runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-03:
Det konservative livssyn er netop, at man tager sig af de svageste.
Dem vil vi godt være med til at give en offentlig forsørgelse.
Det er derfor, vi foreslår denne her seniorydelse.
Men vi synes, det går lidt for vidt, når mennesker, der har mulighed for at tage vare på deres egen tilværelse, selv har mulighed for at skaffe sig deres egen indtægt, også skal være på offentlig forsørgelse.
Så det er lige nøjagtig den gruppe af mennesker, der er nedslidte, som vi vil være med til at give en førtidspension eller en efterløn, en seniorydelse.
Nu skal vi ikke kvæle tingene i en strid om, hvad vi kalder denne her ydelse.
Men det, der er det vigtige, og som jeg godt vil gentage fra det, jeg sagde den 12. april, er, at den skal afskaffes som et retskrav, og så skal der være en visitationsordning for dem, der virkelig har behov.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
I ordførertalen talte hr. Jakob Axel Nielsen varmt og længe om skat.
Nu er det jo ikke det, der nødvendigvis lige var på tapetet i dag, og derfor vil jeg bare gerne bede om en præcisering og om at få at vide, hvad Det Konservative Folkepartis holdning til efterlønsordningen er, også set i lyset af de mange udmærkede kommentarer, som hr. Jakob Axel Nielsen gjorde om behovet for reformer.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Ja, det er vist ikke nogen hemmelighed.
De kom som altid frem med en afskaffelse af efterlønnen, det har de jo gjort masser af gange.
Det er jo også derfor, vi stiller forslagene nu, vel vidende at der i forligskredsen fra 1998-forliget ikke er umiddelbar enighed.
Det fremgår jo tydeligt af debatten.
Men vi prøver, fordi man, når det har været et fremtrædende tema i valgkampen, også er forpligtet til at få den diskussion gjort færdig i åbenhed her i Folketinget.
Som jeg sagde i min ordførertale, har vi internt i partiet tilrettelagt en proces, hvor vi skal have afdækket, hvad det er for nogle temaer, vi gerne vil diskutere i efterlønsordningen.
Det vil vare et par måneder eller tre sådan sommeren over, og så vil vi folde det ud til en bredere debat i vores medlemsorganisationer og i befolkningen som sådan.
Så det er ikke i dag muligt for mig at sige, hvad det nu lige er for noget, vi gerne vil have diskuteret, eller hvad det nu lige er for noget, vi gerne vil have ændret på.
Men lidt tilbage til vismandsrapporten: Jeg kan godt sige til hr. Morten Østergaard, at vismændene faktisk lavede en dokumentation for det, jeg hævder, nemlig at der vil være mindre pres på efterlønnen i fremtiden.
Det er faktisk også noget af det, som vismændene har øje for, og det trækker jo sådan set i den anden retning end deres anbefaling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Jeg vil godt lige bare ganske fredsommeligt spørge til Dansk Folkepartis rygrad i hele den generelle debat om efterlønnen.
Jeg vil bare høre hr. Bent Bøgsteds kommentar til den bemærkning, og om det virkelig er rigtigt, at man på den måde altså godt på visse betingelser vil være med til beskæringer/forringelser af efterlønnen og en højere pensionsalder.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Men jeg kan så oplyse hr. Jørgen Arbo-Bæhr om, at jeg også har læst de artikler.
Hvis hr. Jørgen Arbo-Bæhr så havde set Deadline på tv kl. 17, ville han have set, at hr. Kristian Thulesen Dahl var inde at rette op på det.
Avisen havde mistolket de udmeldinger, der var kommet fra hr. Kristian Thulesen Dahl, og de blev rettet op i pressen kl. 17 samme dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Så skal jeg bare sikre mig, at jeg har forstået det: Skal det forstås på den måde, at Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder vil være med til beskæringer/forringelser/afskaffelse af efterlønnen, når den diskussion kommer til efteråret?
Er Dansk Folkeparti indstillet på at bevare efterlønnen, som den er, eventuelt med nogle forbedringer, og ikke gennemføre én eneste forringelse?
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Det er det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr kan tolke ud af det.
For det, jeg har stået og sagt heroppe, er Dansk Folkepartis holdning.
