runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2006-05-04:
Nu er den konservative ordfører jo meget erfaren inden for det udenrigspolitiske område, og derfor kunne jeg godt tænke mig, om ikke den konservative ordfører ville give et fortolkningsbidrag til, hvordan man skal forstå det, der står på side 19 i redegørelsen, eller svaret på artikel 52-henvendelsen, hvor den danske regering skriver – det er så i min oversættelse: Den danske regering har ikke kendskab til nogen sager omkring disse unlawful deplorations.
Det er altså det, der er blevet spurgt om, nemlig om der er blevet foretaget sådan nogle aktiviteter på dansk jord.
Det har den danske regering ikke kendskab til.
Hvordan fortolker fru Pia Christmas-Møller det, at den danske regering ikke har kendskab til det?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-04:
Jeg er nødt til at sige, at regeringen har svaret på de spørgsmål, den har fået fra Europarådet, og har gjort det med den hast, hvormed det har kunnet lade sig gøre.
Der har ikke været nogen som helst i regeringen, som har ønsket at nøle med det her, overhovedet ikke, for vi ønsker, hvad jeg siger, nemlig kvalitet og effektivitet i Europarådets arbejde.
Derfor skal Europarådet selvfølgelig også have svar på de spørgsmål, som bliver fremsendt, inden for de rammer, der nu engang er.
Sådan er det.
Men med al respekt er det altså ikke Enhedslisten, vi først og fremmest mener repræsenterer Europarådets ønsker om at få oplysninger, men Europarådet selv.
Og det er Europarådet, vi svarer direkte.
Rune Lund (EL), 2006-05-04:
Jeg er også glad for, at de flynumre endelig er blevet oversendt.
Dermed får man jo heller ikke det effektive samarbejde i Europarådet, som man kunne have haft, hvis nu regeringen havde været mere fremme i skoene fra starten og leveret de oplysninger lige med det samme.
Man startede, og det var jo i januar, med at oversende en rapport til Europarådets generalsekretær Terry Davis, som stillede nogle spørgsmål om CIA-fly.
Der nævnte man i øvrigt, at der var blevet stillet nogle spørgsmål og givet nogle svar, men ville man oversende de spørgsmål og svar, der var blevet stillet i det danske Folketing om de flynumre?
Nej, det ville man ikke.
Ville man gøre det, efter at man blev opfordret til det af Enhedslisten?
Nej, det ville man heller ikke.
Det er jo et eksempel på, hvor trægt det går.
Og den danske regering vil heller ikke nu lave en national undersøgelse, hvor regeringen sætter sig i spidsen for at vende hver en sten i den her sag.
Så er det ikke en lidt inaktiv holdning, når der faktisk er utrolig mange flere ting, man kunne gøre med hensyn til de her CIA-fly, som flyver fanger til afhøring under tortur og mishandling i hemmelige fængsler?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-04:
Der er ikke noget at komme efter.
Jeg mener, at regeringen har gjort, hvad der kan forventes af regeringen.
Regeringen har besvaret Europarådets henvendelse, der er kommet uddybende spørgsmål, og der har man også afgivet svar.
Man har videresendt forespørgslen om konkrete fly til trafikministeren, som har det ressortområde, og lige så snart det er klarlagt, vil de informationer blive videresendt.
Så der er ikke noget, regeringen ønsker at dække over.
Tværtimod er regeringen optaget af at få afklaret de her spørgsmål, præcis som jeg forstår at spørgeren også er det.
Men vi respekterer de spørgsmål, som Europarådet stiller, og de får svar.
Rune Lund (EL), 2006-05-04:
Den konservative ordfører siger, at kvaliteten er af afgørende betydning for effekten.
Men for at Europarådet kan lave et godt stykke arbejde, kræver det også et vist medspil fra de medlemslande, der er med i Europarådet.
Og her har vi jo set, hvordan den danske regering har været utrolig langsom og utrolig nølende i forhold til at spille ind på den undersøgelse, der bliver lavet i Europarådet, om CIA-fly og hemmelige fængsler.
Vi har set, hvordan Enhedslisten i månedsvis har prøvet bare at få nogle flynumre oversendt til Europarådet; fly, som har overfløjet dansk luftrum, og som har landet i danske lufthavne.
