runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Min kommentar er, at jeg ikke baserer mig på løse avisforlydender.
Jeg har ikke noget kendskab til de påståede udtalelser, og hr. Rune Lund har dem også kun fra aviser.
Hr. Rune Lund har ikke nogen dokumentation for, at de udtalelser er fremsat.
Det er, hvad jeg har at sige til det.
Jeg vil gerne understrege, at den danske regering selvfølgelig er stærkt imod enhver form for tortur, og regeringen fremlægger hvert år i FN resolutioner mod tortur.
Det er resolutioner, der er vedtaget med konsensus og med bl.a. USA som forslagsstiller sammen med Danmark, og også på det her års generalforsamling i FN fremsætter regeringen en resolution mod tortur.
Det er det, jeg kan sige.
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
Sagen er den, at man i USA i øjeblikket diskuterer et forbud mod tortur.
I den forbindelse har det været fremme i Politiken den 27. oktober, men også andre steder, at den amerikanske vicepræsident, Dick Cheney, ønsker, at forbud mod tortur af fanger ikke skal gælde for hemmelige antiterroroperationer i udlandet rettet mod terrorister, der ikke er statsborgere i USA, og udført af et element af USA's regering, der ikke er forsvarsministeriet.
Hvad mener statsministeren egentlig om det, også set i lyset af, at statsministeren sammen med Bush har været i en krig i Irak, som af FN's generalsekretær er karakteriseret som ulovlig?
Hvad er statsministerens kommentar til det her?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg tror da, hr. Klaus Hækkerup og hr. Jens Rohde kunne få en fantastisk spændende udveksling af synspunkter om det.
For så vidt angår regeringen, må jeg gentage, hvad jeg sagde før, at vi har nedsat en Velfærdskommission netop for at kigge på det her i en helhed, at vi i stedet for sådan at komme med enkeltstående udspil på forskellige områder så vil se det her som en gennemarbejdet helhed, og på det grundlag vil regeringen så komme med et udspil i begyndelsen af det nye år.
Derefter indbyder vi så alle Folketingets partier til forhandlinger, og så håber vi, at vi kan opnå et bredt flertal bag en langsigtet og holdbar velfærdsreform.
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
»Hvad er statsministerens kommentar til, at den amerikanske vicepræsident – ifølge Politiken den 27. oktober 2005 – ønsker indskrevet, at forbud mod tortur af fanger ikke skal gælde for »hemmelige antiterroroperationer i udlandet rettet mod terrorister, der ikke er statsborgere i USA, og udført af et element af USA's regering, der ikke er forsvarsministeriet«?«
Klaus Hækkerup (S), 2005-11-09:
Men det er nu ikke mit spørgsmål.
Nu har statsministeren været ude at sige og har meddelt, at regeringen ikke ønsker at ændre på topskatten, og derfor vil jeg godt spørge: Hvordan kan man forholde sig til indtægtssiden, når man ikke samtidig vil forholde sig til udgiftssiden?
De må da hænge sammen på en eller anden logisk måde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nu ved jeg ikke, om hr. Jens Rohde ligefrem har fremsat et forslag.
Det var det vel ikke.
Det var nogle betragtninger om efterløn, tilbagetrækning og den slags ting.
Og de er velkomne som led i en bred, offentlig debat, som vi netop synes er den moderne måde at drive politik på, altså at man modner sager ved at have en god debat, der inddrager så mange mennesker som muligt.
Men en regering skal jo træffe beslutninger, og så kan det ikke nytte noget, at vi kortslutter det ved at træffe en beslutning, før Velfærdskommissionen er kommet med sin rapport, og den kommer altså den 7. december.
Så kigger vi på den, og i begyndelsen af det nye år kommer vi med svaret.
Jeg tror, at vi nu er så tæt på, at også hr. Thomas Adelskov trods alt må have tålmodighed de par måneder.
