runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2005-06-10:
Som jeg sagde ved førstebehandlingen, har regeringen og Dansk Folkeparti nu med Danmarks kommuneparti nummer et, Venstre, i spidsen sagt endegyldigt farvel til reelt kommunalt selvstyre.
De seneste kosmetiske ændringsforslag har såmænd ikke gjort det stort bedre.
Vi har jo hørt af debatten her i dag, at i al fald Dansk Folkeparti ikke giver nogen garanti for, at 2006 er et specielt år.
Den garanti, vi fik, var stort set, at Dansk Folkeparti mener, at hvert eneste år er et specielt år, og så må man derudaf kunne slutte, at det her faktisk vil kunne køre videre uantastet, i al fald fik vi ikke nogen garanti overhovedet fra Dansk Folkeparti mod det.
Det synes jeg er skuffende, fordi Dansk Folkeparti jo i tide og utide slår sig op på, at det skulle være dem, der ville varetage netop det kommunale selvstyre.
Derudover kan jeg tilføje, at man har udsat udligningsreformen utallige gange de sidste 5 år.
Man har dog lovet, at den ville blive præsenteret engang i næste folketingssamling, men dog ikke før kommunevalget.
Hvordan forestiller indenrigs- og sundhedsministeren og Venstres ordfører sig, at man kan føre kommunal valgkamp lokalt, når man ikke kender det økonomiske grundlag efter 2007?
Skal man blot henvise til indenrigsministeren og sige, at kommunens økonomiske grundlag ikke har nogen relevans for den kommunale valgkamp i den kommune?
Det er i hvert fald sådan, jeg må tolke det svar, indenrigs- og sundhedsministeren gav mig den 25. maj i år, og jeg citerer fra svaret: »Jeg mener ikke, at det er tidspunktet for kommunevalget, der skal være styrende for denne lovgivningsproces.
Lovforslaget om en udligningsreform sigter ikke mod at påvirke udfaldet af kommunevalget, og jeg tror heller ikke, at det har betydning for udfaldet af kommunevalget, om lovforslaget fremsættes før eller efter 1. november 2005.«
Hvad forestiller indenrigs- og sundhedsministeren sig egentlig, at borgmestre og byrådskandidater i landets ti fattigste kommuner skal stille op ved kommunevalget?
De kender ikke resultatet af den kommunale udligning.
De må ikke sætte skatten op.
Likviditeten er bundet.
De kender ikke kriterierne for støtten til landets mest udsatte kommuner, for den bliver vel delt ud ligesom sidste år efter regeringens forgodtbefindende og hvem man er særlig gode venner med i øjeblikket.
Jeg synes, at ministeren skal komme herop og forklare sig eller tage en tur rundt på Vestlolland eller Sydfyn og forklare borgmestre og byråd, hvordan de skal håndtere deres problemer.
Det kan ministeren lige så godt, når han nu allerede har lagt dem i en økonomisk spændetrøje.
Afslutningsvis skal jeg understrege, at SF er dybt bekymret for den centralisering, der sker i forhold til kommuner og amter i disse år.
Det er ikke bare udemokratisk.
Det er også uklogt at fjerne det økonomiske ansvar fra de folkevalgte.
Hvis der ikke snart kommer andre signaler, kan man frygte, at det lokale demokrati bliver fuldstændig ødelagt.
SF er imod forslaget.
Ole Glahn (RV), 2005-06-10:
Jeg kan bekræfte hr. Ole Stavad i, at den argumentation, som den konservative ordfører kommer med, kan føre i en uhyggelig retning lige som i min drøm og netop udvikle den til et mareridt, for den argumentation har man jo haft i forbindelse med de aftaler, man har lavet om, hvilke sanktioner der skulle være over for dem, der ikke overholdt de aftaler.
Det er også det, jeg har prøvet at understrege, nemlig at det her er principielt.
Den konservative ordfører ved også godt, regeringen ved også godt, og Dansk Folkeparti ved også godt, at det principielt er en helt, helt anden måde at gå ind på.
Det her er hjerteblod, vi har fat i, og det er derfor, vi fra Det Radikale Venstres side er så meget imod det.
Så undrer vi os også stadig væk over, at vi ikke kan få en ordentlig begrundelse for, at 2006 er et specielt år.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Det var hr. Ole Glahns mareridt, der greb mig.
