runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Jeg vil gerne kvittere for debatten i dag.
Jeg tror, at selv om der er megen kritik af vores forslag sådan rent processuelt, proceduremæssigt og lignende, er debatten i dag med til at ændre processen ude i samfundet, sådan at vi går i den rigtige retning med en større ligestilling og en mere ligelig adgang til religionsuddannelser eller uddannelser i forskellige religioner.
Jeg vil også gerne her i min afslutning understrege, at der jo også er en proces omkring os.
Vi ser dagligt overskrifter fra forskellige steder.
Her den 1. maj var der en overskrift i Berlingske Tidende: Dansk imam i lære i Leicester.
Vi ser danske biskopper, danske religionsmødefolk, dialogfolk, der også rejser rundt i verden netop for at få et bedre og mere positivt religionsmøde.
Noget af det sidste, jeg også har set, er, at man i Marokko faktisk laver en særlig uddannelse for kvindelige muslimer i håb om, at netop kvinder, der kan forkynde – det kan så godt ske, at de ikke må blive imamer eller lede en fredagsbøn – godt må blive religionslærere.
Der laver man en særlig uddannelse, der henvender sig til kvinder for at modvirke fundamentalisme, for at få en bedre dialog med unge om, at man godt kan være muslim på en mere nutidig måde.
En ung pige spurgte mig engang, hvorfor hun skulle være muslim på sin morfars måde, når hun gerne ville være det på en ung, dansk måde, fordi hun er født i Danmark.
Fru Bente Dahl har jo allerede citeret fra Weekendavisen, hvor kloge folk, religionsforskere i hele Europa har givet anledning til en overskrift, der hedder hjemmedyrkede imamer.
Det er da rigtigt, at vi også paralleliserer til, at hvis man havde en større og bedre teologisk uddannelse i Danmark, så kunne den jo også give afsæt for imamer.
Men jeg er meget vidende om og meget bekendt med, at vi ikke her fra Folketinget skal lave regler for, hvordan en imam skal uddannes, lige så vel som vi heller ikke gør det for andre præster eller for andre religioner.
Vores ønske har været at udvide viften af tilbud og også at legalisere, at nogle godt må gå i den retning.
Der skal i hvert fald fra vores side her i dag være en udtalt støtte til, at
hvis universiteterne kommer med nogle ønsker om at udbygge det, der sker i dag, med nogle flere linjer, f.eks. som jeg for lidt siden nævnte med jura, etik, religionsfilosofi og dogmatik og den politiske side af det, så vil vi gerne være med til at støtte det over finansloven, sådan at vi kan få prøvekørt en uddannelse.
Jeg har forstået, at hvis vi giver en bevilling på 2 år, så regner man faktisk med, at den så kan blive lige så selvkørende som de andre grene, man udbyder på universitetet.
Så tak for dialogen.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-03:
Nej, det vil Dansk Folkeparti ikke, for vi synes, at ud over, at man altså skal tænke sig om, når man laver et forslag om en islamisk universitetsuddannelse, som staten skal lave, så skal man først vurdere, om der overhovedet er noget behov.
Jeg har meget svært ved at forstå, at fru Karen Klint sådan vil komme løbende efter muslimerne og spørge, om de nu ikke godt vil henvende sig til universiteterne og tage det her, når de nu faktisk ikke er interesserede.
Og til det, der er blevet sagt tidligere om, at hvis nu bare videnskabsministeren udsendte et positivt signal, så ville muslimerne sikkert komme strømmende: Behovet er det første, man skal tage hensyn til og vurdere.
Det andet, man skal tage hensyn til, er da, om det her overhovedet er gennemtænkt, om islam overhovedet kan føle, at det forbliver islam, når religionen underkastes en sådan statslig uddannelse, som jo i virkeligheden også er ment som en, vil jeg sige, anmassende kontrol med muslimernes religiøsitet.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Hvis nu universitetet i dag finder, at de har muligheder for at skaffe den kapacitet, skaffe de kompetente personer, der kan undervise i islam via dansk tradition, vil Dansk Folkeparti så se positivt på en igangsætterbevilling, hvis det er det, universitetet skal have for at løbe en uddannelse i gang, måske ikke i år, men fra næste år, altså fra f.eks. september 2007?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-03:
Jo, jeg synes også, at det stemmer meget godt overens med, hvad jeg selv har sagt.