Vi kan se, der er nogle urimeligheder i efterlønssystemet, som det fungerer i dag, og dem vil vi gerne være med til at rette op på.
To af de punkter, der er urimelige, er de her 30.000 kr. og dagpengereglerne.
Der kan være andre ting, der er urimelige, som vi gerne vil se nærmere på.
Der har været noget af det, hr. Ole Sohn har nævnt, som vi godt vil se nærmere på.
Der har været noget, som fru Jytte Andersen har nævnt, og der har været noget, beskæftigelsesministeren har nævnt, og det er vi klar til at se på.
Men det er ikke Dansk Folkepartis hensigt at gå ind og beskære og forringe efterlønnen.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Hr. Bent Bøgsted er meget ophidset over, at vi har fremsat et beslutningsforslag her,
kan jeg høre.
Men helt ærligt, må jeg sige til hr. Bent Bøgsted, så forekommer det mig at være en meget sådan traditionel for ikke at sige konservativ tilgang til procedurer.
Når jeg tænker på, at hr. Bent Bøgsted kun har 3 år på bagen som folketingsmedlem, hvad skal det så ikke blive til?
Jeg har 25 år på bagen herinde, og jeg er faktisk åben over for, at man godt kan diskutere, uden at det nødvendigvis altid skal foregå sådan, som det plejer.
Vi gør jo i beslutningsforslaget opmærksom på, at vi er helt klar over, at vores aftalepartner skal være med, for at vi kan få det her forslag vedtaget.
Jeg går ud fra, og det er så mit spørgsmål til hr. Bent bøgsted, at Dansk Folkeparti er lige så optaget, som vi er det, af, at aftaler holdes.
Forlig og aftaler skal holdes, når man indgår dem partier imellem, og det er sådan set det, vi har respekt for.
Det har jeg da så også indtryk af at Dansk Folkeparti er optaget af.
Det, man aftaler med arbejdsministeren eller finansministeren, eller hvem det nu måtte være, skal overholdes af begge sider.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Når man så kigger på debatten her om det forslag, som fru Jytte Andersen er kommet med – det er selvfølgelig ikke fru Jytte Andersen, der har fremsat det, det ved jeg godt – så synes jeg egentlig, det er mere morsomt.
Jeg hidser mig ikke op over det, jeg synes egentlig, det er rart at have sådan en lidt sjov debat en gang imellem.
Men jeg er sikker på, at jeg nok skal få noget erfaring herinde i Folketinget.
Om det bliver 25 år, er jeg ikke sikker på, for nu nærmer jeg mig snart de 50 år, så jeg tror ikke, jeg vil blive ved i 25 år herinde.
M046S3931.fm Page 3953 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Jamen det var godt, for man kunne få det indtryk, efter at fru Jytte Andersen drog vismandsrapporten ind tidligere, at det måske ikke var M046S3931.fm Page 3950
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Men sådan har jeg også læst rapporten, må jeg sige.
Derudover kunne jeg tænke mig at spørge, om det er Socialdemokraternes holdning, at folk, som er under 40 år, bør indstille sig på, at de ikke kan få efterløn, når de når efterlønsalderen?
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Der er mange, mange store ting, der skal gøres for at nedbringe ulykker og stress og arbejdstempo.
Men jeg vil rette søgelyset mod det, som ordføreren talte om, nemlig at det kun var 10-15 pct. af dem, der er på efterløn, som rent faktisk bør have det.
Definitionen på det er, at man er nedslidt, kan jeg forstå, og definitionen på et nedslidt medmenneske er et, som kunne have fået førtidspension – sådan forstod jeg udtalelsen.
Det er uhyggelig svært og urimelig svært at få førtidspension i vore dage.
Man skal være meget, meget syg, for at man kan få det.
Der er M046S3931.fm Page 3957
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
mange mennesker, som burde have det, som er udelukket fra det med de gældende regler.
Jeg mener, at der er en meget stor gruppe mennesker, som faktisk er temmelig nedslidte eller udbrændte.
Det kan være fabriksarbejdere, men det kan også være skolelærere og socialrådgivere, der har problemer med udbrændthed.