Thomas Adelskov (S), 2005-11-09:
Så bliver jeg forvirret sådan på et lidt højere plan, for hvis statsministeren ikke mener, at det er uansvarligt, at hr. Jens Rohde kommer med et forslag, må statsministeren jo have en mening om det forslag, der er kommet.
Det synes jeg sådan set at spørgsmålet handlede om i sin grundsubstans.
Hvad mener regeringen, hvad mener statsministeren om det forslag, som hr. Jens Rohde har været ude at lufte i offentligheden?
Det er vel meget rimeligt, at Folketinget afæsker statsministeren et meget konkret og præcist svar på, hvad statsministeren mener om et forslag, som et folketingsmedlem har været ude at lufte i offentligheden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nej, jeg må gentage svaret: Nu afventer vi rapporten fra Velfærdskommissionen, og så kommer regeringen med et udspil.
Så hr. Thomas Adelskov må ligesom andre socialdemokrater have lidt tålmodighed.
Til hr. Thomas Adelskovs påstand om, at hr. Jens Rohde skulle være uansvarlig, fordi han fremsætter tanker, før kommissionen kommer med sin rapport, må jeg sige, at det står fuldstændig for hr. Thomas Adelskovs egen regning, og jeg deler ikke opfattelsen.
Tværtimod var det meningen med nedsættelsen af Velfærdskommissionen, at vi gerne ville have en debat, og vi får jo kun en debat, hvis der er nogen, der bidrager til debatten.
Alle bidrag er velkomne.
Regeringen samler dem så op og kommer med et gennemarbejdet udspil i begyndelsen af det nye år.
Thomas Adelskov (S), 2005-11-09:
Det må så betyde, at statsministeren dermed mener, at hr. Jens Rohde, som kommer med forslag på Venstres vegne, er uansvarlig, og det tager vi til efterretning.
Jeg vil godt stille statsministeren et spørgsmål.
Når man nu sammenligner med Strukturkommissionen, var det jo sådan med Strukturkommissionen, at den fremlagde forskellige løsningsmodeller, og så valgte regeringen at lave en kommunalreform, som overhovedet ikke havde grobund i den rapport, der kom fra Strukturkommissionen, og regeringen valgte at lave en model, som heller ikke havde grobund i de mange høringssvar, der kom ind på baggrund af Strukturkommissionen.
Kunne statsministeren så ikke, hvis det også er regeringens tanker og man allerede har planer i skuffen om f.eks. efterløn, her i Folketingssalen løfte sløret lidt for, hvad man mener om efterløn i fremtiden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
På nuværende tidspunkt ved vi ikke, hvad kommissionen kommer med,
og derfor kan vi heller ikke vide, om det er noget, regeringen vil lægge frem, for jeg vil gerne slå fast, at her i landet har vi ikke ekspertstyre; vi har politisk folkestyre.
Derfor vil regeringen selvfølgelig forholde sig frit til det, kommissionen kommer med.
Men vi synes, det er nyttigt som grundlag for de politiske beslutninger at have en kreds af indsigtsfulde mennesker til at tænke nogle tanker om, hvordan vi kan sikre finansieringen af et godt velfærdssystem i fremtiden.
Det kommer kommissionen med den 7. december, og så vil regeringen overveje det, men det vil vi selvfølgelig gøre frit.
Det er jo ikke sådan, at vi føler os bundet af alt, hvad der kommer, men det skulle da være mærkeligt, om ikke der er gode, gennemarbejdede forslag og analyser, som vi kan bruge i det videre forløb.
Netop Strukturkommissionen, som hr. Frode Sørensen henviser til, er jo et godt eksempel på, hvordan vi arbejder.
Vi beder nogle indsigtsfulde mennesker komme med et oplæg, og på det grundlag træffer regeringen så politiske beslutninger.
Frode Sørensen (S), 2005-11-09:
Nu har vi jo tidligere set en kommission, der havde med kommunalreformen at gøre, og der synes jeg jo ikke, det var alt, som regeringen rettede sig efter i forbindelse med de anbefalinger, de kom med.
