensen af det og fjerne det her igen?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-27:
Jeg tror, at vi diskuterer to forskellige rum.
Nogle af dem, der spørger mig, diskuterer et rum, hvor man diskuterer ydelser, og jeg diskuterer et rum, hvor jeg interesserer mig for arbejdspladser.
Det er her, den grundlæggende forskel er.
Diskussionen om ydelser var den, der blev taget om starthjælpen den 1. juli sidste år, men diskussionen om arbejdspladser, hvordan rådighedsforpligtelsen er ude i kommunerne, hvordan vi får kommunerne til at leve op til rådighedsforpligtelsen, hvordan vi får kommunerne til at tilbyde folk job, starter jo først nu.
Og det er det, hele diskussionen tager udgangspunkt i, nemlig klagerne i Juelsminde og klagerne i Hedensted.
Så spørger Socialdemokratiet: Hvad nu, hvis ydelserne kører derudad og udgifterne bliver større og større, vil man så ikke gøre noget?
Bodil Kornbek (KRF), 2003-03-27:
Denne starthjælp får måske nærmest mennesker på slæb ved at få dem klientgjort, og det vel egentlig helt modsat af det, som regeringen i hvert fald har som intention.
Jeg synes også, at det er ganske tankevækkende, hvis man 8 måneder efter, at man har sat noget i værk, først fylder hullerne ud og siger, at nu er der 20 job - hvad så i de 8 måneder, der er gået, på en starthjælp, der er så lav?
Er man bare ligeglad?
Jeg synes, det er tankevækkende, at man så ikke i det mindste, når man taler om sammenhæng, virkelig sørger for, at der er sammenhæng, og at der ikke går så lang tid, som der går.
Det, der er interessant, er, hvis vi under udvalgsarbejdet må få nogle af de her evalueringer og analyser, for det er ekstremt vigtigt for at vide, om det her virkelig er effektivt, eller om det ikke er.
Hvis det viser sig ikke at være det, er regeringen så så ansvarlig, at den siger: O.k. det virkede ikke efter hensigten, vi når ikke vores mål med den her metode
, altså er vi villige til, selvfølgelig og naturligvis, at ændre det?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-03-27:
Det lykkedes heller ikke i anden omgang at få et svar fra Venstres ordfører.
Så må vi ty til udvalgsbehandlingen, og så må ministeren jo svare på, om man vil leve op til det, man ligesom har stillet kommunerne i udsigt. Hr. Flemming Oppfeldt vil hellere tale om beskæftigelse.
Det kan vi så godt tale om.
Vi står her i en situation, hvor ledigheden dag for dag stiger i det her land, og jeg vil så spørge Venstres ordfører, om han mener, at det vil blive nemmere for den her gruppe, som er på starthjælp, at få job, i takt med at ledigheden stiger fra dag til dag.
Så vil jeg også godt spørge til de dér 20 job, der er i Vejle: Har hr. Flemming Oppfeldt undersøgt, om de også kan besættes af fremmede?
Har hr. Flemming Oppfeldt og Venstre måske lavet en aftale med Vejle om, at de her job står der, og på den måde været med til at sige, at de jo ikke vil have de her job?
Der ligger sådan en undertone i den måde, hr. Flemming Oppfeldt melder ud på, som om man indforstået siger, at udlændingene ikke ønsker de her job.