runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2002-10-22:
Jeg skal bare som afslutning på denne runde sige, at det sådan set er fru Anita Knakkergaard, der vil lave det nuværende Nordisk Råd om. Der er sket den glædelige udvikling, som fru Margrete Auken også var inde på, at efter at Muren faldt, blev der her i Norden frihed til at diskutere hvad som helst, også sikkerhedspolitik, som tidligere var et af de forbudte områder.
Derfor har vi gennem de sidste 10-12 år udviklet meget tætte kontakter - ikke alverdens møder hele tiden, hvor vi skal mødes alle sammen, men masser af tætte kontakter - der gør, at vi kan være med til også at fremme den demokratiske udvikling og være med til at understøtte de strukturer, der skal til, for at demokratiet får mulighed for at udvikles de steder, hvor det har været fraværende i mange år, bl.a. gennem støtte fra os og gennem en tæt dialog.
Anita Knakkergaard (DF), 2002-10-22:
Til fru Margrete Auken: Jeg tror, det også for fru Margrete Auken vil være en god ting at diskutere lidt om ytringsfriheden.
Det er stort set, hvad jeg har at sige til fru Margrete Auken.
Til fru Line Barfod: Med hensyn til ytringsfriheden har jeg ikke tænkt mig på nuværende tidspunkt at stille nogen forslag.
Jeg har bare spurgt til ytringsfriheden, om der har været talt om ytringsfriheden, fordi vi synes, det er så væsentligt.
Når man skal snakke om det ene, bør man også snakke om det andet, og det var som udgangspunkt netop kun med hensyn til budgetterne, hvor der er afsat penge til bekæmpelse af racisme.
Til hr. Ole Stavad: Jamen det kan da godt være, hr. Ole Stavad mener, at vi skal have de baltiske lande og Nordrusland og det hele ind under EU, og hvad ved jeg.
Men jeg mener altså, at Nordisk Råd skal fungere som det gamle Nordisk Råd.
Selvfølgelig er der da ting, man kan tage op, bl.a. miljø og fred og sådan noget, men jeg mener ikke, man bare skal udvide Nordisk Råd, så man skal mødes i tide og utide.
Jeg mener også, at det, som vedrører de forskellige landes parlamenter, er noget, vi skal snakke om internt her i Folketingssalen, men jeg mener ikke, at vi også skal til at diskutere det andet, for så bliver det jo en heldagsforestilling.
Margrete Auken (SF), 2002-10-22:
Jeg blev også lidt forbløffet over det om ytringsfriheden.
Nu er det ganske vist 12-13 år siden, jeg afsluttede min meget aktive karriere i Nordisk Råd, men dengang havde vi faktisk et par begrænsninger.
Vi havde bl.a. svært ved at komme til at snakke om udenrigspolitik.
Det, der skete i 1989-1990, var et kolossalt gennembrud.
Vi fik de baltiske lande ind i arbejdet, og vi oplevede det netop som en stor åbning for, at vi kunne snakke om de problemer, som ellers havde været dysset ned, bl.a. fordi
Finland mente, at Sovjetunionen ikke ville have, at vi skulle sige det på den og den måde.
Men så hører jeg nu pludselig Dansk Folkeparti som en anden Sovjetunion sige, at nu må man altså ikke snakke om udenrigspolitik, men til gengæld skal man altså have lov til at hælde alt det møg ud over sine medmennesker, som man har lyst til.
Det, vi andre har lært af vores far og mor, at man må og ikke må, kalder Dansk Folkeparti politisk korrekthed.
Sådan kan vi jo have forskellig sprogbrug, men jeg synes, det er godt, at vi også kan have diskussionen i Nordisk Råd, og jeg synes, det er vældig godt, at Dansk Folkeparti og andre får sig nogen over snotten, når de siger de ting, som jeg i hvert fald har lært hjemmefra, at man ikke siger om folk.
Ole Stavad (S), 2002-10-22:
Og det er jo selvfølgelig en tro, man kan have.
Men det ville være godt, hvis man også kunne få at vide, hvorfor man tror på, at man kan styrke det nordiske samarbejde ved, at vi lukker os inde, samtidig med at tingene brager forbi os i alle mulige sammenhænge, hvor vi indgår.