Men vil det sige, at regeringen føler sig bundet af det, som Velfærdskommissionen kommer med, og vil det i den her sammenhæng sige, at hvis de kommer med et forslag om, at vi skal bibeholde efterlønnen, så bliver det regeringens politik og regeringens oplæg, og hvis de kommer med et forslag om at afskaffe den, så bliver det også regeringens oplæg?
Eller kunne man forvente sig, at regeringen bare skrotter det, som Velfærdskommissionen kommer frem med, og kommer med et helt andet oplæg?
Det kunne godt lyde lidt, som om det, regeringen ønsker i den her sag, er at sparke det ud til hjørnespark, og så er det det, som kommissionen kommer frem med, der også bliver regeringens politik.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det meget nærmere end det, jeg allerede har svaret.
Da regeringen nedsatte Velfærdskommissionen, var det jo netop, fordi vi gerne ville have en god debat, at vi gerne ville modne en beslutning, som har betydning for det danske samfund i det længere løb.
Det synes jeg faktisk har vist sig at være en stor succes.
Vi kan jo se, at der er forskellige, der bidrager til debatten.
Der er nogle, der bidrager med indlæg i debatten, og der er nogle, der bidrager med forslag i debat ten.
Det er alt sammen så glimrende, og så samler vi det sammen, når vi kommer ind i det nye år, og kigger på det netop i en sammenhæng.
Frode Sørensen (S), 2005-11-09:
Nu ved jeg ikke, om det er muligt at få ret meget mere ud af det, for det, jeg sådan set gerne vil spørge om, er, at der er en åbenlys forskel på det, som Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, har udtalt, og det, som Venstres finanspolitiske ordfører, hr. Peter Christensen, har udtalt omkring efterlønnen.
Jeg har opfattet det sådan, at hr. Peter Christensen er lidt bekymret for, at efterlønnen skal fortsætte på grund af disse prioriteringer.
Jeg ved ikke, om vi kan få statsministeren til lidt at løfte sløret for, til hvilken side man kunne regne med at gå.
Er det der, hvor man skal prioritere tingene, sådan at det kan gå ud over efterlønnen, eller er det mere, som hr. Jens Rohde siger, at efterlønnen er kommet for at blive for alle, der bidrager til den?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Til syvende og sidst hænger alting jo sammen, men det, jeg bare har ønsket at understrege, er, at vi ikke snakker skat i den her forbindelse.
Nu holder vi os til den køreplan, der er lagt.
Der kommer en rapport fra Velfærdskommissionen den 7. december, og så bruger vi den tid, der skal til, for at regeringen kan gennemarbejde det og komme med et sammenhængende udspil.
Da inviterer vi så alle Folketingets partier, og det er, hvad vi kan sige om det på nuværende tidspunkt.
Jeg forstår da godt, at oppositionen er meget nysgerrig, men jeg synes, det er den mest ansvarlige måde at gribe det an på, at når vi har bedt nogle mennesker om at kigge på det, så får de også lov at kigge på det til ende, får lov at fremlægge deres rapport, og så træffer vi de politiske beslutninger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg har allerede sagt, at der er et akut behov, og det er også derfor, Danmark har været meget hurtigt ude med sin hjælp, og vi yder den kontant, der er ikke nogen vaklen.
Og nu må vi så arbejde i fællesskab på, at alle gør det, for hvis alle lever op til de løfter, der er givet, så er der faktisk tale om et meget stort beløb.
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
Jeg må konstatere, at når det drejer sig om tortur begået af USA, og når det drejer sig om, at centralt placerede folk inden for den amerikanske centraladministration arbejder for, at USA kan fortsætte med at begå tortur, så har statsministeren en superukritisk holdning til USA.
Vi har været vidner til nu her i dag, at når der kommer seriøse informationer om, at man i USA arbejder for, at man kan arbejde videre med tortur, så kalder statsministeren det løse rygter.
Men når der opstår løse rygter om masseødelæggelsesvåben i Irak, så starter statsministeren en ulovlig krig – en ulovlig krig om olie sammen med USA.
