runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2002-01-11:
I forbindelse med ændringen af lov om ligestilling af kvinder og mænd i juni 2001 var det hensigten, at enhver arbejdsgiver, myndighed eller organisation skal behandle kvinder og mænd lige inden for offentlig forvaltning og erhvervsmæssig og almen virksomhed.
Sådan blev det.
Til gengæld var det også hensigten, at personer, hvis rettigheder krænkes, kan tilkendes en godtgørelse.
Sådan blev det ikke.
Der var nogle, der var lidt for ivrige med viskelæderet.
Det var en fejl.
Det vil vi rette op på.
Det er det, det her lovforslag indebærer.
Det skal vi anbefale.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-11:
Også Enhedslisten kan støtte det her forslag, der jo blot går ud på at genetablere muligheden for at modtage godtgørelse, hvis man har været udsat for kønsmæssig forskelsbehandling.
Pia Kristensen (DF), 2002-01-11:
Da vores politiske ordfører ikke er til stede, overtager jeg hr. Bent Bøgsteds plads.
Der er tale om en ændring af lov om ligestilling af mænd og kvinder.
Baggrund for lovforslaget er, at der er sket en teknisk fejl i forbindelse med ændringsforslag til § 2, stk. 1, i lov nr. 388 af 30. maj 2000.
Derfor er der faktisk kun at sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2002-01-11:
Jeg skal blot sige, at vi støtter forslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-11:
Jeg vil bare sige, at lovforslaget er af teknisk karakter og en rettelse af tidligere fejl.
Ved lovforslaget gennemføres muligheden for, at personer kan få tilkendt en godtgørelse, hvis deres rettigheder efter ligestillingsloven krænkes, og i og med at lovforslaget også har positive ligestillingsmæssige konsekvenser, idet ligestillingsloven genetableres ved lovforslaget, støtter SF forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2002-01-11:
Jeg vil blot sige mange tak for Folketingets velvillighed i forbindelse med den fejl, der nu bliver rettet.
Grete Schødts (S), 2002-01-11:
Da vores ordfører, fru Anne-Marie Meldgaard, ikke kan være til stede, skal jeg på Socialdemokratiets vegne fremføre følgende: Lovforslaget er et teknisk forslag, som retter op på en fejl, der blev begået sidste folketingsår.
Lovforslaget er en genfremsættelse af L 33.
Ved dette lovforslag genindføres muligheden for, at personer kan få tilkendt en godtgørelse, hvis deres rettigheder efter ligestillingsloven krænkes.
Det støtter Socialdemokratiet.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-01-11:
For mig at se var det foregående lovforslag kort og rimelig klart, og det brugte vi utrolig mange ord på.
Jeg vil tilslutte mig ordførerne fra Venstre og Socialdemokratiet.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-11:
Nu synes jeg, at der fra forskellige sider er for meget klynkeri: Uh, vi bliver forfulgt osv.
Jeg har ikke antydet, for det har jeg ikke noget belæg for i det, hr. Søren Krarup har sagt her i dag, at hr. Søren Krarup vil anfægte religionsfriheden.
Overhovedet ikke, det var slet ikke min pointe.
Min pointe var blot, hvad hr. Søren Krarup så også lige gentog, at spørgsmålet om religion skal spille en rolle, når det gælder tildeling af dansk indfødsret.
I dag er det sådan, at når vi beder folk om at udfylde et ansøgningsskema for at få dansk indfødsret, så skal de ikke engang udfylde en rubrik med hvilken religion, de tilhører.
Derfor ønskede jeg faktisk bare at give ministeren mulighed for at bekræfte, at det også skal være sådan fremover, at religionen ikke spiller nogen rolle, og det gjorde ministeren heldigvis i modsætning til hr. Søren Krarup.
Så hvis hr. Søren Krarup skal gå til kamp her, så er det sådan set ikke mod mig, det ville være spildte Guds ord på Ballelars.
Næ, det skal være mod ministeren, for det er der, den reelle uenighed er.
Per Kaalund (S), 2002-01-11:
Kun denne korte bemærkning, for jeg synes ikke, det er rimeligt, at Dansk Folkeparti til stadighed sår tvivl om disse Schengenregler og visa osv.
Det, dette lovforslag indeholder,
er alene at give indehavere af langtidsvisum samme rettighed, som indehavere af et normalt visum har.