Det er jo de nye arbejdsmiljøproblemer.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jakob Axel Nielsen, om hr. Jakob Axel Nielsen er enig i, at der er en gruppe, som godt kan være en hel del nedslidt, som har behov for efterlønnen, selv om den ikke er berettiget til en førtidspension.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-03:
I bund og grund mener jeg, at vi har en udmærket arbejdsmiljølov.
Og arbejdsulykker kan jo desværre ikke altid undgås.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Betyder det sidste, som ordføreren her siger, at Det Konservative Folkeparti vil være med til at gøre en massiv indsats mod det voldsomme arbejdspres, der er på arbejdspladserne for øjeblikket, og som slider folk meget ned?
Vi har jo stadig væk også mange farlige stoffer, vi har store problemer med udbrændthed, og vi har altså erhvervssygdomme.
Der bliver anmeldt 11.000 om året og ca. 40.000 arbejdsulykker om året stadig væk.
De ældre, som trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet, siger i undersøgelser som med én mund, at hvis deres arbejdsmiljø var bedre, arbejdsbelastningen mindre, hvis der var mindre stress, så ville de gerne fortsætte på arbejdsmarkedet.
Så jeg vil gerne spørge, om Det Konservative Folkeparti vil medvirke til en stor offensiv indsats for et bedre arbejdsmiljø.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-03:
Det mener jeg ikke man kan forestille sig.
For selv om jeg ikke er fremtidsforsker, så behøver man faktisk ikke at være fremtidsforsker for at kunne se, at bare nogle få år ude i horisonten kommer vi til at mangle arbejdskraft på fuld tid.
Det er derfor, vi har brug for at lave nogle justeringer, der gør, at folk kan blive på arbejdsmarkedet.
Så lægger hr. Jørgen Arbo-Bæhr op til en generel arbejdsmiljødiskussion.
Det er en anden diskussion, men den skal vi selvfølgelig fortsat have.
Vi skal sikre, at folk ikke bliver nedslidte.
Vi skal sikre, at folk er glade og tilfredse på deres arbejdsplads og har gode oplevelser ud af det.
Vi skal ikke have nogen, der bliver nedslidte på arbejdsmarkedet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Jeg synes, det var at snakke udenom.
Det, jeg spurgte om, var: Kunne man ikke forestille sig, at man gennem en bedre fordeling af det arbejde, vi har, kunne sørge for, at folk arbejdede mindre, mindre hårdt, i lavere tempo, fik mindre stress og på den måde rent faktisk sikrede, at der var flere mennesker, som havde en tilknytning til arbejdsmarkedet i længere tid, i stedet for som nu at skulle på førtidspension eller måtte melde sig syge på grund af dårligt arbejdsmiljø?
Det er bare et forslag.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Fru Jytte Andersen nævnte selv vismandsrapporten fra i tirsdags, og jeg vil bare spørge, om fru Jytte Andersen kan huske, hvad den helt centrale anbefaling, som vismændene kom frem med i deres afsnit om efterlønnen, var?
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jeg synes, at hr. Jakob Axel Nielsen var meget kritisk over for efterlønnen.
Jeg sad og blev sådan lidt underlig ved det, for da jeg sad som arbejdsminister i 5 år i 1990’erne, sad jeg over for en konservativ arbejdsmarkedspolitisk ordfører, fru Pia Christmas-Møller, som faktisk var meget optaget af, hvordan man kunne forbedre efterlønnen, ikke mindst for de små selvstændige erhvervsdrivende, ikke mindst for landmænd.
M046S3931.fm Page 3955 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Det virkede faktisk som en meget voldsom kritik i forhold til det relativt korte tidsspænd, der er forløbet fra mit møde med Konservative, der meget gerne ville have udvidet efterlønsordningen til ikke bare alene at handle om lønmodtagere, men at de selvstændige sandelig også skulle være med.
Så der må være sket en meget drastisk ændring i den konservative tankegang om efterlønnen.
Jeg håber selvfølgelig på, og det er det, jeg gerne helt konkret vil spørge til, at Det Konservative Folkeparti umiddelbart efter folketingssamlingens afslutning og start næste gang vil kunne gå ind og støtte ændringen af dagpengeperioden, uden at vi skal vente på de store analyser fra Velfærdskommissionen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Nu hørte jeg jo, at det næsten religiøst blev slået fast af hr. Jakob Axel Nielsen, at justeringer af velfærden er nødvendig, at det skulle være et faktum.