Efter at jeg har lyttet til debatten, vil jeg spørge den radikale ordfører, om ikke den argumentation, man fører på banen fra regeringspartierne og senest De Konservative med eksemplet Vestsjællands Amt, jo er en argumentation, der så kan begrunde, at man er nødt til at fastlåse skatten hvert år, for det handler jo om det særlige år 2003, og om man ikke kunne forestille sig, at når Vestsjællands Amt, sådan har jeg forstået det, var tvunget ud i at forhøje skatten i 2003, så var det, fordi de var kommet bagud i forhold til naboamterne, hvor Frederiksborg Amt et par år i forvejen havde gennemført en skatteforhøjelse også på 0,2 pct., i øvrigt også et år, hvor man havde indgået aftale om under ét at holde skatten i ro, og hvor amtsborgmesteren i øvrigt hed Lars Løkke Rasmussen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Kan hr. Ole Glahn garantere, at der ikke er andre, der på tilsvarende vis vil sætte skatten op, som Vestsjællands Amt gjorde?
Der er jo mange kommuner, der kommer i en speciel situation, det er sammenlægningsudvalg, det er en ny opgavefordeling osv., og der er jo et incitament til at sikre sig, at der er en, hvad kan man sige, måske lidt rigelig finansiering, så man kan klare problemerne.
Ole Glahn (RV), 2005-06-10:
Nu har jeg ikke forudsætninger for at bedømme, hvorfor Vestsjællands Amt hævede skatten sidste år, ud over at jeg bor i Vestsjællands Amt, og at jeg naturligvis har fulgt med i debatten.
Jeg vil sige, og det tror jeg også godt at den konservative ordfører ved, at det er helt specielle forhold, der har været gældende i Vestsjællands Amt.
Hvis vi ser ud over kommunerne som sådan og også på amtskommunerne, så har de overholdt det.
I ét år ud af mange år har der været det uheldige eksempel, men hvis man ser på kommunerne under et, så har de holdt det.
Nu er det så ikke mig, der må spørge ordføreren her, men jeg vil så stille det spørgsmål til ministeren, og jeg forventer, at hvis ikke vi får det besvaret i dag, så får vi det formentlig besvaret under tredjebehandlingen: Hvad er den egentlige årsag til, at man vil gribe ind?
Hvor har man nogen behov for at styre mere end den styring, man har i forvejen?
Det er jo en kendsgerning, at ca. 80 pct., måske 90 pct. af dem, der sidder i kommunalbestyrelserne i dag, genopstiller, og der er stor sandsynlighed for, at mange af dem skal sidde og forvalte de nye kommuners måde at fungere på.
Har man ikke tillid til, at de vil være ansvarlige i denne her skatteudskrivningsperiode?
Har man ikke tillid til, at man i det samarbejde, som foregår og bygges op nu, sørger for, at der er harmoni i denne her udvikling?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Hr. Ole Glahn må jo have haft mareridt, for det minder jo mest af alt om et mareridt, at man skal gå fra to til ét skatteudskrivende led.
Jeg anser det for en helt utænkelig vision og slet ikke noget at arbejde på og må fuldstændig afvise, at det på nogen måde skulle være inde i hverken Det Konservative Folkepartis eller, tror jeg, regeringens overvejelser.
Er det udtryk for, at man uden videre kan have tillid til, at det ikke vil ske?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Nu kan jeg jo ikke på samme måde udrede det historiske, som hr. Poul Nødgaard kan, men jeg kunne måske holde fast i det faktum, at da man havde den seneste kommunalreform i 1970, undlod man at lave nogen form for styring af økonomien eller blokering af likviditeten.
Det betød jo altså, at man fik det største hop i de kommunale udgifter nogen sinde, og det er naturligvis også på baggrund af den historiske kendsgerning, at man fremsætter det her forslag.
Derfor kan man sige, at det er vigtigt, som hr. Poul Nødgaard gør opmærksom på, at man kender sin historie for også at kunne sætte tingene lidt i perspektiv og så huske på alle de gange, man har siddet og kløet sig i håret, pillet sig i øret, eller hvad det var.
Jeg kan godt forstå, at Kommunernes Landsforening ser med skepsis på det her forslag.
