runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Jeg vil starte med at sige to sådan lidt rosende ting til økonomi- og erhvervsministeren.
Det første er, at det her forslag har ministeren helt ret i ikke giver Bilka bedre vilkår.
Bemærk: Det her lovforslag giver ikke Bilka bedre vilkår.
Det var et generelt svar i en lidt mere generel debat om, hvad Enhedslisten ville gøre.
Det synes jeg er godt, det synes jeg at ministeren skal huske på, når vi behandler andre lovforslag.
Men tilbage står jo, at det, der bliver sagt både af Landdistrikternes Fællesråd og de virksomheder, som driver butikker ude i landdistrikterne i dag, er, at de mener, at det her vil føre til et mindre udbud i landdistrikterne.
Så vil jeg bare til sidst spørge ministeren: Er det rigtigt forstået, at ministeren mener, at det største problem, som handlende ude i landdistrikterne i dag har, er, at de har mangel på konkurrence?
Det kan ministeren jo godt have ret i.
Men hvis konsekvensen af den øgede konkurrence bliver, at der forsvinder en fast butik, som erstattes af en kørende butik, som måske kun kører om sommeren og kun kører ved særlige lejligheder, hvor der er mange mennesker, er ministeren så sikker på, at det skaber bedre vilkår for de ældre mennesker, som ministeren lægger meget vægt på skal have bedre vilkår i fremtiden?
Det er ikke op til Folketinget at bestemme, om der må drives forretning, og det er jo kunderne, der åbner og lukker butikkerne de forskellige steder.
Jeg mener, at den her argumentation er brugt, fordi man ikke ønsker konkurrence på området.
Jeg må sige, at jeg tager forbrugernes parti i den her sag.
Jeg tænker på forbrugernes forhold, på at give forbrugerne en øget mulighed, og det er så spørgsmålet, om Enhedslisten ønsker, at forbrugerne skal have en større mulighed.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-07:
M073s55675622nakl.fm Page 5617
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Jeg forstod, at det var en regeringsbeslutning, og mere specifikt at skatteministeren var involveret i det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om man ikke kunne få specificeret hos skatteministeren, hvilke problemer der var, og hvilke muligheder han så for en løsning af det for dermed at få åbnet for et større antal varer, der kunne sælges.
Det er jo ikke ukendt, at der også i andre dele af handelslivet sælges ubeskattede varer, og der undtager man jo trods alt ikke en hel gruppe fra at kunne sælge de pågældende varer, fordi en enkelt grønthandler sælger nogle colaer, som er købt i et forkert land og er ubeskattede.
Så jeg synes, at man på forhånd tager næringen fra de personer, der formodentlig opfører sig ordentligt.
Hvis man ønsker en nærmere skattemæssig begrundelse, må jeg henvise hr. Poul Erik Christensen til skriftlige spørgsmål.
Ja, så må vi jo begynde at skrive.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge ministeren, om ikke ministeren forestiller sig, at disse forretninger vil blive underkastet samme fødevarekontrol som de butikker, der nu er stationære.
Jo, jeg forventer selvfølgelig, at en rullende mindre købmandsbutik bliver udsat for det samme tilsyn, som forretninger og kiosker bliver.
Colette L. Brix (DF), 2006-04-07:
Jeg vil gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren, om det gør et indtryk på ham, at i et åbent samråd sammen med skatteministeren, som fandt sted her onsdag den 29. marts 2006, sagde skatteministeren, at det illegale marked på det her område har skiftet karakter, sådan at de nu i højere grad benytter sig af skjulte salgssteder, rullende salgssteder, salgssteder, der er i varevogne og andet.
Det er jo ligesom det, man har taget med, når man har vurderet det her forslag.
Det er jo det, man sidder og kigger på, hvor man siger: Hvordan får vi det til at fungere?
Sådan har det i hvert fald været i vores parti.
Det skal være varevogne eller lastbiler, der kører rundt med både telefonnummer og navn på, så vi kan identificere, hvem det er, der kører rundt med varerne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Karen Hækkerup (S), 2006-04-07:
Jeg skal læse en tale op, som hr. Frode Sørensen, der er ordfører på forslaget, skulle have holdt.