Det er det, der er konklusionen på det her spørgsmål i dag.
Sådan må det være, men det er så forskellen på statsministeren og mig.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Statsministeren sagde meget rigtigt, at det er meget vigtigt at lytte til FN, som koordinerer indsatsen i Pakistan.
Det er jeg fuldstændig enig med statsministeren i.
Og FN har jo appelleret meget kraftigt, meget kraftigere end under tsunamien, til medlemslandene om at levere et bidrag, konkrete kroner og øre til hjælp til Pakistan, for det viser sig jo, som der også står i spørgsmålet, at mange af de penge ikke bliver udbetalt.
Derfor er det jo bemærkelsesværdigt, at Danmark i forbindelse med tsunamien gav 200 mio. kr. i akut nødhjælp.
Nu har regeringen bevilget 50 mio. kr. i akut nødhjælp og så 35 mio. kr. i form af et transportfly, vi har sendt til Pakistan.
Kan statsministeren ikke se, at det vil være meget fint, hvis Danmark her skruede lidt op, så det bare kom til at ligne noget af det samme, som vi gav i forbindelse med tsunamien, i en katastrofe, som af FN selv er blevet karakteriseret som værre end tsunamien.
Vi ser jo dagligt de billeder, der kommer fra Pakistan, altså en desperat befolkning, der sidder og venter på hjælp, men der kommer ingen hjælp.
Lise von Seelen (S), 2005-11-09:
»Hvad er ministerens kommentar til, at det af lederen i Dagens Medicin fredag den 28. oktober 2005 fremgår, at det kan koste menneskeliv, at landets sygehuslæger ikke har tilgang til de elektroniske medicinprofiler?«
Per Clausen (EL), 2005-11-09:
Jeg kan jo ikke afvise, at der er et par borgmesterkandidater fra Venstre i Jylland, der synes, det er bedst, at jeg er i København, og så håber jeg, ministeren kan bære over med, at jeg er her.
Men jeg må vel forstå ministerens svar sådan, at vi her er tæt på at få en garanti for, at det godt kan være, vi skal centralisere uddannelsesinstitutionerne styringsmæssigt osv., men at det er regeringens politik, at de uddannelsesinstitutioner, der i dag er placeret udeomkring i de mindre byer, også skal være der fremover.
Jeg gør rede for, hvilke overvejelser regeringen gør sig.
Mange af de udfordringer, vi står med, når vi taler statslige arbejdspladser eller udbud af offentlig service som f.eks. uddannelse, er udtryk for at afbalancere hensyn mod hinanden.
Her er det rege ringens synspunkt, at vi skal have et vågent regionalpolitisk øje på problemerne, når vi foretager den afvejning, og jeg har givet en stribe eksempler af historisk karakter, bl.a. forsvarsforliget og placering af arbejdspladser i kølvandet på kommunalreformen.
Derfor kan man sådan set
godt have tillid til, at vi også fremadrettet vil vide at afbalancere hensynene mod hinanden.
Jeg er da glad for, at ministeren kun møder glade mennesker i Jylland, og der er sikkert god grund til, at Venstrefolk fester i denne uge.
Men det, jeg godt vil spørge ministeren om, er: Skal jeg forstå de udtalelser, der kommer her, sådan, at selv om regeringen har besluttet at gennemføre en massiv koncentration af de mellemlange videregående uddannelser, betyder det ikke, at uddannelsesinstitutionerne skal fjernes fra lokalområderne?
Vel er det undervisningsministerens område, men ministeren siger jo selv, at tingene hænger sammen, og det ville nok være meget dræbende for en række mindre bysamfund i Jylland og for den sags skyld også på Fyn og Sjælland, hvis den statslige uddannelsesinstitution, de har, forsvinder.
Det må nok hænge sådan sammen.
For så vidt angår uddannelsestilbud, er det selvfølgelig også en parameter, der understøtter regional udvikling, at der er adgang til uddannelse.