Det har vi lige fået lovning på for 14 dage siden, o.k., bedre sent end aldrig.
Men er den konservative ordfører stolt af den måde, som den danske regering har spillet ind på i Europarådet i forhold til undersøgelsen af CIA-fly og hemmelige fængsler?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-04:
Det er svært at forestille sig, at hr. Rune Lund selv tror på det nonsens, han står og lukker ud, men på den anden side er det også kun 2-3 pct. af danskerne, der er enig med ham.
Det er helt åbenbart for enhver, at der selvfølgelig er grænser for, hvad man kan klassificere som et menneskerettighedsspørgsmål.
Jeg har givet et eksempel, som er så banalt, at selv hr. Rune Lund kan forstå det.
Det er da i sig selv et mål at nå, kan man sige.
Derfor handler det om, hvor man sætter grænsen.
Der er nogle spørgsmål, som er fuldstændig politiske, som ikke er et spørgsmål om menneskerettighedskrænkelser, og der er nogle, som helt klart er spørgsmål om menneskerettighedskrænkelse.
Men det, der er sagen i det her, er, at årsagen til, at hr. Rune Lund og Enhedslisten og Det Radikale Venstre og alle de andre multikultureltelskende partier synes, at ECRI er fantastisk, er, at ECRI siger det samme som dem.
Men det gør altså ikke, at man har ret.
Det gør jo altså ikke, at sådanne papjuridiske indvendinger pludselig bliver korrekte.
Tværtimod kan man føre en lang række beviser for, at ECRI ikke er et sagligt organ, ikke er et videnskabeligt organ, men er politisk.
Rune Lund (EL), 2006-05-04:
Det er absolut ikke det eneste, vi har at hænge vores hat på.
Det her handler ikke om, at en flise gaber 2 eller 5 cm.
Det her handler om grundlæggende værdier for en retsstat, for et demokratisk samfund.
Der har vi ECRI, Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance, som er kommet med nogle meget kritiske bemærkninger om, hvad der foregår i Danmark.
Man skal nok ikke forlange for meget af Dansk Folkeparti og hr. Morten Messerschmidt, men jeg synes, det er helt utroligt, at vi her i dag skal stå og høre på, at hr. Morten Messerschmidt vil være med til at undergrave nogle meget vigtige institutioner i Europarådet, hvilket også vil gøre det sværere at kæmpe for menneskerettigheder i resten af Europa.
Det er simpelt hen helt utroligt at høre på.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-04:
Nu har jeg faktisk været valgobservatør i Tjetjenien.
Jeg ved ikke, om ordføreren har gjort sig den samme ulejlighed.
Men det, det handler om, er, at de to, der nu har talt, ikke vil acceptere, at der selvfølgelig er en nedre grænse for, hvad man kan kalde menneskerettighedsspørgsmål.
Er det et menneskerettighedsspørgsmål, at to fliser på vejen ligger med 5 cm's forskydning, så folk falder over dem, eller er det noget, som byrådet skal tage sig af?
For mig at se er det ubetinget noget, som byrådet skal tage sig af, og ikke noget Menneskerettighedsdomstolen skal tage sig af
Hvis vi nu antager, at hr. Rune Lund også er enig i det, er der jo også en grænse for, hvad der er menneskerettighedsspørgsmål, og hvad der er regulære politiske spørgsmål, og så handler det simpelt hen om, hvor man skal sætte den grænse.
Jeg mener faktisk ikke, at det kan kaldes et brud på menneskerettighederne, at vi i Danmark har en 24-års-regel, som i øvrigt er i overensstemmelse med FN's menneskerettighedskonvention, artikel 16, stk. 2, om forbud mod tvangsægteskaber.
Det mener jeg faktisk ikke.
Det mener jeg er et fuldstændig politisk spørgsmål, og derfor er ECRI et politisk organ, et uvidenskabeligt organ, et usagligt organ, og det er skammeligt for menneskerettighederne, at det er det eneste, som Enhedslisten åbenbart har at hænge sin hat på.
Rune Lund (EL), 2006-05-04:
Men det, det handler om her, er jo, at vi har en institution, der kæmper for menneskerettigheder.
Den kan vi bruge til bl.a. at kritisere folkemordet i Tjetjenien.
