runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Jørgensen (KF), 1998-02-05:
Jeg vil gerne på Det Konservative Folkepartis vegne begynde med at tilsige indenrigsministeren og for så vidt også forsvarsministeren vores varme støtte til det lovforslag, der her er til første behandling.
Det fremgår af både bemærkningerne og den skriftlige fremsættelse, at baggrunden for det arbejde, der her er mundet ud i et lovforslag, i virkeligheden er et udvalgs- og udredningsarbejde, der begyndte i 1994.
Der er et behov for, at den tid, hvor man er i trøjen, for at bruge et gammeldags, lidt klassisk udtryk, udnyttes optimalt.
De værnepligtige og også de officerer, jeg har talt med,
har igennem flere år peget på det ønskelige i det, der er den vigtigste del af det her lovforslag, nemlig bestemmelserne om udelukkelse af værnepligtstjeneste på grund af straf.
Vi synes, det er rigtigt, at man reducerer fra de fem måneder, der har været gældende hidtil, ned til 30 dages ubetinget fængsel.
Vi kan med andre ord tilslutte os lovforslaget.
Men jeg vil sige til forsvarsministeren og til indenrigsministeren, at der et enkelt element i lovforslaget, som jeg vil bede den relevante minister kigge på.
Jeg relaterer til den skriftlige fremsættelse.
I den pågældende skriftlige fremsættelse står nogle bemærkninger om, hvem der skal have oplysninger om forskellige strafforhold.
Vi synes, det er en klar forbedring, at der står, at »disse oplysninger kan videregives til de værnepligtsuddannende centrale niveauer,« men så står der »men ikke til den enhed, der forestår den egentlige uddannelse af de værnepligtige.« Det vil jeg gerne have belyst, og det er vores ønske, at man kan give disse oplysninger videre til kompagnichefen.
Det er kompagnichefen, der sidder med ansvaret for fordelingen af de 125-130 soldater eller lidt flere, der er knyttet til hans ansvarsområde.
Vi tror, det kunne være en rigtig tanke, at de oplysninger kommer ned til kompagnichefen, men heller ikke længere ned.
Det vil jeg så bede indenrigsministeren og/eller forsvarsministeren kigge på og dyrke, for vi tror, at det kan give en bedre rytme og en bedre udnyttelse af de uddannelsesmæssige ressourcer, der skal til.
Men med det lille forbehold, med den lille tanke, som vi anmoder om at der arbejdes videre med, skal jeg varmt anbefale forslaget.
Og jeg vil ligesom Venstres ordfører håbe på, og vi vil gøre vores til, at det får en hurtig og effektiv gennemgang i udvalget, så vi kan få det igennem hurtigst muligt.
Peter Christensen (S), 1998-02-05:
L 159 har til baggrund »Rapport om kriminelle værnepligtige i forsvaret«, og i den rapport påpeger man en del problemer.
For det første er værnepligtstiden blevet reduceret væsentligt i de senere år, og på den baggrund skal tiden selvfølgelig udnyttes optimalt.
Er der mange disciplinære problemer, vil det selvfølgelig tage uforholdsmæssig lang tid
Vi er nu kommet i den situation, at Danmark har en øget FN-indsats, og det kræver selvfølgelig for vores værnepligtige, at de får en mere intensiv uddannelse.
For at rejse en udelukkelsessag er den nuværende grænse fem måneders ubetinget fængsel, og i lovforslaget ønsker man det skærpet til 30 dage for at blive udelukket fra værnepligtstjeneste
Det er ikke blot en tidrøvende faktor, hvis man har mange førstraffede personer i en enhed, men det vil også give et dårligt kammeratskab, specielt hvis det er voldsdømte, der kan have en truende adfærd.
En anden ting, som også er væsentlig, er, at man ikke går hen og koncentrerer disse tidligere straffede på samme tjenestested.
Det gælder ikke blot i den første samlede tjeneste, men også ved en genindkaldelse skal der ske en vurdering.
Våben og voldsmænd hører ikke sammen.