Hvis man har den indstilling, så er det efter min opfattelse en stærk overvejelse værd, om vi overhovedet skal fortsætte det nordiske samarbejde. Hvis det er sådan, at vi ikke kan diskutere de problemer, som er fuldstændig afgørende for vores befolkninger og for den udvikling, vi også bliver en del af, kan man spørge, hvad der så ville være væsentligt ved at være nordisk.
Hvordan får vi indflydelse?
Hvordan kommer vi til at bestemme vores egen fremtid?
Og der forstår jeg, at fru Knakkergaard og Dansk Folkeparti mener, at vi skal hygge os i Norden og så i øvrigt melde os ud af det samarbejde, der flytter noget.
Line Barfod (EL), 2002-10-22:
Jeg synes altid, det kan være væsentligt at diskutere menneskerettighederne, og jeg mener, at mange af de grundlæggende frihedsrettigheder er alvorligt truede i disse år, også af den terrorlovgivning, der er gennemført mange steder.
Men jeg ville gerne have lidt mere konkret om, hvad det er, Dansk Folkeparti mener, vi skal have for en debat i det nordiske samarbejde, hvad det er, man mener, vi ikke kan diskutere.
Jeg kan forstå, at der har været en artikel i Weekendavisen, men det er vel ikke nok til at rejse et forslag i Nordisk Råd.
Der skal være lidt mere baggrund for det arbejde, der bliver lavet.
Baggrunden for, at der bliver arbejdet for at forebygge racisme og bekæmpe racisme i de nordiske lande, er jo, at der er påvist nogle konkrete problemer i de nordiske lande.
Derfor ville det være rart, hvis Dansk Folkeparti ønsker at stille nogle forslag, der kan arbejdes med i det nordiske samarbejde, hvis man har noget mere konkret end bare en enkelt artikel i Weekendavisen at bygge det på.
Anita Knakkergaard (DF), 2002-10-22:
Jamen jeg har jo netop sagt - og det er til fru Marianne Jelved og fru Line Barfod - at jeg gerne ville have, at vi tager ytringsfriheden op, fordi jeg kan se, at svenskerne mange gange render ind i nogle problemer, når de snakker udlændinge, fremmedfjendtlighed og racisme, det læste jeg i Weekendavisen.
Det er derfor, jeg gerne vil være helt sikker på, hvordan de andre landes ytringsfrihed er i forhold til vores.
Der ligger såmænd ikke nogen skjult bagtanke med det.
Jeg synes bare, at når man går ind og ser på racisme, så må vi også spørge: Jamen hvor er ytringsfriheden?
Hvis den er forskellig, så bliver den også forskellig med hensyn til de racismesager, der skyldes ytringer.
Så det er derfor.
Jeg vil bare gerne have, at man så nogenlunde får diskuteret tingene igennem i det rette forum.
Til hr. Ole Stavad vil jeg da godt sige, at vi nok har forskellige holdninger, for jeg synes, når man diskuterer EU, og man diskuterer Estland, Letland og Litauen og Nordrusland,
jamen så skal det gøres i et andet forum end netop Nordisk Råd, bl.a. inden for EU, og man kan holde nogle møder med ministeren.
Jeg mener ikke, at det skal være i det nordiske råd.
Ole Stavad (S), 2002-10-22:
I næste uge er vi nogle, der som danske parlamentarikere står og kan tage en direkte diskussion med statsminister Göran Persson om, hvad han vil med Barcebäck, og det er der nok nogle af os, der agter at gøre. Men jeg havde et spørgsmål til fru Anita Knakkergaard.
Jeg kunne høre, at vi var enige om nogle målsætninger om, at vi gerne vil noget med Norden.
Sanne Rubinke (SF), 2002-10-22:
Det her lovændringsforslag sigter, som det er blevet nævnt, mod at justere adgangen til sociale ydelser for søfolk registrerede under Dansk Internationalt Skibsregister, så ydelserne ikke mere er afhængige af, om de er på netto- eller bruttoløn og man derfor får mulighed for at korrigere en i virkeligheden utilsigtet effekt i den tidligere lovgivning.
Vi finder i SF naturligvis også, at det er meget rimeligt, at man får ligestillet de her søfolk ved tildelingen af sociale ydelser, så man ikke kan få højere ydelser, fordi man oppebærer en nettoløn.
SF støtter altså lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2002-10-22:
I forlængelse af fru Marianne Jelveds spørgsmål vil jeg også godt høre, hvad det er Dansk Folkeparti mener, at man ikke har mulighed for at komme frem med i debatten i Danmark og andre nordiske lande.