Det er det eneste, det går ud på, det er en ligestilling omkring det her, og det må vel være meget rimeligt.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-11:
Jeg vil sige fru Birthe Rønn Hornbech, at det da var noget værre vrøvl, fru Birthe Rønn Hornbech sagde der. Hr. Søren Krarup gav helt tydeligt fra denne her talerstol udtryk for, at spørgsmålet om ens religion skulle indgå i vurderingen af, om man skulle have tildelt dansk indfødsret.
Det kan fru Birthe Rønn Hornbech overbevise sig om ved at gå op og læse det referat, der vil blive trykt, og som er på skærmen i løbet af ganske få timer.
Derfor er det selvfølgelig meget relevant at give ministeren lejlighed til at forholde sig til det, oven i købet når ministeren selv omtalte sine uenig-med-heder med hr. Søren Krarup og ikke nævnte det punkt.
Ministeren gjorde så det, og det var jeg meget glad for, at ministeren bekræftede, at der heller ikke hos denne nye regering ligger nogen som helst planer om at anmode folk om at gøre opmærksom på, hvilken religion de tilhører, eller om at lade det spille nogen rolle.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-11:
»Min sjæl, hvad vil du mere?«, spørger hr. Jesper Langballe med Kingo, og så ved vi jo godt, at så står der: »Lad Gud kun råde!«
Men nu er vi jo så heldige, at jeg ved, at hr. Jesper
Langballe og jeg er fuldkommen enige om, at det netop ikke er Gud, der sørger for den bestemte partipolitik herinde i Folketinget.
Der kan vi ikke udlede noget af den salme.
Det, der råder her - og lad mig sige det på vegne af Danmarks ældste parti, der kæmpede for parlamentarismen - er parlamentarisk skik og brug.
Det er altså også noget, der indgår i vore overvejelser.
Og når vi har skrevet og aftalt og givet håndslag på en ganske bestemt udløbsdato, så holder vi det.
Sådan er det.
Så vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard: Det bliver ikke bedre.
Jeg synes, det var en upassende bemærkning at spørge, om Venstres minister overhovedet kunne drømme om at tage hensyn til folks religion ved forelæggelse af indfødsretssagerne.
Jeg vil nu fastholde, at det var upassende.
Søren Krarup (DF), 2002-01-11:
Det er det forsøg på mistænkeliggørelse fra hr. Søren Søndergaards side, som jeg lige vil vride halsen om på.
Men samtidig gælder det, jeg ved ikke, om hr. Søren Søndergaard er klar over det, at der faktisk er forskel på kristendom og islam, og dette er et kristent land.
Det vil sige, at efter min mening skal man, når man tager stilling til, hvem der kan integreres i Danmark, selvfølgelig se på den samlede kulturelle baggrund, og det vil sige muligheden for at blive ét med det land og det folk, man kommer til.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-11:
Jeg vil meget gerne give Venstre eller ministeren lejlighed til også at svare på, om det vil spille ind på tildeling af statsborgerskab, om folks oprindelsesland er arabisk eller afrikansk, eller om udlændinge som sådan vil blive vurderet ud fra nogle af de kriterier, man har lagt, uden skelen til deres etniske oprindelsesland?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-11:
Nu er det jo Folketinget, der tildeler indfødsret og ikke ministeren.
Jeg vil godt sige, at jeg ikke vil afvise, at det kunne have en betydning.
Jeg er da lige ved at tro det.
Jeg har spurgt et par gange i Indfødsretsudvalget for nylig, for jeg kan da ikke sige mig selv fri for at synes, at hvis et menneske kommer fra et sted, der ligger meget langt væk og har et meget vanskeligt sprog - vent nu med at markere, til man har hørt mit svar - så ville jeg give positiv særbehandling, for jeg synes, at dansk må være så forfærdelig svært at lære.
Jeg vil da godt spørge, om spørgeren har noget imod det.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-11:
Jeg ved ikke, om fru Birthe Rønn Hornbech vil blive overrasket, men: Ja!
For SF skal tildeling af statsborgerskab nemlig foregå ud fra de samme kriterier, hvadenten det gælder svenskeren, afrikaneren, araberen eller i øvrigt andre nationaliteter.
Selvfølgelig vil man tage hensyn til de dispensationsmuligheder eller cirkulærer, der giver ret til fravigelser, men lighedsprincippet er for SF helt, helt afgørende.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-11:
Jeg skal ikke forsøge at lægge op til debatniveauet i den forrige forhandling.
