Hans Peter Baadsgaard (S), 1997-11-21:
Jeg vil først gerne takke boligministeren.
Det er en omfattende og god redegørelse, som belyser en række forhold, som har betydning for byggebranchens fremtidige udvikling.
Vi er i Socialdemokratiet godt tilfreds med, at der bliver sat fokus på byggepolitikken, som det nu sker med denne redegørelse.
Det er nødvendigt hele tiden at følge byggebranchens udvikling, fordi byggeriet spiller så betydningsfuld en rolle på flere felter: Byggebranchen er en afgørende faktor i hele samfundsøkonomien, byggebranchen spiller en stor rolle, når vi taler om beskæftigelse, byggebranchen er afgørende i forbindelse med eksport inden for branchen.
Den har nu rundet de 34 mia. kr., og det siger jo mere end meget.
Byggeriet har også stor betydning, når vi ser på miljøet, på spørgsmålet om at få bygget på en miljømæssig bæredygtig måde, og endelig skal byggeriet jo sørge for, at forbrugerne, borgerne, i fremtiden får de boliger og bygninger, som de efterspørger.
Men det er ikke nok bare at følge byggeriets udvikling.
Det er også nødvendigt at påvirke udviklingen, hvis vi skal opnå de bedste resultater.
Der er meget i byggeriet, som kunne gøres bedre, det tror jeg også erkendes i byggeriet blandt byggeriets parter.
Det er nødvendigt, at der føres en effektiv byggepolitik, som redegørelsen her lægger op til.
Byggeriet har i de seneste år været inde i en gunstig udvikling, ikke mindst takket være regeringens økonomiske politik, en politik, som har styrket dansk økonomi og øget beskæftigelsen til en rekordagtig lav ledighed.
Dette gælder især eller det gælder i hvert fald også for beskæftigelsen i byggebranchen.
Vi er nu i en situation, hvor der i visse brancher i visse områder af landet er en tendens til mangel på arbejdskraft, og i en sådan situation er det jo mere nødvendigt end før, at der ses på byggeriets effektivitet og produktivitet, og derfor støtter vi helt og fuldt boligministeren i de foreslåede initiativer til en øget produktivitet i byggeriet.
Jeg vil godt tage nogle elementer frem af det, der er nævnt i redegørelsen, f.eks. behandles sæsonudjævningen i denne.
Spørgsmålet er, om vi kan opnå en bedre sæsonudjævning, og det er jeg overbevist om at vi kan, sådan at byggebranchens kapacitet kan udnyttes bedre.
Det vil der være klare økonomiske fordele i, ikke alene for byggebranchens parter, men for hele samfundet.
Mere vinterbyggeri vil også give en mere jævn beskæftigelse, så færre i byggefagene skal gå ledige i vinterhalvåret, og det vil igen kunne give besparelse, nemlig besparelse på udgifterne til dagpenge.
Byggeriets parter må have en oplagt interesse i at medvirke her.
Vi kan helt støtte boligministeren i bestræbelserne for at opnå en mere jævn byggerytme.
Det er både i lønmodtagernes, arbejdsgivernes og samfundets interesse, og vi ser frem til, at også byggeriets parter aktivt går ind i det arbejde for at opnå den gevinst, der ligger i en mere jævn byggerytme.
Boligministeren beskriver flere initiativer, der kan bidrage til en bedre kvalitet i byggeriet.
Også her kan vi fra Socialdemokratiets side støtte boligministerens initiativer.
Der kan sættes ind på flere måder på flere områder.
Kvalitet er jo også et spørgsmål om, om vi i byggeriet har den rigtige viden, og om den viden, vi har, og den forskning, der udføres inden for byggeriet, giver de rigtige resultater.
Men ikke nok med det, spørgsmålet er også, om den viden, som vi har til rådighed, kommer ud til dem, der har brug for den.
Altså spørgsmålet om vores forskningsresultater og vidensudvikling bliver formidlet til dem, der har brug for den i det daglige.
Dér tror jeg også, at der er noget at indhente med en forøget formidlingsindsats.
Det er også et spørgsmål, om den nyeste viden indgår i byggefagenes uddannelser.
Det er en overvejelse værd.
Ellers må boligministeren og undervisningsministeren tage kontakt med hinanden for at sikre, at vores uddannelser i byggefagene er så fremtidssikrede som overhovedet muligt, ved at den nyeste viden er til rådighed og bliver formidlet også igennem uddannelserne.
Der står i redegørelsen, at bygningers og boligers økologiske tilstand samt bygningers driftsudgifter fremover vil få stigende betydning, og heri er jeg helt enig.
Energi- og ressourceforbruget ved opførelser og anvendelser af boliger og bygninger spiller en stor rolle i det, vi kunne kalde miljøregnskabet, og det vil komme til at spille en stigende rolle også globalt set.
Derfor skal vi også blive endnu bedre til at tænke miljøet ind i byggeriet.
En førerstilling for Danmark på dette område vil ikke alene kunne gavne vort eget miljø, det vil også kunne danne grundlag for en øget eksport, hvis vi kan ligge i front i udviklingen af miljørigtigt byggeri. Der er skabt bedre muligheder for at inddrage
økologiske hensyn i byggeriet gennem afskaffelse af det vejledende rammebeløb i det direkte støttede byggeri, og jeg håber, at disse muligheder vil blive udnyttet, sådan at der bliver anlagt totaløkonomiske vurderinger, når man skal planlægge byggeriet. Derved kan man inddrage miljøhensyn, og man kan også inddrage driftshensyn allerede i anlægsfasen, og dér tror jeg, der er gode gevinster at hente, og jeg håber, at der vil blive skabt en erfaring, så det kan brede sig til andre dele af byggeriet end lige det, der i første omgang er i fokus her, nemlig det støttede byggeri. Jeg kunne fremdrage andre af de mange initiativer, redegørelsen har beskrevet, men det tillader tiden ikke.
Vi har nu et godt udspil fra boligministeren, og vi ser i Socialdemokratiet frem til, at initiativerne bliver fulgt op af konkret handling.