Og hvis jeg kludrer lidt i det, må jeg beklage, men hr. Frode Sørensen må have bedre øjne end mig, siden han skriver sine taler uden linjeafstand.
Ministeren foreslår at gøre reglerne for kapitalkravene til en række kapitalformidlende institutioner mere moderne, så regelsættet fremover tager højde for de risici, der er tale om i nutidens realitet.
Ministeren varsler en gennemgribende modernisering af de mangeartede kapitalinstitutioner af vekslende størrelse, sammensætningen i udlån samt de risikotyper, som selskaberne kan opleve.
Derfor vil ministeren åbne for, at Finanstilsynet kan tillade institutterne at bruge disse interne metoder til beregning af risici.
Ministeren vil også styrke tilsynet af kapitalforholdene i lyset af det internationale samarbejde, som er den fælles udviklingstendens for hele finanssektoren.
I lovforslaget har ministeren taget højde for, at der bliver vedtaget to finansielle EU-direktiver, nemlig kreditinstitutdiretivet og kapitalkravsdirektivet, inden nytår.
Det er så usædvanligt, at ministeren har begrundet det med, at direktiverne nu er blevet forsinket af oversættelsesleddet.
Ministeren mener, at man godt kan indføre direktiverne allerede nu, fordi de er vigtige for den finansielle sektor.
Jeg kan se, at ministeren har været i et dilemma, når han foreslår at indarbejde direktiverne i dansk lovgivning.
Vi kan i princippet kun være betænkelige ved rækkefølgen: Først skal direktivet endeligt vedtages, derefter kan det komme ind i dansk lov.
Dette kan give usikkerhed hos de mennesker, der skal arbejde efter det, fordi man kan forestille sig mangler, der kan blive rettet op på inden vedtagelsen i EU.
Med dette forbehold kan jeg vise forståelse for ministerens disposition og kan på Socialdemokraternes vegne i princippet tilslutte mig forslaget.
Det var ordene fra hr. Frode Sørensen.
M073s55675622nakl.fm Page 5619 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Colette L. Brix (DF), 2006-04-07:
Dansk Folkeparti har enkelte kommentarer til det lovforslag, vi her behandler.
Lovforslaget er en direkte konsekvens af to direktiver, som man forventer endeligt vedtaget i 2006 med virkning fra den 1. januar 2007.
Dansk Folkeparti anerkender, at forslaget er så teknisk, at det er rimeligt, at de berørte finansielle institutter får mulighed for at omstille sig.
Vi ønsker at gøre opmærksom på de høringssvar, der er indkommet bl.a. fra Finansrådet.
I sidstnævnte anbefales, at man fra Finanstilsynets side holder nøje øje med implementeringen i de andre EU-lande, hvilket Dansk Folkeparti bakker op om, således at der ikke stilles strengere krav til danske institutter end til institutter med hjemsted i det øvrige EU.
Endvidere ønsker Dansk Folkeparti at gøre opmærksom på den bekymring, Nationalbanken udtrykker i så vel sit høringssvar som i dagbladet Børsen den 5. april.
Med lovforslaget moderniseres reglerne om kapitalkravet til penge- og realkreditinstitutter, fondsmæglere og investerings- og forvaltningsselskaber, så det i højere grad end i dag kommer til at afspejle de faktiske risici, som institutterne påtager sig.
Samtidig indeholder forslaget en ændring i værdipapirhandelsloven samt en ophævelse af bestemmelsen i lov om gevinstopsparing som følge af, at Postgiro er nedlagt.
Sidstnævnte har Dansk Folkeparti ingen problemer med.
Førnævnte kan vi også støtte, og vi bemærker, at man i bemærkningerne til lovforslaget har præciseret, at oplysningspligten supplerer persondatalovens bestemmelser, hvilket i høringsrunden blev påpeget af Datatilsynet.