Jeg tror, det bliver meget vanskeligt, for det er jo et meget teknisk forslag, det her.
Sagen er, at vi er medlemmer af et europæisk fællesskab, hvor det skal være lettere at passere grænserne og komme rundt i området, og en af de ting, som dette lovforslag nu tilsigter, er, at det skal være lidt lettere at komme rundt. Til gengæld er det jo også meningen med EU-fællesskabet og Schengensamarbejdet, at myndighederne skal have lettere ved at samarbejde og udsende personer, som ikke er ønskede i området eller er i en udsendelsesposition.
Det er det andet punkt, som lovforslaget omfatter.
De hensigter og det lovforslag er vi naturligvis tilhængere af.
Vi er tilhængere af, at der gives nogle redskaber i form af udveksling af oplysninger mellem landene, og vi er selvfølgelig meget opmærksomme på, at der er en lang række undtagelser fra disse principper, en lang række hensyn, der skal tages både ud fra vores eget retssyn og ud fra vores hensyn til konventionerne.
Det er meget grundigt behandlet i bemærkningerne, så det skal jeg ikke gentage her, men blot sige, at Venstre støtter forslaget.
Per Kaalund (S), 2002-01-11:
Jeg kan også på den socialdemokratiske gruppes vegne gøre det
ret hurtigt, idet vi finder den forordning rimelig, som EU har udstedt omkring indehavere af længerevarende visa, således at de kan få samme mulighed, som indehaverne af et almindeligt visum har, for inden for en 3 måneders periode at kunne bevæge sig frit i EU-området
Det er en ligestilling.
Når vi behandler den her i dag, hænger det jo sammen med, at vi har det retlige forbehold, der gør det nødvendigt for os at indføre det direkte i dansk lovgivning.
Med hensyn til den anden del af lovforslaget, direktivet om gensidig anerkendelse af afgørelse om udsendelse af tredjelandsstatsborgere, anbefaler vi også dette, idet det er en ren praktisk foranstaltning, at der kan ske udsendelse af tredjelandsstatsborgere direkte, fremfor at de først skulle sendes tilbage til et andet Schengenland, og derefter skulle der ske udsendelse.
Så vi støtter lovforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-11:
Det her forslag om Schengenreglerne mener vi grundlæggende er et interessant forslag, som vi er nødt til at kigge nærmere på med hensyn til konsekvenserne af de regler, der ligger til grund for forslaget.
Disse regler trådte i kraft den 25. marts sidste år.
Vi mener grundlæggende, at det er problematisk, og vi ser nu et forslag, som vi i Danmark skal tage stilling til, om vi vil gennemføre, da vi jo har et forbehold på området mere generelt.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er uheldigt, at visumreglerne nu dikteres fra de øvrige EU-landes side, og at det bl.a. er sådan, at Danmark ikke kan opretholde visumtvang f.eks. i forhold til Slovakiet.
Det betød, at Danmark kunne afvise personer, der f.eks. kommer med Polensfærgen til Københavns Havn og søger om asyl.
Der havde Danmark før den 25. marts mulighed for at tilbagevise de mennesker, men det kan vi ikke gøre længere på grund af Schengenreglerne, hvor man har givet det fri, hvor man altså ikke længere har visumtvang i forhold til et land som Slovakiet.
Man har frigjort det, fordi man vel mener, at Slovakiet
er et af de kandidatlande, som på sigt skal være medlem af EU, og derfor har man inden for Schengensystemet ikke opretholdt visumtvang over for Slovakiet.
Vi kan også se nogle konsekvenser af det her forslag, som er mindre heldige, nemlig at vi giver langtidsvisum, som vi ikke opererer med i Danmark, til folk, som har fået et sådant langtidsvisum.
Det vil nu få gyldighed
i Danmark, hvis vi gennemfører det her forslag fra regeringen. Så vi mener altså ikke, at forslaget er uproblematisk, og vi vil under udvalgsarbejdet have en nærmere belysning af konsekvenserne for Danmark af det her lovforslag.
Bl.a. vil vi have belyst, hvor mange personer man kunne forestille sig, at vi med det her lovforslag kommer til at acceptere langtidsvisum for i Danmark.
Vi vil også have belyst, hvad det betyder med hensyn til udsendelse.
Der ser vi, at der kunne være nogle positive konsekvenser af forslaget.