Det er også indeholdt i videnskabsministerens handlingsplan om viden, der opererer med regionale teknologicentre, styrkelse af innovationskonsortier, regionale videnspiloter, flere regionalt forankrede erhvervs-ph.d.er og styrkelse af regionale erhvervsmiljøer.
Regeringen har sat en dagsorden for at forsøge at hæve niveauet på de korte og mellemlange uddannelser og forankre dem anderledes rent organisatorisk.
Den er ikke udmøntet endnu, men det arbejde kan godt gå hånd i hånd med en decentral fysisk placering.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Nej, jeg sagde, at vi ønsker, at den islamiske verden skal gennemgå en reformproces og en udviklingsproces, og det er også det, som UNDP's rapport, der er skrevet af arabiske forskere, påpeger er nødvendigt.
Jeg mener, det ville være meget risikabelt for dialogen, hvis vi startede med at sige: I skal lave jer om.
Vi ville jo heller ikke acceptere det, hvis man forlangte, at vi skal læse kristne tekster på en anden måde.
Det skal vi nok selv afgøre.
Derfor støtter vi meget bedre den moderate og fornuftige del af islam, som er den største, ved at respektere, at det er muslimerne selv, der udlægger og udvikler islam, og samtidig støtte reformprocesserne.
Man skal gennem samarbejde trække i den retning, man synes er den rigtige.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-09:
Ja, jeg kan ikke lade være med at spørge igen.
Jeg spurgte under det forrige spørgsmål udenrigsministeren, om udenrigsministeren vil opfordre til en grundlæggende og gennemgribende reform af islam, fordi jeg mener, det er nødvendigt, og jeg forstod på udenrigsministeren, at det vil han gøre.
Var det rigtigt opfattet?
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Det er så sandelig også svært, men alternativet til samtale er jo ingen samtale, og så vil man ikke længere have nogen fornemmelse af, hvordan situationen kan udvikle sig.
Derfor vil vi prøve at opretholde samtalen.
Det har været helt afgørende at holde øje med Iran og gøre Iran klart, at der må ske forbedringer på menneskerettighedsområdet, og at der må ske forandringer i synet på terrorbevægelserne.
Vi siger helt præcist, at nu må Iran altså også i handling vise, at de faktisk ønsker en dialog med os, i stedet for at holde os hen med en dialog i det ene lokale, mens der f.eks. bygges atomvåben i det andet lokale og foretages henrettelser af mindreårige i en baggård.
Den situation vil vi ikke være i.
Søren Espersen (DF), 2005-11-09:
Jeg skal ikke tærske langhalm på spørgsmålet, for jeg synes egentlig, vi allerede har været godt rundt om tingene.
Jeg synes, det er fint, at der er taget initiativer, selv om ord som uacceptable og bekymrende nok er lidt svage, når man ser på, hvad der er foregået.
Men jeg vil spørge ministeren, og det bliver måske mit sidste spørgsmål: Hvad er det, der gør, at ministeren tror, man i det hele taget kan stole på iranerne som dialogpartnere, når regeringen dernede er sammensat, som den er?
Hvordan agter regeringen at reagere over for Irans præsident Mahmoud Ahmadinejads udta lelse om, at »den jødiske stat skal slettes fra landkortet«?«
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Ja, nu er vi tilbage ved spørgsmålet.
Det er vigtigt at få Iran ind på en anden kurs, og derfor er jeg glad for at kunne orientere Folketinget om de beslutninger, vi traf i EU i går.
For ikke at trække tiden ud skal jeg bare sige, at vi sluttede den tekst, vi udarbejdede i enighed i går, med at fastslå, at Udenrigsministerrådet er enigt om at fastholde EU's politik over for Iran med meget stærk opmærksomhed.