Kunne det være et signal til de unge om at afholde sig fra kriminalitet, var det heller ikke så ringe. Lovforslaget indeholder også fritagelse for værnepligt for personel på Færøerne og i Grønland, der har boet der i mindst 10 år. Ændring af Værnepligtsnævnets funktion er også indeholdt i lovforslaget, og det vil nu ifølge lovforslaget komme til at fungere som klagenævn.
Det vil så gå fra rutinesager til i højere grad klagesager.
Det vil betyde en enklere sagsbehandling og mindre ressourcekrævende administration.
En hurtigere sagsbehandling vil også være til gavn for de værnepligtige. Socialdemokratiet anbefaler lovforslaget.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-02-05:
Det er jo et af de forslag, som hurtigt kan blive færdigbehandlet.
Fremskridtspartiet skal også give sin fulde støtte til lovforslaget.
Vi har ikke anden bemærkning, end at
når hjemmestyret har godkendt det, så er det klart, at så må vi også se fornuftigt på det. Er det hjemmestyrets opfattelse, at der skal ske den tekniske ændring af lovgivningen, jamen så er der hundrede procents opbakning fra Fremskridtspartiet.
Aage Frandsen (SF), 1998-02-05:
SF kan fuldt og helt tilslutte sig lovforslaget.
Forslaget har to kvaliteter.
Den ene er, at det indholdsmæssigt er i orden, ikke fordi vi har tilsvarende bestemmelser i Danmark, men det er, fordi de i sig selv er i orden.
Den anden er, at forslaget er godkendt af det grønlandske hjemmestyre, og det vil sige, at Landstinget har godkendt det, og det gør så, at vi hundrede procent støtter forslaget.
Hans-Pavia Rosing (S), 1998-02-05:
Det kan gøres ganske kort.
Lovforslaget drejer sig om en hel del teknik.
Det er spørgsmålet om en ændring for at erstatte den hidtidige ordning ved folketingsvalg i Grønland, hvor man i dag har personlige stedfortrædere.
Den nuværende ordning skal erstattes af en ordning, hvorefter de ikkevalgte kandidater er stedfortrædere for de valgte i det samme parti eller i et kandidatforbund, hvis et sådant findes.
Der er også andre ændringer til loven, som jeg ikke skal komme nærmere ind på.
Lovforslaget har været behandlet i det grønlandske Landsting og er blevet godkendt dér
, så jeg skal bare tilslutte mig lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 1998-02-05:
Så bliver jeg nødt til at spørge hr. Kim Behnke, hvad vi så skal gøre ved det, som er selve problemet i den lovgivning, vi behandler her, nemlig de personer, som bruger biler med gule plader til privat kørsel.
Jette Gottlieb (EL), 1998-02-05:
Også Enhedslisten kan tilslutte sig lovforslaget.
Knud Enggaard (V), 1998-02-05:
Venstre kan støtte indenrigsministerens lovforslag.
Det er vigtigt, at værnepligten kan have de rigtige vilkår, så forsvaret kan fungere bedst muligt. Vi kommer ikke uden om, at kriminelle værnepligtige kan være et problem.
Den gamle grænse for at udelukke fra værnepligten, som var fem måneders fængsel ubetinget, er klart i dag utilfredsstillende.
Den nye grænse på 30 dage eller tilsvarende anden straf
giver nu adgang til at vurdere hver enkelt værnepligtig.
Der er altså ingen automatik i det, men en god mulighed for, at vi kan sortere dem fra, der vil være en særlig belastning under værnepligten.
Endnu vigtigere er det, at straffene kan være kendt
forud for fordelingen til enhederne, så der ikke opstår uheldige koncentrationer
De klare regler for færinger og grønlændere betyder en forenkling af sessionsadministrationen, ligesom vi finder adgangen til udsættelse hensigtsmæssig.
Hvis man søger en forklaring på, at der skal yderligere en repræsentant til fra Folketinget, må det vel være et udtryk for Det Radikale Venstres indflydelse.
Jens Vibjerg (V), 1998-02-05:
Jeg kan sige om forslaget, at vi fra Venstres side vil gå
positivt ind i udvalgsarbejdet.
alvorlige resultater af ulovligt hjemmefremstillet fyrværkeri
Hvis vi kan komme det til livs ved at sige ja til det her, kunne det godt være en meget god idé.