Det at udskrive skatter er naturligvis guld i det kommunale selvstyre, og derfor er det da også med glæde, at man kan konstatere, at det her lovforslag nu fremsættes i forståelse med Kommunernes Landsforening på baggrund af de to ændringsforslag, nemlig at de kommuner, der ikke lægges sammen, kan få lov til at sætte skatten ned, og i de kommuner, der lægges sammen, kan man starte på harmonisering af skattetrykket, bare det samlede gennemsnit ikke falder.
Det gælder for indkomstskat, for dækningsafgift og for grundskyld.
Så er det jo rigtigt, at der sker en binding af likviditeten, således at man ikke kan foretage større dispositioner uden at spørge Indenrigsog Sundhedsministeriet.
Grundlæggende et godt, sundt og fornuftigt lovforslag, som bygger på den historiske kendsgerning, som vi husker fra sidste kommunalreform.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Det var dog pragtfuldt at få kommunalt selvstyre ind på banen, og det kunne vi tage en lang debat om.
Hvis jeg gennemgår, hvad der er sket af udvikling i de sidste 20, 30, 40 år, hvad kommunerne nu kan af vidt forskellige ting, som de ikke har kunnet tidligere, så vil det fremgå, at der er en frihed i kommunerne, der er helt uden sidestykke.
Jeg husker min tid som kommunesekretær i Vigersted, hvor vi skulle sende et brev ind til amtsrådet, hver eneste gang vi næsten kløede os bag øret bare for at få lov til det.
Det er ikke overdrevet.
Vi skulle søge om tilladelse til at bygge en lærerbolig, og alverdens ting skulle gennem amtet.
I dag er det jo sådan, at kommunerne vedrørende deres daglige styre reelt intet har med amterne at gøre.
Jeg forstår simpelt hen ikke sådan et spørgsmål om, at det kommunale selvstyre skulle være undertrykt noget som helst sted.
De, der vælges ind i byrådene, har en stor frihed, men de har samtidig et stort ansvar hængende over sig, fordi det er et stort ansvar i dag med den enormt store økonomi at drive en kommune, og det bliver bestemt ikke lettere, når vi når til, at de nye storkommuner dannes den 1. januar 2007.
Jeg kan godt fortælle, at der bliver fart på for at få sådan noget til at fungere, og jeg håber, at de nye byrådsmedlemmer i de mange kommuner, 98 af slagsen, virkelig står tidligt op om morgenen for at løse deres opgaver på en god ...
Kristen Touborg (SF), 2005-06-10:
Ja, ja, alle år er specielle år, det står jo fast nu.
Jeg må så konstatere, at Dansk Folkeparti ikke mener en pind med at stå vagt på nogen som helst måde om det kommunale selvstyre eller noget, der ligner det.
Man vil ikke give nogen som helst garanti, man hælder bare vand ud af ørerne og lader, som om det her går fint, men garanti for noget som helst vil man ikke give.
Så må jeg jo konstatere, at det kommunale selvstyre ikke betyder noget som helst for Dansk Folkeparti.
Ole Glahn (RV), 2005-06-10:
Det er jeg ikke, men jeg forstår egentlig slet ikke spørgsmålet, for vi har jo haft en ordning til og med 2005, hvor de under et har skullet være i nul, og det har man så håndhævet.
Der har man haft mulighed for at gå efter de kommuner eller amter, som ikke har overholdt det her.
Det har man så af forskellige årsager valgt ikke at gøre, men det er jo efter den ordning, man har styret det.
Det, der er forskellen, er, at nu går man direkte ind og fastfryser en skat med de undtagelser, ændringsforslagene nu indebærer, man går ind og bestemmer, hvad skatten skal være i kommunerne, og det er principielt.
Jeg tror også, at den konservative ordfører, der selv sidder i et amtsråd og, så vidt jeg ved, også i en kommunalbestyrelse, men i hvert fald i et amtsråd, ved, hvor vigtigt det er, at man selv kan fastsætte sin skat og være ansvarlig for den måde, indtægter og udgifter udvikler sig på i løbet af året.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Jeg vil da følge op på hr. Ole Glahns indlæg.
Tænk på, hvor enormt store de kommuner bliver, som nu bliver skabt, og derfor er det da vigtigt, at der er servicecentre til borgerne rundtomkring i kommunen.