Lad mig bare prøve at gå ind på det.
Min indgang til det er så bare: Hvorfor skal det være sådan, at justeringer skal bestå i forringelser for almindelige mennesker?
Hvorfor kan man ikke i stedet for forestille sig forbedringer, som kunne være en justering af velfærden?
Lad mig tage et eksempel.
Hvis det nu var sådan, at man rent faktisk gik ind på Enhedslistens forslag om en bedre fordeling af arbejdet, ville det betyde, at folk kom til at arbejde mindre, mindre hårdt, blev mindre nedslidte, så vi kunne komme ud over en situation som i dag, hvor vi har 280.000, der er udstødt fra arbejdsmarkedet på førtidspension, hvor vi hvert år mister 45.000 arbejdsår på grund af, at folk bliver syge af dårligt arbejdsmiljø.
Kunne man ikke forestilM046S3931.fm Page 3956 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
le sig, at man i stedet for de evindelige forringelser rent faktisk kunne få et bedre samfund, der kunne være til gavn for almindelige mennesker?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-03:
Det vil jeg meget gerne.
Men for lige at svare på det forrige spørgsmål, om vi vil være med til en ændring af dagpengesatsen: Jeg har sagt, at vi vil være med til at diskutere det som et element blandt flere, når vi nu skal til at have alting vendt op og ned.
Og jeg synes, det ville være hovsaløsninger at tage et enkelt element løsrevet fra helheden nu.
Så ja, når Velfærdskommissionen har talt, vil vi være med til det.
Det, der er den konservative optik i forhold til en seniorydelse og en efterløn, er, at efterlønnen er noget, man har et retskrav på, bare fordi en eller anden tilfældig begivenhed indtræder, nemlig en fødselsdato.
En seniorydelse er, hvad efterlønnen oprindelig var tiltænkt at være, nemlig til de psykisk og fysisk nedslidte.
Fængselsfunktionærer, der har haft psykisk hårdt arbejde, plejehjemspersonale, som har haft mange tunge løft, og som reelt er nedslidte og har ondt i ryggen og ikke kan arbejde længere, dem skal vi hjælpe.
Det synes jeg også vismændene understøtter mig i ved at sige, at det kun er 10-15 pct. af dem, der får en efterløn, der reelt er nedslidte.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Det er jo ikke så lidt på én dag, vel?
Men kan hr. Jakob Axel Nielsen ikke sige noget om, hvad forskellen er på efterløn og seniorydelse i den konservative optik?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-03:
En af de primære årsager til, at jeg aldrig nogen sinde kunne være medlem af Enhedslisten, er, at Enhedslisten overhovedet ikke har nogen forståelse for, hvor værdierne kommer fra.
De kommer ude fra produktionen, de kommer ikke fra folk, der er på offentlig forsørgelse.
Det bliver man bare nødt til at slå fast.
Det, vi har brug for i de kommende år, hvor flere og flere forlader arbejdsmarkedet, er et større arbejdsudbud blandt dem, der er sunde og raske, og de skal blive på arbejdsmarkedet.
Det er ikke for at genere nogen.
Hvorvidt der er sket en radikal ændring af den konservative politik på det her område de sidste 5 år, kan jeg ikke kommentere.
Men i hvert fald kan det ikke komme bag på fru Jytte Andersen, at vi er kritisk indstillet over for efterlønnen.
Vi havde en stor generel debat den 12. april – jeg husker datoen tydeligt, det var min fødselsdag, derfor kan jeg huske den – om efterlønnen.
Der udtalte jeg mig kritisk om efterlønnen og sagde, at den skulle ændres til en seniorydelse.
Jeg argumenterede for, at det er nødvendigt af hensyn til de nødvendige justeringer, som Danmark skal gå ind i, ligesom alle vesteuropæiske lande skal gå ind i nogle justeringer for at tilpasse sig en ændret verden.
De 5 år, der er gået, siden fru Jytte Andersen som arbejdsminister forhandlede med fru Pia Christmas-Møller om det her, er lang tid.
Siden da har min forgænger, hr. Lars Barfoed, familieog forbrugerministeren, også udtalt sig kritisk om efterlønnen ...