Jeg synes også, at forslaget er sympatisk, intentionen er sympatisk, men derfor er jeg stadig væk enig med hr. Naser Khader i, at det altså ikke er ordentligt gennemtænkt.
Og det, som han så føjer til, at man ikke har den teologiske kapacitet til at effektuere forslaget, sætter det jo så yderligere i relief.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Dette er også lige så meget en bemærkning, for nu står jeg faktisk med udskriften fra sidste gang.
Og det er rigtigt, at hr. Naser Khader brugte udtrykket tåbeligt, men det var jo ikke om det socialdemokratiske forslag.
Han startede sin tale med at sige: Det er et sympatisk forslag, Socialdemokraterne kommer med.
Og så sagde han en hel masse andet mere positivt.
Når han så alligevel endte med at sige, at forslaget lige i den udformning måske ikke var det, han gik efter, så var det bl.a., og jeg citerer igen: Desuden findes der på nuværende tidspunkt ikke kompetence eller kapacitet til at uddanne i islamisk teologi.
Og så slutter han af med, at han i øvrigt gerne vil mere i dialog med os om, hvordan man får en bedre integration, og også hvordan man får Niebuhr Instituttet og andre mere med på banen.
Så jeg vil spørge hr. Jesper Langballe, om det ikke er det skriftlige referat af hr. Naser Khaders tale fra sidste år, der tæller.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-03:
Jamen det er da rart, at fru Bente Dahl har afstemt sit synspunkt med hr. Naser Khader, sådan at de er kommet til at harmonere med hinanden på en eller anden måde.
Det eneste, jeg gjorde, var, at jeg refererede, hvad hr. Naser Khader særdeles velgennemtænkt sagde her i salen, sidste gang spørgsmålet var oppe.
Det, han sagde, var ordret – det vil kunne findes i folketingsreferatet – at det her var fuldstændig uigennemtænkt og påfaldende nok af præcis de samme grunde, som jeg anfører.
Han sagde: Det er en disciplin, som islam aldrig nogen sinde vil finde sig i at skulle underlægge sig.
Bente Dahl (RV), 2006-05-03:
Det er nok så meget en kommentar, idet hr. Jesper Langballe tog hr. Naser Khaders, Det Radikale Venstres ordførers, sidste ord til dette beslutningsforslag til indtægt for det synspunkt, at forslaget var uigennemtænkt.
Som ny ordfører på det her område har jeg naturligvis konfereret med Naser, og de synspunkter, jeg gav udtryk for i min ordførertale, er afstemt med hr. Naser Khader, sådan at jeg også kan sige, at det, hr. Jesper Langballe tog hr. Naser Khader til indtægt for, nemlig ordet uigennemtænkt, ikke er rigtigt.
Det var bare en kommentar.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-05-03:
Det næste spørgsmål er så det med økonomien, og der får jeg desværre sådan lidt en deja-vu-fornemmelse, når jeg hører ministeren her i dag.
Det var altså tilbage i 2005.
Mit spørgsmål til ministeren skal så være, om tempoet i det her er højt nok.
Ministeren må være bekendt med, at man i en stribe andre lande har nogle meget ambitiøse tidsfrister, eksempelvis i Norge, for indførelse af nogle af de her ting, og derfor ser jeg meget nødig, at det her bliver en gentagelse af debatten helt tilbage fra januar 2005.
Der skulle gerne være noget tempo på de analyser, som jeg kan forstå at ministeren lægger op til her i dag 12-14 måneder efter, at vi behandlede en tidligere version.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Nu vil jeg gerne sige med hensyn til andre lande, at vi skal være opmærksomme på, at vi har flere eksempler på, at man måske har en stram tidsplan, men til gengæld er de jo ikke så langt fremme, som vi er.