Så Venstre vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, men vi føler også, at forslaget fortjener en nærmere undersøgelse og en debat om fordele og ulemper.
Jacob Buksti (S), 1998-02-05:
Så vil jeg gerne spørge hr. Kim Behnke én gang til, hvorfor hr. Kim Behnke mener, at vi både skal have hvide plader og gule plader.
Frederik Nørgaard (S), 1998-02-05:
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at det er dybt ulykkeligt og tragisk primært for de mange store drenge og unge mænd, som kommer til skade hvert år.
Selv om myndighederne før årsskiftet kommer med oplysninger og advarsler, må vi efterfølgende konstatere, at alt for mange får varige fysiske mén af det, som skulle være en festlig overgang til det nye år.
Jeg synes også og tror på, at vi kan registrere, at der i kraft af oplysningskampagnerne om affyring af fyrværkeri er konstateret en mærkbar nedgang i både øjenskader og høreskader.
Det er jo sådan, at når børn sammen med voksne køber fyrværkeri i dag, er det blevet kutyme, at der købes beskyttelsesbriller med.
De bliver også brugt, og det er en god ting.
Med den ændring af våbenloven, som trådte i kraft den 1. januar 1995,
blev alle pyrotekniske artikler omfattet af fyrværkeriloven.
Straffebestemmelserne i loven blev skærpet, samtidig med at der blev skabt mulighed for at straffe virksomheder for at overtræde loven.
Strafferammen blev udvidet fra bødestraf til hæfte og under skærpende omstændigheder fængsel i op til 2 år.
Loven indeholder også en bemyndigelse til ministeren om at kunne fastsætte regler for opbevaring af fyrværkeri.
Vel vidende om, at der stadig væk sælges ulovligt fyrværkeri eller knaldfyrværkeri herhjemme, og at mange stadig væk køber ulovligt ind i vore nabolande, tror jeg ikke på, at det vil nedsætte antallet af alvorlige skader herhjemme, at man tillader salg af fyrværkeri med mindre knaldeffekt.
Det må blive sværere for politiet at skelne mellem lovligt og ulovligt knaldfyrværkeri og dermed at håndhæve loven.
Jeg tror desværre også, at muligheden for at erhverve fyrværkeri med en mindre knaldeffekt lovligt vil føre med sig, at alt for mange vil blive fristet til at pakke det om og dermed skabe risiko for sig selv og andre. Vi tror på, at der kun er den hårde vej at gå, nemlig at
fastholde forbudet mod knaldfyrværkeri i Danmark og igennem oplysningskampagner hvert år advare mod letsindig omgang med fyrværkeri
Jeg skal på Socialdemokratiets vegne afvise beslutningsforslaget.
Kim Behnke (FP), 1998-02-05:
To korte svar: Nej til hr. Jacob Buksti.
Og til Det Konservative Folkeparti: Jeg beklager, at jeg havde hørt det, som om Det Konservative Folkeparti var enigt med hr. Erling Oxdam og Venstre i, at man skulle undlade at stemme. Det glæder mig, at Det Konservative Folkeparti vil støtte lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 1998-02-05:
Inspireret af hr. Kim Behnkes slutreplik, vil jeg bare spørge hr. Kim Behnke, om den betyder, at Fremskridtspartiet er tilhænger af, at gule plader-ordningen helt afskaffes.
Flemming Hansen (KF), 1998-02-05:
Da fru Seeberg er borte fra salen et kort øjeblik, skal jeg rette den misforståelse, at »i modsætning til Venstre og De Konservative« vil Fremskridtspartiet støtte lovforslaget, for fru Gitte Seeberg sagde rent faktisk, at De Konservative støtter lovforslaget. Vi støtter, at en afgift bliver afskaffet, og vi er endda lykkelige for det.