Der har vi tit set, at russerne går ud og siger: Det har ikke noget at gøre med menneskerettigheder, det er terrorbekæmpelse, det skal I blande jer uden om så meget som overhovedet muligt.
Hvis vi så samtidig, når der kommer en rapport og en kritik fra ECRI, som der gjorde i 2001 – der er en ny rapport på vej i år, og det tyder på, at den vil gentage mange af de gamle pointer – bare siger, at problemer med racisme, problemer intolerance, problemer med fremmedhad, bl.a. på grund af den indflydelse, som Dansk Folkeparti har i dansk politik, ikke har noget at gøre med menneskerettigheder, så gør vi præcis det samme som russerne.
Så underminerer vi Europarådet, og så forhindrer vi, at vi kan bekæmpe det, der er et decideret folkemord i Tjetjenien, hvor op imod 250.000 mennesker ud af den million tjetjenere, der var, før krigen startede for 10 år siden, er døde.
Jeg spørger hr. Morten Messerschmidt: Hvorfor kan man ikke fra Dansk Folkepartis side lukke lidt op og i det mindste tænke sig lidt om og se på, om der er noget, man gør forkert, så vi ikke skader menneskerettighedssituationen og kampen for bedre menneskerettigheder i resten af Europa?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-04:
Jeg antager, at den radikale ordfører ikke har nogen fornemmelse for, hvor meget skade han egentlig gør sin egen sag med det, han står og siger.
Men jeg skal forsøge at forklare.
Sagen er jo, at der er et for os at se meget stort problem i at sige, at alle de områder, som hr. Østergaard peger på, er menneskerettighedsområder.
For hr. Østergaard er der overhovedet ikke nogen forskel på, om man går ud og slår sine oppositionsledere ihjel, sætter dem i fængsel og i øvrigt nægter folk at stemme til et frit valg, eller om man opretholder en 24-års-regel, der faktisk forhindrer folk i at blive tvangsgift.
For hr. Østergaard er der overhovedet ikke nogen forskel.
Det handler om menneskerettigheder, og når det handler om menneskerettigheder, skal politikerne bare holde kaje og i øvrigt rette ind efter, hvad dommerne siger.
Den udlægning er jeg fuldstændig uenig i.
Jeg mener, at det bør være sådan, at på de helt fundamentale frihedsområder, ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, demokrati, kønnenes ligestilling, er der nogle ukrænkelige grundprincipper, som vi selvfølgelig skal støtte op om i Danmark, i Polen, i Belarus, ja, ikke bare i Europa, men i hele verden.
Men hr. Østergaard må da kunne indse, at ved at gøre alt, selv det mindste spørgsmål, vandforsyningen i Østeuropa, sprogproblemer i det belgiske sundhedsvæsen, til Europarådsspørgsmål devaluerer han i virkeligheden vigtigheden af menneskerettighederne.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-04:
Det er jo i virkeligheden en meget interessant debat, for den viser noget om, hvor Dansk Folkeparti ser et internationalt samarbejde.
Jeg placerer det lige ved siden af Lukasjenko i Hviderusland.
For det, der er interessant, er jo ikke, om man hører det, man gerne vil høre, og om man får ret i sine påstande.
Det, der er interessant, er, hvordan man reagerer, når man hører noget, som man ikke har lyst til at høre, når man ikke får ret i de ting, som man troede var rigtige.
Her er det bare sådan, at hvis Dansk Folkeparti har det på den måde, at når vi får international kritik fra de institutioner, som endda er oprettet i enighed på mellemstatsligt niveau, kan vi bare affeje det med, at det ikke lige passer os, og at vi er uenige i det, så placerer Dansk Folkeparti os i samme klasse som Lukasjenko, som jo også har affejet al international kritik af valget i Hviderusland.
Så Dansk Folkeparti og hr. Morten Messerschmidt må bestemme sig.
Er man i klasse med Lukasjenko, eller ønsker man et internationalt samarbejde, der er baseret på en gensidig respekt for hinanden og på en gensidig respekt for de beslutninger, man træffer i samarbejde?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-04:
Det er muligt, at hr. Østergaard finder, at ECRI er et sagligt og rigtigt organ.
Det tror jeg har meget at gøre med, at det, som ECRI siger, er det, som hr. Østergaard gerne vil høre.
Sådan er det jo gerne.