Men forudsætningen for, at der opnås tillid blandt borgerne til brugen af de her borgerservicecentre, er, at man, hvis man vil, kan få aktindsigt i, hvad det er for et materiale, som borgerservicecentrene bruger, at man ved, at hvis de videregiver oplysninger, så beder de om samtykke.
Hvis det er, de behandler en sag fra en anden kommune eller fra staten, kan de ikke få oplysninger, medmindre borgeren har givet samtykke til det.
Det er en tillidsskabende foranstaltning over for borgerne, og vi kunne jo også høre på den konference, vi havde, at der ikke var nogen diskussion om det.
I Ringsted anvendte man da selvfølgelig samtykkereglerne, selvfølgelig gav man da aktindsigt, hvis det var, at borgerne ønskede det.
Der var det så også bemærkelsesværdigt, at der stort set ikke var nogen, der ønskede aktindsigt, fordi man havde tillid til forvaltningen, og fordi man vidste, at hvis man ville have aktindsigt, så kunne man få det.
Den måde, som regeringen har tacklet hele denne her situation på, synes jeg mildt sagt er underlig.
Det er selvfølgelig vigtigt og fint, at fru Birthe Rønn Hornbech og hr. Tom Behnke fra Retsudvalget har været inde over lovforslaget og har fået overbevist regeringen og indenrigsministeren om, at det faktisk er vigtigt, at man anvender forvaltningslovens principper.
Derfor er det også lidt besynderligt, at indenrigsministeren nu, i stedet for at erkende, at der er nogle juridiske problemer, og at man derfor fjerner § 3, så holder fast i, at man gør, som man én gang har besluttet sig for at gøre.
Der er sket nogle ændringer, det anerkender jeg, og det synes vi er rigtig, rigtig godt i SF, men jeg forstår ikke, at man så ikke bare gennemfører det princip, så vi ved, hvad det er for et lovforslag og en lovgivning, der skal vedtages her.
Man kaster sig ud i en lovgivning, og bagefter skal man så via juristers hjælp prøve at analysere sig frem til, hvad der er den rigtige model.
Det er simpelt hen en bagvendt måde at gøre det på, og vi støtter ikke lovforslaget, når det skal foregå på den måde.
Vi opfordrer derfor til, at man stemmer for ændringsforslaget, som vi har stillet sammen med de andre.
Ole Glahn (RV), 2005-06-10:
Jeg havde egentlig ikke tænkt, at jeg skulle sige noget under dette punkt, for sagen har jo været grundigt belyst.
Men Dansk Folkepartis ordfører sagde her fra talerstolen, at oppositionen ikke var tilhænger af borgerservicecentre, og det vil jeg på det kraftigste tilbagevise og sige, at vi i høj grad er tilhængere af borgerservicecentre.
Vi er også tilhængere af borgerservicecentre, hvor borgerne trygt kan henvende sig, uden at der foregår noget skjult bag ryggen af dem.
Der er åbenbart enighed om, og det har der jo været i forhandlingerne, at man skulle se på disse paragraffer eller denne § 29 i forvaltningsloven, og derfor er loven gjort midlertidig.
Vi havde egentlig håbet at undgå hele den her diskussion, som er lidt absurd, fordi vi alle sammen er enige om, at der er nogle problemstillinger, som vi skal arbejde med.
Den havde vi undgået, hvis indenrigsministeren ville have trukket forslaget og sagt, at vi kører videre, som det er fremgået af debatten.
De retningslinjer, vi har i borgerbutikkerne i dag, kunne man sagtens køre videre med i 2 år, og så kunne man have fået afklaret de her ting og få lavet de juridiske analyser, som man vil lave, og som jo ligger til grund for, at man i 2008 og 2009 vil revidere denne her lov.
Men det ønskede indenrigsministeren ikke, og derfor skal vi igennem det her.
Vi synes, at det er vigtigt at understrege, at vi fra oppositionens side og i hvert fald, kan jeg sige, for Det Radikale Venstres vedkommende er meget tilhængere af, at borgerne kan komme ind og blive serviceret, og at man arbejder videre i den retning.
Men vi synes, det er noget roderi med den måde, man forsøger at skrive sig ud af det nu.
Vi havde hellere set, at man havde trukket forslaget.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Nu er spørgsmålet om samtykke jo et relativt begreb.