Villy Søvndal (SF), 1998-02-05:
Da SF's ordfører på området, hr. Jes Lunde, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre følgende: De planlagte forhøjede vægtafgifter har vist sig at give
en række problemer i praksis: dels ved, at der sendes opkrævninger ud til en masse mennesker, der alligevel ikke skal betale, men som så skal lægge pengene ud i 3 måneder, til de får dem igen - det er simpelt hen for skørt - og dels ved, at de mange, der har købt varebiler før den 6. maj 1997, er kommet i klemme på grund af en pludselig hård afgift på privat brug af deres bil.
SF er derfor indstillet på at ophæve loven og erstatte den med et nyt system, hvor man ikke sender regninger til dem, der ikke skal betale, og hvor der er en lempelig overgangsordning for alle, der har købt deres bil før den 6. maj 1997.
Gitte Seeberg (KF), 1998-02-05:
Jeg kan for så vidt tiltræde det meste af det, hr. Erling Oxdam har sagt, og vil derfor fatte mig i korthed.
Det Konservative Folkeparti har heller ikke lod og del i det forslag, som blev behandlet i foråret, kaldet grønærteforliget.
Alle har ret til at blive klogere, også skatteministeren, og vi er på erhvervslivets vegne glade for, at skatteministeren nu laver om på systemet, således at afgiften helt ophæves.
Jeg vil blot meddele allerede nu, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte et forslag, som ministeren ifølge bemærkningerne til det foreliggende lovforslag vil fremsætte på et senere tidspunkt, hvor der vil blive indført et vignetsystem.
Det ville jo have været det enkleste fra starten, hvis man endelig vil have afgiften her.
Men vi vil i hvert fald ikke støtte forslaget, når vi når dertil.
Jeg kan oplyse, at Det Konservative Folkeparti stemmer ja til forslaget.
Erling Oxdam (V), 1998-02-05:
Venstre var som bekendt ikke med i det såkaldte grønærteforlig i foråret 1997.
Venstre stemte imod lovforslag nr. L 252, hvorved tillægsafgiften for privat anvendelse af varebiler på gule plader blev indført.
Man skulle derfor tro, at Venstre ville stemme for det foreliggende lovforslag.
Forslaget ophæver jo netop denne ekstra afgift, der typisk vil ramme den lille erhvervsdrivende, men i øvrigt også større firmaer med mange varebiler.
Sagen er imidlertid, at Venstre ikke vil blande sig i denne lovgivning, som regeringen vedtog sammen med venstrefløjen her i salen, altså SF og Enhedslisten.
Når statsministeren ligefrem har pålagt sin skatteminister, som først ikke ville høre tale om det, at ændre loven,
så skulle det samme flertal nok selv kunne ophæve denne i realiteten landsskadelige lov.
Den er nemlig landsskadelig, fordi den nedbryder borgernes respekt for lovgivningen.
Der er tale om intet mindre end en skandale.
Ordet fadæse er derfor for mildt og i virkeligheden også forkert. Det var jo fuldt bevidst, at skatteministeren indførte en helt ny regel i dansk ret gående ud på, at varebilejere - uanset om de endeligt skal betale den fulde tillægsafgift, den halve tillægsafgift eller slet ingen tillægsafgift - skal indbetale den fulde tillægsafgift.
Først senere - der står, det vil blive i april-maj måned - får de varebilejere, der enten ikke skal betale nogen tillægsafgift overhovedet eller kun den halve afgift, deres penge tilbage.
Renterne af de indbetalte beløb mister de, hvad enten de har trukket pengene på en kassekredit eller på en rentebærende beholdningskonto.
Staten giver jo ikke indskyderne, som man må kalde dem, nogen forrentning.
Havde det været tilfældet, var sagen måske knap så slem, men det gør staten jo ikke.
Under alle forhold ville disse varebilejere komme til at lide et likviditetstab, som er fuldstændig ubegrundet. Loven fik også i et vist omfang tilbagevirkende kraft. Det kan der så rådes bod på ved samme lejlighed.
Det lovede
man i øvrigt fra flere ordføreres side dengang
man ville se på, men det skete ikke i fuldt omfang. Venstre vil altså ikke positivt støtte forslaget, men - undskyld udtrykket - stemme gult. I øvrigt synes jeg nok, at ministerens skriftlige fremsættelse oser af dårlig samvittighed. Der står heri: »Dette har vist sig at påføre virksomhederne rentetab og betydelige likviditetsproblemer ...«
Det har vist sig, ja, det kunne enhver jo sige sig selv.