Som sagt kan vi ikke i dag give tilslutning til forslaget.
Vi er skeptiske over for principperne i det, men vi vil under udvalgsbehandlingen nærmere gennemgå det, og så vil vi vende tilbage og redegøre her i Folketinget, når vi er helt sikre på konsekvenserne af forslaget.
Per Kaalund (S), 2002-01-11:
Vi synes jo, at Schengensamarbejdet er ganske praktisk og virker fornuftigt, og det vil det her lovforslag selvfølgelig også yderligere medvirke til.
Men jeg vil gerne spørge hr. Peter Skaarup, hvor opfattelsen kommer fra, at vi skal anerkende langtidsvisum, idet Danmark ifølge bemærkningerne her i lovforslaget ikke udsteder langtidsvisum, mens visse andre lande gør det. Det eneste, dette lovforslag indeholder, er, at hvis et af de lande, der udsteder et langtidsvisum, ønsker en udsendelse af en tredjelandsstatsborger, så skal vi anerkende den afgørelse om udsendelse.
Det ændrer ikke ved Danmarks praksis med hensyn til udstedelse af visum.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-11:
Det er rigtigt, som hr. Per Kaalund siger, at Danmark ikke giver sådanne langtidsvisa, men med hensyn til det forslag, der ligger, kan vi fra vores side sådan set kun henholde os til, hvad der står i forslaget.
Der står bl.a., at lovforslaget indebærer, at udlændinge med nationalt langtidsvisum - altså opnået i et andet land end Danmark - udstedt af et andet Schengenland, får ret til at indrejse og tage ophold her i landet indtil 3 måneder regnet fra visummets oprindelige gyldighedsdato.
Det er set med vores øjne
problematisk, at vi på den måde anerkender sådanne langtidsvisa, som ikke er et udslag af en national dansk visumtildeling.
Det kan i hvert fald være problematisk.
Vi ved ikke, hvad konsekvenserne af det definitivt er,
hvor mange mennesker, vi taler om, der hermed kan opnå visum og dermed måske også efterfølgende søge asyl, og hvad det får af konsekvenser for Danmark.
Det vil vi gerne have belyst.
Det vil vi have undersøgt i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det er det, jeg har sagt.
Så vil jeg godt tage fat i den bemærkning, hr. Per
Kaalund kom med, at det er problematisk, at Dansk Folkeparti gentagne gange sætter spørgsmålstegn ved Schengensamarbejdet.
Det synes jeg der er god grund til.
Det er da ikke hver dag, vi fjerner grænsekontrollen, som vi gjorde pr. 25. marts sidste år.
Det er jo heller ikke hver dag, at vi fjerner visumtvangen over for en række lande, f.eks. Slovakiet, der gør, at man kan tage Polensfærgen til Københavns Havn og uden visum gå i land og søge sit asyl.
Det er ikke hver dag, og derfor er det, at vi synes, at det er dybt problematisk, at Danmark tilsluttede sig Schengen sidste år og har fjernet grænsekontrollen.
Det tror jeg også at hr. Per Kaalund er klar over at vi mener.
Henriette Kjær (KF), 2002-01-11:
Forslagsstillerne ønsker med forslaget at pålægge regeringen at fremsætte lovforslag om udvidelse af adgangen for fysisk og psykisk handicappede til selv at vælge hjemmehjælper.
Ifølge forslagsstillerne skal den øvre aldersgrænse på 67 år i servicelovens § 76, stk. 2, ophæves.
Det betyder, at personer over 67 år med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne og med et visiteret behov for hjemmehjælp på over 20 timer om ugen kan få udbetalt et kontant tilskud efter lov om social service § 76, stk. 2, uanset om behovet er opstået før eller efter overgangen til folkepension.
Personer under 67 år med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne kan efter servicelovens § 76, stk. 2, få udbetalt et kontant tilskud til selv at antage hjælp, når personen har behov for mere end 20 timers personlig og praktisk hjælp om ugen.
Bestemmelsen omfatter derfor en relativt begrænset gruppe, som har behov for omfattende hjælp, men som på grund af bl.a. deres beskedne aktivitetsniveau ikke falder ind under hjælpeordningen efter servicelovens § 77.
Regeringen er enig med forslagsstillerne i ønsket om, at de ældre, der får hjemmehjælp, skal have mulighed for selv at vælge, hvordan hjælpen skal tilrettelægges.