Det, der et stykke hen ad vejen giver problemer, eller i hvert fald er noget af det, vi skal have analyseret i bund,
er jo, at der mange steder foretages nogle investeringer, som betyder, at beslutninger her centralt fra vil give nogle meromkostninger, som jo altså er problematiske i visse sammenhænge, og det ved hr. Morten Helveg Petersen jo også udmærket.
I den sammenhæng bliver vi nødt til at se på den økonomiske problemstilling.
Men jeg mener afgjort, at vi også i forhold til de kommunale organisationer er kommet meget længere, end vi var, da vi diskuterede det i januar sidste år, af den simple grund, at der her i dag er meget stor forståelse for, at vi kan udveksle de nødvendige datamængder, uden at det giver problemer.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Jeg forstår på ministeren, at han er enig i det, der er forslagets intentioner, nemlig at der skal etableres åbne standarder for software i det offentlige alle de steder, hvor det er muligt.
Så er der nogle betænkeligheder, som ministeren har bl.a. ved økonomien.
Men er det ikke rigtigt, at det jo godt kan være en forudsætning at sikre, at der ikke også fremover foretages investeringer, som betyder, at der kan komme ekstra omkostninger på, når man skal til at have åbne standarder?
For at undgå den diskussion, er det måske netop vigtigt at forsøge at få sig lagt fast på et tidspunkt, hvor man siger, at det er herfra, at de her ting skal køre, sådan at man ved, at det bliver på den måde.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-03:
Men jeg vil også understrege, at når ordningen er der, er det jo for at give et ekstra tilbud til brugerne.
Man får nogle rettigheder gennem den her mulighed, men så følger der også nogle forpligtelser med.
Mit indtryk er, at der er rigtig mange brugere, der er glade for det her, og som også godt kan finde ud af at administrere det her arbejdsgiveransvar.
Så er der desværre nogle uheldige eksempler, og der er det så, vi må følge op og se på, hvordan vi kan undgå dem fremover.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-03:
Hvis nu man forholder sig til de målsætninger, der er i det radikale forslag, altså at det kun er nyindkøb fremadrettet, at det kun er i de tilfælde, at der ikke findes et alternativ, at der kan føres gode argumenter for at lade være med at bruge åbne standarder, vil Venstres ordfører så klassificere det som værende særlig ambitiøst?
Eller man kunne måske sige det på en anden måde: Vil Venstres ordfører være tilfreds, hvis den rapport, der kommer fra Videnskabsministeriet, indeholder de samme elementer og ikke går videre end det?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Hverken jeg eller regeringen er jo modstandere af det, tværtimod, hvad jeg også klart tilkendegav i min besvarelse.
Med hensyn til at stille arbejdskraft til rådighed vil jeg blot gentage, hvad jeg sagde i mit indlæg, at hr. Magnus Heunickes arbejdskraft får vi brug for,
jeg vil invitere ikke blot hr. Magnus Heunicke, men alle ordførerne til en drøftelse af problemstillingen, hvor vi sidder omkring et bord og måske også kan tage det tekniske spadestik dybere, som jeg tror er nødvendigt, for at vi finder en tilfredsstillende løsning på problemet.
Lige så snart det økonomiske og det tekniske er på plads, kan jeg forsikre for, at så er videnskabsministeren det også.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Men så står det jo bare tilbage, at så virker det, som om det bare er en personlig modstand, eller at man ligesom ikke vil tabe ansigt over for en samlet Folketingssal.
Alle partier har nu sagt, at det her synes vi er så vigtigt, at vi gerne vil være med til at arbejde videre og også stille vores arbejdskraft til rådighed i udvalg, i møder og til alt muligt andet.
Vi sagde det, mange af partierne sagde det for mange år siden, alle partierne, undtagen regeringspartierne, siger det i dag, og der er jo rent faktisk, så vidt jeg kan se, et flertal for det her forslag.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Nu er jeg bange for, at dels var hr. Magnus Heunickes referat af det, der er foregået de sidste 10-15 minutter, ikke helt præcist, dels er det nok ikke helt så enkelt, som en ordveksling her i Folketingssalen giver indtryk af.
Derfor tror jeg, det er mest hensigtsmæssigt, hvis vi virkelig vil lave en løsning, der er holdbar, at vi holder os til et stykke papir, hvor vi har embedsmændenes forarbejde.