Per Clausen (EL), 2005-06-07:
Da jeg på baggrund af de indlæg, der er kommet i debatten, har en meget klar fornemmelse af, at der i virkeligheden er et flertal i Folketinget for at gennemføre i hvert fald de intentioner, der ligger bag det her forslag, skal jeg ikke trække debatten meget i langdrag.
Jeg vil bare sige, at vi i Enhedslisten også er enige i, at det er meget fornuftigt at få etableret et register.
Vi ser sådan set gerne, at det sker i samarbejde med de dyreværnsorganisationer, der er på området.
Jeg kan forstå, at der er nogle stridigheder.
På den måde afviger dyreværnsorganisationer åbenbart ikke fra politiske partier og andre organisationer, heller ikke hvad angår interne stridigheder.
Men jeg synes godt, at man i hvert fald kunne overveje, at prøve at finde ud af, om de problemer, der er der, ikke kan løses, også selv om jeg har fået forskellig udlægning af teksten, der tyder på, at der godt kan være nogle problemer.
Vi er også meget enige i, at det er fornuftigt at sikre, at de katte, der er mærket, bliver registreret.
Vi er også enige i, at det er meget fornuftigt at pålægge kommunerne en forpligtelse.
Jeg synes sådan set ikke, at det her forslag er vældig detaljeret om, hvordan kommunerne konkret skal leve op til den forpligtelse.
Der er nogle intentioner og nogle opgaver, men de opgaver kan jo sagtens løses på forskellig måde, og det synes jeg sådan set heller ikke der er noget problem i.
Det er naturligvis klart, at Enhedslisten bekymrer sig meget om kommunernes økonomi, og jeg er da glad for, at også regeringspartierne gør det i dag.
Det er selvfølgelig meget godt, og derfor skal økonomien i det selvfølgelig også på plads.
Men jeg mener bare, at hvis udgangspunktet er, at de her opgaver skal løses, og at kommunerne på en række områder skal have et ansvar for det, så må det være med det udgangspunkt, at man går ind i økonomiske forhandlinger om det her, og så er udgangspunktet jo ikke, at man efterfølgende finder ud af, at udgifterne er for store og det derfor ikke kan blive til noget.
Jeg har før debatten i dag også haft fornøjelsen af at kunne studere det lidt ældre forslag fra Dansk Folkeparti, og hvis der kan komme en beretning ud af det her fra udvalget, som tager udgangspunkt i de to beslutningsforslag, der ligger her, kan jeg faktisk ikke se andet, end at vi i hvert fald i løbet af de kommende måneder vil kunne få nogle resultater, der vil være meget, meget positive for kattenes velfærd og dermed også for dyrevelfærden, og det ser jeg sådan set frem til.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg er meget enig i de betragtninger, Enhedslistens ordfører kom med, om, at der burde være mulighed for, at forslaget, som Dansk Folkeparti stillede for et par år siden, og forslaget, vi har stillet nu, kan danne grundlag for, at vi laver en fælles aftale, en beretning om, hvordan vi synes, at forholdene her skal ordnes, sådan at kattene kan få et bedre liv.
Det meste af debatten og vel også uenighederne er gået på, om det ville være muligt at skabe ét og kun ét register på baggrund af den situation, vi står i nu.
Jeg vil godt om ikke svare hr. Christian H. Hansen så i hvert fald udtrykke, at jeg heller ikke har været til stede under de forhandlinger, men jeg refererede fra og citerede sådan set også lederen i Inges Kattehjems månedsblad, hvor det meget klart udtrykkes, at man er ret forbitret over det handlingsforløb, der har været.
Kan vi gøre det i frivillighed, synes jeg det er fint.
Det er jeg indstillet på.
Jeg tror ikke meget på, at vi kan gøre det i frivillighed, og derfor har jeg sådan set lagt op til, at det nok bliver nødvendigt, at vi laver en politisk beslutning om, hvordan vi får ét og kun ét register.
Men jeg synes alt i alt, at der er nogle positive toner over for forslaget, og derfor ser jeg frem til, at vi får gjort noget ved det i nærmeste fremtid.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Hr. Kristen Touborg var inde på, at der kunne opnås en enighed på baggrund af Dansk Folkepartis forslag og så det forslag fra SF og Socialdemokratiet i dag.