Hvis man ser på, hvad det egentlig er, der bliver sagt i diverse debatter og også, hvad det er, der bliver gennemført politisk, så er det svært at se, at der kunne være videre rammer, end der er i dag. Så derfor ville jeg gerne høre, hvad det er for nogle begrænsninger, man mener der er på ytringsfriheden, hvad det er for en politisk debat, der ikke er mulighed for at tage i dag, og hvad det er for en politisk debat, man ønsker at tage i det nordiske samarbejde, som man ikke mener, man har mulighed for at tage i dag.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-10-22:
Vi er også i Socialdemokratiet enige i denne ændring af loven.
Sociale ydelser skal naturligvis beregnes på et ensartet grundlag for alle borgere i Danmark.
Derfor kan vi tilslutte os forslaget om, at socialministeren fastsætter regler for beregning af bruttoindkomst for personer under DIS-ordningen.
På den måde skal og kan det sikres, at boligsikring, børnetilskud og andre sociale ydelser beregnes efter den reelle indtægt. Sømændenes Forbund peger i sit høringssvar på nogle problemstillinger, som vi forventer ministeren vil tage hensyn til i den nye beregningsmodel.
Det skal nemlig sikres, at de nye retningslinjer giver en fair omregning fra netto- til bruttoløn, sådan at de berørte personer ikke uretmæssigt fratages eller får nedsat ydelser.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-10-22:
Dette lovforslag ser vi som helt naturlige konsekvensrettelser af den tidligere vedtagne lov.
Det er vigtigt for os, at sociale ydelser udbetales til dem, som er reelt berettigede, og ikke som i dette tilfælde til søfolk, der er undtaget skattepligt i Danmark af hensyn til international konkurrenceevne, hvilket betyder, at de har en relativt lav bruttoindkomst. Derfor mener vi, at det her lovforslag, der giver ministeren bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler for omregning fra netto- til bruttoløn, således at bruttolønnen er direkte sammenlignelig med en lønindkomst, der er underlagt almindelig dansk indkomstskat, er et godt initiativ. Venstre vil fastholde, at det er vigtigt for at undgå udflagning af danske skibe, at der findes denne særordning for sømænd, så vi støtter derfor denne konsekvensrettelse af loven, således at der bliver sammenhæng mellem den reelle indkomst og tildelingen af sociale ydelser.
Tove Videbæk (KRF), 2002-10-22:
Jeg kan også sige, at Kristeligt Folkeparti udmærket kan støtte det her lovforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-22:
Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2002-10-22:
Også jeg kan gøre det ganske kort.
I forlængelse af de øvrige talere kan jeg meddele, at Det Radikale Venstre også vil stemme for dette udmærkede lovforslag, der på mange måder forbedrer flysituationen i Europa.
Kaj Ikast (KF), 2002-10-22:
Ja, 25 år går jo hurtigt, inden man får en total afklaring af forsikringsselskabernes holdning og forligene i luftfarten.
Jeg er glad for, at det ligger her.
Det er godt nok anden gang, vi har haft det til høring, men de spørgsmål, der var under første høring, er i dag fuldstændig afklarede, så vi kan kun støtte lovforslaget helt og endeligt.
Poul Fischer (DF), 2002-10-22:
Den internationale luftfartsorganisation, ICAO, tog i sidste halvdel af 1990'erne initiativ til at få udarbejdet et tidssvarende sæt regler for international transport af personer, bagage eller gods med luftfartøj.
Dette var en nødvendighed, da tidligere protokolændringer ikke var ratificeret og dermed ikke trådt i kraft endnu.
En ajourføring var ligeledes nødvendig, og dette har ført til udarbejdelsen af Montrealkonventionen, som Danmark underskrev med forbehold om ratifikation i maj 1999.
Montrealkonventionen er fuldt indarbejdet i dette lovforslag.
Vi må jo erkende, at flere og flere rejser verden rundt, rejser med udgangspunkt i forskellige lande, hvorfor det er vigtigt med standardisering af dokumenter og et ensartet regelsæt for erstatninger for dette og hint og ikke mindst af hensyn til forbrugerne.
Ligeledes er det godt, at der i konventionen er indbygget en regulering af erstatningsgrænserne hvert femte år, så disse til alle tider er tidssvarende.
De indkomne høringssvar giver ikke anledning til bemærkninger, og Dansk Folkeparti kan anbefale lovforslaget.