Det er vel vigtigt, at borgerne, når de bliver bedt om samtykke, oplever den alvor i det, at de ikke ved alle henvendelser pr. automatik skal give samtykke, at man beholder den alvor i det, at når der bliver bedt om samtykke, er det, fordi man skal bruge yderligere oplysninger, som der ikke er adgang til i det lineære system.
Borgerservicecentrene her, som etableres, får jo det indhold, at når man i et borgerservicecenter skal have en sag behandlet, så bliver den behandlet, som om det var i forvaltningen selv, og det er det, der skal skabes grundlag for.
Derfor er det hensigtsmæssigt, at der ikke ved alle henvendelser pr. automatik skal bedes om samtykke.
Der blev talt om retssikkerheden og om spørgsmålet om samtykke og dermed udtrykt bekymring for, om det her nu også var sikkert nok.
Nu er det sådan, at på det retssikkerhedsmæssige område i denne sag var vi i Venstre måske i besiddelse af den skarpeste og mest intelligente opposition selv, nemlig i form af fru Birthe Rønn Hornbech, og derfor blev vi bestemt inspireret til at foretage ændringer, som kunne imødekomme den bekymring, der blev udtalt.
Derfor undrer det os en del, at man med de justeringer inspireret af føromtalte interne opposition så ikke når frem til, at et bredere flertal i Folketinget kan støtte lovforslaget.
Det er et væsentligt element i kommunalreformen at etablere disse borgerservicecentre, som er en fremskudt del af den offentlige forvaltning, der virkelig kan sikre, at den ene ind gang, borgerne får til det offentlige, lige præcis kan befinde sig på et sted, hvor man på samme område kan servicere borgerne, uanset hvilket ønske de kommer med.
For at sikre det ligger der altså i lovforslaget nu, at man fraviger visse dele af forvaltningslovens § 29.
Derfor hilser vi med tilfredshed, at det nu er besluttet, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Justitsministeriet vil se på denne paragraf og inden for de næste 3 år finde ud af, om den er hensigtsmæssig eller den skal ændres, sådan at en undtagelse er unødvendig af hensyn til at få praksis til at fungere.
Så det er altså det, vi sikrer nu.
Det er altså ændringsforslag, der gør, at der ikke er tvivl om retssikkerheden for borgerne i at bruge et fremskudt borgerservicecenter, og at der sker et arbejde, så vi kan få konstateret, om denne § 29 fortsat skal se sådan ud eller skal tilpasses, sådan at man kan have en sådan lovgivning uden undtagelser derfra.
Venstre støtter det her forslag varmt.
Det er godt for borgerne at få gennemført.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Jeg vil også henvise til førstebehandlingen og til de skriverier, vi har haft i betænkningen over lovforslaget.
Det, der er helt centralt, når det drejer sig om regionernes finansiering, er, at man opgiver den egentlige grundlæggende model med det kommunale selvstyre.
Man fjerner kommunalmagten, det sker i en anden lovgivning, men det, man i virkeligheden gør med den regionale finansiering, er, at man fjerner politikernes muligheder for at handle.
Man har en kommunal medfinansiering af regionernes sundhedsvæsen, som man intet sted i verden har set kunne lykkes.
Norges udgifter på sundhedsområdet, som man godt kan sammenligne lidt med det her, eksploderer.
Er det det, man vil?
Det, vi også kommer til at se, er, at på hele det sociale område skal regionerne have så høje takster for at kunne udvikle de sociale tilbud, at vi kan risikere, at der kommer en alvorlig konkurrence fra skodtilbud på privat niveau.
Det, vi samlet set vil kunne se, er en finansiering af regionerne, der – tror jeg – på sigt vil betyde, at det bliver politisk uinteressant at stille op til regionsrådet.
Derfor støtter vi ikke forslaget.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Hr. Leif Mikkelsen svarede overhovedet ikke på mine spørgsmål, så nu prøver jeg igen meget præcist.
Det første spørgsmål var: Kan hr. Leif Mikkelsen bekræfte, at der allerede i dag er mange kommuner, der har borgerservicecentre?
Det var første spørgsmål, altså er der kommuner i dag, der allerede har borgerservicecentre?
Det andet spørgsmål var: Kan hr. Leif Mikkelsen bekræfte, at det meget klart på den høring, vi holdt om retssikkerhed, blev sagt, bl.a. fra Ringsted Kommunes side, som har borgerservicecentre, at det ikke var noget praktisk problem for dem at indhente samtykkeerklæringer, som ikke er noget relativt?