Jeg er meget glad for at få den tilkendegivelse.
Det er rart at se, når man har igangsat noget arbejde for mange år siden, at det så endelig kan blive til noget.
Men der skal vist nok være et spørgsmål i det her til hr. Kristen Touborg, så det skal jeg komme frem til nu.
Med hensyn til de her forhandlinger, der har været mellem de forskellige organisationer, er det rigtigt nok, at lederen – jeg tror nok, det var i Inges Kattehjems blad – har sagt noget andet; der har været skrevet en leder i Kattens Værns blad, som siger noget helt modsat, og der har også været andre ledere andre steder, som siger noget helt andet.
Dem kan man jo altid forholde sig til.
Men med de nye registre, som Dyrlægeforeningen er med i, vil det være sådan, at det er dyrlægerne, der skal registrere de her katte, og dermed vil dyrlægen automatisk sikkert også bruge det nye register, der kommer.
Så hvis man skal tage udgangspunkt i det, ender det vel til sidst med, at der kun er ét register tilbage.
Er det ikke korrekt?
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Først til hr. Christian H. Hansens bemærkning om, at vores ordfører skulle have været ironisk, da Dansk Folkepartis forslag var til behandling sidst: Sådan husker jeg det ikke.
Det er rigtigt, at vores ordfører dengang sagde, at vores kattepolitiske ordfører ikke var til stede.
Men i øvrigt er de bemærkninger, SF har givet til Dansk Folkepartis forslag, positive hele vejen igennem. Mit spørgsmål til hr. Christian H. Hansen er, om ikke det bekymrer Dansk Folkeparti, at Inges Kattehjem i deres leder i månedsbladet i maj måned meget klart giver udtryk for, at det ikke bliver ét register og kun ét register, vi vil komme til at se, fordi de føler sig meget svigtet i de forhandlinger, der har været.
Jeg tror, at den mest enkle måde at gøre tingene på er, at vi politisk set sætter rammerne for, hvordan vi gør det her, og dermed hurtigst muligt og til fordel for kattene sikrer, at vi får et funktionsdygtigt register til at køre – ét og kun ét register.
Afstemning
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Jeg vil godt spørge til problemet om rodematerialer.
Jeg kan hilse det velkommen, at ministeren nu vil til at gøre noget ved det, måske på baggrund af, at vi rejser debatten her i dag.
Det er jo udmærket, at der sker noget, men når ministeren siger, at en stor del af de indskærpelser, der er foretaget, netop vedrører rodematerialer, er det så ikke et tegn på, at der er alt for ringe præciseringer af, hvad rodematerialer er?
Når der gives ca. 1.800 indskærpelser fra velfærdskontrollen og der i øvrigt kun er ca. 150, der følges op, tror ministeren så punkt 1, at det er et lille problem, man er ude for?
Og punkt 2, synes ministeren, det er tilfredsstillende, at man ikke følger op på de indskærpelser?
Er ministeren ikke lidt bange for, at det bare får lov at køre videre med næsten intet rodemateriale?
Jeg tror, at man må sige, at på lang sigt har hr. Christian H. Hansen ret.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Så ville der slet ikke være nogen problemer overhovedet.
Det tror jeg faktisk godt at der kunne opnås enighed om.
Er hr. Kristen Touborg enig i, at det kunne være en løsning, hvis det andet ikke kan opnås?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-07:
Jeg kan kun sige, at jeg ikke er vidende om, at der har været politikere til stede under de forhandlinger.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Det er til fru Charlotte Dyremose på baggrund af, at der nogle gange i Folketingssalen er blevet nævnt de utrolige forhandlinger, der har været, med alle de problemer, der har været – der har så været nogle forhandlinger mellem nogle dyreværnsorganisationer, og der er så nogle i salen, der mener, at de har været så voldsomme, at det er endt ud i det, det er endt ud i.
Nu har jeg ikke nogen viden, og når man ikke har nogen viden omkring nogle ting, så kan man jo godt søge hjælp til at få viden.
Kan fru Charlotte Dyremose oplyse mig om, om hun er vidende om, om der har været nogle politikere til stede under de forhandlinger, som dermed kan udtale sig om, hvad der direkte er foregået?