Jeg kan således meddele, at Dansk Folkeparti går positivt ind i disse forhandlinger.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-07:
Dette lovforslag er en modernisering af reglerne om kapitalkrav til penge- og realkreditinstitutter og andre finansielle aktører, så kravene i højere grad kommer til at afspejle de risici, som institutterne påtager sig i dag.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi forslaget, da vi finder, at det imødekommer det faktum, at de finansielle produkter er blevet mere og mere komplicerede igennem årene, og samtidig har vi også et håb om, at ændringen i kapitalkravene på sigt også vil komme forbrugerne til gode.
I en stadig mere globaliseret verden vil dette lovforslag endvidere føre til mere ensartede vilkår for de finansielle aktører i Europa.
Lovforslaget bygger på en klar sammenhæng mellem risikoprofil og kapitalkrav.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-07:
Formålet med lovforslaget er at modernisere reglerne om kapitalkravet til penge- og realkreditinstitutter, fondsmæglere og investeringsforvaltningsselskaber, så de i højere grad end i dag kommer til at afspejle de faktiske risici, som institutterne påtager sig.
Der er tale om en gennemgribende modernisering, som Det Radikale Venstre tilslutter sig.
I høringssvarene er der imidlertid udtrykt bekymring fra Nationalbanken, og denne bekymring synes jeg udvalget skal bevæge sig ned i og se, om vi kan få løst.
Det ville være katastrofalt for den danske finansielle sektor, hvis man svækkede den tillid, der er til danske pengeinstitutter.
Men når dette er sagt, deltager Det Radikale Venstre positivt i det videre lovarbejde.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-07:
Forslaget her drejer sig vel i sagens natur om et par direktiver, som skal implementeres lidt før M073s55675622nakl.fm Page 5620 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM tid.
Et spørgsmål kan være: Er det smart at gøre det nu, eller skal vi vente?
Vi går gerne ind i behandlingen af forslaget, faktisk også positivt.
Der er nogle spørgsmål om Nationalbanken, hvor der snakkes om, at vi kan komme i den situation, at der ikke rigtig er overgangsregler, og hvor vi yderligere kunne komme i den situation, at specielt små kreditinstitutter ville komme til at stå for svagt.
Det vil være rart at få det opklaret.
Med de bemærkninger afventer vi behandlingen af det her forslag positivt.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Det er ikke, fordi jeg har meget at tilføje til de synspunkter, der er fremført.
Enhedslisten kan også støtte det lovforslag, der ligger her.
Vi synes faktisk, at det indeholder en række fornuftige elementer, som ikke skal belastes i den videre proces af, at de stammer fra et EF-direktiv.
Vi er enige med dem, der har henvist til, at Nationalbanken har nogle relevante indvendinger, som vi synes det er fornuftigt at behandle.
Så har vi en enkelt lille sag, som vi også vil arbejde lidt med i udvalget.
Der er forsvundet en sætning på grund af en indsigelse fra Finansrådet, nemlig en sætning, der lyder: Herudover skal sikres, at indskydernes interesser ikke tilsidesættes på bekostning af aktionærernes interesser.
Når man læser i høringsmaterialet fra ministeren, så fremgår det, at der ikke er noget til hinder for at slette den sætning, som Finansrådet ønsker slettet.
Vi vil naturligvis interessere os lidt for, om det, at man sletter den sætning, har nogen betydning eller ej.
Sætningen er jo meget smuk, så hvis det har nogen betydning, vil vi nok gerne have den ind igen.
Men det er jeg sikker på at ministeren vil kunne svare på, enten nu eller i udvalgsarbejdet.
Slutpunktet i den her sag bliver nok, og det kan være min afslutning denne dag, at vi vil stemme for forslaget.
Morten Homann (SF), 2006-04-07:
Efter SF’s opfattelse er der jo ikke nogen grund til at fastholde en afgift, hvis det faktisk viser sig, at afgiften virker imod hensigten og som i det her tilfælde faktisk forhindrer, at man kan få nogle miljøgevinster, som man ellers kunne realisere.
Derfor er SF meget positiv over for, at der nu skabes økonomi til at udnytte restprodukterne fra husdyrproduktionen til biogas og energiproduktion fra afbrænding af den faste del, som opstår efter separering af gyllen.
Det er en afgiftsændring, som SF har arbejdet for længe.
Forudsætningen for denne afgiftsændring er jo netop, at man har forudbehandlet gødningen, og det vil sige, at den er separeret og forgasset.