Der er altså, som det fremgik af min besvarelse, en række udeståender både af teknisk art og af økonomisk art, og det bliver jeg nødt til at henholde mig til i dag.
Alt andet tror jeg ville være ganske uhensigtsmæssigt.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Ja, det har jeg nemlig.
Altså, jeg har siddet her og fulgt debatten, og jeg må sige, at hvert eneste af ministerens argumenter jo er blevet rullet tilbage efter nærmere afprøvning.
Først var der det om, hvorvidt det kun skulle være det kriterium, der hed, at åbenhed skulle være afgørende, om der ikke var andre kriterier.
Der fik vi så oplyst af forslagsstillerne, at rent faktisk er der jo i forslaget, hvad vi, der har læst det, jo ved, det her med, at hvis man har argumenter imod, der kan forsvare, at man ikke vil benytte det, så må man gerne det.
Det andet argument, ministeren brugte, er så prisen, at det vil være voldsomt dyrt at opretholde det.
Der fik vi så at vide af en af de andre spørgere, at faktisk vil det kun være de fremadrettede sager, det drejer sig om her.
Hvad er argumentet?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Et af de spørgsmål, jeg har fået tidligere, var jo netop det eksempel, som hr. Morten Messerschmidt bruger med Danmarks Radio, og derfor har vi jo forespurgt i Danmarks Radio, hvorfor det forholder sig, som hr. Morten Messerschmidt gav udtryk for.
Der har man ganske enkelt svaret, at man simpelt hen har foretaget sit valg ud fra økonomiske hensyn, og man mangler simpelt hen anbefalelsesværdige alternativer.
Det er det svar, vi har fået, og som landet ligger, kan jeg ikke diktere Danmarks Radio, hvad de skal gøre.
Men jeg håber bare, at vi samlet set kan få det gjort så attraktivt, at det er naturligt for alle, at det bliver åbne standarder, hvor vi kan være med, uanset hvilken plads vi sidder på, både i den offentlige sektor generelt og også i halvoffentlige institutioner som f.eks. Danmarks Radio.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-03:
Det forstår jeg som udtryk for, at videnskabsministeren synes, det er rigtigt, at man skal snakke sammen i åbne standarder på tekst.
Hvorfor bruger man ikke de programmer?
Hvorfor bruger man Microsoftprogrammer?
Hvorfor bruger man proprietære programmer, som lægger begrænsninger for, hvilke informationer borgerne kan få adgang til?
Hvorfor har man nedsat en arbejdsgruppe, som skal arbejde år på år på år for at komme frem til, at alle borgere altså skal have ret til de informationer og de oplysninger, som de enten over licensen eller over skattebilletten er med til at betale?
Hvorfor skal der gå så lang tid?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Formanden har ret i, at det er et ret teknisk spørgsmål, men det er jo ikke mere teknisk, end at det er den problemstilling, vi sidder over for, og derfor forventer jeg selvfølgelig også, at det vil blive løst.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-03:
Som ministeren ved, holder jeg meget af at stille § 20-spørgsmål til diverse ministerier.
Jeg er meget glad for at kunne få svarene elektronisk, fordi det sådan letter forretningsgangen, og det får jeg også fra videnskabsministerens ministerium.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ikke videnskabsministeren er enig i, at det er et problem, at de svar, som videnskabsministeren sender til mig, kan jeg jo kun læse, fordi Folketinget vælger at betale licens til et privat firma, fordi det format, som videnskabsministeren sender mig mine svar i, er et proprietært format, nemlig doc-formatet.
Er videnskabsministeren ikke enig i det problem?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Det med det diktatoriske forstår jeg overhovedet ikke.
Altså, ministeren siger på den ene side, at han går ind for åbne standarder.
Jeg går ud fra, at det betyder, at han på et eller andet tidspunkt vil melde en åben standard for dokumenter, men også for andre områder, ud for det statslige område.
Hvor er det diktatoriske i det?
Er det kun diktatorisk, hvis det er åben dokument-format?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad ministeren mener.
Vil ministeren slet ikke melde noget ud for statens område?