Niels Sindal (S), 2002-10-22:
Som sagt er lovforslag nr. L 5 om vedtagelse af Montrealkonventionen tiltrængt.
Den bygger oven på noget, vi kalder Warszawakonventionen fra 1929, og de sidste 25 år er der foretaget en del justeringer og vedtagelser, som ikke er implementeret.
Jeg skal ikke gentage det tekniske i det, men blot understrege noget for brugerne vigtigt: Man får samlet de mange ændringer, der allerede er vedtaget, men ikke implementeret.
Man får en større global dækning, hvilket er utrolig vigtigt.
Så får man en præcisering af forretningsgang
og ansvar, og man får inddraget tredjelande, der ikke er direkte med i Montrealkonventionen, og det er meget vigtigt i forhold til ansvar.
Man sikrer ensartede forhold i Europa, og sidst, men ikke mindst bliver det nu sådan, at hvis et flyselskab kontraherer med en part fra tredjelande, er det altså ikke tredjelandenes lov, der gælder, så er det Montrealkonventionen gennem det flyselskab, der er kontraherende part.
Disse ting er fornyelser og sikrer brugerne en meget mere, skal vi sige, fornuftig forretningsgang i forbindelse med det at anvende lufttrafik til transport.
Gudrun Laub (V), 2002-10-22:
Efter debat om de nordiske svaner flyver vi hurtigt videre til Montrealkonventionen, som drejer sig om mere ensartede regler på luftfartsområdet på verdensplan.
Montrealkonventionen blev undertegnet af Danmark den 28. maj 1999 med forbehold om ratifikation.
Det vil sige, at Folketingets samtykke er nødvendigt, og det er så det, vi får her i form af et forslag til ændring af luftfartsloven.
Lovforslaget er først kommet nu, fordi det har afventet en regulering, tilpasning af en EØF-forordning fra 1997, og den er så kommet nu her i 2002, så vi får mere ensartede regler, som kan gælde for erstatningsansvar, som befordreren har, ansvar for personskade, rejsegodsskade og skade på andet gods, krav til dokumentation, og det er altså en konsekvens af, at vi har tilsluttet os Montrealkonventionen.
Samtidig er der taget nogle bestemmelser med om renteberegning, som nu er bragt i overensstemmelse med renteloven, og det er der kun udtrykt stor tilfredshed med fra dem, der har været hørt om det.
Venstre kan anbefale dette lovforslag, og vi stemmer
Flemming Hansen (KF), 2002-10-22:
Jeg starter med hr. Stavad og er enig i, at selvfølgelig må debatten ikke dø af ligegyldighed.
Det er klart.
Det gør ikke noget, vi er uenige, det er et godt grundlag for, at vi kan få de nødvendige debatter.
For ikke at forlænge debatten om Øresundssituationen og Norrbackrapporten vil jeg bede om, at hr. Ole Stavad kan acceptere, at jeg sender skriftligt svar over meget hurtigt.
Jeg har det liggende i mine mange talepapirer, og jeg kan godt holde en lang tale om det, men jeg tror, vi alle sammen har mere glæde af, at det kommer konkret, skriftligt og kontant, sådan at vi alle er bedst muligt forberedt til debatten.
Det vil jeg også gerne helst selv være.
Så er jeg blevet spurgt både af fru Line Barfod, det glemte jeg, nu hr. Frode Sørensen og af fru Marianne Jelved
Men kulturministeren har ønsket en ny orientering i den retning, og det er kulturministerens ansvar, det er hans område, og det vil der blive en god lejlighed til at diskutere også med kulturministeren.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-10-22:
Også jeg vil gerne takke ministeren for redegørelsen.
Som medlem af Nordisk Råd har det været interessant at læse afsnittet om det regionale samarbejde.
Det har det ikke mindst været, fordi det jo handler om regionalpolitikken.
Når jeg føler anledning til sådan set at ville rejse et spørgsmål over for ministeren, så er det jo på baggrund af, at det er nogle flotte ord, der følger her om, hvad vi skal gøre i disse yderområder.
Jeg har set, hvad man har lagt op til, at man vil gøre i Sverige.
Jeg har set, hvad man har lagt op til, at man vil gøre i Norge.
Jeg har set, hvad man har gjort på Island.
Jeg har også set, hvad man er på vej til at gøre i Finland.
Derfor må jeg nok sige, at når jeg ser på disse ting, som er undervejs i disse lande, er det en anden opfattelse, jeg får, når jeg hører om regionalpolitikken i Danmark.