Ikke mindst pressen har kritiseret opkrævningsmetoden, siden indbetalingskortene kom frem.
Da borgerne ikke skal holdes i usikkerhed og tvivl længere end højst nødvendigt, er Venstre gået med til en hurtig behandling her i Tinget og i Skatteudvalget.
Der er ingen tid at spilde.
Hvad der videre skal ske, er op til regeringen.
Finansministeren kan næppe skaffe de 350 mio. kr., som provenuet skønnedes at være for 1998, men ej heller dette vil bevirke, at Venstre kan stemme for et klistermærke.
Det er ikke Venstres sag, vil jeg sige, spørgsmålet om, hvad der så skal ske.
Et klistermærke kaldet en vignetordning er blevet luftet, men hvordan den nærmere skal udformes, må som sagt være regeringens sag.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-02-05:
Det Radikale Venstre har været med til at indføre den lov, som nu foreslås ophævet, fordi der har været rejst kritik mod den.
En del af kritikken har været berettiget, og en del af kritikken har været aldeles uberettiget.
Vi ønsker, at der skal sættes stop for den udbredte brug af varebiler til privatkørsel, for det har aldrig været meningen med de gule plader, at de skulle anvendes af private; de har været reserveret til erhvervsformål.
Så den del af kritikken har vi ikke ønsket at tage ad notam, men den kritik, der har gået på det administrative, har vi måttet bøje os for.
Da loven blev vedtaget, blev det nævnt, at varebiler anvendt til erhverv kan få afgiften modregnet i momsregnskabet, og det lyder jo enkelt, men det har selvfølgelig i praksis vist sig at betyde, at folk skulle lægge pengene ud i et stykke tid og så have dem tilbage igen senere.
Og der blev regnet på disse likviditetstab i forbindelse med lovens gennemførelse, og de blev, så vidt jeg husker, sat til omkring 70 kr. om måneden pr. bil, hvilket vi mente at erhvervslivet nok kunne klare at få pålagt.
Det har så vist sig at give meget store protester, især fordi folk syntes, det var bøvlet, at de først skulle indbetale pengene og derefter have dem tilbage igen på et senere tidspunkt.
O.k., det er i orden, og vi vil gerne være med til at lave loven om, men støtter også, at den nuværende ordning bliver erstattet med en vignetordning, som vil pålægge de biler, der hidtil har skullet betale en afgift, den samme afgift, som de har skullet betale efter den lov, der nu bliver ophævet.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-02-05:
Jeg er enig med indenrigsministeren.
Indenrigsministeren er som bekendt en venlig person, og i denne debat har han vist, at han er lydhør over for eventuelt at nedsætte en arbejdsgruppe, der kunne kigge på de erfaringer, man har ikke kun i Sverige, men også i de andre nordiske lande og i EU-regi.
Det synes jeg er en stor imødekommelse, og det er jeg naturligvis glad for på Fremskridtspartiets vegne.
Jeg må sige til hr. Bjørn Elmquist, at hvis der bliver nedsat en sådan arbejdsgruppe og den konkluderer, at en legalisering af mildt knaldfyrværkeri kun vil forværre situationen, så er det da klart, at vi ikke vil lukke ørerne for det.
Så må vi forholde os til den konklusion, og det gælder forhåbentlig også modsat, at hr. Bjørn Elmquist vil se meget alvorligt og sagligt på en konklusion.
Jeg vil godt være ærlig og sige, at det var en overraskende positiv melding fra ministerens side her på det sidste.
Vi havde måske ventet en afvisning hele vejen rundt, men jeg synes faktisk, at ministeren skal have ros i den her sag for at være åben over for at kigge på det ikke kun i udvalget sammen med os, men også ved at lade en arbejdsgruppe dykke ned i det og finde frem til de positive og negative sider.
Det er ganske rigtigt, som ministeren siger, at for os i Fremskridtspartiet handler det ikke om at få
større knaldeffekt.