Altså, hvad er det egentlig for en beslutning, der er lagt op til efter sommerferien?
Er der lagt op til en forpligtende beslutning om åbne standarder i staten på alle de områder, hvor det kunne lade sig gøre, eller er der ikke lagt op til det?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Der bliver jeg nødt til at fastholde, som jeg har sagt flere gange, og som alle ved, at vi jo ikke har et centralt diktatorisk system i det her land, og den decentrale beslutning kan vi jo ikke sætte ud af kraft.
Men de forhold, som jeg har nævnt ved de tidligere besvarelser og også i mit svar til selve beslutningsforslaget, tilkendegiver jo klart, hvilken problemstilling vi står over for lige akkurat nu.
Det er den, vi meget gerne vil have løst, sådan at vi kan tage det sidste afgørende skridt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Hvorfor så ikke starte der, hvor der findes en gennemprøvet åben standard?
Hvorfor ikke starte på dokumentområdet, hvor åben dokument-format er en gennemprøvet standard?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jeg vil i hvert fald gerne have et så sikkert grundlag, at det, jeg melder ud, er jeg sikker på kan holde, og derfor får hr. Morten Østergaard det svar i dag.
Så bliver jeg jo nødt til at sige med hensyn til de eksempler på åbne standarder, som jeg selv nævnte, og som hr. Morten Østergaard gentog, at der jo ikke findes velegnede åbne standarder på alle områder.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-03:
Jeg kan forstå, at ministeren ikke siden januar 2005 er blevet klogere på, hvad de økonomiske konsekvenser er.
Så må vi jo i spænding afvente, hvor lang tid vi egentlig skal bruge på at forestille os, hvad konsekvenserne er.
Når vi kigger på de teknologiske konsekvenser, så er det jo interessant, at ministeren siger, at der er mange kriterier, der skal regnes med ind, åbenhed er ikke nok alene.
Jeg har forstået det sådan på det svar, ministeren lige gav, og på udviklingen i øvrigt, at man sådan set har besluttet sig for, hvilken teknologisk standard man vil bruge, hvilket sprog de her standarder skal skrives i med OIOXML’en.
Derfor har man jo sådan set taget den teknologiske beslutning.
Det, der er det afgørende, er, om ministeren vil forpligte sig til, hvornår de her standarder ligger færdige, sådan at branchen og hele den offentlige sektor har noget at regne med, hvad jeg oplever at også den kommunale sektor i høj grad efterlyser.
Spørgsmålet er: Er det ikke korrekt, at videnskabsministeren ikke vil give en sådan deadline, og at det eneste argument, der er for det, er, at man ikke har den fjerneste anelse om, hvor lang tid det vil tage at lave det, og at man ikke tør forpligte sig, så branchen har noget at regne med.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jamen det svar gav jeg jo hr. Morten Helveg Petersen.
Derudover vil jeg sige, at vi jo også er kommet længere.
Når vi taler om dataudvekslingsområdet, ja, så har vi jo valgt XML, når vi ser på digital signatur, ja, så er det OCES, når vi ser på, hvad vi anbefaler, når vi taler om webkommunikation, så er det XHTML.
Vi har jo på en lang række områder bevæget os i den rigtige retning, men det er jo ikke omkostningsfrit, må jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Hvis det er således, at man investerer i noget nyt programmel, som er inden for det område, vi her anbefaler, så er det jo ikke sikkert, at det kan arbejde sammen med det system, man havde tidligere.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-03:
Ja, og det, der jo er så rasende spændende, er, hvad det så er for en sommerferie, det skal være efter, for det var jo sådan set det samme, ministeren sagde, da det blev behandlet i januar 2005.
Da var det også efter sommerferien, og dem kommer der jo mange af – forhåbentlig.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om ministeren har været opmærksom på, at det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at af beslutningsforslaget følger ikke noget krav om, at ældre systemer omlægges til åbne standarder, og som hr. Morten Helveg Petersen tidligere var inde på, hvis der er tungtvejende grunde til, at man ikke kan overholde de åbne standarder, når først de er til stede, så kan man forklare sig.
Det ligger i bemærkningerne.