Frode Sørensen (S), 2002-10-22:
Det nuværende kultursamarbejde hviler jo på en statsministererklæring fra Bornholm helt tilbage i 1992.
Heri slås det fast, at kultur, inkl. uddannelse og forskning, skal råde over ca. halvdelen
af de nordiske midler.
I dag må vi nok sige, at selv om vi parlamentarikere har kæmpet for det i rådet, er det vistnok mere korrekt at tale om 40 pct. i stedet for 50 pct. til den sektor.
Men under ingen omstændigheder er overvejelser om nedprioriteringer noget, som kan foregå uden om os parlamentarikere i Nordisk Råds Kulturudvalg, og jeg vil da sige til samarbejdsministeren, at hvis regeringen savner vitaminer og dynamik i kultursamarbejdet, som ministeren vel antyder, samtidig med at ministeren finder, at det, der sker, også er tilfredsstillende - lidt modsat hinanden måske - ja, så synes jeg, man må gribe i egen barm og gå i spidsen med sit eget system. Jeg synes faktisk, at man skulle tage skeen i den anden hånd, træde i karakter med et bud på de vitaminer, som skal til, og de initiativer, der skal følges op. Men det må ikke bare forventes.
Det kræver, at Nordisk Råds Kulturudvalg bliver en del af den proces, bliver en medspiller i denne her proces.
Kulturudvalget i Nordisk Råd er meget bevidst om det, der holder sammen, det, der ligger i vores nordiske kultur, vores sprog, vores historie og i næste række vores uddannelsessystemer og forskningsmiljøer.
Så i Nordisk Råds Kulturudvalg har vi visionerne og viljerne, så det drejer sig kun om, at man måske også gør ministerredegørelsen sådan lidt mere opportun. Nu da min tid er udløbet, vil jeg sige til samarbejdsministeren: Lad os få en bekræftelse på, at vi bliver en del af debatten om disse vigtige nordiske forhandlinger, og samtidig måske få afkræftet, at der er tale om nedprioriteringer på det her område.
Thomas Adelskov (S), 2002-10-23:
Jeg er ked af, at mit spørgsmål før forvirrede ministeren, så jeg prøver at skære det ned til to spørgsmål. Spørgsmål 1: Er ministeren enig i, at bopælspligten er en hjørnesten i landbrugsloven?
Spørgsmål 2: Bekymrer det ikke ministeren, at nogle åbenbart tager så let på bopælspligten i landbrugsloven, som tilfældet er med finansminister Thor Pedersen?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-23:
»Er det i overensstemmelse med regeringens politik, at finansministeren på ulovlig vis har benyttet sit sommerhus i Ramløse ved Helsinge som sin primære bolig?« Skriftlig begrundelse
»Er det i overensstemmelse med regeringens politik, at finansministeren har nedlagt stier til Isefjorden, opsat adgang forbudt skilte og undladt at etablere erstatningsstier?« Skriftlig begrundelse
Miljøministeren har i sit program »Danmarks natur - Ansvaret
for at beskytte den og glæden ved at benytte den« fastslået, at regeringen vil sikre, »at veje og stier af væsentlig rekreativ interesse kun nedlægges, hvis der etableres alternative færdselsmuligheder.«
I dag findes der talrige eksempler på, at lodsejere uden at rådføre sig med myndighederne nedlægger veje og stier af væsentlig rekreativ interesse eller opsætter ulovlig skiltning med »adgang forbudt«.
Blandt andet kan nævnes grev Ahlefeldt Laurvig-Bille på Egeskov, baron Otto Reedt-Thott på Gavnø og finansminister Thor Pedersen på Nakke Hage.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-23:
Til hovedspørgeren, hr. Erik Mortensen, skal jeg bare sige, at nu er det jo ikke mig, der afgør, hvad der skal ligge til grund for en eventuel dispensation.
Den kompetence ligger helt klart hos jordbrugskommissionerne.
Det er jordbrugskommissionerne i de enkelte amter, der vurderer, om der er basis for at give en dispensation. Til hr. Thomas Adelskov: Jeg tror ikke, vi kan blive uenige om, at bopælspligten er en af hjørnestenene i landbrugsloven.
Det kan vi ikke komme op at skændes om overhovedet, så derfor er det klart, at når der er en bopælspligt i forbindelse med erhvervelse af en ejendom med de muligheder, der så gives for at få dispensation, skal den selvfølgelig overholdes.