Sandheden er bare, at de folk, der sidder i ECRI, kritiserer organets kommissorium, fordi det ganske enkelt er uvidenskabeligt, fordi det er usammenhængende.
Hvordan kan man overvåge racisme, når man ikke engang har en definition på, hvad racisme er?
Det er nok ikke i overensstemmelse med Folketingets forretningsorden, derfor vil jeg undlade at bruge de ord, jeg ellers gerne ville, men jeg synes, at det på en måde er inkonsistent, når man f.eks. kritiserer den danske 24-års-regel.
Jeg mener, hvor ofte har hr. Østergaard hørt ECRI kritisere EU's 21-års-regel, som jeg forstår er på det radikale program?
Det er da i den grad inkonsistent, når nu hr. Østergaard vælger at bruge det ord, at man synes, at det er for galt med en 24-års-regel, men accepterer en 21-års-regel.
Det er politisk, det er overhovedet ikke videnskabeligt.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-04:
Jeg synes godt nok, at hr. Morten Messerschmidt leverer inkonsistens i metermål.
Jeg forstår, at hr. Morten Messerschmidt også synes, at menneskerettigheder er vigtige, men man skal så ikke rette sig efter den kritik, der kommer, når de institutioner, man har sat i verden til at overvåge dem, kommer med kritik.
Så skal vi, som går ind for internationalt samarbejde, lade være med at lægge kompetencen fra os og flytte det ud af det her hus, men vi skal til gengæld også lade være at politisere det, hvilket i sig selv gør, at vi dårligt kan bringe det ind i det her hus.
Endelig kan man altså forstå, at det er meget vigtigt, at der bliver demokratier, og at vi får en dialog om det, det skal endelig ikke ligge i EU osv., men samtidig, når andre lande er blevet enige om, at f.eks. ECRI er en udmærket måde at overvåge racisme og intolerance på, så mener hr. Morten Messerschmidt, at det er fuldstændig ligegyldigt.
Hvad er det for et internationalt samarbejde, hr. Morten Messerschmidt lægger op til, når netop et mellemstatsligt samarbejde, som Europarådet jo er udtryk for, altså er blevet enige om, at ECRI er en udmærket foreteelse?
Bør vi så ikke i demokratiets ånd også rette os efter de anvisninger, der kommer fra sådan et sted?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-04:
Jeg vil jo sige, at hvis hr. Hedeboe mener, at det er så centralt inden for menneskerettighederne, at internationale organer kan sige til Danmark, at vi skal føre en anden udlændingepolitik, så må alene det jo gøre, at hr. Hedeboe bør stille op sammen med mig og beklage sig over, at det center, der skal løfte den opgave, ikke engang er i stand til at løfte opgaven og definere, hvad arbejdet går ud på.
Jeg mener, at for et center, der skal overvåge racisme og fremmedhad, kan det ikke være helt uvedkommende, hvad racisme og fremmedhad så er.
Jeg har svært ved at tro, at det kan være hr. Hedeboe ubekendt, at bl.a. Mads Bryde Andersen, der sidder i rådets forretningsudvalg, faktisk har rettet en kritik af, at man ikke har nogen fast metodisk definition af, hvad racisme er.
Så man bør stille det spørgsmål: Hvordan skal ECRI overvåge noget, de ikke selv ved hvordan skal defineres?
Hvis det virkelig er sådan et organ, der på en så uvidenskabelig og så usaglig måde kritiserer medlemslandene, som SF gerne vil deponere sin udlændingepolitiske kompetence hos, så siger jeg tak for kaffe.
Sagen er jo, at det falder fra hinanden, hvis ikke vi gør det.
Hvis vi skal behandle sprogproblemerne i det bruxellesske sundhedsvæsen, vandforsyningsproblemerne i Østeuropa eller alle mulige andre politiske spørgsmål som menneskerettighedsspørgsmål og sagerne hober sig op, ikke i hundredvis, men måske i tusindvis, tror hr. Poul Henrik Hedeboe så, at folk vil få større fokus på de grove overtrædelser af menneskerettighederne eller mindre fokus?
Det siger sig selv, at mængden af sager, der behandles under menneskerettighedsparaplyen, er omvendt proportional med vigtigheden.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-04:
Hr. Morten Messerschmidt snakker om det vigtige i, at menneskerettighederne har den gode plads i Europarådet, og efterfølgende kommer der et stort angreb på ECRI, Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance; men det er jo også et udtryk for menneskerettigheder.