Det ligger regeringen på sinde at sikre en bedre omsorg for og pleje af de ældre, der har brug for hjælp, og der er derfor også i regeringsgrundlaget, »Vækst, velfærd - fornyelse«, lagt op til en lang række initiativer på ældreområdet, som dels indskærper kommunernes pligt til at yde den hjælp, som den ældre har krav på, dels giver de ældre nogle flere valgmuligheder samt en større grad af fleksibilitet og indflydelse på den hjælp, der udføres.
Regeringen vil derfor gøre det muligt for de ældre i langt større omfang end i dag selv at bestemme indholdet af den hjemmehjælp, der leveres.
Regeringen ønsker desuden at fremme et friere valg på ældreområdet, således at det er borgeren, der skal have det frie valg.
Efter regeringens opfattelse understøtter Kristeligt Folkepartis forslag disse bestræbelser, og regeringen anbefaler derfor, at det vedtages.
Grete Schødts (S), 2002-01-11:
Da vi lavede lovændringen i serviceloven i 1997, indførte vi en adgang til personer med betydelig og varig nedsat fysisk og psykisk funktionsevne, som har et større behov end de fleste, nemlig hjælp over 20 timer om ugen, til at få udbetalt et kontant beløb, så de kunne købe deres egen hjælp, altså ansætte egne hjælpere.
Loven blev så gjort gældende for alle personer under 67 år med de her handicap, men gruppen af ældre med det her særlige behov og ønske skal naturligvis ikke have en aldersgrænse.
Derfor giver vi beslutningsforslaget vores fulde tilslutning.
Det er vigtigt, at den enkelte har en valgfrihed, og at alderen ikke sætter grænsen.
Line Barfod (EL), 2002-01-11:
Det stemmer ikke helt med, hvad Socialdemokratiet ellers plejer at sige ved fine lejligheder.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-11:
Da hr. Villy Søvndal ikke kan være her, er jeg SF's ordfører.
Og da hr. Villy Søvndal havde regnet ud, at der nok ville komme en diskussion omkring det her, så vil jeg spørge, om hr. Jørn Pedersen ikke er enig i følgende: Da satspuljen i sin tid blev vedtaget, var alternativet ingen regulering og ikke den nuværende minus de 0,3 pct., der blev vedtaget af et flertal uden om den daværende borgerlige regering.
Det synes jeg lige skal slås fast.
Jørn Pedersen (S), 2002-01-11:
Til den meget kvindelige udgave af hr. Villy Søvndal vil jeg sige: Ja, sådan var det. Og så vil jeg også godt sige - og det er til Enhedslistens ordfører - at det jo sådan set er folkepensionsforhøjelse, vi diskuterer her i dag, og ikke satspuljen.
Satspuljen er sådan set beskrevet forkert, jeg er ked af at sige det.
Det er ikke fra 1994, den starter, og den hedder noget andet, end der står i lovforslaget, men lad nu det ligge.
Altså jeg sagde i mit indlæg: Jeg tror ikke, at den bedste måde at gøre det på i forhold til forslaget er at sige: Nu giver vi alle en forhøjelse.
Jeg er mere indstillet på at arbejde på spørgsmålet om en fordelingspolitisk løsning, hvor man siger, at vi i højere grad giver til dem, der har mindst, og så måske mindre eller ingenting til dem, der har mest.
Og det troede jeg sådan set også et stykke hen ad vejen var en del af Enhedslistens filosofi.
Det er i hvert fald stadig væk vores filosofi.
Så derfor er der ikke noget forkert i, at man tager penge fra satspuljen og fordeler, så de svageste får mest.
Det er faktisk det, vi har gjort.
Det er ret godt sådan rent socialpolitisk.
Pia Kristensen (DF), 2002-01-11:
Dansk Folkeparti er fuldstændig enig med forslagsstillerne i, at folkepensionen skal forøges.
En stor gruppe blandt vore folkepensionister har alt for ringe levevilkår.
I dag er der mange ældre, der må stå med hatten i hånden og modtage almisser fra det offentlige i form af tilskud til de mest nødvendige ting.
bliver straffet økonomisk.
Så trækkes der i boligstøtte og diverse tilskud.
Det er uværdigt.
Dansk Folkeparti ønsker, at folkepensionen skal have en sådan størrelse, at pensionisterne får deres selvværd og selvbestemmelse igen, og de øgede ydelser skal selvfølgelig først og fremmest komme de dårligst stillede folkepensionister til gode.