Det er for mig at se
Men jeg vil godt sige, at nu skal vi jo også passe på, at vi ikke ender i den situation - det er også et svar til hr. Erik Mortensen - at et medlemskab af Folketinget vil være en umulighed for en landmand, som f.eks. bor i det vestjyske område.
Vi skal ikke bringe os i den situation, at vi får en slags - jeg ved ikke, om jeg må tillade mig at bruge udtrykket - »Berufsverbot« i den forbindelse.
Jeg tror ikke, at nogen her i Folketinget ønsker den situation, og det er derfor, jeg synes, det er glimrende, at det er jordbrugskommissionernes afgørelse og ikke en afgørelse, vi skal træffe herinde.
Erik Mortensen (S), 2002-10-23:
Kun for at få afrundet dette her og være lidt rationel med hensyn til vores arbejdsgange: Jeg forstod godt ministerens allerførste svar om regeringen og Folketinget som sådan, men kunne ministeren ikke forestille sig, at Præsidiet lytter med i dag og i forlængelse af det siger, at det var nok en god idé at lave en undersøgelse af folketingsmedlemmer som sådan?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-23:
I relation til anden del af det spørgsmål, der er stillet, synes jeg, der er to spørgsmål, fødevareministeren bør svare på.
Det ene er: Kan man bruge de argumenter, finansministeren har brugt, til at få dispensation af jordbrugskommissionen?
Kan man bruge et argument som arbejdspres og få dispensation?
Kan man bruge et argument om, at jyderne i Folketinget har særlige regler, og få dispensation med den begrundelse?
Det er jo de begrundelser, finansministeren har henvist til, og derfor er det ene spørgsmål: Kan man bruge dem som begrundelser for at få dispensation?
Det andet er: Har ministeren nogen som helst viden om, hvorvidt disse regler nogen sinde noget som helst sted i dette land har givet anledning til dispensation, eller er der bare tale om noget, som finansministeren forestiller sig?
Lone Møller (S), 2002-10-23:
Nu har regeringen jo sammen med Dansk Folkeparti vedtaget, at samtlige folkepensionister over 65 år kan få
gratis influenzavaccination, og det ser ud til, at det er godt i gang i mange kommuner.
Til gengæld ser det også ud til, at der er meget store problemer for de rigtig svage ældre, nemlig for dem, der er på plejehjem og i demensboliger, og også for dem i egen bolig, som ikke selv kan transportere sig til et vaccinationscenter.
Finder ministeren ikke, at det er at omgås lidt lemfældigt med sandheden at komme med fine, flotte meldinger og fortælle, at alle pensionister over 65 år nu kan blive vaccineret gratis?
Jacob Buksti (S), 2002-10-23:
»Vil ministeren redegøre for, på hvilket grundlag ministeren kan udtale, at der i forbindelse med automatisk fartkontrol tidligere var »tanker om, at der skulle stilles hastighedskontroller op på lange, lige landevejsstrækninger, hvor der ikke sker mange uheld, men hvor der gik gode, rare penge ned i statskassen«?«
Lone Møller (S), 2002-10-23:
Nu oplever jeg ikke, at rønnebærrene er særlig sure hos Socialdemokratiet, og det kan ikke være ministeren ubekendt, at Socialdemokratiet ikke har taget de tiltag, da vi sad i regering, fordi vi rent faktisk ikke mente, det var en statsopgave at tilbyde vaccination til alle uanset formue, alder eller helbred.
Så det kan formentlig ikke komme bag på ministeren.
Det er jo glædeligt.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge ministeren, om det er korrekt, hvad jeg har læst i dagspressen, at der nogle steder er mangel på vaccine.
Er der forsyningsproblemer på dette område?
Det var det ene spørgsmål.
Det kan godt være, det ligger ud over spørgsmålet.
Hvis ministeren ikke kan svare på det nu, kan jeg vel få svaret oversendt skriftligt.
Det andet spørgsmål: Som jeg har læst bekendtgørelsen, ser det ud til, at man skal betale ekstra, hvis man er dårlig og man bor i eget hjem, frem for at man kan køre i BMW'en ned
Ifølge bekendtgørelsen ser det ikke ud, som om der er tilskud til vaccinationsbehandling på plejehjem.
Er det korrekt?
Man må vel nok konstatere, at de svageste borgere i dette land vel er dem, der er placeret på plejehjem.