Det betyder, at man får en win-win-situation.
På den ene side får man forureningen og lugtgenerne fra gyllen formindsket, og på den anden side får man energi, og den separerede gylle kan føres tilbage til marken.
Så der er kun vindere ved den løsning.
Desværre kunne regeringen ikke stille sig tilfreds med sådan en win-win-situation.
Den ville have en win-win-loose-situation.
Derfor fremsatte den sideløbende med det her lovforslag L 62, som også har været omtalt før i debatten, som vil tillade, at man bruger gevinsterne ved det her forslag til, at svinebønderne kan fylde op med ekstra svin.
Det vil sige, at den miljøgevinst, der vil komme ved det her forslag, bliver brugt på at få endnu flere svin på de danske svinefabrikker.
Men vi erkender jo, at man ikke skal kunne regne med at få win-win-win-vedtagelser i Folketinget med den nuværende regering, når den også insisterer på at skulle varetage de meget kortsigtede interesser fra landbruget og de store svinebaroner.
Men det skal altså som sagt ikke forhindre os i at stemme for det her forslag, som i sig selv er positivt og skaber miljøgevinster til fordel for alle, og så må vi jo blot håbe, at regeringen besinder sig og vælger at støtte SF’s ændringsforslag, så man ikke klatter de miljøgevinster væk igen.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-07:
Jeg tror, mit spørgsmål forsvandt fra min mikrofon og på vej op til ordføreren.
Hvad vil Enhedslistens ordfører gøre for at sikre, at den befolkning, der ikke er så mobil, og som bor i landets tyndest befolkede områder, får mulighed for at købe fødevarer, der er friske og ordentlige?
Jeg har været i Folketinget så længe, at jeg har observeret, at hr. Jens Hald Madsen er liberalist.
Jeg har dog ikke været her så længe, at jeg har konstateret, at han skulle være specielt begavet, som ordføreren påstår.
Men når nu ordføreren har draget omsorg for Det Radikale Venstres synspunkter, kan jeg sige, at når vi går ind for forslaget her, handler det ikke om, at det er en myte, at det ville hjælpe samfundet.
Det handler heller ikke om, at der har været nogen speciel analyse af det.
Det handler mere om, at hvis der er rullende handelsmuligheder i området, så får befolkningen også større mulighed for at handle.
Det er egentlig meget logisk, det er der ikke så meget analyse i.
Nu gør Enhedslisten jo ofte meget ud af at kritisere de lovforslag, der fremsættes i Folketingssalen.
Heller ikke dette forslag får nogen speciel blød medfart, og jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Per Clausen: Hvad vil ordføreren gøre for at sikre, at den befolkning, der bor i de tyndtbefolkede områder, og som ikke er så mobile, også får mulighed for at købe daglige fornødenheder?
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Nu er der jo det gode ved politik, at man har mulighed for at mene hvad som helst.
Jeg vil godt spørge hr. Poul Erik Christensen, hvilke analyser, undersøgelser og udenlandske erfaringer der viser, at det her vil være en god idé.
Så kunne man selvfølgelig spørge, om det sådan er den svenske butiksstruktur, man gerne vil have indført i Danmark, da den konservative ordfører nævnte det som et godt eksempel.
Mit andet spørgsmål er, om hr. Poul Erik Christensen ikke i virkeligheden har forstået, hvorfor ministeren har valgt at fjerne de afgiftsbelagte varer.
Det er, fordi man ved, at det her vil føre til mere sort handel, og så vil man forsøge at begrænse skaden.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-07:
Nu er jeg jo så politiker og ikke analytiker.
Men jeg har jo bevæget mig i udlandet og set, at der i de sydeuropæiske lande faktisk er et ret righoldigt antal af kørende salgssteder, og de steder synes jeg egentlig at det fungerer ganske glimrende.
At hr. Per Clausen konkluderer, at årsagen til, at disse varer er undtaget i loven, skulle være muligheder for snyd, har jeg ikke nogen mening om.