Det handler om, som der også står i vort beslutningsforslag, at få sat en stopper for de alvorlige skader på unge mennesker og børn.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-02-05:
Det var en ordentlig svingtur i lianerne, hr. Køpke Christensen tog sig her.
Tak for det.
Underholdningsværdien var høj.
Den må vi se at få indført, for hos os har fyrværkeri ført til flere høreskader.
Så altså, er hr. Køpke Christensen parat til at gå uhildet og uden at have draget en konklusion på forhånd ind i et eventuelt udredningsarbejde?
Ja eller nej.
Poul Nødgaard (DF), 1998-02-05:
Dette forslag har vi naturligvis studeret ret nøje, og jeg synes, at man også fra regeringens side må konstatere, at der faktisk er nogle problemer med hensyn til affyring af fyrværkeri i Danmark.
Efter at have hørt de ordførertaler, der har været holdt,
synes jeg, at indenrigsministeren skulle tage imod den hånd, der også kom frem fra regeringspartiet Det Radikale Venstre med hensyn til at at kalde ordførerne ind og prøve, om man kunne lave et regelsæt.
Der burde slet ikke være politik i denne sag, for jeg synes, vi alle sammen burde være optaget af, at der ikke sker de forfærdelige ulykker, der nu engang sker.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge indenrigsministeren om noget.
Nu er vi jo ikke fanatiske tilhængere af EU - det er kendt af enhver - men problemerne i det, vi står og drøfter her i dag, skyldes jo stort set det meget fyrværkeri, der tages med hjem fra bl.a. Tyskland, og det var måske et spørgsmål, om ikke EU-landene kunne forhandle sig frem til fælles bestemmelser for fyrværkeri, så vi undgik mange af de kedelige ulykker.
Når jeg tænker på nytårsaften 1997 og på, hvad der blev fyret af i den forholdsvis lille landsby, hvor jeg bor, kan jeg ikke lade være med at spekulere på, at om 2 år - altså i 1999 - må hele Danmark simpelt hen blive oplyst i indtil flere timer, og så vil vi få endnu flere ulykker.
Kunne ministeren sammen med ordførerne ikke bruge tiden indtil da til at finde frem til et forslag, der skulle bygge på et ønske om, at ulykkestallet virkelig blev sat ned?
Jeg går da ud fra, at regeringen er optaget af det, og det er vi i hvert fald i Dansk Folkeparti.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-02-05:
Vi deler den bekymring, Fremskridtspartiet her giver udtryk for vedrørende de høreskader, der sker; men vi er ikke enige i det middel, Fremskridtspartiet her foreslår, man skal gribe til.
Hvis man er 1 m fra knaldproppen, er lydeffekten 140 dB, og indenrigsministeren sagde videre, at flere ørelæger anbefaler, at fyrværkeri højst må have en lydeffekt på 125 dB - altså lavere end de 140 dB - på 2 m's afstand, dvs. det dobbelte
Jeg synes i og for sig, det er tal, vi burde forholde os til.
Det er muligt, vi ikke kan forholde os til det under debatten her, men det er i hvert fald noget af det, vi må have frem under udvalgsarbejdet.
Det er, som om det er en naturlov, at nogle vil høre nogle meget kraftige brag en nytårsaften, og vi tror altså ikke rigtig, at det forslag, Fremskridtspartiet her fremsætter, vil mindske risikoen.
Der vil stadig være folk, der laver deres egne ulovlige bomber, eller hvad vi nu skal kalde dem, der vil være folk, der stjæler dem, og der vil være folk, der indfører dem ulovligt i Danmark.
Men vi må jo se, hvordan det politiske flertal er, og vi kan da forstå af nogle af meldingerne fra Venstre og De Konservative, at de ikke er helt så faste i kødet, som vi åbenbart er.
Vi må altså prøve at finde overtalelsesmetoder, og hvis det forudsætter, at der skal fremlægges yderligere materiale for udvalget, så lad os få det frem.
Det vil vi selvfølgelig ikke modsætte os, for på dette område håber vi, det må være argumenterne, der tæller, snarere end troen.