Spørgsmålet er: Hvad er det for en økonomisk grund, som ministeren mener afholder regeringen fra at støtte det her forslag, når nu det er sådan, at det ikke forpligter bagud, men alene fremadrettet, og hvorfor er det, at ministeren ikke er kommet nærmere de konsekvenser, på trods af det blev lovet i januar 2005?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jamen for at give det klare svar, at det er teknisk holdbart, så bliver jeg nødt til at vente, til vi får rapporten fra det udvalg, der sidder lige akkurat og fokuserer på de ting, som hr. Jørn Dohrmann påpeger her.
Jeg vil gerne sige, at siden vi diskuterede det sidst, er der jo sket ganske meget, og jeg tror, at på hele det her område og den måde, det bruges på, kan vi glimrende måle os med de lande, som hr. Jørn Dohrmann har i tankerne.
Hvis det tager sig anderledes ud, så er det måske, fordi de bevæger sig fra et udgangspunkt, der er betydeligt lavere end det, vi bevæger os ud fra.
Men vi har jo lavet ganske mange ting både som anbefalinger fra Videnskabsministeriet og også rundt i de enkelte ministerier, og jeg vil også gerne nævne kommunerne.
Uden at man er nået til en endelig aftale, oplever jeg i dag i kommunerne, at der er et meget, meget større engagement og ønske om, at man virkelig kommer et skridt videre på det her område.
Så jeg vil sige, at allerede i dag er vi nået langt, men vi skal også det sidste skridt, og det er jeg overbevist om vi kommer efter sommerferien.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jamen jeg fornemmer også, at hele Folketinget er optaget af det her.
Det kunne vi jo høre på de ordførertaler, der blev holdt i 2005.
Derfor kommer det spørgsmål jo også tilbage igen: Hvorfor er der ikke sket noget i de forskellige ministerier?
Vi ved, der er nogle ministerier, hvor der ikke er en ordentlig tilgængelighed, hvor man ikke kan bruge de her, jeg vil kalde dem åbne standarder.
Der vil jeg spørge: Hvorfor har man ikke lagt pres, hvorfor har man ikke ønsket ligesom at lægge et maksimalt pres og sende nogle klare signaler om, hvad vi har af muligheder allerede på nuværende tidspunkt, og hvornår regeringen ønsker at træde i karakter og indføre det?
Det kunne vi også godt have tænkt os at få et klart svar på.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Der er for mange udeståender til, at jeg i dag tør sige ja til forslaget, som det ligger her.
Men jeg vil gerne sige til hr. Jørn Dohrmann, at lige akkurat det, som hr. Dohrmann nævnte i starten af sit spørgsmål, brugte jeg som afslutning i mine indledende betragtninger, hvor jeg netop sagde, at jeg er overbevist om, at det udvalg, der arbejder i disse uger, sammen med forslaget her vil være et godt grundlag for senere at træffe de rigtige beslutninger om brugen af åbne standarder.
Så det er vi opmærksomme på, for intentionerne og de ting, der er bragt frem i forslaget, er jo, som jeg gav udtryk for i min besvarelse, noget, vi arbejder med, og noget, vi er særdeles meget optaget af, og det fornemmer jeg hele Folketinget er.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvorfor afvise det her forslag, når man får en rapport sidst på sommeren?
Hvorfor ikke ligesom lægge op til, at det her forslag måske kan være et af de elementer, der kan indgå i den videre debat, i stedet for bare, som jeg forstod det, at give det en kold skulder.
Det er jo sådan, at vi må konstatere, som det også er nævnt, at der er andre lande, der er foran på det her område.
Hvorfor vil Danmark ikke være et foregangsland på det her område?
Det her kunne jo være et indspark til i hvert fald at få sat gang i processen, for som jeg ser det, er det jo ikke et nyt problem.
Som det er refereret tidligere, har vi jo diskuteret det her i 2005.
Hvad har ministeren aktivt gjort ud over det, der er nævnt indtil nu, for at man ligesom får speedet processen op?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Derfor kan jeg sige ja til hr. Per Clausen.
Jeg vil, så snart materialet foreligger, invitere til et sådant møde.