Men hvis det er årsagen, så synes jeg, man skulle tage fat i det snyd i stedet for blot at fjerne muligheden for det.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Nu ligger det mig uendelig fjernt at antyde, at nogen i erhvervslivet skulle ønske at snyde, så derfor baserer jeg mit udsagn her på det, jeg mener er ministerens egen begrundelse for, at man har begrænset det på de områder.
Og så er jeg lidt forvirret over, at ministeren, når han ved, at M073s55675622nakl.fm Page 5608 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM det her vil føre til mere sort handel og sort arbejde, så ikke lader det få konsekvenser for hele lovforslaget.
Det, jeg gerne til sidst vil spørge hr. Poul Erik Christensen om, er, om det ikke gør noget indtryk på hr. Poul Erik Christensen, at de mennesker, som repræsenterer dem, der bor i landdistrikterne, de mennesker, der driver de butikker, der stadig væk findes i landdistrikterne, entydigt siger, at det her er en dårlig idé.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-07:
Høringssvar gør selvfølgelig altid indtryk, når man læser dem.
Jeg føler, med min bopæl i de pågældende områder, at det er et positivt forslag, som vil afbøde de virkninger, som jeg frygter som følge af den nye lukkelov.
Det er det, der er baggrunden for, at Det Radikale Venstre vil støtte forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-07:
I SF betragter vi faktisk det her forslag som opfyldelsen af en lovning, vi fik under behandlingen af lukkeloven som et plaster på såret for yderområderne.
Det er den indgangsvinkel, jeg har til det.
Jeg hilser velkommen, at det bliver muligt med den her slags butikker.
Jeg har forstået det sådan, og det skal jeg stille et præcist spørgsmål til ministeren om, at de lokalbutikker, der er ude i områderne – og man skal selvfølgelig definere butikkerne i yderområderne – ikke har lov til at lave sådan en rullende butik ved siden af deres butik.
Sådan har jeg forstået det ud af høringssvarene, og sådan har jeg selv læst teksten.
Nej, det var ikke godt, det her.
Beklager, jeg havde ikke fået kvalt min mobiltelefon.
Det er en dødssynd.
Lidt modsat Venstre, som vil gøre det hele meget frit, mener vi, at der er et samfundsansvar forbundet med, hvordan vi organiserer vores butikker, og hvilke butikker der er.
Det samfundsansvar snakkede vi jo lige præcis om i forbindelse med lukkeloven er et samfundsansvar for svage borgere i yderområderne.
Det er et samfundsansvar, at der er en rimelig dækning.
Og hvis vi bare siger: Frit løb for kapitalen og koncentrationen! så lever vi ikke op til det samfundsansvar.
Det er måden at opnå fri konkurrence på, og vi vil godt have fri konkurrence, men den eksisterer kun, hvis vi sørger for, at der er et regelsæt at leve efter.
Ellers er det bare den stærkes ret, og det går vi altså ikke ind for.
Jeg kan forstå – ministeren nikkede – at det åbenbart var muligt for de små butikker også at lave en rullende butik, og det vil i så fald være glædeligt.
Men ifølge høringssvarene har jeg ikke helt forstået, at det kunne være sådan.
Når man sætter det her i gang, så er det jo en nem mulighed for en iværksætter at komme i gang med en butik på.
Den er også så nem, at man godt kan frygte, at det vil blive en lettere adgang til at omsætte sorte penge og sorte varer, og derfor skal der kontrol på sådan et område her.
Så jeg vil sige, at vi også bør have en tilkendegivelse om, at der er vilje til, alt efter hvordan det her udvikler sig, at give ressourcer til SKAT, til politiet, til fødevarekontrol.
Det er heller ikke helt ved siden af, når der bliver nævnt fødevarekontrol også her.
Det er ikke for at genere nogen.
Det er et rimeligt krav, for vi er inde på et område, som er let tilgængeligt, og derfor skal vi også vægte kontrolsiden her.
SF vil gå positivt ind i det her og hilser det velkommen, men vil gøre noget for at bevare den brede konkurrence i yderområderne ved også at tilgodese de eksisterende butikker.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg helt fik fat i, hvad SF mente.
Jeg synes faktisk næsten, det lykkedes SF at overgå Socialdemokraterne i uklarhed.