Det drejer sig om at undgå, at vi kommer i en sådan situation, og vi skal have trukket Iran ind på et spor, hvor man kan have med landet at gøre, og det bliver en partner i stedet for en sikkerhedsrisiko for hele regionen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Espersen (DF), 2005-11-09:
Jeg vil bare sige, at det jo ikke er nogen vildfarelse at pege på det, som alle militære eksperter i verden, der har forstand på tingene, peger på, nemlig at Iran i øjeblikket er en kolossal sikkerhedsrisiko, ikke alene for Mellemøsten men for hele verden.
Jeg er egentlig glad for, at det fra ministerens side er blevet tilkendegivet, at man også fra den danske regerings side ser alvorligt på det og ved, at det er farligt, når en stat er i hænderne på en flok shariapræster, der måske også om kort tid har atombomben.
Tak for det.
Per Clausen (EL), 2005-11-09:
Om det er bevidste vildfarelser eller nogle, man bevæger sig ud i, fordi man bare ikke ved bedre, skal jeg ikke kunne sige, men jeg takker meget for udenrigsministerens svar.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Jo, det er da så sandelig.
Det gælder vel for langt de fleste krige i vores historie.
Koranen har spillet en rolle i nogle regionale krige, og Marx og kommunismen har spillet en rolle i det 20. århundrede, men før da har der jo faktisk været en hel del krige.
Men det, der er afgørende for mig at sige om den totalitære del af islamismen – for det er en totalitær bevægelse, som flertallet heldigvis ikke tilslutter sig – er, at det er en totalitarisme, vi er oppe imod.
Den anvender Koranen, ligesom nazisterne anvendte vanvittige ariske teorier, og ligesom stalinisterne anvendte Marx og, vil alle gode marxister sige, misbrugte Marx.
Det fundamentale er, at den totalitære linje tager udgangspunkt i en tekst.
Man har et totalitært mål, og selv om det ikke har så meget at gøre med det, som det har været mit ærinde at svare på her, skal det selvfølgelig stoppes, og det skal ske gennem reformer, dialog og udvikling, fordi vi ligger så tæt op og ned ad hinanden her på kloden.
Vi har ingen glæde af en konflikt, vi har glæde af samarbejde.
Per Clausen (EL), 2005-11-09:
Jeg er sådan set meget enig med udenrigsministeren i de svar, han er kommet med, men jeg vil bare spørge udenrigsministeren, om han ikke kan bekræfte, at der findes eksempler på, at folk har ført krig og udøvet terroraktiviteter, selv om de hverken har beskæftiget sig med at læse Koranen eller Marx' udvalgte værker.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-09:
Ja, det vil jeg gøre allerede på lørdag.
Danmark er inviteret med til G8-gruppens møde med den arabiske verden, der finder sted på Bahrain, og hvor man lige præcis skal drøfte samarbejdet mellem den vestlige verden og den arabiske verden; Forum on the future hedder mødet.
Her skal jeg også tale, og min tale vil præcis gå på, at det altså nu er meget vigtigt at udvikle reformer, demokrati og dialog baseret på tolerance og gensidig respekt.
Der er selvfølgelig ikke gensidig respekt i det korancitat, og der er heller ikke gensidig respekt i den iranske præsidents udtalelser om Israel.
Nu tror jeg ikke, at udtalelserne om Israel bygger på korancitater, det tror jeg ikke man kan finde noget om i Koranen, men der er ikke gensidig respekt fra ekstremistisk fundamentalismes side.
Men vi har jo også i Europa haft to former for totalitarisme, som vi i Danmark var imod.
Det har Europa gjort to gange i det 20. århundrede.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-09:
Nu siger jeg heller ikke, at alle muslimer benytter sig af de citater.
Jeg siger bare, at baggrunden for de udtalelser, som det iranske styre er kommet med, kan man finde i islam og i korancitater.
Det ville være befriende, hvis udenrigsministeren ville sige her i Folketinget, at det, der virkelig er behov for, når man skal sådan noget til livs, er, at man efterlyser en grundlæggende og gennemgribende reform af islam og appellerer til de islamiske styrer og de islamiske imamer om at fortolke Koranen mildere.
Vil udenrigsministeren komme med den opfordring?