Hvordan forestiller hr. Messerschmidt sig, at det europæiske sammenhold og kampen for menneskerettigheder vil se ud, hvis landene hver for sig kan begynde af botanisere og plukke ud, at det her område er ikke relevant, men det her er relevant?
Så falder det fra hinanden.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-04:
Nej, men det, der udestår, er jo: Hvad har man gjort for at opnå et sådant kendskab?
Har man på et tidspunkt, hvor der er konkrete tilfælde i Europa, og hvor store dele af verdenssamfundet har rettet sin opmærksomhed mod det her spørgsmål, gjort noget aktivt for at undersøge, om det rent faktisk var sådan?
Eller har man stolet blindt på de mekanismer, som også her i Folketingssalen er udlagt som værende delt i hvert fald over tre ressortministerier?
Kan man tolke det her således, at den konservative ordfører godt tør lægge hovedet på blokken og sige: Sådanne aktiviteter har ikke fundet sted i Danmark siden 2002?
Tør den konservative ordfører på baggrund af det, regeringen har svaret, lægge hovedet på blokken og sige det i dag?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-04:
Jeg kan bare sige, at der intet er, der peger på, at den slags aktiviteter er forekommet.
Der er ikke det mindste, der peger på, at der er grundlag for at have mistanke om, at sådan noget er foregået.
Derfor er det selvfølgelig også naturligt, at regeringen ikke sætter et kæmpe apparat i gang for bare at skyde med spredehagl og spørge ud i det store, åbne rum: Hvad kunne der mon være sket her?
For man har ikke noget konkret spor at følge.
Det, at nogen slynger en påstand ud, er immer væk ikke tilstrækkeligt til at sætte sådan et apparat i gang.
Hvor skulle man dog starte, hvor skulle man slutte?
Det korte af det lange er, at der ikke er noget, der minder om en konkret mistanke på det her område, uanset hvordan oppositionspartierne ellers prøver at spørge.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-04:
Den ene model er vel at have en politisk debat om, hvad der er relevant og ikke relevant.
Den anden er at indgå i en politisk debat om, hvor grænserne er, og det er helt i orden.
Men det her var en klar undsigelse af et område, som er grundlæggende inden for menneskerettigheder, racisme og intolerance.
Det er da et centralt område inden for menneskerettigheder, og det er det, hr. Messerschmidt undsiger.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-04:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at ting skal frem i lyset, men det forudsætter, at der er ting, der kan komme frem i lyset; at der er noget, der kan kaldes ting; at der er noget, der kan kaldes forhold; at der overhovedet er noget at komme efter.
Det er der ikke grundlag for at antage der har været på dansk territorium.
Det er der ikke.
Vi har ikke en konkret mistanke at tage fat i.
Men er der overtrædelser af konventionerne, er det selvfølgelig en alvorlig sag, og derfor har regeringen naturligvis også bidraget med besvarelser efter bedste evne på de spørgsmål, som man har fået fra Europarådet, og sådan er jeg sikker på man vil fortsætte.
Derfor kan jeg ikke se baggrunden for de lettere injurierende anklager, der kommer fra oppositionen her i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-05-04:
Der må jeg sige, at jeg simpelt hen ikke er enig med den konservative ordfører i, at der ikke er noget som helst hold i de oplysninger, der er kommet frem her.
Der er jo en række, der har påpeget, at det her foregår, og jeg synes sådan set, at nogle af de artikler, der har været fremme, og nogle af de forespørgsler, der er kommet fra Europarådet, giver et ganske godt grundlag for at sige, at det her er en ganske alvorlig sag.
Jeg håber, at den konservative ordfører er enig i, at hvis det er sådan, at der er forekommet flyvninger af denne karakter over det danske luftrum, så er det sådan set i vores alle sammens interesse, at det dog kommer frem i lyset.
Derfor undrer det mig også, at den konservative ordfører nu siger: Man kan jo ikke vide, om det er foregået.
Og derfor vil hun ikke lægge hovedet på blokken for det.