Men jeg vil så stille to spørgsmål, der måske kan afklare det.
Det ene er: Er det en betingelse for, at SF medvirker til det her forslag, at der kommer flere ressourcer til SKAT og fødevarekontrol?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-07:
SF har lagt en forbrugervinkel på det her og sagt, at vi godt vil have den ekstra variation, som kommer som følge af det her.
Det er en betingelse, vil jeg sige, at de små butikker ude i yderområderne også har mulighed for at være dem, som løfter opgaven, at det ikke kun er private, som jeg har forstået at det var.
Med hensyn til ressourcer: Hvis det kommer i gang, og det viser sig at blive til noget, så skal der være vilje til at give ressourcer, og det forventer jeg da logisk nok et nik til.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Så tror jeg, vi så blev klar over, at SF i grunden ingen krav har, for den ene betingelse har man allerede fået opfyldt, det fremgår af lovforslaget, og den anden betingelse er noget, der kommer bagefter.
Så vil jeg bare spørge SF’s ordfører, om jeg skal forstå det på den måde, at SF i lighed med Venstre og Konservative og måske Socialdemokraterne mener at have noget viden, der gør, at de bedre ved, hvad der skaber god udvikling i landdistrikterne, end landdistrikternes fællesudvalg og de mennesker, der i dag driver butikker ude i landdistrikterne.
Og hvad baserer man det så på sådan faktuelt?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-07:
Jeg har læst de forskellige høringssvar, men der er jo også et forbrugerhøringssvar, som hilser det meget velkommen.
Så meningerne er delte, folket er delt i det her, og jeg bruger min almindelige sunde fornuft her og ser det som en ekstra mulighed for at sikre, at de små butikker fortsat kan leve godt derude.
Så på nogle punkter har vi altså et vist sammenfald med Venstre og Konservative.
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-07:
Allerførst vil jeg gerne rose SF’s ordfører for en flot og sober måde at fremlægge tingene på ligesom Det Radikale Venstre.
Det viser jo noget om, at der er kommet nye oppositionsledere.
Så vil jeg sige til SF’s ordfører, at når der blev talt om, at det ikke er planøkonomi, men plan i økonomien, og om samfundsansvar, så skal vi lige have tingene på plads.
Er det lovgivningen, der lukker en købmandsbutik, eller er det manglende kunder?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-07:
Ros fra hr. Jens Hald Madsen er jo ikke altid det rareste, men det må man jo også leve med her i salen indimellem.
Om det er lovgivningen eller forbrugerne, som lukker en butik?
Vi skal sørge for, at den svage forbruger har gode muligheder, og at det ikke kun er den stærke del af forbrugerne, der tilgodeses.
Det er der, vi kommer ind ved at tilrettelægge strukturen, og derfor har vi været med til at give nogle fordele til små butikker i yderdistrikterne for at få dem til at leve.
Og det er der jo stadig væk lidt af, men ikke helt nok.
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-07:
Det er ærgerligt, at jeg skal bruge den her sidste bemærkning på at gentage mit spørgsmål, for jeg tror ikke helt, jeg fik fat i det: Er det kunderne, der lukker en købmandsbutik, fordi de ikke kommer ind, fordi varerne f.eks. måske er dyre eller der er et bedre alternativ, eller er det lovgivningen?
Lovgivningen sætter rammerne, men er de, der bestemmer, kunderne – er det dem, som betaler pengene, der bestemmer?
Man lukker jo ikke på grund af en lovgivning, man lukker, fordi man simpelt hen ikke tjener penge i en købmandsbutik.
Det skal vi sådan lige have gjort klart.
Når vi så har fået det på det gjort klart, kommer det spørgsmål, jeg vil bruge den her tid på: Er det sådan, at vi skal adfærdsregulere forbrugeren?
Er forbrugeren simpelt hen så uvidende om, hvad vedkommendes eget bedste er, at vi altså skal ind og adfærdsregulere folk og sige: I ikke må gå ind i centeret, det er farligt, det er frygteligt, I skal købe hos den lokale købmandsbutik, fordi vi i SF er meget klogere end jer borgere?
Er det sådan, det hænger sammen?