Ja, jeg tror faktisk ikke, at nogen i dette land er i tvivl om, hvad Dansk Folkeparti mener i denne sag.
Forudsætningen er naturligvis, at der er penge til at gennemføre et sådant forslag, og vi er så realistiske, at vi ved, at ikke alle forbedringer kan ske via finansloven.
Det kunne da egentlig være interessant at få at vide, om Enhedslisten har fundet en finansiering. Det er da ret vigtigt, for det er faktisk mange penge, det drejer sig om. Dansk Folkeparti kan sagtens pege på en finansiering, men spørgsmålet er, om vi kan få flertal for vores forslag.
Hvis nu f.eks. Enhedslisten vil være med til besparelser på ulandsbistanden og flygtningeområdet, ja, så samarbejder vi hellere end gerne, men jeg tvivler på, at det kan lade sig gøre.
Her står Dansk Folkeparti og Enhedslisten jo sammen.
Så lad os dog prøve, om vi kan påvirke forligspartierne og se, om vi kan få afskaffet den dybt uretfærdige satspulje.
Vi taler jo om en pulje af dimensioner, og hvem er indbetalerne?
Det er de svageste, det er de arbejdsløse, bistandsmodtagerne og førtidspensionisterne, efterlønnerne og folkepensionisterne.
Ville det dog ikke være rimeligt, at de blev givet tilbage til de rette ejere?
Pengene kunne jo passende bruges til at finansiere en forhøjelse af folkepensionen.
Dansk Folkeparti er samarbejdsvillige, hvis Enhedslisten er.
Line Barfod (EL), 2002-01-11:
Det glæder mig at høre, at Dansk Folkeparti også går ind for at afskaffe den besynderlige satspulje, hvor man tager fra de laveste indkomster for at give til forskellige andre gode formål i stedet for at tage fra de rigeste i landet.
Så jeg vil da gerne høre, om Dansk Folkeparti vil være med til at tage penge til forbedringer for de laveste indkomster fra de rigeste her i landet, altså fra de store multinationale selskaber, der ikke betaler skat i dag, og fra beskatningen af nordsøolien, som ligger langt under andre landes beskatning.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-01-11:
Satspuljeforliget er et bredt forlig, som Det Konservative Folkeparti er forligspartner i.
Det forlig ønsker vi ikke at bryde.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2002-01-11:
Med hensyn til det, De Radikales ordfører sagde før, om vi hellere så, at folkepensionister selv kunne disponere over deres folkepension: Selvfølgelig ser vi da helst det.
Selvfølgelig ser vi da helst, at det bliver udbetalt på normal måde, det, som man har ret til i pris- og lønstigninger, og som alle andre har ret til.
Med hensyn til førtidspensionsreformen, som også bliver betalt af satspuljemidler, synes jeg, det var dejligt, at Socialdemokratiets ordfører kom ind på det.
For det er jo netop en fodre hunden med sin egen hale-reform, hvor vi netop siger, at man tager med den ene hånd fra de svagest stillede og giver til andre. Derfor kan vi ikke være med.
Vi siger: Hvis man vil lave den slags forlig, så må vi tage pengene op af statskassen.
Det kan ikke nytte noget, at vi tager dem fra andre svage grupper og så fordeler gennem en førtidspensionsreform.
Og i øvrigt laver man jo ved førtidspensionen et a- og et b-hold, hvor de, som er på den nuværende førtidspension, får meget dårligere forhold end de kommende.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-11:
Enhedslisten foreslår i et ret kort beslutningsforslag, at folkepensionen skal øges med 2.352 kr. pr. år, og grunden til det her meget præcise beløb er, at det kompenserer for det beløb, takstreguleringen i satsforliget tilbageholder, dvs. de 0,3 pct. SF's forslag går i modsætning til Enhedslistens til målrettet at hjælpe de pensionister, der har de lave indkomster.
Det gør vi i praksis ved at hæve pensionstillægget.
Enhedslistens forslag vil jo også betyde flere penge til de meget velhavende pensionister, og det ser vi i SF ingen grund til.
Vi fremlagde under valgkampen et forslag til en moderne formueskat for at sikre en forhøjelse af de lave pensioner.
Det forslag synes vi er et bedre forslag.
Vi afviser jeres.