Jeg synes simpelt hen, at det, der er behov for her, hvis vi skal have nogen som helst vished for, hvordan det er foregået i Danmark, er, at regeringen går i front på det her område og siger, at selvfølgelig er det i den danske regerings interesse at få afklaret det her.
Derfor synes jeg, det egentlig er noget arrogant at afvise det med henvisning til, at det her bare er løse påstande.
Er den konservative ordfører enig i, at det må være i alles interesse, at vi får de her ting frem i lyset, og vil hun dermed også garantere, at regeringen har gjort alt, hvad der overhovedet står i regeringens magt, for at få de her oplysninger frem i lyset?
Morten Østergaard (RV), 2006-05-04:
Jeg forstår ikke helt hr. Rune Lund, for det er jo sådan set en gentagelse af en tidligere resolution, der blev vedtaget i Europarådets Parlamentariske Forsamling i 2005, og hvor man sagde det samme.
Det er simpelt hen i første linje i resolutionen, at man gentager, at oprettelsen af sådan et grundlæggende rettighedsagentur inden for EU kan blive et hjælpende bidrag til kampen for menneskerettigheder, hvis naturligvis alle de her ting betingelser, som hr. Rune Lund nævner, bliver opfyldt.
Det, jeg bare spørger om, er: Hvad vil hr. Rune Lund gøre?
Hvordan mener hr. Rune Lund, at EU skulle indrette sit agentur, for at det vil blive et sådant bidrag?
Det må vel være et rimeligt spørgsmål at stille, når hr. Rune Lund selv har stemt for det nede i den parlamentariske forsamling i april.
Lad os nu høre: Hvordan er det, at Enhedslisten ser, at det her agentur skal indrettes i EUregi for at blive et bidrag, et hjælpende bidrag?
Som det også er fremgået af debatten tidligere, så tror jeg nok, at de fleste fra den danske delegation stemte for den resolution, som blev vedtaget i Europarådets Parlamentariske Forsamling i april, herunder også hr. Rune Lund, som jo ved den lejlighed stemte for, at det her agentur for grundlæggende rettigheder kan blive et vigtigt bidrag til kampen for menneskerettigheder i Europa.
Hvordan vil hr. Rune Lund indrette det EUagentur for grundlæggende rettigheder, så det kunne blive et sådant bidrag?
Morten Østergaard (RV), 2006-05-04:
Det er jo sådan en underlig sidelinjeopfattelse af det hele: Nu må vi se, hvordan kampen udvikler sig.
Vi er jo en del af det, og vi skal naturligvis gøre vores stemme gældende og sikre, at det arbejde bliver koordineret.
Det er derfor, jeg er kommet med konkrete bud i dag, bl.a. det, at man opretter agenturet i Strasbourg, sådan at det bliver dér, man koordinerer arbejdet, for jeg mener sådan set, at der er rigeligt at tage sig af på menneskerettighedsområdet.
Jeg afsluttede også min tale med at sige, at der er et stigende, ikke et dalende behov, og vi ved jo også, at Europarådet, desværre, er udsat for et dalende budget, og derfor kan man sige, at menneskerettighederne helst ikke skulle være dårligere stillet af, at EU også opretter et agentur på området.
Men det, jeg synes vi skal holde fast i, er, at det kan blive et godt bidrag, hvis vi koordinerer det og sikrer, at det kommer til at arbejde rigtigt.
Det er det spor, vi skal følge, og det skal vi gøre aktivt og ikke tage plads på sidelinjen, som Enhedslisten plejer at gøre i EU-spørgsmål.
Det er det, jeg synes er den ædruelige tilgang til det.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-05-04:
Vi har jo for ganske nylig
, lige inden vi rejste til Strasbourg sidste gang, haft en artikel fra Amnesty International, som påpeger, at der bl.a. er nogle meget, meget konkret eksempler på fly, som er landet i Aalborg og i København, hvor man har en mistanke om, at det er fly, der indgår i den her trafik.
Vil den konservative ordfører ikke anerkende, at der har været konkrete fly, der er blevet fremhævet som værende nogle, der muligvis er en del af den her fangetransport?
Det er da konkrete eksempler på fly, som kunne indgå i den her trafik.
Det er da der, regeringen må gå foran og sige: Hvis der er den mindste tvivl, er det da i vores alle sammens interesse at få det frem i lyset, og derfor vil regeringen også gå foran i det her arbejde.