Det er meget klart beskrevet i lovgivningen, hvad en samtykkeerklæring er.
Det var ikke kommunerne, der ønskede en undtagelse, som der er her i lovforslaget, det er noget, regeringen selv har fundet på.
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-10:
Det Radikale Venstre har ved førstebehandlingen redegjort for vores negative holdning til forslaget, og jeg skal blot om ændringsforslaget supplere vores sundhedsordfører, som jo tidligere har haft bemærkninger at gøre om det.
Det ændrer ikke vores holdning til forslaget om den kommunale medfinansieringsmodel, om det er i sundhedslovforslaget, eller om det optræder i det her lovforslag.
Nu hvor regeringen har flyttet den, gøres det muligt for os at stemme for sundhedsloven med de præciseringer og ændringer, som er sket.
Men det medfører så også det fuldstændig indlysende, at når modellen er, som den er, for kommunal medfinansiering, så stemmer vi heller ikke for ændringsforslaget, når det optræder i et lovforslag, som vi i øvrigt generelt er imod.
Vi synes, at det er ærgerligt, at der ikke har kunnet være en mere åben diskussion om, på hvilken måde kommunerne kunne medfinansiere vores sundhedsvæsen, og vi synes principielt og grundlæggende, at det er perspektivrigt, at der bliver et bedre samarbejde mellem kommuner og regioner, sådan at sundhedsvæsenet kommer til at hænge sammen, for så vidt angår både forebyggelse, behandling og genoptræning.
Derfor ser vi frem til at fremlægge forskellige typer forslag på området.
Men sådan som det optræder her i denne her model, i denne her forklædning, er det sådan, at vi ikke kunne stemme for det før, og at vi ikke stemmer for det nu.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Jeg mener stadig, at hr. Ole Stavad vrider min argumentation, og at der er en præcis sammenhæng mellem kommunerne i en region og det sundhedsvæsen, som findes i en region.
Jeg er helt enig i, at udviklede man bestil og udfør-modellen til det helt ekstreme, så kunne det godt føre til det billede, som hr. Ole Stavad prøver at tegne.
Men det er jo ikke det billede, vi ser tegnet i den lovgivning, vi har med at gøre i dag.
Der er en sammenhæng, der er et kontaktudvalg, og i det kontaktudvalg skal regionsformanden sammen med borgmestrene fastlægge grundlaget for sundhedsområdets drift.
Det er jo det, vi snakker om, og det er de incitamenter, vi har til debat.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Jeg er stadig væk glad for, at hr. Christian Wedell-Neergaard helt vedstår, at det, der er baggrunden for og ønsket med den konstruktion, man har lavet her, er en bestil og udfør-model.
Og en bestil og udfør-model har jo kun mening, hvis bestilleren kan bestille og vælge imellem forskellige tilbud.
Det har vi faktisk heller ikke været i tvivl om har været grundlaget, men jeg tror ikke, at der er nogen, der har sagt det så ærligt som den konservative ordfører.
Det skal han ikke have utak for.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Jeg har lidt på fornemmelsen, at hr. Ole Stavad vrider min argumentation noget.
Det er klart, at jeg som konservativ ordfører vil sige, at det at have et privat tilbud, en drift af private sygehuse, ikke ligger os fjernt, men hovedtilbuddet skal naturligvis være det offentlige.
Det offentlige skal være det primære valg, og det offentlige skal levere en ydelse, som er ubetinget konkurrencedygtig og kvalitetsmæssigt på højde med, hvad man kan noget som helst andet sted.
Med hensyn til de 60-70 millioner regninger: 60-70 millioner kontolinjer i et større bogholderi er vel ikke så vanskeligt med dagens informationsteknologi.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Det går ud på, at man på lidt længere sigt har planer om, at kommunerne skal bestille sundhedsbehandlingen i et ligeværdigt valg imellem offentlige og private sygehuse, og at det er derfor, det har været fuldstændig umuligt at få regeringen til overhovedet at diskutere en anden model, end at kommunerne skal ind og medfinansiere hver enkelt behandling af praktiserende læge, af speciallæge, på sygehuse osv., så der skal laves de der 60-70 millioner posteringer om året og sendes regninger mellem region og kommune.
Tak for den saglige oplysning.